prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har snart ingen naturvetarulbildning i landei, står OveNordstrandh och säger. Han borde ändå förutsättas ha en rimlig och god kunskapom det svenska utbildningsväsendet. Vem som vill av damerna och herrarna kan tareda på hur många studerande vi har vid de naturvetenskapliga utbildningsvägarnaför att se atl påstående är definitivt felaktigt. Detallra intressantaste i inlägg är att han nu pläderar förinförande av elevavgifter. Han säger att del blir billigare för stat och kommunmed visserligen blygsamma elevavgifter. Men detta med elevavgifter inomskolväsendet är någonting som vi för länge sedan har gäll ifrån inom detsvenska utbildningsväsendet. Och jag tror det vore mycket olyckligt om viskulle följa intentioner och återgå lill dem igen. Detär även intressant all höra exempel pä alt det i ett par skolor där herrNordstrandh har tittat in finns litet gamla grejor som inte används. Delskulle vara sä myckel atl del påtagligt skulle minska del allmännas utgifterför skolan om vi inte hade några sådana saker slående. händer inte någotsådant, sade , för nu har kommunerna inte råd att köpa förmyckel. Det var tidigare del inköptes för mycket material och det skulle göraatt vi fäll så dåliga affärer inom skolväsendet. Baraett par ord till . Det är bättre, , atl behällaungdomarna i skolan och försöka förändra deras utbildningsvillkor sä alt detrivs bättre i skolan än alt släppa dem, eflersom vi aldrig vet om deåterkommer till skolan igen. Det är de grupper som skulle följa del minstamotståndets lag och inte återkomma frivilligt som jag talar om när jag sägeratl vi på så sätt skapar ett ulbildningsproletarial som ingen av oss önskar. Hen NYHAGE (m): Jag begärde ordet med anledning av det anförande som hölltidigare där han pläderade för sin molion angående variabel lidpunkt förgenomgäng av årskurserna 8 och 9. Det finns säkert anledning att seriöst beaktade synpunkter som för fram i sin molion. Detär inte för atl bemöta dem jag begärt ordet - vi har anledning att återkomma isamband med SIA-propositionen - utan del är mol den argumentering sig av som jag reagerat. HerrHenmark framställde dagens grundskola som om vi där tvingade varje elev atlsitta på sin bänk fram till utan hänsyn lill del enskilda fallet.Sä är det ju ändå inte. Det är tvärtom så all vi omsorgsfullt prövar på vilkasätt och med vilka medel vi kan underiätta och förbättra situationen för deelever som har särskilda bekymmer och svårigheter att finna sig lill rätta isin skolgång. Jag vill här gärna återgevad som sägs i skollagens 36 S: "Skolpliktenär fullgjord, dä eleven lillfredsslällande genomgått årskurs 9 i grundskolaneller motsvarande årskurs i skola, som sägs i 33 och 34 S§, eller då eleven vidsärskild prövning styrker sig äga motsvarande kunskaper. Äromed hänsyn lill elevens bästa särskilda skäl därtill, må medgivas att hansskolgång utan hinder av vad i första stycket sägs avslutas med utgången avvårterminen del kalenderår, då han fyller . Sådant medgivande fårlämnas endast under villkor att eleven under återstoden av sin skolpliktstidfår lämplig utbildning eller har annan lämplig sysselsättning. Om villkoret ejuppfylles, skall medgivandel återkallas. Eleven slår under tillsyn avskolstyrelsen." Skollagenmedger alltså redan nu vissa möjligheter i den riktning som . Betydande hänsyn tas i det enskilda fallet när så befinnserforderiigt, vilket jag anser bör framhållas i detta sammanhang. HenHENMARK (fp) kort genmäle: Jag vet att denna möjlighet har funnits i långa tider. Men det harvarit en mycket svår procedur att låta en elev sluta skolan, om han vill ellerbehöver det. Här står att han kan få sluta försl vårterminen det år han . Det kan vara bra, men min molion innehöll något mer, nämligen atteleven skall beredas möjlighet atl i etl senare skede ta tillbaka den förloradeskolgången. Del allra värdefullaste i motionen är att eleven kan kommatillbaka pä samma sociala villkor som lidigare och fullborda sin utbildning,när han känner sig mogen för del. Vissaläroplansfrågor m. m. Hen NORDSTRANDH (m): Jag trodde att visste att del har förekommit överinköpavundervisningshjälpmedel,som ståroanvända. Förden lockelsen har alltså inte deenskilda skolorna fallit. Jagpläderar inte för några elevavgifter. Men jag sade all även om man lillkostnaden för stat och kommun lägger de obetydliga elevavgifter som upptas vidett par enskilda gymnasier, kommer man under den genomsnittliga kostnaden perelev och är för det kommunala skolväsendet. Detta ville jag ha fram. Jag anseralt stat och kommun skall Vissaläroplansfrågor m. m. ge enskilda skolor sammaanslag som ges till del kommunala skolväsendel. Jag tror att man dä skullekunna klara sig med lägre anslag. Del återstår emellertid alt se. Jagpläderar inte heller för den stora tankegången atl skolpengen följer eleven.Det finns ingen förutsättning härför i . Men sä mycket kan jag säga attdet inte vore idealiskt atl behöva ta ut avgifter av de elever och föräldrarsom menar atl de enskilda skolorna är bättre för eleverna och även förmålsmännen. Ta gärna alltså bort elevavgifterna. HerrALEMYR (s): förnekar att han har pläderat för elevavgifter. Nupläderar han i stället för skolor med sämre lokaler och sämre utrustning. HerrNORDSTRANDH (m): Sade jag verkligen det? Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 4röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä fruMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels re- servationen nr 2 av herrNordstrandh och , och förklarades Nr 38 den förra proposilionenvara med övervägande Ja besvarad. Nordstrandh begärtvotering upplästes och godkändes följande voterings- q Hprprnher107? Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 8röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av gor m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då herrNordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 271 Nej - 47 Propositionergavs på bifall till I:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 3 avherr Nordstrandh och samt 3:o) utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall lill motionen nr 48 av herrar iAgnas och , och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 15 mom. 9röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr Nordstrandh och , och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 14röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Dä herrNordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §9 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1975/76:16 med anledning avpropositionen 1975/76:25 om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 i vad avser särskilda åtgärder pä skolområdet m. m. Regeringenhade i propositionen 1975/76:25 bilaga 6 () underpunkten 2 (s. 28-29) föreslagit all lill Särskilda åtgärder påskolområdet på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /76anvisa etl reservationsanslag av . Idelta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:96 av iStaffanstorp (c) och fröken (), vari hemställts att skulle 1. till Särskilda åtgärder påskolområdet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76anvisa ett i förhällande till regeringens förslag med II . 2. besluta all utvidga användningsområdet för nämndaanslag i enlighet med vad som anförts i motionen. 1975/76:116 av fruNordlander m. fl. (vpk), vari hemställts att riks- dagen till Särskildaåtgärder pä skolområdet på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1975/76 anvisade ett i förhällande till regeringens förslag förhöjtreservationsanslag med 21 milj. kr. till totalt , och 1975/76:117 av m. fl. (m), varihemställts atl uttalade att i kommande budgetproposition anslagettill Särskilda åtgärder på skolområdet med hänsyn till dess avgörande betydelseför arbetsförhållandena i landels skolor i siörre ulslräckning än som hittillsvarit fallet borde anpassas lill det reella behovet. 1. atl med bifall tillpropositionen 1975/76:25 samt med avslag på motionen 1975/76:96 yrkandet 1 ochmotionen 1975/76:116 till Särskilda åtgärder på skolområdet på tilläggsbudget IUll statsbudgeten för /76 anvisade ett reservationsanslag av , 2. all beträffandeanvisande av medel för /77 till särskilda åtgärder påskolområdet med anledning av motionen 1975/76:117 som sin mening gav regeringentill känna vad utskottet anfört, 3. att beträffandevidgat användningsområde för anslagsmedlen till särskilda åtgärder påskolområdet skulle avslå motionen 1975/76:96 yrkandet 2. beträffande ytteriigaremedel för /76 1.av herrar i (c) och Elmstedt (c), fröken () samtherrar i Skärstad (c) och i (c) som ansett attutskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:25 och motionen 1975/76:116samt med bifall lill motionen 1975/76:96 yrkandet 1 till Särskilda åtgärder påskolområdet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76anvisade ett reservationsanslag av . 2. av (vpk) som ansett att utskottetunder I bort hemställa att med anledning av propositionen1975/76:25 och motionen 1975/76:96 yrkandet 1 samt med bifall till motionen1975/76:116 till Särskilda åtgärder på skolområdet på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 anvisade elt reservationsanslag av . 3.beträffande vidgat användningsområde för anslagsmedlen till särskilda åtgärderpå skolområdet av herrar i (c) och Elmstedt (c), frökenHörlén (fp) samt herrar i Skärstad (c) och i (c)som ansett atl utskottet under 3 bort hem- attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:96 yrkandet 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. HerrELMSTEDT (c): Det anslag lill särskilda åtgärder på skolområdet som populärt kallasSÅS-pengarna, som sedan etl par år utgår till vissa kommuner, har visal sigutomordentligt värdefullt. Detta bestyrks också från skolhåll på både centraloch lokal nivå. Ute i skolorna har man nätt myckel goda resultat med dessamedel, och inte minst den fria dis-poneringen av pengarna är av stort värde.Resurserna kan användas efter den anpassning till lokala förhållanden sområder, och det ökar också effekten av insatserna. /76 har 137 av landets kommuner ansökt om detta bidrag. Det ären mycket hög siffra med tanke på att medlen i första hand enligtbestämmelserna skall utgå för insatser i storstadskommuner och kommuner medbetydande invandrargrupper. Många kommuner som i och för sig skulle vara ibehov av denna extra resurs finner således ingen anledning att söka. Trotsdetta faktum har alltså 137 kommuner ansökt, och det har man nalurliglvis gjortför all stärka möjligheterna alt bättre klara de många problem som finns inomskolan och som påtalas så ofta både här i och i den allmännadebatten. Åtskilligaförslag till åtgärder för att få en lugnare skolmiljö och en bättre stadga,framför alll inom högstadium, har skjutits i avvaktanpå utredningar som pågår. En sådan ordning kan man ibland lill vissa delar fåacceptera, men inte lill vilkel pris som helst. Även här finns gränser. Enligtskolöverstyrelsens bedömning har de extra insatser som gjorts vidakuta behov givit goda resultat. På mänga håll är lägel sådant atl del inte ärmöjligt och inte heller försvarligt alt vänta. För /76 harenligt propositionen bidrag ur detta anslag sökts av kommunerna - med undantagav endast några få landsting - lill ett belopp av ca 69,5 milj. kr. Del varungefär lika mycket föregående budgetår. Ivåras väcktes en molion gemensamt från och rörande detanslag som vi nu diskuterar. De erfarenheter som då redovisats pekade klart påatl det fanns all anledning att gå vidare med satsningar pä den inslagna vägen.I motionen föreslogs därför ett anslag på 50 milj. kr. Regeringen bedömde detannorlunda, eftersom budgetpropositionen anvisade endast 30 miljoner för detlaändamål, vilket riksdagsmajoriteten också beslutade. Itilläggspropositionen föreslår regeringen nu att ytterligare 9 milj. kr.tillskjuls anslaget. I motionen 1975/76:96, som från och folkpartietssida väcktes i anledning av tilläggspropositionen, föreslår vi bl. a. att påtilläggsbudget I skall föras upp 20 milj. kr., vilkel är oförändrat vadskolöverstyrelsen har föreslagit. Det är också del belopp som vi förordade ianslutning till budgetpropositionen men som då av- Motiven för dettaanslagsbelopp är inte mindre nu ulan de har tvärtom blivit starkare. Debattenhär lidigare har väl om något gett belägg för alt det finnsmängder av problem ute i skolorna som borde lösas. Delframgår inte minst av utbildningsutskottets betänkande atl motiven för en ökadsatsning härvidlag är starka. Föredragande statsrådet refereras t. ex. meduttalande om vilka positiva erfarenheter som redovisats i sammanhanget och atten sådan satsning skulle vara värdefull för den fortsatta utvecklingen päskolområdet. Utskottsmajoritetensäger alt del finns starka skäl au ställa ytterligare medel till förfogande,men utskottet anser sig inte kunna tillstyrka detla av budgelhänsyn. Det ärnaturligtvis fråga om prioriteringar som alltid när det gäller pengar. Vi anseratl denna fråga är så pass viktig alt den bör prioriteras högt, för alt intesäga mycket högt. Vissttalar vi litel lill mans ofta om de förslag som väntas komma med anledning avSIA-utredningen. Jag skulle vilja ta detta tillfälle i akt att säga att Jaginte är övertygad om att alla de som har ställt sådana enorma förhoppningarlill kommer alt bli bönhörda. Jag tror det är klokt alt någotdämpa förväntningarna. Visstfinns del anledning alt ställa förhoppningar - därom råder ingen som helsttvekan - framför allt när del gäller resurssysiem och organisationsmodellersom föreslår. Men för det första vet vi alltså ännu inte vad denproposition som skall läggas fram i anledning av kommer att innehålla.För det andra kommer det att dröja minst elt par år innan denna reform når ultill kommunerna och skolorna. Det är åtskilliga elever med skolsvårigheler somunder denna lid skulle få hjälp med sina anpassningssvårigheter, om vi byggdeut det åtgärdssystem som är prövat och som har visat sig myckel effektivt.Del är nog få system som ger sådan omedelbar verkan. Av de 69,5 milj. kr. somkommunernas ansökningar omfattar avser ca53 miljoner personella förstärkningar vid undervisningen. Återstoden, drygt 16miljoner, gäller elevvård och fritidsverksamhet. Det är således inte fråga omnågra märkvärdigheter utan om gamla beprövade vägar, som man alltså har funnitvara lämpliga. Förutsättningen är bara att medel ställs lill förfogande i denomfattningen att man kan gå vidare i de här sammanhangen. Kommunernaserfarenheter av dessa extra resurser är atl de varit till märkbar hjälp,framför allt för invandrarelever, svagpresterande elever, mobbade, ensamma ochotrygga ungdomar, som vi tyvärr har alltför mänga av - speciellt i . Debattenom problemen på högstadium går ofta hög. Jag måste säga all maninte minst från moderalhåll ofta fyrar av ett ganska grovt artilleri motgrundskolan och mot skolväsendet över huvud tagel. Del är därför litetförvånande alt man från det hållet, när nu tillfälle ges att hjälpa till medlösningen - för att inte säga avgöra den här frågan, med lanke på vpk:sinställning - inte passar på all lägga fram konstruktiva förslag till lösningarav de här problemen. I stället föredrar man att krypa bakom en skrivning i utskottsbelänkandetsom hela utskottet står för och som gäller framtiden. Den gäller alltså inteden budgetproposition vi nu diskuterar utan kommande lider. Den skrivningenuttrycker synpunkter som Jag liksom utskottet i sin helhet står bakom. Det ärmycket viktiga saker som där sägs, men det som saknas nu är att man föreslårdet anslag som erfordras för innevarande budgetår. Del steget tar man alltsåinte. Socialdemokrateroch moderater avvisar det förslag som vi har lagt fram i detta sammanhang. Jagvill gärna erinra om vad som har sagts tidigare i debatten . höll elt mycket engagerat anförande, där han påtalade de brister somhan anser finns. Han menade att del behövs åtgärder för att komma till rättamed problemen. Ulskoltelsordförande sade i elt replikskifte med - som ville all en delelever skulle fä sluta skolan lidigare än under det nionde skolåret - att viinte kan tillåta det. Den uppfattningen delar jag helt och hållet. vidare att det är bättre att se lill alt ungdomarna trivs i skolan. Jagdelar också den uppfattningen, det är bara fråga om alt ställa medel lillförfogande, så att vi kan nå detta myckel viktiga mål. ReservationenI av center- och folkparlirepresenlanter drar den slutsatsen som man bör draav del resonemang som utskottet för och föreslär en höjning av anslaget tilldet belopp, 20 milj. kr., som i sin redovisning lillregeringen förordar. Man löser nämligen inga skolproblem med aldrigså vackra ord. Det måste ekonomiska resurser till. När vi nu har funnit en vägsom alla tycks vara ense om är en bra väg bör denna byggas ut. Fråncenterns sida har vi alltid hävdat att man ulan all ifrågasätta organisationeni stort kan och bör avhjälpa de svårigheter som vidlåder - och deär ganska många. All blunda inför detta vore oklokt. Vi ifrågasätter integrundskolan, men vi vill lägga fram förslag till avhjälpande av svagheter ochbrister som vi vet finns. Reservationen I av i Staffanslorp m.fl., till vilken jag yrkar bifall, är ett led i denna strävan. Jagvill, herr talman, avslutningsvis helt kort framhålla atl det i reservationen3 föreslås atl utrymmet för användning av anslaget till särskilda åtgärder påskolområdet bör utökas lill att gälla också utpräglade glesbygdskommuner. Dehar också problem, även om dessa är av annan karaktär än i storstadskommunerna.Man kan t. ex. tänka sig att använda en extra resurs för alt i ettövergångsskede slippa lägga ned mindre skolenheter i glesbygdskommuner. Jag ber alltså alt få yrkabifall också lill reservationen 3. Herrandre vice talmannen tillkännagav atl anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . Hen NORDSTRANDH (m): Låt också mig konstatera alt de pengar som anslagits lill särskildaåtgärder på skolområdet - SÅS-pengarna - har varit och är myckel väl användapengar. Utskottet konstaterar också att erfarenheterna av pengarnas användningvarit övervägande positiva. Något negativt inslag har man givetvis inte kunnalundvika. Självfalletflnns det användning för mer än vad som anvisats av regering och riksdag. Detkonstaterades, som sade, . Utskottsmajoritetenbegärde emellertid då att mer medel skulle anslås i tilläggsbudgeten.Regeringen har effektuerat beställningen med ytteriigare 9 milj. kr. Vii moderata samlingspartiet tyckte redan då vi skrev motionen 117 för någraveckor sedan, all de 9 miljonerna var i minsta laget, och vi skulle ha önskatmera. Men vi ansåg, liksom senare majoriteten i utbildningsutskottet, attbudgetläget såväl som andra angelägna anspråk på statsmedel krävdeåterhållsamhet också på skolans område. Den linjen fullföljde vi alltså iutskottet. HerrElmstedt sade atl nu kan frågan avgöras, och vill inte vara med. Omdetla singulära beslut är avgörande, dä har han rätt. Men frågan om SÅS-pengari stigande grad är ingalunda avgjord med beslutet . En hel del skall juavgöras i framliden. Liksomi våras har vi i höstens molion pläderat för en beställning till det pågåendebudgetarbetet, innebärande att anslaget till särskilda åtgärder på skolområdeti större utsträckning än anpassas till redovisade reella behov. Detär kanske riktigare att anslagsökningen manglas fram i budgetarbetet ikonfrontation med andra liknande anspråk än att ökningarna kommer mera ryckvisgenom nya bud i utskottsbehandlingen. Man kan fråga sig, när man sitter medulskottsbeiänkandet: Skall del i dagens läge vara 11 milj. kr. mer eller 21milj. Del finns ju olika bud. Men händer ingenting med den beställning somvi gör , fär vi väl ompröva vad man skall göra. Jag har ändå goda förhoppningarom att man i budgetpropositionen lar hänsyn till vad majoritet nubeställer. Tveksammaär vi dessutom till all pengarnas användningsområde skall utvidgas till atlomfatta räddningsaktioner för att förhindra nedläggning av små skolor. Jag villdock säga atl ingen kan vara angelägnare än vi moderater om atl värna om småskolors fortsalla existens - också i glesbygd, givetvis. Men vår uppfattning äratt kostnaderna för det i första hand skall tas av och inom medlen för driftenav . SÅS-pengarna skall primärl användas för andra ändamål, Vi harett lidigare riksdagsultalande om alt restriktivitet skall iakttagas vidnedläggning av små skolor, och en sådan restriktivitet har väl ocksä i stortsett iakttagits, efter vad Jag kan förstå. Men jag vill alltså gärnaunderstryka detta med resirikliviteten . Deninställningen kostar emellertid pengar, givetvis, och kostnaderna får tas frånden ordinarie skolbudgeten, icke av SÅS-pengarna. De måste hel t användas förde ändamål somman haranvänl dem för. Del vore ju en hemsk t olycklig uttunning a vSÅS-pengarna om man skulle lägga til I detta område och an vända SÅS-pengarnaäven där, hur behjärtansvärt det än är. Som sagt: Pengarna lill vad det härkostar skall tas på annat håll, alltså i den ordinarie skolbudgeten. Utskoltsmajoriietenbeställer alltså ökade medel i såväl nästa budgetproposition, vilket Jag anservara det viktigaste, som i - och där går utskottets hemställan över vår motion- den aviserade propositionen om skolans inre arbeie. Och jag må säga att jagär litet misstänksam om man egentligen kommer att återfinna någonting som ärSÅS-pengar i skolans inre arbete. Det heter väl någonting annat och får alltsåett annat användningsområde. Men jag har ingenting emot att den här beställningengörs där ocksä. Del viktigaste är emellertid alt pengarna föreslås i denordinarie budgetpropositionen, för vad vi än bestäm mer om skolans inre arbetei fortsättningen, så verkar det ju inte förrän . Tilldenna beställning av pengar i nästa budgetproposition har såväl centerpartietoch som kommunisterna anslutit sig, och det lackarvi hjärtligt för. Utskottet har blivit hell enigt, och det lorde regeringennäppeligen kunna negligera. Det är samma som behandlarbudgetpropositionen lill våren som bekant.