prot · FY0983 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi kan ha olika uppfattningar om framkomstvägarna för att fä enfungerande vuxenutbildning, men jag tror ändå del är riktigt att säga attdagens beslut kommer att utgöra etl bra steg ät rält häll i detta avseende. Vuxenutbildningen,m. Under delta anförande övertog herr förste vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrALEMYR (s) kort genmäle: Jag har ullryckl min överraskning över att inle velalmedverka till den lösning som TCO begärt. Jag tror inte all iAlingsås förslär poängen i den här diskussionen. Om inle ansvaret för denuppsökande verksamheten pä arbetsplatserna komnier all ligga hos de fackligaorganisationerna finns del påtagligt risker för att det blir ett fiasko avalllihopa. Inom ramen för nu gällande lagstiftning kommer studieförbunden inlein på arbetsplatserna. Del är de fackliga organisationernas förirädare som gördet, och om man icke accepterar deras önskemål all få ansvaret för den uppsökandeverksamheten sviker den borgerliga oppositionen den samladefackföreningsrörelsen. Del finns anledning att slarkl understryka del iriksdagens debatt i denna fråga. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Till i vill jagsäga all nog skjuls ufiämningen i bidragshänseende mellan prioriterade och inleprioriterade cirklar ytterligare på framliden om del beslutas om - vilkelmed all sannolikhet sker - ytterligare . till alla allmännacirklar. Funnes ett belopp på ungefär 14 mifi. tillgängligt urstals-budgelsynpunkt - därom är vi litet oeniga - borde de pengarna enligl minuppfattning i första hand ha lagts på de icke prioriterade cirklarna. i (fp) kort genmäle: Del är riktigt som säger att ufiämningen skjuls påframliden. Men utbildningsulskollet har ändå sagl att del inle fär dröja hurlänge som helsl. Hade vi haft medel att klara del 5 protokoll 1975. Vuxenutbildningen,m. hade nog ingen i ulskottetvelal hindra ett sådant ställningstagande . Men tror jag vi fårnöja oss med att vi inle har medel alt föreslå. HerrAlemyr refererar till TCO;s uppfattning när det gäller vem som skall haansvaret för den uppsökande verksamheten. Del är riktigt all TCO sagl sä här,det har ocksä LO sagt liksom . Men vi måsle sede uttalandena som uttalanden av en in-iresseparl, visserligen den största isammanhangei. Mittenförslagel har den fördelen all del också täcker in andragrupper än dem som finns inom TCO-, LO- och SAF-området. Vi har, som jag sade,alla de hem-arbetande, de arbetslösa och alla som finns på de myckel små arbetsplatserna.Det är både angelägel och ell rältvisekrav att vi når ut lill dem. Del finns enrad områden med lämplig mifiö för studieinformation. Skall della kunna läggaspå en hand så måste uppdraget ges lill studieförbunden. Jag är inte likapessimistisk som att det här skulle bli någon form av fiasko, förjag barett betydligt slörre förtroende för studieförbunden - även för delstudieförbund som kanske slår närmast. Jag skulle icke väga stå företl sådant uttalande som här gjort. HerrALEMYR (s) kort genmäle: Jag noterar all i icke invänder mot mittpåstående all inom ramen för nu gällande lagstiftning på arbetsplatsernakommer studieförbunden inle in. Del är del som lett mig all konstatera all detfinns risk, som jag formulerade mig, för all den borgerliga oppositionen medverkarlill all den uppsökande verksamheten på arbetsplatserna - för del är det vi nudiskuterar - kan bli etl fiasko. HerrJONSSON i (fp) kort genmäle: Jag slog speciellt fasl attstudieförbundens arbete sker i mycket nära samverkan med derasmedlemsorganisationer. Pä den punklen är jag inte alls orolig för all de inleskulle kunna klara del här problemet. (vpk); När den obligatoriska skolan och ungdomsutbildningen i stort ansettsutbyggd kände samhället sig skyldigt till en översyn ocksä av de vuxnasmöjlighel lill kompletterande utbildning, då slora delar av svenska folket hadebristfällig grundutbildning. Hittillsvar del bara folkhögskolorna och sludiecirkelverksamheten som ställ lillförfogande för de vuxna som ville förkovra sina kunskaper. Klyftan mellan deungas kunskaper och de bristulbildade vuxnas blev alltmer märkbar. 1967 årsreform medförde en kraftig expansion av den kommunala /68 fanns kvällsgymnasier i ca 30 kommuner, medan /71ca 300 kommuner anordnade vuxenutbildning. Mentrots expansionen och trols all den kommunala vuxenulbildningen formellt stodöppen för alla, visade det sig alt del inte var de medborgare somhade den mest bristfälliga utbildningen man nådde med utbudet. De somutnytfiade gymnasie- eller fackskoleutbild-ning var i största utsträckning deunga, som redan hade en god grundutbildning. Skiftande förkunskaper, olikabehov av förbättrad utbildning gjorde del nödvändigt med flera alternativastudiemöjligheter. Arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning i radio och TV,statlig och vuxenutbildning startades. Menfortfarande - trots stora satsningar inom del utbildningspolitiska området -når man inle de slora grupper som bara har en 6-ärig eller 7-äriggrundutbildning. Många av dessa beflnner sig ute på arbetsmarknaden, och fördem finns del fortfarande oöverstigliga hinder, i första hand ekonomiska hinderför de vuxna som vill skaffa sig en ulbildning. Delär inte heller särskilt lätt all plötsligt sälla sig på skolbänken igen efterell uppehåll i ulbildningen eller mera. Många tror sig inte klara denhärda studietakl med stora grupper som den regufiära vuxenulbildningeninnebär, där övervägande delen av eleverna är ungdomar med relalivl gottkunskapsunderiag. Mänga vuxna vägar därför inte anmäla sig lillvuxenutbildning pä de villkor som bjuds; de är hell enkelt rädda för att göra bortsig. Del finns etl psykiskt motstånd som ocksä måste brytas. Delär frågor i samband med detta som kommunisterna tagit upp imolionen 1940 med anledning av propositionen 1975:23 om vidgad vuxenutbildningsaml studiestöd lill vuxna m. m. Deekonomiska förutsältningarna har behandlal. Vissa förbättringar harföreslagils i proposiiionen, men en fullständig lösning av de ekonomiskaproblemen blirdet försl när en studielön som vpk skisserat genomförs. Försl dåkan man komma till rätta med sludiefinansieringsproblemet. Den ekonomiskadelen lämnar jag därför i mitt inlägg. Men för all nä de eftersatta gruppernaav vuxna är del nödvändigt med olika satsningar, eftersom de försök somhittills gjorts inte lett till önskat resultat. Den fråga som vänsterpartietkommunisterna då anser som en av de viktigaste är upplysningsverksamhet ochuppsökande verksamhet inkl. en kraftig satsning pä studie- ochyrkesorientering. Defackliga organisationerna bedriver en del uppsökande verksanihei päarbetsplalserna för dellagande i första band i den studiecirkelverksamhel somförekommer inom den fackliga rörelsen men ocksä i andra studiecirklar. Hillillshar det varil svårt om inte omöjligt för de fackligt valda studieorganisatörernaall pä betald arbetslid få utöva sin uppsökande verksamhet. När förhandlingarinle lett till resultat har den fackliga organisationen själv fåll svara förden ekonomiska kostnaden för den uppsökande verksamheten. Därför anser vi attpropositionens förslag om alt under vad man kallar inledningsskedet slälla ettså begränsat belopp som 3 mifioner till förfogande för uppsökande verksamhelpä arbetsplatserna och 1 mifion till samma ändamål i bostadsområdena Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. rimmar dåligt medintentionerna om en kraftigt ökad studiecirkelverksamhel. Vänsterpartietkommunisterna har i sin moiion angett att de anvisade medlen borde omfalla vadFÖVUX föreslagit, 100 mifioner . Vpk har i en reservationlill betänkandet sagt att den uppsökande verksamheten bör fä en så bredomfattning som möjligt och bör starta i enlighet medFÖVUX förslag och all sammanlagt 12 mifi. skall gå till uppsökandeverksamhet redan för /76. All vi vill höja bidraget /76 beror på vad jag lalal om att de fackliga organisationernaredan har en ganska bred uppsökande verksamhet, som lätt kan utökas om medelställs till förfogande. Närdet gäller den uppsökande verksamheten pä arbetsplatserna, där de sloragrupperna bristulbildade finns, så har det visat sig all det är denstudieorganisatör som de anställda känner och har förtroende för som bäst kanpåverka studieintressel och som får det bästa resultatet när del gällerdeltagandet. Vidare finns det dokumenterat i varie fall i all denstudiecirkelverksamhel som förläggs i direkt anslutning till arbetsdagens slutoch där cirkeldeltagarna kan studera tillsammans med sina arbetskamrater sombefinner sig på samma kunskaps-plan är de populäraste cirklarna men också deeffektivaste. Utbildningpå betald arbetstid är ell gammalt fackligt krav och den enda reellamöjligheten för tungt arbetande, skiftarbelare och alla med obekväm arbetstidatt bedriva studier. är vi hell posiliva lill. Delskulle vara etl olyckligt beslul om de borgerligas förslag att studieförbundenskall svara för den uppsökande verksamheten också på arbetsplalserna skullevinna bifall. Del skulle säkert innebära Slora praktiska svårighelerbåde alt besöka arbetsplalserna och all verka på dessa. Del är ju faktisktförst genom förtroendemannalagen som de fackligt valda ombuden kan röra sigrelalivl frill på sin arbetsplats. Del skulle vara svårt för andra än defackligt förtroendevalda att få den respons hos de uppsökta som är nödvändig.Många av dem vi vill nå genom uppsökande verksanihei skulle enligl min meninggå förlorade för vida-restudier. Studiecirkeln är en av de viktigasteformerna av studier för de bristulbildade. Den kan väcka intresse ochmotivation för forlsalla studier. Den kan också komplettera vissa kunskaper sombehövs för tillgodogörandet av forlsatl ulbildning. Sludiecirkelverksamhetenhade ca 2 mifioner deltagare. Detär naturligtvis viktigt alt studieorganisatörerna fär utbildning ochgrundläggande kunskap om alla de olika former av vuxenutbildning som erbjuds.De utbildade syo-konsulenter som redan finns och som ofta har en myckel bredbakgrund när det gäller både studier och arbelslivs-och föreningserfarenhelborde kunna ulnylfias för rådgivning. Vänsterpartietkommunisterna anser i princip att studiecirkelverksamhel inle skall graderas iprioriterade och icke prioriterade cirklar. Ulskottet har inle nu ansett delmöjligl all utöver den utvidgning som proposiiionen föreslagit gå motionärernatill mötes. Men ulskottet uttalar samma me- ning som vär moiion,nämligen all målsättningen bör vara att pä sikl ufiämna skillnaden för alt såsmåningom kunna erbjuda helt kostnadsfria cirkelsludier. Utskottetvill också avvakta ulredningen om gränsdragningen mellan olika sorlersvuxenutbildning och om formerna för studiecirkelstödel samt deflnitionen av vadsom skall anses vara cirkelstudier. Vpk har inte nu någol särskilt yrkande menavvaktar utvecklingen, och om ingenling händer fär vi återkomma lill den härfrågan. Utöverde grupper på arbetsplatserna som har bristfällig ulbildning finns det ocksäandra grupper, för vilka en extra satsning är nödvändig i fråga om bådeuppsökande verksamhet och studievägledning, men även i fråga om ekonomiskl slöd.Några grupper har berörts i kommunisternas moiion. En grupp ärde handikappade som ofta genom sin isolering har en bristfälligungdomsutbildning. Del är först som man i slörre utsträckningförsöki integrera vissa handikappade i den reguljära skolundervisningen ochmed speciella stödåtgärder försöki underlätta deras möjligheler lillulbildning. Men det återstår många som kommii över grundskoleåldern. För attde fysiskt handikappade skall kunna få sill behov av utbildning tillgodosettär det bl. a. vikligt att resor lill och frän sludielokalerna bekostas avsamhället ulan att delta inkräktar pä övriga kontakter med samhällslivet. Dehemarbelande kvinnorna är en annan grupp som bör ges hög prioritering. De ärockså mer eller mindre isolerade och ofta lägutbildade. Barntillsynen, somkanske är det största hindret för deltagande i studier, mäste lösas bådeekonomiskl och praktiskt . Fördem som bor i glesbygd är inte bara utbudet och möjligheten till fortsattastudier begränsade. Genom långa resavstånd kan det dessutom vara svårt alluppfylla de krav och de bestämmelser som gäller för studiecirkelverksamhet,exempelvis i fråga om minimiantalet deltagare för att man skall erhållastatliga bidrag. Utskottetsäger här alt frågor om grunden för glesbygdsstöd - bl. a. glesbygdsbegreppelsavgränsning - hör lill det som bör tas upp vid den aviserade översynen avstödet lill studieverksamheten. Även när del gäller de övriga nämnda gruppernasproblem anser utskottet att del är nödvändigt med en viss ulredning innanbeslul kan fattas om åigärder. Vär förhoppning är dä all del inte blir enutredning, vars förslag är överspelade när de kommer. Den utredningen börkunna göras sä snabbt all den nu aviserade utökningen av vuxenutbildningen inleytterligare fördröjs för dessa grupper. Här har vi, herr lalman, nöjt oss med elt särskill yttrande. Vuxenutbildningen,m. Jag lycker alt de borgerliga partiernas - , ochfolkpartiets - agerande är ganska förvånande när del gäller att praktiskt föraul och realisera de tankegångar om målen för vuxenulbildningen som hardiskuterats elt antal är. VuxenutbUdningen,m. tyckte visseriigen alt vivar ganska eniga om målsättningarna, men innerst inne tror jag inte att vi ärdet. I varie fall fick jag inte det intrycket när jag satt och lyssnade pä deborgeriiga partiernas företrädare i denna fråga. Jagskall därför, herr talman, kort formulera några av målen för vuxenutbildningen: Dekorlutbildade vuxna skall genom en överbryggande utbildning kompenseras för dekunskaper som ungdomarna i dagens grundskola får. Iframliden skall man varva perioder av förvärvsarbete med perioder av utbildningi stället för att koncentera ulbildningen lill ungdomsåren och därefter inle gede vuxna nägon ulbildning av belydelse - det står väl ganska klart för oss allen sådan inriktning medför en gradvis ul-suddning av gränsen mellanungdomsutbildning och vuxenutbildning. Detspektrum av erfarenheter som finns bl. a. inom folkbildningsarbetet ochfolkbildningsseklorn skall ulnylfias. Medsädana mål för vuxenutbildningen menar vi all man siärker individens slällningi arbetslivet, och del är en ganska viklig uppgift. Den framtidavuxenutbildningen måste av den anledningen vara inriktad mol yrkeslivel, ochden mäste tillgodose den anställdes individuella och kollektiva behov. Detmåste också ske en fortlöpande utvärdering och förändring av vuxenutbildningengenom åren. Jagtvekar inte all påstå att det främst mäste ha varit "en läpparnas bekännelse"av de borgerliga partiernas företrädare som framkommit i reservationerna iutbildningsulskollels belänkande nr 16 och socialförsäkringsulskottetsbelänkande nr 14. Jag skall styrka detta påstående med några exempel. Delhar hillills inle rätt nägon oenighel om all huvudparten av de kortulbildadefinns pä verksladsgolven och bland de hemarbelande. Inga allvarligainvändningar har gjorts dä vi menat all de korlutbildade på de slörre och demindre arbetsplatserna skall ges företräde när vi har att fördela knappaekonomiska resurser för att nu böria med att erbjuda en överbryggandeutbildning som ger dessa för vär produktion och vårl lands välstånd sä viktigagrupper en chans all komplettera sin utbildning. Enannan viktig faktor som bör nämnas i det sammanhanget är all de anställdasjälva känt behovet av ulbildning sä starkt, all de avstått från en del av sinlöneavialsandel i och med att vuxensludiebidraget avgiftsfinansieras genom enprocenlavgift på lönesumman i företagen. FÖVUXhar vid utvärderingen av sin verksamhet kommit till samma slutsats ochredovisat det i föfiande punkter. Denuppsökande verksamheten skall gälla korttidsutbildade, och organisationen börredovisa hur den avser all nä personerna i målgrupperna. Företräde skall gessådan organisalion som bedöms ha största förutsältningarna alt nämålgrupperna. Som i sitt inledningsanförande och i ett flertalrepliker har sagt, menar vi alt del är enbart de fackliga organisationerna somkan nä dessa grupper, om vi skall ge företräde åt folkel pä arbetsplatsen. Bidraglill uppsökande verksamhet pä arbetsplatser skall endasl kunna tilldelasfacklig organisation, sade FÖVUX. Utbildningsministernhar i sin proposilion vidgat möjligheterna lill att i viss utsträckning ocksåkunna gälla individuella ansökningar. Det tycker vi i utskottet är bra. FÖVUXsade ocksä i sin utvärdering att bidrag till uppsökande verksamhel ibostadsområden endast skall kunna tilldelas studieförbund -och det är vi enigaom. Företräde skall ges studieförbund som planerar sådan verksamhet i samarbetemed handikapporganisation, hyresgästförening, bostadsrättsförening, politiskeller annan organisalion med förankring inom området. EnliglFÖVUX uppfattning har studiecirkeln också visat sig vara en lämplig studieformför korttidsutbildade vuxna. I studiecirkeln kan studietakt och studiematerialavpassas efter deltagarnas behov och förutsättningar. Defolkbildningsorganisationer, som aktivt strävar efter all fä med de utbildningsmässigloch kulturellt eftersatta grupperna i studiecirkelverksamhel, måsle därförenligl FÖVUX fä ökat slöd av samhället. Om man till detta lägger vad som haromtalats lidigare men som jag vill understryka, nämligen lagen om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen och lagen om arbetstagares rätt tillledighet för utbildning, sä är del viktiga delar i den helhet som ligger iförslaget att nu - äntligen, skulle jagvifia tillägga - målmedvetet skapa praktiska möj ligheter all erbjuda äldre, korttidsutbildade kompletterande utbildning - i första hand jämförbar med dagens grundskola ochgymnasieskola. Del gäller alllsä att föfia både prövade och nya vägar för att nå ut till vuxna som harkort och bristfällig ulbildning med information om deras rätt och möjlighellill studier. Utskottetansluter sig därför ocksä lill vad departementschefen säger i propositionen:"De reformer som har genomförts och kommer att genomföras inom dennärmasle framtiden för att öka arbetstagarnas inflytande i företagen kommerall ställa ökade krav på kunskaper bl. a. i ekonomi. Det är angeläget attförbättra arbetstagarnas möjligheter alt fä sådana kunskaper. Dessa ärsamiidigi elt vikligl inslag i den fackliga utbildningen." Sähär långl synes det råda enighet, av den lidigare förda debaiten alt döma. Men vad har dä hänt somgör alt de borgerliga partierna vill underkänna - jag skulle nästan vifiasäga omyndigförklara - de fackliga organisa tionerna när det gäller den uppsökande verksamheten på arbetsplatsen? Vi har ju stiftat lagar som ger de fackliga förtroendemännen möjligheler all arbeia bland sina medlemmar och som ger de korttidsutbildade möj lighet till ledighel för studier. Det enda man är enig om just nu är all med hjälp försöka frånhända arbetsplatsernas eget folk möjlighet all bedriva den uppsökande verksamheten bland sina egna medlemmar. 1 stället skall studieförbunden ges den uppgiften, om de borgerliga vinner lottningen. Var ligger konsekvensen i della? Vuxenutbildningen,m. VuxenutbUdningen, m. m. Detre stora löntagarorganisationerna har alla understrukit att de själva vill taansvaret för och bedriva den uppsökande verksamheten. Här var det glädjande atthöra , som tydligen böfiar förslå den viktiga roll somlöntagarorganisalionerna både vill och kan spela i det här sammanhanget. Varförhar inle lidigare lyssnat exempelvis pä vad har sagl iden här frågan? Löntagarorganisationerna - LO, TCO och - ochArbetsgivareföreningen har i den här frågan haft ganska enstämmig uppfattning.Del gäller också vuxenulbildningsnämnderna. Men i båda dessa fall vägrar deborgerliga partierna enstämmigt att böja sig för praktiska fakta och driverfrågans avgörande till lottning. Härhar ocksä cenlern och i sin reservation nr 3 i utbildningsutskottetsbetänkande räknat in de fem mifionerna - tre mifioner till uppsökandeverksamhel på arbetsplalserna och tvä mifioner för utbildning av dessauppsökare. I sanning en ganska märklig åtgärd. Man vill i strävandel alt hellunderkänna löntagarorganisationernas fullt naturliga roll i sammanhangetöverföra de här fem mifionerna lill studieförbunden. Härvill jag hänvisa till vad som anförts i det särskilda yttrandet iutbildningsutskottets betänkande nr 16 pä s. 21, som avgivits av socialdemokraternaoch vpk-ledamolen i utbildningsutskottet. som närmast berörs av den här verksamheten - fårsäga vad han vill, men del är ABF och TBV som närmast berörs av den härverksamheten med löntagarorganisationerna ute pä arbetsplatsen-har inte ställtnågra krav pä att få "gå in" pä arbetsplatserna i sammanhangei. Deanser i likhet med utskottsmajoriteten att den bästa formen av uppsökandeverksamhet bedrivs av dem som finns på arbetsplatsen - är på samma våglängd,om man vill uttrycka del så. Vikan inle, varken teoretiskt eller praktiskt, finna alt någon annan eller andraän de fackliga företrädarna själva är mest och bäst skickade att bedriva enuppsökande verksamhet bland sina egna arbetskamrater. Behandlingsordningen i utskotten - både utbildnings-ulskottet ochsocialförsäkringsutskollel - har gjort att, som sagl lidigare,utbildningsutskottets s- och vpk-ledamöler och utskottets c-, fp- ochm-ledamöter har fält skriva särskilda yttranden i stället för etlmajoriteisullätande och reservalion om den uppsökande verksamheten. Delslutligen avgörande kommer att bli hur faller i socialförsäkringsuiskollelsbetänkande under punklen 32 b. Vi återkommer till frågan om vi skall yrkabifall till punklerna 19, 20 och 21 i utbildningsutskottets betänkande nr 16sedan avgörandet fallit om punkten 33 i socialförsäkringsulskottets betänkandenr 14. Vinnerreservationen 32 i socialförsäkringsulskottets belänkande avser vi att läggafram elt särskill förslag i punklerna 19-21, som har delals ut till kammarensledamöier, såsom sade . Viskall inte nu yrka bifall lill våra förslag i utbildningsutskottets belänkande,men jag vill ändå gärna säga några ord om reservationerna till del betänkandet.Reservaiionen I frän vpk rörande omfattningen av den uppsökande verksamhetenkan vid första anblicken verka både förnuftig och riktig. Men de ytterligaresju mifioner som vpk enligt sin reservalion vill lägga lill för denverksamheten har inte prutats bort i den samlade anslagsposten. De miljonernahar använts för andra områden inom vuxenulbildningen, exempelvis - som del barsagts tidigare - lill all höja beloppet för bidragsdelen i slödel lill de vuxnai ulbildning; etl annat exempel är alt del föreslagna schabloniserade tilläggetpä tvä kronor utgår för studiecirklarna i glesbygd. Därför harutskoltsmajorilelen av enbart ekonomiska skäl inte kunnat biträda det härvpk-förslaget. Ireservaiionen 2 framför moderalerna sin uppfattning beträffande de prioriteradestudiecirkelämnena och bidragen till allmänna studiecirklar. Efter all halyssnat lill utbytet av tankar mellan herrar i och Nordstrandhskall jag inte utveckla del ämnet ytterligare. Jag har samma uppfattning somherr , nämligen all vi i detta sammanhang fortfarande måste haprioriterade ämnen. Men vi har också, som lidigare anförls, sagt attframtidsmålet måste vara all när vi fär ekonomiska resurser skall skillnadernai bidrag till de prioriterade och de icke prioriterade cirklarna ufiämnas. Meni motsats till har vi anslutit oss till en utvidgning sominnebär all facklig utbildning i studiecirkelform liksom ocksä invandrarnashemspråk bör föras lill kretsen av prioriterade ämnen, somutbildningsministern också föreslår i propositionen. Vi anser det vara enriktig utvidgning av de prioriterade studiecirkelämnena. Båda dessaämnesområden stärker nämligen möjligheterna lill en efterlängtad utbildningför korlutbildade vuxna, vare sig del gäller medborgare med svenska sommodersmål eller invandrare. Närdet gäller bidragen lill studiecirklarna har utskottet utöver vad som anvisas iproposiiionen föreslagit ytterligare . för allastudiecirklar, och jag hoppas att kammaren skall bifalla detta när vi kommerfram till votering . Moderalerna har här blivit ensamma omståndpunkten att inle vifia ge studiecirklarna den förbättring av detekonomiska slödel som vi tycker att tvåkronors-höjningen innebär.Studiecirklarna fär ju därigenom 14 mifi.