prot · FZ0966 · 1975-12-31 00:00:00 — Detenda som kan påvisa är all av Världsbankensmedlemmar log avstånd från det senaste lånet lill Chi-lejunlan. Bland dessamedlemmar var det ju fiera som lade ned sina röster. Man skall kanske inte varaså optimistisk att man skall räkna in de länderna, som lade ned sina röster,som deltagare i motståndet mot lån lill , Biståndsministernlar som tidigare upp argumentet all några lån från som fårmedel ur den svenska bislåndsbudgeten inte har varit akluella för , ochdel är rikligt, såvitt jag förstår. Men vår kritik mot medlemskap iVärldsbanksgruppen är naturligtvis inle enbart betingad av lån lill , HelaVärldsbankens politik är reaktionär, och dess stadgar och bestämmelser harinte ell dyft gemensamt med de principer som riksdag har fastlagt försvensk biståndspolitik. Exemplet är enbart en myckel klar bekräftelse påjust som ett redskap för imperialistiska intressen - helt enkeltett redskap för USA-imperialismens makt- och säkerhetspolitiska intressen. Desom försvarar medlemskapet brukar hävda att ger lån på vanligakommersiella villkor, medan ger krediter på s. k, mjuka villkor. Genomdetta försöker man bevisa att bistånd till i grunden skiljer sig fråneventuella bidrag till . Såär del inle. slår nämligen för en kompletterande del av Världsbankensverksamhet. För det första är nämligen ledningen för båda organen gemensam,för det andra kompletterar med sina utvecklings-krediter bankens reguljärakommersiella verksamhet, för del tredje är det ganska vanligt attolika projekt samfinansieras av och och för del fjärderedovisas i båda organens kreditgivning sida vidsida. Ettannat argument som försvarsadvokater i del här landet använder äratt skulle ha andra bedömningar än Väridsbanken vid val av projekt. Låt ossdå höra vad Världsbankschefen, , själv säger om delta: "Bankensoch IDA:s projekt väljes, bedöms och övervakas på exakt samma sätt och ienlighet med samma stränga kriterier för prioritering, säkerhet ochproduktivitet." fortsätter och frågar: "När lånar på såmjuka villkor, hur kan låntagarlandel fås alt följa en sund finanspolitik? "Och han ger följande svar på den frågan: "IDA:s infiytande, liksombankens, kan vara en viktig spärr mot införandet av en osund finanspolitik imedlemsländerna. Särskilt IDA:s låntagare saknar möjlighet att få kredit pålika goda villkor från någon annan källa; därför är det osannolikt att deskulle bortse från det slags rådgivning som ges dem av bankens och ," Alltså:En sund finanspolitik enligt banken/är den som förs av fascisterna i ,där en stor majoritet av befolkningen lever i ett ständigt svältlillstånd,eller den som förs av generalerna i , och , Tilldenna s, k, sunda finanspolitik tvingas svenska skattebetalare medverka. FruSigurdsen försöker i sill interpellationssvar jämställa /medövriga FN-organ, alltså tillhörande FN-familjen, är inle hela sanningen.Världsbanken skiljer sig väsentligt från övriga FN-organ eftersom densjälvständigt finansierar sin verksamhet genom upplåning på den internationellakapitalmarknaden. Dessutom skiljer sig banken från övriga FN-organ genom sinpolitik och sina röstregler. I FN-organen tillämpas den demokratiska röslregelnett land, en röst. I banken bygger ju röstregeln på hur stort kapital varjeland satsar. Det är i prakliken samma gamla reaktionära regler som högern engång till-lämpade i det här landet, nämligen att exempelvis det antal svin enperson innehade eller storleken på vederbörandes markareal var avgörande förom man skulle få rösta och för hur många röster man fick. Detta bekämpades juav arbetarrörelsen på den liden här i landet men inte på del sättet attrepresentanter för arbetarrörelsen gick in i höger-organisationen ulan genomatt arbetarrörelsens representanter bekämpade delta slags politik i sina egnademokratiska organisationer. FruSigurdsen anför ytterligare ett argument för att skall stå kvar sommedlem i banken. Jag citerar ur interpellationssvaret: "Som medlem av enmellanfolklig organisation får vi emellertid då vara beredda alt godta beslutsom vi själva inte kan ställa oss bakom," Detta tycker jag är helthäpnadsväckande. Finns det då ingen gräns för medlemskap i mellanfolkligaorganisationer? Och finns det inte möjlighet att ge bidrag lill andrainternationella organisationer som är inriktade på att stödja ochsom har stadgar och bestämmelser som mera stämmer överens med dem som gällerför svensk biståndspolitik? alt ärdet organ som skall medverka till all effektivisera. Del kan ske enbartgenom att medlemskapet i Världsbanksgruppen upphör eller genom alt bidragetskärs ner krafiigt och överförs till . Både i och talade om alt vimåste skapa andra alternativ när vi satsar våra pengar - inle bara vända osslill /, Av anförande framgick klart - och jagtyckte all också var av den meningen - alt vad som i delsammanhanget avsågs var multilaterala kanaler. Man hänvisar lill FN:skapitalfond som en möjlighet. Men som jag sade har i dagmöjligheter all låna ut pengar lill ett belopp som rör sig om 26 miljarder påett år, medan resurserna i f. n, rör sig om ungefär 36miljoner. Det är alltså inte något alternativ . Vi har höjt våra anslag iårets proposition från 10 lill 15 miljoner till kapitalfonden, och om jag minnsrätt ligger vi med den blygsamma satsningen ganska högt, om vi jämför oss medandra länder. Denkritik som både och riktade mot kanjag och regeringen i stort sett instämma i. Båda talarna tyckie att regeringeni olika sammanhang har arbetat riktigt i sina försök au påverka Världsbankenspolitik, men möjligheterna där är naturligtvis begränsade. Del räcker inte,sade , att lita lill den kritik som växer fram när t, ex, lånentill behandlas i , Jag lycker dock att denna växande kritikär mycket värdefull, och jag tror inte alt det har varit oväsentligt attSverige inom har fört denna aktiva politik i samråd medandra länder. Det skall vi naturligtvis också fortsätta med. Närdet sedan talades om alt försöka finna andra kanaler framhölls skillnadenmellan FN-syslemets struktur och , och den skillnaden känner jag naturligtvistill. Men man får i sammanhanget inte glömma att alla universellaorganisationer - det är visserligen en viss skillnad på vilka som är medlemmari FN och i , men vi kan ju ändå kalla dem alla för multilateralavärldsorganisationer -ger hjälp även till sådana länder som vi kanske i vårdirekta biståndspolitik inle skulle välja ut som mottagariänder. Jag tänker härt. ex. på UNDP, alltså , inom vars ram kapitalfondenfinns. Och ligger det i systemels universalitel alt vi får vara med ochställa oss solidariska bakom sådana beslut. Om vi ser på FN:s verksamhet - varesig del gäller UNDP eller , alltså - skall man finna altmedel går därifrån också till länder, bl, a, till projekt i , som vi Juinte skulle samarbeta direkt med. Men det ligger som sagl i del universellaarbetet i sådana här organisationer all vi inle kan säga alt de pengar som visatsar lill de internationella biståndsorganisationerna bara får gå lill de ochde länderna. Vad sedan gäller , såmissar jag aldrig ett tillfälle att försöka lägga saker och ting till rätta,, Jag påslår inte att man här i inte har klart för sighur bislåndssalsningarna går till, men man möter så ofta missuppfattningar närdel gäller satsningar på , Vid samtal och diskussioner ute i landelfinner man ofla alt människor tror all de skattemedel som ger till IDAockså går lill . Man har inte klart för sig alt är ett land som intefår IDA-krediler. Jag hoppas, , all vi skall kunna hjälpas åt attförsöka få bort sådana direkta missförstånd som förekommer i den debatten. HerrMåbrink talar om IDA:s bedömningar när det gäller valet av projekt. Jag harinte fört någon sådan diskussion. Men del är säkerligen liknande bedömningarsom görs. Men IDA:s verksamhel avser en annan grupp länder än ,nämligen länder som har en bruttonationalprodukt under en viss nivå. Vi kaninle komma ifrån all ger krediter på mycket mjukare villkor än de somgäller för de traditionella Världsbankslånen. Jaghar i interpellationssvaret sagt att vi får avvakta de förhandlingar som nupåböriats om den femte påfyllnaden av . Det arbetet har börial. Det harvarit, om jag minns rätt, en eller kanske två överläggningar. Det finns ,, ingenting att redovisa. När del finns möjligheter därtill lovarjag att ge en redovisning lill . När försökte skildra arbetarrörelsenskamp för all förändra samhällel gjorde han en egendomlig jämförelse. Han sadeall arbetarrörelsens medlemmar ju inle gick in som medlemmar i högerpartietför att förändra samhället. Nej, , del gjorde de inle. Del ärriktigt, som säger, att arbetarrörelsen verkade inom sina egnademokratiska organisationer för alt förändra samhällel. Man har gjort del pådemokratisk väg inom sina egna organisationer, via riks-dagsarbelel och inom depolitiska och fackliga organisationerna. En av huvudorsakerna till all jag ochregeringen lycker all vi skall vara med i Väridsbanksgruppen är jusl alt vi dåkan försöka påverka inriktningen och arbeta för en förändring. Vadär det för förändringar som skett , som jag tror delvar nämnde? Det är klart att det inte har skett några revolutionerunder liden . Men jag tror att jag vid tidigare tillfällen harredovisat alt man i de projekt som stöds via kan spåra eninriktning mot mer mångsidig landsbygdsutveckling och en mer social inriktningav de olika insatser som lånen går lill. Och jag tycker inte alt del äroväsentligt att vi med vår kritik har kunnal få till stånd ett starkt motståndmot lånen lill , sade att olika har olika inställning lill ochalt det alllid finns någol u-land som kan slå upp och säga: Vi slår vakt omVäridsbanken. Jag vill då redovisa all del finns klara uttalanden som visaru-ländernas inställning lill och . Den framgår t. ex. av denresolution som antogs av den sjunde extra generalförsamlingen. Där sade man attdet var ett angelägel behov alt 13 protokoll 1975/76:63-66 väsentligt ökaVärldsbanksgruppens resurser och särskilt IDA:s. Vid generalförsamlingen ihöstas antogs, just på initiativ, en resolution om en ökning avIDA:s resurser. Förslagsställare var bl. a. , , ,, och Sri Länka. De uppmanade just givarländerna alt stödja påfyllnad. Jag kan också nämna alt i den lista de haröverlämnat lill en sammankomst som jusl nu pågår i , den s. k. dialogen,också har tagit upp frågan om en ökning av IDA:s resurser. Slutligenskulle jag vilja kommentera några synpunkter på agerande gentemotVärldsbanken och som president i vid ell tillfälleuttryckt. Han säger att han är mycket lill freds över press påVärldsbanken när vi försöker göra dess politik mer liberal och Världsbankenmindre konservativt politiskt orienterad i sin verksamhet. Han säger också atthan är angelägen om att IDA:s resurser skall ökas och all om som ettled i sin kampanj för mänsklig solidaritet skulle skära ned sina bidrag tillIDA, skulle andra länder vara glada över att få följa exempel genomatt minska sina bidrag. Men de medel som dessa länder på så sätt sparade skulleinle ställas till de faltiga ländernas förfogande genom andra kanaler och medall säkerhet inte på bättre villkor än de som nu erbjuder. sägerockså att försök från progressiva länders sida att öva påtryckningar genom allminska IDA:s resurser skulle leda lill en minskning av de belopp som ställslill de falligas förfogande på jämförelsevis hyggliga villkor ochtillfredsställa de mer reaktionära bland de rika regeringarna. Medden här sista kommentaren, i vilken jag har redogjort för synpunkter somframförts av president i , vill jag säga till bl. a. herrMåbrink att vi, och väl även i , fäster stortavseende vid vad säger i delta sammanhang. Jag lycker att jag meddessa exempel, både dem som jag anförde från olika internationellasammankomster och uttalandet av , har påvisat att del finns en starksamling hos för en ökad satsning på . Hen MÅBRINK (vpk): säger alt riktar sigtill en annan krets av länder än vad Väridsbanken gör. Om jag inte är felunderrättad var IDA:s största kunder tre fascistiska regimer, nämligenBolivia, och . FruSigurdsen säger också alt den jordbrukspolitik som satsar på är positiv. Vad är det för jordbruksprogram som man satsar på? Är del inte på ellexponinrikial och kommersielli jordbruk? En sådanl jordbruk - medsockerfabriker, kaffefabriker osv. - är del verkligt stora problemet föru-länderna. Del innebär all man lägger beslag på jord för alt producera ochexportera dessa varusorter i stället för alt satsa på sådana jordbruksprojektdär jorden kan användas för att ge mat åt alla de svällande. Sedansäger : Även FN-organ ger ju bistånd lill länder som vi inteskulle stödja. Ja, det är nog riktigt, men jag tror ändå all FN är mycketåterhållsam i fråga om all ge bistånd lill utpräglat reaktionära regimer - delfinns en markering från FN:s sida när det gäller vissa sådana länder. Men delviktigaste är fortfarande all FN-organen har en demokratiskt uppbyggdorganisation medan och har en odemokratiskt uppbyggdorganisation. Del är en oerhört viktig och avgörande fråga. Detfinns 26 miljarder i och och 36 miljoner i ,säger , Ja, det är riktigt. Men jag lycker att här skullekunna ta det första steget för all se till att man ökar tillgångarna i FN:skapitalfond. Många andra länder skulle kanske sedan följa del exemplet. Någonmåste ta initiativet, och jag lycker att borde göra del. Del går, eftervad jag förstår, att utveckla så all del blir möjligt allanvända den i stället för och , Hen iStockholm (c): Vi är naturligtvis överens om att det inte existerar någolrealistiskt alternativ. Del visar bl, a, den jämförelse som göroch som vi alla är medvetna om: i Väridsbanken och 33miljoner i . Det är jusl därför vi frågar om detta från svensksynpunkt kan vara en rimlig relation, och det är därför som i olikasammanhang borde försöka få även andra stater som är missnöjda medVärldsbankens sätt att fungera som biståndsorgan att ställa upp en ändradfördelning. Det är på del sättet ett realistiskt alternativ måste byggas upp.Innan man har ett realistiskt alternativ begriper jag utmärkt väl att ingau-länder öppet uttalar sig kritiskt mot den som de måste ta emot pengar av. Avvilken anledning skulle de göra det? Det är också därför jag säger all Sverigehär har en mycket viktig roll, eftersom vi inte har della beroende. Del ärdärför därför måste agera på del internationella planet utöver det allvi försöker ändra maktstrukturen inom , Iformuleringen i interpellationssvaret att fortsalla bidrag lill får"vägas mot andra möjliga biståndsinsatser" tolkar jag in möjligheterlill en nedskärning, men senaste inlägg visar all denna möjlighetär i högsta grad villkorlig. Jag delar uppfattningen all om della raserarmöjligheterna att få bidrag från andra rika länder, så är det naturligtvisingen framkomlig väg. Men det lalar också för all man håller även andraalternativ öppna. Det är i varie fall min grunduppfatlning att man bör satsa påalternativ utan att för den skull utesluta möjligheten alt omprövamedlemskapet. Jag förstår all vi på den punkten inle kan komma lill någraöppningar i den här diskussionen, den regeringspolitiken är så pass gammal ochrotad all jag förslår all den inle ändras i en hast. Bakgrunden för mig är alldet kan uppstå komplikationer vilken väg man än väljer för att uppnåpåtryckningar, och därför bör man hålla olika alternativ öppna. Sedanskulle det i och för sig vara intressant att gå in på en jämförelse mellanVärldsbankens deklarationer om biståndspolitiken och hur del ser ut iverkligheten. Jag skall emellertid inle göra det, eftersom jag inte, ställtnågon fråga på del området. Däremotvill jag säga all man via en låsning i den femte påfyllnaden inte får ställariksdagen off side när denna senare skall falla ell beslut med anledning av denbislåndspoliliska utredningens förslag. Del är alltså inle en anmälan ibudgetpropositionen att regeringen biträtt den femte påfyllnaden som jag ärintresserad av - regeringens anmälan därvidlag känner vi redan lill. Vad jag ärintresserad av är att vi i får en realdiskussion och inte bara enredovisning av redan slutna avtal, Försl på det sättet kan vi få en saklig ochgrundlig diskussion och välja de alternativ som då slår lill buds. Jag hoppasatt dessa alternativ är många, eftersom del har betydelse för möjligheterna altfå ut någon effekt. Syftet med detta är naturligtvis alt försöka ändra denpolitik som har bedrivit i förhållande lill , Sedandelar jag naturligtvis uppfattningen att kritiken mot Väridsbanken är viktig -denna debatt är en del i den - och att den kommer alt öka. Men jag vågar inleenbart lita på detta. Chansen härtill har funnits tidigare. Jag har i mininterpellation redovisat hur som banken har beviljat lån efterkuppen , Det borde snart vara dags att vi får se mera. konkreta resultat avdenna växande kritik än vi har gjort. Hen (): Jag begärde ordet med anledning av andra inlägg idebatten där han säger alt FN-organen också kan tänkas ge bidrag till ländersom för en reaktionär politik, men det är ändå inle så ofta, och FN är endemokratisk organisation. HerrMåbrink byggde mycket av sitt anförande på alt är ett reaktionärt landoch att vi solidariserar oss med de reaktionära krafterna om vi stannar kvar iVärldsbanken, Han utsträckte detta resonemang till och några länderlill. Om detta, som ägnade av sill inlägg ål, ärprincipen, hur skall vi då se på FN? Det är Ju faktiskt så att FN har givitbidrag till s, k, reaktionära länder, i vissa fall t, o, m, mer änVärldsbanken, FN har genom UNDP givit bidrag direkt till Saigonjuntan, Det harinle gjort. försökte, men bl, a. genom svenskapåtryckningar uppsköts lånet att det lill slut överspeladesav verkligheten i och med alt FNL befriade Sydvielnam. På vilket sätt vill herrMåbrink betrakta det stöd som FN - där vi är med - gav till Saigonjuntan? Anserherr Måbrink all han själv och hans parti genom plädering förökade FN-insalser har solidariserat sig med Saigonjunlan? Jag tror inle det.Men det är precis den argumentationen han riktar mot oss andra här i kammaren,i fråga om . Man måste välja en konsekvent Bådeherr Måbrink och i har, om jag inle missförståttderas inlägg i andra sammanhang, talat räll mycket om att aktivt måstearbeta för den s, k, nya ekonomiska världsordningen, all det är av fundamentalvikt all vi går in i den diskussion och stöttar krav. Del är baradet alt just inom ramen för den nya ekonomiska världsordningen har,såvittjagvet,samtliga ställt kravet att vi skall demokratisera ,Man har inte ställt kravet all vi skall gå ur ulan attVärldsbanken skall demokratiseras. Då lycker Jag alt man ändå måste fråga herrOlof på vems villkor vi skall diskutera den nya ekonomiskavärldsordningen. Del jag har hört av den debatten under del år den pågått harklartgjort att inriktningen varit att vi skall lyssna till röst. Viskall se efter hur det svenska samhällel skall kunna anpassas lill u-ländernaskrav. Nuhar samfällt, inom ramen för den nya ekonomiska världsordningen,krävt alt Värdsbanken skall vara kvar, men demokratiseras. Då säger : Del där skall vi inle bry oss så mycket om för del är inte såkonstigt att inte är kritiska mot den hand de får pengar av. Men delär väl egentligen ingenting annat än en förmyndarmentalitet. Skall vi alltidsäga till de fattiga i världen: Vi tar inle era argument rikligt på allvar förni har för litet pengar. Ni är alltför beroende av de mäktiga organisationerna,ni har inte en fullvärdig röst. Det var jusl en fullvärdig röst vi talade omförut. Om man demokratiserar de internationella organisationerna innebär detväl inte bara en man en röst, det innebär väl också att man skall lyssna påvarie röst så alt varie nations inlägg är likvärdiga vid diskussionerna. Vi fårinte klassa ut från börian. Startar vi med den förmyndar-menlaliletenslår vi mycket illa rustade för att fortsätta den diskussion som jag velförekommit både i och parti om den nyaekonomiska världsordningen. Slutligenser del väl inle ut som om de krav som ställts av när detgäller kapitalfonden på något sätt är annorlunda än de som tagits upp avregeringen och framför alll av ulrikesulskottei i förra årets behandling av denhär frågan. Där finns, såvitt jag förslår, ingen oenighet mellan oss. Del är baradel att när inleder den här debatten med att säga alt delinte bara krävs att har en viss inställning utan all det också krävsatt vi bidrar med en aktiv opinionsbildning i medlemskretsen inom Världsbankenoch att var och en lar sitt ansvar och arbetar aktivt, då skulle jag vilja sägaall del kanske inte heller vore så dumt med litet aktiv opinionsbildning iVärldsbanksfrågan inom egen riksdagsgrupp. 0/77Sveriges medlemskap i Det finns inle så mycket att tillägga. har bemött mycketav del som har tagit upp. 0/77Sveriges medlemskap i Jagtycker att del var milda tongångar i inläggen av och i , Ni lalar än en gång om odemokratiska strukturoch ställer den mot FN:s struktur. Jag tror inte alt vare sig jag ellerkammaren behöver den informationen. Vi känner till della. Det gäller i ställetvår möjligheter att fortsätta att förändra den struktur som Väridsbanken har. Viär också ganska överens om att kapitalfonden inle är någol alternativ i dag.Men uppmaningen här var alt ta initiativ. Jag kan försäkra herrarna att vi gördet. Vi försöker alt aktivt verka för all få också andra länder all satsa påFN:s kapitalfond eller andra multilaterala vägar som kan komma all vara öppna.Vi är helt överens om della. Jagtror all del var som sade att har en viktig roll utöverdelta att försöka förändra Världsbankssystemel, Jag fattar det att vi skallfortsätta att tillsammans med försöka förändra strukturen påVärldsbanken som vi skall verka för att finna andra alternativ föralt förmedla pengar multilateralt. Jag är hell överens med er båda om det. Hen MÅBRINK (vpk): Jag har hört i fem eller lala om att vi skallverka i för en demokratisering. Det är samma grammofonskiva somvevas . Jag vel inle hur jag har hört den. Men,, vad har hänl ? Har del skett endemokratisering? Har del blivit en mera progressiv inriktning av Väridsbankenspolitik? Har det blivit det? Delhar del inte - del är mitt svar på frågan. Och jag tror inte att ge något annat svar heller. som ni har stått här ochpratat om demokratisering och förändring av har del inle skettnågon förändring till det bättre. Del har blivit en mer reaktionär inriktningav politik. Det är förhållandet. Sedanfrågar hur kommunisterna och Måbrink kan slå och lala om FN somett bättre organ att arbeta inom - FN ger ju pengar till Saigonjuntan, Ja, viär självklart inle överens om det bidraget. Och vi är medvetna om att manfortfarande kan ifrågasätta myckel i FN:s politik. Men, Mals , genomalt har fått ett ökat infiytande i FN och genom all FN hardemokratiska beslutsregler så menar vi - om man ser framåt - alt FN är ellvettigt och demokratiskt alternativ för - men absolut inleVärldsbanken med de röst-regler den har. Såstort infiytande som i FN kommer aldrig all lillåta att få påVärldsbankens politik. Det är illusioner alt tro någol sådanl, , Hen iStockholm (c): sade att vi har använt milda tongångar. Jag hoppas altdet gällde både mitt första och mitt andra inlägg. Jag har ingen anledning altsöka strid i de här frågorna. Jag vill bara diskutera dem, och jag tycker altde är värda en diskussion / opinionsbildande syfte, , Jagtror inte all vi får släppa dessa frågor även om vi nu märker litet grand av enförändring hos några länder. För den skull skall vi inle ägna oss åtdemagogiska trick i den lägre skolan, , Del är inle fråga omnågon förmyndarmentalitet när jag lalar om alt inle i FN öppetsäger - under krav om samstämmighet i besluten - det som man kan tala med vemsom helst av dem om annars. Den erfarenheten tror jag att ocksåhar gjort. Här gäller helt enkell alt finna de bästa metoderna för att nåframgång - och någon framgång har vi inle sett konkret. Därför måsteden här debatten fortsätta. Tyvärrfick jag inget svar av på min sista fråga, i vilken formprövningen av våra ställningstaganden visavi kommer att redovisas förriksdagen. 0/77Sveriges medlemskap i Hen (): gör sig lustig över att den här frågan varit aktuell . Han säger att vi har pratat här i kammaren om demokratiseringav och frågar: Vad har hänt?