prot · FZ0981 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialförsäkrings- och folkpartiels representanier om man anser det korrekt och politiskt avgifter försvarbart att göra en skatteomläggning somresulterar i att hundra- lusentals människor i ettvisst läge drabbas av 102 96 skatt. Jag skulle också vilja läsa upp ett styckeför , som tydligen har en vän inom partiet med samma namn.Denne har skrivit en lång insändare i . Han är småföretagareoch påstår att han malts .sönder under skatter, avgifter och pålagor. -inte en bror till hen i - är själv socialdemokrat sedan ungdomenoch har en egen fönsterputsarfirma. Han böriar skriva så här: "Tänk er eninkomst pä ca . Låter del inte som ekonomisk irygghet ihögsta grad? Den inkomsten uppnådde jag . Jag var t. o. m. uppe i över 80 000ett år. Mittsvar är della: När du betalt skatter i all oändlighet, föreiagaravgift, ATP,sjukförsäkring, folkpension, lönegaranti, arbetslöshetsförsäkring,yrkesskadeförsäkring, arbetarskydd och allmän arbetsgivaravgift - då har dinfirma gjort sin plikt. Dä återstår du själv. Dufår betala skall som blir nästan samma summa. Vad tror ni, mina kära kamrateroch socialdemokrater, att det blir över all leva pä?" Sedan slår han fast:"Vi småföretagare ska bort." Detär dessa människor - , med fönsterputsarfirma -vi försöker slåvakt om. Detla är ingen slorfinanspamp ulan en vanlig enkel småföretagare. Detvisar hur orimligl och hårt de avgifter som tas ut drabbar den enskilde. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Fru lalman! Till iNennesholm och vill jag säga att vi är medvetna om att mångasmåföretagare kan ha del besvärligt i den här silualionen. Men del är inte barasmåföretagarna vi lalar om ulan också de fria yrkesutövarna och de egnaföretagarna. Här finns en koppling mellan småföretagare, fria yrkesutövare ochegna företagare. Del kan vara besvärligt i vissa situationer, och det är därförsom denna fråga nu ligger hos bl. a. förelagsskatteberedningen. Där skall manförsöka klara dessa problem, som onekligen är besvärliga i många fall, det kanvi villigt erkänna, när del gäller skaller och avgifter. säger all den ulredningen hållit på i tvä är. Det är rikligt, del har den gjort. Men som vi talat om lidigare och vid andra tillfällen är vi pä det klara med all det görs ordentliga utredningar för all få fram ett rikiigi underlag för ställningstaganden. är det sä att våra borgerliga vänner vid flera lillfällen motionerat 160 om att man bör göra en samlad översyn av olikasocialbidrag som utgår och av andra åtgärder somvidtagits från samhällets sida för att fä en samlad syn på detta. När vi dåtillsatte en sådan utredning motionerade de borgerliga äter igen och sade allvi skall bryta ut vissa slycken för att behandla dem snabbare och äler skapaett lapptäcke. Detkan inte vara riktigt, mina herrar. Lål oss lugna oss litet och se vad mankommer fram till i förelagsskalteberedningens utredningar när det gäller dessafrågor. HenFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: i erkänner all del kan vara besvärligt föregenföreiagare som måste betala i skatt, och så säger han att det därskall vi nog utreda. Behövervi utreda en sak som är självklar? Behöver vi utreda en skatle-ochavgifislagstiftning som fär sädana konsekvenser att man betalar mer än man fårin? Del finns ingen löntagare i det här landel som en sekund skulle accepteraett sådanl förhållande, men hundratusentals egenföretagare försöker man lugnamed att säga att det är besvärligt, vi får skyffia in det här i en ulredningoch i sinom lid försöka ordna del, i stället för att se lill att häri dag lägga på taket så att det blir nägon ordning. Gör vi del så har vi lösten hel del av problemen. Del finns också andra förslag från moderat håll, men diskuterar vi takel. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Jag vill bara svara när del gäller de marginaleffekter på 100-102 96 som nämndes i går ifinansdebatten så rör del sig säkerligen inle om hundratusentalsegenföreiagare, som sade. Siffran är säkeriigen betydligtlägre. Men den delen skall inte utredas. Den delen tittar man ju på ifinansdepartementet, och del kommer förslag enligt finansministern. Del äralltså en sak för sig. Den andra delen ligger hos förelagsskatteberedningen. Jag vill böria med att instämma i vad lidigare sagt. Närvi under finansdebatten i går kom in på och hennes skatte- ochavgiflsbekymmer så lalade om "djup osakkunskap iskallepolitikens irrgångar" och han tillade "men skattepolitikenbegär vi ju inte alt skall klara". Det är ett uttalandesom verkligen slår lillbaka som en bumerang på själv. Förskaltepolitiken begär vi verkligen att skall klara. Vi borde ocksåkunna begära all regeringen skall ha en överblick över de lolala konsekvensernaav de förändringar i skalle- och avgiftssammanhang som den föreläggerriksdagen. All del var fler partier bakom förändraringeniing i sak. Och del är ovedersägligt, vad än må säga, attmånga egenföretagare redan i inkomstlagen som ger dem mindre behållning än vadenbart våra riksdagsarvoden ger kommer att drabbas av marginalskatter II pivioko/l 1975/76. på över 100 96. Naturiigtviskan alla göra felbedömningar, och risken för sådana är naluriiglvis särskillstora vid hastigt tillkomna beslul. Men nog borde del vid del här laget slåklart alt beslutet att ta bort taket för socialförsäkringsavgifterna var ensådan felbedömning. Men då har vi också att försöka vidta alla erforderiigaålgärder för alt rätla lill del hela och göra del så snabbi som möjligl. Delföreligger, som har sagts, en rad motioner om all också egenföretagareskall fö dra av sina egenavgifter i rörelsebilagan och inte under allmännaavdrag och att de avgifterna skall fö dras av som deeriagts. Sträng erkände också i går au man salt och grunnade pä något,förmodligen någonting i den stilen, i departementet. Och del är bra, myckelbra. MenJag vill stryka under att det inte räcker med alt tro all alll skall ordna uppsig lill allas belåtenhet om bara egenföretagarnas avgifter blir direktavdragsgilla i rörelsen. Marginaleffekterna för småföretagarna skulle ändå blialldeles orimligl för höga för att dessa företagare skall finna del mödan värtall göra exlra arbetsinsatser eller för au de över huvud taget skall våga salsapå de invesleringar och utvidgningar vilkas nödvändighet alla här i kammarenåtminstone i går tycktes vara rörande överens om. En egenföreiagare med ennettoinkomst på . skulle även med en direkt rätt lill avdragför egenavgifter fä en marginalskatt på - alltså avsevärt högre änen löntagare i samma in-komsiläge - ulan att delta för hans vidkommande skullemotsvaras av några som helst ytterligare förmåner. Nogmåste man väl ändå, i , ha en medveien strävan att uppnåelt samband mellan avgifter och förmåner? Man kanske inle alllid lyckas uppnådetla samband, men en sirävan all göra del bör väl ändå finnas. Borttagandetav takel för socialförsäkringsavgifterna för naturiigtvis konsekvenser intebara för egenförelagarna. Del bidrar också lill alt ytleriigare försämra vårautlandskonkurrerande förelags konkurrenskraft. Det är väl känt att många avvåra företag - små som slora - har all möda i världen all behålla och dra tillsig de loppkrafter som är en förutsättning för att de skall hänga med i deninternationella konkurrensen. Redan våra vanliga marginalskatters höjd gör juall vi måste konkurrera med löner som kanske måste vara dubbelt så höga som iandra länder för att efter skall ge samma standard. Borttagandet avsocialförsäkringstakel också förde anställda kommer naluriiglvis därför altytleriigare försämra våra förelags möjligheter att konkurrera och följa med iden internationella utvecklingen. Socialförsäkringsutskotletsäger all ell återinförande av avgiftslakei beräknas medföra en minskning avförväntade intäkter för statsverket om ca . Med ell mycketstatiskt betraktelsesätt är detla kanske rikligt, men utskottet glömmer altlala om att kanske bortåt en tredjedel av detta inkomstbortfall skullemotsvaras av en lika stor besparing hos stat och kommuner förderas anställda.Utskottet nämner inle heller au ungefär hälften av åiersiående bortfall av socialförsäkringsinkomsterändå skulle rin- na in till del allmänna iform av ökade skatteintäkter frän företagen, och man räknar över huvud tagelinle med de destruktiva effekter i form av minskad konkurrensförmåga ochminskad stimulans som elt borttaget avgiftstak skulle innebära. Allldetta gör att jag dristar mig att vädja till kammaren - och dä inte minst tillmillenpartiernas represenlanler - alt än en gäng överväga angelägenheten avett återinförande av avgiftslakei för socialförsäkringsavgifierna. Del är inteekonomiskt lättsinnigt all kräva detla, motsatsen skulle snarare vara fallet. Med delta ber också jag alt få yrka bifall lill reservalionen 2. HenMAGNUSSON i Nennesholm (c): Jag skulle vilja att kammarens ledamöler lade märke lill vad herrKarisson i sade här . Medan i gårnästan sade all han är beredd att försöka lösa dessa problem inomett år för höginkomstlagarna menade i alllåginkomsttagarna för ge sig till tåls, även om del dröjer tvä år innan derasproblem blir lösta. Det är rätt cyniskt att betrakta låg-inkomsltagarensproblem som mindre angelägna att lösa än höginkomst-lagarens. Sedankan jag säga lill att om personen i den insändare han lästeupp verkligen skulle ha blivit hjälpt måste del gällt reservalionen 1. Del ärdäremol inle till mycket stöd för om det gäller att tala förreservationen 2. HenKARLSSON i (s): Fär jag bara säga till iNennesholm ytleriigare en gång, alt vad finansminislern i går framhöll var allhan grunnade på möjligheterna all rätla lill icke önskvärda effekter som kanskeblivit följden vid slopandet av taket för socialförsäkringsavgiften och somkan drabba vissa fria yrkesutövare med skall och avgifter på lillsammans100-102 96 av inkomsten. Det är inle rimligt, . Att sedan övrigaförsäkringstagare skall vara med och belala efter den ekonomiska förmåga de harär väl fullsländigi rikligt. Men jag vill ytterligare betona, ,alt den frågan ligger hos förelagsskatteberedningen i vad gälleregenförelagarna och de fria yrkesulövarna. Hen (): Jag lycker au del börjar vara lid alt rätla lill alla de missförståndsom förekommit när del gäller frågan om de . Del kan inträffa att mangenom slopandet av taket på socialförsäkringsavgifierna kommer upp lill 102 96i initialskedet av ett förelags verksamhet men icke sedan företaget kommit överdetta stadium. Alla de avgifter del gäller är som alla andra i vad avser ettförelag en produktionsfaktorsskatl och är således avdragsgilla. dellainiräffar kommer man alltså icke att få några marginaleffekter av dennalyp ulan kommer ned pä den normala nivån. Del gäller alltså en övergåendehistoria, även om den kan vara nog så allvarlig. Den kan rättas till, och jaggaranterar att sä kommer alt ske. Menvi skall ha klart för oss all det förekommer en våldsam överdrift i dennafråga. Vid en jämn inkomslulveckling förekommer icke dessa effekter. Den somstartar ett förelag och i initialskedet drabbas på detta sätt fär igen summan idess helhet del sista årel som han är företagare. Det är således inte rält altinbilla svenska folkel att del ulgår en marginalskatt på 102 96. Det kan genom alt avgiften erläggs pä delta sätt och genom att det ärelt allmänt avdrag synas vara så, men effekten blir en annan. Närman lalar om marginalskall på 102 96 för en rörelseidkare måste man haklart för sig att procenlberäkningen utgår från den beskattningsbara laxeradeinkomsten. Men innan man kommer ned lill den nivån har förelagaren dragit avde tidigare årens erlagda avgifter som allmänt avdrag. Man fär inle, som sketti TV-kommenlarer , dubbel-beräkna den effekten. Man får ensådan effekl en gång, och sedan har man att göra elt avdrag. Det avdrag som mani det akluella fallet har talat om rör sig om kanske , och dettabelopp låg över inkomslsumman 2 milj. kr. Sedan har man kommit ned till de 2miljonerna genom ett allmänt avdrag pä denna summa. Detär hög tid alt klargöra all talet om 102 96 i marginalskatt är våldsamtöverdrivet. Del är en effekl som kan uppkomma en enda gång och som inteinträffar när inkomstökningen har en jämn tendens. Effekten uppslår vid denförsta laxeringen, och vid nästa tillfälle fär man dra av hela beloppet. Detjämnar alltså ut sig. Mennär del gäller denna siackars förelagare som har del sä. skall man också haklan för sig att de allra fiesta förelagare har en möjlighel attuppskjuia en beskattning till den dag då de slutar upp med all vara förelagare.Genom hyggliga nedskrivningar pä lager och invenlarier har en förelagare alltsåmöjlighel all skjuia upp beialningen av skall på sin inkomsi lills hanavvecklar rörelsen. Om han då samiidigl för den effekl som jag har lalal om,dvs. får avdrag för lidigare avgifter jämnar ju saker och ling ul varandra. Däremolkan jag medge all del finns en del förelagare som inle har någon möjlighel altgöra sädana ned- och avskrivningar, men de är bara elt fåtal. Den skatteskuldsom åvilar svenska förelagare vågar jag påstå ligger i slorieksordningen15-20 miljarder kronor. Hen () kortgenmäle: Del är förståeligt all regeringen och dess represenlanler i riksdagenhar företagarfrossa i de här dagarna! När del har tagits fram sådana exempelhär som att man kan få belala 102 96 i skatt är ju det klara besked om attnågot är helt fel - då har det gäll snett ordentligt. Dåsäger : Om de bara lugnar sig , får de lillbaka det därgenom att de fär göra avdrag på beloppet. Men vad skall de leva av under det år dä demåste betala 102 96 i skatt pä inkomsten? Hela inkomsten ryker i skatt ochavgifter plus ovanpå det. Vad skall de då leva på och betalahyra för saml mat och kläder? Det behöver ju även en liten egenföreiagare göra. Sedanfinns det också en annan komplikation: Om inte företaget går ihop del år dåavdraget skall göras - och det är många företagare som har bekymmer för all födebet och kredit att gå ihop - vad skall man då göra avdrag pä? Detdär resonemangel håller inle. Del är helt orimligt att behöva betala 102 96 iskatt, och det är orimligl all en egenföreiagare skall behöva låna pengar föralt kunna klara livhanken, kanske för alt sedan finna all förelaget inle gåttihop så att han har möjlighel all göra avdrag. Sådanl går inle hem blandegenförelagarna i del här landet, i varie fall inle i den konjunktur vi har . Hen () kortgenmäle: har tydligen inle upptäckt alt vi har en mycket stormöjlighel att göra resuliatutjämningar i svenska företag. Del finnsmyckel stora möjligheler till della, och de fö förelagare som harjättelika inkomster, sä jättelika all de drabbas av ivånget all belala dessa102 96, och näsla är inte får någon inkomst alls, och som inte heller lidigarehar haft några stora inkomsier - i så fall skulle de inle ha drabbats på delsättet, eftersom de då skulle ha föll göra avdrag - måste vara sä ytterligt fäatt de inte kan vara representativa för det resonemang som förs här , herrFridolfsson. HenFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: Får jag bara fråga , som är känd för att vara en klok ochförnuftig kari: Är det försvarbart alt folk skall betala 102 96 i skatt? Sedansäger all de har möjlighel lill resullaluljämning, men vilkenmänniska är nöjd med ett sådanl besked? Hela resonemangel om att när jag harbetalat 102 96 i skall har jag möjlighel att i en framlid balansera dessaavgifter genom någon resultatutjämning går inle ihop. Jag lycker all herrWärnberg och alla socialdemokraler - och f ö. alla som var med om all ta bortavgiftslakei - borde ansluta sig till linje och fort läggapå det taket igen så alt del blir någon ordning. HenWÄRNBERG (s) kort genmäle: Det är ingen förelagare som belalar 102 96 i skatter, !Del blir 102 96 om man lägger till produkiionsfaktorsskatterna, men de är juavdragsgilla, vilket däremot inte den vanliga inkomslen är; det är del som ärskillnaden. Härär del alltså fråga om en produktionsfaktorsavgift, som ulgår precis som allamöjliga andra avgifter. Hen RINGABY (m): Jag hade inte tänkt lägga mig i den här debatten, för pä elt alldeles utomordentligt säll klargjort problemen och också visat vilka orimligheler som föreligger. Ändå krävs det kanske eltord lill. Förslen röslförklaring: Vi kommer alt avslå från alt rösta i voteringen omreservationen 1. i Nennesholm var litel förvånad över alt moderaierna inle stod bakomreservationen 1. Jag är verkligen förvånad över att hen är förvånad.Vi har nämligen än både och klarat avden frågan, för vi var från börian emol att man skulle höja avgifterna föregenförelagarna på del här sättet, ulöver vad som är motiverat av socialaförmåner. II innebar ju all man använde socialavgifter till attsänka statsskatten. Det betyder, i Nennesholm, au enjordbrukare med . i inkomst fär vara med och finansiera enskattesänkning på siatssidan, vilket en löntagare med . Detla är del orimliga, och det är det som vi moderater från börian gickemot. Vi har alltså redan klarat av problemen för de små förelagare som liggerunder taket, eftersom de skulle ha fäll lägre avgifter med vår politik. Del är alldeles rätt att ett skatteuttag på 102 96 är eltövergångsproblem därför att man inte kan göra avdrag för avgifterna fördel häråret. Men,säger , är man tillbaka i normala gängor igen.Vad är normala gängor? Även om vi för dra av de här avgifterna, kommer det attröra sig om 80-90 96 marginaleffekter för företagarna, och jag betraktar intedet som någon normal beskattning. HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c) kort genmäle: Fru lalman! Skall vi uttala olikagrader av förvåning, så vill jag gärna säga all jag är väldigt förvånad överhur inkonsekvenl kan vara i elt enda lilel kort anförande. Först säger : Vi moderater har klaratav det här för vår del, för vi har inte velat vara med om att höja avgifterna.För den skull vill han sedan inle vara med om att hjälpa den där 30000-kronorsbonden som han talade om genom alt lägga ett avgiftsfritt belopp ibotten när bonden i fråga skall belala den av beklagade höjdaavgiften. Vore man konsekvent, skulle man väl försöka hjälpa honom med detlaavgiftsfria belopp. Hen RINGABY (m) kortgenmäle: Nej, i Nennesholm, problemet löser man inte genom attinföra ett avgiftsfritt belopp. Problemet är att avgifterna är för höga. Jaghar, fru lalman, talat med en förelagare om del här. Han sade omedelbarl altom man inför ett avgiftsfritt belopp i botten är det som upplagt för slörreföretag att dela upp sig på flera små enheter och utnyttja det fria beloppet i botten fördem. Del är sorn gjort för mygel all gå den här Nr 81 Viskall lösa problemet somdet är genom att sänka avgifterna och genom ., _ iq7A alt lägga på taket. Manskall inte skapa elt syslem som tvingar människor alt nyttja speciellautvägar, men det gör man om man lägger ell avgiftsfritt Socialförsäkrings- belopp i botlen. HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c) kort genmäle: Fru lalman! Jag vill bara fråga herrRingaby hur han skall bära sig ål för all dela upp den där 30 000-kronorsbondeni fiera delar. HerrRINGABY (m) kort genmäle: Det är inle fråga om nägon bonde som har . i inkomsi, utan detgäller slörre företag. Bondens problem skall lösas genom att avgifterna sänkssä alt de motsvarar de sociala förmåner han har. Frutredje vice talmannen anmälde att i Nennesholm anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inle ägde rält till ytleriigare replik. Hen iVikmanshytian (c): Jag begärde ordet för all svara pä den fråga som ställdes lill någon avcenterns representanter. i Nennesholm har skött debattenalldeles utomordentligt för oss. Del har emellertid blivit en större deball dären rad debattörer har kommil med. Delvar som frågade, om vi från cenlern inle tyckie alt 102? '{> skatteuttag, om del iniräffar och när del inträffar, är orimligt. Ja,del är det självfallet. Ingen kan väl förneka del, och del har väl ingen i denhär kammaren gjort efter vad jag förstår. Detla skall man rätta lill. Men förjag också ge ell råd till skalleulredningarna när del gäller problemet medbrist på rörelsekapital som kan inträffa när man för sådana här marginaleffekter.Sociala avgifter, arbetsgivaravgifter osv. bör få räknas som en omkostnad ochdras av som dessa avgifter skall eriäggas. Därmed skulle man lösadelta problem och inle fä den eftersläpning som uppstår f n. Jag hoppas altförelagsskatteberedningen och de övriga utredningar som sysslar med dellaskall fundera igenom den problemaliken. vädjade lill mittenparlierna att vi inte skulle acceptera ell ullagsom låg högre än gånger basbeloppet. Det där kan man säga, och jag skallinte diskutera det. Men jag skulle vilja erinra represenlanler härom att det finns ett samband mellan inkomsier och utgifter. Det går inle attkomma fram genom att man sländigt begär ökade utgifter, om man inle skaffarmotsvarande inkomsier. Jag har suttit i socialförsäkringsutskotlet och lyssnatoch har blivit förvånad över hur generöst på punkt efter punkt ärberedda till ökade utgifter -del gäller studiebidrag, pensionsfrågor osv. -utan alt man redovisar var man vill ta inkomsterna för alt läcka dessautgifter. Jag tror all del också Närdet gäller frågan om avgifter över 7,5 gånger basbeloppel är del ändå de småförelagarna och de små inkomsttagarna som ligger sämst till. Del är derasproblem man måste klara, om man menar att man skall ta hänsyn lill den bärkraftoch den skatleförmåga som människor har. Vi har lyssnat på en deball omexistensminimum. Jag frågar mig: Om man menar allvar med den diskussionen, avvilken anledning har då inte utskottet följt när vi begär ett exlrabollenavdrag för att dessa egenföretagare och andra små företagare skall fålillräckliga inkomster för att kunna existera liksom andra människor? Jagvill säga några ord till, och det gäller pensionärerna som driver egen-företag.Herr sade all det var ell problem hur man skulle kunna klara avden delen och alt del var fö människor som del rörde sig om. Men all del är fåmänniskor kan väl inle vara någol skäl för alt pensionärer som driver eltegenföretag skall försäiias i sämre ställning än andra pensionärer i fråga omavgifter. Del är orimligt alt dessa pensionärer skall eriägga pensionsavgifter.Del har vi reagerat emol, och vi menar alt det helt enkell måste rättas till. Detla är ju en debatt om förmåner inom socialförsäkringen. Del rör sigom pengar och finansiering av de åtaganden vi gör. Fär jag lill slul säga aucenterns ambition på den här punkten liksom på övriga punkler är all söka finnavägar som innebär insaiser för förbättringar lill dem som bäst behöver dem ochatt vi tar hänsyn till bärkraften hos de människor som är beroende av delbeslut vi skall fatta. Först några ord till i Vikmanshytian. Vi kan vara fulltöverens om all det finns elt samband mellan inkomster och utgifter. Men viborde väl också kunna vara fullständigt överens om att det bör vara ell sambandmellan förmåner och avgifter. Om man över ett visst basbelopp inte längre fårnågra förmåner, så bör del rimligtvis inte heller las ut några avgifter. Närdet gäller frågan om inkomster och utgifter tycker jag att vi också snart i denhär kammaren borde vara överens om att skalle- och avgiftsuttaget förvissa grupper är sä konfiskatoriskl alt del direkl motverkar sitt syfte - allge inkomsier lill stat och kommun. Jaghade redan tidigare begäri ordet för all framföra några små erinringar medanledning av det sade om della med mer än 100-pro-cenligmarginalskalt. Men jag skall nöja mig med alt uttrycka min mycket, mycket sloralillfredsslällelse med att också , företagsskal-teberedningensordförande, uttryckligen har lovat att detta med de 100-procenligamarginaleffekterna för egenföreiagare skall rättas till. Och skulle jag baraönska alt i sleg upp och lovade all misstaget medborttagandet av takel för socialförsäkringsavgifierna också skall rättas till. Hen i (s): Jag vill försl säga lill i Vikmanshytian alt jag haraldrig nämnt något antal pensionärer när det gäller dem som blir utsatta förden här försäkringsavgiften. Oavsett om det är många eller få så skall enorättvisa, om det föreligger en sådan, avlägsnas. Jag har sagl att fråganbefinner sig hos förelagsskatteberedningen för ulredning, och man skall där setill alt de pensionärer som driver egna förelag i aktiebolagsform får sammaförmåner som övriga pensionärer som driver förelag.