prot · FZ0934 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:34 Föredrogs näringsutskottets betänkande 1975/76:8med anledning av regeringens skrivelse 1975:88 med överlämnande avårsredovisning för Jämte motion. delsStatsföretag årsredovisning för , vilken överlämnats till riksdagenmed regeringens skrivelse 1975:88 (industridepartementet) delsden med anledning av skrivelsen väckta motionen 1975/76:4 av (vpk) och (vpk), vari hemställts att uttalade A. attgruvbrytningen borde påbörjas vid Kaunisvaara, såviti möjligt , B. attden statliga företagsamhetens utveckling - såväl som tillgodo seendet av viktiga regionala intressen och sysselsättningsinlressen - kräv de en markerad nyorientering från Statsföretag AB:s sida på att utveckla industrin genom bl. 1. en långtgående förädling av den norrbottniskamalmen, 2. anläggandet av ett valsverk i NJA:s egen regi, 3. industriell spridning inom regionen i anslutningtill NJA:s fortsatta utbyggnad samt 4. utveckling av den statligaträindustrin genom finförädling av pappersproduktionen, ökad iräkemiskforskning samt industriell uppföljning av sågverksindustrin. 1. alt lade regeringens skrivelse 1975:88lill handlingarna, 2. att skulle avslå motionen 1975/76:4punkten A, 3. all skulle avslå motionen 1975/76:4punkten B. HenLÖVENBORG (vpk): På grund av speciella omständigheter finns ingen reservation fogadtill detta betänkande, men del ändrar förmodligen ingenting i sak. Vi motionärer ansåg atl del i anslutning lillårsredovisningen var nödvändigt att aktualisera några praktiska ochprincipiella frågor av största vikt. Somde flesia norrbottningar är vi rädda om länets naturtillgångar. Vi vet alt vi lever i etlrikt län men också att råvarutillgångarna inte är outtömliga. Vi vet också atlman kan hushålla bättre med råvarorna genom att minska exporten av råvaror ochhalvfabrikat och genom atl väsentligt öka förädlingsgraden. Vårprincipiella huvudlinje är att man måste gå in för en strukturell förändring avdet norrbottniska näringslivet. måsle alltså förvandlas från etlråvaruproducerande lill etl höginduslrialiserat län. Då får vi siörre utbyte avvåra resurser och behöver inte tära lika hårt på våra råvarutillgångar som f n.Staten måste gå i spetsen för en sådan ulveckling. Denprincipiella huvudlinjen avspeglar sig i den motion som behandlas i del härbelänkandet. Vi inleder med all anknyta lill de problem för de norrbottniskastatsföretagen som kom i öppen dag under detta år. malmlager fick undersommaren och hösten onormala proportioner på grund av avsäitningsbekymmer.Både och tvingades minska produktionen av samma skäl. Vi anser atldetla måste uppfattas som allvarliga varningssignaler. Visserligen ser vi fleraorsaker till delta, bl. a. den kapitalistiska världskrisen, men en orsak ärutan tvivel de norrbottniska statsinduslriernas huvudsakliga inriktning påexpon av råvaror och halvfabrikat. Här anser vi att man inomslatsföreiagsgruppens ram måste ägna sig åt ett radikalt nytänkande. LKABär en av de lunga komponenterna inom . har under många århaft en konservativ, för atl inte säga destruktiv ambition atl lill varje prisöka råmalmsutiagel från de nuvarande gruvorna. Vi vänder oss mot dennastelbenta målsättning. Vi är kritiska mot myckel i politik somsanktioneras av Statsföretag,AB. Detställiga malmbolaget har haft vissa bekymmer med avsättningen, menoberört av detla arbetar ledningen för fullt för alt genom nya skiftindelningaroch andra åtgärderöka malmultagen. Siffran för harnämnts i sammanhanget, och håller man på så här så avlivar man inte baragruvorna utan också gruvsamhällena . Medsamma ambition som drivkraft satsar man drygt 300 milj. kr. på den nyamalmkajen i . Vi tycker nog alt de pengarna lika väl som de som satsas ioljeborrningar utanför norska kusten hellre borde användas för alt utveckla förädlingsindustrierframför alll i malmfälten. Förentid sedan annonserade eflerortdrivare, och man förbereder nyanställning avca 400 arbetare i och . Vi brukar verkligen inte vända ossemot att statsföretagen anställer folk, men vi är betänksamma när det gällersyftet. Nyanställningarna skall göras åtminstone delvis för att forcera det vimed rätta kallar rovbrylning av malm för oförädlad export. ISvappavaara planerar man alt öka malmbrytningen från till 8,5miljoner ton . Det innebär alltså att elt malmfält som för mindre än 20år sedan inte ansågs brytväri snart skall komma i närheten av Malmbergsgruvanskapacitet. LKABhar också uppskattat hur mycket malm som finns all bryta i . Och det innebär i sin tur att malmen kommer atlvara slut . Med politik är Svappavaaragruvan utplundrad om . Vadgör man då med detta samhälle, som helt och hållet är beroende av gruvdriften?Ja, det talar i varje fall inte om. Delsammamåsle sägas om politik när det gäller gruvorna i och Malmberget.Den leder lill katastrof för de samhällen det här är fråga om. Och detär inget hot som ligger fördolt långt bort . Det handlar om faktiskarealiteter under de närmaste tioårsperioderna. Vikräver all LKAB-ledningen överger sin hasardbetonade politik och tvingasacceptera målsättningen alt malmen måste förädlas före export. Del är del endavettiga ur nationalekonomisk synpunkt, och del skulle också innebära att mantryggar gruvsamhällenas framtid. Vimåsle hushålla bättre med malmen. Man får inte gå på som om man tänker: Efteross må syndafioden komma. Att bättre hushålla medmalmtillgångar sker genom två åtgärder: Det ger mera pengar för mindremalmkvan-liteter. Exploatera nya gruvfyndigheler. Då kan man la detförsiktigare med nuvarande malmgruvor. Gruvbrytningenmåste breddas och det snabbt. har flera kända malmförekomster, menen av dessa står särskilt i fokus för intresset. Det är malmförekomsten iKaunisvaara, ett projekt som har utretts som kommunen harförtvinat. Nuhar äntligen presenterat sina slutsatser. Utredningen ger besked om altmalmen är brytvärd och användbar. Men säger också - inte oväntat - attgruvbrytning inte är företagsekonomiskt lönsam. Detär ingen särskilt originell invändning. Den restes pä sin tid också när detgällde . Invändningen innebär förmodligen också au inte villsätta i gång med gruvbrytning. Detär klart att malmbrytningen kräver betydande ekonomiska insatser. föredrarmåhända all investera sina pengar i och i oljeborrningar. Problemeni kommun är kända. Man vet atl kommunen går mol en katastrof om ingetradikalt händer. Därför är gruvbrytning en livsnödvändighet för kommunen. Detfinns inget alternativ och därför inget annat val. Det måsle bli gruvbrytning. Viframhöll när det gällde gruvan i , alt det hell avgörande måste varaden samhällsekonomiska kalkylen. Samma synsätt måsle användas för Kaunisvaara.Gruvan kan ge nytt liv åt en döende bygd. Den kan ge tvångsförfiyttademänniskor en chans alt komma tillbaka. Den kan ge impulser till annanverksamhei. Den kan ge människor en meningsfull sysselsättning i stället förunderstöd. Kommunen får nya skatteinkomster. Alltdelta kan man möjligen uppskatta i reda pengar, kronor och ören. Men därtillkommer det i kronor omätbara, nämligen lyckan och glädjen hos människor som kanstanna kvar i den bygd som sett dem födas och där de trivs. Del bör också med ide överväganden som måste göras i sammanhanget. Dåkan beslutet bara bli ett. Det 20-åriga förhalandet måste få etl slut.Riksdagen bör uttala sig för att gruvbrytning startas . Detär bråttom i . Aubredda malmbrytningen ser vi också som ett sätt att nå fram till bättrehushållning med nuvarande malmgruvor. Del andra, som också måste bli vägledandeför AB Statsföretags fortsatta inriktning - och som vi saknar i betänkandet -är att den helt dominerande delen av Norr-botlensmalmen förädlas i det län därden bryts. Motden bakgrunden var det naturligt att vi med stor tillfredsställelse hälsadebeslutet om 80. Del ser vi som etl steg i rätt riktning. Men vi känneren viss oro över de senaste turerna i sammanhanget. Vianser att en tredubbling av stålförädlingen i jämförelse med nuvarandebyggnadselapp bör vara en riktpunkt. 'har man i stället börjat tala ombetydande förändringar av del nuvarande projektet, tidsförskjutningar osv. Ärregeringen på väg att falla undan för borgerliga attacker? Det finns anledningatl ställa den frågan. Den16 oktober klargjorde industriministern atl helt nya planer kommit in i bilden.Samarbete med privatkapitalet planeras. Det gäller inte bara Kruppverken utanockså och . Planeringen läggs ut i ställetför på fem. hade en artikel, där man gav uttryck för storbelåtenhet med de nya planerna. Därav kan man nog dra någon slutsats. Vi vändeross i vår molion inte mot tanken på en produktion av valsade produkter, mendäremot vill vi säga ett bestämt nej lill planerna alt släppa in svensk ochutländsk storfinans i det statliga projektet. Den svenska storfinansen har mednäbbar och klor bekämpat uppbyggandet av NJA och har inget som helst iniresseav alt gynna vare sig NJA eller , och en uppluckring av ägande och huvudmannaskapligger inte i samhällets iniresse. Staten bör gå vidare med planerna på altupprätta valsverksproduktion, men det bör ske i egen regi. Släpp inte in Kruppoch ! Däremot bör regeringen fundera på om det inte är dags atlöverta hela gruvbrytningen och malmför-ädlingssektorn i vårt land. IAB Statsföretags årsredovisning anser vi också atl vi saknar ett klartperspektiv när det gäller förädlingen av länets andra slora naturtillgång,nämligen skogsråvara. Här är vårt resonemang detsamma. Vi måsle få ut mera avvåra råvaror. Vi måste förädla mera på hemmaplan som ett alternativ tillfortsatt export av råvaror och halvfabrikat. Det är alltför länge som man harägnat sig åt virkesexport söderut. Varenda norrbottning har sett de väldigasläpen av massaved som har bogserats bort från länet och ner till träindustrini och . man i stor utsträckningägnat sig åt att exportera plank och bräder. Den snabba och höga profiten harvarit vägledande, vilket bl. a. de stora kalhyggena vittnar om. De är f ö.ingen ny företeelse. De gisslades i Flamman , då ensågverksarbetare ironiskt skaldade så här om dåvarande träpatroner: "Låtnågon annan jordens gröda draga fram med idog hand Låt mig blott all skogföröda i vårt dyra fosteriand. Låtdet bliva ännu värre kom med frost och missväxtår Blott Du kallar mig, o Herreinnan det åt skogen går. Lål mig intill dessfå njuta allt det goda livet har och lill sist få livet sluta först när ingenskog finns kvar." Misshushållningenmed skogens resurser är alltså av gammalt datum, och den fortsätter. Här anservi att staten måste gå i spetsen för ett nytänkande. Vi är otåliga. Vi lyckeratt den statliga träindustrin inte har spelat den positiva roll den borde hagjort. Alltför mycket har man ägnat sig ål att producera råvaror ochhalvfabrikat. Produktionenav emballage, tidningspapper och finpapper borde ha utvecklats i störreomfattning av . Plank och bräder räcker inte. Trähus och möbler bordefinnas på statens produktionsregister. Lövmassan måste tas lill vara. Deträkemiska möjligheterna måsle utvecklas. är för smalt. Istort sett inte en enda pinne borde lämna i oförädlat skick! Detskapar också möjligheter till bättre hushållning med råvaran, och det innebärdessutom mindre konjunkturkänslighet. Ocksåpå detta område diskuteras nu ett aktuellt projekt, nämligen ASSLs utbyggnad iKarisborg och industrins komplettering med en kartongfabrik. Vi betraktardetta som en högst nödvändig satsning och som ett steg i rätt riktning. Jaghar lidigare aktualiserat frågan i , och Jag vill än en gångunderstryka hur viktigt det är att det blir ett snabbt och positivt besked.Kalix och nordöstra har ett sådant sysselsättningsläge atl denstatliga träindustrin måste byggas ut. Här bör det väl också sägas all dethandlar om åtgärder för att trygga den statliga träindustrins framtid. Vihar i motionen slutligen berört frågan om aluminiumverket i . Ett käntfaktum är att har den svenska nationen 10 protokoll 1975/76:33-34 tagit kraft för miljarderfrån kommun. Man har också vetat alt den dag måsle komma då kraftverksutbyggnadernakommer au vara slutförda, men trots detta har man inte lagt många strån i korsför alt klara sysselsättningen den dag skulle komma alt lämna arenansom stor arbetsgivare. Detär en underlåtenhet som är så skändlig, att den närmast bör karakteriseras sombrottslig. finns det etl konkret projekt, nämligen det omdiskuteradealuminiumverkel. Vi vet all aluminiumbehovel växer. Det har utredningar visal.Aluminiumproduktion kräver mycken elkraft, men lägger man verket i slipperman överföringsförluster. Aluminiumprojektetskulle ge jobb åt ca 800 människor. Men regeringen tvekar och hållerjokkmokksborna på halsler. Ändå vet man all om det inte sker någonting ,mycket snabbi och i betydande omfattning, så hamnar kommunen i ett hellkatastrofalt läge. Nog måste och samhället i stort känna ansvarför vad som håller på att ske och samla sig för atl ge kommunen något tillbakaför allt vad den har lämnat ifrån sig . Del finns inte en rad iårsredovisningen som antyder att man från Statsföretags sida känner någon somhelst sådan skyldighet, och det lycker vi är anmärkningsvärt. Norrbottenär ett stort län. byggs NJA ut i , och det är bra, men del måste skenågonting lika positivt i övriga länsdelar. Vi anser att industriell spridning,utgående från NJA, måste planeras med uppbygget i övrigi ochunderlättas genom speciella åtgärder. Vivill med skärpa framhålla alt måsle betraktas som en enhet.Expansionen i får inte innebära atl övriga länsdelar töms på folk. Dåblir den ena villan värre än den andra. Den problemaliken rullas inte hellerupp i Statsföretag AB:s årsredogörelse. Vihar, sammanfattningsvis, med den här motionen velat peka på viklen av all mangår in för en markerad nyorientering av Statsföretags verksamhet i ,alt man så fort som möjligt gör slut på rovdriften på råvarutillgångarna ochatt målsättningen blir att den hell dominerande delen av våra råvaror förädlaspå hemmaplan. spelar en stor roll i näringslivet där uppe redannu, och det ansvar man har förpliktar till nya steg. Vi hade velat se mera avnytänkande i den årsredovisning som vi nu behandlar. Jag ber attfå yrka bifall till motionen 1975/76:4. Hen (): Huvudfrågan i det betänkande som vi jusl nu diskuterar är StatsförelagAB:s verksamhetsberättelse, som näringsutskottet på sedvanligt sätt granskat.Förutom de upplysningar som ges i den skriftliga verksamhetsberättelsen har och VD i inför utskottet lämnat ytteriigare upplysningar.Utskottet har inte funnil anledning till något särskilt yttrande i anslutningtill genomgången av Statsföretags årsredovisning för . I motion 1975/76:4 harherr Lövenborg och framfört en rad förslag, särskiltbeträffande de statliga förelagen i och deras verksamhet. Jag tarupp de olika yrkandena punkt för punkt. Somförsta punkt föreslår motionärerna att gruvbrytning påbörjas vidKaunisvaara, om möjligt . Somtorde vara bekant för kammaren har arbetat med attundersöka såväl de tekniska som de ekonomiska förutsättningarna för enbrytning i Kaunisvaara. a. har del gällt all hitta vägar för att kunnaavlägsna svavlet som finns bundet i malmen. har givit tillkänna atl man nu är klar med utredningen, och man har också meddelathuvuddragen av de förslag som läggs fram. Då utskottet förutsätter att dennaulredning inom en nära framlid bringas lill prövning finns det ingenanledning all just ta upp den frågan. Somnästa punkt tas upp krav på att den statliga företagsamheten får en markeradnyorientering från Statsföretags sida i syfte alt utveckla industrin genom bl.a.: 1. en långtgående förädling av den norrbottniskamalmen, 2. anläggandet av ett valsverk i NJA:s egen regi, 3. industriell spridning inom regionen i anslutningtill NJA:s fortsatta utbyggnad, samt 4. ulveckling av den statliga träindustrin genomfinförädling av pappersproduktionen, ökad iräkemisk forskning samt industrielluppföljning av sågverksindustrin. Deframförda förslagen är i allt väsentligt mycket väl kända av kammaren fråntidigare år. De är föga kontroversiella - i varje fall ser jag det så - och ifiera avseenden är de redan på väg all förverkligas. Vadgäller en långtgående förädling av den norrbottniska malmen så tas etl mycketstort steg framåt när 80 byggs. De två valsverk som sägs skolakomplettera 80 för Ju förädlingen ännu ett steg vidare. Dessa frågorblir dock föremål för prövning , ,varför en diskussion väl kan begränsas. Närdet gäller vidareförädling i övrigt, brytningstakt, malmexportpo-litik osv.vill jag också påminna om den utredning om en bättre samordning mellan LKABoch NJA som regeringen har tillsatt efter ett krav från riksdagenssida. Nämnas kan också den redovisning av många olika verksamheter somlämnades av verkställande direktören i vid hans besök i utskottet. Jagkan bara ge några exempel på vad sysslar med vid sidan om den ursprungligajärnmalmsbrytningen i och . Manhar övertagit , och där fortsätter man brytningen.Aktiebolaget har också tillförts , som därigenomproducerar innehållande bly, zink, koppar, vol-fram och fiusspat.Underdel har man på regeringens uppdrag sysslat med atl projekterabrytning av uranmalm i . Eu mycket intensivt forskningsarbete pågårkring problemet att ur anrikningsavfall i de lappländska gruvornaframställa bl. a. eu apatitkoncentrat. Detta kan utgöra underiag för enfosforsyrefabrik, säger man. Forshammars producerarolika typer av fältspal. Påmånga håll i har man enligl redogörelsen funnit intressanta malmerinnehållande koppar, molybden, uran osv., som f n. undersöker. Man harockså försökt få fram ett bättre sprängmedel än dynamit, nämligenammoniumnitratsprängmedel. För detta ändamål har man också byggt ensprängämnesfabrik. Vidarekan jag peka på att som konsult har genomfört insatser i många länder-Korea, , , osv. Dessutom är det bekant för alla attLKAB är med i oljeprospekteringen - man är meddelägare i både OPAD ochPetroswede. Dettaär några exempel på nya ting som sysslar med - visserligen inte i samtligafall i . Man får emellertid erfarenhet som kan ha myckel storbetydelse för utvinnande av Norrbottensmalmerna och för annan verksamhet iNorrbotten. Jag lämnar med detta den ifrågavarande redogörelsen. Förslagetom anläggande av ett nytt valsverk i NJA:s egen regi, som nämns i motionen, börväl rimligen behandlas i samband med all frågan om 80 och eventuellavalsverk i anslutning därtill prövas av , och därförbör det förslaget kunna avföras från debatten. Industriellspridning inom regionen - alltså - i anslutning till utbyggnadav NJA och 80 är naturligtvis en viktig angelägenhet - på den punktenär jag helt överens med motionärerna. Det stora behovet av service ochunderieveranser till de stora statliga industrierna i - , ,NJA, 80 osv. - bör kunna spridas lill hela länet och inte enbart kommaLuleå eller den s. k. fyrkanten lill godo. Här är det dock främst fråga om enberedskap och en planmässig inriktning från småindustrin i länet att ta hand omdessa sysselsättningstillfällen. Norrbottenslandsting har anslagit I milj. kr. till för atli samverkan med , NJA och vissa konsultföretag utreda vilkaspridningsmöjligheter som finns när det gäller dessa servicearbeten. Man villockså undersöka vilka resurser småföretagen har att ta hand om arbetena.Avsikten är även att man skall söka skapa ett samarbetsorgan mellan länelssmåindustrier för atl verkligen sprida underieveranser och service. Självfalletkan det framöver finnas anledning atl söka få med staten i det här arbetet föratt skapa den kanske billigaste och effektivaste formen avregionalpolitik. Men härom finns det Ju ingen anledning att diskutera -vi vill gärna ha fram de här resultaten först från landstingens utredning. i vill Jag inte säga mer än att utskottet inte funnitatt detta hör hemma direkt i Statsföretags verksamhetsberättelse. Det är enhelt annan fråga. Den har inte Statsföretag hand om - Statsföretag tillverkaringet aluminium. Den frågan får väl prövas i andra sammanhang.Jag vill bara erinra om att vi själva här i beslutade om enenergipolitik som bl. a. innebär att varje industrieiablering av denna storiekockså skall prövas ur energisynpunkt. Det skall vi ha klart för oss. Sedantalas det om utvecklingen av den statliga skogsindustrin genom längre gåendeförädling. Det är ett mycket angeläget önskemål, alldeles särskilt nu när vifår större och större klarhet om atl det finns ingen mera skogsråvara att tahand om. Återväxten är inte större än att den används av industrin. Manbör ändå för rättvisans skull uppmärksamma atl vidåtminstone ett av sågverken i norr byggt ut såväl impregneringen somfingerskarvningen och alltså skapat ett antal' sysselsättningstillfällen förvidareförädling av den råvaran. Vidarebör man uppmärksamma att har en ansökan liggande hos regeringen om atl fåuppföra en kartongfabrik vid Bruk och alltså gå ytterligare ett stegi vidareförädling. 1 rättvisans namn bör det alltså sägas att ändå försöktall fortsätta vidareförädlingen. Alltdetla bör man hålla i minnet, även om man naturligtvis kan önska att taktenvore ännu högre. Jag tror att man skall vara glad för vad som händer. Utskollelfinner, mot bakgrund av de skäl jag här anfört, lika litet som tidigareanledning att föreslå bifall till motionsyrkandena. Jag ber alt med det Jag här anfört få yrka bifall lill utskottetshemställan. (vpk): Vår motion tog ju upp ganska många saker, bl. a. Kaunisvaara. Däranser att det finns ingen anledning för att göra någotsärskilt uttalande , detta med hänvisning till att utredningens betänkandenyss är producerat och att utvärdering återstår. Ja,det finns alltid skäl till att inte skall uttala sig i den ena ellerandra riktningen. I allmänhet anförs att det och det problemet är föremål förutredning. Frågan om Kaunisvaaramalmen har utretts , och vi vet atlläget i kommun är så allvarligt all för som rullar i väghamnar man allt djupare i misär och driver bort ännu fler människor. NJA harförklarat att förelaget tar hand om Kaunisvaaramalmen. Problemet medsvavelhalten uppges också vara löst. Vadvi vill är att redan nu skall uttala sig för att gruvbrytningpåbörjas - vi tycker att det räcker med den långa respit som man redanhar haft. Då skulle planeringsarbetet för gruvbrytning och kommunikationer samtövrig samhällsplanering kunna påbörjas. Det är bråttom för kommun, ochdet tycker jag att bör tänka på. Närdel gäller NJA:s utbyggnad kommer det visserligen att ske en ny behandling, menvi finner att det finns alla skäl för att markera sin ståndpunkt ochvända sig mot planerna pä all involvera svensk och utländsk storfinans i destatliga utbyggnadsplanerna. Det diskuteras Ju högst seriöst. I stället borderegeringen allvariigi överväga alt ta över hela den svenska järn-ochstålproduktionen, inte alt luckra upp ägandeförhållandet när det gäller dennaproduktion. Sombekant besökte en delegation från vår riksdagsgrupp NJA,och såvitt jag då kunde förslå betraktade NJA:s disponent inte alls det härsamarbetet som något nödvändigt. Vad del handlar om är ju atl tryggakapitalförsörjningen, och vi tycker inte att det är skäl nog att släppa inKrupp och . Det finns pengar, bl. a. i AP-fonderna. De bör användasför att trygga NJA:s utbyggnad när det gäller långtgående förädling. Syftetmed de väckta motionerna är på intet säu märkligt. Vi vill framför allt peka påviklen av elt hell nytt synsätt när det gäller stats-förelagens uppbyggnad. Vihar nu de stora, tunga, statliga basindustrierna, och det är bra. De måstebetraktas som utgångspunkten för uppkomsten av lättare industrier med en bredproduktutveckling, för det är de som ger jobb . Den vägen borde manha slagit in på för länge sedan. Vi efterlyser där ett principiellt nytänkandenär det gäller statsföretagens verksamhet. Det skall inte bara finnas tunga ochgrova industrier, utan den långt drivna förädlingsindustrin måste bli den dominerande.Del måste vara framtidsperspektivet. Och det hade vi velat se något av i dennaårsredovisning. Hen (): Det finns ingen anledning för och mig att här diskuterabrytning eller inte brytning i Kaunisvaara. Jag är minst lika medveten som herrLövenborg om den ytterst svåra situationen i och anser också alt där bördel hända någonting.