prot · FZ0979 · 1975-12-31 00:00:00 — Iår liksom 1973 gäller att det för svensk borgerlighet är viktigast all begränsaAP-medlens användning så myckel som möjligl lill sådana former som inle medgerinflytande för de anställda, som ju är AP-fondernas egentliga ägare. Helst serman att AP-medlen blir rena lånemedel som via bankerna förmedlas tillförelagen. Aktieköp är man ytterst misstänksam emot. Men sedan nu fjärdeAP-fonden har verkat är man försiktig. Del är bara som gårpå den lolala avslagslinjen. har lärt av tidigare misstag ochföreslår nu alt de 500 miljonerna beviljas, dock med myckel storarestriktioner. Del som för förre folkpartiledaren var den väldigastesocialiseringsaktionen genom tiderna godtas nu av hans parti, lål vara medvissa inskränkningar. Såvälcenlern som folkpartiel är således tveksamma i sina bifallsyrkanden. FjärdeAP-fonden skall endast få köpa högsl sä myckel aktier som motsvarar 5 96 avrösträtten i förelagen, AP-fondernas pengar är farliga pengar, deras makt måsteman begränsa på alla vis. Men den privates pengar är inle fariiga, i synnerhetinte om han äger mycket av dem. Någon fara med svenskl storkapital har inte deborgeriiga känt av. Tydligen går också multinationella pengar ganska bra. MenAP-fonds-pengar är man rädd för. När nu cenlern medverkar lill uttalanden omall när del gäller AP-fondens aktier i förelagen skall i första hand deanställda f'öreiräda pä bolagsstämman, så måste man se det mot bakgrunden avatt cenlern motsätter sig köp av mer än 5 96 av aktierna, Slörre tilltro harman inle lill de anställda, 95 96 tilltro till storkapitalet och tilltrolill de anställda, det är och uppfaltning om ekonomiskdemokrati - det kan vara värt att notera, föreliggande utskollsbeiänkandel finns elt särskilt yrkande frän centernoch att när den blir representerad i ett bolagsstyrelse i kraft av sill aktieinnehav, då skall man utse någon av de anställdasom styrelseledamot. Med den omfattning aktieköp skulle få enligtcenter- och folkpartiförslaget kan det synas föga meningsfullt att diskuteravilka som bör utses till styrelseledamöter. Skulle nu ändå fonden råka fåmöjlighel att bli representerad i någon bolagsstyrelse, så bör den saken ocksåkunna ulan särregler. Vid bolagsstämman bör de anställda i första handutöva rösträtten, och då finner vi det inle befogat alt särskill peka ut fördem vem de skall välja. De anställda torde vara minst lika kapabla som andraatt själva utse dem de skall välja. Vpkhar i sin reservation ett yrkande av annat slag än de borgerliga och vill alten betydligt slörre summa än regeringen föreslår - del rör sig om närmare 4miljarder - skall satsas pä utbyggnad av näringslivet men då enbart i statligabasindustrier. Rent allmänt kan jag hysa en viss sympati för den reservalioneni så måtto alt vad vi behöver nu i väldig omfattning är invesleringsvilligikapilal. Den väg som man här anvisar är dock svärframkomlig. Det räcker intebara med att ha tillgång lill kapital. Man måste ha lämpliga projekt ochlämpliga produkter också att satsa på, var nu dessa än finns. Det föreliggerheller enligt såväl gällande som föreslagna stadgar ingel förbud för AP-fondenatt köpa aktier i statliga förelag, om de skulle utbjudas. Vi har dock iutskottet ansett att direkta statliga förelagsinvesieringar bör kunnafinansieras på annal sätl än över AP-fonden, Slaten är ju en storlåntagare i AP-fonderna, om också inte i den fjärde fonden, Isin motion rörande anslagen till hade mittenparlierna ställtupp en rad villkor för sin medverkan. Dessa villkor har man dock nu gått ifrån,och jag skall inle kommentera annat än en punkt. Man söker i sin motion, liksomi sin allmänna propaganda, göra gällande all statsmakterna skulle vara särskiltnjugga mot små och medelstora företag när del gäller kapitaltilldelning och islället gynna storföretagen. Detta är inle sanl, I årets budgetproposition last, ex, upp 1 500 miljoner till regionalpolitik, pengar som i allt väsentligt gårtill små och medelstora Nr 79 förelag. Anslagen lill hantverks- och industrilänefonden liksomföreta- den garföreningarnasegenutlåning skall jag inte här behandla. ''""tt" senare i vår. Men låt mig konsiatera att utlåningen är bely- -------------- delsefull och ökande, AB Industrikredit och AB Förelagskredit - ett par som särskilt omnämns i centermoiionen - har under 1975 lånat ut ca 1 miljardtill mindre och medelstora förelag, och de har inte just nu någol särskillprekärt kapitalbehov. De får påfyllning i sina kassor från AP-fonderna när debehöver del, Ulöver delta finns del också ell flertal andra låneinstitut medspeciell inriktning på små och medelstora företag. Jaghar särskilt velal säga detla sisla om småförelagens kapitalförsörining motbakgrund av en socialdemokratisk småförelagarkonferens i som jagdellog i . Där diskuterade ett 60-tal småföretagare olika förelagsproblem. De var ense om att det inle varkapilalfrågorna som var de angelägnaste problemen. Nej, det var helt andra ting- produktutveckling, samverkan mellan slora och små företag, vissaarvsskaltefrågor, underleveraniörssyslemet och liknande ting var problemen. Allföretagsamhet har naturligtvis sina problem, särskill i vikandeex-portkonjunklurer. De små och medelstora förelagen har alltså sina problem.De fär det inte elt dugg bälire genom allmänt gnäll över skatter ellertillyxade överbud när det gäller kapilaltillförseln. Del är bara en seriösanalys av vilka deras speciella problem är och konkreta förslag om hur manskall komma till rätta med de problemen som hjälper dem. Det är min fastaövertygelse all företagare, anställda och samhällel gemensamt skall kunna lösaproblemen. Industridepartementet, industriverket och de regionalaindusiriservicemyndigheterna gör allt de kan för all hjälpa företagarna påolika säll, men nalurligtvis är viljan, entusiasmen och kunnigheten hosföretagaren och hos de anställda den viktigaste förutsättningen för ett gottresullal. Jag får återkomma beträffande yrkandena . i (fp) kort genmäle: Som sade har dagens deball berört de flesia områden, ochjag skall nu bara ta upp ett par små frågor. Vifrån mittenparlierna anser att AP-fondens medel är farliga, sade ,men om multinationella företag slussar in pengar och köper upp de mindreföretagen, så är del inle farligt. Jo, både och har isina debattinlägg sagt att vår uppfallning är att det är olyckligt all demindre förelagen köps upp i så stor ulslräckning. Vadsedan slyrelserepresentationen angår har vi sagt att om man i fjärde AP-fondenvill utse slyrelserepresentant i ett företag där man har lål oss säga avröstvärdet, så bör - del slår uttryckligen bör - man utse den representantenbland de anställda i företaget. Vi tycker all det är ekonomisk demokrati att deanställda får en representant i styrelsen. Jag kan inle se all delskulle innebära något motsatsförhållande lill ekonomisk demokrali. Varförskall man endasl ha centralt utsedda styrelserepresenianier? Om och närAP-fonden begär en plats i styrelsen, sä tycker vi del är rimligt att man utsernågon som arbelar i företaget. HenHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Vi moderater håller fortfarande med förutvarande folkpartiledaren herrHelén om all är den slörsla socialiseringsaktionen genomtiderna. HerrSvanberg sade att vi vill gynna storföretagen och storkapitalet, men del är juså all de 500 miljoner som vi nu skall besluta om går jusl till dessa sloraförelag, medan de mindre och medelstora ingeniing får med av de pengarna. Delär bara pä det sättet. Sedantalade också om den socialdemokratiska före-lagarkonferensen iUddevalla, som också jag har läsl om i pressen. Jag uppfattade emellertid denkonferensen sä, att socialdemokralerna känner sig irriterade och plägade av denkritik som de icke-socialisliska partierna har riktat mot regeringspartiet fördel sätt på vilket småföretagarna i vårl land behandlas. Del lycker jagframgick ganska tydligt, när man läste referaten från konferensen i , Demindre och medelstora företagen är främsi oroade över arbetsgivaravgifterna.Det har jag tidigare framfört vid mänga lillfällen i denna kammare. Deavgifterna slår mycket hårt. Mindre och medelstora företag ärarbelskraftsintensiva och drabbas därför hårdast. Vidare gör Åmanlagarna altmånga företagare är mycket betänksamma när del gäller att nyanställaarbetskraft. Slutligen gör också förslaget om § 32 - som också kommer attbehandlas här i vår - all mänga tvekar att investera och ser framliden ganskamörk. Även den saken har jag tidigare påpekat i dagens deball. Hen () kortgenmäle: i säger att han hyser stark käriek lill deanställda, och han vill gärna all de får sitta med i bolagsstyrelsen. Men herrAndersson ser effektivt lill att de anställda egenlligen aldrig skall ha någonmöjlighel lill det, därför att aktieinnehavet inte får bli mer än 5 96, Jagtycker därför inle att skall skryta så myckel med den platoniskakärleken. Jag tror också att de anställda är fulll i stånd alt själva väljasina ombud - om det någonsin skulle gå dithän att de får enstyrelserepresenlation med de förslag som och cenlern har laglfram. Sedansade att man i är emot de multinationellaförelagen. Även del måste vara en ganska platonisk känsla, eftersom man intevill göra något som går de förelagen emol; man lalar bara allmänt om all man äremol dem. HerrHovhammar har bekymmer med flera ting. Han har bl, a, bekymmer medsmåföretagarkonferensen i , Han talar om för mig, som var närvarande,vad som verkligen sades där. Han hade läsl referat i pressen av del. Jag trorall del är farligt att låta sig informeras enbart genom vad tidningarnaskriver. Jag tror jag vel bättre vad som sades. Därsades bl, a,, , all den verksamhel som vissa s, k,småförelagarorganisationer - kanske kan räkna ut vilken organisationsom framför allt avsågs - bedriver är en direkt fara för småföretagen på grundav ensidigheten i denna verksamhet, kve-rulansen och oförmågan att verkligen taupp de reella problemen. Småförelagarnahade problem -del villjag inte förneka. Det var många problem som vi allvarligtdiskuterade. Men det var inte sä att del enda problemet var bristen på pengaroch skatterna. Del finns annat all göra. De var inte där för att proteslera motsocialdemokratin. De var där för att protestera mot självvalda förelrädare fördem som vet vad de vill bättre än de vel det själva. Med detla anser jag att jag har fullgjort min del av deballen ochtänker inte delta yllerligare i den. i (fp) kort genmäle: Jag vill påstå all minne sviker honom alldelesbedrövligt här , inte minst när del gäller slyrelserepresentationen.Frågan om de anslälldas representation i styrelsen har för mig och folkpartielgällt alt de skall ha del i egenskap av anställda i företagen. Jag vill erinraom del motstånd vi mötte från socialdemokralerna när en gäng itiden föreslog all de anställda skulle få styrelserepresenlation. Närdet gäller de multinationella förelagen har jag i gott minne hur vi ensamma inäringsulskollet förde fram reservationer som skulle innebära en begränsningav deras makt. Del kan inte bestridas. kan gä tillnäringsutskoltets gamla betänkanden och kontrollera del, - Nog sagl om delta. HenHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Jag är inle direkl bekymrad över att del var en socialdemokratisksmåförelagarkonferens i , Var och en har ju räll att hålla sinakonferenser. Men det är klart all man blir bekymrad om de företagare som därvar närvarande inle protesterade mot de höga arbetsgivaravgifterna och log uppde problem som Åmanlagarna innebär, § 32-problemaliken,generationsväxlingsproblemen, förmögenhetsbeskattningen m, m. Om de integjorde della var del ganska unikl, för det är frågor som verkligen upprörföretagarna . Vadbeträffar den företagareorganisaiion som syftade på kan jagglädja med all den organisalionen haft silt allrabästa är och fått den allra största anslutningen från Jusl de mindreoch medelstora företagen. Hen i (m): Den myckel långa debatt som vi haft har framför allt visal altvarie saklig bedömning av värt lands nuvarande ekonomi måste leda fram lillslulsatsen att behovel av effektiva investeringar i näringslivet är myckelstort. Del måste vara en av de effektivaste åtgärder som kan vidias för allbromsa upp den kraftiga inflaiion som vi nu har all brottas med. Det tordeockså vara den åtgärd som pä sikt kan rätta till vår betalningsbalans. Delgäller att salsa våra resurser pä effektiva invesleringar som kan bli ränlablai en härd internationell konkurrens. Deeffektivaste investeringarna torde kunna åstadkommas inom den stora flora somvi har här i landel av slora och små förelag där det krävs en normal avkastningav det insalla kapitalet. Del kravei ställs inle för den ensidiga satsningen påden statliga företagsamheten. Detär då av vikt att de åtgärder som statsmakten vidtar blir av generell art, såalt vi inte får en snedvriden konkurrens. Det har vi haft alltför myckel avunder pä grund av alt det gjorts en oändlig massa inhopp avalla de slag genom olika samhälleliga ålgärder. En verkligt konkurrensneulralåtgärd är de invesleringsavdrag och bidrag som vi nu har. Tyvärr är dessaalllför små, och därför har oppositionen i skaiteutskoltei samlats i enreservation där vi kräver en fördubbling av investeringsavdragen-bidragen förmaskiner och inventarier samt elt införande av investeringsavdrag förbyggnader i näringslivet med 10 "ii eller molsvarande bidrag. Vihar en mycket stor tillgång i den svenska småföretagsamheten; denna har enbetydligt större anpassningsförmåga till marknaden än de slörre förelagen, somhelt naturligt inte har samma möjligheler att förändra sin produktionsprocess.En invesieringsstimulans är särskill lämplig för den mindre och medelstoraföretagsamheten, som därigenom får lillfälle lill en inte sällan behövligmodernisering av sin produktionsapparat. ger dessainvesleringsavdrag förelagen en chans all lällare kunna exploatera nya idéer,som ofla finns i rikt mätt hos småföretagen. Idéerna måste växa fram spontant.Det går inte all kommendera fram dem genom slora statliga satsningar. Detborde regeringen vid del här laget ha lärt sig, sedan man sett resultatet avsilt s. k. utvecklingsbolag, som har blivit ell verkligt fiasko med förlusterpå över 100 milj. kr. Ävenfrån sysselsättningssynpunkt är del av vikt all den s. k. småföretagsamhetenuppmuntras, då vi här har de mest arbetsintensiva förelagstyperna där enblandning av haniverk och induslri alltjämt lever kvar. Nog måste det kännasgenerande för regeringen alt över 5 "<, av våra ungdomar saknarsysselsällning. Del torde vara ganska självklart alt det är något fel när justungdomen inle kan finna plats i vårt arbetsliv. Del måste vara beklämmande altsom ung börja med au bli föremål för samhällets åtgärder för att kunna beredassysselsällning och inle finna en sådan på den normala arbetsmarknaden. Vi måste se lill all delåterigen skapas en framtidstro inom vårt svenska Det gällerinle minst för de små företagarna som lillsammans har så stor betydelse förhelheten. Förelagsluslen måste äler få sin chans. Det måste ånyo bli ettinlresse för nyföretagsamhel. Den nuvarande politiken medför all mångaföretagare helst vill komma ifrån del ansvar som det innebär att ha mångaanställda i sin ijänsl. Det visar att det är något fel pä den förda politiken.Elt led i strävandena att göra det något lättare för företagsamheten är altriksdagen bifaller den reservation som har fogats vid skatteutskottetsbelänkande nr 29, Vihar hört talas om en konferens som skall hällas . Del skall bliverkligt inlressanl att se om statsminister anser sig ha behov avrepresentanter för hantverks- och smäinduslriorgani-salionerna vid denkonferensen. Jag ber all få återkomma senare med yrkande om bifall till värreservation vid näringsutskoltets belänkande nr 34, I detta anförandeinstämde (). I denna debatt, som pågått , har konjunkturpoliliken varithuvudämnet. Oron för den ekonomiska utvecklingen, sysselsättningen och deframlida exportmöjligheterna är frågor som ständigt möter i den politiskadeballen. Den politik som förts har bl, a, syftat lill alt vialagerstöd skapa förutsättningar för fortsatt produktion. Denna politik harstöd från alla parlier. Men även om det är fallet, kan ingen bortse från derisker och problem som kan uppstå när man pä detta sätt möter en lågkonjunktur,särskilt om lågkonjunkturen blir alltför långvarig. Enligtmill sätl att se är delta en väg för att bibehålla sysselsättningen. En annanväg pä vilken man bör satsa är alt ulnyttja lågkonjunkturen lill altförbättra och bygga ut produktionsapparaten. Regeringen har också vidtagitåtgärder i denna riktning. Vad tvisten egentligen gäller är huruvidadessa åtgärder är lillräckliga. Regeringenhar stimulerat den offenlliga sekiorn genom alt tidiga-relägga invesleringaroch genom att ställa större kapilalresurser till förfogande. Också förstorindustrin har belydande stimulansåtgärder vidtagits, bl, a, genom frisläppav investeringsfonderna. Men möjlighelen alt under gynnsamma perioder avsättatill olika slag av investeringsfonder är förbehållna de större företagen. Denstora gruppen mindre förelag och delvis även medelstora företag är fortfarandeutestängda från denna möjlighel lill resultatutjämning. Föratt på något sätt också inom denna totalt sett stora grupp stimulera tillinvesleringar beslöt i höslas alt införa ett lioprocentigl invesleringsavdragför investeringar i maskiner och inventarier all utgå t, o, m, utgången av1976, genomfördes det ofla framförda cenlerförslaget allinvesleringsavdragel skulle kompletteras med ett molsvarandeinvesteringsbidrag. Konjunkturutvecklingenhar ytterligare dämpats, och enligt och folkpartietsuppfallning, framförd i millenmolionen 1975/76:2043, bör della medföra allinvesteringsbidraget och invesleringsavdragel nu förstärks för all stimuleralill snabba beslut inom näringslivet om yllerligare invesleringar. Förslaget,som framgår av den lill skatteutskottets belänkande nr 29 fogade reservalionen,är så utformat all invesleringsavdragel skall höjas lill 20 "d och att investeringsbidragetför liknande investeringar skall höjas lill 8 "n. Vidare föreslås ell investeringsavdragpå 10 "il och elt investeringsbidrag på 4 "i> för byggnadsinvesteringar.De nya procenttalen bör i samtliga fall avse leveranser och byggnadsarbeten somsker 1976, Närdet gäller stimulansåtgärder för byggnadsarbeten har de av regeringen tidigarevidtagna åtgärderna omfattat såväl den offentliga sektorn som slorförelagen,medan däremol de mindre företagen ställts vid sidan om. Vi har ansett att ocksådenna sektor bör fä del av stimulansåtgärderna, inte minst därför all dessa itotalproduktionen spelar en väsentlig roll. Stimulansåtgärdernabör vara så utformade att de verkligen stimulerar lill snabba åtgärder för nyainvesleringar. Vidare bör de vara tidsbegränsade, också beiräffandeleveranslider, för att man skall uppnå åsyftad verkan. Detär också så förslaget i reservationen är utformat. För att man skall kunnautnyttja del dämpade konjunkturlägel lill en upprustning av produktionsapparatenanser vi i cenlern att de i reservationen föreslagna åtgärderna är nödvändiga. Jag återkommer med mitt yrkande när skalleutskottets belänkande nr 29har föredragils. HenMUNDEBO (fp): En av de viktigaste uppgifterna för samhället och för den ekonomiskapolitiken är att medverka till att alla människor som vill arbeta också kan fåell arbele. Att ha ell arbete är avgörande för människors trygghei, självkänslaoch ulveckling. All inte ha ett arbete kan medföra otrygghet, sociala problemoch bristande tro . Delär tillfredsställande all har och har haft lägre arbetslöshet än mångaandra länder. Det är också tillfredsställande all arbetslösheten nu minskar. Vikan ju notera en inle oväsentlig nedgång . skall vi dock intedra för slora slutsatser av della. Arbetslösheten brukar vara lägre i februariän , Men ändå är många människor - alllför många - ulan arbete.Därför är det angeläget för oss att se till att vi kan skaffa ännu fleraarbeten. Enav de viktigaste förutsättningarna för en hög sysselsättning är ett starktnäringsliv med stabila och utvecklingsbara företag. Och en av de viktigasteförutsättningarna för stabila och utvecklingsbara förelag är en höginvesteringsvilja, all företagen fortsätter all bygga ut, skaffa nya maskiner och skapa nyaarbetstillfällen, Ifinansplanen sägs att industrins invesleringar kommer all öka med 1"n. Det är klarl otillräckligt. räknar med attindustrins investeringar måste öka med 5-6 "i. under resten av 1970-talel,Annars kommer vi inte all få balans i den svenska ekonomin. Vi har också ibakgrunden alt investeringarna var relativt låga inom industrin. Deblir ålskilligl lägre än vad regeringen trodde i börian av årel. Del är därfören oiillräcklig målsättning att investeringarna endast skall öka med 1",i - otillräcklig för att klara sysselsällningen ochotillräcklig på längre sikl för alt öka styrkan i svensk ekonomi och för attge människor jobb under kommande är, motion från och säger vi därför att man måste försökastimulera investeringarna och kapacitetsulnyltjandel i näringslivet. Efter niotimmars debatt har mycket redan sagts, och jag skall bara stanna vid ettinslag som har behandlats av skatteutskottet, nämligen frågan ominvesteringsavdrag och investeringsbidrag. Nuvaranderegler innebär att företag som investerar har möjlighel till ell extraskatteavdrag med 10 "n av värdet av investeringarna i maskiner. Förelagsom inte kan ulnyttja detta avdrag kan få elt bidrag med 4 "n avinvesteringskostnaderna. Vi menar att invesleringsavdragel för maskiner ochinventarier bör vara 20 "n och för byggnader 10 "«. Investeringsbidragetbör på motsvarande sätt vara 8 "< för maskiner och invenlarier saml 4"ii för byggnader. Ensådan förstärkning skulle medverka till alt stimulera investeringarna ochdärmed sysselsättningen. De nya reglerna bör gälla och avse restenav 1976, Vi får senare bedöma vilka investeringsslimulanser som kan blinödvändiga efter 1976, Visäger samlidigt att vi är beredda all inte införa en investeringsavgifi, om ensenare högkonjunktur skulle nå en sådan nivå att efterfrågan skulle driva påinfialionen. Vi menar och har sagt det också i andra sammanhang, all beskattningenoch alltså bl, a, investeringsavdragen skall kunna användas som medel ikonjunkturpoliliken. De skall kunna varieras -höjas eller sänkas - vid olikatidpunkter, Skatleulskotletsmajoritet, de socialdemokratiska ledamöterna, vill vänta. Del är för tidigt allbedöma detta, säger man, och man vill försl se på enkäter om företagensinvesteringsplaner. Men vi vet ju redan ganska mycket om detla. Vi vet vad somhände förra årel. Vi har prognoser , Vi känner regeringens ochlångtidsutredningens bedömningar. Vi vet alt investeringarna måste öka. Därförkan vi och bör vi ta beslut , och del är della som sägs i reservalionenlill skalleutskottets belänkande. Jag ber att fä ålerkomma med yrkanden efter behandlingen av finansutskollelsbetänkande. (vpk): Ett utmärkande drag i den ekonomiska poliliken är stödet lillprivatkapitalet. Det finns en rad direkta bidrag, och avdragsmöjligheterna ärmånga. Motiveringarna för olika former av subventioner är skiftande, men oflaåberopas sysselsältningsskäl. Del finns särskilda bidrag för att anställaolika kategorier på arbetsmarknaden, och det finns särskilda bidrag för allinte avskeda anställda. De borgerliga partierna har drivit och driver med storenergi linjen om all statsmedel på detta sätl skall ställas lillprivatföretagens förfogande. Regeringen har följt och följer denna linje, ävenom strid kan uppstå rörande omfattningen av de olika subventionerna. Deborgerliga motionerna om höjning av det särskilda invesleringsavdragel och delstatliga investeringsbidraget för inveniarieanskaffning innebär att man vill gåvidare på subvenlionsvägen. Del är också betecknande all när man frånsocialdemokratiskt håll avvisar dessa krav så sker det bl. a. med hänvisninglill de omfattande ålgärder som redan vidtagils för att, som del heler,stimulera näringslivets investeringar. Vimenar kommunisierna att det är angeläget alt ompröva heladenna subventionspolilik.