prot · FY0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Ökadestimulanser behövs i regionalpolitiken - den saken tror jag inle behöverdiskuteras - och det gäller inle minst i vårt län. Bättre vägar och rimligaretågförbindelser är andra vikliga förutsättningar för en gynnsam utveckling.Vägfrågorna är för vårt län utomordentligt viktiga, men till dem får jagåterkomma i ett annat sammanhang. Beträffandeutlokalisering av statliga verk har befunnits vara ell mycketlämpligt alternativ till . Förutsättningarna för alt ta emotytterligare sådan verksamhet iir också mycket goda. Det iir synnerligenangelägel för utvecklingen i länet att näringslivet där differentieras ochförstärks. Möjligheterna att förliigga fiera statliga verksamheter till vårt län bör diirför prövas. Delär också mycket viktigt att arbelsmarknadsulbildningen kompletteras, bl. a. påså sätt att kurser anordnas i orter med efierfrågan på ar-betskrafi. Genombiiitre samordning av tillgängliga resurser på utbildningssidan bordet varamöjligt att bättre tillgodose det behov av adekvat yrkesutbildning som är såutomordentligt stort i vårt län. Betriiffandefrågan om servicegaranti för orter i glesbygd ber jag att få hänvisa till vad herrJonsson i harsagt.och jag instämmer i hans yrkande om bifall lillreservationen 7. Då på grund av landstingsuppdrag är förhindrad all deltai debatten vill jag med några ord beröra hans motion nr 66. I den tar han uppfrågan om klassificeringen av som regionalt centrum. Frågan har varituppe till behandling tidigare och då fått s. k. viilvillig skrivning. Detsammagiiller årets skrivning. Utskottet anser atl uppfyller kraven på ettregionall centrum men vill inle nu gå in på en sakprövning i avvaktan påriksdagens behandling av Liinsplanering 1974. Nr 65 Jag tolkar utskottets skrivning som någonting hoppfullt för Torsdaeenden °'"' ''" '" dagen inget särskilt yrkande i ärendet. 24 aoril 1975 ''talman! Låt mig lill sist påminna om all det inle räcker med --------------- en godmålsättning. Därom bör vi nog alla vara ense. Regional utveckling visst mål är inte särskiltsvårt. Det är betydligt svårare atl skapa de möjligheter som är förutsättningenför all målet skall nås. Del är inte visioner vi främst behöver - del ärkonkreta åtgärder som ökar tillväxtmöjligheterna och skänker arbete åt demånga som iir arbetslösa. Under detta anförande överlog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrANDERSSON i (s): I en motion som behandlas i inrikesutskollels betänkande nr 7 har jagtillsammans med elt antal andra socialdemokrater tagit upp frågan omprioritering av de regionalpolitiska åtgärderna inom del inre stödområdet. Vikonstaterar inledningsvis att det regionalpolitiska stödet utgör enstimulansfaktor av myckel stor betydelse för sysselsättningsutvecklingen iskogsliinen. I utskottets betänkande redovisas också atl lokaliseringsstödetunder gett en faktisk sysselsiittningsökning med 35 000arbetstagare, därav ca 6 700 i del inre stödområdet. Somvi påpekar i motionen är arbetslösheten väsentligt högre i skogslänen än ilänen i södra och mellersta delarna av landet. Det är diirtill viktigt attkonstatera att sysselsättningsgraden i skogslänen är betydligt lägre än iövriga landet. I det sammanhanget spelar förstås den låga andelen sysselsattakvinnor en stor roll. De förhållanden som redovisas i motionen gäller i alltväsentligt också . Detär mot den bakgrunden som vi hemställer om en fortsatt, om möjligt förstärkt,prioritering av insatserna i orter i det inre stödområdet. Vi menar att del börske inom ramen för fördelning av lokaliseringsstöd. Men det bör också ske vidföretagens utnyttjande av investeringsfondsmedel. Det har tyvärr visat sig altdet iir en ytterst ringa del av dessa fondmedel som investeras i . Eniinnu myckel mindre del kommer de inre delarna av Norrlandslänen till godo. Enprioritering av det inre stödområdet kan inte förenas med kraven på enytterligare utvidgning av stödområdesgriinserna. Ju större detta stödområdegörs, desto mindre blir styrningseffeklen när det gäller att lokalisera förelagoch åstadkomma utveckling av företag i de inre delarna av Norrlandslänen. Utskolletkonstaterar också att om stödområdena utvidgas och insatser i övrigt i störreomfattning görs utanför dessa återstår sjiilvfillet mindre resurser för denstora problemregionen, det inre stödområdet. Utskottetvill med hiinsyn till alt statsmakterna niista år skall ta stiill ning till de framlida riktlinjerna för regionalpolitiken inte atl 86 nu skall göra något särskilt uttalande i anledningav vår motion. konstaterar emellertid medtillfredsställelse atl utskollet skriver att det slår klart all vilka metoderman än viiljer fordras en fortsatt stark satsning på skogsliinens inland. Jagvill gärna betona denna meningsyttring från utskottet. En fortsatt starksatsning på skogslänens inland är nödvändig. Den är nödvändig inte bara för attnu ordna sysselsättning åt de arbetssökande utan i minst lika hög grad för allpå sikt klara en acceptabel utveckling i dessa regioner. Iarbetet med nytt länsprogram pekar prognosen för mitt eget län, Västerbottenslän, på en fortsatt folkminskning i inlandet. Om dessa prognoser tillåls bliverklighet skulle den regionala strukturen i detta område allvarligt äventyras.Underlaget för den på många områden väl utbyggda samhällsservicen, exempelvisskolviisendel och sjukvården, skulle då allvarligt rubbas. Förnågon tid sedan meddelades i stoni rubriker i liinspressen atl gymnasierna iVilhelmina och var hotade på grund av minskande elevunderlag. Ennärmare kontroll av uppgifterna visade lyckligtvis att rubrikerna var"falskt larm". Men alt larmet gick berodde på atl marginalernarörande elevunderlaget för gymnasierna i inlandet iir små. En fortsalluttunning av befolkningsunderlaget kommer atl få allvarliga konsekvenser. Jagfinner det viktigt att i det här sammanhanget framhålla alt del totala antalsom redovisas i folkmängdskolumnerna inte siiger hela sanningen omutvecklingen. Åldersfördelningen iir av iinnu större betydelse. Insatserna förökad sysselsättning måste därför göras så atl ungdomarna, såviil unga män somunga kvinnor, får jobb också på orter i inland. En differentieradarbetsmarknad erfordras föratl skilda yrkeskategorier skall kunnasysselsättas. Det iir naturligt att en sådan differentierad arbetsmarknad inlekan byggas upp på alltför små orter. Den centerpartisiiska kritiken motsatsning på vissa stödjepunkter är diirför helt obegriplig för mig. Sedanvill jag uttala ytterligare en synpunkt på frågan om befolkningssiffrorna. Dethärmed tillfredsställelse kunnat konstateras atl Norrlandslänen under desenaste åren har uppvisat en viss ökning. Jag vill emellertid varna för enalltför optimistisk tolkning av dessa siffror. Fördelningen inom länen iirniimligen långt ifrån tillfredsstiillande. För atl iin en gång exemplifiera medförhållandena i mitt eget liin vill jag säga all det iir bra all Skellefieå ochUmeå kan notera ökade invånarsiffror, men del löser inte problemen i ,, och andra delar av inlandet. Hiir spelar avståndsfaktornen helt avgörande roll. Om en tillfredsställande service skall kunnauppriitthållas i det vidstriickta område som inland utgör måstetillviixt kunna skapas på ett antal inlandsorter. Jag har hiir exemplifieratmed Viisierbotten, som jag kiinner biist till, men förhållandena iir likartadei övriga Norrlandsliin. Detia iir ytterligare skiil för. som utskottet siiger,"en forisatt stark satsning på skogsliinens inland". Jagvill också la tillfiillel i akt alt siiga några ord om statliga industricentra.Jag gör det inte minst diirför att jag har glädjen atl se ett Nr 65 av de två existerande industricentra i min egen kommun. Tnrsdaeen rien läggningenhar haft all brottas med vissa inilialsvårigheler är vid del 24 anril 1975 ''''''' " ''''"' och del har också utskollet konstaleral. anser sigha anledning räkna med alt svårigheterna skall kunna bemästras Regional utveckling i takt med alt stifielsensnyinrättade administration bygger ut sina kontakter med företagen. Jag harsamma bedömning och samma förhoppning. Det är från många synpunkter angelägetatl de uppförda indu-stricenlralokalerna kommer lill fullt utnyttjande.Om det inte lyckas måste regeringen vidta kraftigare åtgärder. Enheter i denstatliga företagssektorn bör kunna komma i fråga i det sammanhanget. Närdel gäller fortsatt utbyggnad av industricentra säger utskottet altindustricentrastifielsen kommer alt anföra synpunkter ochlänma förslag. Del är förståeligt alt man har velat se utvecklingen i de redanuppförda anläggningarna innan man går vidare. Jag hoppas att man skall lyckasmed den pågående försöksverksamheten och därmed få ett tillfredsställandeunderlag föratl gå vidare i utbyggnaden. Jag utgår då ifrån att man bygger utandra eiappen av anläggningarna i och . Goda erfarenheter avgjorda insatser bör motivera uppförande av industricentra också i ,som föreslås i motionen 641. En sådan åtgärd skulle också vara ett verksamtmedel för alt prioritera det inre stödområdet. HerrHJORTH (s): Regionalpolitiken har som vanligt föranlett elt mycket stort antalmotioner, och det är väl naturligt i en fråga som främst gällersysselsättningen runt om i landet. Del regionalpolitiska utredningsarbete sompågår i de olika länen utgör, som jag ser det, elt värdefullt underlag och envägledning för inriktningen av den framlida regionalpolitiken. De insatser somgjorts har varit värdefulla, men vissa åtgärder behöver nog omprövas och ges enannan utformning. Desocialdemokratiska ledamöterna på läns-bänken har inte väckt någonmotion om att gränserna för stödområdet skall ändras. föreslog viatt de tre norra kommunerna i liinet skulle införlivas med det allmännastödområdet. Vi framhöll då all dessa kommuner med utpräglat ensidignäringsstruktur borde få del av lokaliseringsinsatser för atl man skall kunnafå till stånd ett mera differentierat näringsliv. Nutillhör norra den s. k. grå zonen utanför stödområdet, där särskildhänsyn skall tas vid prövning av regionalpolitiskl stöd. Jag vill gärnavitsorda att denna positiva inställning lill utsatta orter lett till attföretag i detta område fått lokaliseringsstöd. Det har hafi stor betydelse ochbidragit till alt trygga sysselsättningen. Den nödvändigamoderniseringen och rationaliseringen av företagen innebär som ofiast enreducering av arbetsstyrkan, vilket i sin tur minskar underlaget för denkommunala och kommersiella service som byggts upp i dessa samhällen. Delär därför nödvändigt med nylillskoll i fråga 88 om sysselsättning, för att inte utarmningen skall fortsätta. all sådana problem uppståräven utanför stödområdet, och svårigheterna blir desamma var de än uppträder.Frågan iir väl om inte tiden snart är mogen att ta bort gränserna för det yttrestödområdet. När det gäller lokaliseringsinsalser i form av lån och bidragmåsle man i alla fall ta ställning till varje objekt för sig. Del avgörande iirinte var förelaget är etablerat utan de problem som en företagsinskränkningeller nedläggning medför för förelaget och den bygd som del verkar i.Gränserna kan renlav bli vilseledande för de nödvändiga insatserna. Utskottetsade - och det understryker man iiven - att frågan omgränsdragningen för stödområdena får tas upp till en samlad bedömning nästa åri samband med frågan om inriktningen av regionalpolitiken. Vårmotion , nr 941, ställer frågan om uppförande av industrihus som kommunaltberedskapsarbete. Vi vill ha en översyn av och förslag lill iindradebestiimmelser beträffande uppförande av s. k. industrihus. Anledningen tillmotionen är atl kommunernas möjligheter atl uppföra industrihus somberedskapsarbeten har beskurits. Man föreskriver nämligen nu atl de företagsom skall förhyra lokaler i sådana industrihus skall ha "lokalavsättning". Man frågar sig då vad som avses med lokal avsättning. Det kanväl i så fall på sin höjd bli fråga om någon hantverkare. Så snart del är frågaom produktion av något slag måste avsättningen sträcka sig längre än dennärmaste omgivningen. Många företagare är i slort behov av nya eller utökadelokaler men får avstå, då de av eko-iiomiska skiil inle har möjlighet alt byggasjiilva. Attarbetsmarknadsmyndigheterna skärpte villkoren för att bygga industrihus somberedskapsarbete torde bero på all kommunerna hade utnyttjat möjligheten förfiitigl, med den följden all många lokaler fått stå oanviinda. Man skulle istället kunna skärpa bedömningen och göra den mera selekliv, men ändå göra delmöjligt att uppföra industrihus som beredskapsarbeten på orter som haruppenbara behov av lokaliteter för utökad industriverksamhet. Länsstyrelseni liin häri förslaget till liinsprogram understrukit detta behov för iförsta hand sådana företag som redan iir etablerade i kommunen i fråga och somför atl kunna fortsätta alt bedriva verksamheten eller utöka den måste ha nyalokaler. Nuanser inrikesutskottet att en fortsatt restriktiviiei iir motiverad men menaralt man dock bör öppna vissa möjligheter alt stödja uppförandet av lokaler föruthyrning till även andra typer av företag. Del iir precis del vi avsåg med vårmotion -det iir bara synd atl utskollet vill begriinsa detta till anläggningarpå orter inom det inre stödområdet med särskilt stora svårigheter. Som jagnämnt finns del även på andra orter i landet, exempelvis i norra , behovav lokaler föratl företagen skall kunna leva vidare. Jaganser all det med bibehållen restriktiviiei borde vara möjligi atl vid uppkomnastarka behov av anläggningar kunna stödja uppförandet av industrilokaler påsådana platser. Inrikesuiskoitei vill inie vara med Nr 65 om det, men om detta inte gårenligt , Torsdaeen den hoppas jag i alla fall att regeringen ger sitt medgivande därtill ispeciella '''" Regional utveckling i Stenkyrka (c): I utskottets föreliggande belänkandebehandlas ett par motioner, avlämnade av i och mig.Motionerna behandlar problematik vad gäller den regionalpolitiskautvecklingen, och de förslag som framförs stöds av såviil som avGotlands kommun. I motionen 950 hemställs atl uttalar all Gotlanddå det gäller regionalpolitiska åtgärder tillförs inre stödområdet. Vid en genomgång av sådana faktorer sombefolkningsutveckling, befolkningens ålderssammansättning, niiringslivetsutveckling och struktur, arbetsmarknadsläge, inkomslunderlag m. m. visar detsig alt i de flesta avseenden kan jämsliillas med de områden av vårtland som r n. tillhör det inre stödområdet. Golland tillhör delallmänna stödområdet. En effekt kan i och för sig utliisas av detta. Men detframstår också klart att de medel som inom allmänna stödområdets ram slår lillbuds inte är tillräckliga för atl klara situationen. uppgick den faktiskasysselsättningsökningen i stödlbretagen till 250 personer. Detta kan stiillas irelation till målsättningen, 2 000 nya sysselsättningstillfällen fram lill1980. Orsakerna till den otillräckliga effekten iir friimst av två slag: delsär det befintliga beståndet av industriföretag alt bygga stödverksamheten påalltför begränsat, dels har lokaliseringsstödet ej förmått företag atletablera sig på , med två undantag under 1970-lalel. Vår uppfattning äratt om det regionalpolitiska stödet skall ha någon verklig betydelse för regionenoch svara mot behoven, måsle stödet kraftigt förbiinras. Starka skäl talardärmed föratl Golland i lokaliseringspolitiskt avseende tillförs del inrestödområdet. I motionen 1703 hemstiills all rikdagen till regeringenuttalaratt då det giiller den regionalpolitiska utvccklingsplaneringenklassificeras som primiiri centrum. Enighet föreligger mellan liinsstyrelse och kommun om altstarka skäl talar för en omprövning av nivåtillhörighet vid denregionala sirukturplanen. Inrikesutskotlet uttalade i anledning av propositionen1972:111 angående regional utveckling och hushållning med mark och vatten attGolland "inte bör undanias från åtgiirder som eljest skall ifrågakomma förprimiira centra". Enbart detta uttalande visar i och för sig alt det voreen välmotiverad åigiird att uppklassa från regionalt till primiiricentrum. Inrikesutskotlet har , i avvaktan på det pågåendearbetet med Liinsplanering 1974, inte ansett sig böra i sak pröva de hiir berörda mo tionerna. Detta iir beklagligt ur den synpunkten, att åigiirder för 90 del iir brådskande. För dagen synesdet emellertid meningslöst att yrka bifall till motionerna. Vi får återkomma i dessa frågor. HerrHÅKANSSON i (s): Inrikesutskotlet har i sitt belänkande valt all inte ta ställning del motioner med olika yrkanden som har del gemensamt all de behandlar denregionala strukturen sedd ur en inte alltför snäv synvinkel. En del avmotionerna upptar yrkanden som har behandlats av , men denmotion som jag förelräder har inte tidigare haft den förmånen - om det nu kanvara en förmån att bli lagd på is. Motionen297 har rubricerats "om regionalpoliiiskt stöd till , m.m.". Kärnan i argumentationen kan sammanfattas på följande sätt. Av landels regionala centra är endast fyra ursysselsiittningssyn-punkl mer beroende av ell enda företag än är avTrelleborgs Gummi fabriks AB. Vid en jiimlbrelse med övriga kommuner i riket istorleksordningen 30 000-40 000 invånare visar del sig alt har denstörsta ulfiyliningen av samtliga. Inflyttningen undersamma period har varitmåttlig, varför saldot blir ett minus på niislan 700 personer. Siffrorna ärhämtade års statistik, och är de av samma dystra karaktär.Ingen kommun visar elt sämre saido än och endastytterligare en kommun konmier över minus 400. har definierats som ett regioncentrum.Jag delar helt den uppfaiiningen men kan bara beklaga att samhiillet vid olikaindelningar inte har levt upp till den definitionen. Jaghar viss förståelse för utskottets sätt atl behandla frågan men vill iindåframföra några kompletterande uppgifter lill motionen -detta endast iförhoppningen att de som har alt agera i denna fråga skall se problemenklarare, 1 den utstriickning de uppiiickt problemen, eller helst vidta åtgiirdersom leder till påtagliga och positiva resultat. Antaletarbetstillfällen i kommunen minskade med 370. För1970-talet iir prognosens minus 330. Trots tillbakagången svarar industrinfortfarande för ca 40 96 av sysselsiittningen. Industrin domineras som sagt avett företag, som ensamt svarar för ca 70 96 av industrisysselsiitiningen. Deltaföretag tillämpar på grund av iindral orderläge, som den numera giingse termenlyder, i praktiken anstiillningsstopp. Formellt iirdetta grundat på beslut . Vad som med en modern beniimning kallasför omstrukturering pågår. Den innebiir atl antalet arbetstillfällen underinnevarande år skall minskas med drygt 300. Antalet anstiillda vid dettaförelag var vid del senaste lolalt 3 978. .Att operera bort nästan8% av antalet arbetstillfillen sker givetvis inte utan smiirta eller bekymmer. Denlångsiktiga prognos över arbetskraftsbehovet som detta dominerande förelag haruppriittai visar alt bilden helt har iindrats jiimföri med hur den såg ut förbara . Dagens uppgift att antalet anstiillda år 1980skall vara 3 600 får antas vara riklig, och kommunen får handla diirefter. Konsekvensen iir en fortsatt minskning. Minskningen av antalet arbetslillfällen skall ses i sittsammanhang. Del totala antalet arbetstillfillen i kommunen iir drygt 15 000.Föriind-ringen motsvarar således en minskning med 2 96 uttryckt i relativa tal,och var och en kan med den uppgiften som underlag beräkna vad en motsvarandeminskning inom andra regioner skulle bli i absoluta tal. Jag skall emellertidavslå från att göra del . Tillgänglig statistik visar entydigt att Trelleborgsbefolkningsulveck-ling helt följer förändringarna i antalet arbetstilllallenvid Gummifabrik. För tydlighetens skull vill jag, herr talman, framhållaall del som dis-kuleras i motionen inle enbart iir önskemål om en utveckling ipositiv riktning av det dominerande företaget ensamt, ulan önskemålet är givetvisen differentiering och positiv utveckling av näringsliv och serviceorgan idess allmiinna och vida mening. Delta inle minst på grund av all den nupågående omstruktureringen vid Gunmiifabrik också får andraolyckliga konsekvenser. Förelag av den här karakliiren låter normalt en he! delarbeten ulföras externt hos småindustrier elc. Givet är att en inskriinkning avvolymen av legoarbelen nu också sker i kanske större utstriickning iinproportionellt, vilket gör att underlaget för många hantverkare, småindustrierosv. minskas eller helt försvinner. En indikation på hur liiget på arbetsmarknaden iTrelleborg i nuvarande stund är kan den senaste riikningen påarbetsförmedlingen ge upplysning om. I motionen diskuteras f ö., herr lalman,varför det lokala arbets-förmedlingskonlorel bör omvandlas till ettdislriklskontor för Trelleborgsregionen. Statistiken visar attantalet arbetslösa kassamedlenmiar iir 299, fördelade på 169 miin och 130kvinnor. Antalet s. k. övriga arbetslösa iir 87 män och 123 kvinnor, ellertillsammans 210 personer. Dessa båda grupper av arbetssökande utgör tillsammans509 personer. Vid detta tillfiille fanns dessutom 92 personer på s. k.tillfilliga arbetsplatser som bedömts som kortvariga. Totalt slår alltså 601miinniskor till arbetsmarknadens förfogande som arbetssökande. Detta skall då jämföras med antalet lediga platser som , , var 61 stycken, varför relationen mellan antaletarbetssökande utan arbete, 509 stycken, eller ulan stadigvarande arbete, 92stycken, tillsammans 601 stycken, och lediga platser iir mycket niira 10lill 1. Antalet ungdomar som ingår i det redovisadematerialet iir 44 filekor och 12 pojkar, eller tillsammans 56. Vad som gördetta än svårare iir att prognosen i denna del viinias öka med ytterligare 200ungdomar som enligt förmedlingskontorels syn sannolikt inte kommer att fånågot jobb nu niir skolorna slutar. Förmedlingens bedömning iir vidare att under maj-junikommer antalet arbetssökande troligen an stiga till över 800. medan del totalaantalet lediga platser väntasligga kvar på oförändrad nivå, ca 60. Effekterna av detta kiinner vi, herrtalman, alltför väl till, varför jag inte skall beröra dem i detta sammanhang. Dekrav om en differentiering och utökning av kommunens näringsliv som olikaföretriidare framfört i skilda sammanhang får, mot den skisserade bakgrunden,anses som synnerligen motiverade. Allhänvisa till den pågående länsplaneringen, som utskollet gör, har tyvärr inleen särskilt god klang hos många irelleborgare. Tankegångarna om stöd,differentiering etc. har vi kunnat se beskrivna i olika sammanhang, t. ex. iden nu gällande länsplanen. Landshövdingen förklarade all "liksomi nu giillande länsprogram kommer vår strävan att bli all kring bl. a.Trelleborg bygga upp regionala arbelsmarknader med ett väl differentieratnäringsliv och en viil utvecklad och regional service". Viställer detta uttalande mot motionens konstaterande: "Några åtgärder somgett konkreta resultat har dock icke vidtagits, vare sig från regionall ellercentralt håll." Enförnyad planering som redan fån sin uppgifi karakteriserad av ordföranden iden handläggande styrelsen, nämligen att som i det gällande länsprogrammelinnebära ingenting ger inte några goda förhoppningar för framtiden. vill jaginte sätta all tro och allt hopp till -överordnade organ bör ochkan handla. Om inte, så finns det anledning att återkomma. Jagskall därför i delta sammanhang, så som förnufiet bjuder, avstå från att yrkabifall lill en redan på förhand slagen motion i den förhoppningen altproblemen ändå skall finna sin lösning. I motion 1714, undertecknad av cenlerledamöterna från , harvissa regionalpoliiiska frågor berörts, då med utgångspunkt från det län virepresenterar. Inrikesutskoltet har i betiinkande nr 7 behandlat denna motionliksom ell stort antal motioner med liknande innehåll. Kanske kan man tolkaden strida motionsfloden just i detta ämne på så sätt att det här finnsspeciellt mycket ogjort. Behov och önskemål har förts fram från skilda regioneroch av olika partirepresentanler. I motion 1714 har vi sökt alt något belysaSkaraborgs regionalpolitiska situation, dels fördelar, men dels också brister.Till bristerna hör onekligen att liinet är och enligt förslag synes förbli iavsaknad av efiergymnasial utbildning. Men till detta finns del anledning allålerkomma i annat sammanhang.