prot · FZ0995 · 1975-12-31 00:00:00 — Det innebärföljaktligen att man från vpk:s sida anser sig ha möjligheter all klara enutbyggnad på 235 000 platser i genomsnitt för den nästkommandefemårsperioden och det kan då ställas mol vpk:s målsättning att bygga totalt 250 000 platser. Delkan kanske vara intressant för oss övriga att få ett svar från vpk på hur manskall kunna klara den här uppgiften. Det är lätt att tala om önskningar, menrimligen bör kravet också kunna ställas att om man framför sådana som vpk gördå måste man också ha en plan för hur den målsättningen skall . Omvi tittar på den andra ytterligheten i när det gäller barnomsorgsverksamhetenså är det moderata samlingspartiet. De säger nej till den planmässiga utbyggnadsom föreslås i propositionen. Anledningen till att man säger nej lill denplanmässiga utbyggnaden grundar sig på den något egendomliga slutsatsen att enkraftig utbyggnad av barnomsorgen minskar valfriheten. Det är detgrundläggande motivet till au moderata samlingspartiet går emot den föreslagnakraftiga barnomsorgsutbyggnaden. Man har då naturligtvis anledning att frågasig för vem man minskar valfriheten om man bygger ut i den lakt som nuföreslås. Inte kan det vara deföräldrar som inte anser sig kunna ta ett förvärvsarbete beroende på att mansaknar plats för sitt eller sina barn på ett barndaghem. Det måste rimligenvara andra man har tänkt på. Jagtror mig våga säga att alla övriga partier har en klart motsatt uppfattninggentemot moderata samlingspartiet på den här punkten. Om man vill säga sig varaanhängare av de båda könens likaberättigande pä arbetsmarknaden och därtillvill säga sig vara anhängare av valfriheten när det gäller förvärvsarbete ellerarbete i hemmei, blir den ofrånkomliga slutsatsen att en kraftig planmässigutbyggnad av barnomsorgen är den absolut viktigaste insatsen. Menmoderata samlingspartiets inställning här i är onekligen en direktavspegling av den negativa inställning som vi möter hos de flesta moderaterute i kommunerna när vi diskuterar att bygga ut barnomsorgen i raskare takt. Denfiärde reservationen, som och står för, är upphängdpå en socialdemokratisk motion med kravet orh en tidigare avstämning av den häruibyggnadsverksamheten än . Jag skall inte bry mig om att söka utrönasyftet med reservationen, men att den onekligen är dubbelbottnad därom kan interåda något som helst tvivel efter inlägg. Reservanterna måstetydligen tro att i och med all ett beslut om barnomsorgsutbyggnaden fattas skulle alla sätta sig i lugn och ro med armarna i kors. Men så lätt löservi inte de här problemen. Det är utan tvekan nödvändigt med en myckel aktivverksamhet ute i kommunerna från politikernas sida. Jag kan peka på min egen kommundär vi hade att diskutera den kommunala långtidsbudgeten. 1 denföreslog vi - mot kommunens borgerliga majoritet - att man skulle byggaytterligare 500 platser för barnomsorgen. Samtliga tre borgerliga partier gickemot del kravet. Del är bara ett exempel på nödvändigheten av aktiva insatserute i kommunerna för att inle den här reformen skall saboteras, vilket det kanfinnas viss risk för annars; i varje fall i de borgerligt styrda kommunerna. Jagvill också peka på att vi har en bestämmelse som innebär att kommunerna ärskyldiga att presentera årliga förskoleplaner med en utbyggnadsredovisning förden närmaste femårsperioden. Det är helt naturligt att det då sker enavstämning i fråga om vad som hänt och vilka planer manhar för framtiden i resp. kommun. Det har tillsatts en särskild arbetsgrupp somockså skall följa utvecklingen och bl. a. vara kommunerna behjälplig i olikaavseenden. Det kommer alltså på en rad områden att förekomma många aktiviteterför att följa utvecklingen av barnomsorgsuibyggnaden ute i kommunerna. Skulledet visa sig gå snett ute i kommunerna med utbyggnaden, att den går stick istäv med den långtidsplan vi nu är i färd med att anta, finns del självklartanledning att gripa in och rätta till sådana saker. Reservationen5, som och också står för, reser kravet om regler ibyggnadsstadgan när det gäller markreservation vid upprättande avbyggnadsplaner och stadsplaner. Här har utskottet sagt att kommunerna ärhuvudmän för den fysiska planeringen i resp. Av det följer skall se till att skilda behov tillgodoses. Det gäller bl. Utskottet menar med andra ord att det inte finnsanledning att-nu ta något initiativ i den här frågan. Låtmig emellertid säga att vi tyvärr tvingas uppleva att kommunernatidigare inte levt upp till de krav på planering för hur samhällena skallfungera som vi har anledning att ställa. av de svåraste problemen närdel gäller att tillgodose barnomsorgsverksamhelen i de äldre bostadsområdena ärulan tvivel bristen på markutrymme för barnstugor. Men när vi nu diskuterarfrågan om planering av nya bostadsområden borde vi ha passerat stadiet au baradiskutera markreservationer. Planeringsdebatten ute i kommunerna bör handla omett totalprogram för de nya bostadsområdena och inle bara om vilka huskropparsoin skall finnas eller vilka andra typer av markreservationer som är nödvändigaall göra. Man bör diskutera mera utifrån utgångspunkten vilka verksamheter ochvilken service av olika slag som de nya bostadsområdena och människorna somdär skall bo behöver. Det är viktigt att diskussionen leder fram till inte baramarkreservationer utan till det mer väsentliga, nämligen all barnomsorgen byggsut i lakt med att människorna bosätter sig i de nya bostadsområdena. Reservationerna6, 7 och 10 rymmer krav dels på att nuvarande statsbidrag lill deltidsgrupperskall bibehållas, dels på att anordningsbidraget skall bibehållas fram till1980 och dels på att bidragsunderlagei för procentbidragel lill familjedaghemmenskall ändras, Vidöverläggningarna mellan regeringen och har man enats om ettprogram för utbyggnad som man bedömer vara realistiskt och möjligt att klarainom den här femårsperioden, och man har enats om att det är nödvändigt altförbättra statsbidragen lill kommunerna för au kommunerna skall kunna svara uppemot de beslut som kommer att fatta. Vid dessa överläggningarhar man också enats om hur ett nytt statsbidragssystem skall konstrueras, ochöverenskommelsen innebär en kraftig höjning av statsbidraget. I detsammanhanget har man tagit hänsyn till avvecklingen av de bidrag somreservationerna 6 och 7 handlar om. bidragen till deltidsgrupper ochanordningsbidraget. Man får del intrycket bl. a. av i Alvestaanförande att del här statsbidraget skulle tas bort, men i verkligheten är detinte så utan det har inarbetats i det nya statsbidraget. Mankunde få det intrycket av tidigare talare som varit uppe i den här debatten attnär det gäller familjedaghemmen har ingen ändring skett i förhållande till hurdet har varit förut. Men så är ju inte fallet, därför att när det gällerbidragen till familjedaghemmen har ett nytt grundbidrag införts. Utskoiiet hardessutom plussat på kommunernas möjligheter att komma i åtnjutande av ävenhalva grundbidrag när det gäller famil-jedaghemsverksamheien. Del är alltsåmotiv nog för att icke ytterligare behöva räkna upp bidragsunderlaget. Denökningen på familjedaghemmen bedömer majoriteten i utskottet vara tillräcklig. varirriterad över au statsrådet hade gjort påpekanden om att vissaoppositionspartier brutit mot överenskommelsen mellan regeringen ochKommunförbundet. pekade på att statsrådet i de fall därsocialdemokraterna har varit med om att ändra på överenskommelsen inte harnågot att invända. Nej, , men är det inte rätt naturligt? Om ettenhälligt utskott föreslåren justering av överenskommelsen och det i dettautskott finns representanter for alla de partier som var företrädda vidförhandlingarna mellan och regeringen, är det inte märkligtall man kan göra vissa avsteg. Men när endast en partigrupp hoppar av är det,, ett klart brott mot en ingången överenskommelse. Därom kan väländock icke råda några som helst delade meningar. Reservationen8 av förordar en helt ny konstruktion av driftbidraget. Förslagetinnebär att driflbidraget skall täcka personalkostnaderna vid barnstugorna.Samtidigt skall kommunerna ha möjlighet och frihet att bestämma ompersonaltätheten utöver en angiven miniminorm. Dethär låter ju vackert och bra. Men låt mig ge ett enda exempel som jag trorbelyser det berättigade i en stor tveksamhet till den föreslagnakonstruktionen. Jag vill först för att undvika missförstånd stryka under vadäven andra har sagt om behovet av att ha en god kvalitet i barnomsorgen och omatt det är önskvärt all vi successivt kan förbättra den även i fråga om personaltätheten.Låt mig, om vi är överens om dessa grundläggande förutsättningar, ange detexempel som jag vill anföra som bevis för det berättigade i tveksamheten tillvpk:s konstruktion av bidragssystemet. Sägalt vi har två grannkommuner. Den ena kommunen har 1 000 barnstugeplalser ochden andra kommunen har 1 500 barnslugeplatser. Säg att den kommun som har 1 000platser har högre personaltäthet än den som har 1 500 barnstugeplatser.Låt mig också för att undvika missuppfattningar säga au den kommun som har 1500 barnslugeplatser har minst den kvalitetsnivå som är vanlig påbarnstugornas område. Konsekvensen, , av det här förslaget är ju auden kommun som bara bereder I 000 barn omsorg skulle få lika mycket istatsbidrag som den kommun som bereder 1 500 barn en omsorg på en acceptabelkvalitetsnivå. vara ett rättvist system? Jag tillåter mig all bara ställa frågan, fruMarklund. Vihar i utskottet varit beredda att ansluta oss lill del system som föreslås ipropositionen och som ingår i överenskommelsen med . Men vi harsamtidigt sagt att det självklart finns anledning all följa det nyabidragssystemet för all se vilken eller vilka effekter som del kan få. Reservationen11 från tar upp konstruktionen med värdebeständigheten av de nyastatsbidragen. Propositionen, som ju bygger på överenskommelsen medKommunförbundet, innebär att värdebeständigheten skall säkras genom attbidragen anknyts till löneutvecklingen för anställda inom denoffentliga sektorn. Reservanterna kräver nu att anknytningen skall göras tillde aktuella personalgrupperna inom barnomsorgsverksamheten. Låtmig bara göra de tvä kommentarerna, att om jag vore facklig löneförhandlareskulle jag naturligtvis gnugga händerna av förtjusning, om det förslaget gickigenom. Jag skulle ju då vara i en behaglig situation vid förhandlingsbordet,eftersom jag skulle kunna säga till min motpart: Om du accepterar de krav somjag nu för fram, kostar det dig ingenting, utan det är en annan part sombetalar kostnaden. Och om jag satt på den andra sidan av förhandlingsbordet,som arbetsgivarrepresentant, skulle det naturligtvis inte heller vara särskiltsvårt för mig att vara ytterst generöst inställd lill sådana krav. Bara de härtvä exemplen visar det orimliga i det förslag som för fram, ochutskottsmajoriteten har därför inte funnit anledning frångå det förslag somfinns i propositionen och som överensstämmer med överenskommelsen med . Slutligen,herr talman, till frågan om finansieringen av denna verksamhet. Därkonstaterar jag att man i moderata samlingspartiet, i konsekvens med att maninte vill vara med om att bygga ut barnomsorgsverksamheten, inle heller villvara med om att finansiera den utbyggnad som dock med störstasannolikhet kommer att ställa sig bakom. Ändå ställer man sig i moderatasamlingspartiet bakom förslagen om de förbättrade statsbidragen. Det är aubeklaga att moderata samlingspartiet inte ens i det avseendet är berett attstå för konsekvenserna och vara med om att finansiera i varje fall den delen. Centernoch vill inte att egenföretagarna skall behöva vara med och betala.Man menar tydligen att den här gruppen inte har behov av någon bättrebarnomsorg och alltså inte är berörd av en utbyggnad avbarnomsorgsverksamheten. Detta är naturligtvis en uppfattning som inte allsstämmer med verkligheten. Dettredje kravet, som kommer från vpk, gäller ju att undanta kommuner ochlandsting från den föreslagna avgiften. kommunisterna kommerinte med några som helst förslag om hur bortfallet av de 300 miljonerna skallfinansieras och än mindre med förslag om hur deras övriga krav skall få sinekonomiska täckning. Detär i och för sig ingenting nytt att oppositionspartierna gärna är med påreformerna men däremot är ovilliga att vara med om alt finansiera dem. Utskottethar med - vilket jag vill understryka - olika majoriteter ändå kommit fram lillatt yrka avslag på samtliga de här tre olika förslagen. Utskoiiet harnaturligtvis remitterat den här delen av propositionen till skatteutskottet.Skalleulskoiiei har för sin del lillsiyrkt propositionens förslag, ochsocialdemokraterna i socialutskottet har inte funnit någon som helt anledningatt inta någon annan ståndpunkt i finansieringsfrågan än vad skatteutskottetsmajoritet har kommit fram lill. Därmed, herr talman, harjag behandlat de reservationer som har fallit på min lott. kommer senare att behandla övriga reservationer och eventuelltsärskilda yttranden. Jagvill med detta, herr talman, yrka bifall till det aktuella utskottsbetänkandeli dess helhet. FruMARKLUND (vpk) kort genmäle: Samhällets barnomsorg är till för barnens skull, sade socialministerni sin inledning till den här debatten, och i de orden instämmer jag helt. Mendå måste det väl i all sin dar handla om alla barn, då kan man inte skilja utvissa barn från detta som skall vara samhällets barnomsorg! IvarNordberg är fundersam över hur vi skall kunna genomföra de planer som vi ställerupp i våra motioner och i de reservationer som föreligger, och han illustrerarsin fråga med siffror. Alldeles bortsett ifrån hur väl siffrorvisar bristerna i den målsättning som utskottsmajoriteten nu ansluter sig tillmåste jag säga, att det är just på den här punkten som alla fiotta fraser ochdeklarationer ställs på prov. Har de något innehåll eller inte? Barnensstimulans och utveckling, kvinnornas frigörelse - vad betyder det för herrNordberg och övriga i utskottet? Jämlikhet - vad är man beredd all göra föratt åstadkomma den? Inte mycket, om vi skall se lill förslagen när det gällerbarnomsorgen. Ivpk är vi väl medvetna om att en utbyggnad av barnomsorgen kräveromprioriteringar inom samhällsekonomin - det har jag sagt redan i min inledning- och vi är beredda att medverka till de omprioriteringarna.Socialdemokraterna, och hoppas på att kunna utnyttjaeventuella reserver i samhällsekonomin för att klara barnomsorgen. Jag kankonstatera att varken socialdemokraterna eller mittenpartierna för"barnens trygghet och välbefinnande", för att citera , är beredda att göra några betydelsefulla ingrepp i samhällsekonomin. Jagkan inte på de här minuterna ge någon uttömmande beskrivning av deomprioriteringar inom samhällsekonomin som vpk anser måste komma lill stånd.Jag vill bara peka på några förhållanden, som ger en belysning av vargränsen för socialdemokraternas och mitten-partiernas reformvilja finns. Vikan bara gå utanför del här huset och konstatera att till bankpalats finns detpengar - men inte till barnomsorg. Vi har råd att byggamotorvägar - men inte daghem. tar sammakapitalägare bort genom att exportera kapital. Vihar ett försvar som drar orimliga kostnader. kan trots insatser på snart9 miljarder kronor fortfarande inte flyga. Detär bara några exempel. De kan mångfaldigas. Och det är här man måste göra detpolitiska valet, del är här de vackra orden avslöjas. vill ocksåveta hur vi skall klara utbyggnaden . 6 protokoll 1975/76. Den dag regeringenredovisar vad som skall hända efter 1980 skall vpk också göra det. HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle: Det är märkligt vad del ibland kan vara svårt all läsa rätt innantilloch höra på vad andra säger! förklarar att moderatasamlingspartiet säger nej till en kraftig utbyggnad av barnomsorgen och att vigör det därför att vi anser att en sådan skulle minska valfriheten. Vad är nudetta för snack? Var står det, vem har sagt det? Detkonkreta förslag till kraftig utbyggnad av barnomsorgen som vi har att taställning till är au vi skall rejält höja statsbidragen och beräkna dem för entillkomst av 16 000 daghemsplatser och 8 000 fritidshemsplatser under nästabudgetår. Till detta förslag säger moderata samlingspartiet ja. Därutöver finnsdet ett allmänt prat om hur många daghemsplatser man tror att det kommer attbehövas 1980 och 1985. Där tror vi ingenting. Vi säger - som jag sade tidigare- att daghemmen skall byggas ut till full täckning av efterfrågan, men vigissar inte vad denna efterfrågan är 1980 eller 1985, utan det får vi sedå. Vi tar ställning lill en bil i taget. Är detta att säga nej till denkraftiga utbyggnaden? Vidareär del självklart att detta inte kan minska valfriheten. Så länge vi har bristpå daghemsplatser ökas valfriheten av att vi bygger fler. Självfallet är detså, och ingen har någonsin bestritt det. Men fortsätter attsatsa alla våra resurser bara på detta, då finns det snart inte möjlighet förden som skulle vilja välja något annat än just daghem. Det är där valfrihetenkommer in, inle på något annat sätt. Iförbigående får jag kanske säga att också hade en sådan där lustigformulering, nämligen all moderata samlingspartiet hoppas att efterfrågan pådaghemmen skall minska. Det hoppas vi inte alls. och vi tror det inte heller.Vi vet att efterfrågan på daghem kommer att öka och fortsätta att öka. Del vitvistar om är om man skall tro att den skall ökas sä mycket - exakt på platsenså mycket - som , ochsocialdemokraterna tror sig vela. Där vet man nämligen exakt på platsen hurmycket som behövs. Det skall vara en plats för varje barn i förskoleåldern föräldrar. Vimoderater har inte den profetiska gåvan, utan vi vill se hur helafamiljepolitiken - reformer som vi har föreslagit, reformer som centerpartiethar föreslagit och reformer som har föreslagit, och om vilkapartierna åtminstone delvis är eniga - kommer att påverka efterfrågan innan vitror oss kunna räkna ul hur många platser i daghem människor kommer all önska1980 och 1985. Men när det gäller det enda konkreta förslag som finns -16 000 platser i daghem, 8 000 platser i fritidshem, och statsbidrag till dem -är vi överens med övriga partier. Till det säger vi ja och icke nej. i (c) kort genmäle: sade myckel rikligt att barnomsorgen måste byggas ut itakt med de nya bostadsområdenas planering. Under 1960-taletsstora koncentraiionsperiod var det ju socialdemokraterna som svarade förplaneringen, och den gången glömde man bort detta. Det är de synderna som nutar sig uttryck i bristen på daghemsplatser. Närdet gäller reservationen 6 angående deltidsgrupperna säger liksomsocialministern att hänsyn har tagits till dessa vid avvecklingen av statsbidragen.Nej, jag har tidigare här sagt att driftbidraget till daghemmen är detsamma,oavsett hur det ser ut i kommunerna. Vi har många glesbygdskommuner där man fårordna med deltidsgrupper för att kunna tillgodose behovet av platser. Därförkan borttagandet av statsbidraget till deltidsgrupperna bli ogynnsamt för vissakommuner. Sedan,, är det ett mycket kostligt påstående om brottet motöverenskommelsen. När företrädare ensamma står för enreservation som avviker från propositionen och uppgörelsen, då är det ett brottmol uppgörelsen. Men när och samtliga socialdemokrater är med,dä är det inget brott. Jag utgår ifrån att har försäkrat sig omstöd inom . Men har diskuterat med den andraparten som har träffat överenskommelsen, nämligen ? Detär väl ändå så, , att har sin självklara rätt all prövaalla förslag som läggs fram i proposition. Jag tycker att det är en upprörandenonchalans med detta påstående att därför alt vi lägger fram ett förslag ochtar upp diskussionen om den här uppgörelsen, skulle vi begå ell brott. Nej,, vi har vår fulla rätt all pröva alla de förslag som läggs fram idenna riksdag. 1fråga om värdebeständigheten är det väl så, , att den här gruppensom vi diskuterar om är en låglönegrupp. Vi utgår ifrån att det blirlönehöjningar, och vi menar att det då skall finnas en reell värdesäkring avbidraget. Det är därför som vi har fogat denna reservation till betänkandet. När det gälleregenföretagarna ber jag att få återkomma, herr talman. () kortgenmäle: Först några ord med anledning av vårt krav att också kostnaderna förfamiljedaghemsassislent skall ingå i underiaget för statsbidrag tillfamiljedaghemmen. HerrNordberg sade att ingen hade här berört förslaget till förändradestatsbidragsbestämmelser för familjedaghemmen. Jag nämnde emellertiduttryckligen grundbeloppen och noterade också med tacksamhet att det hadeblivit en viss förändring i den riktning som vi föreslagit i en motion. Men jagvisade också i en tablå att de här nya siatsbidragsbeslämmelserna innebär enförsämring av statsbidragen till familjedaghemmen i förhållande tillstatsbidragen för daghemmen. Det innebär att familjedaghem- men kan bli betydligtdyrare för kommunerna, trots att den verkliga kostnaden är lägre. Endjup allvarlig följd av detta är bl. a. att kommuner som harlåg skattekraft och som kanske i särskilt stor utsträckning är beroende avfamiljedaghemmen får det ännu svårare att anställa familjedaghemsassistenter ierforderiig omfattning. Vivill att statsbidragen genomgående skall utformas så all de är enkvalitetsstimulans. Det är detta som är bakgrunden till vårt yrkande om attockså familjedaghemsassistenterna skall ingå i statsbidragsunderlaget. Sedan några ord. HerrNordberg menar att vi inte skulle vara beredda alt betala räkningen.Självfallet är vi det. Jag skulle vilja be studera vad vi säger ireservationen 22 på s. 62 i utskottets betänkande, där vår inställning till dehär problemen klart framgår. Men jag skulle också vilja be noteravad jag har sagt om detta, nämligen i samband med denallmänpolitiska debatten. Jag framhöll då att den härsiatsbidragskonstruktionen egentligen innebär att kommunerna själva får betalade ökade statsbidragen till daghemmen och i någon mån till familjedaghemmengenom höjda arbetsgivaravgifter för alla sina egna anställda samt genom att denhöjda arbetsgivaravgiften också gröper ur skatteunderlaget för kommunernasräkning. Någonförbättrad situation för kommunerna när det gäller den angelägna målsättningenatt verkligen tillgodose behovet av barnomsorg innebär alltså inte den härstatsbidragskonstruktionen just på grund av finansieringssidan. Men självfalletkommer vi att vara beredda att anvisa erforderiiga medel till verksamheten närdetta blir aktuellt. Hert () kortgenmäle: Det är ju gott och väl med en plan som säger vad som skall hända framtill 1980. Men om inte kommunerna lever upp till den här målsättningen, vadskall vi göra då? Ja, om den saken finns det en motion av m. fl.,där man begär en avstämning tidigare än 1980 av hur kommunerna uppfyllerplanen. Och om kommunerna inte gör del, säger motionärerna, då behövs dettvingande bestämmelser. Närden här motionen behandlades i utskottet sade jag alt det vore önskvärt att mankunde tillmötesgå motionärerna och göra en avstämning före 1980.Utskottsmajoriteten avvisade detta. Då är det väl ganska naturligt, om mantycker att idén är bra, att man reserverar sig, även om del skulle vara ensocialdemokratisk motion. Man kan väl inte vara så förblindad alt man avvisaralla förslag som kommer från andra partier. Den typen av inställning överlåterjag med varm hand åt andra. Detär alltså inga konstiga motiv eller dolska syften med den här reservationen,som försökte antyda. Nusäger i diskussionen, att del är klart att om inle det här ser utatt gå bra, får man ingripa med åtgärder. Det låter bra. men i utskottets skrivningpå denna punkt, som vi har reserverat oss mot, står att del skall vara enavstämning först . Då kanske det är för sent att rätta till saken, omkommunerna inte uppfyller planen. Medden nya inställning som nu redovisar borde han stödjareservationen, som talar om att man skall kontrollera detta och varaberedd all vidta åtgärder, om kommunerna inle lever upp lill planen. Får jagfatta det så att nu tycker att det ligger en del i motionärernasoch reservanternas krav, som han inte ville stödja i utskottet? Vivill att kommunerna skall åläggas samma skyldigheteratt reservera mark fördaghem som för parkering av bilar, när man gör upp stadsplanerna.