prot · FY0949 · 1975-12-31 00:00:00 — Minuppfattning är att extrema minoritetsgrupper utan religiöst förtecken ocksä kanha skadliga effekter på människor, speciellt barn och ungdom. Jagvill i della sammanhang citera ur en ledare i nr 11 1975,rubricerad "skriver brev". Där står del bl. a.:"Del flnns miljöer där barn och ungdomar utsätts för mer påtagligdestruktiv påverkan. Dessa barn och ungdomar skulle vara mer befiänta av snabbuppmärksamhet. I har man t. ex. belyst den sociala situationen för debarn som kommer i närheten av porrklubbarnas verksamhet. Den berör troligtvisfler barn och ungdomar och är till sin verkning långt mer ödesdiger." annan icke religiös extremgrupps metoder kan alltså befaras medföra vadsocialstyrelsen i den i inlerpellationen omnämnda skrivelsen kallar"själslig anspänning" och "bli ömtåliga personer övermäktig ochgrunda etl behov av psykiatrisk vård". kan vara motiverat altframhålla inledningsvis. svar koncentreras uppmärksamheten hell riktigt påreligions-frihelsfrägan. Jag lackar för att juslilieminislern slår fasi, altåtgärder från samhällets sida som berör sammanslutningar av enskilda måsleutformas så alt bl. a. religionsfriheten garanteras. Det beskedel ärvälgörande, även om det är självklart. Beskedet är nödvändigt på grund av denoro och osäkerhet som aktuella enkätundersökning skapat. Deupplysningar justitieministern lan från förefaller emellertidlika oklara som formuleringarna i följeskrivelsen till enkätundersökningen. Jagciterar försl skrivelsens inledning; "Inom vårt land har på senare åruppkommit olika slag av religiösa eller eljest på andlig verksamhet inriktaderörelser, vars aktiviteter genom sin intensitet i verksamhetsformerna och/elleroriginalitet i fråga om metoder och mötandet av översinnliga fe- Omundersökningar av extrema minoritetsgrupper nomen eller hanterandet avsjälslivets problemalik skifier sig frän andra meravälkända verksamheter avliknande art. Bland strömningar a v angivet slag kan nämnassådana,som verkarför iranscendenlal meditation och vissa religiösa minoritetsgrupper som byggerpå österländska eller västerländska tankegångar. Även företeelser somspirilistiska seanser eller liknande s. k. ockulta sammankomster förfiänar allbeaktas i sammanhanget. Den verksamhet, som bedrives av Scientologikyrkan,torde också i viss män kunna hänföras lill nämnda slag av särpräglade yttringari fråga om synen pä och dispositionen av det andliga kraftfältet." Dettaär en vid och opreciserad skrivning. Med den som grund skall läkarna avgöraeventuella samband mellan engagemang i religiösa minoritetsgrupper och behovav psykiatrisk vård. Risken är uppenbar alt uppläggningen av undersökningenuppfattas som om minoriteters räll all ha "udda" tros- ochlivsåskådningar sätts i fråga. Delta är allvarligt ur religionsfrihetssynpunkt. Deupplysningar justitieministern fåll av gör inte saken bättre.Undersökningen gäller, enligt den nya formuleringen i interpellationssvaret,"olika religiösa rörelser med särskilt intensiva verksamhetsformer". Delar inte justitieministern min uppfattning att ocksä denna nyaformulering är alldeles för oprecis? Många av de religiösa minoritetsgruppernakan känna sig utpekade. Det finns ingen anledning alt undersöka eventuellasamband mellan vårdbehov och religiösa minoritetsgrupper i allmänhet. Dagens svenska samhälle är ett pluralistiskt samhälle. Intressen ochvärderingar är och blir alltmer mångskiftande. Internationaliseringen av helavår kultur är självklart en av anledningarna. Religionens värld är ingetundantag. Antalet religiösa smågrupper och särbildningar ökar påtagligt. I mininterpellation skriver jag alt del i finns minst etl 90-lal religiösaminoritetsgrupper. Den siffran är klart i underkant. Någon exakt uppgift gårinle att ange. Flera av grupperna är korllivade och svåra att innehållsmässigtdefiniera. Den troligen främste experten på detta område i , amanuensenvid i Bo R. , uppskattarantalet lill ca 125. Lålmig exemplifiera den synnerligen omfattande spännvidd i åsikter och värderingardessa sekler representerar. Grundfrågan för sekterna är: Vad skall vi göra förall vinna frälsning? Svaret anger sektens egenart och dess typ. Svaret angerockså sektmedlemmarnas världsuppfattning, hur de ser på det övernaturliga ochanger hur de skall förhålla sig inför del gudomliga och inför världen. Mångasekler sysslar med frågor om de yttersta tiderna, de fenomen som kallasapokalyptik. Dit hör exempelvis det nu etablerade Adventisisamjundet ellerSjundedagsadventisterna. Under förra hälften av 1800-lalet bröt en väckelsefram i med mottot: "Gör dig beredd ly kommer snart." Manpredikade all kunde komma lillbaka vilken dag som helsl. Adveniisternasverksamhet böfiade i . verksamheten var starkti böfian, främst från prästerskapets sida. Vid ell lillfälle blev ledaren,lekmannapredikanten . P. Rosquist, även satt i fängelse. - En adveniist läggermyckel slor vikt vid sunda levnadsvanor. De malföreskrifler man föfier står i 3Mos. 11 kap. Att ge tionde av sin inkomst lill samfundels verksamhet betraktassom myckel viktigt. Inom advenlismen har del liksom inom så mänga andrareligiösa riktningar uppställ splittringar, inle mindre än etl 70-tal. En avdessa utbrytningar finns i under namnet Sjundedags AdventislsamfundeiReformationsrörelsen. Deltorde knappast finnas någon i värt land som inte kommit i kontaktmed en representant för Jehovas vitinen. Jehovas vittnen anser sig företrädaden enda sanna kristna församlingen. Andra trosrikiningar anser man endasl varaell verk av den Onde. Främst låler man denna kritik gå ut över den katolskakyrkan. Till himlen kommer endasl ell bestämt antal människor - 144 000. Dessakallas för "den lilla hjorden". Alla de övriga som varit lydigaskall i evighet få bo på denna jord, som efter Jehovas renande eld blivit ellblomstrande paradis. Några sociala kännetecken på medlemmarna är att de på delbestämdaste vägrar all form av värnplikt, även om den är vapenfri. Man vägraralt ta emot blodlransfusion. Inle heller får sådan ges åt deras barn. Blodet ärheligt och del innehåller även människans själ; därför får del inle överförasfrån en person till en annan. Blodet är också absolut förbjudet att förtära.Jehovas vitinen firar inga höglider, vare sig jul, påsk eller födelsedagar.Inte heller barman någon helgdag. Man vägrar all hälsa flaggan. Alt hissa enflagga är delsamma som att bryta bud om avgudadyrkan. 1likhet med Jehovas vitinen lär en annan av de apokalyptiska rörelserna, Efraimsbudbärare, att paradiset är materiellt och all del skall upprättas pä jorden.Innevånarna skall utgöras av arbetarklassen. Budbärarna hyser slor motvilja motden traditionella kristna trosåskådningen och del etablerade samhället. Manvägrar della i vafie form av samhällsfiänsl. All fotografering och alltavbildande är förbjudet. Motviljan mot byggandet av tempel och kyrkor tycksvara etl huvudstycke i deras lära. Vilodagen är elt okänt begrepp och ingareligiösa högtider firas. Varken dop eller nattvard praktiseras. Förkunnelsenär starkt färgad av utläggningar rörande den yttersta liden. Enannan huvudgrupp av sekler karakteriseras av en strävan alt återgå tillurkyrkans tro och ordning. Plymouihbröderna hör dit. Deras tro och läraöverensstämmer på de väsentligaste punkterna med den traditionella kristnauppfattningen. Men inträffade en allvarlig schism bland de svenska"bröderna", som ledde fram till en "sluten" linje och en"öppen" linje. De troende skall enligt den "slutna"exklusiva linjen inte äta tillsammans med icke-församlingsmedlemmar. Vidareskall barnen, när de är , avgöra huruvida de lill tillhöraförsamlingen eller ej. Om inle, har de ställt sig utanför gemenskapen och får ikonsekvens med della inte äta vid sanima bord som föräldrarna. De medlemmar somföredrar den "öppna" linjen kallas av de "slutna" för"spetälska". Denna uppdelning har i många fall gått rätt igenomfamifie- och släktskapsband. Omundersökningar av extrema minoritetsgrupper Omundersökningar av extrema minoritetsgrupper på konsekvenserna av deltakan nämnas all man inte skakar hand med en "oren" eller"speiälsk". Inte heller erbjuds en sådan sovplats. "Slutna"församlingar finns på ett 15-tal plalser i . "Öppna"församlingar finns bara pä etl par platser. yttre gemensamt känneteckenbland de "slutna" är deras vägran alt befatta sig med sociala ochpolitiska frågor. Vidare har de misstro mol skolutbildning efter grundskolan.Undantag gäller emellertid för lantbruksskolor. Man intar en pietistisk hållninglill del mesta utom lill alkoholförtäring. Dekristna bröderna utgör en variant på temat om återgång till urförsamlingengenom all de vägrar att organisera sig. De troende skall leva etl heligt ochfrån världen avskilt liv. Man anser sig inte företräda någon ny församling utanendast samma församling som grundades på den första . .Alla andrasamfundsbildningar stämplas som människoverk och snidande mot den heligaskrift. Man går dock aldrig i polemik med andra kristna. Någon spridning avlitteratur förekommer inle. I stället beger sig två "bröder" - enyngre och en äldre - ul för alt predika för människorna i hemmen. Dennamissionsmetod anser man vara den enda gett exempel på genom att hansände ul läriungarna tvä och tvä. Tungorav eld - .så kan en tredje huvudgrupp av sekter karakteriseras. De s. k.karismatiska gåvorna, främst tungomålstalet, sätts i centrum. Pingströrelsenhör naturligtvis hil. Huvudkrömmen inom är emellertid nu sä väletablerad att den kan betraktas som en religiös minoritet.Rörelsens utveckling har dock varit ganska fylld av slitningar, schismer ochutbrytningar. Urden norska har vuxit fram. är arameiska ochbetyder "Du , kom!" Den första Maranalaför-samlingenbildades i . Någon egenllig ledare finns knappasl, men sägas vara mest framirädande. Alt kartlägga Mar-anaiarörelsen som helhet iSverige förefaller vara en hel vetenskap. flertal fraktioner dyker upp ochförsvinner, andra blir mer beslående. Det finns en hel rad småförsamlingar somf ö. ryms inom huvudgruppen Tungor av eld; i . , Glory-rörelsen i , Bönejörsaiulingen i ,Världsvid Väckelse osv. Enhell annan huvudgrupp utgör sådana rörelser som säger sig ha metoder att uppnåeftersträvansvärda mål i delta livet. De lär ul hur man uppnår hälsa, välståndoch social prestige. Rörelser av detta slag är främst en amerikanskföreteelse. Med en gemensam beteckning kallas de New Thoughl-rörelser. Ellextremfall är här scleniologin som utfäster sig att stärka klientens psykiskakrafter i ungefär samma ordalag och samma annonsteknik som hälsoinstitut bjuderut sina träningsprogram för kroppen. I den religionssociologiska litteraturenkallas sekter som scientologin manipulativa sekter. Genom övernaturliga ochofta esoteriska, dvs. hemliga, eller ockulta medel skall världen manipuleras såatt det blir gott utbyte av det hela. På del sättet skall människor frälsas.Scientologin böfiade inte som en sekt ulan som etl terapeutiskt system. Desssekteriska art framträdde relativt sent, då den terapeutiska metoden ansågs haetl slags kosmiskt innehåll och då mystisk och metafysisklegitimering kunde ges åt vad som tidigare hade varit en pseudovetenskapligorientering. Rörelsen har ådragit sig ofördelaktig uppmärksamhet, inle främstför sina religiösa ulan för sina terapeutiska teorier. Är beteckningenScienlology-kyrkan endasl etl täcknamn för att kunna gå in underreligionsfrihetslagen? Allt fler ställer sig den frågan. eltmodernt kvacksalveri med folks själsliv? Många ställer ocksä den frågan. F. ö.är scienlologerna polisanmälda av docenten i . Tillgruppen manipulativa rörelser hör också t. ex. tillhör de österiändska grupperna.Profeten är den 16-årige från . Han överträffar Krislus,överträffar alla. Han sägs veta allt. Budskapet är: Tro pä ochljuset går upp . Gruppen arbetar med meditation men ocksä medoffentliga möten med myckel kraftig extas. Hos meditalionscenter kanman, enligt uppgift i etl reportage i tidningen , bli invigd som läfiungelill Maharishi för . om man är yrkesarbetande, för . omman är hemmafru, för . om man är pensionär, värnpliktig eller gymnasist,för . om man är gmndskoleelev, för veckopengen om man är barn. Mästarenför alla rätt-trogna transcendentalmeditatörer är . Han var en högtansedd Vedafilosof i , och hans läfiungar heter Maharishi. Skillnadenmellan meditation och iranscendenlal är enkelt uttryckt: Vid enkrislen meditation fylls människan av ett objekt, . Vid iranscendenlalmeditation fylls hon av mantra, dvs. elt hemligt ord, ofta på sanskrit, för allbli tom - "inre vakenhet ulan tankar". Själens tomhet, dess intet,synes vara del man eftersträvar. Enannan väsentlig huvudgrupp är sekter för antroposofi och spiriiualism. Del ärinle endasl no som bringar frälsning, ulan kunskap som ger lösning - frälsninggenom kunskap, dvs. Anhängare lill anlroposofin och spiritualismenfinns i andra kyrkor och samfund, liksom utanför den organiserade religionen.Båda riktningarna har emellertid ocksä utvecklat egna samfundsmässiga former,exempelvis Antroposofiska sällskapet. Anlroposofin vill inte vara någon lära.Människans frihet står i centrum i den antroposofiska väridsbilden. Gång pågång betonas att den som vill möta anlroposofin måsle gä en övningsväg, däringenting fär tas för självklart. Anlroposofin är i första hand enforskningsmetod. - Med den moderna spiritualismen menas en mer systematiskönskan och strävan efter alt fä kontakt med den "andra sidan" och enbestämd tro och filosofi omkring detta. Även spirilualistiska föreningar medrent profan karaktär finns i . Deras främsta uppgift är att undersökafenomenen och verka för vetenskaplig bevisföring för fortlevnaden efter döden,inte för den religiösa och filosofiska aspekten på detta. Tillsist kommer en huvudgrupp av sekler som kan få den något pretentiösa rubrikenMänsklighetens enande. hör exempelvis 'i. Del centrala i 'i är uppfattningenatt alla de tidigare väridsreligionernas grundare och förgrundsgestalter harförkunnat en och samma tro på en Omundersökningar av extrema minoritetsgrupper Omundersökningar av extrema minoritetsgrupper enda , en progressivkontinuerlig uppenbarelsereligion, som inspirerat människor i olika tidsåldrar.Man anser all , , Zoroaster, Budd-ha, och ärjämställda med varandra. 'i-religionen har elt väridsomfatlande socialtreformarbete inskrivet i sitt program. Dit hör kravet alt obligatoriskskolundervisning skall genomföras i alla länder. Vidare vill man avskaffarasfördomar och diskriminering av kvinnan. Man vill också förverkliga tanken påell universielli språk och en väridsregering. Det internationellaBaha'i-samfundet tillhör såsom icke statlig, opolitisk organisation. axplock pä elt knappt 20-tal bland de religiösa minoritetsgruppernai är inte bara ytteriigt summariskt gjort utan utgör bara ungefär ensjättedel av alla sekterna. Axplocket har emellertid i all anspråkslöshet velatspegla något av den oerhörda mångfald som de religiösa minoritetsgruppernautgör. Vi, som är traditionellt religiösa eller areligiösa, delar inleminoriteternas uppfattningar. Vi kan ändå ana att medlemmarna i dessa grupperkänner mening i tillvaron, har moraliska normer. De upplever inle, som måhändaen och annan Medelsvensson gör, livet som ett meningslöst jagande efter statusoch prylar. Minoritetsgrupper får inte vara rättslösa. I ett öppet demokratisktsamhälle får religionsfriheten icke ifrågasättas. Del har justitieministern också klart deklarerat. När della entydigt är fastlagt måste emellertidockså slås fast alt sekter som - i religionens namn - uppenbariigen förtryckerden personliga integriteten måsle stoppas. Del är här preciseringen skallgöras. Ellav de aktuellaste fenomenen bland seklerna är, förutom de tidigare nämndamanipulativa seklerna, barn. Den är svärplacerad innehållsligt sett. Dessmedlemsantal understiger troligen 100. Den är en direkt följd av Jesusrörelsen,men den har som ell vanartigt barn skilt sig frän mo-derorganisalionen.Jesusrörelsen lar bestämt avstånd från barns metoder. Attsanningshallen i vissa märkliga, ja, kusliga massmediareferal och artiklar omde nu nämnda aktuella seklerna bör prövas, förefaller del finnas skäl för. Detkan f ö. också, lill sist, finnas skäl att allvarligt fundera över varför extrema sekler uppslår. I en intervju i i är säger exempelvis religionspsykologen professor ; "Det är en sorts trollspegel som hålls upp mot det beslående samhället. Det är föräldrarevoll och protester mol konsumtionssamhället, mol politik och eko nomi. -- Fenomenet finns över hela världen och grupperna är mer eller Troligen bär anhängarna en förvirrad länglan efter en religiöskärna i tillvaron." Enannan religionspsykolog, prästen , säger i en intervju i tidningenVår Kyrka, nr , följande: "barn är kanske framför allt enanklagelse lill oss i kyrka och frikyrka. Vad gör vi för att kanalisera behovetav hängivenhet, verklig gemenskap och vilja lill radikall offer? Sålänge vi inle kan svara mot sådana elementära behov, ska vi inte förvåna ossöver, alt rörelser som barn attraherar unga människor." Visom är politiker behöver också fundera över den här problemaliken. Vi som ärpolitiker i industrisamhällets välfärd måste mer och mer anstränga oss attfinna former för att humanisera industrisamhället. 1 remissdebatten snuddadejag vid dessa problem, sökte efter "elt mjukare samhälle", ettsamhälle där mänskliga värden inte får trängas undan eller underordnas kravenpå effektivitet och lönsamhet. "Ett mjukare samhälle" förutsättersolidaritet. Solidaritet befriar människan, skyddar henne för exploatering, gerhenne möjligheter all leva fullödigare på alla områden. Egoism, konkurrens ochprofit förkväver däremot solidariteten. alltför länga anförande - i vafie fall så här dags -vill jag sammanfatta så här: Religionsfriheten måsle garanteras. Därom är vilydligen hell överens. Men skrivning i brevet lill överiäkarnaoch biträdande överiäkarna vid de psykiatriska klinikerna ochöppenvårdsmoltagningarna kan ändock få mänga minoritetsgrupper att känna tvekaninför frågan om religionsfrihetens principer har luckrats upp. Jag räknar medatt justitieministern i ylleriigare elt inlägg vill klariägga alt han delar minuppfattning att man måsle precisera vilken eller vilka grupper som avses. Endaströrelser där uppenbara förtryck av den personliga integriteten kan befarasförekomma skall undersökas och, om förtryck konstateras, stoppas. Omundersökningar av extrema minoritetsgrupper Såvitt jag har inhämtat är syfte med undersökningenatt få kunskap om huruvida del föreligger något samband mellan vissaverksamheter och konstaterade vårdbehov. Beslutet att företa undersökningen omfallardetta och ingenting annat. Jagvill också erinra om att man vänder sig enbart till befattningshavare på vissasjukvårdsinrättningar. Man avkräver alltså inle företrädare för någraminoritetsgrupper svar pä några frågor. Dessutom vill jag understryka, som svar på herrLundgrens fråga, alt undersökningen inte berör verksamhet i religiösa ellerliknande grupper generellt utan bara verksamheten i elt fätal grupper, och denavser som sagt inte verksamheten som sådan utan bara ett eventuellt samband mellanetl konstaterat värdbehov och verksamheten. Hen (): Jag vill kanske till ägna mig ät den ledare i som jag omnämnde tidigare. Där slår del; "Vadman kan kritisera för är de oprecisa skrivningar om att det ärsambandet mellan psykisk ohälsa och 'religiösa minoritetsgrupper', som skallbevakas. Attvara minoritetsgrupp är i och för sig inget negativt. Genom skrivelsen får'religiösa minoritetsgrupper' något suspekt över sig därför all de är 'minoritetsgrupper'.Det är väl extrema yttringar som hotar människors psyke och socialahälsa, som vill vara uppmärksam på." Det är naturiiglvis intejustitieministerns sak att göra de här slutgiltiga Omundersökningar av extrema minoritetsgrupper exakta preciseringarna.Men jag lackar ändå för svaret, därför all del innehöll etl besked att del varell fåtal av grupperna det gällde. Vi är alltså överens" om attreligionsfriheten måste garanteras och all därmed följer mycket storreslriklivitet i det här undersökningsarbetet. Jag tackar justitieministern fördet klara beskedet. Delär ju tyvärr sä - och detta är väl en av anledningarna lill all jag harframställt inlerpellationen - all tidigare fält bakläxa iliknande frågor. Vid del tillfället gällde det Maranatarörelsen.Socialstyrelsen får naturligtvis inle beskyllas för okunnighet om religiösaminoritetsgrupper, men en viss okänslighet lycker jag ibland lyser fram. Deltaär en utomordentligt grannlaga uppgift. Slor varsamhet och ödmjukhet krävs -del gäller människors innersta livs- och gudstro. Men jag är övertygad om attdet svar som justitieministern har lämnat , där han sagt alt man skallgarantera religionsfriheten och att del här gäller ell fåtal grupper, skallvara så klarläggande att några övertramp inte kommer att ske. Hen (): Jag tycker att både justitieministerns och ultalanden iden här frågan innehåller myckel värdefulla synpunkter pä hela komplexet -della att religionsfriheten skall garanteras och all dessa frågor är speciellt känsliganär de böfiar beröra vad man kan kalla för vård-frågorna. HerrLundgrens omfattande men kanske litet ytliga svep över de olika seklerna gavemellertid intryck av att måhända inle i detalj vel vad alltinghandlar om. Jag känner inle till om själv har studerat sakeneller om han har läst en smula ytligt i tidningar och fåll litet tips här ochdär. Jag skall inte gä in i detalj och vill inte gärna polemisera i dellasammanhang, och eftersom jag har väckt en motion om att man verkligen bör prövavad iranscendenlal meditation kan innebära såsom en teknisk metod att komma iharmoni med sig själv, så får jag återkomma lill saken i anslutning tillbehandlingen av molionen. skall hälla efter de sekler som är avvikande och kan vara besvärande förmänniskor som råkar in i dem är alldeles klart. Jag vel så väl alt vi har t. o.m. djävulsdyrkan här i . Men det finns ocksä i mänga av förekommandesekler myckel gott alt hämta i kärnan, och man skall nog inte svepa för lättvindigtöver allting. Närdet gäller t. ex. iranscendenlal meditation, sä är den rent tekniska delen medde kriterier som bör följas för en icke religiös syn på utövandet - alltså inlesträvan efter kosmiska upplevelser ulan den rent tekniska avkopplingsmeloden -full fysiologiskt förklarbar och acceptabel. Säkerligen finns det mycket gottpå olika håll i övrigt också, men jag skall som sagl inte gå in på detaljer. Viskall inle bara fördöma dessa aktiviteter och tro att allt som står itidningarna är riktigt. Var och en av oss har möjligheter att studera dessaföreteelser på närmare håll. Genom all besöka tillställningar av dessa slag kan vi kanske i vissa fallfå en "oroande" syn på verksamheten, i andra fall kan vi däremot fåen lugnare syn på frågorna. Var och en av oss bör alltså våga all närma ossdessa företeelser. Det är mycket vikliga problem i samhället, och del räckerkanske inle alllid all la ställning bara efter alt ha hört någon tala illa om enoch annan av dessa aktiviteter. HenLUNDGREN (s): I och för sig kan jag förslå alt upplevde det så all jagmåhända svepte över delta fäll litet för lättvindigt. Men jag har en känsla avall jag ändå frestade mina kammarkamralers tålamod, när de fick lyssna på ettalltför långt anförande så här sent på nallen. Jag hade annars kunnat talaflera timmar om dessa saker, men delta är inte rätta platsen för det. Minambition är verkligen all inle vara vare sig ytlig eller lättvindig i sädanahär sammanhang. Jag är inle expert på dessa frågor, men jag har under ganskaläng lid ägnat mig rätt myckel ål att studera dessa intressanta företeelser.Här är det inle fråga om att fördöma dessa grupper. Del hoppas jag verkligenframgick av vad jag sade. Avde i runt tal 125 religiösa minoritetsgrupper som finns här i landet är det eltytterligt litet antal som det över huvud taget flnns anledning att se närmarepä. Del är inle alt fördöma dessa människor, , tvärtom är del altställa sig pä deras sida när jag säger att religionsfriheten i icke fårträdas för när.