prot · FZ093 · 1975-12-31 00:00:00 — Samtligafakta som uppgivits i detta fall visar med all önskvärd tydlighet att denvapenfrilag vi nu har inte är tillämplig då vederbörande hyser djup olust förhela del militära systemet på grund av sin religiösa åsikt. Sålunda hörSandstedt till dem som inte heller kan tänka sig en civil tjänstgöring inomramen för del svenska totalförsvaret. Dettorde vara obestridligt alt det behövs vissa spärrar som hindrar personer attmedvetet och illojalt utnyttja de möjligheter vapenfrilagen erbjuder. Samtidigtbör fallet ge klara besked om att det var en innerlig och ärligövertygelse hos som gjorde honom till vapenvägrare. Icke förty följdebehandlingen av i princip samma mönster som den regelmässigabehandlingen av vapenvägrare oavsett skälen till vägran. Medfog väcker händelser av detta slag bestörtning inte minst hos människor medsamma djupa religiösa övertygelse som . Den stora allmänheten frågarsig också vilka syften gällande vapenfrilag skall tjäna och på vilket sätt dentillämpas. Det elementära måsle i sammanhanget vara alt en noggrannundersökning görs från fall till fall, så att olyckliga konsekvenser av delslag som följt i del aktuella fallet i möjligaste mån kan förebyggas. Enöversyn av gällande vapenfrilag och dess tillämpning bör enligt min meningkomma till stånd. Med stöd av vad jag anförtanhåller jag om kammarens tillstånd att till herrjustitieministern få ställa följande fråga; villig medverka lill att gällande vapenfrilag blir föremålför en översyn samt att sådana regler för tillämpningen av lagen på områdetskapas alt förtroendet hos allmänheten samt rättssäkerheten kan upprätthållas? 1975/76:21av i (c) till herr arbetsmarknadsministern omsysselsätiningsstimulerande åtgärder i : Norra delen av - och Tanumskommuner - har varit avfolkningsbygd med brist påarbetstillfällen. förbättrades sysselsättningen, i första handberoende på ol-jeplatlformstillverkningen i . påårtionden noterades en mindre befolkningsökning. Ävenom oljeplaltformslillverkningen medfört förbättringar i sysselsättningen ärdet angeläget framhålla att branschen inte fått den omfattning som de mångaetableringsansökningarna ger sken av. Möjligheten att erhålla nya order fördet redan etablerade företaget har också minskat genom den kärvare situationenför beställarna. Heltnyligen har två konservförelag beslutat att nedlägga sina fabriker -med ca 70 anställda och med ca 90 anslällda. Genom attkommunens övriga förelag i stort sett har anställningsstopp uppstår en mycketsvår arbetsmarknadssituation för de nedlagda förelagens anställda, av vilka defiesta är kvinnor. Dessutom tillkommer alt orten har en storungdomsarbetslöshet. är etl område som i den fysiskariksplaneringen belagts med starka restriktioner till förmån för friluftsliv,natur- och miljövård samt kulturminnesvård. Oklarheten i planeringssammanhangdrabbar även möjliga etableringar av icke miljöstörande industrier. En bättrebalans mellan den regionalpolitiska utvecklingen och riksintressen av olikaslag är därför angelägen. Snabbabeslut om lokalisering av ny industriell verksamhet är nu nödvändiga. Medhänvisning till vad som anförts anhåller jag om kammarens tillstånd alt tillherr arbetsmarknadsministern få slälla följande fråga; observerat den senaste tidens snabbt försämrade arbetsmarknadssituationi norra , och vilka åtgärder kan i så fall påräknas från regeringenssida? 1975/76:22 av frökenHörién (fp) till fru statsrådet om ämnet religionskunskap igrundskolan: Enligt läroplan för 1969 är ämnetreligionskunskap ett s. k. integrerat SO-ämne. "Undervisningen ireligionskunskap", sägs det bl. a. i läroplanen, "har till uppgiftatt orientera eleverna om de bibliska skrifternas huvudsakliga innehåll, omkrislen tro och etik och om hu- vuddragen i kristendomenshistoria och samfundsformer. Den skall även orientera om andrareligioner". Från läroplanens anvisningar citerar jag vidare: "Bibelnskall ha en central plats vid undervisningen om kristendomen. Del ärväsentligt, all eleverna blir förtrogna med religiösa och etiskabudskap och får en god kännedom om innehåll och tankevärld. Denna delav undervisningen bör ge en samlad bild av person, hans liv, förkunnelseoch betydelse för den urkrislna församlingen." Sedanläroplanen antogs har förflutit. har vid tvåtillfällen företagit undersökningar för alt klarlägga bl. a. i vilken utsträckningläroplanen följs i undervisningen. En första undersökning gjordes ,men den avgjort intressantaste företogs . Denna senareundersökning visar att ämnet religionskunskap har vissa svårigheter all brottasmed. Etiska samtal på lågstadiet uppfattas t. ex. som svåra och ointressanta.60 % av lärarna på mellanstadiet anger att de har stora svårigheter attbehandla samlevnadsfrågor och fundamentala livsfrågor. Anledningen tillsvårigheterna är till en del brister i läromedlen men framför allt bristandeämneskunskaper. Delallvarligaste problemet vid undervisningen i ämnet religionskunskap är dockatt inte mindre än 44 96 av lärarna på mellanstadiet uppger att de inte kunnattillgodose ämnet inom den tidsram för orienteringsämnen som läroplanen ger.Som i påpekade i en inlerpellation är delsvårt alt förslå, hur läroplanens anvisningar skall kunna följas, om ämnetreligionskunskap får avsevärt mindre tid än det enligt timplanen skulle ha. Isitt svar till hänvisade statsrådet till del arbete som bedrivsinom SÖ för en förnyelse av arbetssättet för ämnet religionskunskap påmellanstadiet. finns ett omfattande fortbildnings-arbete för lärarepå låg- och mellanstadierna tillgängligt, framhöll statsrådet, och den storaefterfrågan på SÖ:s fortbildningsmaterial i religionskunskap vittnar om attlärarna känner behov av fortbildning inom delta område. Vidare hänvisadestatsrådet till det inom SÖ pågående arbetet med målbestämning och utvärdering,det s. k. . Med tanke på de förändringar som skall ske beträffandedetta projekt under innevarande år vore det önskvärt att få veta i vilkenutsträckning dessa förändringar har konsekvenser för ämnet religionskunskap. Dådet tydligen ligger nära till hands för lärarna att inom orienteringsämnenasram ge religionskunskapsämnet en styvmoderiig behandling, syns del nödvändigtatt vidta särskilda åtgärder för att komma till rätta med detta problem. InomSÖ arbetar en konsulent med frågor som rör ämnet religionskunskap på allanivåer. Skolkonsulenter finns också hos länsskolnämnderna, men enligt uppgiftär det ytterst fä av dessa som har kompetens i ämnet religionskunskap och ingensom sysslar enbart med detta ämne. Med tanke på religionskunskapsämnetsaktuella svårigheter vore del lämpligt att överväga möjligheten att inrätta konsulenttjänsterpå länsnivå med uppgift att stödja ämnet på alla nivåer själv påpekade i interpellationsdebatten är det rimligtatt läroplanen följs. Del är dä också rimligt att särskilda åtgärder vidtas föralt delta verkligen skall bli fallet. Underhänvisning till vad som här anförts anhåller jag om kammarens tillstånd atttill fru statsrådet få ställa följande frågor: Vilka åtgärder avser statsrådet alt vidta för attläroplanens intentioner beträffande ämnet religionskunskap verkligen skallfullföljas? Är statsrådet beredd att låta inrättakonsulenttjänster på länsnivå' i ämnet religionskunskap? § 7 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1975/76:1av () till herr utrikesministern om en internationell bojkottav ; Avser statsrådet vidta åtgärder i FN som syftartill en internationell bojkott av ' 1975/76:2av i (c) till herr försvarsministern omtillvaratagande av överskotlslivsmedel vid militära förband: Av sedermera verifierade tidningsuppgifter framgåratt mängder av livsmedel avsedda för deltagare i höstens militärövningar påvästkusten har grävts ner i marken sedan det visat sig all de inle behövts ochatt man inte kunnat transportera dessa livsmedel till andra platser och däranvända dem. Medhänvisning till nämnda förhållanden vill jag till försvarsministern riktaföljande fråga: Vilkaåtgärder avser försvarsministern vidta för alt förhindra att överskotlslivsmedelvid militära förband och övningar förstörs? 1975/76:3 av () till herr försvarsministern om vidgad rätt att göra vapenfri tjänst: Tillgänglig statistik ger vid handen att enskärpning skett beträffande tillämpningen av vapenfrilagen. Av de s. k. etiskavägrarna, dvs. de som icke anger religiösa motiv för sin vägran, fick enligtuppgift under fö- regående år endast 31,4 %tillåtelse att göra vapenfri tjänst. Två av tre sökande skulle således hagrumliga motiv för sin vägran. Även bland dem som vägrar av religiösa skälfinns nej-svar. Resultatet synes bli att man förvandlar många vapenvägrare tilltotalvägrare, för vilka det som regel endast återstår fängelsestraff Ärförsvarsministern beredd medverka till en större generositet mot de ungdomarsom, efter att ha brottats med problemet, vägrar att bära vapen? 1975/76:4av () till herr justitieministern om instruktioner förpolisingripande mot skolelev: En uppmärksammad polishämtning av en 12-åring iskolan under pågående lektion har aktualiserat frågan om gällandeinstruktioner för polisen, när skolelev skall kontaktas, förhöras ellerhämtas, är tillräckligt klara och uttömmande. Anserjustitieministern att gällande instruktioner för polisen när del gällerskolelever som skall kontaktas, förhöras eller hämtas är tillräckligt klara ochuttömmande som vägledning för polisens arbete? 1975/76:5av () till herr justitieministern om bättre skydd motskadegörelse av motorburen ungdom; har grupper av s. k. molorburenungdom blivit ett allt större problem för polisen. Exempel på skador som dessagrupper anställer är lätta att finna i tidningsreferaten: skadegörelse pånöjesplatser, sönderslagna och kullstjälpta polisbilar, misshandlad polisman,rivna tält på campingplatser, ofredande av andra trafikanter etc. Polisen ansersig icke med gällande lagstiftning ha någon möjlighet att effektivt hindra denskadegörelse till liv och egendom som dessa grupper av motorburen ungdomåstadkommer. Ärjustitieministern beredd vidtaga åtgärder som möjliggör bättre skydd motskadegörelse från grupper av motorburen ungdom? 1975/76:6 av () lill herr justitieministern om auktorisation av advokater: beslutade om vissa ändringarbeträffande äm-betsansvaret. Förändringarna innebar en liberalisering av den s.k. dubbla bestraffning som avsättning till följd av fällande dom innebär. Nuoch då händer att i övrigt aktade advokater drabbas av en sådan dubbelbestraffning genom alt en fällande dom - och därvid även villkorlig dom - mereller mindre automatiskt leder till uteslutning ur advokatsamfund.Sedan inrättats som centralt ämbetsverk för rättsväsendetsadministration kan del finnas anledning pröva frågan om att dit överföra rättenatt "auktorisera" advokater. 4 protokoll 1975/76:1- nuvarande systemet avgöradvokaterna genom sin organisation själva vilka som skall få verka somadvokater, med de konsekvenser detta kan få för den enskilde advokatensmöjligheter att hävda sig mot sin egen organisation och mot gruppbildningar. Finnsdet enligt justitieministerns mening anledning pröva frågan om överförande avden lagliga "auklorisationen" av advokater från Sverigesadvokatsamfund till eller annan lämplig myndighet? 1975/76:7av () lill herr utbildningsministern om klasslärarutbildningeni ; Anser statsrådet det vara acceptabelt ochrealistiskt alt avveckla klasslärarutbildningen i fr. o. m. läsåret1976/77? 1975/76:8av (vpk) till herr socialministern om utbyggnadsplanerna påbarnomsorgens område: Av de 400 000 barn i förskoleåldern vars mödrarförvärvsarbetar har endast 65 000 daghemsplats. finns det 200000 skolbarn på lågstadiet med förvärvsarbetande mödrar som således har behovav fritidshemsplatser. F. n. finns endast ca 19 000 friiidshemsplalser. Motdenna bakgrund bör kommunernas uppgjorda förskoleplaner betraktas. Enligtdessa anges behovet av heltidsförskola till 233 000 platser och 261 000platser . Beträffande fritidshem anges den beräknade platsutvecklingenlill ca 20 1975 och 33 1979. Bådei vad det gäller daghem och fritidshem framstår sålunda kommunernasutbyggnadsplaner som helt otillräckliga. 1 anledning av det anförda vill jagrikta frågan till herr socialministern; Är statsrådet beredd att medverka till att enkommunal omprövning av ulbyggnadsplanerna på barnomsorgens område kommer tillstånd med sikte på att uppnå full behovstäckning och vilka konkreta åtgärder ifråga om statlig medverkan ämnar statsrådet föreslå i sådant syfte? 1975/76:9 av () till herr utbildningsministern om uppräkning av anslaget till Göteborgsmuseer: vårriksdag anslog 2 milj. kr. lillGöteborgs museer för /75, eftersom MUS 65 framhållit alt deltavar det minimi-bidrag som borde utgå i avvaktan på förslag från den utredningsom begärdes i samma riksdagsbeslut. Infiationen urholkar nu snabbi det reellavärdet av detta anslag. Kommerkulturrådels utredning beträffande verksamheten vid museer attslutföras inom sådan tid att dess förslag kan beaktas i budgetpropositionen för1976/77? Kommer statsrådet i annat fall att tillse all nuvarandeanslag på 2 milj. kr. uppräknas med hänsyn til fiationen? 1975/76:10av i Heden (c) till herr försvarsministern om inställelse tillvärnpliktstjänstgöring efter beslut i anståndsärende: Det har vid fiera tillfällen förekommit attvederbörande försvarsmyn-dighels beslut i anståndsärenden kommit den inkalladetill del så sent alt, även i fall där anstånd beviljats, inkallelsen hunnitvålla den inkallade stor skada. I många fall erhålls besked om beslut ianståndsärenden endast före inryckning. Exempel finns också altden uppskovssökande först vid inställelsen erhåller besked om att ansökanbeviljats. Resultatet har blivit all t. ex. bönder som inte kunnat ordnaersättare tvingats sälja sina djurbesättningar för att kunna fullgöra sinavärn-pliklsskyldigheter. Skadan är då redan skedd, och beskedet att anståndbeviljats reparerar icke den förlust som den inkallade drabbats av. Ärförsvarsministern beredd alt medverka till att sådana regler skapas att enminimitid på t. ex. införs mellan datum för delgivning av beslut ianståndsärende och i inkallelseorder angiven inryckningsdag? 1975/76:11av fröken () till herr statsministern om ökat stöd åt folkrörelserna; Vilka åtgärder lill aktivt stöd för folkrörelsernaöverväger statsministern mot bakgrund av de stora kostnadsstegringarna, somallvarligt hämmar organisationernas arbetsmöjligheter? 1975/76:12av i (s) till herr jordbruksministern om allmänhetenstillträde till ströv- och rekreationsområden: Är statsrådet beredd att vidtaga ytterligareåtgärder i syfte att förhindra markägare att med hägnader i skog och markutestänga allmänheten från betydande ströv- och rekreationsområden? 1975/76:13av () lill herr försvarsministern om den svenska skoproduktionen: Anser statsrådet omfattningen av svenskskoprodukiion tillräcklig vid eventuell avspärrning? 1975/76:14 av () lill herr kommunikationsministern om utbyggnad av flygplatsen i ; Är statsrådet beredd medverka lill en utbyggnad avfiygplatsen i enligt luftfartsverkets petilaframställningar fram 1.o. 1975/76:15 av () till herr kommunikationsministern om åtgärder mot fördyringenför viss persontrafik: Det statliga trafikföretaget har dragit inerbjudanden oni rabatt för vissa resandekalegorier. Sålunda harstuderanderabatten slopats liksom rätten all på GDG:s irafiknäl använda SJ:srabattkort. Mot denna bakgrund ställs följande fråga: beredd att motverka de fördyringar för persontrafiken, som blirföljden av det statliga trafikförelagei GDG:s beslut att dra in vissarabatterbjudanden? 1975/76:16 av herrWestberg i (fp) till fru statsrådet om tryggande avsysselsättningen för utbildade lärare; Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för atttrygga sysselsättningen för utbildade lärare? 1975/76:17av i (fp) till fru statsrådet om ökat bidragtill lärlingsutbildningen inom hantverksyrkena: Är statsrådet beredd att stimuleraläriingsutbildningen inom hantverksyrkena genom en höjning av bidragen? 1975/76:18av () lill herr kommunikationsministern om prissättningen pågodstrafiken mellan och fastlandet: I propositionen 1974:140 angående transportstödtill Goilandslrafiken framhåller kommunikationsmininistern att han avser"att föreslå Kungl. Maj:t att ge statens pris- och kartellnämnd i uppdragatt uppta överläggningar med berörda företag i syfte att få den på fastlandettillämpade laxesäiiningen i fjärrtrafiken att gälla även i trafiken på Gotlandså att näringslivet där får en med förhållandena på fastlandet i huvudsak likvärdigbehandling i avgiftshänseende. Därmed skulle också de i det följandebehandlade önskemålen om en prissättning enligt vägprincipen ha tillgodosetlspå ett tillfredsställande sätt i fråga om godsirafiken". Trafikutskottetanförde i betänkande 1974:27 med anledning av propositionen bl. a. följande:"Vidare förutsätter utskottet att, i enlighet med yrkande i motionen1974:1933, de aviserade förhandlingarna mellan pris-och kartellnämnden ochbilgodsförelagen kommer lill stånd -så att det eftersträvadetaxesystemet i dess helhet, nied bl. a. bibehållande av sedvanligaavtalsrabatter, om möjligt skall kunna tillämpas fr. o. m. den förutnämndatidpunkten". Den tidpunkten värden . Är kommunikationsministern beredd redovisa vilkaresultat som uppnåddes vid de nämnda förhandlingarna? 1975/76:19 av (vpk) lill herr utrikesministern om svenskt initiativ för bortdragande avturkiska trupper från : TrotsFN;s säkerhetsråds enhälliga resolution nr 353 och FN;sgeneralförsamlings likaså enhälliga resolution nr 3512 är 40 96 avCyperns territorium fortfarande under turkisk ockupation. Jag anhåller att lillherr utrikesministern få ställa följande fråga: Vilka initiativ ämnar densvenska regeringen ta - bl. a. inför den föreslående FN-debatien iCypernfrågan - för att bidra till FN-resolutio-nernas förverkligande, dvs. altalla intervenlionstrupper utan ytterligare dröjsmål dras bort från ön ochrepubliken suveränitet, oberoende och territoriella integritetåterställs och respekteras? 1975/76:20 av herrMagnusson i (vpk) till herr kommunikationsministern ominformation rörande handikappades problem lill personal vid allmänna färdmedel: Vid av anordnade hearings medhandikappo|-ga-nisationer framkom som önskemål bl. a. att tåg- och busspersonalinformeras om handikapproblem. I samband med DHR:s kampanj har påtalats au denna personal i allmänhet är positivtinställd till den pågående kampanjen. Personalens möjligheter all hjälpaminskas emellertid av alt ingen utbildning erhållits beträffande tekniska ellerandra problem som kan uppkomma när handikappade skall använda allmännafärdmedel. Medanledning av delta vill jag lill herr kommunikationsministern rikta följandefråga: ta initiativet till att personal vid allmänna färdmedel, tåg-,buss-, spårvagnspersonal etc, ges viss utbildning, genom t. ex. de olikatrafikföretagens försorg, beträffande handikappades situation och problem? 1975/76:21av i (s) lill herr utrikesministern om svenska ekonomiskahjälpinsatser i ; Den ekonomiska och politiska situationen i Portugalär utomordentligt kritisk. En förutsättning för ett demokratiskt styrelseskickär att landels ekonomi snabbt kan stabiliseras. En aktiv och snabbi insatthjälp från vänskapligt sinnade stater skulle därvid kunna betyda mycket. Motdenna bakgrund vill jag slälla följande fråga lill herr utrikesministern: redovisa omfattningen av de ekonomiska hjälpinsaLser som Sverigehittills hargjort och vilka som planeras ? 1975/76:22 av fru afUgglas (m) lill herr finansministern om publicering av kostnaderna årsföretagsräkning: Omkring /74 beräknades den avstatistiska centralbyrån (SCB) utförda "företagsräkning"vara avslutad. Någon publicering har ännu ej ägt rum, och den snart tvåårigaförseningen har sannolikt medfört att den uppskattade totalkostnaden för SCBpå drygt 13 milj. kr. När beräknas en mer uttömmande publiceringäga rum och till hur mycket uppskattas de sammanlagda kostnaderna för SCB ochkommunala instanser? 1975/76:23av () lill herr kommunikationsministern om ökad konkurrens inomcharterbuss- och linjebusslrafiken: med busstrafik har genom s.k. charlerbussar och linjebussar erbjudit resemöjligheter på förhållandevislånga färd-sträckor till ett lågt pris. I exempelvis län har etl enskiltbussbolag trafikerat sträckan per veckaför 20 ä . SJ trafikerar samma sträcka engång för ca . har det enskilda bussbolagetskoncession icke kunnat förnyas beroende på regeringsbeslut i detta ärende. för att utöka resemöjligheterna för människor på landsbygden vidtagaåtgärder rörande koncessionsärenden i syfte att ge två eller fleratrafikföretag möjlighet att konkurrera på samma linjer? 1975/76:24av () lill herr handelsministern om åtgärder för att tryggasvensk tekoindustri: Den svenska tekoindustrin brottas f n. med mycketstora svårigheter. Länder med stora arbetskraftsresurser och lågaarbetskostnader har tagit allt större andel av den svenska textil- ochbeklädnadsmarknaden. Den svenska importen av beklädnadsvaror har under 1975ökat kraftigt som exportmarknaden för svensk tekoindustri blivitallt kärvare som en följd av den allmänt svaga textilkonjunkturen i väriden. au vidtaga åtgärder för att trygga svensk tekoindustri? 1975/76:25 av () till herr utrikesministern om svenskt initiativ i FN för dödsstraffetsavskaffande: Dödsstraffet tillämpas fortfarande i mer än 100stater och ofta i samband med svår tortyr. Antalet dylika bestraffningar harsnarare ökat än minskat. Det måste vara angeläget för en nation som ,med högt ställda kulturella och humanitära ambitioner, alt försöka bidra tilldödsstraffets globala avskaffande. Avserutrikesministern att i FN aktualisera frågan om dödsstraffets avskaffande? 1975/76:26av () till fru statsrådet om asylrätt för utlänningsom tillhör diskriminerad religiös minoritet: Omkring 1 000 assyrier från Turkiel har illegaltkommit till och . De hävdar att de i hemlandet utsatts fördiskriminering på grund av sin kristna tro och i många fall regelrätttrosförföljelse, vilket i utlänningslagen är liktydigt med politisk förföljelseoch medger rätt lill politisk asyl. Somliga har likväl avvisats och sänts tillbl. redovisa sin syn på i vilken utsträckning diskriminering avreligiösa minoriteter kan leda till att 2 ! ; utlänningslagen kan tillämpas dåden diskriminerade söker i riket? 1975/76:27 av () till herr statsrådet om utövandet av hyresgästernasboendeinflytande i hyresförhandlingar; Anser statsrådet del vara i god överensstämmelsemed hyreslagslifiningens anda att sådana avtal träffas som ger medlem ihyresgästföreningen lägre hyra än annan hyresgäst i jämförbar lägenhet? 1975/76:28av herr yo/;sso/7 i (fp) till herr utbildningsministern om statligtstöd lill museijärnvägar; På några ställen i landet, bl. a. på sträckanAnten-Gräfsnäs, har man genom stora frivilliga insatser byggt upp s. k.museijärnvägar. På så sätt bevaras den del av vårt kulturella arv som de äldrejärnvägarna utgör. Även om huvuddelen av verksamheten kan baseras på frivilligainsatser är museiföreningarna för större investeringar, t. ex. byggande av reparationslokaler,i behov av stöd från stat och kommun. Det gäller exempelvis museijärnvägenAnten-Gräfsnäs. Medanledning härav vill jag till utbildningsministern ställa följande fråga: Är statsrådet beredd attge statligt stöd lill landels museijärnvägar? §8 Kammaren åtskildes .