prot · FZ0941 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:41 Förhandlingarnaleddes av herr andre vice talmannen. §1 Särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag förinventarieanskaffning Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:26med anledning av propositionen 1975/76:61 om särskilt investeringsavdrag ochstatligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning jämte motioner. Iproposilionen 1975/76:61 hade regeringen () föreslagitriksdagen atl dels anta vid proposilionen fogade förslag till 1. lagom särskilt invesieringsavdrag vid taxering lill statlig in komstskatt, 2. lag om statligtinvesteringsbidrag för inventarieanskaffning, dels till Bidrag till vissa invesieringar på tilläggsbudget I till stats budgeten för /76 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av I . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I syfte attstimulera näringslivet till invesieringar i maskiner och andra inventarierframläggs i propositionen förslag om elt särskilt investerings-avdrag vid denstatliga inkomsttaxeringen, motsvarande av anskaffningskostnaden förinvesteringar i maskiner och andra inventarier som sker den 15oktober 1975-den 31 december 1976. För samma slag av invesieringar föresläsdessuiom - för de näringsidkare som inte helt kan utnyttja avdraget -alternativt etl statligt skattefritt investeringsbidrag motsvarande 4 96 avanskaffningskostnaden. Detta bidrag skall kunna utgå fören anskaffningskostnadav högst . Bidrag och avdrag kaninte utgå jämsides med varandra." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1975/76:98av m. fi. (c), vari hemställts alt beslutade all särskiltinvesteringsavdrag och statligt investeringsbidrag skulle kunna åtnjutas försåväl maskiner och andra inventarier som investeringar i byggnad,dock inte försådan byggnadsinvestering för vilken investeringsfond, särskildinvesteringsfond eller arbetsmiljöfond tagits Onsdagen den 10 december1975 SärskiltInvesteringsavdrag och statligt investeringsbidrag för in ventarleanskaff-nlng SärskiltInvesteringsavdrag och statligt Investeringsbidrag för. 1975/76:105av m. fi. (fp), vari hemställts all beslutade införainvesieringsavdrag för näringslivets byggnader och på sammavillkor som föreslagils gälla för avdrag vid maskininvesleringar, 1975/76:141av m. fi. (m), vari hemställts atl beslutade atlinvesieringsavdrag alternativt investeringsbidrag skulle ål-njutas förinventarier vilkas anskaffnings- eller tillverkningskostnad icke understeg . samt all i övrigi bifalla proposilionen, 1975/76:144 av herrClarkson (m), 1975/76:145av m. fi. (vpk), vari hemställts atl beslutade avslåpropositionen 1975/76:61, 1975/76:146av herrar Josefson (c) och i (c), vari hemställts atl särskillinvesieringsavdrag resp. statligt investeringsbidrag fick åtnjutas omanskaffnings- eller tillverkningskostnaderna uppgått till . 1975/76:147av herrar Josefson (c) och i (c), vari hemställts attriksdagen beslutade alt den i propositionen föreslagna lagtexten skulle ha avmotionärerna föreslagen lydelse, innebärande beträffandelagen om särskilt invesieringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt altden skaitskyldige skulle ha rätl all framställa yrkande om invesieringsavdraggenom besvär hos skatterätt, om nettointäkten höjts av taxeringsnämnd sä altavdraget kunnat ulnyttjas till fullo, och belräffandelagen om statligt investeringsbidrag för invenlarieanskaffning att ansökan ominvesteringsbidrag för inventarieranskaffning skulle inges tillriksskatteverkel under beskattningsäret, samt 1975/76:148av (), vari hemställts att skulle anta av motionärenframlagt förslag lill förordning om särskilt invesieringsavdrag för vissabyggnadsarbeten, innebärande bl. a. alt skaltskyl-dig, som drev rörelse.Jordbruk eller skogsbruk och som den 1 oktober 1975-den 30 juni1976 satle i gång ny-, till-eller ombyggnad på fastighet för användning iförvärvskällan eller utförde reparationsarbeten pä sådan faslighet, skulle vidtaxeringen lill statlig inkomstskatt medges etl särskiltinvesieringsavdrag motsvarande 10 96 av kostnaderna för byggnads- ochreparationsarbete, som ulförts den I oktober 1975-den 31 december1976. belräffande införandelav särskilt investeringsavdrag och investeringsbidrag atl skulleavslå molionen 1975/76:145, 2. beträffande byggnadsinvesteringar atl riksdagenskulle avslå 1. motionen 1975/76:98, 2. molionen 1975/76:105, 3. motionen 1975/76:148, 3. beträffandebeloppsgränsen för inventarieanskaffningen att riksda- 1. motionen 1975/76:141, 2. motionen 1975/76:146, 4. beträffande delleveranser atl skulleavslå molionen 1975/76:144 i den mån den inte kunde anses besvarad genom vad utskottetanfört, 5. beträffande ansökningsförfarandel 1. att med anledning av molionen 1975/76:147skulle bifalla proposilionen 1975/76:61 i dessa delar med den komplettering avbestämmelserna som utskottet förordat, 2. att skulle avslå molionen 1975/76:147 iden män den inte kunde anses besvarad genom vad utskottet anfört och under 5.1hemställt, 6. beträffandeförfatiningsförslagen alt till följd av vad ovan hemställts skulle anta de vid propositionen 1975/76:61 fogade förslagen till 1. lag om särskilt investeringsavdrag vid taxeringtill statlig inkomstskatt med den ändringen, alt 4 j skulle erhålla avutskottet föreslagen lydelse, innebärande alt om taxeringsnämnden höjt nettointäktenav den förvärvskälla, i vilken inventarierna anskaffats eller tillverkats, fickden skattskyldige i besvär hos länsskatlerätlen framställa yrkande ominvesteringsavdrag, 2. lag om statligt investeringsbidrag förinvenlarieanskaffning, 7. beträffandeanslag lill bidrag till vissa investeringar att lill Bidrag till vissa investeringar pä tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /76 under sjunde huvudtiteln anvisade ett förslags anslag av . Särskiltinvesieringsavdrag och statligt Investeringsbidrag för Invenlarieanskaffning 1.av herrar i (m), i (c). Josefson (c), Mundebo(fp), i (c) och Hallenius (c) samt () som ansettall utskottet under 2 och 6 bort hemställa attriksdagen med bifall lill molionerna 1975/76:98, 1975/76:105 och 1975/76:148skulle anta av reservanterna framlagda förslag lill 1. lag om särskill investeringsavdrag för vissabyggnadsarbeten, 2. lag om statligt investeringsbidrag förvissa byggnadsarbeten. 2.av herrar i (m), i (c). Josefson (c), Mundebo(fp), i (c) och Hallenius (c) samt () som ansettall utskottet under 3 och 6 bort hemställa altriksdagen med bifall till molionerna 1975/76:141 och 1975/76:146 samt medavslag på propositionen i dessa delar beslutade delsall 3 S lagen om särskill investeringsavdrag vid taxering lill statliginkomstskall skulle ha av reservanierna föreslagen lydelse. SärskiltInvesieringsavdrag och statligt Investeringsbidrag för inventarieanskaffning delsalt 3 S lagen om statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning skulleha av reservanierna föreslagen lydelse. HenMAGNUSSON, i (m): Redan vid vårriksdagen motionerade vi moderater om atl regeringen bordeframlägga förslag om ett investeringsavdrag för att öka näringslivelsaktivitet. Med hänsyn till vårt lands dåliga bytesbalans är det givetvis ettlivsvillkor att alla möjligheter all nä effektivitet tillvaratas. Det bordebäst kunna ske genom all man moderniserar och förbättrar produktionsapparatenför att kunna möta konkurrensen från utlandet, som är ganska besvärande.Detta gäller naturligtvis i lika stor utsträckning exportindustrierna som vårahemmamarknadsindustrier, när de skall broltas med den utifrån kommandekonkurrensen. Vihälsar därför med tillfredsställelse all regeringen nu följt i vårasfattade beslut om att bifalla vår motion och begära förslag lill eltinvesieringsavdrag. Det är också bra alt man har kombinerat avdraget med ettmindre bidrag till dem som inte har några vinsler och sålunda inte kantillgodogöra sig avdraget vid kommande taxering. Vihar emellertid ansett att den undre gränsen för erhållande av bidrag elleravdrag, som satts vid en investering av . är väl hög. Då detgivetvis är synnerligen angeläget att även den mindre företagsamhetenstimuleras till ökade investeringar finner vi att beloppet i stället borde vara5 . För detta belopp lalar också att det endast är en mycket kort lidkvar av innevarande år, varför även . kan vara rätt mycket för mångasmåföretagare. Småförelagsamhetenhar visal sig ha en förvånansvärt god motståndskraft under dåliga tider.Därför är det av vikl att man även här får en stimulans till rationalisering.Inte minsl lorde del inom jordbruket finnas elt intresse för ytlerligareinvesteringar i maskiner och förnyelse av byggnadsbeståndet. Vi har ocksäfunnit att man - även om det nu är angelägel atl öka investeringarna påmaskinområdel - bör försöka stimulera byggandet incim näringslivet. Det lordevara en väsenilig uppgift alt satsa påen utbyggnad, så att man klarar debesvärliga tider som vi tydligen har framför oss. Vivel allesammans atl det har skett en relativ minskning i världshandeln. Därförär det givetvis av stor betydelse alt nu försöka se till atl vårl land iframtiden har den produktionsapparat som är nödvändig dels förati möta eneventuellt hårdnande konkurrens, dels för all utnyttja en kommandehögkonjunktur, som vi hoppas inte är alllför avlägsen i tiden. Jagber, herr talman, att med det anförda få yrka bifall till de reservationer somhar fogats till skaiieulskoiiets betänkande nr 26. Hen JOSEFSON (c): betänkande nr 26 behandlas frågan om införandel av eltsärskilt invesieringsavdrag och ell statligt investerings- var frågan uppe i och ifinansutskottet, bl. a. motionsvägen från ': sida om vilka älgärder manborde vidla för atl åstadkomma en beredskap i den händelsekonjunkturutvecklingen skulle te sig mindre positiv. har del lägel inträffatalt man ansett det nödvändigt att vidta åtgärder för alt stimulera näringslivetlill att öka sina investeringar i maskiner och inventarier. Fråncentern ser vi med tillfredsställelse att regeringen tillmötesgåttvårt krav, nämligen alt komplettera investeringsavdraget med ettinvesteringsbidrag. Givetvis kommer även i fortsättningen de slora ochkapitalstarka företagen all vara de som lill allra största delen kan utnyttjainvesteringsavdragen, men har även företag med mindre resurser fåttmöjlighet alt få del av stimulansbidraget. Med vetskap om vad de mindre ochmedelstora företagen betyder i svenskt näringsliv och för värt lands produktionanser vi det betydelsefullt all stimulansbidragen får en sådan utformning allde kan utnyttjas av hela näringslivet. pariimolion frän har ställts kravel att även investeringar ibyggnad skall fä åtnjuta ell liknande avdrag eller bidrag. Dock föreslås imolionen atl dessa stimulansåtgärder inte skall utgå, därest medel fråninvesteringsfond, särskild investeringsfond eller arbetsmiljöfond tagils ianspråk. Utskoltsmajoriietenhar inte lillmötesgått delta krav. Som motivering för ställningstagandetframhålls bl. a. de åtgärder som redan vidtagits för all stimulerainvesteringar på byggsidan och pä den statliga och kommunala sidan. Vidareframhålles att investeringsfonderna frisläppts t. o. m. mars månad 1976 samtatt de särskilda investeringsfonderna och arbelsmiljöfonderna får tas i anspråkför investering i byggnader. Men ett faktum är att den stora del avnäringslivet som inte haft rätt eller möjlighet att avsatta lill här nämndafonder inte berörs av de stimulansåtgärder som utskottet hänvisar lill. Vihar från såväl i molion som i reservaiion yrkat på införandet av elt10-proceniigt byggnadsinvesteringsavdrag eller ett 4-procentigt investeringsbidragsom ett komplement till de av regeringen tidigare vidtagna åtgärderna.Utskottsargumenleringen utgör egentligen ell myckel siarki understrykande avdel berättigade i de krav framställt. En stor del av vårt näringslivstår utanför möjligheten alt få del av de föreslagna stimulansåtgärderna påbyggsidan. Rättvisan kräver atl man även ger denna del av svenskt näringsliv,som i stor utsträckning består av mindre och medelstora förelag, en stimulansför att öka byggnadsinvesteringar - invesieringar i en del av näringslivet somtotalt setl har stor betydelse i den sammanlagda produktionen. Delär beklagligt att inte utskottsmajoriteten kunnat biträda detta berättigadekrav, särskilt som man själv i utskottet bevisat atl denna sektor avnäringslivet är utestängd från möjligheten att utnyttja de stimulansåtgärdersom redan vidtagits eller nu föreslås. Även till en annan punkt iutskottsbelänkandet har det fogats en re- SärskiltInvesteringsavdrag och statligt Investeringsbidrag för in venlaiieanskaff-ning Särskiltinvesteringsavdrag och statligt investeringsbidrag för Invenlarieanskaffning a. fräncenterns ledamöter i utskottet. Det är belräffande den nedre gräns som föreslåsför rätl lill investeringsavdrag eller bidrag. Utskottsmajoriteten biträderproposilionens förslag alt denna gräns nu höjs från vad som lidigare variigällande, nämligen , lill . Vi harTrån cenlern yrkai all gränsenäven fastställs till . Motiveringen härför är bl. a. atl manbör låta en sådan stimulansåtgärd vara tillgänglig för en så stor del avnäringslivet som möjligt. Uppdelningen pä tvä beskattningsår kan medföra atten relalivi stor investering som sker , - 31december 1976, genom delleverans under de två beskattningsåren blir utestängdfrån stimulansåtgärderna. Enbartav vad jag här sagl framgår att förlusterna i del enskilda fallet kan bliväsentligt större än vad utskotlsmajorileten framhåller. Därtill kommer att vivid tidigare lillfällen har haft procentsatser på inte bara 10 utan ocksä pä 20och så sent som 1972-1973 pä 30 96 när det gällde investeringsavdragen. Skulledelta komma all upprepas fär höjningen av den lägie gränsen . en väsentligt större betydelse än vad utskottsmajoriteten anser. Belräffandeansökningsförfarandet har i centermolionen 1975/76:147 det förhållandetframhållits alt den skallskyldige genom atl taxeringsnämnden frångårdeklarationen kan gå miste om möjligheterna atl utnyttja investeringsavdrageleller erhålla motsvarande bidrag. Vi begärde i motionen att deklaranten idylika fall skall ha en särskild besvärsrätt, och pä denna punkt har ulskoltellillmötesgåll vårt krav, vilket jag ser med tillfredsställelse. Med det anförda har jag i korta ordalag redogjort för centernsställningstagande i dessa frågor, och jag yrkar härmed bifall lill de tvåreservationer som fogats till utskottets betänkande. Hen MUNDEBO (fp): Med hänsyn lillall två inlägg redan har gjorts för reservationerna och även med hänsyn lillkammarens arbetsprogram skall jag begränsa detta mitl inlägg. Jagkan göra det också därför att det i huvudsak är etl bra förslag som nubehandlas. Vi på vårl håll har nämligen den uppfattningen att det i nuvarandekonjunkturläge är etl positivt inslag i den ekonomiska politiken att medge etlsärskilt investeringsbidrag motsvarande 10 ? {) avanskaffningskostnaderna för investeringar i maskiner och andra inventarierfrån och samt, för förelag som inte kan uinyiijadelta avdrag, elt statligt investeringsbidrag med 4 96 av anskaffningskostnaderna.Vi tror atl de åtgärderna kan bidra lill atl stimulera näringslivet tillinvesieringar i maskiner och andra inventarier och därmed skapa merasysselsättning. Vi anser dock att detta investeringsavdrag bör kompletterasmed motsvarande avdrag för investeringar i byggnader. Del är nämligen juslgenom en kombination av en expansion i näringslivet och i nybyggnader som vibör kunna få en ökad sysselsättning. Numenar utskottsmajoriteten att det inte skulle vara nödvändigt atl ytterligarestimulera byggnadsinvesteringarna, därför att det redan finns olika stimulanserav statlig och byggnadsverksamhet. Ja, det är riktigt att sådanastimulanser finns. Och meningen är atl etl nytt stöd inte skall gälla samtidigtmed ett annat. Det nya stödet bör avse företag som inte utnyttjarkonjunkturinvesteringsfonder, arbetsmiljöfonder och särskildainvesteringsfonder. Det är de som inte utnyttjar de fonderna som bör få stödlill byggnadsinvesteringar i form av avdrag och bidrag. Då kan detta vara ettvärdefullt komplement till det som redan finns och ett komplement som kan bidralill att ytterligare öka sysselsättningen. Den undre gränsen för alt fä investeringsavdrag och bidrag bör liksomhittills vara . Om man skulle höja den till . som regeringenföreslår skulle många mindre företag inte kunna få stöd. Vi bör tillvarata allamöjligheter att stimulera sysselsättningen. Föreliggande betänkande handlar juom etl bidrag för att skaffa fram fiera jobb. Vi bör utnyttja alla möjligheterför att nå det målet. Därför,herr talman, vill jag yrka bifall till båda reservationerna av iBorås m. fi. Särskilliiiveste-ringsavdrag och statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning (vpk): Den ekonomiskapoliliken är inte självsländig. Den eko-nomisk'a politiken bedrivs påförelagens och på kapitalets villkor. Medolika medel försöker regeringen att stabilisera den kapitalistiska ekonomin.Regeringen har infört ett system av investeringsavdrag och andra avdrag ochsärskilda bidrag. Dennapolitik innebär en inkomsiomfördelning till kapitalägarnas förmån. Den harinneburit att löneandelen av produktionsvärdet har minskal och att vinstandelenökat i motsvarande grad. Lönearbetarna uppmanas all visa anspråkslöshet i sinarättmätiga lönekrav, medan näringslivet fär mer eller mindre förtäckta gåvoroch subventioner av staten. Del är en politik som kommunisternainte accepterat, och det har vpk deklarerat. Trotsomfattande statliga insatser för alt siödja näringslivet sker hela liden enekonomisk siagnalion och näringslivet uppvisar alll tydligare och mersvårartade krislendenser. Kapitalismen har klart visat att den inte kan geekonomisk trygghet med aldrig så mycket hjälp från de svenska löntagarna. Infiationen haryllerligare skärpt den ekonomiska otryggheten. Detsägs att olika former av gåvor och subventioner ges för alt stimulerasysselsättningen. Men några uppenbara positiva effekter på sysselsättningsgradenhar ännu inte kunnal konstateras. Forlfarandeuppgår arbetslösheten till omkring 500 000 människor. Forlfarande sker enökande ulslagning av arbetande från deras arbetsplatser. Näsian dagligenförmedlas genom massmedia planer på företagsfusioner och företagsnedläggningareller, som det heter, inskränk- SärskiltInvesteringsavdrag och statligt Investeringsbidrag för Inventarieanskaffning ningar i driften. Denökning av antalet sysselsatta som skett är mestadels att hänföra tilldeltidsarbetande. Förslageni proposition 61 motiveras av en strävan alt stimulera näringslivet tillinvesieringar i maskiner och andra inventarier. Som förslagen är utformade ärdet en blind stimulans. Det förekommer inga som helst krav på produktionensinriklning. Produktionen skall precis som tidigare styras av vinstintresset. Somkonjunkturpolitiski medel är både invesieringsavdrag och investeringsbidragdireki dåliga. De kostar staten långt mer än den effeki de i bästa fall kan få.Sammanlagt kommer avdragen och bidragen till förelagen alt innebära en ökadkostnad för statsbudgeten på över I miljard kronor. Såväl en minskad inkomstsom en ökad utgift ökar statsskulden. Dessa medel skulle kunna få en bättre ocheffektivare användning om de satsades på statlig industriverksamhet och påförbättringar av den kollektiva servicen. Regeringensförslag är konjunkturpolitiski ineffektivt. Men det är effektivt somomfördelning till förmån för kapitalägarna. kommunisterna yrkardärför avslag på regeringens förslag. Jag yrkar bifall lill molionen 145 av m. fi. somväcktes med anledning av propositionen 61. Hen CARLSTEIN (s): Reservanterna har i sina inlägg redovisat innehållet i och syftet medpropositionen 61 om stimulansåtgärder för atl öka investeringarna i maskineroch inventarier. Det finns därför ingen anledning för mig att upprepa vad somhar redovisats. är utskottet enigt om alt de föreslagna åtgärderna är välgrundade. Att detändå fogats etl par reservationer vid betänkandet beror på all företrädarna förde borgerliga partierna i ett par avseenden har önskat gå längre än vadpropositionen föreslagit. Förslgäller detla omfattningen. Propositionen förutsätter atl förslaget skall gällainvesteringar i maskiner och i inventarier. Reservanterna vill ökaavdragsrätten och bidragsrätten lill all omfatta även investeringar i byggnadermed vissa undantag, exempelvis bostads- och fritidshus eller byggnader somuppförs med investeringsfondsmedel och liknande. Utskotlsmajoriletenhar avvisat den här utökningen med hänvisning till att bygginvesleringarnastimuleras i annan ordning. Det finns elt omfattande program för stimulanser påbyggnadssidan, och man räknar med att de åtgärder som har föreslagits ochbeslutats kostnadsmässigl uppgår till omkring 900 milj. kr. Utskottet anser ilikhet med departementschefen att del inte finns anledning att nu också ökastimulansen för bygginvesleringarna även med särskilda invesieringsavdrag ellerbidrag. Denandra reservationen gäller beloppsgränsen. I propositionens förslag förutsättsall investeringskostnaden skall uppgå till minsl . för atl avdragresp. bidrag skall komma i fråga. det beloppet till 5 000kr. Motiven härför anges främsi vara atl då särskilda invesieringsavdragtidigare har utgått har gränsen varit . Vidare anser reservanterna atlden nu justerade gränsen skulle komma alt utestänga mindre företag frånmöjligheterna att komma i åtnjutande av fördelarna med investeringsbidragen. Utskotlsmajoriletenanser att det finns goda skäl alt följa propositionens förslag med enbeloppsgräns satt vid . En jämförelse med vad som gällde 1971, dåbeloppsgränsen var , är inte helt hållbar. Dels har del skett en vissförändring i penningvärdet, dels och framför allt innebär del föreliggandeförslaget en utökning på så sätt all även bidrag skall komma i fräga dä maninte kan utnyttja avdragsmöjlighelerna vid taxeringen. Dennautökade möjlighet kommer att ställa nya anspråk på administrationen.Framställningar om investeringsbidrag skall ske skriftligt tillriksskatteverkel. Ansökan om invesieringsavdrag görs liksom tidigare i denallmänna självdeklaralionen. Detär angeläget att kostnaderna för att administrera avdragen resp. bidragen slåri rimlig proportion till storleken av de förmåner som kan komma alt utgå.Sänker man beloppsgränsen till , som reservanterna föreslär, innebärdet en skattelättnad på . vid en investering av , sombidragsvägen skulle ge . Frågan är om belopp av den storleksordningen kanutgöra stimulans för lidigareläggning av invesieringar eller animera förelagtill nya maskininvesteringar. Vi tror inte att del lyckas med så små medelutan att del är riktigare atl som propositionen föreslår ha en beloppsgräns på10 . -ett sådani förslag är bättre ägnat att tillgodose lagstiftningenssyfte. Utskottethar i del här sammanhanget också behandlat molion 145 av m.fi.och har i elt inlägg utvecklat tankarna bakom den motionen något. Detfinns därför anledning till några kommentarer. Viär beroende av bra förelag i det här landei med möjligheter att hävda sig i deninternationella konkurrensen. Detta är nödvändigt för atl klarasysselsättningen och komma till rätta med de problem som vi upplever inte minsti belräffande bytesbalansen. För atl lyckas med del krävs attföretagen investerar i nya maskiner. Vi hyser väl båda, , oro försysselsättningen. Denna är till stor del beroende av hur vi lyckas hävda ossute på exportmarknaden och även av hur vi klarar oss med de svenska varorna härpå hemmamarknaden i konkurrens med importerade varor. Klarar vi inteinvesteringarna är vi slagna lill slant. Denvpk-motion som vi haft att behandla i skatteutskottet har en kläm som det integår all ta miste på, och det är den vi har haft atl ta ställning till iutskottet. I motionen föreslås "att måtte besluta att avslåpropositionen 1975/76:61". Det är inget särdeles konstruk-tivi förslag,och därför har utskottet varit enigt om atl avstyrka motionen. Med det anförda hemställer jag om bifall till utskottels förslag. Särskiltinvesteringsavdrag och statligt investeringsbidrag för in venlaiieanskajf-nlng Särskiltinvesieringsavdrag och statligt Investeringsbidrag för Inventaiieanskajf-ning Hen JOSEFSON (c):