prot · FY0987 · 1975-12-31 00:00:00 — Föregen del gjorde jag i debatten del påpekandet att ofieländerna kunde förmodasföredra att importera malm - i den mån de inle själva har sådan - och användasina energilillgängar i egna nyuppförda slålverk. Lika väl som vi här hemma harambilionen - redovisad bl. a. från Norr-botlenshåll - all inle bara vararåvaruexportörer kan man räkna med att den ambitionen finns i andra länder ochatt den i ofieländerna kan realiseras med hjälp av det kapital som de numeraförfogar över. Och precis som vi ser pä ett projekt som 80 inte baraur kallt förelagsekonomisk synpunki kan dessa länder ha allt skäl att i sinpro-jektering väga in ocksä sociala synpunkler. Vid köp av malm från ullandelbereds ål befolkningen i dessa länder, som i stor utsträckning ärun-dersysselsatl, fler arbetstillfällen än vad enbart exporten av ofia och gasmedför. Sedandiskussionen fördes i fiol våras har väl mänga av oss som läser tidningarnashandelssidor och tidskrifter med liknande material kunnai se notiser sombekräftat riktigheten i de bedömningarna. De nyrika oljeländerna anserstålproduktion intressant, vilket inle är sä underligt, eftersom ocksä de lagitdel av de långtidsprognoser belräffande ökad stälkonsumtion som hela idén medStålverk 80 bygger pä. Om vi här uppe finner att det bör finnas avsättning förytterligare stål pä världsmarknaden och har våra besked från hell öppna källor- internationella organisationer, som arbetat fram dessa prognoser - har vinaturiiglvis att räkna med att man också pä annal häll lar del av dessaprognoser och finneratt det kan vara riktigt med ekonomiska satsningar.Know-how för uppförandet och drivandet av dessa anläggningar flnns att köpafrän industriländerna. Värt svenska hart. ex. etl sådant uppdrag i Iranoch anlitas där som konsult på samma sätt som NJA anlitar det japanska NipponSteel som konsult och drar nytta av dess tekniska kunnande. Ennotis av intresse i detta sammanhang klippte jag för sedan med tankepå debatten om 80. Den meddelade all ny teknik har gjort det möjligtalt använda väte och koloxid ur naturgas vid stålproduktion. Därigenom, hettedet i notisen, blir det billigare att skeppa malm lill länderna vid och i , där naturgas nu som biprodukt går lill spillo, än attskeppa gasen över haven till Förutsättningarna för alt kunna surfa Nr 87 påkonjunkturvågorna, något som NJA hoppas på, blir i ett sådant läge Torsdaeenden väsentligt försämrade.Marknaden för stälämnen kan bli betydligt kärvare -j ,q-ji- än vad NJA-ledningenhoppals. Detta är ett ytteriigare skäl att överväga en uppdelning i tväetapper. Somledamot av näringsutskotlet känner man lillfredsslällelse över av aktier iall ulskoltei tack vare återremissen nu kunnat lämna viklig information Statsföretag ,4B till kammaren och att utskottet beställt kontinuerligrapportering för framtiden. Jagber, herr talman, att få yrka bifall lill reservationen av ochmig, vars innebörd jag här sökt redovisa. HenBÖRJESSON i Glömminge (c): Efter en debatt beslöt all återremitteraregeringens hemställan om medel på invesleringsanslag lill NJA för tecknande avaktier i för 175 mifi. NJAhar ju diskuterats tidigare i vär. Dels har man diskuieral frågan om fartyg föratt frakta NJA:s produkter, dels fördes en ganska läng debatt i samband med beslutetom äterremiss. Dessutom vill jag minnas att frågan om en särskild expertgruppför projekteringen och ulvecklingen inom NJA föranlett en diskussion. De175 milj. kr. är avsedda att ingå i NJA;s medelsram för utbyggnad av Stålverk80 i anslutning till den nuvarande anläggningen i . Mankanske också låter tanken gå lillbaka till lidigare är. NJA har under ganskamånga år debatterats en hel del, och somliga av ledamöier har därvidvarit mindre villiga att acceptera underskott på detta förelags verksamhet.Debatten om de stora slalliga förelagen uppe i brukar ju mest förasmellan ärade ledamöter från eller i övrigl, mendessa förelag ägs ju lika mycket av medborgarna i övriga delar av vårt land somav Norrbollens invånare. Alt jag säger detta innebär dock inte på någol sättatt jag anser att norrbottningarna agerat i onödan vad gäller detta företagsproblem. Bakomriksdagens beslut tidigare om äterremiss av ärendet lill näringsutskottet, idel läge som just dä rådde, låg en hel del omständigheter. De invändningar somredan lidigare hade framförts i debatten om 80 hade ökat något istyrka. Vad del närmast gällde var - som här underströk - attkostnaderna för anläggningen syntes bli betydligt högre än som hade beräknats.Det var inle heller nägon hemlighet att man hade svårt att hälla ihop inomledningen för när del gällde förelagels utbyggnad. Stålverk80 har ju sin speciella karaktär bland Statsföretags olika företag. Jag instämmer gärna i att del är riktigt med en sådan här satsning i stålbranschen för alt främja svensk produktion för försäfining pä in- och utlandsmarknaden och för att i största möjliga utsträckning förädla av staten bruten Norrlandsmalm. Jag anser också att man mäste lägga vissa sociala synpunkler på arbetsmöjligheter och inkomslmöj- 109 ligheler i vågskålen. Anslagtill teckning av aktier i Naturligtvisbör inte ell sådant här förelag användas som elt poliliskl slaglrä för att draröster lill den ena eller andra fraktionen i eller någon annanstans.Del finns skäl all göra den kommentaren, eftersom både tidningar och enskildavid beslutet om remiss med kraft förklarade, alt nu försökte vi som röstadeför remissen all sätta stopp för 80. Man betecknade del som närmastskamligt all den här genomgängen skulle behöva göras. Jag vill understryka attvi i aldrig haft en tanke pä alt på någol säll stoppa företaget. HerrRegnéll talade om en näsknäpp, men jag vill för min del säga ifrän, all viinle heller har haft någon sådan synpunki med i bedömningarna. Vadhar dä den här extra genomgången givit för information? Jo, vi har avStatsföretags ledning fäll vela all man inte anser sig kunna klara av denframlida finansieringen av 80 ulan får lov att komma äter lillriksdagen när del gäller att skaffa pengar lill investeringen -inte minst somkostnaden för företaget kommer all öka ulöver vad som föranleds av den normalainflation som vi alltid får räkna med. Vihar fått klart för oss att , trols den tveksamhet som man därgav offentlighet åt ungefär som remissen beslöts, inle har försökt lägganågra hinder i vägen för det här företagel. Man har ju också räknat med dessoerhört stora betydelse för den landsända där det placeras. Vihar vidare fäll vela all ledningen för efter förvärv frän av aggregatför rening av rökulsläppen-och ärell land som erkänns ha kommii långt pådel området - har förhoppningar om att kunna klara luftföroreningarna enligtnaturvårdsverkels normer och önskningar. Enfråga som vi inle har fåll fullt besvarad är hur kolförsöriningen skall ske.Del har diskuterats all man skulle köpa kol både i och i , ochman har ocksä haft planer på att importera kol till för alt sedanfrakta den över landet lill . På denna punkt har inle redovisningen kunnatbli färdig ännu, men man har för avsikt alt så fort isom möjligt klara densaken genom upprättande av kontrakt med vederbörande förelag i utlandet. Denväsentligaste frågan, som också var inne på, gäller om del nyaverkets produktion av stålämnen kan avsättas till priser som kan ge en något sånär god räntabilitet. Här har man naturligtvis inte några bestämda uppgifteralt lämna, då så många okända faktorer spelar in - priser, efterfrågan och alltsom en världskonjunktur innehåller. Detär också tveksamt om man under en kraftig isvinter har möjligheler att hellhälla sjöfarten öppen lill i den utsträckning som en god skeppning medstålämnen i vissa fall tarvar. Pä den punkten råder kanske delade meningarbland vederbörande chefer i NJA. Jagvill instämma i vad som har sagts - att återremissen har varit nyttigoch har gett utskottet ytterligare möjligheter att fä en allsidig belysning avproblemen kring denna stora satsning. Vad jag och övrigacenterledamöter har erfarit under utskottsgransk- ningen har inle gettanledning till nägon ändring i vår syn pa iram-ställningen i proposiiionen omelt invesleringsanslag lill Statsföretag på 175 mifi. Dockhar jag tillsammans med lill betänkandet fogat etl särskiltyttrande, där vi förslagsvis anförl alt del vid företaget kunde inrättas enexpertgrupp som, knuten till näringsutskotlet, skulle lämna uppgifter förriksdagens räkning angående verkels koslnader, avsättning, lönsamhet m. m. Mankan tycka alt detta förslag är ovanligt, och del har vi fåll höra både iutskollet och av den föregående talaren. Men den här satsningen är ju säexceptionellt stor att del kanske kan behövas exceptionella åigärder ochbedömningar. Närdet gäller totalvolymen i fråga om kostnaderna för 80 har ju olikasummor nämnts. Jag såg på nyheterna i TV. Där talade enkommentator om 8 mifiarder. En kvinnlig kommentator sade några minuterdärefter att det gällde 10 mifiarder. Del kan ju vara svårt för den enskildeatt bedöma vad som menas med dessa utslungade siffror. Men del kan hända all isummorna ingick investeringsvolymen för stad på ungefär 2,5 mifiarder. Iutskottet har nämnts att man i dagens läge skulle kunna bedöma summan lillungefär 6 mifiarder. Medanledning av delta vill jag cilera vad vi har skrivit i utskottets betänkande: "Medhänsyn till de stora investeringskostnader som uppbyggnaden av 80 förmed sig och projektels regionalpolitiska belydelse ulgår utskottet från attriksdagen konlinueriigt hålls underrättad om hur projektet framskrider." Detbör väl alla anse vara ett värdefullt beslut. Om det skulle uppkomma någraönskemål om att fä titta närmare pä förelaget kan när som helståberopa detta beslul. Reservaiionenav moderalerna innehåller ett förslag att man för all minska riskerna avekonomisk karakiär vid en fortlöpande utbyggnad skulle dela upp ulbyggnaden itvå etapper. Del har vi inte gäll med på. Vi har dock så slort förtroende förförelagsledningen all vi tror all den gör en sådan uppdelning om det'skullevisa sig i kalkylerna alt man borde göra del. sade frän den här platsen, i debatten om remissbehandlingen den 16april i är, all NJA hade en arbetsgrupp som med regeringens goda minne hadekontakter med Kruppverken om att man evenluelll, sedan man byggt den förstaugnen, skulle bygga ell valsverk för framställning av plåt och därefter denandra ugnen. Medanledning av dessa uttalanden och med det förtroende man ändå fär ha förledningen har vi inle kunnai gä med på reservation. Delhar sagts pä olika håll - och det har framgått även i utskottet - attsamköming, samarbete och gemensamma lag i fräga om investeringen ochulbyggnaden av stålverket inle framställ att vara vad del Anslagtill teckning av aktier i Anslagtill teckning av aktier i borde vara emellanmoderbolaget och . Enligl uppgifter i pressen som bekräftats avnärvarande personer framgick vid altlönsamhetskalkylen för 80 ännu inte behandlats av styrelsen. Ettfruktbärande samarbete är nödvändigi för alt delta förelag skall kunna gå braoch en lillfredsslällande lönsamhet skall kunna åstadkommas. När riksdagenuttrycker stark kritik mol enskilda företags skötsel och förehavanden inombiandekonomin, bör man givetvis vara lika intresserad av att titta pä hur destatliga förelagen fungerar. Men,sorn sagt, mot själva invesleringsanslaget lill Statsföretag enligl regeringensförslag har jag ingen invändning, och jag ber att få yrka bifall tillnäringsutskottets betänkande 31. Hen (): Anledningen till dagens debatt om 80 är den äterremiss somföregående talare nämnt. Ålerremissbeslulet föregicks av en del irriteradekommentarer från regeringspartiet. tror jag ulskottet är enigl om all dethar varil en myckel informaliv och värdefull utfrågning som skett i utskottetav olika berörda parter om stålverks-projektets utveckling under det år somsnart gått sedan beslutade bygga ut . Mankan bara beklaga -jag har gjort del en gäng lidigare frän kammarens talarstol- att utfrågningarna, pä grund av de regler som fortfarande gäller i densvenska , inte kunnat ske offenlligl. Mycken informaiion om denslörsla induslriella invesieringen hillills i skulle då ha nån längreän lill näringsulskollels ledamöier. En del missupp-fallningar i deballen omSlålverk 80 hade på sä säll säkert kunnai tillrättaläggas. Å andra sidan hadenaturligtvis de problem som onekligen föfier med en så stor industrisatsningsom det här är fräga om kommit till allmänhetens kännedom. Men skulle det varalill nackdel för projektet? Skulle det inle i stället skapa störretrovärdighet för projektet, om allmänheten pä egen hand kunde la del av defakta som ligger lill grund för del ställningstagande som utskottet kommii framtill, nämligen all gä vidare i enlighet med förra årels beslut? Det påpekandetgjorde också i Glömminge alldeles . Delär två frågor som har tilldragit sig huvudintresset vid näringsutskotlelsförnyade behandling av delta ärende. Dels gäller det de miljökrav somnaturvårdsverket och koncessionsnämnden fört fram och de konsekvenser de kanmedföra för projektet - främst då de ekonomiska -, dels är det de slorakostnadsökningar som skett i förhållande till de kalkyler som presenterades förriksdagen 1974. På sistnämnda punkt säger ulskottet: "Delär uppenbart att den ursprungliga kostnadsramen inte kommer au hållas. En betydandeökning av kostnaderna för projektet har konstaterats." Företagsledningen har fördagen inga färdiga förslag lill hur de här problemen skall lösas.Till det får man återkomma. Den naturiiga sammanfattningen av utskottelsgenomgång av ärendet blir därför att regeringen ocksä måste återkomma tillriksdagen sä snart elt mera fullständigt malerial föreligger och en aktuellfinansieringsplan för 80 kan presenteras. När den ligger på riksdagensbord är tiden inne för en närmare granskning av projektets lönsamhet,finansiering m. m. Fördagen vill jag för del meddela all vi slår fast vid dengrundläggande bedömning av projektet som gjordes . Vi menar alt detär en riklig lanke att vidareförädla malmen inom i större utsträckningän som sker. Och när därigenom betydelsefulla regional-ochsysselsällningspolitiska fördelar kan nås i övre , så är också del ellvikligl plus. Men även om vi har denna posiliva grundsyn lill 80 måsteändå sägaS att projektet säkert kommer att stöta på mänga problem innan del äri gäng enligt planerna. Delta gäller inle minst finansieringen.Projektledningen måsle ha etl fast grepp om kostnadsutvecklingen, så att inlede fina lönsamhetskalkyler som presenterats - här har nämnts 12 96 i vinst -snabbt försämras. Riksdagenstår ju bakom della projekl som ekonomisk garant. Del betyder att det blirriksdagen som fär besluta om eventuella kapitaltillskott därest felbedömningarhar gjorts eller kommer att göras. Kraven pä insyn för och dessnäringsutskott måste därför vara långtgående. Det finns heller ingen anledningatt kritisera NJA-ledningen för att ha undanhållit utskottet information. har bett all få reda pä har man, så långt detta varit möjligt, givitsvar på. Men enligt min uppfattning - och den delas ocksä av ,vilket vi hörde- behöver näringsutskotlet en fortlöpande insyn i dennaefter svenska förhållanden mycket stora industriinvestering. Dettakan naturiiglvis uppnäs på olika sätt. En väg, som vi tycker skulle vara värdatt pröva, är alt en frislående expertgrupp knöls till näringsutskotlet. Det ären vanlig lösning i både offentliga och privata sammanhang, att när man själv intehinner eller har tillräcklig teknisk-ekonomisk kompetens, så köper man fiänsterav lämplig konsult. Varför skulle den modellen vara sämre när huvudmannen ärSveriges riksdag? Deninvändningen har gjorts att det skulle vara etl utslag av någol slags förmyndarmentalitetatt näringsuiskoltel hade några personer som vid lämpliga lidpunkter delgavulskottet sin syn på ulvecklingen av projektet. Självfallet betyder inte dettaatt utskottet även fortsättningsvis inte skulle ha lika nära och förtroendefullkontakt med den ansvariga projektledningen. Men att utskottet fär enfortlöpande information från en grupp som inle är direkt ansvarig förprojektels utförande utan som med ulanförslåendes ögon kritiskt kan granska hurprojektet utvecklas skulle säkert vara av stort värde. Att hela liden ha en dubbelsidigbelysning av en omfattande och svårgenomtränglig materia skulle vara lill allaparters fördel. Nuhar, herr talman, utskottsmajoriteten inle velat pröva den här tanken. Jag färdärför för den här gången nöja mig med alt yrka bifall till Anslagtill teckning av a kl ler i 8 protokoll 1975. Nr 87 utskottets hemställan och hänvisa till det särskilda yttrande som jagtill- Torsdaeenden sammans med i Glömminge har fogat lill betänkandet. HenSVANBERG (s); Anslag till teckning Herr talman! Det ärende.vi just nu diskuterar har, som alla väl känner av aktier I till,en ganska ovanlig förhistoria. Detvar för ganska exakt elt år sedan som beslulade anslå 700 milj. kr. tillStatsföretag att användas till aktieteckning för att bygga Riksdagenfattade i princip beslut om denna summa, men anslagel skulle delasupp med 175 milj. kr. föfidriktigl alt en postpä 175 mifi. togs upp i årets budgetproposition. hade ju lidigarefattat principbeslutet. Närärendet behandlades i näringsutskottet var del ingen som hade någrainvändningar all göra. Näringsutskotlet beslöt enhälligt och utan diskussionatt tillstyrka anslaget på 175 mifioner. Men när ärendet den 16 aprilbehandlades i kammaren yrkades frän borgerligt håll äterremiss lill utskottet. Nuåterkommer utskottet med ärendet efter ylleriigare behandling. Också nu yrkarell enhälligl utskott att begärda 175 mifi. skall ställas lillStatsföretags förfogande som aktiekapital för 80. Del är alltså exaktsamma förslag som . Ulskoitsmajorilelenkonstaterar all väsentliga fördyringar av 80 uppkommit. Manförutsätter därför alt regeringen återkommer lill i ärendet ochdärvid lägger fram en fullständig finansieringsplan för bygget. Utskottet sägersig också räkna med all fortlöpande hålls underrättad om projektetsfullföljande - en hell självklar ståndpunkt. Moderaternasäger i sin reservalion att projektet 80 län-ipligen bör delas upp itvä etapper. Därutöver vill moderalerna också ha en detafierad rapport tvägånger per är om hur projektet fortskrider. Denna rapport skall lämnas tillriksdagen. Fråganom projektets uppdelning pä tvä etapper har berörts vid olikaföredragningar. Alla har dä konstaterat all en sådan uppdelning är teknisktmöjlig. Men man har ocksä sagt att en sådan uppdelning fördyrar projektet rättväsentligt och gör vissa marknadsföringsåtgärder myckel svårare. Den fördel mankan uppnå genom alt dela upp projektet i tvä etapper är helt enkelt alt man närman har fullföfil den första halvan kan säfia en del material och på del sättetklara av en krånglig finansieringssituation. Men det innebär attstålverket blir dyrare. Detär emellerlid också en annan sak som händer. Om man som i detta fall inriktar sig pä all försl bygga en etapp för 2 mifioner ton och därefter säfier dessa 2 mifioner ton på marknaden, så är del ju någon konkurrent som under liden lar hand om de ytterligare 2 mifioner tonen, och när de komnier ul på marknaden möter man en svårare situation 114 vid försäfiningen. Dennaålgärd har alltså diskuterats och från alla håll ansetts vara mindre lämplig.Del är en åtgärd som man möjligen kunde vidta i en ytterst krisartad situation. Denhalvärsmässiga rapportering som moderalerna föreslär förefaller mig vara ensämre lösning än den som näringsutskoltets majorilel har föreslagit, nämligenalt och utskottet fortlöpande skall hållas underrättade om projektet. Utöverdella begär he"rr , föfid av i Glömminge, alten särskild, fristående grupp av sakkunniga skall tillsättas, som nära skallföfia uppbyggnaden av 80 och regelbundet rapportera lillnäringsutskotlet. Jag måsle säga att della förslag - med ett slagskvalificerade spioner mitt inne i 80, men inte anställda där - är etlunderligt hugskott, som överträffar del mesta som jag har hört i den vägen. Närvi diskuterade en sammanslagning av sade den liberaleutskotlsledamolen med slor emfas all förslaget om att skulle hosregeringen anhålla om ulredning i detta hänseende var myckel olämpligt. Del varStatsföretags och ;s styrelses uppgift, men nägon styrning frän riksdagenvar inle lämplig. Men är man beredd att vidta en ålgärd som är myckelmera ingripande - en styrning som går in i minsta detafi. Jag vill fräga herrWirtén hur del är med konsekvensen i det här sammanhanget. Hur är del medvariationen i de liberala tankarna från gäng till annan? Jagvill också gärna säga all del dock finns en grupp som har skyldighet alt följaSlålverk 80;s utveckling och rapportera till när behov avrapportering föreligger. Den gruppen är jusl näringsutskotlet, som enligl sininstruktion skall hålla sig noga underrättat om sädana projekt när de välblivit beslulade. Vi kan inte komma ifrän all något av della ingår inäringsulskollels skyldigheter. Jag vill ocksä hänvisa till alt som styrelseledamöteri NJA finns samtliga personalorganisationer, alltså SIF, SALF och Metall, medvar sin representant. De borde väl ocksä finna det angeläget att föfia fråganmycket noga. Tanken på utomstående kontrollanter finner jag däremot helthorribel, och det gläder mig att inte alla ledamöter på borgerligt häll harvelal gä med på den av rent principiella skäl. Mankan nu fräga sig vad alll della ståhej med äterremiss och alla åtföljandespekulationer i pressen har fiänat lill. Del är inle utan all man kan cileradet gamla talesättet: "Mycket väsen och litet ull, sa han som klipptesuggan." De upplysningar som utskottet nu har fåll hade man kunnai få -och de hade också blivit precis lika omfattande - om man hade lagil upp frågani näringsutskottet ulan något återremissför-farande, när uppgifterna förelågoch kunde verifieras. Var del bara för att fä odla myten om att nägon villehemlighålla någonting som man tog delta steg? Jag vill då gärna påminna om attfem ä sex interpellationer beträffande 80 har framställts ochbehandlals ur olika synpunkler i denna kammare. Induslriminislernhar lämnat flera långa Anslagtill teckning av aktier i Anslagtill teckning av aktier i interpellationssvar -jagvill minnas att del är tre stycken som han har avgivit - och ävenbostadsminislern har svarat elt par gånger i mifiövårdsfrägorna. Och ipressen, särskilt i vissa stora tidningar, har den gamla vanliga kampanjenfortgått i oförminskad skala . Del är väl därför så, att den som intehade hört någonting om della förrän , såsom del sades vidåterremissen, måsle ha varit både blind och döv, och jag tror inte att någon avkammarens ledamöter är det. Jagvill gärna påpeka all den första preciserade offentliga sammanställning avkoslnadsfördyringarna som redovisats för styrelsen kom fram till sammanträdetden - sanima dag som beslul fattades om återremissförfarandel här ikammaren. De tidigare uppgifterna, som hade lämnats av indusiriministern iinterpellationssvar o. d., var preliminära, varför del väl var helt rimligt allutskollet skulle få de här uppgifterna när de blivit sä alt säga officiella. Jag vel inte vad man ville åstadkomma med återremissförfarandel, menjag vet vad man verkligen åstadkommit. Man har gett ny fart, inle åt en sakligdiskussion, utan snarare åt en förtalskampanj, som i sina sämsia stunder harbeskyllt NJA-ledningen för oduglighet, slarv, okunnighet och hemlighetsmakeri.Styrelsen har beskyllts för att den skulle ledas av helt andra motiv änomsorgen om företaget. Man har - säkerligen utan all utskottsledamölerna avsettdet - sall ny fart på skvallret och misstänkliggörandet genom dellaälerremissbeslut. Ålerremissbeslulet har naturligtvis uppmärksammals ävenutomlands, varmed man ingen 80:s presumtiva kunder en föreställningom att del kanske inle är sä helt rikligt beställt med 80, eftersomriksdagen tvekar att fullföfia sill beslut och måste återremittera ärendet. Vardet delta man ville åstadkomma? Ja, jag vet inte, men i vart fall har effektenblivit denna även om jag är övertygad om att ingen av ulskotlsledamöterna hadeavsett detta. Jagvill slarkl betona all diskussion och kriiik är värdefulla i fråga om Slålverk80 liksom i alla andra liknande frågor.