prot · FZ09136 · 1975-12-31 00:00:00 — Idet landslingsdemokratiska alternativet nominerar partierna 14, i detkommundemokratiska alternativet 10 av ledamöterna. En sådan nominering avpartierna godtar vi i allmänhet i del moderna svenska samhället. Även vid ettlandsiingsdemokratiskt alternativ kan jag inte länka mig annat än att det blirpartierna som skall svara för nomineringen. Sedanflnns det fyra ledamöter i det kommundemokratiska alternativet som nomineratsav organisationer. Jag har svårt alt uppfatta detta som odemokratiskt. Otvivelaktigtär det en styrka för en länsstyrelse all ha företrädare för näringsliv ocharbetsmarknad. Den som tillhört en länsstyrelse ända från den tid dåförtroendemannamedverkan skedde genom planeringsråden vet all de tillförlänsstyrelsen en betydande erfarenhet. För mig är del naturligt attorganisationerna själva får nominera och alt de inte skall behöva gå vägen överpartierna. Frånkommunistiskt håll vänder man sig nu mol att del skall flnnas företrädare förföretagarna i . Men även dessa representerar en erfarenhet som ärlill nytta i . Delanförs som skäl för ett landsiingsdemokratiskt system alt man endast genom detkan kräva ut ansvar. I fråga om tjänstemännen är detta felaktigt; del gällersamma regler för ansvar i båda fallen. Och förtroendemännen i länsstyrelsenresp. förvallningsutskollel är underkastade samma juridiska ansvar. I bäggefallen flnns ett politiskt ansvar - i sista hand krävs del ut av de politiskapartierna i val och gäller de politiska ställningstagandena vare sig de harträffals i förvaltningsutskottet eller tagits i en länsstyrelse. 1 enparlamentarisk demokrati bär de politiska partierna ansvaret för den fördapolitiken, och ansvaret för denna politik kan krävas ut i båda fallen. Förmin del ser jag framför allt fyra fördelar med del kommunal-demokräliskasystemet. Fördet första ger det ett ökat inflytande åt primärkommunerna. Dessa deltar i delöversiktliga regionala planeringsarbetet på samma villkor som landslingen.Alternativet förutsätter att inte bara landstingsmötena ulan ävenfullmäktigeförsamlingarna för fram sina meningar i alla väsentligalänsangelägenheier. Med ell landsiingsdemokratiskt system underordnas däremoiprimärkommunerna landstingen. F. n. är landsting och primärkommunerlikställda. Del blir de inte med ell landsiingsdemokratiskt alternativ. Urkommunaldemokraiisk synpunkt har jag svårt all förstå att man är så angelägenatt lägga beslutanderätten hos landstingen och inte hos primärkommunerna.Särskilt förvånar det mig när dessa tankar förs fram av vice ordföranden iSvenska kommunförbundet. Fördet andra underlättar det kommunaldemokraiiska alternativet möjligheten allåstadkomma en utjämning mellan olika delar av landet. Del är ett väsentligt målför samhällsarbetet att åstadkomma så lika villkor som möjligl för människornai olika delar av landet. Skulle landstingen svara för den regionalasamhällsplaneringen krävs all de förfogar över mycket stora resurser. I sin turförutsätter det mycket stora landstingsområden. har varje förslag omsammanläggning av län och landsting väckt våldsamma protester. Det ärbetecknande, fru lalman, att del inte väckts motioner här i av län och landsting. Men hade det lagts fram ett förslag omsammanläggning, skulle det ha utlöst ell stort antal motioner. Äveni ett större landstingsområde skulle det emellertid vara omöjligt att få tillstånd en utjämning ulan betydande statliga satsningar. Dessa måste bygga på ensamordning. En sådan kan man inte uppnå utan all antingen den kommunalasjälvstyrelsen inskränkes eller den statliga förvaltningen centraliseras. Mankan inte utgå från att varje landsting kan lösa sina näringspolitiska ocharbelsmarknadspolitiska problem. Det är orimligt all begära all läns landsting klarar varvskrisen. Det är lika omöjligt att begära attÄlvsborgs läns landsting löser problemen med tekoindustrin inom sill områdeeller alt skogslänen kommer lill rätta med de speciella skogslänsproblemen. KarlBoo förde in frågan om solidaritet. För min del skulle jag gärna vilja se envidare solidaritet, en solidaritet mellan landets olika delar. Dennasolidaritet är förutsättning för den utjämningspolilik som jag hoppas vi allavill föra på denna punkt. Fördel tredje förbättrar del kommunaldemokratiska alternativet möjligheterna samordning med de funktioner som man allmänt tänker sig skall vara kvar somstatliga även under ell genomfört landstings-demokratiskt alternativ. Delfrämsia exemplei på deiia är arbelsmark-nadspolitiken. I alla de skisser somjag har läst har man alllid tänkt sig att dessa uppgifter skall vara kvar somstatliga. Utgångspunkten är att man har svårt att gränsa av ettlandstingsområde som en arbets-marknadspoliiisk enhet. Dennaarbetsmarknadspolitik är en myckel viktig del av den regionalaplaneringsverksamheten. Jag har utomordentligt svårt all länka mig all denskall kunna brytas ul ur den regionala planeringen. Mendetta synsätt kan vidgas till att omfatta exempelvis näringspolitik ochtrafikpolitik. Det går inte för ett landsting att föra en trafikpolitik och förett grannlandsting att föra en annan. Hittillshar ingen kunnat visa mig hur denna samordning skall kunna ske med ettlandsiingsdemokratiskt alternativ. Vi i västra behöver inte någon merautvecklad fantasi för alt f en bild av hur det skulle fungera om Göteborgskommun och de västsvenska länen skulle föra var sin trafikpolitik. Fördet fjärde leder ett kommundemokratiskt alternativ till en ökaddecentralisering. Vi har alla den uppfattningen att besluten skall fattas sånära människorna som möjligt. Det är obestridligt att primärkommunerna är denenhet som befinner sig närmast människorna. Det kommunaldemokratiskaalternativet innebär att primärkommunerna kopplas in i samhällsplaneringen påett helt annat sätt än vid ett landstings-demokratiskt. Det gör det möjligl attsamtidigt flytta olika uppgifler från centrala statliga organ tilllänsstyrelsen, som i detta alternativ förblir ett statligt organ. HerrBjörck i undrade om det finns en misstro mot länspolitikerna frånsocialdemokratiskl håll. Jag hyser ingen sådan misstro. De som kommer att sittai är i stor utsträckning de landstingspolitiker som även sitteri förvaltningsulskottet. Men del flnns ökade möjligheter att också få införeträdare för primärkommunerna och framför allt för näringsliv ocharbetsmarknad inom länen. Vid båda alternativen får människorna spela enbetydande roll, men del kommundemokratiska alternativet ger ett ökat inflytandeåt primärkommunerna. Återstårfrågan om länsrätterna. Del råder allmän enighet om att vi skall prövamöjligheterna att lägga samman länsrätterna till en länsrätt i varje län. Deborgerliga ledamöterna i konstitutionsulskottet önskar nu också flytta ut dessafunktioner ur . Del kan givetvis flnnas skäl för friståendelänsrätter. Det kan verka teoretiskt flni all bygga upp ell system med en räckafrån länsrätter över kammarrätten lill regeringsrätt. Del är möjligt att ensådan ordning skulle underiätta rekryteringen lill kammarrätterna. Skäletsom de föregående talarna främst har pekat på är emellertid att del frånrättssäkerhetssynpunkt är nödvändigt all länsrätterna har en helt självständigställning. Man har dock inte vare sig här i debatten eller tidigare visat allde nuvarande länsrätterna fungerar otillfredsställande och framför allt harman inte kunnat ge belägg för att de inte upprätthåller självständigheten vidhandläggningen av de mål som ankommer på dem. Förbedömningen inom ulskoltsmajorileten har det varit av avgörande betydelse attvi har kunnat konstatera au länsrätterna redan nu arbetar självständigt ochoberoende och all någon kriiik inte har kunnat riktas mol dem på denna punkt.Däremot kan man konstalera all det uppstår betydande svårigheter om de skullebrytas ut ur länsstyrelserna. Troligen finge de då arbeta inom störregeografiska områden, och man skulle 3Riksdagens protokoll 1975/76:136-137 Även här gäller alt beslutsfattandet bör ligganära de medborgare som berörs av besluten. Särskiltför de mindre länsstyrelserna skulle uppslå svårigheter all ha tillgång lill detjänstemän som behövs. För min egen del anser jag också att del är av nytta förlänsrätterna och även för kammarrätterna alt ha som domare personer som vunniterfarenhet av verksamheten inom länsstyrelserna och som sålunda inte har enrenodlad kammarrättskarriär. Detskulle vara intressant om de som på en gång begär all plane-ringsfunklioner ochandra funktioner flyttas till landstingen och att länsrätterna skulle brytas utur länsstyrelserna redogjorde för vilken ställning de anser attlänsstyrelserna skall ha i fortsättningen. Kvar står enligl deras framställningväsentligen funktioner inom skalleförvaltningen. Som bekant har det ocksåföreslagils att dessa skulle flyttas bort från länsstyrelserna. Är det meningenatt länsstyrelserna skall försvinna? Sker del, finns del inte något samordnatorgan på det regionala planet. Del finns en rad delförvaltningar, inordnadeunder andra förvaltningar - under , under , underplanverket osv. Manbör säkert betänka sig mer än en gång innan man avskaffar den form avdecentraliserad statsförvaltning som länsstyrelserna representerar. Med deltayrkar jag bifall till utskottets hemställan. Frutredje vice talmannen tillkännagav all anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . () kort genmäle: Utskollels värderade ordförande är en charmant försvarsadvokat förregeringens och socialdemokratins ovilja att bygga ut länsdemokraiin. Det ärintressant alt höra hans redovisning och analys över alla turer som varit i denhär frågan . Jag vill för min del säga all den beställningsom gjorde borde ha infriats så all vi här i kammaren åtminstone hadefått möjlighet alt pröva ett alternativ avseende fulll uibyggd länsdemokrali. i säger att länsberedningens icke-socialisliskarepresentanter hade full möjlighet att i utredningen komma med detlaalternativ. Det är väl ändå all skjuta lilel över målet. Vi erkänner att det ären komplicerad fråga som kräver betydande analyser, och jag vill påpeka att vårinställning har varit att man i utredningsarbetet borde seriöst ha fullföljttanken på att också framlägga ett allernativ om en uibyggd länsdemokrali. Nuhar vi inte fåll möjlighet all pröva ett sådanl förslag, och del måste ur allasynpunkter beklagas. En fråga är viktig att få svar på, nämligen: Villsocialdemokratin nu inte gå längre mol en uibyggd länsdemokrali? Del är enfråga som intresserar många och som det är viktigt alt vi får besked om, helsthär i kammaren . Sedan vill jag ocksåkommentera frågan om valet av länsstyrelse. är väl alldeles uppenbartalt vi med vårt förslag avser alt låta välja hela länsstyrelsenexklusive landshövdingen. och senare iTrollhättan påstår nu alt det inte är folket i val som avgör della. Del är ioch för sig en riktig kommentar, men folkel i val väljer ändå landslingen, ochlandstingsledamöterna skall stå lill svars inför folkel för vad de haråstadkommit på de mandal de har. Del är ju så vår representativa demokrativerkar. HerrMOLIN (fp) kort genmäle: Konstitutionsutskoltets ordförande använder sig av det gamladebattknepet att dölja molsällningar genom all bestrida all de finns. Han sadeall vi var i stort sett eniga. Så är del naturligtvis inte. I hela den härfrågan går en djup klyfta tvärs igenom kammaren. På avgörande punkter kommerdet sannolikt att bli lotlning om . Det är då vilseledande all säga attdel föreligger enighei. Oenigheten är lika stor nu som 1972. Vistår på den länsdemokraliska linjen, ni slår för den länsbyråkraliska linjen. HerrHilding försökte döpa om det länsdemokratiska alternativet lillkommundemokratiskt. Sedan ursäktade han sig och sade att det var avsett förrubrikerna. Jag tror att det inte ens duger till rubrikerna. Man kan inteställa landsting mol kommuner. Landstingen är en av de folkvalda kommuner vihar. Det är ett svepskäl man kommer med när man säger att man vill la medprimärkommunerna i länsplaneringen. Del är klart att primärkommunerna inte kansköta länsplaneringen - del vet varje kommunalman. Nej,den fundamentala skillnaden går mellan dem som anser att direkt folkvalda ochinför folket ansvariga organ skall sköta länsplaneringen, och den andra sidansom menar att det är statliga, regeringsutsedda organ som skall sköta den. Denskiljelinjen kan inte suddas ut genom tal om kommundemokratiska alternativ. Iförlängningen av vår uppfattning ligger nalurligtvis att de organ som skallsköta länsplaneringen skall vara i sin helhet folkvalda. Med den lösning vikommer lill återstår landshövdingen. I den skrift jag hänvisade lillinledningsvis har jag hävdat att också landshövdingen bör vara folkvald. Jagtycker det är en naturlig konsekvens. Det är självklart att en sådan här omläggningskulle leda lill ändrade arbetsformer för . Den måste leda tilltätare landstingsmöten, och jag tror också att landstingsmötena skulle bli intressantareoch livaktigare i och med att landstingen på detta sätt flnge mindre ensidigauppgifler. i (m)kort genmäle: ansåg att i var en charmerandeförsvarsadvokat för regeringens alternativ. Jag lycker väl del ärriktigt att karakterisera som en finuriig Detfinns nämligen vissa motsägelser i argumentation. Å ena sidansäger han att landstingen inte kommer på undanlag, därför att även med detsystem som regeringen föreslår kommer länsstyrelserna Regional samhälls- istort sett att bestå av personer med anknytning till landstingen. andra sidan menar han, attskulle man gå på oppositionens förslag, som innebär att landstingen direktväljer länsstyrelserna, skulle olyckor kunna inträffa. Dehär ledamöterna, som enligt är i princip samma personer, skullealltså genomgå något konstigt förvandlingsnummer, beroende på vem som råkarutse dem. Så är det naturiigivis inte. Från oppositionens sida har vikonstaterat att regeringen och i inte vill vara medom att landstingen direkt flr utse förtroendemannastyrelse. Detinnebär alt man inte vill vara med om att politiska stämningar inom ett visstlän också skall slå igenom i . Så är det icke . Depolitiska majoriteterna i olika län stämmer i många fall inte överens med vadsom gäller för sammansättningen av länsstyrelserna, därför att regeringensystematiskt har utsett socialdemokrater för alt fä den majoritet ilänsstyrelserna som man eftersträvat. Formelltär del naturligtvis riktigt, som sade i sitt inlägg, attlänsstyrelsen utses på demokratisk väg - regeringen som har fStl folketsförtroende att vara regering utser de här personerna - men del sätt varpåregeringen har använt sin utnämningsmakt på detta områdelycker jag inte att man kan kalla särskilt demokratiskt. Det står i varje fallinte i samklang med andemeningen i det beslut som en gång fattade. Vidare tycker jag att beteckningen ettkommunaldemokraliskt alternativ är grovt missledande. Jag tror i alla fallinte att del lurar de människor som vet vad del verkligen handlar om. Hen (vpk) kortgenmäle: Jag vill till konslitulionsulskoiteis ordförandes synpunkter på fråganom näringslivsrepresentanter säga all jag nalurligtvis är tveksam mol varjekvotering, men det finns mera skäl för att de anställda, som direkt berörs avsysselsältningsplaneringen, har särskild representation i än föratt privata företag har det. Jag lycker att även borde finna detnågot orimligt att skriva in ell paritels-förhållande mellan tiotusentalslönearbetare och tjänstemän å ena sidan och några storföretag i länet å andrasidan. För min del tror jag inte att det föreligger någon risk för att intedirektörernas erfarenhet blir väl företrädd i länsstyrelserna. Del svarar nogmoderaterna för. Jag tror risken är större alt de blir överrepresenterade iförhållande lill andra intressen. Låtmig också, fru lalman, efter den här replikomgången påpeka all man påborgerligt håll uppenbarligen icke kan se något positivt i alt länsstyrelsenfår skyldighet att redovisa och försvara sina planer inför landsting och även införkommuner. Ser man inget positivt i att det skrivs in att de beslutandeförsamlingarna-alltså inte förvaltningsutskott och kommunstyrelser - skallregelmässigt få yttra sig över större regionalpolitiska frågor? Där tror jagatt en aktiv granskning kommer till stånd ifrån landsting och primärkommunalaförsamlingar och att detta kan vara väl så viktigt som att utse ett antalpersoner i . Hen iTrollhättan (s) kort genmäle: Jag skall inte karakterisera mina värderade utskottskamrater. Inteheller skall jag fördjupa mig i historien på annat sätt än att jag fortfarandegör den reflexionen att nog borde man av egen kraft kunna arbetaut ett alternativ, som man att döma av anförandena här brinner för. Närdet sedan gäller om vi är eniga eller inte markerade jag redan i mittföregående inlägg att enigheten avser nuläget. Däremot förklarade jag att vi äroeniga om framtiden. föreligger i motioner frän moderat håll och folkpartihåll ett rentavslagsyrkande på det framlagda förslaget från regeringen. Det återfinns intei reservationen. Där godtar man regeringsförslaget utom på en punkt, nämligenden som gäller tillsättandel av länsstyrelserna. Ifråga om framtiden skall jag ge eti bestämt svar till . Jag har enmyckel pragmatisk syn på dessa problem. skall vi avvakta erfarenheterna avden reform som vi genomför . Sedan för vi se vad vi skall göra iframliden. Medanledning av att man anklagar mig och andra för ovilja att bygga utlandstingsdemokratin vill jag dock säga, att jag tvärtom är intresserad av denformen av demokrati men att jag är ännu mer intresserad av all man får enprimärkommunal demokrati och av att inte i detta sammanhang görstill någol slags "överkommun". BjörnMolin skjuter här in alt varje kommunalman vet all primärkommunerna inte kansköta länsplaneringen. Ja, det begriper t. o. m. en kommunalman frånTrollhättan. Men, fru talman, primärkommunerna behöver della i dennaverksamhet, och från borgerligt håll är man inte alls intresserad av att fåderas medverkan. De bör yttra sig över alla stora länsplaner och andra frågorsom är av väsentlig betydelse. Ty hur man än vrider och vänder på saken kommerman inte ifrån det faktum att primärkommunerna befinner sig närmare människornaän landstingen. HerrMOLIN (fp) kort genmäle: vill fortfarande ge det intrycket att vi har godtagitregeringsförslagel, men det har vi inte giort. Vi är emot det. Att vi inte ireservationen presenterar ett detaljerat förslag fått det förslag vi begärtutarbetat. argumentation håller alltså inte. tiska allernativ som sedan beror på att vi inte "gumentation håll Delkommunaldemokra förde in för att använda inågra rubriker försvarar han nu med att kommunalmännen skall få yttra sig överolika planer. Ja, ingen har bestritt att de skall få göra del, men vad vi nudiskuterar är vem som skall ha sista ordet i den regionala samhällsplaneringen.All kommunalmännen i en enskild kommun inte kan få sista ordet är visjälvfallet ense om. Men vad vi menar med det länsdemokratiska aliernativei äri stället att förelrädare för folket i länen skall ha sista ordel. HerrBOO (c) kort genmäle: Frågan om primärkommunernas ställning vid en utbyggd länsdemokrati ärju inte ny, och det vanliga argumentet från socialdemokratiskt håll är attLänsdemokrati innebär att blir en "överkommun". Jag villför min del klart säga ifrån - det gör jag också såsom aktiv i Kommunförbundet- all jag inte ser någon som helst fara för en sådan utveckling. Tvärtomförutsätter vårt alternativ alt primärkommunerna icke fråntas några uppgifter.Vi skall självfallet lägga så myckel uppgifler som möjligt på primärkommunerna,men när det gäller den regionala planeringen och vad därtill hörer skall länetsorgan, direktvall av folket, ha ansvaret i framliden. Det är vår bestämdauppfattning att detta kommer att fungera ulomordenlligl bra. Jag kan aldrigföreställa mig att det skall vara svårare för en primärkommunal representationatt ha samarbete och diskussioner med ett direktvalt organ på länsplanet än medden statliga myndigheten. Den tanken är mig främmande. Därmed faller ocksåhela resonemanget om alt del som i nu kallar detkommunaldemokraiiska alternativet skulle vara bättre fråndecentraliseringssynpunkl. Jagvill därutöver starkt understryka au reformarbetet på det primärkommunalaplanet bör fortsätta. Del är t. o. m. motiverat au också där decentraliserabeslutsfunktionerna. Del är så vi anser att en decentralisering av denpolitiska maklen skall fungera. Sedan vill jag lacka för det klarabesked han nu lämnat - nämligen all hans parti och t. v. inte vill gålängre i decentralisering av den politiska makten i del här landet genom ettutbyggt länsdemokratiallernativ. Vi får acceptera denna ståndpunkt. Vi förslårau man med utgångspunkt i sina socialistiska grunduppfattningar vill ha enmöjlighet att centralt styra så mycket som möjligl. iTrollhällan (s) kort genmäle: Fru lalman! Mina tidigare inlägg talar ju för attjag vill ha en myckel långtgående decentralisering i de politiska avgörandena.Jag vill skjuta ner dem till primärkommunal nivå så långt detta är möjligt. Jagvill skapa förutsättningar för alt decentralisera avgöranden från de centralaverken och från regeringen lill länsorgan som omfattar hela länsverksamhetenoch inte bara detaljer i denna. Mensamtidigt är jag angelägen om att få till stånd en utjämning mellan landelsolika delar. Eftersom olika landsdelar har olika förutsättningar fär man i den solidaritetsnamn åberopade samordna detta över hela landet. Det är möjligt allLandstingsförbundet kan vara ell samordnande organ, men jag lycker nog det ärbättre alt denna samordning sker i en regering som har tillkommit påpariamentarisk väg och över vilken har kontroll och inflytande. Fårjag sedan, fru lalman, säga att jag är någol förvånad över hur man använderordet "folkvald". Även jag har tillhört ett förvaltningsutskott. Jagbetraktade mig inte som folkvald, utan som utsedd av landstingsmötet. Jagtillhör en länsstyrelse - och jag gjorde det även på den lid då jag var viceordförande i förvallningsutskollel i - men jag anseroch ansåg mig inte vara mindre folkvald som länsslyrelseledamol. Del är enterminologi som närmast är till för alt dra till sig en viss uppmärksamhet ochavleda tankarna från del väsentliga, nämligen alt det i båda fallen ärindirekta val. Jagär litet förvånad över all man nu vill markera sin oenighet i så hög grad. Omman anser det av regeringen framlagda och av utskottet utom på en punkl enhälligltillstyrkta förslaget vara så dåligt, borde man väl rimligen ha lagt fram ettmotförslag. Så har inte skett. Frågan om hur samhället skall vara organiserat är såväl ellprincipiellt som ell praktiskt problem. Det gäller alt flnna en lämpligavvägning mellan olika intressen. Dit hör kraven på ökat medborgarinflytandeoch behovet av en väl fungerande förvaltning, som kan beakta både lokala,regionala och rikspolitiska förhållanden. Detråderallmän enighet om att vi så långt som möjligl skall eftersträva attdecentralisera beslutsfattandet. Ett uttryck härför är all två tredjedelar avden offentliga sektorns uppgifler handhas av primärkommunerna ochlandstingskommunerna. Faktum är att det inte flnns någol annat industrialiseratland i väriden där samhällsverksamheten är så starkt förankrad hos de lokalaorganen som i . Denhär utvecklingen är självfallet inte en tillfällighet. Den är ell resultat aven medveten politik. Regeringen är dock beredd att pröva möjligheterna all gåvidare, och det är därför som vi har tillsatt decentraliseringsutredningen ochgenom kommunindelningsreformen skapat förutsättningar för ett ökat lokaltansvar för samhällsutvecklingen. Deborgerliga partierna håller fast vid uppfattningen att den samordnaderegionala samhällsplaneringen skall flyttas från länsstyrelserna tilllandstingskommunerna. är en fråga som diskuterats åtskilliga gånger.Sedan länsdemokraliutredningen presenterade sill förslag sedanhar det verkligen funnits tid att fundera. Vi har också fått upplevaen utveckling som förstärkt behovet av ett statligt regionalt organ medplaneringsuppgifler. Enorsak till detta är au behovet av regionala utjämningsinsatser från statenssida ökat.