prot · FZ09123 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:520av m. fl. (vpk), vari hemslällts 1. att hos regeringenbegärde förslag lill långsiktiga linjer för svensk dalapolitik, siktande lillatt bryta storfinansens dominans över leknik och målsättning, 2. all hos regeringenbegärde dt program för den slalliga sektorns datapolitik, som salle förfolkflertalet angelägna sociala mål i centrum för dalainformationensanvändning, 3. atl hos regeringenbegärde förslag lill sådan ändring i datalagstiftningen att privala köp ochförsäljning av persondala förbjöds, 4. all besluiade omomedelbart förbud mol försäljning och spridning av persondala lill utländskaaffärsförelag, och 1975/76:1981 av m.fl. (m), vari hemställts atl skulle 4. hos regeringen anhålla allregeringen vid utarbetande av direkiiven för den av begärdaulredningen om en översyn av dalalag-siiftningen beaktade de synpunkier somanförls i motionen 1979, 5. hos regeringen anhålla om särskild uiredning om deltotala inle-grilelsskyddel enligi vad som i moiionen 1979 anförts. Ulskollel hemsiällde altriksdagen skulle 1. med bifall lill proposilionen1975/76:100 i denna del lill Datainspektionen för /77 underandra huvudlileln anvisa etl förslagsanslag av . saml avslåmotionen 1976/76:192. yrkandel 6, 2. såvitt avsåg uiredning om översynav lagstiftningen om person-orienterad ADB-information m. m. förklaramoiionerna 1975/76:168. yrkandel 1, 1975/76:192, yrkandena 4 och 5, 1975/76:1981, yrkandel 1,besvarade med vad uiskottd anfört, 3. såviii avsåg en samlad översynav inlegrilelsskyddel pä olika områden avslå motionen 1975/76:1981, yrkandel2, 4. såviii avsåg en begränsning avanlalet personregister m. ni. 1975/76:168, yrkandel 3, 1975/76:198, yrkandena 1, 2och 3, 10.1975/76:520, yrkandd 3, 10. såviii avsåg dt omedelbartförbud mot försäljning och spridning av persondala lill utländska företag avslåmotionen 1975/76:520, yrkandel 4, 11. säviii avsåg en decentraliseradorganisationsform för dataverksamheten avslå moiionen 1975/76:192, yrkandena 1 och 2, 12. såviii avsåg besvärsräli överbeslul av dalainspeklioiien avslå moiionen 1975/76:168, yrkandel 2, 13. såvitt avsäg iniernalionelllsamarbele på daiaområdd med anledning av moiionen 1975/76:192, yrkandel 3, somsin mening ge regeringen lill känna vad ulskollel anfört belräffande nordisktoch internationellt samarbete, 14. såvitt avsåg långsiktiga riktlinjerför datapolitiken m. m. avslå motionen 1975/76:520, yrkandena 1 och 2. 1. avherr i (m) och () vilka all ulskollel under 3 bon hemslälla atlriksdagen skulle såviii avsåg en samlad översyn av inlegrilelsskyddel på olikaområden med bifall lill motionen 1975/76:1981, yrkandel 2, hos regeringenanhålla om en särskild utredning om del lolala inlegrilelsskyddel, 2. av iHamburgsund (fp) som all ulskoltet under 4 bort hemslälla allriksdagen skulle säviii avsåg en begränsning av antalet personregisterförklara moiionerna 1975/76:168, yrkandel 3, 1975/76:198, yrkandena I, 2 och3, 1975/76:520, yrkandd 3,besvarade med vad reservanien anfört, 3. av (vpk)som anselt all ulskollel under 5 bort hem slälla alt skulle såviii avsåg ell omedelbartförbud mol försäljning och spridning av persondala lill utländska förelag medbifall lill motionen 1975/76:520, yrkandel 4, anla del av reservanten framlagdaförslaget till lag om ändring i dalalagen (1973:289), och (samtliga c) vilka allulskollel under 6 bort hemställa atlriksdagen skulle såviu avsåg en decentraliserad organisationsform fördalaverksamheten med bifall till motionen 1975/76:192, yrkandena 1 och 2, somsin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört belräffande en decenlraliseradorganisalionsform för dalaverksamhelen och om regionala ansvarsnämnder. 5. av iHamburgsund (fp) som anselt all ulskoltet under Nr 123 altriksdagen skulle såvitt avsåg besvärsrätten över beslul av datainspektionenmed bifall till motionen 1975/76:168, yrkandet 2, anta del av reservanten framlagda förslaget till lag om ändring i datalagen Datapolitiken (1973:289). Tillbeiänkandei hade fogals särskilda yttranden av (vpk), av i (m) ochfru (), av i (fp), av herrar ,, Jonnergård,och (samtliga c). 1 delta betänkande behandlades moiionen 1975/76:521av m. fl. (vpk), vari hemställts att hos regeringenbegärde proposilion om förstatligande av elekironikindusirin. Utskottet hemställde atlriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:521. HerrBOO (c): Den tekniska ulvecklingen inom dataområdet har varit lavinartat snabboch synes oavbrutet accelerera. Detla kommer till klart ullryck närdalaiekniker och forskare spekulerar inför framliden. Del är för enlekman oanade perspekiiv som tecknas, och skulle de mesl avancerade idéernakomma lill utförande så kommer varie människa alt leva ell livlillsammans med en dator. all överdriva sä finns del anledning icke minstför dem som direki sysslar med poliliskl arbele alt "skärpaberedskapen" , så atl dataverksamheten blir människornastjänare och icke deras gissel. Man skulle kunna formulera denna målsältning såhär: Datautvecklingen måsle bli människovänlig och hjälpsam. Vadjag nu har sagt skall självklart icke fördunkla den slora betydelse somdatatekniken haft och har på många områden i värl samhälle. Dalatekniken harbelyll myckel för planerings- och utvecklingsarbetet inom både näringslivet ochden offenlliga sektorn. Tekniken har inneburil förbättrade och förenklademtiner inom adminislralionen, och även inom forskningen har dalaverksamhelenkommil lill ökad användning. Hellnalurligl skall vi räkna med fortsatt utveckling beträffande datateknikensanvändning på skilda områden också framöver. Parallellt med denna utvecklingmåste man emellertid ägna slor och ökad uppmärksamhet ål de problem somdatatekniken medför. Särskilt gäller del den enskilde medborgarens integritetoch kontroll över upprättandet av och innehållet i s. k. persondataregisier.Del är ingen överdrift all påstå all ulvecklingen på dataområdet i dellaavseende väckt slor och ökande oro ule bland de mänga människorna. sammanhänger ocksåmed några uppmärksammade fall av per- sondaiaan vänd ning somtagits upp i den allmänna debatten, och särskilt då regeringens tolkning avdatalagen genom atl ge etl känt multinationellt företag tillslånd all upprättaett omfattande persondataregisier. Idet uppkomna läget är det synneriigen angeläget att vi flr en snabb förändringoch skärpning av lagen när det gäller rällen alt upprätta persondataregisier.Del är klart alt denna oro någol har lugnals efter decharge-deballen på denpunklen här i kammaren som utmynnade i atl gjorde ett uttalande, alldet borde vara en restriktiv tillämpning av datalagen i det här avseendet. Menlika självklart är alt oron något tilltog när justitieministern efter dettariksdagens ullalande i dechargen kommenterade det hela med all han inle ansågatt regeringens tolkning av dalalagen var fel och atl han över huvud tagetställde sig ganska kallsinnig lill alt efterfölja intentioner iuttalandet. Närdet gäller försäljningen av dala lill utländska företag bör man i framlidenenligt vår uppfattning överväga en förbudslagstiflning. Dendatalag som vi har har varit av slor betydelse när del gälll altforma dalaverksamhelen. Tillstånds- och tillsynsmyndigheten, datainspektionen,har också utfört ell förtjänstfullt och uppskattat arbete enligt sinabefogenheter - det vill jag gärna även i denna debatt understryka. Menulvecklingen går snabbt, och del var klart redan när lagen anlogs av riksdagenalt del snabbt skulle bli behov av översyn allteftersom erfarenheter skullevinnas av lagen och dess tillämpning. Somframgår av ulskollsbetänkandet förelåg vid förra årets riksdag en rad moiionersom yrkade pä en översyn av och förändringar i datalagen. Icke minst fräncentern fann vi det angeläget atl de frågor som berör persondataregisier logsupp lill uiredning. Trycketför all fl till stånd en uiredning och förstärkning av dalalagen var så starktalt utskottet enhälligt föreslog en utredning, vilkel förslag senare ocksåriksdagen enhälligt antog. är har gäll . Först i är harregeringen låtit fastställa utredningsdirektiven för den beställda ulredningen,och först har enligt meddelande i pressen ulredningen tillsatts. Enligtdirekiiven skall utredningen arbeta med stor öppenhet och i del inledandestadiet vara obunden och pröva de uppslag lill lösningar som har kommil lilluttryck i motioner och i den aktuella debatten. Utredningenskall i en första etapp kartlägga, systematisera och sovra i det omfattandedeball- och utredningsmaterialet och särskilt ta upp frågorna omintegrilelsskydd i samband med personregister. Ulredningen bör också i delinledande skedet koncentreras lill frågor som rör inlegrilelsskyddel. Därvidbör övervägas bl. a. frågor rörande sekretessbestämmelser för datalagradepersonregister av olika slag, bestämmelser rörande långlidsförva-ring avpersonregister hos SCB och andra registerförare, informalion lill intervjuarevid intervjuundersökningar, användning av s. k. mjukdala, rätlen förregistrerade all erhålla utdrag frän förda register, osv. Allldelta är frågor som - icke minsl från sida har del starktundersirukiis -bör komma lill prövning i etl utredningsarbete som resulterar i förslag lill bättreskydd när det gäller den personliga integriteten. Utskottethar för sin del understrukit det värdefulla i alt utredningsarbetet ges en breduppläggning och alt alla dessa frågor prövas. Utskottet fastslär därtill altutredningsarbetet bör bedrivas med sådan skyndsamhet atl ett första betänkandekan presenteras . Enomständighet som understryker del angelägna i att dessa frågor snabbt utreds ärdet slora antal personregister som redan finns. Datainspektionen harregistrerat ca 15 000 ansökningar eller anmälningar. Den offenlliga sek-lorn äri del närmaste fullständigt datoriserad. Av de redovisade registren är ca 180personregister inrättade efter beslut av regeringen eller och ca 1500 efter myndighels beslul. Författarnatill skriften Datorerna och samhällets sårbarhet sammanfattar personregistrenpä den offenlliga sektorn sålunda: "Varje händelse som berör en myndighetsverksamhei under en människas liv frän vaggan lill graven registreras i elldataregister. Mot bakgrund av de register som förekommer lorde enmänniska från födse-.ln lill pensionsåldern registreras i omkring 100personregister." Dd kan vara värt atl ha delta i minnet, när vi diskuierardessa frågor i olika sammanhang. Ettannat område där snara insalser bör komma till slånd är på del internationelladaiasamarbelel. 1 parlimotion tas denna fråga upp med krav på altSverige tar initiativ till internationella konventioner om ökat skydd för denpersonliga inlegrilden. Den lunga moiiveringen i motionen är atl en enskildslal knappast har möjlighel atl skapa ett fullgott integritetsskydd, om inleliknande åtgärder vidtas också i andra länder. Dessa frågor är - del skall vierkänna - föremål för behandling inom och , vilkel är bra. Mennu är tekniken inom dataområdet så långt kommen all internationellakon\eniioner måsle åstadkommas ulan dröjsmål. Även inom ramen för del nordiskasamarbetet bör man eftersträva en samordning av datalagstiftningen. Ulskollelställer sig också posiiivi i här berörl avseende och anser det väsenlligl altdel tas iniiialiv lill samarbele i dessa frågor. Ulskollel anför: "mening är del av slörsta vikt alt regeringen med uppmärksamhetföljer utvecklingen av det inlernalionella samarbetet inom dataområdet ochdärvid ulan dröjsmål lar de initiativ som visar sig vara nödvändiga. Detlagäller också del nordiska samarbetet. En snar samordning av datalagstiftningeninom är betydelsefull. Vad utskottet anfört om nordiskt ochiniernalionelll :>amarbele bör ges regeringen till känna." Cenlernhar lidigare föreslagil atl skall falla beslut om en decenlraliseradorganisation för dalaverksamhelen inom riket. ålerkommer vi med delta kravi en parlimoiion. Vi anser atl del finns anledning all åsladkomma enorganisationsform, som oberoende av den tekniska ulvecklingen på daiaområddskapar slörsia möjliga garanti för ell rigoröst och hållfasl inlegrilelsskydd.Vi menar all del är osiridigt atl en decentraliserad organisation, uppbyggd påregionall avgränsade syslem, där del krävs särskild nyckel för atl fa framdatabehandlat material frän en annan region, är ägnad att möta kravet pårigoröst inlegrilelsskydd i verksamheten. Nr 123 I sammanhanget bör även de ekonomiska perspektiven understrykas. Onsdaeen den debattenhar lidigare alltid anförls atl en decenlraliserad uppläggning skulle I 7 mai 1976 '''betydligt slörre kosinader både när del gäller investeringar och när del komnier uppgifter från många håll om all de lidigare uttalade Datapolitiken meningarnainte längre äger tillämpning. Del finns redovisningar från Ame- rika som pekar ål annalhåll. Jag vill för min del gärnapoänglera all inlegrildssynpunklen väger lungl men atl del också finns andrafördelar med all gå in för ett deceniraliserai syslem för dalaverksamhelen iSverige. Man måsle också beakta de risker från iniegrilelssynpunkl som ensamköming av register alllid innebär. Här måste del i framliden skapasbetryggande garantier för atl samköming inle kan ske ulan att ärendei noga harprövats. Också i del avseendel ser vi i den regionala organisationen bätlreförulsällningar all klara problemen. En annan fråga'som jag finner anledning aunågol beröra är arbetstagarnas möjligheter all påverka beslul om införande avpersondata i företagen. Utöver vad som har framkommit i olika sanimanhang,icke minst i molion, vill jag underslryka viklen av atl de härfrågorna tas upp lill bedömning när kommer att behandlaproposition nr 105 om medbestämmanderätt i arbetslivet. Med det anförda ber jag att fl yrka bifall lill reservation 4 och iövrigl lill ulskoltels hemställan. Under della anförande övertog fru tredje vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. FruJACOBSSON (m): Jag skall tala för reservalion nr 1, som avgivits av iMalmö och mig själv. Imoderala samlingspartiets parlimoiion finns ell yrkande om lillsätlande avuiredning fören samlad översyn av inlegrilelsskyddel på olika områden. Fråganom den enskildes inlegrilelsskydd är brännande på etl annal säll äntidigare. Tillväxten av den offenlliga sektorn, en samordning avvälfärdssamhällets resursgivande, har fört med sig prövning av den enskildesförhållanden, vilkel i sin tur har nödvändiggjort registrering och konlroller.Den mesl påtagliga följden är datorlagringen av uppgifter om oss alla på vårväg frän vaggan till graven. Menintegritetsfrågorna är inle bara knutna till datalagringen. Del säger sigsjälvi alt inlegritelsfrågor aklualiseras även på annal säll, vid insamling avuppgifter om enskilda, vid utförande av kontroller av uppgifter elc. Iinternationella konventioner och i etl fiertal andra länder har man lagil hänsyn lill ulvecklingen av del moderna samhället och de risker för den enskilde som della medför genom all söka finna ell enhelligi grepp på iniegrileisfrågorna. Del är inle bara en fråga om att storebror ser dig genom datorerna, del finns andra sätt för storebror all övervaka. Därför har vi frän moderata samlingspartiet yrkal på samlad översyn av inlegrilelsskyddel. 106 Del gäller här en principfråga. Från en helhetssynkan man undvika mot- sägelser av principiellart. Frågan om inlegrilelsskydd har sådan lyngd att Nr 123 den verkligen borde varavärd en uiredning. Jag yrkar därför bifall lill re- Onsdaeen den Sedan går jag över lilldel särskilda yttrandet nr 2, som i och jag själv harundertecknat. Det gäller frågan om personregister, Datapolitiken som har behandlct, och datainspektionens praxis vid beviljande av tillstånd.I dessa frågor har det funnils en klar linje häri . antogriksdagen dalalagen, och avsiklen var dä all dalainspeklionen, som hade allmeddela tillstånd, <;kulle tillämpa en restriktiv praxis. Och iär uilalade majoriteten i denna kammare atl datainspektionen .i fortsällningenskulle tillämpa en restriktiv praxis - della, märk väl, ulan atl ta hänsyn tillregeringens beslut all ge Readers Digesl lillslånd. Varförhar då här gäll pä en restriktiv linje? Ja, riksdagsma-jorilelen harfångat upp allmänhetens inslällning och förslålt allmänhetens rädsla för insyn,registrering och kontroll av den enskilda människan. Majoriteten har insettfaran i personregister på dala som en revolution på informationshanteringensområde o:h insett den fara som uppstått genom atl man ur endator kan plocka fram väsentliga uppgifter om en människas privatliv, liksomden risk som ligger i samköming. 1 utskottet var i ochjag i beräd huruvida vi skullevara nöjda med uttalande om en restrikiiv praxis, ellerom vi skulle avge en reservalion byggd pä molion med yrkande ominlagande i dalalagen av della med restriktiv praxis. Som vi har sett av denstencil som delals ul pä bänkarna hänvisar nu lill sin molion ochhemsläller all skall anta en lagtext som uttryckligenbefäster denna leslrikliva praxis. Här föreligger i själva verkel ingen sakligskillnad mellan den molion som bygger sitt yrkande pä ochvårt slällningsiagande i ulskollel. Närvi hade denna fråga uppe i dechargedebalien diskuterade vi det beryktade lillslåndeilill Readers Digest all lägga upp sitt slora befolkningsregister. Vad debattendä gick ut på var all genom ell ullalande slänga dammluckorna fördatafloden. Frågan gäller, om uttalande av den 29 aprilverkligen stänger de luckorna hell. eller om del bara slänger dem delvis. Ochvad som kan göra atl man blir bdänksam i del fallet är uttalandeefter , som lyder på all han inle har lagil ullalanderikligl pä allvar. HerrWerner i och jag var betänksamma i ulskotiel och vi var redan då öppnaför båda möjligheterna - all arbela för ell uttalande från och allsöka fl lill slånd en lagändring fortast möjligt. Någon saklig skillnadföreligger inte mellan vår siändpunki och . Skillnaden är leknisk. HertLINDAHL i (fp): Datateknikenhar utvecklats explosionsartat, som tidigare talare anfört. Jag kan bara bekräfta atl jag anser alt de har rätt i del. Därmed följer också en mängd svårlösta inlegritelsfrågor. tiskt ell ganska braförflutet i detla fall. Vi är det första land i väriden som har antagit endalalag för att försöka komma till rätta med de här frågorna. Den lagen är,trots atl den inte är särskilt gammal, redan mogen för översyn. Den sombetvivlar all del kan vara etl problem med alla dessa personregister bör t. ex.läsa slatskonlorels tidskrift , som utkommit - åtminstone fick jagden med poslen . Där beskriver byråchef från dalainspeklionen päetl lättfattligt sätt vilka register en rätt vanlig människa hamnar i. Enganska skrämmande läsning! Folkparlielhar såsom första och enda parti antagit ell särskilt dalapolitiskl program. Delredovisas i motionen 1975/76:168 av m. fl. Programmet fullföljerfolkpartiets mångåriga arbele för all skydda den enskilde i dalasamhället. Detbygger pä atl datateknikens positiva möjligheter bör las lill vara men atltekniken måsle användas i människans ijänsl och styras av de berörda. Den flrinle bidra lill atl förvandla den enskilde lill ell opersonligt redskap förmyndigheter, förelagsledningar och tekniker. Som medborgare har Du rätt atlveta alll om myndigheterna. De skall inte vela allt om Dig. Detär utifrån denna liberala grundsyn som del i programmet ställs långtgåendekrav på bl. a. förändringar av datalagen. Men de uttalanden som görs avulskollel innebär all förslagen i dalaprogram kommer all kunnaprövas av den nytillsatla dalaulredningen. representant iulredningen kommer självfallet atl arbela vidare för del här programmet. Delär orsaken lill alt jag har kunnai anslula mig lill ulskotlels skrivning pådenna punkt. Ivad gäller personregister i övrigl har jag inle kunnai dela majoritetensståndpunkt. har genom sitt ställningstagande, med anledning avdechargedebalien, klart underkänt regeringens tolkning av dalalagen i Det Bästa-fallet.Vi har konstaterat från utskottets sida atl tolkningen borde ha varit en annan.Nu har tyvärr siåndpunkisiagande i den här frågan ingen rättsverkannär del gäller dalainspeklionens tolkning av lagen. Saken blir inle specielllmycket bättre av atl jusliiieminisiern uttalar atl han anser atlhan har lolkai lagen rikligl och all det är den tolkningen som bör gälla tillslagen blir ändrad. Regeringenhar genom sill handlande öppnat dörrarna för ell stort anlal personregister -och omfattande sådana. Redan existerande register har kunnat utvidgas efterregeringens beslul. Man kan inle längre säga all förelagen hänger pä låsel.Juslitieminisler har öppnal dörren pä vid gavel för dem och verkligensläppl in dem. Vaddel nu gäller är all skall försöka reparera regeringens misslag.Dalainspeklionen har ingen specielll läll sits i detla fall. Den slils mellanIvå slarka statsmakter, mellan regering och riksdag, som har tolkat lagen påvar sill säll. Med lanke på riksdagsmajorildens inslällning i Del Bäsia-fallelhade jag fakliski vänlat mig alt det skulle vara möjligt all fl en majoriieiför snabba provisoriska åtgärder i väntan på den nödvändiga översynen avdalalagen. Så är lyvärr inle fallei. har blivil ensamt i ulskollelom all kräva omedelbara ålgärder för all undanröja de olyckliga följder som regeringens beslut harlett till och leder till. Detfinns, fm talman, två sätt alt försöka täppa igen en lucka i fördämningarnasom justitieministern har öppnal. Man kan göra ungefär som i sin motion, inskränka rätten till överklagande och hoppas attdatainspektionen skall kunna sätta upp den spärr som behövs. Jag har utantvekan stort förtroende för datainspektionen i dessa frågor, men riksdagensuttalande i samband med dechargebetänkandet har, som jag sagt, tyvärt ingenrättsverkan. Därför är det kanske inle fullt tillräckligt alt göra det tilläggsom yrkas i änders molion. Jagvill i stället förorda den linje som föreslår, nämligen allriksdagen gör etl starkt uttalande för en myckel restriktiv tolkning av datalagen.Det var ju ändå riksdag;:majoritetens klara uppfattning bara för några veckorsedan att dalalagen \'ar tillräcklig i dagens läge för atl kunna hindra sädanahär företeelser. Vi kräver alllsä etl mycket starkt riksdags-uttalande plus ettförslag till förändringar i dalalagen i samband med alt etl förslag om ettstatligt person- och adressregister läggs fram . Jagtror atl della är den lämpligaste vägen atl gä fram, och del är därför som jaghar ställt mig bakom och yrkar bifall lill reservalionen 2. Däremot menar jaginle alt målsättning, lanke eller molion i och för sig ärdåliga. Jag lycker bara .ätt de tankar som finns i reservalion nr 2 är någotbätlre. Delfinns en annan fråga där jag också funnil anledning att reservera mig i sambandmed utskottets behandling av dalaärenden. Del är frågan om besvärsrällen. Idagens läge är del i princip endasl den som för dalaregister som har räll altbesvära sig, gå vidare till högre instans och fl rättelse om han anser sigfelakligl behandlad. De som registreras har egentligen ingen som helsl chansatl besvära sig. Del är inte bara, som ulskollel lycks tro, en fråga som gällerfackföreningarna och som skall kunna lösas i samband med lagen om medinflylandepä arbetsplatsen. Del finns ju andra partsintressen som kan vilja besvära sig idalaärenden. Låtoss t. ex. ta en studentkår, som vill protestera därför all den tycker atlnågonting i ell dataregister är felakligl fört. I det fallet föreligger inlesamma sorts partsförhållande som mellan en fackförening och en arbetsgivare.Eller la en patientförening, som lycker atl dt register pä etl sjukhus ellernågol landsting är felaktigt. Del är inle heller där fråga om någonarbelsgivar-lönlagarsituation, och del är inle fråga om alt de skall kunna flhjälp av lagen om medinflylande pä arbetsplatsen. Det är alllsä en fråga om allorganisationer som representerar många människor, som är direki berörda i ellfall. skall kunna ha chansen alt överklaga och fl en bedömning av om vissadalaärenden är rikligl behandlade. Del är därför, fru lalman,som jag också vill yrka bifall lill reservalionen 5. (vpk); 1konsiitulionsulskoitels betänkande nr 47 om datapolitiken behandlas vpk:spartimotion nr 520. Vi har i den fyra yrkanden: I. attförslag begärs hos regeringen om långsiktiga riktlinjer för den