prot · FY0956 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagtycker alltså, herr talman, all brottsutvecklingenoch den minskning av antaletårsarbetskrafter inom polisen som arbetstidsförkortning och begränsningar iövertidsullag m. m. medfört - och som enligt Svenska polisförbundelsberäkningar faktiskt inneburit alt vi sedan polisen förstatligades egentligeninle fält någol neltolillskolt alls av nya polismansfiänster - motiverar denav oss föreslagna förstärkningen med 500 nya polismansfiänster. Det kan sägasatt skillnaden mellan 400 och 500 polismansfiänster inte är säanmärkningsvärd, och det tycker inle heller jag att den är, men man kan inle avutbildningsiekniska skäl föreslå en större höjning. Del skulle kräva alltförslora investeringar. Dessaförstärkta polisinsatser bör användas för alt bekämpa den grövrebrottsligheten, inklusive narkotikabrollslighelen. Men polisen bör också kännadet som en angelägen uppgift att försöka vara lill skydd för enskilda människornär.det gäller all bekämpa den s. k. vardagliga brottsligheten. Jag tror allalltför mänga människor upplever alt polisen inte har möjlighel atthjälpa dem som drabbas av brott vilka kanske inte har direkt dramatisk karaktärmen ändå kan vara mycket kännbara för en enskild människa. Det gäller vidareatt salsa i slörre utsträckning - och del är ju egentligen alla överens om - påett ökat antal kvarterspoliser, att ge polisen chans till ökad folpatrullering.Men även detta kräver ökade polisresurser. Del gäller ocksä all försöka salsalitet mera på de mindre polisdistrikten, som haft ganskaotillfredsställande arbetsförhållanden. Meddel anförda, herr lalman, ber jag all fä yrka bifall lill reservationen 6. 1reservaiionen 8 föreslår vi moderater slutligen att en ny treärsplan förpersonalförslärkningar inom polisväsendet bör göras. Vi tycker all dentreärsplan som går mot sitt slut har skapat lugn och arbetsro Man harkunnai ulnylfia resurserna mera effektivt och kunnai planera verksamheten påett bältre sätt ulan att varie är sväva i ovisshet om hur slora förstärkningarsom skall komma. Vi lycker alltså att erfarenheterna av den föregåendetreårsplaneringen har varit goda och vi föreslär, all man får besluta om en nytreårsplanering för de kommande budgetåren. Jag ber all fä yrka bifalllill reservaiionen 8. Reservaiionen9 är en konsekvens av vad som föresläs i vår reservalion nr 6, och jag yrkarsåledes bifall också lill reservationen 9. 1 övrigl yrkar jag bifall lillutskottets hemställan. Hen i (c): Polisens uppgift är alt förebygga, förhindra och utreda brott. Inleminst vikligl är att förebygga all människor, särskilt ungdomar, dras in igängbrottslighet. Polisen bör flnnas ute i samhället, i tätortscentra och ibostadsområdena. Genom en ökad satsning pä kvarlerspolissyslemet kan bättrekontakter knytas med befolkningen och goda brottsförebyggande resullal uppnäs.Del är också angeläget all man via massmedia och i skolorna ger upplysning ompolisens och lagstiftningens betydelse för alt åstadkomma ell välordnatsamhälle. Om människorna har en positiv inställning lill polisens arbeieunderlättas de brottsförebyggande insatserna och även arbetet med att beivraoch utreda brott. Ipolisens arbeie är det viktigt alt ha god kännedom om olika människors socialaförhållanden och deras säll all reagera och uppleva sin situation. Polisen harofta att ingripa mol personer med beteenden som avviker från det normala ochsom genom psykisk sjukdom eller otrygga förhållanden är särskilt känsliga. Ipolisens ulbildning bör slor vikt läggas vid träning av förmågan all nå kontaktmed människor som har sociala och psykiska problem och att på ett positivt sättavleda gruppkonflikler. Jagtror, herr talman, alt vi kan vara överens om all vi har en poliskär i dettaland som väl ryktar sitt värv. Del måste vara ell gott betyg åt en yrkeskär somhar en mycket grannlaga uppgift. fär vi väl höra alt enstaka polismän inågot speciellt fall har uppträtt mindre lämpligt. Del kan genast föranledamassmedia all ropa ut med slora rubriker att vi t. ex. skulle vara pä väg attfä en brutal poliskår. Men folk vel som regel bättre och fäster väl inle såslor vikt vid detta. Man vet alt den enskilde polisen ibland står införuppgifter som är minst sagt svårhanterliga och där det ställs krav på omdömesom få människor klarar av. För det mesta klarar polismännen detta, men de ärdock inle mer än människor och kan naturligtvis fela. Menvi bör alllid lägga oss vinn om all vär polis får en så allsidig utbildning sommöjligl, en utbildning som ger grund för att poliskåren i de flesta möjligafall klarar av sina mångskiftande uppgifter. Centernsoch representanter i utskollet har reserverat sig lill förmänfören förlängning av grundutbildningen . Utskottsmajoriteten harföreslagit en veckas föriängning av grundutbild- ningen för poliser. Rikspolisstyrelsensbegäran om tre veckors förlängning av utbildningen motiveras med att vikligaämnen nu får stå lillbaka eller helt saknas pä schemat. Jag tar mig friheten,herr talman, att citera etl avsnitt av äskande i anslutningtill årets budgelproposilion, där man anger grunden för all man vill ha de härytterligare : "Föratt den enskilde polismannen skall vara beredd alt fullgöra dessa delar avpolisverksamheten krävs alt han i sin utbildning ges goda kunskaper om hur detsvenska samhället fungerar och vilken roll polisen har i samhället. Det krävsockså att han förstår andra myndigheters och organisationers arbetsuppgifter.Han bör också ha goda kunskaper om vår socialpolitik samt ha sädana kunskaper isociologi och psykologi, att han känner till orsaker bakompersonlighelsutveckling och social utveckling, konflikter mellan grupper ochsärskilt tänkbara orsaker lill motsatsförhållanden mellan polisen och vissaandra grupper. Polismannen bör ocksä känna till den svenska kriminalpolitikenoch ha grundläggande kunskaper i kriminologi. Undervisningen i debeteendevelenskapliga ämnena bör i viss utsträckning ges direkt anknytninglill den praktiska polisfiänsien. kan lämpligen ske inom ramen förundervisningen i yrkesetik." Jagbehöver väl knappasl argumentera ytteriigare för det nödvändiga i enförlängning av grundutbildningen med de ämnen som jag själv och ävenrikspolisstyrelsen understrukit vikten av när det gäller alt få en god poliskåri värt land. Jag yrkar bifall lill reservaiionen 4 vid punklen 2 iutskottsbetänkandet. Utöverdelta vill jag anföra några synpunkter på vissa avsnitt av ulskottsbelänkandeti övrigt. I och med årets riksdagsbehandling sä tar vi den sisla tredjedelen av1973 års pakelbeslut om förstärkning av polisverksamheten. Under dennatreårsperiod har förstärkningarna lill polisväsendet uppgått till i slort sett1 200 nya polismansfiänster plus 450 fiänster för annan personal. Vivet att det var den s. k. brottskommissionen som med anledning avbrottsutvecklingen i värt land fann angeläget att särskilda åtgärder skullesättas in för att ge en förstärkning lill polisen. Del har varit tillfredsställandeatt vi i varit sä eniga om detta. Det har varit en styrka för polisenatt veta vad man fär och kunna planera därefter. Frågan är nu om vi skallfortsätta med en sådan här planering. Planering måste det alltid vara, men jaglänker närmast pä frågan om vi skall binda oss för exempelvis ytterligare entreårsperiod. Somfru , vår värderade ordförande i utskottet, här har sagl, har manfrän moderat häll i en moiion, som man föfil upp i en reservation lillutskottsbetänkandet, hävdat alt bör besluta om en förnyadtreårsperiod. Del kan väl ligga mycket i detta. Men från centerhåll har visagt oss all vi nu fär avvakta och se. Del var någol exceptionellt som hände1973. Brotlsutvecklingen i landet var sådan att något rejält måste göras påpolissidan, och man blev överens om en förstärkning.Brottsförebyggande rådet har tillsatts och har ocksä full rättighet att läggafram förslag i fråga om förstärkning av polisen och övriga aktiviteter som kanförhindra brottslighet. Därför tror vi att del inte kan vara nödvändigt att vii dag binder oss för en ny period i detta avseende. Justitieutskottethar vidare behandlat en motion av herrar och , som begär enutredning om polisstyrelsens funktion och organisation i syfte att förbättra deförtroendevaldas inflytande och beslutanderätt över polisens verksamhet. Detär en mycket intressant motion, som vi har behandlat myckel seriöst iutskottet. Vi har väl litet var fått del av vissa uppgifter om attlekmannainflytandel, som vi trodde skulle bli bältre med den nya organisationen- när vi gick över från polisnämnd till polisstyrelse - inte har slagit så välut på sina häll i landet. Därför har vi i utskottet sett mycket seriöst pådenna motion, men vi har icke tillstyrkt den. Vi säger i utskottsbetänkandetatt har utarbetat en enkät, som gått ut till allapolisstyrelser i hela landet. Ledamöterna i polisstyrelsen får ange hur de sersin situation och vad de vill ha ändring på, osv. Ungefär lill den här debattenhar facktidskriften utkommit med nr 3, och där lämnas en redogörelseför enkäten som jag finner mycket intressant. Förstoch främst är del naturligtvis värdefullt att man svarar på en sådan här enkäti så stor utsträckning som möjligl. Jag måsle .säga att det har man gjort idetta fall. Sammanlagt 618 svar kom in från de 725 ordinarielekmannaledamölerna, och alla polisdistrikt fanns representerade bland svaren.Det innebär att av de utsända formulären har kommit lillbaka besvarade. När rnan går lill självafrågorna fäster man sig vid några avsnitt. Enfråga gällde om de förtroendevalda ville ha ytterligare uppgift på den sektorsom gäller polisens rent operativa verksamhet. Två tredjedelar eller 62 96uttalade sig mot ett sådant dellagande, medan en tredjedel eller 36 96 ansågall de förtroendevalda bör kunna vara med och fatta beslut om det operativapolisarbetet. Manhar i undersökningen också gärna velat veta hur lekmännen i polisstyrelsernaser pä sitt uppdrag. 79 96 finner polisslyrelsejobbet "något, ganskaeller myckel meningsfullt, medan anser arbelel inte alls eller intesärskilt meningsfullt". Omkring hälften av polissly-relseledamöternauppger sig vifia ha mer inflytande när det gäller organisation ocharbetsordning i polisdistriktet. Närman jämför den insyn ledamöterna hade i polisverksamheten på polisnämndernastid med insynen , vilkel också är intressant, framgår del att 45 %anser att man har ungefär samma insyn nu som då, medan ungefär lika niångatycker alt de fär bättre insyn . Deltavar något om den moiion som vi har behandlat och om den enkät somrikspolisstyrelsen har gjort. Jag tror att enkäten och uppföfi-ningen av denkommer att bli av stor belydelse, för det var ju meningen attlekmannainflytandel skulle bli sä bra som möjligt. lisstyrelsen förklarat attregionala konferenser kommer alt anordnas ute i landet där man skall ta uppproblemen med lekmannarepresenlanlerna, med polismästarna osv. Jag tror attuppföfiningen kan ge ett gott resultat och leda till etl bättre inflytande förlekmännen i polisstyrelserna. Jag skall inle säga mer om utskottsbetänkandet - min partivän herrBengtsson i kommer att behandla flygplatspo-lisfrågan. Hen i Röslånga(fp); Jag avser alt någol kommentera en del av punkterna iutskollsbetänkandet och de två reservationer som jag är med på. Men försl villjag rent allmänt säga ett par ord om folkpartiels syn på po-lisfrägorna, denfortsatta inriktningen av polisens arbete saml brottsbekämpningen i ett någotlängre perspektiv. "Ulantrygghet till liv och lem är inget samhälle ell gott samhälle," har viskrivit i vär parlimotion. Polisen intar en central roll, och största utsiktenalt på kort sikt påverka brottslighetens omfattning ligger i att gepolisväsendet en sådan inriktning och sådana resurser all risken för upptäcktblir större. For att klara upp begångna brott, fullgöra sin servicefunktionoch verka brottsförebyggande är del väsentligt att del finns polisertillgängliga på rimliga avstånd i hela landet. Enligtvår uppfattning är det vikligl att polisens roll förändras så, att polisen inlebara träder i funktion när brott begåtts. Så skall man naturligtvis sepolisens arbeie. Den kanske främsta polisuppgiften är den förebyggandeverksamheten. Men den har beklagligtvis kommit i skymundan pä grund av demänga brott som måste utredas och som tar den stora delen av polisernasarbetstid. Enomfattande folpatrullering ärell led i den brottsförebyggande verksamheten. Vihar hävdat och hävdar allfiämt all poliserna i sina bilar har blivit föranonyma för medborgarna och att deras kontakter med människorna har blivit förfä och för ytliga. Därför har vi frän vårt häll år bl. a. talat om hurkvarierspolisorganisalionen skulle utbyggas, sä all vi i kommundelar ochtätorter fär kvarterspoliser som lär känna befolkningen och kan la del avmänniskornas problem saml framförallt verka på sammaplats. Jag skall emellertid inle förneka alt del i synnerhet under de senareåren har pågått en medveten strävan all förändra polisens roll i den riktningvi har förespråkat. Men ännu återstår mycket, och förändringen går förlångsamt. Iårets partimotion har vi tagit upp polisutbildningen, där vi anser det viktigtatt de nya poliserna får bättre kunskaper i bl. a. psykologi och kriminologi. Vimenar också att medborgarinflyiandel i de nya polisstyrelserna måsteförstärkas. Del blev inte vad man trodde, hoppades och önskade. Och som vanligtkräver vi - för vilken gäng i ordningen vel jag inle - all medborgarviitnenallmänt skall vara med vid förhör pä polisstationerna. Vi tycker all del är ettrimligt krav sett från såväl den förhördes som 12 protokoll 1975. från förhörsledarens sida. Meni en politik som vill skapa trygghet till liv och lem för sina medborgare ochsom vill fä brottskurvan att vända nedåt är del i det längre perspektivet inlebara polisernas antal, utrustning och nya roll som är del avgörande. Del handlarockså om de allmänna förhållanden som råder i vårt samhälle. De betingelserunder vilka människor lever har stor betydelse för de brottsförebyggandeinsatserna. Vårpoliskår har en hygglig demokratisk förankring, men lekmannainflytandel harinle hell kommit till sin rätt i de nya polisstyrelserna. Under stor enighetbeslöt vi här i om en treärsplan för den personella utökningen avpolisen. Frågan huruvida poliskåren är tillräckligt dimensionerad varken kaneller vill vi ta slällning lill , det sista i treårsperioden. Vi villemellertid framhålla att vid behov måste vara beredd att utökapoliskåren. Men framtidspoliliken för all få brottskurvan alt vända nedåt måstefrämst gå ut på att genom ekonomiska och sociala insatser skapa etl bällre ochmänskligare samhälle. Underpunklen 1 i förevarande betänkande behandlas åtta motioner, av vilka sex gåratt para ihop. Frågan om medborgarvillnena las upp i parlimotionoch av socialdemokraterna , de förtroendevaldarepresentanternas inflytande i polisstyrelserna av samma socialdemokratiskamotionärer och av mig själv. Det rör sig här alltså icke bara om en moiion,i , utan om två motioner. Vidare tas omorganisationen avflygplatspolisen upp av representanter för och samt av enenskild socialdemokrat; den senare har dock ell annat yrkande. Lätmig försl beröra frågan om medborgarvillnena. Vi är givelvis glada att imotionsform få slöd av enskilda socialdemokrater. har i olikasammanhang alltsedan 1967 ullalal all frågan bör prövas. Riksdagsskrivelserhar avfattats, men ingenting har hänt. Vi tycker att frågan är av alldeles förslor betydelse för alt utsättas för en sådan långhalning. stoppas den i den stora"säck" som den allmänna ulredningen om polisverksamheten somdepartementschefen varslat om utgör. Utskottets skrivning - utskottet uttalaralt frågan om medborgarviitnen skall behandlas skyndsamt - gör alt jag, dockinte utan en viss eller t. o. m. stor tvekan kan biträda det i denna frågaenhälliga utskottets hemställan. 1samma rymliga "säck" stoppas också motionerna om lekmannainflytandeli polisstyrelserna. Det medborgarinflytande som man frän demokratiska ochandra utgångspunkter hade så stora förhoppningar på har förvisso inteförverkligats. Polisstyrelserna fick alltför snäva arbetsuppgifter för altkunna påverka polisverksamheten. Justitieulskoltet har, som iVäxjö framhöll, vid behandlingen av motionerna också kommit till insikt om attnågol gått snett i denna fråga. Del har också tidigare rikspolisstyrelsengjort, vilket föranlett en enkätundersökning. Del är givetvis viktigt all delmaterialet bearbetas innan man gör elt nytt ställningstagande. Av dennaanledning och eftersom ärendet genom motionerna fäll elt fall framåt yrkar jaginte bifall lill dem. Undersamma punkt har representanter tillsammans med reserveratsig för all polisbevakningen vid de stora flygplatserna och Landvetteräven i fortsättningen skall handhas av den lokala polisen. En rad skäl lalarför detta. Vi har utvecklat del i reservationen 1, vilken jag yrkar bifalltill. Underpunklen 2 finns ännu ett motionspar. Båda motionerna berör polisutbildningen.Vi menar att polisarbetet för varie är blir alltmer komplicerat ochbesväriigl. Därför måste det ställas nya och slörre krav på polisulbildningen.Särskilt viktigt är del att utbildningen i ämnen som psykologi och sociologifördjupas och all de blivande poliserna ges slörre kunskaper om alkohol- ochnarkolikafrågorna. Vi anser därför att förslag, sominnebär en utökning av kurslider , är ell sleg i räll riktning. Somframgår av belänkandet fullföfier vi vårt krav i reservaiionen 4, där vi begäratt anslagel under punkten 2 skall räknas upp med . Jag yrkar alltså bifall till reservalionerna 1 och 4. I övrigl ansluterjag mig till utskottets hemställan. Hen LÖVENBORG (vpk): Jag skall ta upp en detafi i belänkandet; i Västeråskommer senare all utveckla vår kriminalpoliliska syn i ett större sammanhang,knutet lill det här belänkandet. Vänsterpartietkommunisterna har även motionerat i anslutning lill anslaget för den s. k.särskilda polisverksamheten, eller säpo som den delen av den polisiäraverksamheten mera populärt brukar benämnas. Vihar - för all upprepa någol som redan är bekant - en misstro motsäkerhetspolisens nuvarande inriktning pä grund av att vi fortfarande anser attdess inriktning är felaktig, dvs. antisocialislisk och reaktionär. Delär skälet lill att vi även går emot en höjning av anslaget och anser altdel t. o. m. skulle kunna reduceras om säpo sysslade med enbart det som börvara dess uppgift, dvs. att motverka spioneri och sabotage och pä annat sättskydda vårt lands säkerhet. Nuhar man är förklarat att säpo inte är politiskt enögt, att del inlelängre förekommer någon åsiktsregistrering eller speciell övervakning av denpolitiska vänstern i vårt land. Det är möjligl att alla dessa försäkringar hadekunnai vinna viss tilltro även hos oss, om man inte praktiskt tagel varie århade fält ett indicium eller flera indicier på all försäkringarna inte stämmermed verkligheten. Nuskall vi vara pä del klara med att de försäkringarna inle är nya. Underkrigsåren förde säpo register över människor med vissa politiska åsikter, ochdet är ingen hemlighet att de registren i huvudsak fylldes av folk frän värtparti och andra socialistiskt länkande människor, medan högerfolk ochnazistsympalisörer ägnades ell förstrött intresse, kanske inte minst därför attde som styrde och ställde inom säkerhetspolisen var samma andas barn. Enligt officiellauppgifter skulle åsiktsregistreringen ha upphört redan Det trodde vi intedå, och det visade sig vara riktigt. publicerade ellpar artiklar om säpos åsiktsregistrering och personkontroll, och samma årtvingades den dåvarande justitieministern all ordna en presskonferens, därexistensen av den påtalade verksamheten de facto erkändes. 1966 kom sammaförfattare ut med en bok, Säkerhetspolisens hemliga register, med ell såutförligt faktamaterial alt del blev verkligt besvärande för höga vederbörande. Sedankom den Slrandska utredningen, som bekräftade alt åsiktsregistrering skettunder niånga år, även efter kriget. Därefter har det hetat attåsiktsregistreringen har upphört eller 1969, dä den nya personkontrollkungörelsenkom lill. Vadskall man tro? Först förklarar man efter kriget, all någonåsiktsregistrering inle existerar i sinnevärlden, och sedan säger man att del -som enligt framträdande regeringsledamöter inte existerar - har upphön sedanslutet av 1960-lalel! Säpohar spelat en skum roll i det förflutna. Organisationen hade bl. a. sinfunktion när man förberedde Enbomsprovokationen under del och somledde lill skändliga och orättvisa domar över människor som inle hade begåttnågol brott, ulan bara blev offer för elt väl planlagt justitiemord. I detspelet hade säpo sin givna plals. Del är förklarligt all vi - även så här långlefteråt - fortfarande erinrar oss detta med både bitterhet och vrede. Menallt delta tillhör ju historien, brukar del sägas i de här debatterna. "1dag har säkerhetspolisen en annan inriktning, inte antisocialislisk, inleriktad mol den poliliska vänstern." Ja,herr talman, del är jusl del som är frågan. Vi refererar inle lill någrahjärnspöken, ulan lycker oss praktiskt taget varie år få bekräftelse på attsäpos verksamhet fortfarande i stor utsträckning riktar sig mol densocialistiska vänstern i vårt land. Jagskall inte räkna upp alla de fall som vi tycker vara klara indicier pä all säpofortfarande lägger ner en stor energi pä att övervaka folk medvänstersympatier. Lätmig bara som exempel la den kvinnliga anställda i luftfartsverket sombevisligen skuffades undan från sill ordinarie arbeie och även logkonsekvenserna därav. Det var säpo som sände över uppgifterna lill luftfartsverket.Och vad hade hon gjort sig skyldig till? Jo, hon hade klart deklarerat sinpolitiska uppfattning, som naturligtvis inle var av s. k. samhällsbevarandeslag. Det här kom fram i rampfiusel enbart av del skälet alt en avdelningsdirektöri luftfartsverket fann det hela så osmakligt alt han offentliggjorde helasaken. Vihade studenten i som säpo försökte värva för att han skulle övervaka sinakamrater som var aktiva i Vielnamrörelsen eller på annat säll sysslade medsocialistiska och anliamerikanska aktiviteter. Vi hade värnpliklsriksdagen därgrabbarna hell plötsligt uppläckte alt ett par herrar - utlånade från säpo -satt och prickade för folk med kryss och ringar allteftersom deras åsikter komfram från talarstolen. Alltdel jag här nämner försöker man pä olika säll bortförklara i mer eller mindrekrystade ordalag, ofta på ell säll som verkligen inle har ingivit förtroendeulan bara gjort sakerna värre. Ochi slutet pä förra årel hände någonting som inte heller var någol hjärnspöke.Strax före jul planerade vpk och KU i alt anordna s. k. appellmöien förVietnam på några plalser i samhället. Det visade sig när tillståndet skulleavhämtas på polisstationen all handlingarna ocksä innehöll säpos adress iLuleå. skulle alltså uppmärksammas på denna myckel normala poliliskamötesverksamhel. När den något förvånade sökanden frågade varför säpo skulleha besked om de planerade mötena flck han till svar; "Sä gör vialltid." Polismästaren kopplades in och uppgav sig ingenting vela - ochdel kan ju tyckas märkligt. Denlokale säpo-chefen i gav i elt telefonsamtal den här kommentaren:"Det finns ingen generell order frän vär sida om all sädana politiskaaktiviteter skall registreras, men del är myckel möjligt att någon eller någraunderordnade SÄPO-fiänstemän har gjort överenskommelser ute i distrikten omall sådana aktiviteter skall rapporteras in." Detstår alltså klart att säpo rutinmässigt infordrar uppgifter om vanliga mötensom anordnas av bl. a. våra organisalioner. Man måste ju fråga sig; Vad iherrans namn kan detta ha med säkerhetspolisens normala funktioner och arbeteatt göra? Numåste det i sammanhanget sägas all det med berömvärd snabbhet företogs enutredning, men den lämnade flera vikliga frågor obesvarade. Den gjordes avrikspolischefen, och enbart della faktum gör att man måste betrakta resultatetmed en viss skepsis. Rikspolischefen måste väl i någon mån sägas vara part imålet, det handlar ju om hans eget fögderi. Självfallet skulle del ha varit enopartisk utredning.