prot · FY0992 · 1975-12-31 00:00:00 — Med hänsyn lill deslrälvärden som kan tillåtas är kärnkraft från aggregal i normal drift den nästvattenkraft renaste energikällan vi har. Till bilden hör att vär almostar ochvärt klimat sannolikt inle Energihushållningen, m. m. Energihushållningen, m. m. mår väl av att alltförmyckel koldioxid från förbränning utsläppes. Det sker frän olje- och kolfyrarmen inte från kärnreaktorer. Ännu renare energiformer kommer kanske attulnylfias - sol, vind, jordvärme - men de finns inle lill handsnu, och utskollet har haft au göra en jordnära bedönining av möjligheterna altklara de närmaste 10-15 årens ofrånkomliga tillväxt. Enandra invändning av säkerhelsnatur mot kärnkraften är haveririsken. Här ärordet haveri att fatta i egenllig mening och inle i sin urlakade form. Hur storär risken för elt haveri, och vad händer om ett aggregat havererar? Här omnågonstans går verkligen de fackman-naomdömen vi matas med isär. Enligl denkritiserade och av nämnda Rasmussenrapporten, upprättad av enamerikansk vetenskapsmans slab med slor noggrannhel, löper vi samma risk allbli dödade vid ett kärnkraftshaveri som all bli träffade av en meleorsien ihuvudet. kärnkraftverk har havererat, och någon erfarenhet finns inte attbygga på. Men andra vetenskapsmän hargjort andra bedömningar ända därhän, angivit felbedömning någonstnas mellan exponenterna plus minustvå. Människans risk för ell kärnkraftshaveri ligger således nägonslans mellan auen meleorsien faller ner pä en nieiers avsländ frän oss och all vi bliriräffade av ivä meleorslenar i huvudel - kanske. Översalllill den prakliska bedönining som näringsuiskoliei haft all göra har intehaveririsken - i ordels egentliga mening - kunnai avskräcka i jämförelse medandra risker, som vi frivilligt utsätter oss för: i trafiken, genom all rökaeller vänja oss vid sprit, kanske rent av genom att äla för mycket eller allröra oss för litet. Entredje invändning mot kärnkraften gäller avfallet. Frågan om förvaring av dethögaktiva avfallet har inle slutligt lösts. AKA-ulredningens slutsats idelbetänkandet all problemen är möjliga alt lösa har lidigare berörts här . har pästått all utredningsledamölerna inle skullevara objektiva. Jag vill verkligen bestrida del påslåendet på mina ochparlamentariska medbröders vägnar i utredningarna -jag instämmer där med herrWijkman. För min del har jag bildat mig min uppfattning i den här frågan underutredningsarbetets gång. Jag hade verkligen ingen klar uppfattning när vibökade utredningen. Man kan emellertid ställa frågan, som hargjort, om en slutlig uppläggning bör ske, om inle exempelvis ulvecklingen avbridreaktorn borde avvaktas, innan man slutligt lägger undan denna i så fallmycket stora energitillgång som avfallet utgör. Utskottetsmajoritet härefter AKA-ulredningens föredragning inle bedömt avfallsfrågan oöverstigligt hinder för all bygga ut kärnkraften. En forlsalt utbyggnadär en mängdfråga inle en artfråga om avfallshanteringen. Även med enbegränsning, som antytts, till fem reaktorer får man ell avfall av precissamma karaktär. Enfiärde invändning gäller sabotage- och krigsrisken. Den bygg-tekniskautformningen och den ständiga bemanningen av kraftverken samt hur frågan nuuppmärksammats och hur den föfits av bl. a. kärnkraftinspeklionen harutskottels majoritet funnii betryggande, särskill i jämförelse med andra, likavikliga industrianläggningar där sabotagerisken är stor. På grund av hallen avplutonium utgör det högaktiva avfallet en krigsrisk, invänds det ocksä.Isotopen plutonium 239 utgör "krutet" i en lyp av kärnslridsspetsar.Genom upparbetning av avfallet blir emellerlid plutonium 239 uppblandat medisotopen 240, som inte kan användas i slridsspelsar. I händerna pä ensjälvmordssabotör kan även plutonium 240 orsaka livsfarliga föroreningar,orimliga att sanera. Ställt i jämförelse, emellertid, med världens innehav avkärnslridsspetsar, även med tänkta banor över våra huvuden, och medföroreningarna från allehanda avsiktliga kärnvapenexplosioner kan inte hellerdetta avskräcka utskottet från en svensk kärnkraftsproduktion av en ijämförelse med världens produktion i övrigl så ringa omfallning. Förmig framstår dock en femte synpunkt pä kärnkraften som avgörande. Om svenskafolket är sä förskrämt för kärnkraften som den högröstade opinionen ger skälalt misstänka, bör vi naturligtvis bara därför avslä frän den, om ock rädslanär omotiverad. En sammanställning av våra 45 000 rädslagssvar - som har berörtslidigare - där alla åsikter beretls lillfälle att vädras, har emellertidövertygat om att svenska folket har samma nyktra syn pä kärnkraften somutskottets majoritet. Tillsisl i kanten: I den stora mängd av motioner och reservationer som ulskottethaft alt ta slällning till är en punkt, nr 9 i partimolion nr 905, avsärskilt inlresse. Ingen reservalion har upptagit punklen, men tanken bakomden slår igenom i flera reservaiioner. Man menar i niotionen att det i sambandmed kostnadsberäkningar för industriinvesteringar och tillverkningsprocesserskulle tas avgörande hänsyn även lill energianalyser. Därmed har man så altsäga infört ett nytt mynt. Man skall i kalkylen la inte bara förelagsekonomiskhänsyn lill koslnaden i kronor utan även samhällsekonomiska hänsyn tillenergiförbrukningen. Därmed lar man ell stort kliv bort från den liberalamarknadsekonomin i riklning mot någon sorts blandekonomi även inom företagen. Iflera reservationer går delta synsätt igen, ehuru försvagat, t. ex. ireservation 5 vid näringsutskoltets betänkande nr 30. Staten och NJA kan enligtden gemensamma borgerliga reservationen få kalkylera blandekonomiskt. Eltunnat typiskt exempel är motion nr 2009. Han vill t. o. m. byggaen kanal mellan och . Tanken pä denna kanal, som den däkallades, väcktes först . Den var en riksdagsföljeiong pä1840-talel och resulterade 1855 i projeklet Köping-Hulls järnväg, somemellertid aldrig kom lill - en tänkt hamn vid . Man gjorde tväkonkurser men kom ändå inte dit. har kanal inte bedömtsföretagsekonomiskt lönsam. Glidningenbort från marknadsekonomin kan sannerligen vara intressant för väfiare somröstat för en liberal samhällssyn. Jag yrkarbifall lill näringsutskoltets hemställan Energihushållningen,m. EnergihushåU-ningen, m. tn. Underdetta anförande övertog fru tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HenÅKERFELDT (c): De minskande energiresurserna, nu och framförallt , harskapat elt energimedvetande hos slora grupper av vårl folk som man inle kundeana för några är sedan. Och minsta eftertanke ger vid handen all vi pä mängahåll har en beiydande överkonsumtion av energi. Den främsta orsaken till det äralt priset på energi har varit sä lågt alt man försummat alt länka i sparsammabanor, trots all man borde ha anat vad framtiden skulle komma att innebära. Inteminst inom bostadsbeståndet har det låga energipriset medfört"besparingar" genom enklare former av isolering vid byggandet. Det ärdärför som besparingsmöjligheterna nu är speciellt stora just i del befintligabostadsbeståndet. Avdet energisparstöd som lämnats lill den här sektorn har den Slörsladelen gått lill småhusen. Del har varil naturligt all del varit så, därför attvinsten av åstadkommen besparingseffekt har gäll direkt till ägarens egenficka. Sä har inte alllid kunnai vara fallel för hyresgästerna iflerfamifishusen. De pä de flesla håll tillämpade bränsleklausulerna har inlegett fastighetsägarna nägon motivation alt äsiadkonimu ell genomslag päkostnadsnivån för hyresgäsiernu. Förhandlingar pågår nu mellan parterna påhyresmarknaden i syfte ull fä en ändring lill stånd. Det är bara all hoppas attsä kan bli fallel. Individuellenergimätning är emellertid en åtgärd som kun få effekt även för hyresgästernai flerfamiljshusen. Det har flera motionärer vidrört och ställt yrkanden kring.Utskottsbehandlingen har ocksä medfört alt moderater, centerpartister ochfolkpartister har enats kring en reservation, nr I. Innebördeni den är att man förordar alt bostadslångivningen förknippas med förbud molkollekliv mäining av varmvailen. gas och el. Del här bör gälla såväl vidnybyggnad som ombyggnad - dock med en dispensmöjlighet på grund av de skifiandeleknisku och ekonomiska problem som kan uppslå vid ombyggnadsförelug. Detär alldeles klart och visal i flera sammanhang ull individuell mätning gerlägre förbrukning. Det visas kanske mest markant i småhusen, där man alllid haren individuell mätning. Där är varmvattenförbrukningen ofta bara hälften avvud en lägenhet i flerfamifishusbeslåndel förbrukar. Denändring av byggnadsstadgan som vi efter den hiir deballen skull besluta omkonimer att möjliggöra en utformning av Svensk byggnorm, som kan innebära etlgenerellt förbud mot kollekiivmäining. Förslug lill ny Svensk byggnorm väntasredan till hösten, varför vi inte i reservationen hur velal yrka pä ell sådantförbud . Idet här sanimunhangei säger industriministern i proposiiionen ull förhållandenapä den här punklen inle är lillfredssiällunde. Vi får hoppus alt hans insikt pädel här området kun i någon mån bidra lill ull vi fär generella föreskrifteri kommande byggnormer. De föreskrifterna bör, 0111 inle nu så i varie fullframöver när säkrare leknisku förutsättningar föreligger, även kunnuutsträckas all omtaila värmemängdsmätning. , ,r,-ic 27maj 1975 bör alllsä åstadkommas när man fält lilltörlilligu niäture inom den sek- _ Energihushållningen, m. m. Beträffandeunslagsramarna har utskottsmajoriteten och reservanlerna stannat för olikaståndpunkter, I fråga om de här ramarna skifier sig markant fränpropositionen och ulskottsmajoriteten. utskottsledamöterföreslår i reservationen 4 en ökning av det totala beloppet till programmetför energisparstöd till bostadssektorn från 326 mifi, kr,, som urpropositionens förslug, lill 722 mifi, kr, vårl förslag grundar sig påvär slarka satsning pä en besparingslinje. Sådana här besparingar bör sättasin där de ger de största effekterna, och det är enligt bl. ä. bosiadsslyrelsenoch energiprogramkomniitlén jusl bosladsseklorn. Här kan förhållandevis småsatsningar ge en minskning av den ärliga förbrukningen i en situation där allaandra sektioner ökar trols ambitiösa bespuringsälgärder. mol bukgrunden avatt just bostadssektorn representerar en slor del uv den loialaenergikonsumtionen är ålgärderna vikliga. Nuinneliggande unsökninguruvseende della energisparstöd hinner inle behandlasunder det hiir budgetåret. Densenasie redovisning som gjorts avser lägel den 1 upril. Dä vur 18 000 unsökningarobehandlade, vilket pekar pä elt stort behov - ell behov som vida översligerden efterfrågan som man hade anledning alt räkna med när man införde dettaslöd. proposiiionen förutsatt ökning av informalionsinsulserna konimer ocksä medstörsta säkerhet ull medföra en ökad efterfrågan. Den hittillsvarandeefterfrågan har tillkommit utan några omfattande informationsåtgärder.Erfarenhetsmässigt vet man att det tar innan information uv del härslaget resulterar i en ansökan. Jag tror att den gångna liden inte varittillräckligt lång för all man skall kunna räkna med ull ha fån fruni aktuellaobjekt till prövning. Ökade informationsinsatser under det kommande budgetåretkominer därför au ge god effeki på efterfrågan. Dägäl ler det all ur samhällets synpunki önskvärda ätgärder inle hindras av bristpå pengar. Bostadsstyrelsenhur i etl lioärsperspekliv redovisat behovet av åtgärder inom bosladsseklornoch har kommit fram lill alt det för en maximal salsning under tioårsperiodenskulle behövas II mifiarder kr. i del befintliga beståndet och 4miljarder i nyproduktionen. Skall vi någorlunda kluru deilu åigurdsbehov, måstesatsningen nu vara uv minst den omfattning som förordas i reservationen 4. Debidrags- och lånegränser som gäller för energisparstödel bör inte beirakiussom låsta framöver. En höjning av beloppen, liksom en ändring och/ellerutvidgning av ålgärderna bör kunna övervägas när mun fåll ytterligareerfurenhei uv de olika åtgärdernas spareffekter. EnergihushåU-ningen,m. i motionen 2030 pekat pädenna möjlighet. Ävenden i proposiiionen föreslagna uppsökande verksamheten kommer all vara tillgod hjälp när del gäller all spåra upp objekt, som kan ge godabesparingseffekter. Så bör t. ex. utvecklingen av metoden med s. k.termofolografering kunna ge oss goda möjligheter alt, såväl i nyproduktionensom i det äldre beståndet, bedöma isoleringsslandarden. Denökning av anslaget lill kommunulu byggnader som vi föreslär är rätt betydande,frän 50 mifi. lill 150 milj. kr. Den kan dock inle bedömas mot bakgrund av deansökningar som hillills kommit in. Dessu unsökningar avser ett belopp om ca11 mifi. Det är först sedan besparingsåtgärder hunnit bedömas ikommunernas budget- och investerings-planering som den verkliga efterfrågan kanöverblickas. Mycket talar för att man kanske - främst hos landstingensanläggningar - kan komma att erhålla betydande besparingseffekter med relativtmätlliga insalser. Enannan rubrik i programmet avser samlingslokaler. För dessa föreslår vi enfördubbling av propositionens anslag, frän 5 milj. lill 10 milj. kr.Erfarenheterna av det nu utgående ordinarie stödet till dessa lokaler ger vidhanden att behovet är,beiydande. Åtgärder som finansierats med hjälpav det ordinarie stödet innehåller ofta myckel beiydande moment avenergibesparing. Utskottet har i samband med behandlingen förordat ensamordning niellan ordinarie stöd och energisparstöd, något som ylterli:gareunderstryker anslagsbehovet pä denna punkt. Enytteriigare punkt i programmet gäller slutligen stöd lill prototyper ochdemonstrationsanläggningar,som inte kan finansieras på annat sätt och vilkassyfte är att snabbt föra ut tillgänglig teknik lill praktisk användning. Detär vikligt all denna verksamhet inte bromsas av brist pä medel. Anslaget bör geutrymme även för sädana initiativ som inte kan planeras inom de iproposiiionen förordade akiiviteisramarna. Även har i reservaiionen2 framfört i sak samma krav på den här punkten. Man vill lydligen i denreservationen nå avseii resullal - alltså sanima som vi i centermolionen - menman vill nä del inom proposilionens anslagsram. Vi anser emellertid all skallman använda den här verksamheten i den omfattning som vi anser nödviindig, dåär inte del föreslagna anslagel om 6 milj. kr. Vi har föreslagitetl påslag på ytterligare 6 milj. kr. Vi anser det vara av största belydelsealt få del påslaget om man av den här verksamheten skall kunna kriivu någontingutöver de aktiviietsramar soni är fastlagda i propositionen. Med denna motivering och med hänvisning lill reservalionerna vill jagyrka bifall till reservationerna I och 4. Hen (): Jag avser att under nägra minuter kommenieru civiluiskotietsbelänkande 28, punkterna 24-26, alltså utbyggnaden av vattenkraften. Denutgångspunkt vi haft för vär behandling i utskottet har varit den kända att 1496 av vår energiproduklion konimer från vui-tenkraften, eller och attmålet i energibalansen, om vilket alla utom äröverens, är att vi skall öka på detta med , till totalt 1985, vilketkommer att utgöra 12 96 av vår energiproduktion. Dessa kommer allmotsvara drygt tvä tredjedelar av vad som är möjligt att bygga ut. Civilulskoltethar inte behandlal utbyggnadsnivän. Del tillhör näringsutskottets domäner. Föross har det varit fräga om hur handläggningen skall ske rörande ytterligareriktlinjer för utnyujandei av landets vat-tenkraftstillgängar. Denförsta frägan som dyker upp är hur formerna för medverkan skall seut. Propositionen lalar om att medverkan vid bedönining avvaiienkrafisuibyggnaden skall ske genom beslut inom den fysiskariksplaneringens ram. Det är ocksä fräga om att vissa älvsträckor skallundantas från slutlig lillållighetsprövning enligl vattenlagen. Detföreligger inga skifiaktigheler niellan utskottet och propositionen på denpunkten. Däremot tar ell dess bällre helt enigt utskott upp frågan om att delfortsatta arbelel skall handläggas någol annorlunda än vad departementschefentänkt sig. Vi önskar en komplettering i fräga om vattenkraftsuibyggnaden inteförst , som proposiiionen säger, utan så snart som de utredningar som nuarbetar är klura. Vi önskar fä beslutsunderlag för all helsl kunnalu slällning till vattenkraftsuibyggnaden i hela och norra . Deltaär en icke oväsentlig uppstramning av propositionen. Del är också etl sätt attförsöka uppväga de evenluella nackdelar som kan följa med att inte geregeringen sådant brett bemyndigande som departementschefen vill ha i fräga omden fortsatta vattenkraftsuibyggnaden. Framför alll skapar det eniga utskottetpå detta säll större handlingsfrihet belräffande kommande beslul om hur värvallenkraftsutbyggnad skull ske för energiproduktionen, inle bara fram till1985 ulan också för liden därefter. Denandra fräga vi behandlar iir den ur opiiiionssynpunkt kiinsliga frägan om vilkaälvsträckor som vi t. v. skall undanta från slutlig lill-låtlighelsprövning,alllsä all gå den vanliga gången över valiendomsiolen eller att senare kunna geen möjlighet för regeringen ull ulifrän vissa mer allmänna bedömningar kunna laställning lill om ell projekl skall genomföras eller inte. Delta ärnaturligtvis en avvägning mellan bevarandeintressen och utnyujandeintressen. Förstkan man fastslå att när det enbart är fräga om begränsade konflikter mellanmotstående intressen inför nya planerade projekt, skall man vara öppen för enslutlig lill-låtligheisprövning. Ioch med alt den Sehlstedlska utredningen presenterade sitt resultat vadbeträffar utbyggnaden av vulienkruften i norra och södra fickvi en klassificering uv en rud oliku älvsträckor, fem klusser närmare bestämt,frän O t. o. m. Nollan representerar en grupp inbyggnader som man färbeirakiu som klura, så alt de kun behandlus direkt i den vanliga ordningenenligt valtenkigen. Det blir någotbesvärligare niir mun konimer till näsiu klussificering. EnergihushåU-ningen,tn. Energihushållningen,m. nämligen den förstaklassen. Redan propositionen har lagit undan ett projekl. I, menutskottsmajoriteten går vidare och föreslär att projekten i. v. undantas från slutlig lillållighetsprövning. Jag tror det ärväsentligt alt man understryker alt del gäller t. v., eftersom jag har seu atiman inte minsl i mussmedia har uppfattat det så att det skulle vara något slagsriksdagens stopp för vidare projsklering i dessa forsar. Men det är som sagtfråga om en lösning t. v. för all vi skall ha handlingsfrihet inför kommandebeslut. Vidareär det angeläget att i delta sammanhang undersiryka att den klassificering somman har gjort i den Sehlstedlska ulredningen inte är för allom given och altdärmed ödet skulle vara bestämt för alla de olika projekt som är på tapeten.Vi skriver på s. 29 i civilutskoltets belänkande nr 28: "I propositionenanförs att om utformningen i ett senare skede föreslås ändrad så kangraderingen inle ulan vidare läggas lill grund För avgörandet. Detta gällerenligt utskottets mening såväl de förbehållna som de öppna projekten.Regeringen torde, som förutsatts i proposiiionen, få särskilt uppmärksammadessa frågor. Den ovan föreslagna handläggningsordningen öppnar naturligatillfällen att påkalla även förnyade ställningstaganden från riksdagenssida." En framtida förändring av etl projekts karaktär kan alltså fådirekt avgörande inverkan pä den fortsatta behandlingen av projektet. Närdel gäller klass 2 - av de fem klas.serna - finns den avgörande skillnadengentemot proposiiionen, och del iir en avgörande skifielinje i utskottet.Socialdemokraterna har gått på den linjen att de älvsträckor som hör lill klass2 skall underkastas vattenlagen och regeringens bedömande huruvida de skallbyggas ul eller inle. 1 denna klass finns en rad olika projekt som ärifrågasatta i en rad motioner, däribland Sölv-backaprojekiet.Ulskottsmajoriteten - alltså de tre borgerliga puriiernu och vpk - anser alt vibör avvakta den ulredning som handlar om norra älvsträckor för all viskull fä en helhetsbedömning och dä kunna ta slällning även lill dessa älvar iklass 2 - vilka älvar vi behöver bygga ut och vilka vi kan spara. Vi försökerulliså föfiu en linje vud gäller utbyggnad av vattenkraften - all hellre friaän fulla ell vattendrag. Det går naturligtvis aldrig alt i framliden återbördaen nuiur lill vad den har varil. om man en gäng har byggt ut. Vi bör hafullständigt beslutsunderlag innan vi går vidare med vuttenkraftsuibyggnuden. Vadbeträffar klassificeringen uv älvar i klussernu 3 och 4 ur vi överens om t. v. kan vara utan slutligt siällningsiugunde. Pådella sätt har utskottsmajoriteten undersnukiibehovei UVhundlingsfrihet. och vi har skapat en handlingsfrihet. Principfrågan har varithur stort bemyndigande vi skull ge regeringen, och vi hur alltså hur gåll päden äterhållsamniu linjen. Detär dock märkligt uti dennu fråga hur skupal en så stor skiljelinje och behövtföranleda en så stor reservalion uv socialdemokruiernu. Vi skall vura medvetnaom alt denna magiska klass 2. som vi inle är överens om hur den skallbehandlas, representerar bara , och della ur knuppt en halv promille av1985 ärs energiproduktion. Det är svårt all förslå att della skall vara enpolilisk stridsfråga, men uppenbarligen har regeringspartiets förelrädare icivilulskottet stannat för denna linje. Vihar alltså nu valt att fatta etl försiktigt beslut - vi förbereder oss försnabba åigärder efter det all den s. k. Ekslrömska ulredningen om norraNorriands älvar är klar . Vi hoppas på beslut efter del alt denutredningen är färdig för att sedan ocksä kunna närma oss de slörreenergipolitiska besluten . Föross moderaier innebär de beslul som utskotlsmajorilelen fattat att vi vunnit enrad framgångar. Vi kan se att - om della är alla partier överens - de orördaälvarna i , alltså älv, älv, älv och , ävenfortsättningsvis skall vara orörda. Under punklerna 5 och 6 i vår partimolionhar vi just tagit upp frågan om vilket bemyndigande skall geregeringen och vilka älvar som bör hållas undan frän elt slutgiltigtställningstagande . 1 dessa avseenden är vi väl tillgodosedda, och därförber jag, fru talman, att fä yrka bifall till civilutskottels hemställan underpunklerna 24 t. o. m. Energihushållningen,m. Hen i (s): I den omfattande materia som vi behandlar har jag valt ull ägnunägra ord åt elt par reservationer som fogats lill civilutskottels betänkandenr 28. Förslvill jag resonera litet kring reservaiionen 1, som gäller kollektiv mätning avenergileveranser. Det finns anledning att notera reservationen, inte därföratt den synes leda till lottning utan därför alt reservanterna för etlresonemang som jag tror att alla partiers förelrädare i ulskottet i stora delarkunnat skriva under pä, men dessvärre är slutsatserna inte de som naturligenborde föfia uv de frumförda uppfattningarna. Orsakentill delta skall jag avstå från alt spekulera över. Annars har lunkur funnitsom ull minoritetens gemensanimu grund inte ur baserad på del som beskrivs ulanmera på att i äninesrubriceringen ingår begreppet kollektiv, elt ord vars valöri borgerliga kretsar hur en mollslämd klangfärg. Reservanlernaskriver: "Frägan om obligatoriska algiirder bör inte slutligt prövas idella sammanhang." menar reservanlerna, bedömas i delfortsatta arbetet pä en revision av Svensk byggnorm. Vud gällervärmemängdsmätning är fortfarande vissa problem olösta, heter det vidure, och deilufär ägnas omsorg i del Ibrisuitu forsknings- och utvecklingsarbetet. Reservanlernapåslår också uti betydelsen ur energisparsynpunkl uv individuell mätning är såklarlagd all posiliva algiirder bör vidlugus inom bosiadslångivningens rum. Utskoltsniujoriletenshemställun underpunkten 8 förefaller logisk mol bakgrund av vad reservaniernusjulvu skriver, borisen då från del redovisude påståendet, som jagåterkommer till, fru lulinun. Energihushållningen,m. lernu humiiar dock i ellhelt motsatt läge. Reservanlernavill föreskriva all som en förutsättning för all få bostadslän skall gälla allanordningar för individuell mätning och debitering av leveranser av varmvatten,el och gas installeras i såväl nyproduktion som ombyggnad. För ombyggnadsfallentalar man om undanlagsmöj-ligheter och rundar av del hela med att de närmareföreskrifterna skall beslutas av regeringen. Vadreservanterna vill är grumligt, fru talman.