prot · FY0946 · 1975-12-31 00:00:00 — a. lill att lägga den administrativa verksamheten öppen förallmänhetens insyn och därmed skapa en effektiv kontroll mot maktmissbruk ochgodtycke från fiänsiemännens sida. Pressen och övriga massmedier har en myckelslor betydelse i detta sammanhang. Genom deras verksamhet förstärks det skyddmol missförhållanden som offentlighetsprincipen syftar lill att uppnå. Genomoffentlighetsprincipen och massmediernas verksamhet möjliggörs också attallmänheten fär ökad insikt i olika förhållanden och därmed kan bilda sig enuppfattning om och della i allmänna angelägenheter. Offentlighetsprincipen harocksä en slor betydelse för den enskildes rättssäkerhet. Tillgäng till alltmaterial hos offentliga myndigheter underiättar nämligen den enskildesmöjligheter alt hävda sin rätt i olika sammanhang." Förden principen har socialdemokratin slagits och vi står fast vid dennaoffentlighetsprincip. Menalla acceplerar att del måsle finnas inskränkningar i den. Syftet medinskrivandet av yttrandefriheten i regeringsformen är uppenbarligen alt värnadenna frihet mol otillbörliga inskränkningar. Tystnadsplikter som inte täcks avgrundlagens övergångsbestämmelser eller som inte har slöd i riksdagsbeslut iform av lag eller bemyndiganden föll bort från , och meningenär att genom den nu aktuella lagstiftningen täcka in delta område. Jagskall gärna la upp del exempel som var inne pä och som rörde 4 iji lagförslaget. Den ger regeringen bemyndigande att meddela föreskrifter omförbud för fiänsteman all yppa innehållet i sådan del av offentlig handling somär sekretessbelagd. Här utdelar ingalunda några generella fullmakterlill regeringen. Den föfier hell mass-medieulredningens förslag iremissyttrandet. citat av justitierådet uttalande ärtotalt missvisande. Jag har det framför mig. Han sade inför utskottet att hantycker all en laglig reglering är del bästa sättet all lösa de här frågorna.Massmedieulredningen framhåller också alt införandel av den här paragrafeninnebär all man får samma rättsläge efter som . Iyttrandet frän massmedieulredningen sägs: kan för sin delgodta förslaget i denna del liksom ocksä förslaget till förordning såsom ellprovisorium i väntan på den reglering på området som kan bli en föfid avoffentlighets- och sekretesslagstiftningskommitténs och massmedie-ulredningensarbeie. Vidaresägs; Genom anknytningen lill sekretesslagen får såväl bemyndigandet somförordnandet med stöd av bemyndigandet anses ha blivit tillräckligtkonkretiserade. Utskottsmajoritetenvill i sak behålla tystnadsplikten i samma utsträckning som reservanterna mensäger i utskottsbetänkandet inte ett ord om det tomrum som uppställfrån nyår genom regeringsformens tillkomst. Jagtycker att de borgerligas ställningstagande härvidlag är mycket underligt medtanke pä att de i grundlagsdebatten i fiol hävdade att det var viktigt attgrundlagsfästa yttrande- och informationsfriheten och att den inte fickinskränkas utan stöd av lagar eller bemyndigande till regering ellermyndigheter, utfärdade av . tycks man polemisera mol det beslutet.Jag tolkade inlägg på del sättet. Manstruntar alltså i att täcka in den tystnadsplikt som var härledd ursekretesslagen och som föll bort vid till föfid av regeringsformensikraftträdande. Det gamla rättsläget beslår i alla fall, hävdar man i totalbrist på respekt för grundlagen. Både för yttrande- och för informationsfrihetenär detta enligt min mening en betänklig ståndpunkt. oklart angivande av vadsom gäller om tystnadsplikterna medför lätt att en fiänsteman anser sig böraiaktta tystnad också belräffande sådana omständigheter som inle berörs av någonsekreiessgrund. Elt klart angivande av tystnadspliklsomrädet markerar ocksä delfria området. Detherr sade om misstroende mot folkskollärare osv. är för migfullständigt ofattbart. Är det inle bra för fiänsteman alt ha klara regler altgå efter om de har en god yrkesetik? Om de inte har regler är del risk för -det vel vi tidningsmän - alt de blir försikliga i överkant. Jagvill betona alt om föfier reservanterna så avvisas en i lag inlagenregel om tystnadsplikt. Motiveringen är att meddelarskyddel inle skall brytas.Den inställningen intog konstilulionsulskollel 1948 och 1949 med avvikelse frånproposiiionen då nuvarande tryckfrihetsförordning infördes. Genom denföreslagna bestämmelsen kan den ordning bibehållas som gällt på det här områdetföre den nuvarande regeringsformens ikraftträdande, nämligen althandlingssekretessen är förbunden med förbud all yppa handlings innehåll, somdock inle genombryter meddelarskyddel. Denmest omdiskuterade paragrafen i lagförslaget är I . Jag måste erkänna all jagsjälv var ytterst betänksam mol propositionen i den delen. Men efter deändringar som gjorts under utskottsbehandlingen kan jag ansluta mig till delförslag som redovisas i reservationens lagtext och motivering. iTrollhättan har redogjort för ändringarnas innebörd. Lål mig tillägga all förmig är del viktigaste all del kommer en utredning av det slag som helautskottet, , har förordat. Somjag sade tidigare är handlingssekrelessen noggrant reglerad i svensk lagstiftning.Däremot har tystnadspliktsföreskrifterna inom den svenska förvaltningen inleframvuxit i samma noggrant reglerade ordning. Del har medfört atttyslnadspliktsbestämmelserna inte alllid fäll en melodisk och genomtänktutformning. Det brister i fråga om konsekvens och likformighet, men detta haratt göra med den samhällsutveckling som kommit. Men har jag imassmedieulredningen hävdat - och jag ser reservationens skrivningar som ett stödför den meningen - att man inle bör annat än övergångsvis medanledning av ikrafllrä- dandel av den nyaregeringsformen fortsätta med samma punktvisa regleringar i detaljfrågor somhillills skett, ulan underkasta frågorna om offentliga funktionärerslystnadsplikt en genomgripande inventering och principiell undersökning. Ensärskild anledning härtill är alt lystnadsplikter enligt den nyaregeringsformen ärell undantag från den allmänna medborgerliga rättigheten lillyttrandefrihet. Jagantar all justitieministern här kan bekräfta all en sådan utredning kommer tillstånd. Varför dä rita sädana skräckbilder om yttrande- ochinformationsfrihetens framlida villkor i ? HerrAhlmark stöttar sig i sitt försvar av yttrandefriheten på kommunisternaoch . Låt mig ange vilken politisk avsikt jag självföreträder genom all citera ur massmedieulred-ningens yttrande överdepartementspromemorian. Där sägs att massmedieulredningen överväger all isitt förslag till ny grundlag om yttrandefriheten i tryckt skrift, radio,television och film uppta en bestämmelse om att meddelarskyddel skallgenombrytas av lagstadgad tystnadsplikt endasl i de fall som anges i särskildlag. Omdenna regel accepteras aktualiseras ju en sådan här inventering av dennakategori av lystnadsplikter. Här kommer alltså inte att föreslås försämradevillkor för massmedierna utan i stället ett förbättrat meddelarskydd. Jagskall inte, som gjort, lila till , utan jagskall lila lill en av den nuvarande justitieministerns förfäder, enligt senasteforskning socialisten , vilken en gång sjöng pressfrihetenslov pä föfiande sätt: "Även för den som ej lämnar sin kammare utbreder sigmed ringa besvär ell panorama av hela den samtida väriden. Tidens tusendetungor tala i hans öra, och han kan när som helst emoltaga besök av självalidsandan." Jaganser att mycket väl kan förena ett sådant övertygande försvar fördel öppna samhällets principer med att rösta på de i reservationen framlagdalagförslagen. Med den motiveringen vill jag instämma i på all reservationens hemställan skall godtas. i (vpk) kort genmäle:. i måste ha en mycket märklig uppfattning omvad parlamentarism är för någonting. Jag, som vill ha större insyn och mindre tystnadspliktoch som stod här och förespråkade större makt förriksdagen, utmålas som en parlamentarismens fiende. Sig själv, som villutvidga tystnadsplikten, ulmålar han som en vän av del pariamentariskasystemet. Moralen är alltså i version; Ju mer utvidgadtystnadsplikten blir, ju mindre pressfriheten och insynen och tryckfrihetenblir, desto bättre blir det parlamentariska systemet. Om har denförfatlningsteo-reliska bilden av vad parlamentarismen är, då skall han inteförvåna sig över att alla andra i kammaren än just hans egen toppstyrdapartigrupp är emot den här munkorgslagen. När det gäller vem som går i armkrok med vem, sä tycker jag att en socialdemokrat skall tala tyst, för ni går i armkrok med vem som helst, när ni skall skapa era majoriteter. Jag säger öppet att vi föredrar oftast att gå i armkrok med socialdemokratin, för arbelarrörelseparlier Onsdagenden 2 april 1975- Offentligafunktionärers tystnadsplikt hör ihop, men då måste man också vara beredd altkonsekvent hävda arbetarrörelsens gamla frihets- och rättstraditioner. Gör nidet, så är del ingen tvekan, då skall vi slå på samma sida som ni, men då fär nibryta med batongfilosofin och batongtraditionen. Sedanbara en liten historisk anmärkning. I författningsromantiskalamentationer spelade den store en framirädande roll. ärdet sä all denne man ingalunda var den förespråkare för friheten ochliberalismen som fann det opportunt att göra honom till för sinaegna syften i den här debatten. stod ocksä en gäng somupphovsman lill en lag som ville ställa de svenska backslugusittarna under fiänstehjonsstadgan.Är del sådana ideologiska fäder som håller sig med, dä är detinte underligt att han hamnat där han är . HenJONNERGÅRD (c) kort genmäle: Belräffande armkroksgåendel har i räll i allsituationen är egendomlig för oss inom . Jag medger del, men för herrSvensson i är ju umgänget med i etl meravardagligt sällskap, nödvändigt för regerandet. i betonar all socialdemokraterna håller fast vidoffentlighetsprincipen. Jag betvivlar inle alls del, men vi hävdar all enutveckling i enlighet med reservationens förslag innebär en viss fara föroffentlighetsprincipen. Även vår lids Gefier sjunger bra yttrandefrihetenslov, men han gör det bättre pä grundval av utskottets position änreservanternas. i tog särskilt upp 4 5; och menade alt massmedieutredningenskulle ha varit sä entusiastisk för den. Del gäller alltså förslaget om förbudmol alt yppa hemlig handlings innehåll. Jag är på det klara med att det kommerall behövas en författningsreglering här, men det är tidpunkten och formen detgäller. Massmedieulredningen sade belräffande precis den punklen, all MMU villtill en böfian ifrågasätta om någon omedelbar förfatlningsmässig regleringerfordras, men - och del var del senare i böriadecitera -om man anser att en författningsreglering nu bör komma lill stånd kandet ske på del sätt som föreslagils. Massmedieulredningen sade alltså inle attdet borde ske . Vaddet är fråga om är risken för all man stryper åt kring informa tionsfriheten. Det är inte fråga om meddelarskyddel. Vi når en bättre lösning om vi skjuter denna lagstiftningsfråga lill det slörre samman- 160 hangel nästa vär, då massmedieulredningens och detvä andra utred- ningarnas förslag skallbehandlas. Hen () kortgenmäle; var "ytterst betänksam" mol 1 S i det här lagförslaget.Men han blir rasande när han träffar människor som är ännu något merbetänksamma och vill avslå proposiiionen. Han säger alt ochAhlmark "går i armkrok". Det är "en ohelig allians" somplötsligt uppenbarar sig. Bakgrundenär att vi liberaler har den uppfattningen om propositionen att den inle är bra.Vi vill utreda frågan om tystnadsplikterna först och ha en lag sedan. Vi villall den skall beslutas . Då antar man två grundlagar och en lagsom alla har samband med tystnadsplikten. Vi vill inte ha några svepandebestämmelser som kan hämma informationsflödet. Skulle vi överge denståndpunkten därför all kommunisterna också vill rösta pä avslagpä proposiiionen? Socialdemokratinhar grundat och grundar sin regeringsställning, som antydde, päjust vpk;s slöd. vpk hade vi haft en annan regering. Är del något skamligtnumera enligt ? Är det en "ohelig allians"? Är det att"de militanta" har tagit makten, för att citera själv.Skall vi plötsligt gå in för en lysl-nadspliklslag, som vi ogillar, därför attvi fär stöd av vpk? Det var en mycket grumlig tankegång som häruttryckte. Nibeskärmar er alltså över att alla oppositionspartier vill fälla förslaget omtystnadsplikter. är chefredaktör på lediga stunder. Vad säger dåden socialdemokratiska pressen om det här förslaget? Jag har hittat trekommentarer. Under rubriken skriver man; "Det var trols allt klokt att lagförslaget om lystnadsplikt för of fentliga befattningshavare avslogs av riksdagsutskottet och lydligen fälls i . Man får nu i stället en genomgång av hela den svåröver skådliga mängd regler som gäller pä del här området ." Dala-Demokratensäger: Det finns "skäl att undra varför socialdemokraterna i utskottetmåste vidhålla sin reservation. Det kan tolkas som en hell onödigdemonstration. Detgår ju inte att komma ifrån att fördelar är att vinna om det nu först får skeen utredning och alt det därefter görs etl hell nyll lagförslag. Då uleslulesalla möjligheter till missförstånd." och helt oansvariga? Går de också armkrok medkommunisterna? Har de ocksä bildat en ohelig allians? Tillhör de de militantasom tagit maklen? Ja,det finns förstås en socialdemokratisk tidning som gäll på motsatt linje. Delär Folket i . Men dess ledare består av chefredaktör , som vi också haft lillfälle all lyssna till i konstitulionsutskoliel.Tidningen är knappast tredje statsmakten som granskar de makthavande -del är en av de makthavande som granskar sig själv. () kortgenmäle: i framställer offentlighetsprincipen som omden kanske endasl vore till för pressen. Det gör alt hans resonemang verkar enaning ensidigt. Jag försökte i mitt anförande fram-Offentliga funktio- hällaalt offentlighetsprincipen ä den ena sidan och lystnadsplikten å närerstystnadsplikt den andra sidan båda kunde fiäna den enskilde, nämligen pä delsättet all den enskilde ofta har ett klart intresse av offentligheten genom möjlighettill insyn och genom möjlighet till kontroll. har den enskilde ocksäelt intresse av sekretess när det gäller uppgifter som berör den enskilde nära.Frän den synpunkten är del inle sä enkelt som vill framställadet, ett antingen-eller. säger all en precisering av de oreglerade tystnadsplikterna ocksäskulle klart ange gränsen för offentligheten - var denna fick böria och var denfick sluta. Men om man i stället ser det som en relativt komplicerad fråga blirbilden helt annorlunda. Del är från den synpunkten som vi vill ha en utredninginnan vi vill delegera lagsliflningsmöjlighelen. Vi vill ha en utredning inlebara i form av en katalogisering av de oreglerade tystnadspliklerna, ulan iform av en systematisering, en gruppering som gör att man sedan kan diskuterade olika ändamål som man skall ha med en lagstiftning om lystnadsplikter. Dvs.alt man kan diskutera när det verkligen fiänar något intresse för den enskildeatt få en tystnadsplikt och när det inte gör del. Vad sedan beträffar liknelsen om alt gä i armkrok,är det väl så att vi övriga i utskottet har gäll i armkrok, och kanske litet ledsen för all han inte fick vara med. Hen i (s) kort genmäle: i ansåg all det var han som i sitt anförande visattilltro till folkstyret. Jag kan inte följa honom i det resonemanget. förklarade all han motsatte sig de bestämmelser som skrevs in igrundlagen. Del innebär alt han inte ansåg att det var en tillräcklig garantiall lila till när del gällde all åstadkomma de nödvändigainskränkningarna i yllrandefrihel och informationsfrihet. Jag har för min delkvar tilltron till alt där kan göra en riktig avvägning. Jag tyckerall den misstro gentemot regeringen och dess avsikter pä delta område, som harpräglat denna debatt, inte är riklig. Det här förslaget innebär inte någonutveckling eller någon utbyggnad av tystnadsplikterna, och inte på någonväsentlig punkt bryts meddelarskyddel. Jag måste här föra den argumentationenoch lämna den informationen till allmänheten. BelräffandeErik och hans roll överiåier jag del med varm hand lill herrLennart , som i elt föredrag mycket utförligt har belyst socialistiska bakgrund och hur han under 1800-talel påverkadeidédebatten i della land och även i andra länder. HerrJonnergård kunde ändå inle påvisa all det är felaktigt all ha en sådan paragrafsom 4 S. Det är ju fråga om mycket preciserade grunder. som utgår fränsekretesslagens bestämmelser. Det innebär att man när del gäller fördelningenav kompetens inte överlåter några generella fullmakter från sidalill regeringen. Jagfäste mig vid att inte heller bestred vad justitierådet sadeinför utskollet - han refererades felaktigt förut. Romanusframhöll all i och för sig ansåg han departementschefens resonemang iproposiiionen bättre förenligt med syftet med grundlagsfästandet avyttrandefriheten än grundlagberedningens uppfattning. Del var denna åsikt hanframförde i utskottet, och del bör då också sägas här inför kammaren. Man börinle ge felaktiga referat i kammaren. Självarbetar jag i olika utredningar som berör yttrandefrihetens villkor och nogkommer jag all där verka för ett öppet samhälle. Insinuationer om att enriksdagsman som också är tidningsman inte skulle kunna företräda dessaintressen i sitt riksdagsarbete borde inle få förekomma i den här debaiten. Herr förste vice talmannen tillkännagav all anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: i retirerar nu från sin föregående ståndpunkt.Nu vill han se vår bristande tilltro till det pariamentariska systemet i detförhållandet att vi önskade fä starkare konstitutionella garantier förminoriteters och avvikandes möjligheter att bli skyddade från av tillfälligastämningar präglade beslul frän majoritetens sida. Del var ju det som del varfråga om. är den frågan överspelad, eftersom författningsdebatten i detstycket är slut. Vi menar att det skulle ha varit elt starkare skydd föryttrandefriheten än del skydd som slutligen infördes i konstitutionen och somkan genombrytas. Sedan må del vara ursäktligt om landelsjustitieminister vill framställa sin store släkting som socialist. Det kanförståeligt ha sin förklaring i en mänsklig fåfänga, men jag tycker det ärbetänkligt när den som skall försvara de konstitutionella friheterna har somsin ideologiske lärofader en man som var anhängare av all människor som stodutanför fiänstehjonsstadgan skulle föras in genom lagstiftning under densamma. Hen JONNERGÅRD (c) kortgenmäle; i har naturligtvis rätt i att det vidiskuierar inle medför risker för meddelarskyddel, ingen har påstått det.Däremot - och det vill jag understryka - kan det befaras, om reservationenskulle vinna, alt det uppslår risker för en åtstrypning avinformationsfriheten. Det är allvariigt nog och det är också det oron i pressenhar gällt och gäller. Belräffande4 §, dvs. om innehållet i hemlig handling, sade jag att jag räknar med enförfattningsreglering men alt en sådan inte behövs Det stårocksä i massmedieutredningens yttrande all del inte föreligger något omedelbartbehov därav - jag lycker att vi inle skall vara orättvisa motmassmedieutredningen. Jagvill erinra om alt utredningen har gjort ytteriigare ett yttrande, nämligenöver promemoria om tystnadsplikt på utbildningsområdet,och sagt att det inte där är någon brådska med en tyslnadspliklsförordning utanatt den saken kan anstå tills frågan tas upp i det större sammanhanget. Precisdelsamma säger ocksä utskottet. Jaghar velat framhålla delta just därför all denna fråga är särskilt omnämnd ocksäi propositionen. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Del här med massmedieutredningen måsle ju ändå klarläggas. När detgäller 4 §, som rör handlingssekrelessen, heter del i utredningens yttrandeförra hösten all massmedieutredningen "vill till en börian ifrågasätta omnågon omedelbar förfatlningsmässig reglering erfordras för att uppnå nämndasyfte." Sedan redovisar man grundlagberedningens synpunkter och säger:"uttalande av grundlagberedningen har, såvitt massmedieulredningenkänner lill, inte mött någon erinran under den fortsatta behandlingen avgrundlagsfrågan." Denuppfattningen från står bl. a. riksdagsman iEskilstuna för. Men beskärmar han sig över hur någon kan ha den åsikt somhan själv uttryckte för ell halvår sedan. Jaguttalar inle alls några insinuationer om alt en riksdagsman inte kan slå föryttrandefriheten när han sitter i statliga utredningar. Jag försöker självgöra det efter bästa förmåga. Detär bara det att förklarade att vi som bildal majoritet ikonstilulionsulskollet "går i armkrok med kommunisterna" och harskapat "en ohelig allians", "de militanta har tagit maklen"i utskottet osv. Jag hänvisade då bara i all blygsamhet till all praktiskttagel varenda tidning, som uttalat sig i denna fråga, har varit emotpropositionen och har stött konslitutionsutskottets majoritet. Det gäller ocksåtvä av de tre socialdemokratiska tidningar som uttalat sig, nämligen Aftonbladetoch . Sedan påminde jag ocksä om alt del finns ensocialdemokratisk tidning som slår fast vid alt propositionen skall antas ochall det redan nu skall införas en lag om tystnadsplikt: tidningen . Delkan möjligen bero på att pennan där förts av riksdagsman . i (s) kort genmäle: Jag har i min hand en ledare skriven dä departementspromemorian komut, och den är rubricerad; Nej till munkavlelag. -Jag har verket pä olikafronter för att modifiera departementspromemorians förslag. Jag har verkatockså i utskottsbehandlingen för en förändring av propositionens förslag. Vadjag påtalat är bristen på sakdebatt frän de övriga partiernas ledamöter iutskottet sedan det efter motions- skrivaningen stod klartatt det förelåg en majoritet mol proposiiionen. Medanledning av del som herrar Jonnergård och anförde beträffande 4 Jjvill jag framhålla all massmedieutredningens citerade yttrande gälldedepartementspromemorian. Sä som juslilierädet sade inför utskottet ärdessa ståndpunkter inle längre möjliga alt vidmakthålla efter de förändringarsom gjorts i departementspromemorian. Det framgår också av propositionensskrivning all dessa ståndpunkter nu är inaktuella. Man bör därför sälla incitaten i sill rätta sammanhang. Iproposiiionen förklarades att man underkände grundlagberedningens bedömning,och det har också konslitutionsutskottets ordförande gjort i denna debatt. Dåbortfaller naturiiglvis massmedieutredningens synpunkter i denna del. Inuläget hänvisar man lill att det finns en sekretesslag. Det är ingalundafråga om alt överlämna generella fullmakter. Det har gjorts en klar avgränsningav den kompetens som man önskar lämna över. har gång på gäng söktsprida felaktiga föreställningar om vad som förekommit i utskottet. Jagprotesterar mol della och anser att jag rätt refererar massmedieulredningensyttrande. Jag skall inle närmare gå in pä de rättsliga konsekvenserna avuiskottsmajoritetens ståndpunkt. I det avseendet fär jag hänvisa till vadHilding redan har sagt. Jag vill emellertid upplysa om att arbetet påen utredning rörande tystnadsplikten redan har päbörials inomjustitiedepartementet. Avsikten är alt överlämna arbetet till ensärskild utredning. Alt en utredning inle tillsattes beror främst påatt del inle är fråga om annat än en bemyndigandelag. Hur den skulle se utrådde det i princip enighet om under grundlagsarbetet. Grundlagberedningenföreslog att endasl de allmänna grunderna skulle införas i lag. Sammaståndpunkt intogs i propositionen och av 1973. Den utredning sompäbörials inom departementet har till syfte att ge underiag för en utrensningav vissa tystnadsplikter, elt förenhelligande av reglerna och en begränsning avdessas räckvidd. Jagvill sedan säga några ord om det pågående arbetet med reformering av våragrundlagar och om hur lagförslaget om offentliga funktionärers tystnadspliktkommer in i den bilden. Detär ell betydelsefullt reformarbete på del konstitutionella området somgenomförts under senare är. En förutsättning för de uppnåddaresultaten har varit en målmedveten strävan hos partiernas företrädare attfinna samlande lösningar och inle minst en fast beslutsamhet hos dem all slåför gjorda åtaganden.