prot · FZ09142 · 1975-12-31 00:00:00 — Den gången var det närmast skilsmässoreglerna och bestämmelserna om vårdnad av 190 ulomäktenskapliga barn som var väsentliga. 1974tillkom dels en ändring iförmynderskapslagsliftningen, dels en ny överförmyndarlagstiftning. Mankan säga att lagutskottet efter förmåga har försökt tränga in i del stora ämnesom har att besluta om - eller om del kanske blir . Utskottethar emellertid haft det synnerligen besvärligt under behandlingen av dettaärende - vi har haft del besvärligt med tidsåtgången. Jag lyssnade alldelesnyss med intresse när liknande synpunkter framfördes från ett annat håll,nämligen av . Men tyvärr flck vi inget stöd från hans parti närvi i lagutskottet gärna ville skjuta på behandlingen av det här stora ärendettill hösten. Därmedhade inte lagutskottets dåvarande majoritet avsett atl hindra ikraftträdandetden . Vi hade inte heller för avsikt - vilket kanske många trodde- i varje fall inte från sida och inte heller från folkpartietsall sätta någon käpp i hjulen. Tvärtom har vi nu visat också i praktiskhandling, även om det har fått ske i en betydande tidsnöd, att i stort sett kanvi ansluta oss till synpunkterna i proposilionen. Ganskaviktiga ting är t. ex. alt uttrycken om barn såsom födda inom äktenskapet ellerutom äktenskapet nu försvinner. Detta är också en 'av anledningarna till demånga följdändringarna i andra lagar. Vi tror inom utskottet atl denna ändringligger helt i linje med de nya värderingarna i del svenska samhällel. Trotsall departementspromemorian som ligger lill grund för förslaget har varitremissbehandlad och trots att en granskning har skett i lagrådet anser vi attvissa ting borde ha tagits upp till en mera noggrann genomgång i utskottet, omvi hade haft tid till della, varvid förbättringar hade kunnat åstadkommas genomutnyttjande av utskottets inilialivräit. Jag ansluter mig till de synpunktersom och har anfört i det särskilda yttrandet nr 6. Familjelagssakkunniga,den stora utredningen, fortsätter sitt arbete, och vi har haft täta kontakterockså med den. Det arbete som återstår för utredningen gäller bl. a.äktenskapets rättsverkningar, underhållsbidrag till barn samt vissaarvsräilsliga frågor. Under liden som utredningen arbetat har det på sina håll,även bland riksdagsledamöter, uppstått viss nervositet över alt förslag inlehar kommit fram i tillräckligt snabb takt. har det därförtid efter annan motionsledes och på annal sätt kommit propåer som gällt bl. a.frågan om gemensam vårdnad för dem som är ogifta men sammanbor underäktenskapsliknande förhållanden. Jag tror alt det råder en belydande enighei omalt det i sådana fall är lämpligt med gemensam omvårdnad av barnen, men vi harändå velat se till att frågan är ordentligt förberedd genom utredningar.Moderalledamöterna föreslår nu en ytterligare översyn av dessa frågor menmotsätter sig, som jag har uppfattat det, inte i princip den lösning utskottelförordat. Därmed skulle alltså utskottet vara helt enigt på den punkten. Dethar emellertid framförts ytterligare krav på reformer. Vid riksdag t.ex. yrkades del i motioner att bördsreglerna skulle ändras Faderskap och vårdnad om barn Faderskap och vårdnad otn barn så atl barn som föds efterdet alt äktenskapsskillnad vunnit laga kraft alltid betraktas som födda inomäktenskapet. I propositionen har departementschefen nu kommit fram tillsynpunkter som tillmötesgår det kravel. Att utskottet har avvisatmotioner i samma ämne beror på alt man ville - beslöt också ienlighet med utskottets förslag - begära en översyn av bördsreglerna i derashelhet. Detta är sannerligen ett sådant besvärligt problemkomplex att del flnnsanledning att göra en ordentlig genomlysning av alla de spörsmål som hör sammanmed de reformkrav som har aktualiserats. Andrayrkanden som har framställts går ut på att tidsgränserna för mannens rätt atlföra bördstalan skulle slopas. Den rätten är nu begränsad till tre år.Proposilionen föreslår att tidsbegränsningen avskaffas. Detfanns ytleriigare krav som jag redan har berört, nämligen den gemensamma vårdnaden.Och belräffande den var, som jag sade, de flesta inställda på att tillmötesgåett, såsom jag uppfattade det, legitimt önskemål om att två icke giftaföräldrar som sammanbor skall kunna ha gemensam vårdnad. Det fanns också någonmotion som gick litet längre och föreslog alt även de föräldrar som efter engenomförd skilsmässa önskade gemensam vårdnad skulle kunna få det. Del skulleäven gälla vid separation mellan sammanboende. Propositionen har gått på denlinjen au det skall bli möjligt för båda föräldrarna även i skilsmässofallenoch i fallen av separation mellan sammanboende atl ha gemensam vårdnad om deär ense om delta. Vi har i utskottsmajoriteten accepterat den tankegången. Depå den liden redovisade reformkraven har således i hög grad blivittillgodosedda genom den här nu slutgiltigt behandlade propositionen 170. Jaghar sagt att vi har haft litet ont om lid. Del är möjligt atlstörre tidsutrymme skulle ha resulterat i atl vi på några punkter hade fått ettännu bättre genomarbetat betänkande. Närjag säger alt vi i stort sett är ense undrar kanske kammarens ledamöter vad jagmenar, eftersom del finns inte mindre än 16 reservationer och sex särskildayttranden till utskottets betänkande. Jag kan bara såsom min kollega frånuibildningsulskollet konstatera atl det i stor utsträckning ärreservalioner från och vpk. De är självfiillei inle sämre för det.Jag vill bara med det uttalandet betona all uppslutningen kring de nya idéernai del här avsnittet av familjerätten är synnerligen bred i utskottet. Det ärmin förhoppning alt den skall bli det även här i kammaren. Dethar också framförts idéer om att man skulle kunna göra den gemensammavårdnaden till huvudregel. Vi har avvisat den tanken. Den frågan kommer atlytterligare behandlas av en annan representant för utskottet. Vidare harcenteriedamöterna till belänkandet fogat en reservation, som att tala för . Jagskall, herr talman, kortfattat gå igenom några av de reservationer som ärfogade lill ulskoltsbetänkandet och ge synpunkter i anslutning därtill. Reservationen1 av och gäller brytande av faderskapspresumtion.Utskottet säger för sin del att det ansluter sig till propositionens förslagatt faderskapspresumtion skall fortsätta gälla när modern vid barnets födelseär gift eller har blivit änka. Men vi tillstyrker också propositionensförslag att man slopar den nuvarande presumtionen för den frånskilda makensfaderskap. Vad departementschefen anför i den delen ligger i linje med denskrivelse som avfattade . Det innebär atl förslaget idet angivna avseendet i vissa fall inte behöver sanktioneras av någon domstolsförklaring.Emellertid är utskottet liksom fiera remissinstanser medvetet om atl detta kanvara processuellt lämpligt. Vi anordnade också en hearing i utskottet meddomare, advokater och företrädare för de sociala myndigheterna, och de harframhållit att delta synes vara en praktisk lösning. Vi menar därför attreservationen icke kan accepteras och ställer oss bakom utskottetsmajoritetsförslag. Reservationen2 gäller de av mig tidigare omnämnda tidsfristerna för talan om hävande avfaderskapspresumtion. Det finns fog för både den synpunkt som förs fram ireservationen och för det som i detta sammanhang anförts avutskottsmajoriteten. Denna vill understryka vikten av att i defall det gäller på ett tidigt stadium medverkar till en utredning avfaderskapet, så att inte enbart lösa misstankar föranledda av relationernatill modern får till följd att rättegång anställs i onödan. Reservationen3, som gäller ställföreträdare för barn i faderskapsmål, har avgivits avvpk-ledamoten. Utskottet har liksom motionärerna ansett det angeläget attbarnets intressen tillvaratas på ett betryggande sätt. Vi har dock den meningenatt modern normalt företräder barnets intressen och pekar på att dessutombarnavårdsnämnd har skyldighet atl göra detta. Det är enligt utskottets meningsjälvfallet ändå angeläget att möjligheten till förordnande av god manutnyttjas i de fall där det påkallas av hänsyn till barnets intresse. Däremottror vi att de synpunkter som framförs i reservationen 3 går onödigt långt idet sammanhanget. Slutligen,herr talman, skall jag också något beröra reservaiionen 13, som gäller jämkningav fastställt underhållsbidrag. Del torde inte råda någon större tvekan om attdet finns anledning all ingående undersöka denna fråga. Till underiag förreservationen ligger dels en motion från vpk, dels en socialdemokratisk motion.Vi har i utskottet menat att denna nog så viktiga fråga behöver utredas litetytterligare, och eftersom detta ostridigt ingår i familjelagssakkunnigasarbetsuppgifter, har utskottsmajoriteten menat att vi har anledning attinvänta denna utrednings ställningstagande. 1 majoritetsskrivningen framhållsatt det råder ett nära samband mellan reglerna om jämkning av underhållsbidragoch övriga bestämmelser, att behandlingen av dessa frågor därför måstesamordnas i en utredning och atl detta, som sagt, ligger inom ramen för familjelagssakkunnigasuppgifter. Med detanförda har jag berört lagstiftningsarbetet i all- Faderskapoch vårdnad om barn 13 protokoll 1975/76:141-142 Faderskapoch vårdnad om barn Jag vill sluta medatt säga att såväl utskottets majoritet som reservanterna har en stark viljaatt utforma lagstiftningen på ett sådant sätt atl den så långt möjligttillgodoser barnens bästa men ati det råder något olika uppfattningar om påvilket sätt barnens bästa skall tillgodoses. Vi har därför inte på någonderasidan anledning atl misstänkliggöra varandra. Det är bara sä att vi har hamnatpå litet olika framgångsvägar. Med det anförda, herr talman, ber jag att fåyrka bifall till lagutskottets hemställan pä alla punkter i betänkandet utom desom berörs i reservationerna 8 och 11. Under detla anförandeövertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen i (s): Pä familjerättens område pågår ett viktigt ochomfattande reformarbete. Ett första steg togs 1973, när vi reformerade reglernaom ingående och upplösning av äktenskap. Ändringarna innebar bl. a. enavdramatisering av skilsmässosituationen. Makar som vill skiljas har rätt allfä skilsmässa ulan att inför domstolen behöva ange några skäl för sin önskan.Domstolen skall inte längre pröva om någon av makarna kan anses ha skuld tillatt äktenskapet upplöses. Denya skilsmässoreglerna har varit i kraft . Därmed har tiden ocksåblivit mogen att ta nästa steg i reformarbetet. Det gäller nu framför allt hurreglerna för vårdnad om barn bör vara utformade. allmänna debatten har det rests allt starkare krav på attinte bara föräldrar som är gifta med varandra utan också ogifta och frånskildaföräldrar skall kunna utöva den rättsliga vårdnaden om sina barn gemensamt. Iförsta hand har man yrkat att föräldrar som bor tillsammans skall kunna dela påvårdnadsansvaret. Del har emellertid också kommit: fram önskemål om attfrånskilda och ogifta föräldrar som inte bor tillsammans skall kunna utövavårdnaden gemensamt. Deönskemål som har kommit fram visar att många föräldrar rent känslomässigtupplever det som mycket väsentligt att kunna dela på vårdnadsansvaret för sinabarn, även om de inte är gifta med varandra. Det måste emellertid understrykasatt det här inte i första hand gäller att tillgodose föräldrarnas personligaönskemål. Viktigast är atl ta hänsyn till barnens bästa. Det är frågan om hurbarnen bäst skall kunna garanteras en harmonisk och givande uppväxt som måstevara bestämmande när man utformar vårdnadsreglerna. Attbarnens bästa måste vara vägledande är alla partier överens om. Däremot skiljersig våra synpunkter åt när det gäller betydelsen från barnens synpunkt av attbägge föräldrarna har eii vårdnadsansvar. På den punkten anser vi i vårt partiatt det i de flesta situationer måste vara till stor fördel för barnet, om dethar nära och goda relationer till båda sina föräldrar, även om föräldrarna inteär gifta med varandra. Det är viktigt för barnet att kunna träffa bäggeföräldrarna utan att behöva uppleva den ene som en mereller mindre utanförstående person. Det är här det föreliggande lagförslagethar sin stora betydelse. Om en ordning med gemensam rättslig vårdnad kan främjaett gott förhållande mellan barnen och båda deras föräldrar talar detta starktför att man gör det möjligt för föräldrarna all bli vårdnadshavare gemensaml. Somframhålls i propositionen är det vid många skilsmässor vårdnadsfrågan somvållar de allvarligaste motsättningarna mellan makarna. Det är också heltnaturiigt att det uppstår prestigekonflikter, om bara den ene maken kanförordnas till vårdnadshavare efter skilsmässan och den andre maken alltsåmåste föriora föräldramyndigheten. Självfallet kan man aldrig helt och hålletkomma ifrån en diskussion av vårdnadsfrågan. a. måste ju två makar som villskiljas diskutera var barnen skall bo. Oflast blir det också så att ett barnmest kommer att bo hos den ena föräldern. Den av föräldrarna som inte harbarnet boende hos sig kan dock säkerligen i många fall ganska lätt accepteraatl den andre får hand om den faktiska vårdnaden, om han bara själv får ståkvar som rättslig vårdnadshavare tillsammans med den andre. Omtvå makar som vill skiljas får möjlighet alt behålla den gemensamma rättsligavårdnaden om barnen slipper man alltså många uppslitande vårdnadstvister.Därmed får också föräldrarna bättre förutsättningar att behålla en godrelation sinsemellan och i förhållande till barnen. Jag vill på den punkten änen gång betona atl det givelvis inte är föräldrarnas utan barnens bästa somman i första hand måsle la hänsyn till. Det är emellertid klart att ett gottförhållande föräldrarna emellan också måste vara till fördel för barnen. Kanföräldrarna undvika inbördes stridigheter måste det vara ägnat att främja entrygg och harmonisk utveckling för barnens del. Givetviskan en ordning med gemensam vårdnad efter skilsmässa inle passa i allasituationer. a. därför anser vi att föräldrarna bör vara ense för attgemensam vårdnad skall komma lill stånd. Det kan naturiigivis också iefterhand visa sig att en ordning med gemensam vårdnad inte fungerar. I så fallmåste del finnas möjlighet att upplösa den gemensamma vårdnaden och utse en avföräldrarna till vårdnadshavare. Självfallet kan det i sådana fall rådaoenighet mellan föräldrarna om vem som bör ha vårdnaden. 1 allmänhet torde deldock i den situationen inte behöva uppstå en lika uppslitande tvist som detlätt gör när en vårdnadsfråga skall avgöras i samband med enskilsmässa. Normalt har det gått efter skilsmässan, och föräldrarnahar då hunnit fä perspektiv på sin situation och skaffat sig siörre möjligheteratt utan prestigehänsyn bedöma vad som är bäst för barnet. Sammanfattningsvisanser vi alltså att det finns starka skäl för alt införa en möjlighet tillgemensam vårdnad för frånskilda föräldrar. 1 stort sett samma skäl talar föratt ge ogifta föräldrar möjlighet att dela vårdnadsansvaret för sina barn.Också när det gäller ogifta föräldrar kan det ha stor psykologisk betydelse attde tillsammans är rättsliga vårdnadshavare. Faderskapoch vårdnad om barn Faderskap och vårdnad om barn Skälenför att låta ogifta föräldrar dela vårdnadsansvaret är naturiigivis särskilt starkanär det gäller föräldrar som bor tillsammans. I så fall bildar föräldrarna ochbarnen en familj där det är helt naturiigt att vårdnadsansvaret är delat. Ävennär det gäller föräldrar som inte kan eller vill bo tillsammans kan det vara avstort värde för barnen all båda föräldrarna är vårdnadshavare. Del är naturligtatt den av föräldrarna som inte har den faktiska vårdnaden får ett störreintresse för barnet om han är rättslig vårdnadshav.are jämte den andre.Besvärliga praktiska problem skulle också uppstå om man ställde upp ett krav påsamboende som förutsättning för gemensam vårdnad. Myndigheterna skulle dåbehöva forska i parternas privatliv på ett sätt som inte kan anses önskvärt. Avslor betydelse blir naturligtvis vilka ekonomiska konsekvenser som uppslår förivå föräldrar som väljer ett syslem med gemensam vårdnad. Jag skall häruppehålla mig något vid frågorna om bidragsförskott och underhållsbidrag. Idagens läge utgår bidragsförskott till ensamstående förälder om den andreföräldern inte kan eller vill betala så mycket i underhållsbidrag som svararmot bidragsförskottsbeloppel. För många av de ensamstående föräldrarna harbidragsförskotten stor ekonomisk betydelse. Nuvarande regler innebär emellertidatt rätten till bidragsförskott faller bort om den som har barnet hos sig blirvårdnadshavare gemensamt med den andre. Detsäger sig självt alt läget när del gäller bidragsförskott inte är tillfredsställande.De nuvarande reglerna kan medföra att föräldrar som i och för sig gärna skullevilja dela på vårdnadsansvaret måste avslå frän detta av ekonomiska skäl. Detfinns alltså en risk för att endast föräldrar som är mer välsiluerade väljerett system med gemensam vårdnad. En sådan situation bör naturligtvis så långtmöjligt undvikas. Ioch för sig hade del naturligtvis varit önskvärt om de problem som gällerbidragsförskott kunnat lösas som man inför en möjlighet till gemensamvårdnad för frånskilda och ogifta föräldrar. Del är dock här fråga omåtskilliga tekniska svårigheter som man måste komma till rätta med. Samtidigtär det angeläget atl utan dröjsmål reformera vårdnadsreglerna. Detär därför väl befogat atl redan nu fatta beslut om införande av en möjlighettill gemensam vårdnad för de berörda grupperna. Den särskilda arbetsgrupp somhar tillsatts med uppgift atl se över reglerna om bidragsförskou m. m. lordeockså relativt snart komma med förslag om hur man bäsl skall utformasamhällsstödet i fall då föräldrar har gemensam vårdnad om barnen. Utskottetunderstryker betydelsen av att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt. Närdet gäller frågan om underhållsbidrag till barn innebär nuvarande regler atlsådanl bidrag skall betalas av förälder som är skild från vårdnaden om barnet.Däremot ulgår inte underhållsbidrag om föräldrar utövar den rättsligavårdnaden gemensamt. I sådana fall gäller i stället den allmänna regeln iföräldrabalken om att var och en av föräldrarna skall efter sin förmåga ta deli kostnaden för barnets underhåll. Itvå motioner som väckts under den allmänna molionstiden av någrasocialdemokratiska ledamöier med resp. i somförsta namn, samt i en motion med i som första namn, hartagits upp frågor om underhållsbidrag lill barn. Bakgrunden till motionerna ärden utveckling som skett framför allt när det gäller denunderhållsskyldiges silualion. Orsakerna till att denna blivit allt svårare ärflera, men en viktig faktor är att reglerna om underhållsbidrag i förening medreglerna om sociala bidrag och skatter inte tar hänsyn till den inflation somvi haft . Jag skall här endast beröra några av de faktorer sompåverkar underhållsbidragen. Närdet gäller barn till ogifta föräldrar fastställs underhållsbidragen oflastunder medverkan av barnavårdsnämnderna. Det har visal sig att man därvid oftaanvänder schablonregler, t. ex av den underhållsskyldiges bruttolön, utanatt verkligen pröva barnets behov mol den underhållsskyldiges verkligabetalningsförmåga. Det säger sig självt att användandet av sådanaschablonregler-även om de är enkla- i det enskilda fallet kan drabba denunderhållsskyldige mycket olyckligt. Fastställdaunderhållsbidrag - såväl genom dom som genom avtal -skall räknas uppautomatiskt i takt med penningvärdet enligt bestämmelserna i lagen om ändringav vissa underhållsbidrag. beslutar om ochmed vilkel procenttal bidragen skall ändras. Höjningarna är knutna lillförändringarna i basbeloppen. Självfalletär det i och för sig riktigi atl en uppräkning skall ske. Annars skulle barnetdrabbas av prisutvecklingen. Höjningarna har emellertid varit kraftiga - år1973 , , och . Höjningarna räknas inteheller på det ursprungligen fastställda beloppet ulan på det faktiskt utgåendebeloppet året före höjningen. Ett underhällsbidrag som fastställdestill . Delär lätt alt förslå att många underhållsskyldiga har svårt atl klara dessahöjningar. Har vederbörande av någon anledning sackat efter i den allmännalöneutvecklingen, t. ex. fått ett mindre väl betalt arbete eller blivit sjuk,drabbas han hårt. Möjligheternaatt få de ursprungligen fastställda underhållsbidragen ändrade är små. Härförkrävs i princip att del inträtt väsentligen ändrade förhållanden. Dennabestämmelse tolkas av domstolarna restriktivt, något som kanske är förklarligtmed hänsyn lill uttalandena vid bestämmelsernas tillkomst. Dessa uttalanden gjordestill barnets skydd mot bakgrund av eu relativt fast penningvärde. Somjag sade tidigare påverkas underhållsbidragen också av skattereglerna ochreglerna om sociala bidrag. Alla vet väl alt den underhållsskyldige i sindeklaration får dra av underhållsbidrag med högst , dvs. i runt tal200 kr. Denna regel har varit oförändrad . är detdock få fastställda underhållsbidrag som inte överstiger . per månad.Detta betyder att den underhållsskyldige inle Faderskap och vårdnad om barn Nr 142 kan dra av något av de höjningar av bidragen som sker fortlöpande. den andra sidan betalar inte barnet och dess vårdnadshavare skatt för 31 ma' 1976 underhållsbidragetutan kan helt tillgodogöra sig detta. aktas attbostadstillägg beräknas på vårdnadshavarens taxerade inkomst. Faderskap och Dettainnebär att rätlen till bostadstillägg för ensamstående förälder med vårdnad om barn hemmavarande barn inte påverkas avutgående underhållsbidrag lill barnet. nämnda regler leder snart till attden bedömning av underhålls-situationen 5',om gjordes när bidraget fastställdesförskjuts lill förmån för den underhållsberättigade. Vidden hearing som utskottet hållit i ärendet med företrädare för domare,advokater och socialtjänstemän betecknades situationen när det gällerunderhållsbidrag som kaotisk. Detla stämmer väl överens med de intryck som jagoch många andra ledamöter av denna kammare fått genom påringningar från ochsamtal med många förtvivlade underhållsskyldiga och då framför alll fiider.Situationen har blivit sådan all de trois alt de exlraarbelar på sin fritidinte har möjlighet att bilda ny familj eller, om de har bildat en sådan, intekan ge de nya barnen en tillfredsställande försörjning. Mot bakgrund av den ulveckling jag nu skisserat är det glädjande attkonstatera atl ett enigt utskott funnit att man kan vänta på attfamiljelagssakkunniga skall bli färdiga med hela sitt utredningsarbete. Det ärsom bekant synnerligen omfattande, och resultatet därav torde dröjaytterligare . Utskottet framhåller angelägenheten av att förevarandespörsmål löses. Ulskollet har pekat på möjligheten av ett delbetänkandeav de sakkunniga. Emellertid har utskollel också pekat på vikten av altöversynen av bestämmelserna om underhållsbidrag samordnas med det arbete sombedrivs av den tidigare omnämnda arbetsgruppen som tillsatis inomdepartementen för att utreda frågor om bidragsförskott m. m. Utskottet anseratt det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma formerna fördelfortsatta utredningsarbetets bedrivande. Jag vill tillägga att jag för min delanser det oundgängligen nödvändigt att reglerna om underhållsbidrag ses övertillsammans med reglerna om skatter och sociala bidrag, eftersom det annarslätt kan uppkomma en ej önskvärd situation igen. Jag vill också kraftigt betonavikten av en skyndsam utredning. Hurskyndsamt arbetet än bedrivs torde det dock komma att dröja innan vi kan se resultat av översynen. För att på något sätt lätta den underhållsskyldiges situation till dess har utskottels socialdemokra tiska ledamöier saml utskottets vpk-ledamot beslutat stöd ja moiionen 1975/76:1124 av i m. fl. I motionen yrkas att ordel väsentligen skall ur lagtexten när det gäller möj ligheterna alt ändra underhållsbidrag. Detta innebär atl underhållsbidrag skall kunna ändras när ändrade förhållanden påkallar del. Genom den nu föreslagna lagändringen, vilken de borgerliga ledamöterna tyvärr inte anslutit sig till, ges ökade möjligheter att få tidigare bestämda under- 198 hållsbidrag ändrade. Den oro utskottsmajoritetenuttryckt för konsekven- serna av ändringen flnnerjag överdriven.