prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — Dellagförslag kammaren skall la ställning lill kan vara exaktdetsamma som godkände vid det första beslutet, och så kommer det välalt vara i ett betydande antal fall. Men del behöver enligt vårt förslag intevara exakt samma lagförslag. Om det vilande förslaget som gåttutsatts för hård kritik, som man finner berättigad, kan nalurligvis utskottetföreslå, att avslår del som vilande antagna lagförslaget, och då fårman börja om igen. Men del kan också hända atl del framkommit anmärkningar avmindre omfattande karakiär som utskottet finner del angelägel all beakta. Delkan t. ex. vara fråga om inkonsekvenser i det ursprungliga lagförslaget. Då anservi det vara riktigt att utskottet kan föreslå att dessa inkonsekvenser rättastill. På detla sätt har vi velat hålla öppen möjligheten alt vid del andrabeslutet förbättra det som vilande antagna lagförslaget. Men i den bestämmelsesom vi vill ha införd i riksdagsordningen på den här punklen har vi sagt alt enändring inte får innebära ytterligare begränsningar av det skydd förgrundläggande fri- och rättigheter som anges i 2 kap. regeringsformen. Ochinnan utskottet föreslår förändringar skall lagrådet höras. Dettaskall således vara den ordinära gången vid stiftande av lag som faller in underde i 2 kap. angivna rättigheterna. Det vill jag kraftigt understryka. Vi har övervägt all överhuvud laget inte ge någon möjlighet att fatta lagbeslul vid dltillfälle inom de områden som vårt förslag omfattar. Men vi har kommit lill denslutsatsen att det kan tänkas lägen dä del för på grund av t. ex.ekonomisk kris, hänsyn lill folkförsörjningen, epidemier och liknande kan varanödvändigt all besluta utan dröjsmål. Vi är inte säkra på atl denberedskapslagsiiftning som vi har läcker in de fall som kan länkas härvidlag.Men beslut vid elt tillfälle skall endast få fattas om synnerliga skäl föreligger, skäl somklart skall anges. Vidare skall för dl sådant beslul Nr 149 krävaskvalificerad majoritet, dvs. minst tre fjärdedelar av de röstande Fredagenden och mer än hälften av kammarens ledamöter. Även för beslutet att lagen a i- \Q-jf. skall las vid ett endatillfälle skall det krävas samma kvalificerade ma- ---- Men den härmetoden skall således endasi kunna användas i Fri- och rättigheter extremaundantagsfall. Den normala ordningen är två beslul med minst mellan besluten. Detär två skäl som motiverar den ordning som vi föreslagit, av vilka del ena ärprimärt, del andra sekundärt. Men de hänger nära samman och är bådabetydelsefulla. Detförsta skälet ar alt vi vill omgärda fri- och rättigheterna med ett bättreskydd än del majoritetsförslagei ger. Vär metod förhindrar hastiga beslul medenkel majoriiei under en kanske uppjagad stämning. Del gés rådrum föreftertanke för själv. Men dessuiom gör vär metod det möjligt all göradel som vilande antagna lagförslaget känt och diskurat bland allmänheten.Massmedia, partier, organisationer och andra fär en reell möjlighet atl sältasig in i vad lagen innebär, och man kan få i gång ett meningsutbyte som kanpåverka inför det andra beslutet. Vi ger med andra ord medborgarna enreell chans atl ge sin mening till känna innan det definitiva beslutet skalltas. Delandra skälet är atl vi känner en allmän oro för det sätt pä vilkel lagarforceras fram och drivs igenom i del här huset. Varken vi själva som skall tabesluten eller de myndigheter och domstolar som skall till-lämpa dem eller denallmänhet som har all rätta sig efter dem hinner alla gånger med att få deninformalion eller utrymme för den begrundan som är önskvärda för att det skallbli en bra lagprodukt och för att dess innebörd skall bli väl känd. Denfördröjning i beslutsproceduren som vårt förslag skulle medföra bör såledesäven utifrån mera allmänna aspekter vara av godo. Och vi har sagt oss all enordning av del slag som vi här förordar över etl begränsat men särskilt viktigtlagstiftningsområde kanske också borde tillämpas över dl vidare fält. Därförvill vi ha den frågan utredd i dess helhet. Tillvad jag nu har sagt vill jag gärna lägga atl vi hade hoppats alt det lagförslagsom vi lagt fram skulle kunna vinna en bred anslutning inom utskottet ochriksdagen. All så inte blivit fallel beklagar jag. Det hade varil en fördel omvi kunnat falla beslul om grundlagsändringar under bred enighet. Redan i vårt förslag om en kvalificerad beslutsordning vad gäller lagar som berör rättigheterna i 2 kap. regeringsformen lägger vi slor vikt vid lagrådei. Sådana lagförslag skall obligatoriskt granskas av lagrådet. Men vi vill inte göra lagrådei lill en instans som tilläggs för bindande beslutanderätt på det sätt som folkpartisterna och föreslår. Risken med en sådan ordning är bl. a. att lag rådet och därmed också indirekt högsta domstolen och regeringsrätten dras in i den politiska beslutsprocessen på ett sätt som kan skada tilltron lill dessa instansers partipolitiska neutralitet. Del lycker vi skulle vara 23 Nr 149 olyckligt. Fredagenden ' lagrådet som en tung och betydelsefullremissinstans i 4 iuni 1976 slutskedetav den beredningsprocess som skall föregå besluten här i riks- --------------- dagen.Därför vill vi göra lagrådsgranskningen obligatorisk även utanför Fri- och rättigheter deområden som berörs av det förslag om kvalificerad beslutsordning i grundlag som jag lidigare talat om. Erfarenheten visar atlden fakultativa ordning som nu rått under eltantal år inte fungerat tillfredsställande. Det har varit dl litel antallagförslag som av regeringen remitterats till lagrådet, och urvalet av lagarsom remitterats har inte dikterats av om del ur allmän synpunkt varit särskiltviktigt alt få dem lagrådsgranskade eller ej. Det är tydligen tidsskäl ellerandra i del här sammanhanget ovidkommande skäl som bestämt hur lagrådetanvänts. För atl förbättra möjligheter atl besluta om välgenomtänkta och noggrant genomgångna lagförslag förordar vi således i enreservation lillsammans med och en omfattande allmänvidgning av lagrådsgranskningen. Utöver de förslag om ändrat förfarande vid lagsiiftning som rör 2 kap.regeringsformen finns det också i reservationer förslag om ändrade regler förgrundlagssliftning. Det finns bl. a. en reservaiion från , folkpartietoch om möjligheten lill folkomröstning i grundlagsfrågor. Det ären fråga som vi drev men som vi då inte fick gehör för och som vi nuåterkommer i. Vi vet alla all trots all ett av som vilande antagetgrundlagsförslag får antas definitivt av först efter ett allmänt val,så ägnas grundlagsfrågorna - även viktiga sådana - vanligen en myckel ringauppmärksamhet i valrörelsen. De trängs undan av andra viktiga frågor - skattefrågor,näringspolitiska frågor, sociala frågor och vad del nu kan vara. Reservationensförslag innebär, alt det öppnas en möjlighet för en minoritet i attkräva att vilande grundlagsförslag går ut lill folkomröstning i samband meddet allmänna valet. Därmed skulle uppmärksamheten direkt fokuseras på delvilande förslaget och därmed skulle också väljarna få möjlighet all tasläilning lill grundlagsförslaget som sådani, alldeles oberoende avställningstagandet för elt visst politiskt parti. Det menar vi skulle vara enuppenbar . Detfinns, herr talman, mångahanda ting i del aktuella förslagel som jag gärnaskulle ha velat kommentera med viss utförlighet. Men liden räcker inte lill fördetta. Innanjag slutar vill jag emellertid säga nägra ord om en fråga som borde ha varilmed bland de sakärenden vi nu diskuterar. Utöverde motioner med omedelbar formell anknytning till grundlagen, som väckt och som utskottet haft att behandla, har under den allmänna motionstiden bl. a väckt motionen 1975/76:893. Den mo tionen handlar om den enskildes rättssäkerhet i förvaltningen och tar upp en lång rad av de problem som den enskilda människan har att brottas med i elt alltmer byråkratiserat samhälle. Det är otvivelaktigt 2 så som vi framhåller i molionen, alt den offentligaförvaltningens kraftiga expansion och detvittförgrenade komplex av rättigheter och skyldigheter Nr 149 för den enskilde som dennaexpansion medfört också skapat nya rätts- den säkerhetsproblemsamtidigt som den allmänna välfärden ökat. Hur skall 4 jijpj ig-jf den enskilda människankunna hävda sin ställning och få ut sin rätt ------ i ett alltmersvåröverskådligt syslem av regleringar och myndigheter och Fri- ochrättigheter i hur skall förvaltningsorganisation och förfaranderegler utformasför att grundlag bäst tillgodose den enskildes rättssäkerhet? Det är dencenirala frågeställning som motionen handlar om. Molionenär dl av många uttryck frän sida för viljan alt sätta de enskildamänniskornas situation i centrum. Den är också ett uttryck för vär ambition altse frågan om medborgerliga fri- och rättigheter som en helhet, som en fråga somingalunda enbart gäller i och för sig väsentliga bestämmelser i grundlagen ulanocksä - bland många andra ting - rättssystemets och samhällsförvaltningensorganisation över vida fäll. Motionen mynnar ul i ett ulredningskrav. Vi fräncentern hade utgått från alt motionen skulle sakbehandlas i samband medgrundlagspropositionen, som den hör nära samman med renl sakligt, och vi hadeutgått från, att motionens utredningskrav skulle finnas med i det paket avbeställningar på ylleriigare utredningar, som konslitulionsutskotlelsbelänkande innehåller. Men så blev det inte. Utskoltsmajoriteten - och i dennaingick representanterna för samtliga partier utom - beslöt att molionenskulle skjutas . Jag beklagar delta och finner förfaringssättetmärkligt, särskilt från de partiers sida som utåt i den allmänna debatten velalframställa sig själva som den enskildes riddare och byråkratins fiender parpréférence. Det är således på tre punkter som vi från kräver en omedelbarförstärkning av rättighelsskyddet jämfört med ulskotismajoriietens förslag. Vivill ha etl särskilt kvalificerat förfarande vid lagstiftning som rör derättigheter i 2 kap. regeringsformen som är inskränkbara. Vi vill haobligalorisk lagrådsgranskning av alla förslag det här gäller och dessutom enallmän utvidgning av lagrådsgranskningen. Vi vill införa möjlighet tillfolkomröstning i grundlagsärenden, eftersom man genom grundlagsändring ju kanbesluta om förändring av grunderna för alla rättigheter, inkl. dem som ärangivna som okränkbara. Dessutom vill vi ha en utredning om lagstiflningsförfarandeti dess helhet. Vi vill också ha en utredning om begränsningar vad gällerretroaktivt verkande lagstiftning utöver del förbud mot retroakiivitet som nugäller på strafftagstiftningens område. Dessuiom har vi aktualiserat ettulredningskrav i frågan om den enskildes rättssäkerhet i förvaltningen. Iövrigi ansluter vi oss lill de utredningsförslag som finns imajoriletsbelänkandet. Med hänvisning lill vad jag berört i mitt anförande och lill vad somytterligare utvecklas i våra reservationer och värt särskilda yttrande ber jagatl få yrka bifall till reservationerna 1, 21, 30, 33 och 34. Nr 149 I detta anförande instämde herrar och , , den herrarGernandt, i och Rämgård, i , 4 iuni 1976 frökenPehrsson och , herrar i , --------------- ochRaneskog, och samt herrar och Fri-och rättigheter i i Slockholm (samtliga c). Hert (): Varför behöverman egentligen särskilda regler) i fråga omfri- och rättigheter? Sådana regler finns nämligen i ftertald grundlagar. Ävenom man i några fall knappast behöver räkna med att de någonsin tillämpas harman tydligen i alla fall varit angelägen om all se lill all sådana reglerkommer in i författningen. Men när t. ex. i svensk press annonserarsina regler, så vet man att dessa från vår synpunkt sett inte är värda papperetde trycks på. Mendet finns seriösa stadganden i andra länder som ocksä efterlevs. Och del finns,som alldeles rikligt påpekade, länder som inte har så mycket avförfattningar men ändå iakttar medborgerliga fri-och rättigheter ungefär påsamma sätt som skedde i innan vi fick våra nuvarande bestämmelser. Syftetmed de seriösa stadgandena är detsamma i land efter land. Reglerna skallskydda den personliga integriteten och den enskilda människans frihel. Deskall - och det är lika viktigt - skydda individens opinionsfrihel såväl somhans yttrandefrihet, hans åsiktsfrihet och hans rätt till information. Ulansådana regler kan ingen fri folkstyrelse existera. Hur skulle medborgarenannars kunna ge uttryck ål sina opinioner, och hur skulle han kunna erhållainformation? Men reglerna skall också utgöra ett skydd för minoriteten, ommajorilelen använder sin makl otillbörligt på minoritetens bekostnad. Sedan1938, då dåvarande tog upp frågan i , har fyra olika utredningar sysslat med hur sådant rättsskydd skulle kunna beredas medborgarna i . I den tredje utredningen, grundlagbe redningen, åstadkoms vissa resultat, men i slorl sett måsle beredningen för att i lid kunna slutföra sitt arbeie ge tappt. Vissa rättigheter inskrevs dock i grundlag, och detta var dl stort sleg framåt. , som då ensamma förde fram kravel på en kvalificerad majoritet vid beslul i om inskränkningar i fri- och rättigheterna, kunde inte pä egen hand nå resultat. Men , då behandlade grund lagsförslaget, motionerade både ceniern och om liknande pro cedurföreskri fl som hade begärt. En enhälligt konstitutionsutskott tog så lill vida intryck härav som utskottet förordade atl en ny, särskild utredning skulle söka förslärka skyddet i grundlag för de grundläggande fri- och rättigheterna. Den Mehrska utredningen tillkom. Under arbetet inom denna anslöt sig cenierns representant till socialdemokraternas ståndpunkt, sedan löften givits bl. a. om lagpröv- ningens inskrivande i grundlag. bestod därefter avmoderaterna och . Närregeringens proposition kom visade det sig att regeringen den hade gått ifrån löftena, och därmed blev ceniern ånyo obunden. förordat dl systemmed en första och andra läsning, dock kom- _ plelterad medundanlagsregler i speciella fall. Fri- och rättigheter i Cenlerförslagellöser, som vi ser saken, dock icke problemet, efiersom grundlag en ochsamma riksdagsmajoritet kan fungera vid båda läsningarna. Däremot förhindrarcenlerförslagel all en rättighet kan inskränkas över . Socialdemokraternasförslag, vilkel nu av alll all döma kommer att vinna bifall och blianlaget som vilande, bygger fortfarande på att en fri- eller rättighet med kortvarsel skall kunna begränsas med någon eller några rösters majoritet. Deskyddsfendrar som finns i uttalanden i olika paragrafer i regeringsförslagetär enligt vår mening icke lill fyllest. Frågan kan synas teknisk ochkomplicerad, men del är den knappast. NärAstrid och polemiserade i pressen i ämnetvärdet som hade rätt i huvudfrågan, icke , någotsom också påpekades av folkpartiledaren. Det skydd som iartikeln tycktes vilja påslå skall ges åt allas vår inte i regeringens förslag. Regeringsförslaget skapar inga garantierför eller någon annan. DenMehrska utredningen, präglad av sin ordförandes färgslarkhd, uppslagsrikedomoch temperament, innebär dl nytt och stort steg framåt, men huvudfrågan löserden inte. Däremot har den under sin noggranna genomgång av olika tankegångaroch olika förslag kommii med en rad uppslag som sedermera kunnal fästas påpapperet och som på så sätt kan stärka skyddet för fri- och rättigheterna. Mankan fråga sig, herr lalman, varför socialdemokraterna så envist kämpar emotvåra förslag i denna del, förslag som enligt vårt synsätt innebär en utbyggnadav den poliliska demokraiin. En förklaring håller inte: den atl socialdemokraternai och för sig skulle vara ointresserade av att stärka vår folkstyrelse. Detdemokratiska sinnelaget i vårt största parti får och kan icke bestridas.Socialdemokraternas mångåriga kamp i klubbar ule på arbetsplatser mot poliliskaexlremister gör detta hell uteslutet. Enannan sak är alt del socialistiska system som socialisterna eftersträvar ickei något land visat sig kunna förenas med andliga fri- och rättigheter, någotsom ingen mindre än en så sakkunnig på detla område som finansminister har påpekat. Kanskeär en av förklaringarna all del länga maktinnehavet gjort so cialdemokraterna så intresserade av effektivitet vid sin maktutövning all de icke alllid ser skönhetsfläckar och brister i sill faktiska handlande. Regeringens handläggning av IB-affären, som icke kom atl behandlas som tryckfrihetsmål, vilket borde ha skett, var en sådan skönhetsfläck. Därom har en gång uttalat sig. Nr 149 En annan skönhetsfläck uppstod utan föregående varsel i den pro- Fredaeen den positionsom behandlas. Av någon outgrundlig anledning hade yttrandefriheteni regeringsförslaget sammankopplats med sekretessla- --------------- gen, ochdetta i sin tur hade medfört förslag till nya begränsningar i Fri- och rättigheter iyttrandefriheten, såsom beträffande rikets förhållande till annan stat eller grundlag det allmänna ekonomiska intresset. I en moderalmolion slogslarm, och del medförde alt dl enigt utskott slopade sammankopplingen medsekretesslagen och återgick lill det Mehrska förslaget i denna del. Samtidigtuttalade utskottet sill intresse för all yttrandefriheten kopplades samman medtryckfrihetsförordningen på det sätt som bl. a. - men inte endaside - hade föreslagit. Att verkställa en sådan sammankoppling stöttepå patruJI i flera avseenden: del skulle t. ex. inte stämma med regler föryttranderätten i denna kammare, det skulle inte överensstämma med datalagenoch del skulle inte överensstämma med radiomonopolel. Frågan om hur dennasammankoppling skall kunna verkställas blir nu föremål för fortsall ulredning.Av någon egendomlig anledning kom denna utskottets mycket betydelsefullaändring av regeringens förslag i fråga om yttrandefriheten inte all omnämnas iulskottskommunikén. Ipropositionen vill regeringen nu vidga sin behörighet att på egen hand efterriksdagens medgivande meddela föreskrifter om utformning av byggnader ochbebyggelsemiljö. Alltså: Just inom dl område där alla är överens om all dendemokraiiska opinionen bör ha största tänkbara svängrum, där vill regeringen hafullmaki från för all kunna agera på egen hand. Bestämmelsen slårkvar i belänkandet, men i en moderat reservation yrkas dess upphävande.Tacknämligt är emellertid att utskottet har tagit intryck av den moderataargumenteringen och inskränkt användningsområdet genom ett klartmoiivultalande. Frånsocialdemokratiskt håll heter del ofta atl den kvalificerade majorilelenskulle leda lill minorildsdiklatur och strida mot folkviljan. Denargumenteringen håller inte. Metoden är redan inskriven i våra grundlagar ivisst sammanhang, i des. k. EG-paragraferna- något som statsministern bordekänna till. Att tystnadsplikten skulle hindra etl reformarbete är svårt attlänka sig. På det områdei förbereds f ö. en särskild lagstiftning som skallundanröja siörre delen av missförstånden. Troicke danaerna när de komma med skänker! När i utredningenmeddelade atl socialdemokraterna var beredda alt inskriva lagprövningen igrundlagslexten var det väl ingen som trodde att delta uttryck skulle kommatill användning i del sammanhanget. Men när LO senare sade ifrån altorganisaiionen inte ville ha någon lagprövning alls, vare sig lagsladgad elleri praxis - ett ytterst egendomligt uttalande eftersom det rycker undan markenäven för våra grundlagar - började justitieministern darra på manschetten ochbestämmelsen ströks i regeringsförslaget. Justitieministern pekade i stället påden praxis som finns och som inte har kommit lill ullryck i gällandelag. Moderata samlingspartiet har reserverat sig för all den paragraf somströks åler- införes, och vi har enreservation härom. Beror motvilja på ett uttalande som han en gånggjorde: "Bakom talet att domstolarna skall skydda den enskilde motöverheten ligger en antidemokratisk kritik av del parlamentariskastyrelseskicket. Det är därför en fariig lära." Vi vill gärna begagnatillfället all lala om för atl det finns något ännu farligare,nämligen om medborgarna slår utan rättsskydd gentemot lagar som kränkerinnehållet i andra lagar eller t. o. m. grundlag. Manerinrar sig ett annat uttalande: "Och har du funnit att i ettstats-syslem, i en stat, vördnad finns för någonting så heligt som den svagesrätt, säg då djärvt eller prisa med tårar, all ännu ej rättvisan är flydd frånjorden." Den man som fällde detla yttrande var en annan - , välkänd för justitieministern. - det är minoritetensrätt. Del är den som vi vill skydda genom vårt syslem för medborgarskydd mot lagsiiftning över , beslutad av en knapp majoritet, som kränker våra fri- och rättigheter eller inskränker desamma. Vårayrkanden i fråga om lagrådei och rådgivande folkomröstning kommer all belysasav andra talare, i den mån de inte redan har gjort del i denna debatt. Lål migbara i detta sammanhang bemöta invändningen att det på något sätt skulle varaotillständigt att nu föreslå grundlagsändringar om vilka man pä förhand vetatt de endast kan genomföras med hjälp. Del är sant atl vi haren tradition i som innebär att vi vill se grundlagsändringar förankradei en så stor majoritet som möjligt i en allmän opinion. Men all märka är alt deav mig här nämnda förslagen kommer icke att genomföras genom lottning. Del ärnämligen fråga om vilande förslag, som för atl kunna träda i kraft kräverbeslul av en ny riksdag efter valet. 1 denna riksdag skall väl Fortunaspeleticke få något utrymme. Dessutom gäller det ju inte nya tankar utan förslag somframförts , och det vore ju orimligt om sådana yrkanden skulleblockeras i grundlagsdebalterna för all framlid av den riksdagshalva som justnU fungerar, eller i varje fall blockeras denna fungerar. Kammaren håller mig säkert räkning för atl jag inte i detalj går igenomvar och en av våra reservationer, punkt för punkt, utan i stället hänvisar lilltexterna i reservationerna. Blott nägra påpekanden: Målsätlningsparagrafen,den s. k. portalparagrafen, kan vi inte godta i dess av ulskotlsmajoriletenföreslagna utformning. Vi anser all medborgarnas valfrihet bör komma till klartultryck, och del har vi också preciserat i texten. Vi anser också att behovetav skydd rör personlig frihet och integritet måste finnas med, inte minst delsistnämnda. Vem vill bestrida atl integriteten kan hotas, och hotas, iden moderna staten med dess dalamaskiner, dess tekniska apparatur ochmöjligheterna lill Storebrors övervakning? Enligt vär åsikt skall också privat-och familjelivet värnas av del allmänna. Vi vill också inskriva föräldraräitensom en särskild mänsklig rättighet. Del är på föräldrarna som ansvaret förvården av de minderåriga barnen i första hand vilar, och denna rätt Fri-och rättigheter i grundlag Nr 149 är erkänd och fastslagen i fiertalet med vårt samhälle jämförliga kul- Fredaeen den tursamhällen.1 många av dessa har den också kommit till uttryck i lag- 4 iiin' 1976 '' finns tendenser, herr lalman, enligt vilka barnen skall . . omhändertas av del allmänna i allt siörre utsträckning, så all någon vård- Fri-och rättigheter i nad under långa perioder i realiteten icke kan utövas av föräldrarna. grundlag Detta vänder vi oss emot. Men är detalldeles klart all barnens rätt måsle tillvaratasgentemot föräldrarna, när barnens bäsla riskerar all trädas för när. Sometl förstärkt medborgarskydd ser vi också förslagel om etl allmäntdiskrimineringsförbud, vilket utformat i överensstämmelse med det som finns iEuropakonventionen ökar garantierna för en likformig behandling av medborgarna.Den mot elementär åsiktsfrihet stridande s. k. kollek-livanslutningen lillparti och meningsriktning vill vi förbjuda i grundlag. i Nässjökomnier senare all belysa detta ämne i samband med att justitieministernbesvarar en inlerpellation. Egendomsskyddetbör förslärkas genom alt ersättning vid ingrepp inskrivs i lag på etlotvetydigt sätt genom föreskrift om atl ersättning skall vara skälig.Domstolarna får sedan bedöma. Kravel härpå är utformat under beaktande av atttendenser lill s. k. symbolisk ersättning dykt upp. Utskotlsmajoriielen avvisarklart sådana tendenser, men för säkerhets skull vill vi ha en klar ochuttrycklig bestämmelse om ersättningens utformning.