prot · FZ0921 · 1975-12-31 00:00:00 — OmJag skulle göra en personlig fundering om var problemen är allra störst, trorjag atl det inte är vid det första omhändertagandet, när flyktingarna kommertill , ulan del är vad som händer efter flyktingförläggningarna. Del ärnog i del avseendet som vi måsle fundera riktigt ordentligt, och göra det isamråd med de olika parter som är inblandade, på vilka resurser som behövs föratl flyktingarna skall kunna trivas i vårt svenska samhälle och få den hjälp debehöver när de har lämnat flyktingförläggningarna. Jag tror faktiskt alt det ärdär vi har de största svårigheterna. Jag ber all fåtacka statsrådei för de yllerligare upplysningar som vi nu fick. Jag ärmedveten om att Röda korset har fått statligt stöd för denna verksamhel. Menjag tycker ändå atl det vore mycket väsentligt all få fram en modell för hurhela omhändertagandet skall gå till. Sedandelar jag också statsrådets uppfattning att problemen efter det att man lämnatfiyklingförläggningen kan vara siora. Det har verkligen saknats en utvärderingav hur olika grupper har kunnal anpassa sig i samhället. När det kommer nyagrupper av en nationalitet, som vi kanske under ålskilliga år har haft här iSverige, visar det sig alt man vet väldigl litet om hur det har gått för detidigare invandrarna. Detfinns alltså mycket att göra här, och jag avvaktar med intresse de förslag somkan framläggas från . Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om införandeav kompetensbevis i förskoleutbildningen erhöll ordet föratt besvara () den 5november anmälda fråga, 1975/76:82, till herr utbildningsministern, ochanförde: har frågat chefen för om han ärvillig all medverka lill alt betygen i förskoleutbildningen ersätts medkompeiensbevis i enlighel med barnstugeuiredning-ens förslag. Enligt fastställdärendefördelning ankommer det på mig att besvara frågan. Barnstugeutredningensbetänkande om utbildning av personal för förskola och fritidshem"Utbildning i samspel" (SOU 1975:67) har Betänkandetremissbehandlas fram lill . Pågrundval av förslag från en inom tillsatt arbetsgrupp förbetygsältning i lärarutbildningen (BUL) har överstyrelsen i skrivelse lillregeringen inkommit med förslag om betygsältning ilärarutbildningen. Även inom annan högre utbildning är betygen underdiskussion. Jagvill också framhålla att del i uppdraget lärarulbildningsutredningingår att överväga frågan om betygsällningen i lärarutbildningen. I direktivenför utredningen angav Jag bl. a. att "de negaliva drag som finns inuvarande betygsystem vid lärarutbildningsanslallerna kommer att förslärkas dåutbildningen i högre grad inriktas mot samverkan och de sociala funktionerna ilärararbetet". Detta uttalande gäller enligt min mening i särskilt höggrad förskollärarutbildningen. Belygsfrågornainom den framtida högskolan, till vilken bl. a. förskollärarutbildningen försfr. o. m. , bör behandlas i ett sammanhang. En kartläggning avbetygsällningen och betygens användning för alla högskoleutbildningar harnyligen igångsatts inom med utgångspunkt i riksdagensbeslut med anledning av regeringens propsition om reformering avhögskoleutbildningen. Först sedan denna kartläggning är gjord är del möjliglall samlat bedöma betygsfrågorna inom högskolan. Eventuella förändringar i nuvarandebetygsältning inom olika utbildningar bör ske tidigast . Ominförande av kompetensbevis i förskoleutbildningen Självfallet är jag medvelen om alt den utredning som jag har åberopal fn. är föremål för remissbehandling. Atl Jag har tagit den som utgångspunkt förmin fråga beror på att Jag tycker att förslaget och motiveringen för förslagetär så riktiga och ligger så helt i linje med den ulbildning man har inomdetta område. Jagvill tacka statsrådet för det svar som gavs. och jag tycker att det andasnågonting posilivi, trots allt. Men Jag är litet besviken över atl enförändring på detta område inte kan komma förrän . är utbildningen på våra förskoleseminarier lill allra största deleninriktad på grupparbete, samverkan och samarbete i och omkring olika projekt.Jag tycker all denna utbildningsform på ett alldeles utmärkt sätt förberedereleverna förderas uppgifter som förskolelärare. Den ligger också helt i linjemed de fina inlenlioner och riktlinjer som finns i förskoleplanen, somgenomgående talar om samverkan, samarbele och dialog mellan barn och vuxna. Förskoleulbildningenupplevs också mycket positivt av både elever och lärare. Vad som däremotupplevs negativt är den graderade betygsättningen. De fiesta lärare och eleveranser - och som jag ser det med rätta - att betygsättningen motverkarutbildningens syften. Delta synsätt har vid ett fiertal tillfällen givits tillkänna genom skrivelser och genom uppvakiningar från sluderande och lärare vidseminarierna. Det har också framkommit i de yttranden som avgivits över SÖ:sutredning 0/77sysselsättnings-stimulerande åtgärder i norra om betyg för lärare, dens. Betygeni den här utbildningen motverkar den strävan man har till samarbele ochsolidaritet och bör ersättas med ett kompetensbevis, kompletterat medutbildningsbevis som anger utbildningens omfattning och innehåll. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Omsysselsäitningsstimulerande åtgärder i norra Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för att besvara () anmälda interpellation, 1975/76:21, och anförde: i har frågai mig om jag har observerat den senastetidens snabbi försämrade arbetsmarknadssituation i norra och i så fallvilka åtgärder som kan påräknas från regeringens sida. Vikan notera en viss nedgång i efterfrågan på personal. Särskill påtagligtär detta inom vissa näringsgrenar och i vissa regioner, bl. a. ochTanums kommuner i norra . Problemen är störst för dem som saknaryrkesutbildning, är nylillträdande eller äldre arbetstagare. finnsinom regionen strukturella sysselsättningsstörningar, främst inomlivsmedelsbranschen. Varsel om nedläggning av företag berör f n. ca 150personer, vilka till stor del utgörs av äldre arbetstagare. Undersenare år har lokaliseringsstöd beviljats företag för sysselsättning inomStrömstads och Tanums kommuner till ett sammanlagt värde av 29 milj. kr. Stödetberäknas ha tillfört kommunerna ca 400 årsarbets-tillfällen. För alt gesysselsättning åt arbetslösa och förbättra infrastrukturen i regionen harunder de tre senasie budgetåren beredskapsarbeten bedrivits inom området i enomfattning som motsvarar en total sysselsättningsökning av ca 13 800dagsverken. Länsarbetsnämndeni har för /76 upprättat etthandlingsprogram för all kunna möta uppkommande problem på arbetsmarknaden.Inle minst gäller detta norra . och Tanums kommuner ingår idet allmänna stödområdet och möjligheter finns därför att främjasysselsättningen med alla de stimulansåtgärder av regionalpolitisk ochlokaliseringspolitisk natur som kan aktualiseras. Belräffande planerna pånedläggning av konservfabriker i vill jag betona all del i förstahand bör ankomma på de företag som äger fabrikerna alt skaffa fram nyverksamhet till de anställda i orten. Hen i (c): Jag ber atl få lacka arbelsmarknadsminislern för svaret på mininterpellation. Anledningenlill interpellaiionen är all arbelsmarknadsläget för norra ånyo mycketstarkt försämrats - detta genom all två konservföretag i beslutatnedlägga driften. Viss personal har redan avskedats. Till della kommer atl detinte sker någon nyanställning i de andra företagen inom områdel. Mankan Ju tycka all 160 personer inle är något slort anlal. Men för all få denrälla proportionen på vad del betyder för kommunen och för norra skallman sätta det i relation till alt vi har ungefär 2 000 industrisysselsatla iområdet och all det således är som på det här sättet blir utanarbete. Gör man en Jämförelse med inom samma län, som Ju har 85 000-90000 induslrianställda, finner man atl procentsiffran motsvarar ungefär 7 000anställda i - alltså mer än t. ex. varv hade. Jagvill gärna underslryka arbetsmarknadsministerns uttalande om det ansvar som böråvila de avvecklande företagen. Ofta sker emellertid nedläggningarna därföratt de ekonomiska resurserna saknas, och i så fall blir ju förhoppningar i ochför sig värdelösa. Men i åtminstone ett av fallen rör del sig om en ägare somär myckel verksam i svensk industri och som bör ha möjligheter alt kompenseravad som läggs ned. Även staten har ju gjort affärer som medfört all koncernenhar god likviditet. Och vad som då kan intressera är vilka möjligheler man hari för atl påverka ägaren att göra något för denverksamhet som läggs ned. Sedannoterar Jag värdet av att tillhöra stödområdet. redovisarvad som kunnal göras med hjälp av de regionalpolitiska instrumenten. Det visarockså riktigheten av atl lidigare har motsatt sig propåerna om atl debohuslänska kommunerna skulle föras ut ur stödområdet. Någonlångsiktig lösning på sysselsättningsproblemen i området har ännu inleuppnåtts, men Jag tolkar svaret så att länsarbetsnämndens handlingsprogram förden norra länsdelen gör alt vi för de akuta svårigheterna kan räkna med atl dearbetsmarknadspolitiska instrumenten kommer till full användning. Jag vet ocksåall kommunen, länsarbetsnämnden och ständigt arbetar på atl lösaproblemen och alt de i denna strävan har kontakter med företag och olika organinom näringslivet, statliga myndigheter och departement. Mentrots detta ständigt pågående arbeie har jag ansett det nödvändigi att peka påden nuvarande akuta situationen. Jag har gjort det inte minst därför attBohuslän ofta framställs som en överhettad arbetsmarknad på grund av delokaliseringsintressen som har redovisats i t. ex. den fysiska riksplaneringenoch även genom senare uttalade önskemål från industrihåll. ges manbilden av som ett svenskt Ruhrområde, där del ryker och bolmar ursvarta skorstenar i varenda vik. 0/77sysselsättnings-stimulerande åtgäider 1 norra 0/77sysselsättnings-stimulerande åtgärder i norra Så är verkligen intefallel - och ingen eftersträvar det heller. I en sammanställning som denregionalekonomiska enheten på har gjort över ett 30-tal projektsom förekommit i debatten är det endast ett fåtal - Jag tror del är fyra ellerfem - som är i gång. Då räknar jag också in sådana projekt som fiygplatsbyggeti och ol-jeplailformsbyggena i . Jagnämner delta därför att vi i arbetet med lokaliseringsverksamheten har mött deninställningen även från mycket välorienterade förelag ochföretagsorganisationer, att del är så svårt atl få besked omelablerings-möjligheterna i därför alt det finns så slarkarestriktioner där. gäller framför allt norra länsdelens restriktioneravseende naturvård, kulturminnesvård och friluftsliv - och skall vi ocksåta ställning lill primära rekreationsområden. Restriktionerna har sammanfattatsi planeringsprincipen "den obrutna kusten". Del rör sig i dessadiskussioner inle om stora miljöstörande etableringar. Därförskulle det vara av värde att få höra arbetsmarknadsministerns syn påavvägningen mellan utbyggnaden av näringslivet och bevarandet av olika områdenför ändamål som har angivits i den fysiska riksplaneringen. Ulöverde akuta svårigheter som uppkommit genom de nämnda företagsnedläggningarnavill jag slutligen peka på ett moln som inom en relativt nära framtid kommeratl torna upp sig, om vi inle får en fortsättning påoljeplattformslillverkningen. Där kan vi Ju inte råda över beställarsidan, menäven planeringsmässigi föreligger det en del problem som måsle lösas. De kommerupp till behandling senare under della och måste då ges en sådanlösning atl industrigrenen kan utvecklas. Den sysselsätter över 800personer, och norra orkar inle med en sådan smäll som en nedläggningav den verksamheten skulle innebära. Hen i (fp): Jag vill insiämma i vad i just har sagt. Jag harsamma bedömning som han av dessa frågor. Men jag vill göra en delkompletteringar. Iarbetsmarknadsministerns svar heter det att det inom regionen finnsstrukturella sysselsältningsstörningar, främst inom livsmedelsbranschen. Ja,del gör det. Ganska kraftiga sådana t. o. m. Konservindustrin ligger f n.verkligen illa lill, och fisket står och balanserar och kan när som helstkollapsa, om det inte får kraftfull hjälp från statens sida. Där är detviktigaste kanske inte så mycket ekonomisk hjälp som möjligheterna atl ha kvarfiskevaltnen. Livsmedelsbranschen,alltså i detta fall konservindustrin, har inget särskilt bra läge. Del är lättalt skälla på konservindustrin och säga all man sköter sig dåligt - man läggerju ned osv. Men en viktig orsak till det dåliga läget för konservindustrin ärdet usla som regeringen slöt på detta område. Sådana här varorimporteras nämligen tullfritt utifrån, medanmolsvarande varor från svenska industrier exporteras med tull till EG-områdel.Delta har ganska avsevärt försvårat läget för den svenska konservinduslrin. Okay,det är ingenling atl göra ål det , inte på ett lag i varje fall. Men detförtjänar att påpekas i delta sammanhang. Medden befolkningsfördelning som norra har behövs det ett genuintnytillskott av arbetstillfällen. behövs del ett sådanitillskott på tusentalet arbetstillfällen. Del är glädjande attarbetsmarknadsministern kan redovisa all det genom sysselsättningsstö-dei hartillkommit 400 årsarbetstillfällen. Det är beklagligt att arbetsmarknadsminislerninte har någon slatislik som visar hur många arbetstillfällen som under dennatid fallit borl inom samma område. Jag har en känsla av att neltosiffran inteär så förfärligt uppmuntrande. Denkanske vikligasle orsaken lill norra svåra läge är den som herrMattsson i just har berört, nämligen atl stora delar av industrin intevågar etablera sig där, därför all man har hört alldeles för myckel om hurbesvärligt det är att komma till norra . Det är en felaktigföreställning - det vet vi - men man har den. Enannan orsak är alt en del av den industri som vill komma inte får göra det pågrund av riksplaneringen. Statsmakterna styr bort från norra vissindustri som vill komma dil. Det kan man också acceptera i norra . Menförutsättningen är att staten i så fall tar ett alldeles speciellt ansvar föratt det kommer dit ersättningsindustrier. Vad är del för mening med attbehålla norra som rekreationsområde enligt riksplaneringen, om intede som bor i området har arbeie, om det blir en död bygd? Jagvet atl del inte är någonting som arbetsmarknadsministern önskar. Men jag villverkligen hoppas att arbetsmarknadsministern instämmer i min tes attstatsmakterna har ett alldeles speciellt ansvar för sysselsättningen i ettområde, från vilket statsmakterna styr bort viss induslri som skulle kunnakomma dit. Jag vore tacksam över att få ett besked om det här . Omsysselsättnings-stimulerande åtgäider 1 norra Hen i (s): Jag skall också be alt få anföra några synpunkter på arbetsmarknadssituationeni norra , som kontinuerligt framsiår som del område i län som har de största svårigheterna med sysselsättningen. här i har frågan ständigt återkommit. Del senaste som händevar att vi fick en industri för byggande av oljeplatlformar, och del hjälpte inågon mån upp situationen. Vi vet emellertid inte vad som kan hända i framtiden- den här industrin kanske är tillfällig. Någon lättare industri som passar förkvinnlig arbetskraft - även om vi ogärna vill dela upp arbetena efter kön -finns emellertid inte. Den kvinnliga arbetskraften får det alltså svårare.Oljeplattformsindustrin är en tung induslri. Det vi talar om här gäller framförallt , och med ett befolknings- 0//7sysselsättnings-stimideiande åtgärder i nori-a underlag på ca 30 000människor - motsvarande befolkningen i en medelstor svensk stad. Somherr i sade har konservindustrin svårigheter. Sillentryter, den blir allt dyrare. Men ändå måsle man hålla med statsrådet när han isitt svar säger att förelagen givetvis har ett ansvar när del gäller att skaffafram ersättningsindustri, inle minst med lanke på att statligt slöd har utgåtttill konservindustrin. Del gäller också , som samhället för ett parår sedan under Facitkrisen fick rädda. Delfinns en induslri som har gamla anor i , nämligen stenindustrin. Delskulle kunna komma i gång igen - det finns avsättningsmöjligheter. Men denskaffade sig på 1930-lalel så dåligt rykte all ingen arbetskraft vill dit. Manhar i de berörda kommunerna försökt atl ordna inskolning av unga människor istenindustrin, men del kommer inga sökande. Och Jag kan inte se annat än alldet beror på del dåliga rykte från miljösynpunkt som stenindustrin en gångfick. finns del möjlighet alt förbättra denna miljö, och man skall väl intege upp hoppet - det kanske finns vissa förutsättningar alt öka sysselsättningeninom stenindustrin. Deträcker emellertid inte med regionala insalser, del räcker inte med deberedskapsåtgärder som länsarbetsnämnden kan vidla, utan ylteriigare ålgärdermåsle vidlas centralt. Vi är överens om att norra inle skall ha någonmiljöstörande industri. När en gång sökte till ansåg jagför min del - och riksdagsledamöterna från var eniga på den punkten -all den industrin inte var miljöstörande i lagens anda. gick emellertid denindustrin oss förbi, och vi beklagar det mycket. NorraBohuslän har kommii i kläm mellan fritidsintressena och intresset att fåarbetstillfällen. Sådana besvärligheter finns naturligtvis också på andra håll,men de är särskilt kännbara i norra . Vi skulle, herr statsråd, behövafå en exempelsamling på industrier som skulle kunna söka sig lill norraBohuslän. F. n. söker sig industrierna inle dil om de inte är absolut tvungna,därför alt man vet all del från naturvårds-synpunkt möter så stora svårigheter.Delta var inle intentionerna bakom riksplanen. Vad som sades där var attmiljöstörande induslri inle skulle få förläggas till norra . Det äralltså fritt fram för annan industri, men industrin vågar inte därför attsvårigheterna att få tillstånd tekniskt setl är så stora. Jagtror alliså all man skulle kunna göra upp en exempelsamling på vilka induslriersom kan förläggas hit. En sådan skulle vara lill stor hjälp för norra det här avseendet. Vi skulle behöva få en ändrad attityd, och en sådan skullekunna skapas genom den här klarsignalen. Jaghar i ylteriigare fyra punkter antecknat åtgärder som man skulle kunna gå inmed: 1.Statsföretag har nämnts i detta sammanhang. Statsföretag borde här kunna ta ettansvar för förädling i norra av den råvara som används i denpetrokemiska industrin. I den nämnda exempelsamlingen skulle man kunna geexempel på verkstadsindustrier som skulle kunna etablera sig i norra där ha tillgång lill kaj. Jag tror att det blir nödvändigi alt la upp nyaförhandlingar med . Det femårsavtal som har träffats går ut . Del är viktigt att man säkrar den industrin i . Det kan naturligtvis skapas fler offentligatjänster. Det gäller inte bara norra utan hela landet, men enmöjlighel är alt här gå in med sådana. 0/77sysselsättnings-stimulerande åtgärder i norra iGöteborg (s): Jag är överens med tidigare talare. Det är glädjande atl man lokalt kannolera en politisk enighet om de praktiska frågorna. Det verkar som om manskulle kunna säga att vi alla lokalt är reformister. Delär naturligtvis riktigt som i säger att 160 anställda i ochför sig inle är någon stor siffra. Men jämfört med exempelvis är deten stor siffra för norra , efiersom möjligheterna alt där finna nyaverksamheter är begränsade. Viär alltså överens om atl del som hänt och håller på atl hända i norra inle kan lokall utan att del måste till andra åtgärder. Vi äröverens om alt del i första hand är de berörda företagen som är ansvariga. Detmest positiva i arbetsmarknadsministerns svar är all han framhåller all det iförsta hand ankommer på dessa företag alt la sitt ansvar. Där lycks viallesammans vara överens. Jaghar däremol satt ell litet frågelecken för det inlägg som iHamburgsund hade. Han sade atl slalsmaklernas agerande kanske inte är sådantsom det borde vara. Men del ärju ändå lack vare statsmakterna eller - enkelluttryckt - regeringen som vi fåll undantaget från 136 a i; osv., all vi fått plattformarna och alt det över huvud taget hänt någonting inom norraBohuslän. Jag undrar om inte har förväxlat statsmakternas med s.k. statsmäns agerande. Jag länker på en nybliven partiledare. Hans agerande bl.a. i denna kammare har sannerligen inte hjälpt norra . Det kan alltsåhär föreligga en förväxling, och på den punkten ställer jag en fråga. Tillherr vill Jag också säga, att det inte är svårt atl komma till norraBohuslän. Jag har en annan uppfattning om . Jag kan instämma i det somhar sagts av i och del som har sagts av t. ex. stenindustrin. Men stenindustrin handlar inle bara om 1930-lalel.Det handlar här också om en oerhörd misskötsel , då viefter nedgången på 1930-talel importerade stenarbetare som man hänsynslöst baraskickade tillbaka. Del gällde portugiser. Den fria företagsamhetens företrädarehar handskats vårdslöst med den arbetskraft som funnits. Stenindustrin befinnersig nu i ett dilemma. Där har vi inte haft något atl komma med trots atl delfinns en viss efterfrågan. ömsysselsättnings-stimulerande åtgärder i norra Jagär inte överens med om vägarna. Vägarna är ett huvudproblem förBohuslän, och då gäller del inte bara vägbeläggningen och antalet kilometer -del är broar som fallas. Smögen- och Kungshamnsområdet t. ex. skulle mycketväl kunna klara den bit vi nu pratar om, nämligen sysselsättningen, om man hadeen bättre möjlighet alt komma över till Lysekilshalvön via en bro. Det skulleförkorta pend-lingsavståndei för i dagens läge ett 70-tal personer från 8 millill 4 ä 5 mil. Vägarna är alltså en viktig faktor. Här bör man kunna göra någonting.Del är inte bara ett akut problem för dagen. Det kommer att få konsekvenser påsikt. Överläggningar med har pågått i slutet på föregående månadangående detta. Det finns i vägverkels planering alldeles för litet även i femårsplanenberoende på atl anslagen är för små. Man har över huvud taget icke kunnatplanera för någon större satsning . Där skulle jag vilja tillade särskill på de problem som finns. Låimig sedan säga belräffande planformarna au oavsett om det kommer en nybeställning eller icke blir det ell glapp i sysselsättningen när den förstablir färdig tills någon ylteriigare plattform beställs. Del glappet isysselsällningen kommer fram . Det är riktigt som del harsagts alt det inte är en friställning av 800 som kommer att drabba -ungefär hälften drabbar Strömstads-området. De andra arbeiarna har kommit frånannat håll och de kommer natuligtvis atl ta sig tillbaka till sina hemorter - idel här fallel inte minst . i (fp) kort genmäle: Herr talman! För att den här diskussionen inte skall spåraur helt är det kanske bäst att jag med en gång rättar till i . Jag sade i mitt inlägg inte ett dugg om vägarna ellerkommunikationerna i . Jag instämmer med i atl de ärdåliga. Om hade besvärat sig med att ta reda på vad jagtidigare sagt här i kammaren om dem och om hur Jag har agerat på den härpunkien, hade han velal att jag anser alt de är usla och behöver förbättras.Detta gäller inle bara vägar och broar utan även järnvägar. Men den frågan harJag över huvud taget inte berört . Den kan vi naturligtvis diskuiera, menjag tycker inle att den hör hemma i denna diskussion. Vidarelyckades få in i den här diskussionen. Del ärkanske rätt naturligt. var nämligen ocksåinblandad i en inierpellationsdebatt här i kammaren, där huvudagerande varbostadsminisier och riksdagsman . Där drev hårttesen atl statsmakterna av miljöskäl styrt bort viss industri från norraBohuslän, och det har man gjort, . Del är inte myndigheterna somgått ut och raggat upp några oljeborrtornsorder, sådana har kommit ändå. Delhar funnits - det är vi väl medvetna om - många andra slags projekt som man diskuterat atl placera inorra , men de har styrts borl på grund av miljöpolitiska skäl. Del ärdå och Jag menar all när statsmakterna styr bort induslri som villkomma lill ett område så har de också en särskild förpliktelse mot befolkningeni det området. Man måste skaffa fram ersättning så atl befolkningen i alla fallhar arbeten och kan bo kvar i sitt område. Inga kan vara gladare änbohuslänningarna om de slipper miljöslörande industri och kan få någon annan istället. På den punkten tror jag vi är helt ense. Iövrigi hoppas jag att den här diskussionen kan fortgå utan att vi behövermisstolka varandra alltför mycket.