prot · FZ0957 · 1975-12-31 00:00:00 — Del hade förut sitt säte i menflyttades därifrån till följd av verksamhet som den österrikiska regeringenansåg vara ägnad att skada neutralitet. hade rådet varilplacerat i , men också den franska regeringen hade utvisat desstjänstemän, och därmed hindral rådet au fortsätta där, av moisvarande skäl. Nuvill jag fråga utrikesministern: känner väl till rådelskaraktär och verksamhet? AmbassadörEdelstam har uppträtt i olika sammanhang som föredragshållare i detla rådoch aktivt deltagit i dess verksamhel. Min näsla fråga lill utrikesministern ärdärför: Har delta skett med utrikesministerns medgivande, har detta godkänts avutrikesdepartementet? Dentredje frågan jag har är: Finner icke utrikesministern all ett deltagande idelta slags verksamhel av en aktivt tjänstgörande svensk beskickningschef ärägnat atl skada hans rykte för opartiskhet i tjänsteutövningen och det svenskaanseendet över huvud laget i samband med den diolomatiska verksamheten? Jag känner väl till all ambassadören under sinasemestrar både och i är har hållit föredrag om militärkuppen i påen mängd möten i och . Del har han fått mitt tillstånd alt göravid dessa tillfällen. Han har hållit ell sådanl föredrag för enVärldsfredsrådskonferens i och möjligen några till i Väridsfredsrädetsregi, men de flesta föredragen har han hållit på universitet och inför olikasammanslutningar i och i amerikansk TV, Ämnet har hela liden varildetsamma och jag behöver här inte gä in pä bakgrunden lill all man utnyttjarJust ambassadören för denna föredragsverksamhei, Väridsfredsrädetsverksamhet känner jag mycket väl till, och del gör många andra - frän olikapartier - som tillhör den här kammaren och som har deltagit i rådetsverksamhel. Jag är väldigt tveksam om man skall sätta etikellen "extrempolitisk verksamhel", även om det i försia hand är Sovjetunionenspolitiska målsättningar som företräds av Världsfredsrådel, och jag kan inteflnna all en föredragsverksamhei i rådels regi är såolämplig som tydligen anser. Fredagenden 30 januari 197é Omsvensk beskickningspersonals engagemang i politisk verksamhet HenHERNELIUS (m): Ulrikesminislern skall inte blanda bort korten genom atl hänvisa tillherr allmänna föredragsverksamhet både i och utomlands. Nugäller det nägot annal - ell aklivt dellagande i Väridsfredsrädets arbete, inlebara elt föredrag i Paina ulan också i annat sammanhang. Del borde vara bekant. Utrikesdepartementethar för icke så länge sedan haft en betydligt snävare tolkning avstatstjänstemannalagens 13 S när del gällde en framstående svensk ambassadörsverksamhet i visst sammanhang. har det tydligen ändrat sig; utrikesministernfinner inte något fel i atl uppträder i Väridsfredsrädetssammanhang. Jag ber om ursäkt, men jag kan inteundgå att betrakta både svaret och repliken som utslag av den eftergivenhet -några skulle kalla del inställsamhet - inför en förment opinion somulrikesminislern tidigare har givil exempel pä. Om en sådan föredragsverksamhet på något sätt skulle skapa missförståndutomlands, vilket Jag inle känner till atl den har gjort, fick man naturligtvista frågan under slarkl övervägande. Men det har alltså inle skapatsmissförstånd, och så långt Jag förslär har det gälltföredragsverksamhei. Någon annan aklivt deltagande verksamhel är i varje fallinte rapporterad lill mig. Ambassadören har inte hållit föredragen inågol slags officiell kapacitet utan naturligtvis som privatman. Del kan i ellsådanl här sammanhang, såvitt jag förslår, inle vara otillåtet. Jag kan inte sehur man med statstjänstemannalagens hjälp skulle kunna förbjuda del. Omuppskov med avlämnande av självdeklaration Hen (): Annan aktivitet än föredragshållande har stått beskriven i pressen, ochdet irodde jag ulrikesdepanemenlet kände till. Herrutrikesministern säger nu atl han anser all fullgjort sinverksamhet i som privatman och icke som svensk ambassadör itjänst. Det är en svår gräns att dra, herr utrikesminister. Men ibland är delinte så svårt att se skillnaden och lolka tjänstemanna-lagens uttryck omverksamhet som är ägnad atl rubba förtroendet för tjänstemans opartiskhet itjänsteutövning eller skada myndighets anseende. Jag tror alt den tolkning somutrikesdepartementet lidigare gjort av nämnda paragraf har varil strängare, ochjag förstår inle varför den skall uppmjukas när det gäller ochverksamheten i . Jagfattar emellertid också ulrikesminislern sä all han skulle ta sig en funderaretill på denne svenske ambassadörs aktivitet i detla sammanhang, och i så fallkanske syftet med min fråga är uppnått. Det kanske rent av blir ett slul på denaktiviteten. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om uppskov med avlämnande av självdeklaration Herr finansministern erhöll ordet för allbesvara i (c) anmälda fråga,1975/76:188, och anförde: i har frågat mig om jag, med hänsyn lill attdistributionen av årets deklarationsblanketter har fördröjts, genom uttalandeeller på annal sätt vill medverka till att största möjliga generositettillämpas i fråga om uppskov med inlämnandet av självdeklaration. Enligt uppgift från har visstdeklarationsmaterial, bl, a, bilagor rörande inkomst av jordbruksfastighet ochrörelse, distribuerats något senare än normall. Det är dock inte fråga om en förseningsom generellt sell kan medföra några olägenheter för de skattskyldiga. Enligtmin mening behövs därför inte några särskilda åtgärder vid årets taxering förall tillgodose de deklaralionsskyldigas behov av anstånd med att lämnasjälvdeklaration. Gällande beslämmelser torde få anses vara tillräckligadärvidlag. Hen i (c): Jag ber all få lacka finansministern för svaret på min fråga. Jaghar ställt frågan i anledning av att vissa av årets deklarationsblankettersamt vissa deklarationsanvisningar har kommit vederbörande deklaranter ochbokföringsbyråer senare till hända än föregående år, vilket också har medfört slorasvårigheter för exempelvis deklarationsbyråerna atl inom föreskriven lidinlämna deklarationerna. Orsaken lill dröjsmålet är del i och för sigmeningslöst att diskutera, men faktum kvarstår ändock alt riksskatteverketsanvisningar för exempelvis djur- och maskinvärden ännu inle kommildeklarations- och revisionsbyråerna till banda, såvitt del inte har skett idagarna. Det sägs all den som är intresserad kan ta del av anvisningarna hosden lokala skattemyndigheten. Enligt vad jag erfarit har inle hellerupplysningar nått fram om de nya regler som skall gälla för beskattning avpensionsförsäkringar. Motdenna bakgrund menar jag, herr finansminister, att starka skäl talar för altansökningar om uppskov beviljas med slor generositet. Enligl min mening - ochJag tror alt finansministern delar den - är det allra viktigaste all få indeklarationerna så korrekta som möjligl, även om del då eventuellt skulle blifråga om någon veckas försening. Men av svarei atl döma anser finansministerntyvärr inte atl det finns några särskilda skäl som talar för atl man skalltillgodose de önskemål som Jag har framfört. Omuppskov med avlämnande av självdeklaration Man kanske kan få det intrycket av i inläggatl taxeringsmyndigheterna är absolul omöjliga. Sä är det Ju inte. Från falltill fall prövar taxeringsmyndigheterna om det finns anledning att låtadeklaranten avge deklarationen längre fram, dvs. på ansökan från vederbörandedeklarant. Del förekommer när vederbörande, på grund av resor eller av andraskäl, inle har kunnat fullgöra sin skyldighet inom den fastställda tiden ellernär det är fråga om speciellt komplicerade deklarationer. Man gör alltså enframslällning, och saken blir efler prövning i det enskilda fallet i regelbeaktad. Dessulom kan ju rörelseidkarna i allmänhet inlämna sina deklarationerinle bara ulan även . Med hänsyn lill de dispensmöjligheiersom föreliggerhar jag inte ansett atl det behövs några generella direktiv utöver vad som f n.tillämpas. Hen i (c): Jag är medvelen om all taxeringsmyndigheterna trots alll är ganskagenerösa med dispensgivningen. Men ändock dristar jag mig till all begära skall visa ännu större generositet just pä grund av atl det här ärfråga om förseningar som är beroende av förhållanden, vilka deklaranten självinle är vållande lill. Jagvill gärna ge uttryck för att det förekommer ett oerhört starkt tryck päbokföringsbyråerna som hjälper allmänheten med bokföring, inle minsl de byråersom hjälper till med atl upprätta deklarationer för jordbrukare enligtkontantprincipen. Det rör sig väl om ungefär 80 000 sädana deklarationer somskall avlämnas . Mänga jordbrukare har övergåll lillbokföringsmässig redovisning och kan därmed också vara i behov av atl fåsakkunnig hjälp. Fredagenden 30 Januari 197ö Omuppskov med avlämnande av självdeklaration Enannan sak, som finansministern inle berörde, är atl ännu har inga upplysningarnått fram till revisionsbyråerna och bokföringsbyräerna rörande de nya reglersom skall gälla för beskattning av pensionsförsäkringar. Bara del mäste Juskapa vissa problem för resp. bryåer. Jag kan inte svara direkt på frågan om reglerna för beskattningen avpensionsförsäkringar. Men fattade Ju beslut i den frågan omkring den15 , och det kan väl vara förståeligt om del tar litetlängre tid all distribuera de anvisningarna, som skall gå överriksräkenskapsverket och länsstyrelserna ut lill allmänheten. Jag utgår dockifrån alt man gör vad man kan för all snabbt få ul eventuella, kompletterandeanvisningar i det fallet. Närdet gäller bilagorna för de jordbrukare som deklarerar enligt kontantprincipenhar anvisningarna gått ut via riksräkenskapsverket och länsstyrelserna vidungefär samma lid som . HenBÖRJESSON i (c): Ja, närdet gäller sädana jordbrukare som deklarerar enligtkontantprincipen är saken klar. Men jag vill nämna att Jag sä senl som i gårtalade med chefen för en revisionsbyrå, och han påstod atl riksskatteverketsanvisningar för djur- och maskinvärden ännu inte har kommit byrån till banda.Detta är naturligtvis inle tillfredsställande. Såvitt jag vet brukar deanvisningarna vara tillgängliga någon gäng året föredeklarationsåret. Jagär medveten om atl delta är frågor som vi här inle kan diskutera närmare, menfaktum kvarstår all förhållandena inte är så bra som de borde vara. Och dämenar jag all etl uppskov är väl befogal. Jag har inte tänkt eller begärt attfinansministern skall ge respektive taxeringsmyndigheter preciserade direktiv.Men finansministern kan genom ett uttalande ge lill känna att han för sin delinte har någol emot alt man är litet generös när det gäller uppskov medavlämnande av självdeklaration. Etl sådanl ullalande skulle vara välgörande. Om det är så atl en jordbrukare sitter och väntar på alt fåriksskatteverkets faslslällelse av djur- och maskinvärden, och om han inte kanavlämna sin deklaration därför alt de uppgifterna dröjer, så betraktar jag delsom godtagbart skäl för all han fär en respitlid för att avlämna sindeklaration. Och om den jordbrukaren gör framslällning härom, så är Jagövertygad om alt han får den bifallen. Överläggningenvar härmed sluiad. § 7 Om skyldighet för politiskt parti att redovisa penningbidrag Nr 57 Herr justitieministern erhöll ordet för allbesvara i (vpk) anmälda fråga, 1975/76:184,och anförde: i har frågai mig om jag anser all skäl talar för altlagsladgad skyldighet införs för politiskl parli atl redovisa penningbidrag. HerrWerner ställde en liknande fråga till mig . säger han attinträffad händelse aktualiserar frågan om Jag nu har en annan bedömning än inovember. VadJag sade framgår av kammarprotokollel. Jag vill i sammanhanget baraerinra om vad jag framhöll i en replik lill . "Jag vill gärnasäga här att frågan är så pass vikiig och sä pass betydelsefull all denverkligen inte förtjänar all läggas pä hyllan eller stoppas ned i någonskrivbordslåda, som man ibland brukar säga, utan att den för oss ijustiliedeparlemeniel verkligen är aktuell." Jagär inte säker på vad åsyftar med inträffad händelse. Om det ärpressuppgiflerna om GULF:s bidrag till ett eller annal borgerligt parli villJag framhålla för det första all jag inte har annan kännedom om dessa bidrag änden jag har fåll genom pressuppgifterna och för del andra att dessa uppgifterinle alls har förvånat mig. GULF-historien har alllsä inte påverkat mininställning lill frågan om skyldighet för politiskl parti all redovisa penningbidrag.Inle heller i övrigi har det inträffat något som har gett mig anledning attändra inställning. Fredagen den 30 januari197ö Omskyldighet .för poliliskl parti att redovisa penningbidrag Hen i (vpk): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Delvar inte mänga veckor sedan vi hade en debatt i den här frågan, den gångennärmast mot bakgrund av de in- och utländska pengar som svenska och finskasocialdemokrater tysi och siilla skulle medverka till atl föra över tillFinland, alt användas i det finska Metallvalel, Vid det tillfället hävdade jagalt del principiellt intressanta och väsentligaste är alt fä till stånd enlagstiftning som tvingar partierna alt offentligt redovisa varifrån de får sittstöd. Avdebatten framgick med all önskvärd tydlighet hur ointresseraderepresentanterna för moderata samlingspartiet var och är av att redovisa frånvilka in- och utländska bolag partiet motiar stöd i sin verksamhet. 1 novemberhöll justitieministern med om att problemet är så betydelsefullt alt fråganinte förtjänar att läggas på hyllan eller stoppas ned i någon skrivbordslåda.Della upprepar justitieministern . Så långl lycker jag all det är gott ochväl. Justitieministernsäger all del i övrigt inte inträffat någol som givil honom anledning atl ändrainställning. Men vad jag var kritisk mot då och vad jag är kritisk mot äratl det går så sakta. Sedan vi diskuterade saken har det framkommitnya uppgifter som enligt min mening gör det än mer angeläget med enlagstiftning som ömskyldighet för politiskl parti att redovisa penningbidrag tvingar fram en öppenredovisning av partiernas ekonomiska slöd. Del har bekräftats att etl avvärldens mäktigaste multinationella oljebolag, , använt stora summor tillstöd för konservativa och liberala krafter mol partier och organisalioner somkämpar för socialism eller, som uttrycker del, åtminstone för ökadlönlagarmakt. Delta har man gjort i olika länder. I är det folkpartietoch högern som fått del av gåvorna från det slora oljebolaget, naturligtvisinte utan skäl. Därutöverhar det bekräftats atl genom stiftelsen mottagitmiljonbelopp från olika bolag. Hur stora belopp partiet fått från resp.bidragsgivare är hemligt. När tillfrågas om detta vägrar de uppgevilka bolag de motiar bidrag ifrån och försöker komma ifrån frågan genom altsäga att också får pengar frän näringslivet; del vet ju alla, sägermoderatledaren, medan folkpartiledaren förnekar det. Jagtycker att upplysningen är intressant. Den fär väl gälla tills den harvederlagts. Jag har naturligtvis ingen anledning alt i detla fall tro mindre pämoderatledaren än pä folkpartiledaren. Snarare är kanske moderatledarentrovärdigare, eflersom hans umgänge med näringslivels direktörer av naturligaskäl är mera utvecklat än den nya folkpartiledarens. Enlagsliftning måste alltså till på detta område så atl vi får en redovisning avvarifrån de borgerliga partierna får sina pengar. Jag skall bara kommentera synpunkt altJustiliedepartementels utredning av frågan går för långsamt. Jag vill dä sägaall frågan faktiskt är tekniskt besvärlig. Om partierna inte har någonuppriktig vilja all öppet redovisa sin ekonomi finns del alltför slora möjligheterför dem atl kringgå en lagstiftning i ämnet. Men vi funderar i departementet påolika uppslagsändar. HenWERNER i (vpk): Jag bestrider ingalunda atl det kan vara en tekniskt svår fråga. Jagmoraliserar inte heller över att svenskt näringsliv - bolag som ASEA, LM,, och andra - lämnar stöd ål borgerliga partier. De gör detnaluriigtvis av alldeles speciella skäl. Men Jag menar atl frågan är såväsentlig att den bör behandlas med förtur i jusiiliedepartementet. Ompartierna tvingades till en öppen redovisning av sin ekonomi skulle allmänhetenfä en inblick i varifrån partierna får sina pengar. Jagsade vid den debatt vi hade atl en sådan redovisning skulle bli enverkligt intressant läsning framför allt för de svenska lö-nearbelarna i de härföretagen. De kunde dä få se hur mycket de vid olika tillfällen tvingadesbetala lill och valrörelser. Överläggningenvar härmed sluiad. Herr statsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, 1975/76:84, ochanförde: har frågai mig om regeringen avser, om den sitter kvarefter val, alt före valet lägga fram förslag om löntagarfonder. Löntagarnasdelaktighet i förmögenhetstillväxten är en stor och viktig fråga, som tilldrarsig ett starkt ökat intresse i vår samhällsdebatt. Detta intresse är vi inteensamma om utan delar det med mänga andra industriländer. Den gemensammabakgrunden är de starka koncentrations-tendenser som präglar den ekonomiskautvecklingen i marknadsekonomierna, där del finns starka krafter inbyggda somgör att kapitaltillgångarna hopas på allt färre händer. Enligtmin mening kommer därför löntagarnas delaktighet i kapitalbildningen atl blien alltmer betydelsefull fråga som vi med nödvändighet mäsle söka lösningar på,om vi vill motverka maktkoncentrationen i det ekonomiska livet och hävda enfortsalt demokratisering av samhället. Det är därvid i värt land framför allttre ting som står i förgrunden. Detär strävan till en rättvis fördelning i samhället. När man inomfackföreningsrörelsen började diskutera nägot slag av löntagarfonder föråtskilliga år sedan var det i anslutning till den solidariska lönepolitiken. Degoda resultat som denna politik medfört för slora löntagargrupper, särskillunder de senasle tio åren, har i många företag inneburit en kraftigförmögenhetstillväxt, vilken lillfallil enbart aktieägarna. För att kunnafullfölja den solidariska lönepolitiken reser man kravet på delaktighet för löntagarnai denna kapitaltillväxt. Delär kraven pä ett vidgat inflytande för de arbetande. Delaktigheten iförmögenhetstillväxten i företagen upplevs som ett sätt att ytieriigareförstärka lönlagarnas medbestämmande, som genom lagar och avtal byggs upp medutgångspunkt i den rätt lill bestämmande som arbetet grundlägger. Slutligengäller del invesienngarna - satsningen på att bygga för framliden. Kraven pädelaktighet i förmögenhetstillväxten innebär all lön tagarna är beredda att taetl vidgat ansvar för kapitaltillväxten och därmed den framtida produktionenoch välfärdsutvecklingen. I perspektivet av de stora investeringsbehov somligger framför oss är delta, enligt min mening, en viktig tillgång införframtiden. Detär dessa strävanden som är det centrala i diskussionen om löntagarnasmedverkan i kapitalbildningen. Det är med utgångspunkt häri som den utredningregeringen tillsatte 1975 skall förbereda en reform. Av stor belydelse förutredningens arbete att finna praktiska lösningar blir utländska erfarenheteroch vår egen debatt. har och hans medarbetare lagt fram ettförslag, som drar upp huvudlinjer för hur ett systern med löntagarfonder kanbyggas upp. Del har bildat plattform för den fortsatta 6 protokoll 1975/76:56-58 Nr 57 debatten. Inom den fackliga rörelsen har man nu studerat förslaget och bearbetasdetta med ledning av de synpunkter och den kriiik som framkommil. Resultatetläggs fram i en rapport till , som väntas göra ettprincipiellt uttalande i fråga om löntagar-Om löntagarfonder fonderna. Äveninom TCO arbetar en grupp med frågan om löntagarfonder. Enligt uppgift kommerdenna grupp alt förelägga en rapport. Ocksåinom näringslivets organisationer pågår ett utredningsarbete om lönlagarnasdelaktighet i kapitaltillväxten. Vid den remissbehandling av Meidners förslagsom skedde erbjöds arbetsgivarna alt tillställa studiegrupperna sinaförslag, så atl debatten skulle få ell så allsidigt un-deriag som möjligt. Delär beklagligl att man från näringslivets sida inte tog till vara denmöjligheten. Del är min förhoppning all också näringslivet kommeratt merakonkret presentera sin syn pä dessa viktiga frågor. Detpågår således f n. en omfattande diskussion inom löntagarorganisationerna ochnäringslivel om olika lösningar för alt bereda löntagarna del iförmögenhetstillväxten. Denstatliga utredningen - lönlagarna och kapitalbildningen i förelagen - påbörjadesill arbete . Den har sammanträtt ungefär en gång , varvidman satt sig in i olika förslag från andra länder och i . Meidner harföredragit sitt förslag. Man väntar nu på material från en grupp inom , frän organisationen och Samhälle samt från TCOoch eventuellt från . Utredningen räknar med alt härigenom få del av ellutförligt malerial även om det inte är bekani om det blir konkreta förslag. beräknas la ungefär elt år, och först i höst- efter bl. a. LO:s och TCO;s kongresser - kan man på gä djupet med olika alternativ. Jagvill vidare erinra om atl utredningen har i uppgift att i en första omgånglägga fram olika tänkbara modeller. Efter remissbehandling torde det i en andraetapp bli akluellt alt närmare utreda vilka lagstiftnings-och andra ätgärdersom krävs från samhällets sida. Man räknar vidare med att det behövs ingåendespecialutredningar om en rad olika frågor. Detbör understrykas atl utredningsarbetet har en komplicerad karaktär. Det gällerinte bara konstruktionen av olika system utan också att belysa sambanden medden ekonomiska politiken och sysselsättningen, med de regionalpolitiskasträvandena, med företagsbeskattningen osv. Motdenna bakgrund blir mitt svar lill följande: Såväl med hänsyn till behovel av en bred allmän debatt - både inom lön tagarorganisationerna och på grundval av de modeller som den statliga utredningen förväntas presentera - som till de praktiska problem som kräver en lösning, bedömer jag all frågan om löntagarfonder kan be handlas av tidigast . Detla är emellertid ett mycket pressat tidsschema. Del är möjligt alt det kommer atl la längre lid. Med anledning av de någol konspiratoriska funderingar som finns i 82 mans interpellation ger jag honom ett klart besked:Del är inle praktiskt möjligt att utarbeta elllagförslag som kan bli föremål för behandling års val. Regeringenhar genom att tillsätta utredningen om löntagarna och kapitalbildningenmarkerat sitt positiva inlresse alt komma fram till konstruktiva lösningar påde berörda problemen. Vi hyser stor förståelse för den opinion som växt sigstark bland lönlagarna för del i kapitaltillväxten och etl vidgat inflytande ivår ekonomi, som de starkt har markerat sin vilja till ansvar för detekonomiska framåtskridandet i vårt land. F.n. är det viktigt alt denna slora fråga diskuteras lugnt och sakligt och atl vilyssnar uppmärksamt på de synpunkter och förslag som förs fram. Vi bör slå vaktom det fria och öppna samhällets förmåga att gripa sig an centrala frågor genomatt olika åsikter för komma till tals och brytas mot varandra. Vi bör ocksåhysa respekt för den ingående sakliga prövning och utredning som måste föregåutformandet av ett konkret förslag. Isinom tid kommer del atl skapas klarhel om i vilken män denna fråga kommer allvålla politisk strid. Men det tjänar varken löntagarna, näringslivet ellersamhällets inlressen att låta en saklig debatt till varje pris ersättas av enpolitisk konfrontation. Hen (): Jag tackar statsministern för hans svar. Det är mjukt och nyanserat ochskulle, i varje fall formellt, kunna ge ett intryck av atl statsministern ochregeringen står helt obundna lill frågan om kollektiva löntagarfonder. Menjust därför ger svaret i själva sakfrågan -kollektiva löntagarfonder eller ickekollektiva löntagarfonder - inte det besked som en stor del av del svenskafolket gärna vill ha. säger sig vilja hålla frågan öppen. Då detgäller tidsplanen för ett eventuellt införande av något slags fonder vågar sigherr på en "bedömning" - en för min interpellation i och försig mycket betydelsefull bedömning. Delgrundläggande syftet med min fråga var ju just alt få elt klarläggande fränregeringen, om etl förslag äralt vänta under nästkommande riksdagsperiod. 1 delhänseendet har uttalanden från olika företrädare för socialdemokraternatidigare varit högst svävande, oklara och ibland direkt motstridiga.