prot · FZ0954 · 1975-12-31 00:00:00 — var ganska enhälligl av denuppfallningen all en sådan hisloria var felaklig, och lagsliftningen gjordesmed elt ärs retroaktivitel. Vihar haft eu förhållande som gjorl del möjligl alt en enskild företagare harhållit sig med en rad skrivbordsbolag och laborerat med affärer mellan dessabolag, affärer som har varit klart genomskådliga renl skatteflykts- Även i delavseendet gjordes lagstiftningen retroaktiv. Närman börjar diskutera sådana här frågor accentueras denna ulveckling, somvarken eller jag gillar. HenAHLMARK (fp): Socialdemokraterna har vid en rad tillfällen drivit igenomskallelagar som fåll verkan bakåt i liden. Men del är också sant attfolkpartiet gång på gång motsatt sig relroaktiv lagstiftning och hävdatprincipen alt människor skall kunna veta vilka lagar som gäller. det när beslutade om realisationsvinstbeskattning för fastigheter1967. Så var det vid beslutet om nya skatteregler för pensionsförsäkringar idecember 1975, och sä har del varit i flera frågor däremellan. Videlt par tillfällen har vi varil med på förslag, så utformade all de träffatrena skentransaktioner för atl smila undan skall, transaktioner som stridit mollagarnas hela anda och solidariteten mellan medborgarna. Finansministern kanväl ändå inte Jämföra sädana ätgärder mol grova fall av skatteflykt med enskärpning bakåt i tiden av skallen som kommer all gälla över en miljonegnahemsägare? Jagförslår atl finansministern nu vill prata om någol hell annal än del sommänniskorna är intresserade av. Den fråga som debatlen gäller är: Tänkerregeringen föreslå en skärpning av beskattningen på bl. a, försäljning avegnahem, som sträcker sig bakåt i liden? Del är hun-dratusenlals människor häri landet som vill ha svar på den frågan. Jag skall la på orden och säga någol om vad som hände 1967och 1968. Del var dä vi försia gången införde den permanentarealisaiionsvinstbeskaiiningen på aktier och fastigheter. slapp manJu helt ifrån den om man hade haft fastigheten längre än tio är och akliernalängre än . Jaglade propositionen på bord och föreslog alldenna lagstiftning skulle tillämpas från . Del visade sigemellertid, när man då hade lagt papperen pä bordel, alt del försiggick en radganska olustiga köpelransaklioner ule bland människor som ville la sin chans.Mannen sålde sin lantegendom till hustrun, fadern sålde sin villa lill barnen -för fiktivt mycket höga priser. Det kunde man ju konlrollera vid lingen och ilagfarten av ärendena. Del var då inte fråga om alt man betalade dessa högapriser, men man fick ett slarlläge i fråga om försäljningssumman someliminerade alla tänkbara realisationsvinstbeskattningar när fastigheten såldeslängre fram. Delhär tyckte var sä förargligt alt kompletterade mig - ellerkanske skall Jag säga korrigerade mig - och bestämde all i della förslag, somsåledes inte var något retroaktivt förslag, skulle tvä Närman gör den där bestämda förklaringen, au då del gäller lagen skall människorvela vad del är fråga om, och säger all man vill komma lill rätta medell uppenbart missbruk, så hamnar man i den konflikl som gör atl Jag har sagtalt man bör hålla frågan öppen lill dess den ligger pä bord. HenAHLMARK (fp): Finansministern borde ha tillagt att vi reserverade oss mol dennaretroaktivitel i beskattningen och sade i vår reservation att det står i stridmed vedertagna rältssäkerhetsprinciper. En del nackdelar kan inte undvikas, menhåller man på rättssäkerheten får man göra det ocksä om vissa lämpligheisskälibland skulle tala för retroaktivitel. Detär fullt klart att socialdemokratin har drivit igenom skatteskärpningar somverkat bakåt i liden, medan vi reserverat oss mol dem. De s. k. undantag somgällt har varil skentransaktioner - ell par fall av skatteflykt. Det är någolhelt annal än en skatt på helt vanliga och helt lagliga försäljningar av t. ex.egnahem. Mankan inle jämföra skatteflykt genom partrederier med legala affärer som görs avlandets egnahemsägare, och Jag vill därför upprepa min fråga: Vad finns del förspeciella skäl att mol både grundläggande rättsprinciper och halva riksdagenlägga på landels egnahemsägare en ny skatt som verkar bakåt i liden? Om inte är så uppfylld av sina egna uppfattningar ulanlyssnar pä vad Jag säger - och framför allt om han lyssnat på mitt senasleinlägg - finner han all del gjordes uppenbara skentransaktioner vidfastighets- och Jordbruksförsäljningar av . Då harman kontroversen: Skall man svälja dessa skentransaktioner för filosofin atlman aldrig under några förhållanden kan göra en retroaktiv lagstiftning somkorrigerar skentransaktionerna? När mannen säljer lill hustrun eller lillbarnen för klara övervärden är del ju en skentransaktion för all undvikakommande beskattningar. kan icke sitta pä båda stolarnasamtidigt. Därför är del klokt atl hålla frågan öppen och avvakla utvecklingentill dess atl beslut fattats. Hen (): Finansministern överdriver våldsamt omfattningen av de här s. k,skentransaktionerna. Och han tar inte alls upp det viktiga, atl man kan inteförvandla rättssäkerheten lill en lämplighelsfråga. Vihar diskuterat detta i fri- och rältighetsutredningen. Där var ocksåsocialdemokraterna med på alt "medborgarna har ett berättigat anspråk attkunna planera sina förhållanden utifrån gällande rätt". Man slog alltsådelvis fasl en hård attityd mol retroaktiva lagar och skatter. Menvad finansministern säger och vad justitieministern sade iSmåland kan man fatta så, att man nu länker sig att gå in för en retroaktivskatteskärpning, som kommer atl gälla för hundratusentals egnahemsägare. fattade den här kammaren eltbeslul om retroaktivitel när del gällde en skattelagstiftning som rördepremieavdrag för pensionsförsäkringar. Det var inte bara socialdemokraternasom slod bakom della - det var en bastant majoritet i den här kammaren. Därhade man all göra avvägningen: Skall man acceptera skentransaktioner baradärför atl man pä någol underligt sätt säger atl lagen får under ingaförhållanden vara retroaktiv? Riksdagenhar hafl andra uppfattningar och kommer nog all ha andra uppfattningar. Jag harinte lagil någon ställning i den här frågan. Jag anser det onödigt atl säga,all all retroaktivitel är utesluten, föratt därmed ge möjligheler lill ellaccelererande av skentransaktionerna på samma sätt som 1967. Och del är där jagtror, alt om utvecklingen blir den som man kan riskera, så kommer ångra de bestämda uttalanden som han gjort utifrån sin mera formellaståndpunkt. Omåtgärder.för att stimulera samåkning med bil till läkare och tandläkare HenAHLMARK (fp): Nej, herr finansminister, all vara motståndare till skalteskärpningaroch lagskärpningar som verkar bakåt i tiden är inle en "formalitet".Det hör lill rättssäkerheten i ett civiliserat samhälle. Depensionsförsäkringar som finansministern här talade om stod det en"bastant majoritet" bakom, del är riktigt. Men liberalerna var intemed där. Vi reserverade oss, därför att vi anser att del som finansministernhär föraktfullt kallar för en formalitet, nämligen retroaktiviteten, inle hörhemma i del svenska samhället. Socialdemokrater och cenlerparlisier får väl då dras med dennaanklagelse för all nonchalera rättssäkerheten och atl inle slå vakt om ellciviliserat samhälle. Men det uttalandet fär slå för räkning. Överläggningenvar härmed sluiad. §6 Om åtgärder för att stimulera samåkning med bil till läkare och tandläkare Herrsocialministern erhöll ordet för all besvara i (s) anmälda fråga, 1975/76:156, och anförde: Om åtgärder.för att stimulera samåkning med bil tillläkare och tandläkare i har frägai mig om Jag är beredd medverka tillsådana ändringar i tillämpningsföreskrifterna till sjukre-seförordriingen allendasl etl karensbelopp dras vid samåkning med bil lill läkare och tandläkareför alt på så sätt stimulera till samåkning. Sjukförsäkringenger ersättning för resekostnader som översliger ell visst karensbelopp förvarje resa. Detta karensbelopp utgör fr. o. m. . vidbesök hos läkare eller annan vårdpersonal i samband med sjukdom och . vidbesök hos tandläkare och vid preventivmedelsrådgivning m. m. Vid ersättningför resa som gjorts med privatbil skall resekostnaden beräknas lill perkilometer. När flera personer åkt i samma bil skall delta belopp ökas med 5 öreper kilometer för varje person. Den framräknade resekostnaden skall fördelaslika mellan de ersättningsberälligade, och ersättning utgår lill den del koslnadenför var och en överstiger karensbeloppel. Sjukförsäkringensersättningsregler avser således att ersätta resekostnader som överstiger etlenhetligt karensbelopp för varje resa som den försäkrade gör. Om endast ettkarensbelopp skulle dras av när fiera personer åker i samma bil skulle delinnebära gynnsammare ersättningsregler vid resa med privatbil än vid resa medkollektiva transporter. Om t. ex. tre personer åker med privatbil skullekarensbeloppel då bli . per person Jämfört med . per personvid resa med tåg eller buss. Del är därför inle aktuellt all vidta någraändringar av reglerna för beräkning av karensbeloppel vid resa med privatbil.Som jag anförde när denna fråga behandlades i propositionen 1971 börstimulansen lill gemensamma sjukresor i enlighet med de gällande reglerna skegenom tillägg till kilomeierersällningen när mer än en ersätlningsberäiiigadåker med i bilen. Hen i (s): Jag villtacka stalsrådel för det fylliga svaret. Jagär medveten om alt den fråga jag ställt är komplicerad och kräver enkla ochklara handläggningsrutiner. Den rymmer ocksä i sig flera delfrågor. Först ochfrämsl lycker jag alt man på olika sätt skall försöka göra resandet så billigtsom möjligt för både den enskilde och samhällel. Reseersältningsreformen är ioch för sig en bra reform för människor i glesbygderna som måste föreia långaresor. Men samiidigi kan människor som har lång väg lill läkare ellerlandläkare och därför väljer atl samåka uppleva della med flera karensbeloppsom något negativt, och det kan medföra all intresset för samåkning blirmindre. Ur kostnadssynpunkt måsie samåkningen vara all föredra för samhällel,samiidigi som den mäsle medföra energibesparingar. Förmin del tycker jag att frågan är så angelägen att man borde se över den frånren besparingssynpunkl, lill fördel både för den enskilde och för samhällel menocksä för atl spara energi. har Jag här fåll en redogörelse som Jagvill tacka för samiidigi som Jag hoppas alt man följer frågan med störstauppmärksamhet, i syfte atl göra resandet vid lakar- ochlandläkarbesök sä billigt som möjligt för både den enskilde och samhällel. Överläggningenvar härmed sluiad. §7 Om bidrag ur allmänna arvsfonden för installering av hörselslingor i allmänsamlingslokal Herr socialministern erhöll ordel för attbesvara i (c) anmälda fråga,1975/76:157, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd medverkalill all allmänna samlingslokaler som inte erhåller kommunalt eller stalliglslöd kan erhålla bidrag ur allmänna arvsfonden för installering avförslärkaranläggningar (hörselslingor). Bidragur allmänna arvsfonden lill iransportabla förslärkaranläggningar har iflertalet fall beviljats sammanslutning av hörselskadade. Bidrag har utgåtl medhögst . lill vane anläggning. har bidrag beviljatstill sammanlagt 17 anläggningar. Jag är beredd all medverka till en forisatlbidragsgivning från arvsfonden för dessa ändamål. Koslnaderna för atl meraallmänt förse allmänna samlingslokaler med fasta förslärkaranläggningar tordedäremol vara av en sådan storleksordning alt en finansiering genom disponiblamedel i arvsfonden inle är möjlig. HenBÖRJESSON i (c): Jag ber atlfå tacka för svarei på min fråga. Fråganär föranledd av del förhållandet alt det stora flertalet allmännasamlingslokaler saknar förstärkaranläggning. Därmed försämras de hörselskadadesmöjligheler all la del av de aktiviteter som förekommer i dylika lokaler.Hörselfrämjandeis riksförbund, vars verksamhel Jag aktivt deltar i, arbetarmalmedvetet på all få myndigheler och organisationer all tillse all varjesamlingslokal, oavsell vilka akiiviieier som där förekommer, utrustas medförstärkaranläggning och att dessa anläggningar får sådan skötsel all defungerar på elt tillfredsställande sätt. Delfår inte vara sä att de hörselskadade inte har möjlighet all la del av lal,sång och musik i de allmänna samlingslokalerna bara för allförslärkaranläggningar saknas. Anskaffning och inslallering av sådanaanläggningar belingar en ganska blygsam koslnad i förhållande till byggnadskostnadernaför dessa lokaler. Men tyvärr blir del ofta så all man bygger en i övrigt välfungerande samlingslokal men någon förstärkaranläggning installeras inle.Följaktligen uleslängs en slor grupp människor från alt la del av deaktiviteter som där förekommer. Jagkommer lill själva saken. Socialministern sade all ur allmänna arvsfondenbeviljas bidrag till transportabla förslärkaranläggningar, Gi- Ombidrag ur allmänna arvsfonden .för installering av hörselslingor i allmänsamlingslokal öm det fortsatta utredningsarbetet beträffande denpsykiska hälsovården vetvis är vi ytterstlacksamma för del. Men socialminisiern sade sig inte kunna medverka till enytterligare bidragsgivning frän allmänna arvsfonden för exempelvis fastaanläggningar. Jag vill vädja lill socialministern att han omprövar denna sinståndpunkt. Det är inle fråga om att allmänna arvsfonden skall betala helakostnaden för anskaffning och inslallering av förslärkaranläggningar utan baraom atl ur allmänna arvsfonden bevilja bidrag lill koslnaden för sådanaanläggningar. Det behövs mer än väl en sådan hjälpinsats. Överläggningenvar härmed sluiad. §8 Om det fortsatta utredningsarbetet beträffande den psykiska hälsovården Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara i (fp) anmälda fråga, 1975/76:161,och anförde: i har frågat mig om Jag vill redovisa hur delfortsatta utredningsarbetet belräffande den psykiska hälsovården planerats. Kungl.MaJ:t uppdrog ål atl verkställa en av riksdagenbegärd utredning angående den psykiska hälsovården. Som en första etapp iuiredningsarbeiel beslöl socialslyrelsen kartlägga och sammanfalla den debattsom förts på området. Uppdraget all göra denna karlläggning gavs åt medicinelicenlialen Hans Lohmann. Resulialei av detla arbete redovisades är 1973 iskriften Psykisk hälsa och mänsklig miljö. Avsikten var alt bokens ämne ochinnehåll skulle bli föremål för en allsidig debatt inte endast blandsjukvårdspersonal, politiker och administratörer ulan även bland allmänheten.Sä har ocksä skett. Boken har tryckts i en upplaga av 15 000 exemplar och harutgjort underlag för diskussioner vid föreningsmöten, kurser och konferenser avolika slag. Syftet har sålunda varil all samla intryck frän en sådan bred debattinför näsla utredningsfas, Socialslyrelsen har därefter höslen 1975 lillkallalen särskild arbels-grupp under ledning av generaldirekiören Rexed med uppgiftatl lägga fram konkreta förslag om fortsatt forskning och utredning inom olikaområden som har betydelse för den psykiska hälsovården. Utredningsarbetetskall bedrivas skyndsamt. Enligt vad Jag inhämtat kan förslag i ämnet vänlas imitten av . i (fp): Frågorna om de mentala sjukdomarna, de många psykiskaslörningstillsländen och inle minsl den psykiska hälsan har under senare ärtillvunnit sig slor uppmärksamhet hos värt folk. Vi har börjat förslå allvälstånd inle bara är all leva ekonomiski väl - välslånd är all hela exislensen för människanär någorlunda riklig och hälsosam. Underflera riksdagar i slulel på 1960-lalel väckle min partivän om den psykiska hälsovården. togs frågorna upp i enpartimotion frän . biföll förslagen sä långt att man villeatl en förutsättningslös utredning skulle igångsättas. Socialministern har nui svaret redovisat hur den frågan har handlagts, Ivåra motioner om den psykiska folkhälsan framhölls också att utgångslägel förforskningen inom de social- och mentalhygieniska områdena ärotillfredsställande även i rent organisatoriskt avseende. Del är enligl min mening angelägetatt della institut fär möjlighet all sätta det tvärvetenskapliga samarbetet isystem. Delta bör bl. a. leda lill ell bättre underlag för de psykologiskt ochsocialt inriktade behandlingsformerna. Imoiionerna om den psykiska hälsovården uttalades vidare allpsy-kolerapiutbildningen är en väsentlig del av samhällets ansvar för denpsykiska ohälsan och all både läkare, psykologer och andra som arbetar medpsykiskt skadade människor borde ges bästa möjliga grundutbildning ipsykoterapi. I sill yttrande över motionen anförde atten utredning av formerna för psykolerapiulbildningen är ofrånkomlig. Tyvärr hardet inte hänl myckel pä detta område. Del långsamma utredningsarbetet pä dennapunkl har bl, a. lett lill all ersättningsfrågan för privatpraktiserandepsykolerapeuier inle fått sin lösning. Hans Lohmann i har åstadkommit en värdefullkartläggning av debatten på de områden som berördes i folkpar-limolionen år1969. Jag föreställer mig all resonemanget om livskvalitet och ökad vikt videmotionella värden har betydelse även i andra sammanhang. Icke förty är delönskvärt att utredningsarbetet fortsätter och leder lill någon form avålgärdsprogram som regering och riksdag kan påverkas av i sitt beslutsfattande.Psykisk hälsovård är väl så viktig som mentalsjukvård. Också här gäller alleffektiv hälsovård minskar behovel av omfattande sjukvård. Del är en avanledningarna lill au vi är så engagerade i denna fråga. Jag ber alt få tackasocialministern för del positiva svar han gav. Ombegränsning av antalet persondataregister av totalkaraklär Överläggningenvar härmed sluiad. § 9 Om begränsningav antalet persondataregister av totalkaraktär Herrjustitieministern erhöll ordel för att besvara () den13 januari anmälda fråga, 1975/76:166, och anförde: har frågai mig om Jag avser att för riksdagenframlägga förslag till sådan ändring av dalalagen som skulle göra del möjligtatt begränsa antalet personregisier av loialkaraklär som förs med hjälp avaulomalisk dalabehandling. Nr 54 Jag har i annal sammanhang ullalal all regeringen skall undersöka den möjlighelernaau begränsa anialel personregisier och alt detla bör ske 22 ianuari 1976 inomramen för den aviserade översynen av datalagen. --------------- gränsninghänger nära samman med frågan om all inrätta ell centralt Om begränsning av statligt personregister föradressakiualisering, personnummersätining ochantalet persondata- urvalsdragning. register av totalka- I skrivelse till regeringen föreslog datainspektionen atl raktär ett centralt uppdaieringsregister skulle inrättas..Syftet med etl sådant register var bl. a. allbehovel av andra cenlrala register skulle kunna begränsas kraftigt. Enligtförslaget skulle registret innehålla uppgift om namn, personnummer, civilstånd,adress och samhörighetsbeleckning. Skrivelsen överlämnades tilldalasamordningskommittén, som tillstyrkte alt ell centraltstatligt personuppdaleringsregisler inrättas. Vidremissbehandlingen ställde sig flertalet remissinstanser positiva lill eltcentralt personregisier men ansåg all registret borde kompletteras bl. a, ifråga om antalet uppgifter som skulle registreras, Idecember 1975 gav regeringen statskontoret i uppdrag att fortsättautredningsarbetet. Detla arbete skall redovisas och skei nära samarbeie med datainspektionen. De synpunkter som framkommil vidremissbehandlingen av dalasamordningskommiiléns skrivelse beträffanderegislerinnehåll m. m. skall beaktas. Fråganom ell centralt statligt register berörs även i årets budgetproposition.Finansministern säger där bl, a, all i det fortsalla utredningsarbetet skallsärskill belysas hur efterfrågan på ell centralt personregisier bättre skalltillgodoses genom anpassning av registret till behoven hos både offentliga ochprivata kunder. Förslag från regeringen avses bli förelagt underhöslen 1976. Fråganom en begränsning av antalet personregisier har sålunda nära samband med fråganom all inrälla och ta i anspråk ett centralt statligt personregisier. Del kanvara lämpligt all dessa tvä frågor las upp lill. behandling i etl sammanhangoch au en provisorisk ändring av datalagen därvid vidtas. HenHUGOSSON (s): Jag ber att få tacka Juslilieminislern för svarei pä min fråga, som föranletis av ett överklagningsärende som resulterat i all re geringen ändrat på ell beslul av daiainspekiionen. Jag konstalerar med slor tillfredsställelse att regeringen anser del önskvärt all antalet per sonregister av totalkaraklär begränsas. Jag är också glad för atl finans ministern agerat sä snabbi i denna fråga. Vi hade en diskussion i om elt centralt statligt personregister, och fattade beslut om att snabbulreda denna fråga. I jusiilieminislerns svar aviseras all vi i hösl kan vänla etl förslag till om ell centralt stalligl personregisier, som 44 dä kommer alt ersätta den mängd av personregisterav totalkaraklär som man inte minst inom denprivata sektorn velat upprätta. Det är mycket positivt. Delär också positivt alt man inom i detla sammanhangföretar den ändring av dalalagen som anses erforderlig för all vi inomdaiainspekiionen liksom hillills skall kunna lillämpa principen atl ell företageller en organisation bara skall kunna upprätta register över sina egna kunder,sina egna medlemmar osv. Det var denna princip som i det akluella falletnaggades i kanten. Detenda problemet är nu hur regeringens beslut skall tolkas. Är det elt prejudikatsom vi skall räita oss efter ? Denna provisoriska ändring avdatalagen kan inle träda i kraft förrän den . Därför är delviktigt all vi får ell auktoritativt ullalande av justitieministern omhur vi skall agera under liden fram lill dess all ändringen Iräder i kraft. Jaganser atl regeringens beslul inle skall betraktas som elt prejudikat. Jag menaralt vi bör kunna tillämpa den princip Jag nämnl. Del är viktigt att inte fålill siånd en mängd personregisier som måsie skrolas ner när dalalagen ändrasoch del centrala slalliga personregisirei inrällas. Del skulle lörhändainnebära en hel del felinvesteringar , och det kan inte vara önskvärtur ekonomisk synpunkt. Urintegritelssynpunkt är del, som sagt, viktigt att kunna begränsa antaletpersonregister även om varie register i och för sig är av harmlös karaktär. Mendet är mängden av register som oroar människorna. Med anledning av fråga om dalainspektionens s. k.grundprincip vill Jag be honom stanna kvar i kammaren eflersom Jag i näsla svarkommer alt utförligt redogöra för regeringens syn på den saken. HerrHUGOSSON (s): Jag avser givetvis alt lyssna även till svarei på näsla fråga. Alldel är angelägel all den här saken klarläggs beror pä all del finns olikauppfaliningar om hur datalagen skall tolkas. Den prövning somjustitiedepartementet gjorde i anledning av överklagandet av Del Bästa haruppfattais som en klan juridisk prövning, och enligl den har alllsädepariemeniel kommil fram lill all datalagen inte ger dessa möjligheler som denansågs ge. Vihar en annan uppfattning inom datainspektionen, och den uppfattningen delas avjustitiekanslern i yttrandet över delta ärende. Därför menar Jag atl det ärulomordentligi vikligi för den framlida lolkningen alt få klarlagt om besluleiär ett prejudikat eller inte. Dethar från auktoritativt håll i Justiliedeparlemeniel lidigare sagts atl beslutetinte skall uppfattas som eii prejudikai, och del vore myckel värdefulll ifallvi kunde tillämpa den åsyftade principen även fram till dess denprovisoriska ändringen av datalagen kommer lill siånd. Ombegränsning av antalet persondataregister av totalkaraktär Om begränsning av antalet centrala persondataregister Naturligtvis är del en Juridisk prövning som har gjorts inomdepartementet i detta fall, eftersom del är fråga om lillämpningen av en lag.Den mäste Ju tolkas utifrån sina förutsättningar och förarbeten. Omdet kan anses föreligga elt prejudikai i ärenden som prövas av regeringen isamma mening som när del gäller domstolar vill jag inte uttala mig om. Det ärklart all om del blir etl likadant fall som delta kommer regeringen att prövadet pä samma sätt. Men i övrigt kan jag bara svara att en prövning mäsie skefrån fall lill fall beroende på de olika förulsällningarna och mol bakgrund avlagen sådan den är skriven. HerrHUGOSSON (s): Jag ber speciellt atl fä lacka för della sisia svar.