prot · FZ09134 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har på vissa punkter gjort klarlägganden, för det visade sig,när propositionen hade framlagts, alt det i den allmänna debatten råddeosäkerhet på vissa punkter om vad man avsåg. Del har, som också sagts underdebatten tidigare, skett vissa justeringar av regeringens förslag på en delpunkter. Delfinns även anledning för mig att uttala ett lack lill kamraterna i utskottetför den vilja som har visats all nå en bred uppslutning kring reformarbetetinom skolan. Jag har ofta sagt i kammarens talarstol tidigare att det ärutomordentligt värdefullt för dem som skall arbeta ute i skolväsendet - ivilken egenskap de än arbetar där - all del så långt möjligt råder politiskenighet kring utvecklingen av skolan. Delbelänkande som utskottet nu presenterat manifesterar en sådan myckel breduppslutning. Del ligger ett stortarbete bakom betänkandet, och del hade inte varit möjligt alt komma fram meddel på den lid som skett om vi inte hade hafl ett utomordentligt skickligtkansli i utbildningsutskottet. Jag vill gärna också notera det inför kammaren. Underden allmänna motionstiden väcktes en del motioner som behandlas i dettasammanhang. Sammanlagt har det kommit inte mindre än 152 olika yrkanden ianslutning till SIA-proposilionen. Det har lett fram lill ett betänkande i 127olika punkter, och lill betänkandet har fogats 25 reservationer och 8 särskildayttranden. 25 reservationer låter mycket, och man kan säga: Det markerar välingen enighet. Men det finns anledning understryka att i huvudsak är delmoderaterna och vpk som svarar för reservationerna. Del är i själva verket intemer än tre fyra reservationer där mitlenparliernas och socialdemokraternasuppfattningar avviker från varandra, och del är egentligen ganska småavvikelser det rör sig om. Jagkan alltså säga att del råder i utbildningsutskottet en utomordentligt breduppslutning kring dessa frågor. Del finns anledning all notera detta och ävenuttala glädje över att del är på del sättet. Ivårt betänkande förekommer det en enda lotlsitualion, och det är på en punktdär jag för min del tycker att del var ganska onödigt att hamna i densituationen. Men det blev bara så. Del gäller frågan om visst ökat stöd lillprivatskolorna. Den frågan utreds emellertid redan av SSK-ulredningen, och delhade kanske inte varit alldeles nödvändigt att hamna i motsättning om densaken, när utredningen har frågan om hand. Men del är självfallet en fråga därdel råder stora ideologiska motsättningar mellan den borgerliga uppfattningenoch den socialdemokratiska, och därför har vi inte kunnat komma ifrån allbesvära kammaren med loiining längre fram . Närjag noterar den uppslutning och stora enighet som förelegat, och som jag ärmyckel glad över, blev jag litet överraskad över att i sittinlägg i en i övrigt mycket balanserad debatt förde in uttryck somsocialdemokratisk konfrontalionspolitik. Ingen som läser detta utskottsbetänkandekan säga alt det påståendet är rättvist, med den strävan som föreligger och harförelegat inte minst från socialdemokratisk sida alt nå enighet. Och del mestintressanta är, att när talar om socialdemokratiskkonfrontalionspolitik pekar hon på reservationen om nivågrupperingen, därsocialdemokraterna har varit överens med mit-lenpariierna. Om man alltså skalltala om konfrontalionspolitik, så är del inte bara en socialdemokratisk utanlika myckel en folkpartistisk och centerpartistisk konfrontalionspolitik. Jagskall emellertid bortse från detta, som jag betraktar som ett misslag idebatten från sida. Istället skall jag säga några ord om en del av de reservationer som är fogadetill utskottets betänkande. Det skulle vara mycket plågsamt för kammarensledamöter om jag kommenterade alla 25 reservationerna. Därför har vi i densocialdemokratiska gruppen kommit överens om all dela upp arbetet, så att minakamrater i lar vardera en tredjedel avreservationerna och jag svarar för Skolans inre arbete in. Skolansinre arbete m. m. Deljag först vill säga några ord om är emellertid en fråga som del inte haravgivits någon reservation om utan bara ett särskilt yttrande. Del är frågan ombetygen. I och hos den stora allmänheten råder naturligtvis myckeldelade meningar om huruvida vi skall ha betyg eller inte, hur betygen i så fallskall utformas och vilken vikt de skall tillmätas. Vi har en betygsutredningsom arbetar med de frågorna, och i utskottet har vi gjort upp om att inte hanågon betygsdebatt utan vänta med den till dess belygsutredningens belänkandeföreligger. Av det skälet kommer ingen av oss att göra några personligadeklarationer i betygsfrågan. Jag har här bara velat meddela kammaren orsakentill all någon sådan debatt inte kommer att föras. Blandreservationerna finns del en som vill göra arbetslaget i skolan obligatoriskt.Jag har personligen stor sympati för den tanken. Men jag tror att man ipropositionen har gjort en riktig avvägning, när man räknat med att självaarbelslagsprincipen av lärarna skall upplevas som så värdefull, att dettakommer alt växa fram automatiskt ulan något tvång från regeringein ochriksdagen. Jag vill alltså gärna uttala förhoppningen, när jag nu yrkar avslagpå den reservationen, alt man inom skolväsendel skall uppleva del samarbete somarbetslaget innebär som så värdefullt alt vi skall kunnase alt detta växer fram. Jag är övertygad om att del kommer att vara till stortgagn för hela utbild-iiingsväsendet. Vidarefinns det en reservation där man kräver ett uttalande om individualiseradundervisning. Där har utskottet gjort så klara markeringar all del inteföreligger skäl för mig alt nu göra några ytterligare uttalanden. Jag yrkardärför avslag även på den reservationen. FruSundberg talade om nivågrupperingen och yrkade då bifall lill den moderatareservationen. Jag kan hänvisa till vad statsrådet sade i sillinledningsanförande, i vilket hon särskilt tog upp den reservationen. Jag hardär ingen mening som avviker från vad statsrådet sade. Jag konstaterar bara allutbildningsulskoUet inte heller på den punkten är berett att acceptera delmoderata yrkandet. annan reservation krävs en speciell registrering av frånvaron i skolan. Delvill vi heller inte vara med om. Proposilionen andas ett stort förtroende förkommunerna, när det gäller alt man där. lokalt skall kunna ordna med dessa tingpå del sätt som passar bäsl. Vi har därför inte velat vara med om att riksdagenskulle uttala sig om på vilket sätl man skall hålla reda på om eleverna är iskolan eller inie. Vi slår fasi alt närvaroplikl råder i skolan. Eleverna ärskyldiga att vara där. Och om de måste vara borta skall skolan utlösa en radolika åtgärder för alt ta reda på varför de är borta och försöka all isamarbete med föräldrar och elever lösa de problem som är orsak till frånvaron.Men vi anser inte att skall regelbinda hur det skall gå till. Viavstyrker därför även den reservationen. En reservation har ocksåavgivits om skoldagens längd. utskottet stort förtroendeför kommunerna, vilket man inte gör från mo- Nr 134 deralasamlingspartiels sida. Utskottet menar att inom de ramar som denriksdagen nu uttalar sig för skall kommunerna själva kunna avgöra skol- 2Imaj 1976 dagens längd med hänsyntagen till kommunens struktur, arbetslivs- ---- Vidarefinns del ett yrkande om befrielse från viss del av skoldagens m. in.verksamhei. Det är en ganska intressant moderat reservation, för såvitt jagförslår är den direkt ologisk i sin konstruktion. A ena sidan har moderaternavarit angelägna om att i sin partimolion skriva in krav på alt skolan ärobligatorisk, närvaroplikl skall råda, och å andra sidan säger man i nästaandelag att vissa delar av skolans verksamhet kan man dock slippa. Det är attspela bort finessen med den samlade skoldagen. Det är vi i utbildningsulskollelsmajoritet-därom råder bred uppslutning - inte beredda all göra utan vi avstyrker också härdet moderata yrkandet. bara några ord om gymnasieskolan och om läroplansöversynen. Där är vi överens iluskotlel, men jag vill ändå från utskottets sida notera - inför regeringensrepresentant och inför kammaren - att utskottet ställer sig helt bakom och betonar viklen av alt en utredning om gymnasieskolan kommer till stånd. Vi tror att del är den rätta lidpunkten . Vi har hafl en debatt om detta , och vi har sagt inom utskottet att vi skall vänta ett tag och se vad som händer med . är tidpunkten inne då gymnasieskolan bör ses över, och ulskollet markerar särskilt hur viktigt det är att en sådan översyn kommer till stånd. Viär också medvetna om all det behövs en översyn av läroplanerna i grundskolan.Det nya som utskottet för in i diskussionen är ett krav på all parlamentariskmedverkan i viss utsträckning skall förekomma vid läroplansöversynen. Vi hargenom åren myckel ofta hafl yrkanden i om förändringar avläroplanerna i olika ämnen. Del är mycket svårt för att klara bl. a.sambandet mellan de olika ämnena. Därför kan del vara av värde all politikernapå ett tidigare stadium får medverka i arbetet. De politiska partierna kanalltså få möjligheter att göra en insats innan det hela kommer så långt somlill . Därför förordar utskottet, utan all säga exakt hur det skall gålill, alt regeringen och försöker finna former för att låtaparlamentariker gå in i läroplansarbetei redan på det stadium som normall ärämbels-mannanivå. Jaghar valt, herr talman, all endast syssla med de frågor där det rådde delademeningar i utskottet och jag har inte gjort någon deklaration om densocialdemokratiska synen på utbildningspolitiken. Jag har vall den metodendärför alt skolministern startade debatten med alt presentera socialdemokratinsallmänna ulbildningspoliiiska synpunkter. Jag vill å min utskottsgrupps vägnaransluta mig till vad som har sagts och instämma i statsrådels synpunkter. Iövrigt ber jag att få upprepa mitt tack lill mina kamrater i utskottel för au del har varit möjligt au komma fram lill en så bred uppslutning 53 Nr 134 kring SIA-proposilionens förslag. den '8ber, herr talman, att på samtliga punkter få yrka bifall till utskottets Skolansinre arbete () kort genmäle: m. in. Jag skall inte starta en debatt om vad som ligger i ordet jämlikhet, men det finnsen markant skillnad mellan socialdemokraternas och definition avjämlikhet. Vi vill i jämlikhet lägga in begreppet all alla elever skall gessamma möjligheter. Regeringen kan inte komma ifrån att det har blivit entendens alt framställa det som om alla insatser som inte riktar sig enbart tillde sämst ställda motverkar insatser för dessa. Det är bl. a. bakgrunden lillatt utskottsmajoriteten inte har velat göra en utvärdering av hur långt man kandriva nivågrupperingen utan åsidosättande av våra gemensamma sociala mål medskolan och med bibehållande av kravet på en kvalitativt god undervisning.Detsamma gäller SIA:s ovilja till försöksverksamhet med mindre klasser. Sådanaförsök kom lika fullt i gång och visade, som jag tidigare anförde, mycket godaresultat. Man vill lägga över den på den kommunala instansen. är ju samhället - regeringen och riksdagen-som beslularom skolansutformning och obligatorisk närvaro. Då borde det också vara samhället som gavut regler för hur den obligatoriska närvaron skall kunna garanteras. Detligger inte i första hand i skolans intresse utan i den enskilde elevensintresse att en registrering kommer lill stånd så all, som föreslog, skolanså fort en elev inte infinner sig tar kontakt med hemmet. En sådan åtgärd hardessutom med all säkerhet en stark preventiv inverkan. Tillslut frågan om skoldagens längd. Jag redogjorde i mitt huvudanförande för vårasynpunkter. Åtta limmar tillsammans med hemarbete och restid är en för långskoldag för elever i den känsliga ålder som del här rör sig om, nämligenhögstadieeleverna. Del kan inte heller vara utan orsak som har kommit framtill . Förslagetom befrielse från de hobbybelonade aktiviteterna skulle enligt varaologiskl. När del gäller barnomsorgen, som t. ex. barndaghemmen ansvarar för,är det dock til syvende og sidsl föräldrarna som bestämmer hur lång lidtillsynen skall omfatta. HerrLARSSON i Slaffanslorp (c) kort genmäle: Herr talman! Lät mig först bekräftaalt vi i stort sett är eniga om de stora linjerna i del betydelsefulla förslagsom nu föreligger, och jag har inte någon större anledning all gå i polemik motvad som har sagts här tidigare. taladeemellertid om all de icke-socialisliska partiernas och socialdemokraternas uppfattning skiljer sig i fråga om privat skolorna. Ja, vi har kommit underfund med del som har 54 gått. Vi har så få privatskolor, och minuppfattning är all i detta ställiga syslem, som vi tycker ärriktigt att ha på undervisningsområdet, skadar det inte att vi här och där haren sådan annan form av skola som privatskolorna utgör. Jag kan inte förslåherr Alemyr när han säger alt socialdemokraterna inte kan vara med om alt geanslag lill syo-verk-samhel i de privatskolor som vi nu har. Deras elever måsteju ändå behandlas likvärdigt med andra elever och få samma möjlighet lill denyrkesorientering som de bör ha. Ettpar talare har kritiserat mig i sina anföranden. a. att jaghade anslutit mig till den linje som innebär att de fattiga kommunerna inte harmöjlighet att genomföra SIA-reformen. När kastar ur sig ett sådantuttryck som de fattiga kommunerna får jag väl falla del så, alt hon menar attglesbygdskommunerna inte har denna möjlighet. Jag vill då hänvisa lill vad vihar sagt, nämligen all det är nödvändigt all glesbygdskommunerna får ett kraftigtbidrag. Vi har anslutit oss till detta, vi har gett det till känna, och därförtycker jag all i det sammanhanget var anmärkning inte allsberättigad. Skolans inre arbete in. (vpk) kortgenmäle: Vpk kräver att arbelslagsprincipen skall göras obligatorisk. Del gör vidärför all i alla andra sammanhang utanför skolan måste man kunna samarbeta.Ofta påtalas också betydelsen av all kunna samarbeta, och skolan bör gå föremed gott exempel. Del borde ha varit naturligt för länge sedan med mersamarbete mellan lärarna och f ö. mellan all skolpersonal. För all främja denpedagogiska verksamheten och til syvende og sidsl för elevernas skull måstelärarna arbeta i arbetslag. Den skola som SIA-proposilionen förutsätter byggerju på samarbete i många led, mellan elever och lärare, mellan elever, lärareoch hem, mellan all övrig skolpersonal och mellan lärare. Vpk menar att en avhörnpelarna i fråga om samarbete är alt genomföra en obligatoriskarbetslagsprincip, och det kommer att bli en tvingande nödvändighet omSIA-reformen skall få någon praktisk betydelse. Närdel gäller läroplansrevideringen måste målet vara, menar vpk, all föreslå envarvad utbildning för att kunna ändra formerna och innehållet i skolansundervisning, som inte är bra och som gör att väldigt många eleverupplever skolan som verklighetsfrämmande. För all kunna möjliggöra en bättreskola behövs en varvad utbildning, så all skola och samhällsliv har bättrekontakt med varandra. Del är alltså alldeles nödvändigt all i samband medläroplansrevideringen uttala all syftet skall vara alt föreslå en varvadutbildning. Tillherr i Slaffanslorp vill jag säga alt jag inte har sagt all del är justglesbygdskommunerna som är de fattiga kommunerna. De borgerliga partierna ochvpk har tillsammans föreslagit en förbättring i glesbygdsgarantin. Vad jagtänker på är de stora, befolkningsrika kommunerna i t. ex. storstadsområdenaför vilka det blir omöjligt alt genomföra denna reform, eftersom ingenförslärkningsresurs, utöver vad som utgår, ställs till förfogande. Jaghar tidigare ställt frågorna till stats- Skolansinre arbete m. m. rådet: Hur kommer del allfungera i praktiken och hur skall kommunerna klara av all genomföraSIA-reformen? HerrALEMYR (s) kort genmäle: Jag skall inte ta upp privatskolorna mer, eflersom en av mina kamrateri utskottsgruppen skall föra den diskussionen. får alltsåinte nu någon replik från mig på den punkten. Tillfru vill jag säga att det ändå är ganska förvånande att man å ena sidanförklarar sin tillit till kommunerna och vill decentralisera beslutsprocessentill dem men å andra sidan tar tillbaka bit efter bit av detta i olikasammanhang. När det gäller registrering av frånvaron har utskottel förklaratatt del är viktigt att man håller reda på de studerande ungdomarna. Men mankan överlåta ål kommunen att bestämma hur det skall gå till. villdäremot att man skall centralisera det hela och begär att ochregeringen skall utfärda regler för hur de skilda kommunerna skall bära sig ål.Varför vågar ni inte lita på kommunerna? Delsammagäller , som inte heller tror på kommunerna. I sitt huvudanförandetalade hon om alt del nog inte blir något resultat och att hela SIA-reformenkommer all kapsejsa därför alt kommunerna inte kan klara den. Jag vet inte omfru känner till att det i finns kommuner, som redan nu villstarta i full skala. börjar t. ex. kommunerna ochEmmaboda i mitt hemlän genomföra i full skala. Ute bland kommunerna råderett stort intresse för att komma i gång. Därför skall vi verkligen visaförtroende för de svenska kommunerna och fullfölja intentionerna i denna reformatt decentralisera beslutsprocessen lill dem. Tillsist vill jag på nytt säga några ord lill om jämlikheten. Imoderaternas stora partimolion om finns på första sidan ett par rader, somegentligen är ganska skrämmande. Där slår: "För samhällets utveckling ärdet av stor vikt all de studiebegåvade barnen las om hand på ett effektivt sätli skolan. Socialistiska jämlikhelsslrävanden får inte lägga hinder i vägen påden punkten." Deltayttrande behöver egentligen inte kommenteras. Det räcker, herr talman, med läser in del till kammarens protokoll. HerrLARSSON i Slaffanslorp (c) kort genmäle: Jag fick nu litet lättare all förstå del myckel dunkla uttalande somfru gjorde i första omgången. begriper jag all inte har sattsig in i hur resursanvändningen skall tillämpas. säger nu att de befolkningstätakommunerna inte får råd att genomföra . Men, , hela den ekonomiskatilldelningen är ju omlagd i stora drag sett per elev. har tydligeninte faltal detta rikligt. De befolkningsläla kommunerna får större tilldelningän glesbygderna. Därför skall vi ha en ytterligare glesbygdsgaranii. Så enkeltär del. () kongenmäle: Nr 134 Jag tyder senaste referat av vår partimolion Fredagenden pådet sättet, att han hyser motvilja mot kravet all också de mer teoretiskt 21 rnai 1976 begåvade eleverna skall ges full möjlighet till en god utbildning i skolan. Vadvi alla - från lärarhåll och från andra håll - kan konstatera i Skolansinre arbete dag är den försämring som har skett i själva kunskapsmeddelandet.Åt- m. m. skilliga lärare har klagat över den otillräckliga tillgången påläromedel för elever som har en högre sludietakt och kanske störreintellektuell arbetsförmåga. Närdet gäller frånvaron vill jag gärna säga en sak. Vad föreslog och vad somutgör skillnaden mellan utskottets skrivning och vår reservation är alt detinte bara är fråga om registrering, utan skolan skall ha skyldighet attrapportera frånvaro till föräldrarna. Liksom andra saker slås fast när detgäller samarbete mellan hem och skola tycker vi att det också skall slås fastatt den skyldigheten föreligger - inte minst mot bakgrund av alt deförordningar som utfärdas från statligt håll ofta blir underlag för ett ökatstatsanslag lill kommunerna. I myckel stora skolor kan ett genomförande av delförslaget resultera i ett behov att anställa särskild personal för att skötafrånvaroregistreringen, och del anser vi i allra högsta grad skulle kommaeleverna lill godo. Jagär visst den enda, herr talman, som inte sagt någonting om enigheten. Men jagvill gärna säga att i många delar av utskotlsbetänkandel har vi varit eniga.Jag uttryckte kanske - annars vill jag göra det nu - all en stor del av denenigheten beror på att man från regeringens sida tillmötesgått de borgerligapartiernas krav. Det är faktiskt ett konstruktivt samarbete som ligger tillgrund för utbildningsutskottets betänkande. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: säger att jag inte litar och tror på kommunerna. Jo, detgör jag visst. Om bara kommunerna får de pengar de behöver för all genomföraolika reformer som staten lägger på dem, så litar och tror jag visst påkommunerna. Men vi har andra exempel där kommunerna inte har förmått alluppfylla del man förväntat sig av dem, t. ex. på barnomsorgens område. Deträcker inte, , all visa förtroende för kommunerna. Med förtroendebygger man absolut inte någon SIA-skola, del behövs pengar för all genomföraSIA, och del är pengar kommunerna behöver. Vpkhar i andra sammanhang förordat all all skolverksamhet skall ske i kommunaleller statlig regi och all kommunerna måste få full kostnadsläckning förskolverksamheten, annars blir den fråga vi diskuterar en chimär. Ipropositionen föreslår man en förstärkningsresurs på 0,58 lärarvecko timmar per elev. Den enda ökningen av anslaget jämfört med är de 65 milj. kr. som skall ges till de kommuner som beslutar genomföra den samlade skoldagen. Jämfört med den stora kostnaden är detta en 57 Nr 134 myckel marginell summa pengar. Som jag sade tidigare måste slutsatsen Fredagenden '' " regeringen och räknar medatt skolan skall 21 mai 1976 reformerasutan alt det kostar någonting extra. Och det är en chimär --------------- att troså. Därför kommer SIA-reformen att bli en pappersreform. Skolans inre arbete förslärkningsresurs som föreslås kommer inte att räcka till för de planer m. m. man skisserat i SIA-modellen. Statenslipper ifrån ett myckel stort ansvar i den här frågan om man skjuter överansvaret på kommunerna, och då befarar jag all de kommuner som har det allrastörsta behovet alt genomföra SIA-skolan kommer att få svan att göra del. Detmåste lill betydligt bättre resurser för att stärka just de här kommunerna. HerrALEMYR (s) kort genmäle: har glömt alt hela frågan om kostnadsrelationerna mellanstat och kommun utreds i en särskild utredning. Del förslag påstalsbidragssidan som debatteras kommer att ha kort varaktighet i avvaktanpå att hela problemet - relationen stat och kommun när del gäller skolan -blir föremål för beslut . Jag tycker del är viktigt attfru observerar del. FruSundberg har i sitt senaste inlägg prisat socialdemokraterna i utskottet föratt vi velat samarbeta med bl. Att del är rätt uppfattat nickarfru nu bifall till. Hur går det ihop med det första inlägget, fruSundberg, där det talades om den socialdemokratiska konfroniationspoliiiken,som skulle prägla arbetet med ? Närdel gäller nivågrupperingen har jag bara anledning alt säga en sak till tillfru . På tre sidor i utskottets betänkande, som inte kanha undgått alt läsa, talas det om hur undervisningen skall anpassas lill varjeenskild elev så långt del är möjligt. Vad utskottet går emot är en permanentnivågruppering där man rubricerar somliga som "de duktiga" och andrasom "de icke duktiga". Skolan skall organiseras så alt vi skall hjälpavarje enskild människa i skolsystemet till all trivas så bra som möjligt och fåul så myckel som möjligt av sin skoltid. Enligt utskottets mening bör måletvara att nå fram lill en för eleven acceptabel och meningsfullsysselsättnings-situation. Del är värt alt notera detta och att erinra dem avkammarens ledamöter som inte har observerat del alt en av finesserna med helaSIA-förslagel är denna individualiserade utbildning i syftet att nå varjeenskild elevs särskilda behov - dock icke gruppera ungdomen i den svenskaskolan i kategorier: duktig, mindre duktig, icke duktig, för därmed skulle vigå tillbaka till ett gammalt skolsystem, för länge sedan passerat, och det äricke förenligt med de jämlikhetsideal som socialdemokratin arbetar för. Jag vill bara besvara några frågor som ställde till mig. FruLantz visar stor otålighet över skolreformen, och jag kan i och för sig haförståelse för det. Men tycks vara helt oe- Nr 134 mottaglig förskriven text, eflersom hon inte kan inse all proposilionen denjust framhåller behovet av en förändring av undervisningen, en föränd- 2)mai 1976 ring av skolans inrearbete, av dess innehåll och dess arbetsformer och - alt detta behandlas såkonkret som del är möjligt att göra del i pro- Skolans inre arbete positionen. m. in.