prot · FY0913 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollen för den 21, 22 och 23 innevarande månad. §2 Meddelande om arbetsplenum , som enligl den preliminära planen skulle börja eller 14.00, lar sin början . §3 Om rätt för Republiken provisoriska revolutionära regering attdelta i internationell konferens om krigets lagar Herr utrikesminislern erhöll ordel förall besvara () i kammarens protokoll för inlagnafråga, nr 42, och anförde; har frågal mig om kommer all aktivt verka och röstaför atl PRR bereds räll all della i den inlernalionella konferensen om krigetslagar i . Denschweiziska regeringen, som arrangerar konferensen, har följt principen allinbjuda de stater som anslutit sig lill Genévekonventioner och destater som är medlemmar i . Med denna formel inbjöds regimen i såsomrepresentant för slalen Sydvielnam och PRR lämnades utanför. Frågan om de tvåsydvielnamesiska administrationernas dellagande avgöres dock i sisla hand avkonferensen själv. Densvenska regeringen anser det oriktigt att Saigonregimen tillåts förelrädaSydvielnam och kommer all hävda den ståndpunkten vid den föreståendekonferensen i . Närdel gäller den principiella frågan om vilka som med rösträtt skall få della imellanstalliga konferenser följer vi den regeln att svenskl slöd ål enregerings deltagande innebär ett folkräusligt erkännande av all denna regeringrepresenlerar ifrågavarande stat och kan åta sig förpliktelser å denna statsvägnar. Vad avser Sydvielnam anser vi all, såsom också framgår av Parisavialel,ingendera parlen har en sådan slällning. Viär starkt medvetna om viklen av alt del sydvielnamesiska folkel, som av egenerfarenhet känner det moderna krigets brutala metoder, i någon form får görasin röst hörd vid en konferens om krigels lagar. Vi kommer därför att hävda allde två parlerna i Sydvielnam borde få della med slällning som observatörer medräll all yttra sig och framlägga förslag. Omrätt för Repub/iken provisoriska revolutionära regering att delta iinternationell konferens om krigels lagar Omrätt för Republiken provisoriska revolutionära regering atl delta iinlernallonell konferens om krigets lagar Jag skall enliglpraxis börja med atl framhäva del som är positivt i utrikesministerns svar.Till del räknar jag all man klarl säger ut all motsätter sig atlSaigonregimen ensam får represenlera Sydvielnam, även om det inle alls framgåri vilka former kommer all motsätta sig detta. Del är på ingel sätteffektivt atl bara hävda den ståndpunkten. Saigonregimen kan inle förhindrasatl även - det är jag näslan säker på - få representera Sydvietnamensam, om inte mera effekliva åtgärder sätts in än en röslförklaring. Jagtycker också all del är posilivl all man erkänner atl del är av myckel slortintresse, inle bara för del vietnamesiska folkel självl ulan även för dem somär intresserade av atl denna konferens skall bli framgångsrik, alt de som merän några andra har erfarenhet på detta område också får räll atl della på någolsäll. Dettaär alltså positivt. Men jag är på intet säll nöjd med utrikesministerns svar.Det beror inle bara på all del i svarel finns en hel rad folkrätlsligaegendomligheler, som jag är rädd för all jag inle får lid all gå in på underden här korta frågestunden, ulan framför alll på all jag inte tror all den härsvenska handlingslinjen kommer att kunna ändra någol i sakfrågan. Om man villalt de två parter som definieras i Parisavialel skall bli lika behandlade, såfinns del i den silualion som föreligger inget annat sätt att gå till vägaän all rösta för all PRR också får rält all delta. har ju redan denrällen, och vi måsle - om del skall bli fråga om lika behandling - rösta förall även PRR får den rällen. Någon annan utväg slår inle i dagens läge lillbuds. Jagvill peka på del förhållandet au PRR, såsom provisorisk revolutionär regering,är godtagen som en av de parter som deltar Genévekonvention ochalltså har folkrätlslig rätt all della. PRR har dessutom förklarat att om någonstat röstar för dess rätl all della kommer del icke att räknas som etlerkännande i traditionell mening. Del är också enligl folkrätlslig praxismöjligl alt båda dessa administrationer får åta sig förpliktelser, var och enför de territorier som de behärskar i enlighet med vad som slår i Parisavialel. Tillslul vill jag säga all jag är övertygad om alt opinionen i intekan godta en annan handlingslinje från den sida än att vinu klarl verkar för all PRR får rält all delta som fullvärdig medlem i den härkonferensen. Jag kan inle här säga under vilka former som vi kommer atl verka förall ensamt inte skall få företräda . Det är för tidigt allsäga del, eftersom vi inte hell känner lill procedurordningen. Men jagvill upprepa vad jag sade i svarel all vi med kraft kommer all hävda dennaslåndpunkl, som är logisk med tanke på den ställning vi intar. sägerall del finns folkrättsliga egendomligheler i svarel - del får vi vällala om prival. Jag anser inle del, ulan vi håller oss här till folkrätlsligarealiteter. Däri ligger bl. a. att om PRR har, vilkel i och för sig är bra,insänt etl anslutningsinstrument för Genévekon-veniionerna förändrar det inlepå någol säll del faktum atl konferensen är mellanslailig och all del är statersom skall vara represenlerade. Delfinns en form som jag knyter an lill, nämligen alt man kan vara observatör. 1den här silualionen har med de principer för erkännande av stater somvi följt i alla lider ingenting annal all göra än alt försöka hävda atl denjämställdhet som vi kämpar för kan uppnås genom observalörskap. Det är inle baraså all PRR själv har insänt de instrument som innebär all PRR för sin del villansluta sig lill Genévekonvention, utan PRR har också av , somförvallar dessa dokument, godtagils som ansluten part. Det är någonting hellannal. Jag förslår inle hur man då kan motivera alt PRR inle skulle få della idenna konferens. Medden erfarenhet som nu har av hur denna fråga har drivits vid andrakonferenser tyckerjag, all del borde slå klarl för den hurman skall handla om man verkligen syftar till all uppnå likställdhet mellan dehär parlerna. Om man inte handlar i delta syfle medverkar man i den amerikanskakampanj som syftar till atl lansera som den enda lagliga regeringen.Svenska regeringen borde vela all vad som föreslagils inle är en effeklivmetod. Vikunde väl få någol besked om hur , på grundval av erfarenheler frånlidigare konferenser, länker handla och om regeringen tror all delta är eneffekliv metod för att få borl och för all få lill stånd enlikaberättigad slällning. Jag för min del tycker alt del borde vara en myckelbättre väg - i dagens läge den enda effektiva dessutom - all rösta för PRR.Någon annan väg är inle grundad på realistiska överväganden om silualionen. Omrält för Republiken provisoriska revolutionära regering atl delta iinlernationell konferens om krigels lagar anser tydligen all skulle kunna acceplera allbåde PRR och Saigonregimen dellog, dvs. atl två regeringar represenlerade sammastat. Det strider hell mol våra principer. Del som dessutom rent folkrättsligtär avgörande vid en mellanslailig konferens, så långl vi kan tolkaGenévekonvenlionerna, är all del är en regim, en regering som representerarslalen i fråga. Vi säger all del finns icke någon regering i slalenSydvielnam, som vi kan anse represenlera hela folkel. Del är därför som viintar, och enligl våra principer som är godkända av , måsle inta,denna hållning. På den grundenbör man motsätta sig all repre- Omrätt för Republiken provisoriska revolutionära regering atl della iinternationell konferens om krigets lagar MenPRR gör ju inle anspråk på annat än vad Parisavialel stadgar, nämligen all fårepresenlera den del av Sydvielnam där PRR är den enligl Parisavialel erkändaadministrationen. Sådanafall då tvä administrationer för var sill territorium av ell land erkänts harförekommil lidigare i folkrällen och har i del senasle numret av beskrivits av den belgiske professorn i juridik . Hanhänvisar där bl. a. lill hur de allierade under andra världskrigel erkändesåväl Vichyregeringen som de och hur under spanskainbördeskriget också erkände två regeringar för . Såvittjag förslår är della elt mycket inlressanl uppslag, som den svenska regeringenmed lacksamhel borde använda för all i sådana här sammanhang kunna föra enpolilik som stöder en ulveckling i Sydvielnam i enlighet med Parisavialel ochsom dessutom gör del möjligl all låla PRR vara representerad vid just den härkonferensen, som är tillkommen för all få lill stånd förbud mol den sorlenskrigföring som de har så bittra erfarenheler av. Bara två upplysningar. För del första; har för elt pardagar sedan skrivil ell brev lill den schweiziska regeringen där hon ordagrantsäger; Båda administrationerna i Sydvielnam, dvs. PRR och Saigonregimen, måstebehandlas utan någon som helsl diskriminering: anlingen måsle båda della ikonferensen eller också ingen. anser alt del är del sisla som är delrikliga här. Då blir det ju ingen diskriminering. Fördel andra har vi myckel noga studerat den arlikel som nämnde. Jag villbara säga all , som ju har sina egna principer när del gäller allerkänna stater, har aldrig erkänt vare sig två spanska regeringar eller tvåfranska regeringar. Andra stater kan ha gjort del -men vi lalar här om deprinciper som gäller för . Delta MadameBihns meddelande känner jag också lill. Då är del bara alt se lill all man påell effeklivl säll kan tillämpa del. Jag upprepar: Jag tror inle all den nuvalda handlingslinjen är realislisk. Jag vill då från utrikesministern haexempel på ålgärder som skulle kunna leda lill all uteslöts eller allulrikesminislern åtminstone kunde ge oss någon garanti för all kommeratl aktivt verka för något sådanl. Annars är ju hela den här diskussionen frånutrikesministerns sida fullsländigl meningslös. Jag har klarl sagl i mitt svar au vi kommer all verka för della. Hur viskall verka i detalj är en procedur som vi försöker all i förväg studera. Hurdel kommer all gå lill kan jag i detalj inle säga, men vi kommer allsamordna vårt handlande med andra staters, som har samma uppfallning och somhävdar att både PRR och Saigonregimen skall vara jämställda. Vi kommer atthävda vår inslällning i deklarationer och om möjligl också på annal säll. Överiäggningenvar härmed sluiad. §4 Om förlängd remisstid på fritidsbåtutredningens betänkande Herr jordbruksministern erhöll ordel förall besvara i (fp) i kammarens protokoll för den 14januari intagna fråga, nr 18, och anförde: i har frågal om jag är beredd all förlängaremisstiden på frilidsbålulredningens belänkande lill för atlge bålorganisalionerna tillfälle lill ell omfattande med-lemssamråd innan deavger sina remissvar. Denremisstid som angivits för frilidsbålulredningens belänkande bestämdes efterbl. a. kontakter med förelrädare för bålorganisalionerna i syfle all möjliggörajusl ell sådanl medlemssamråd som avser. Enligl vad som senareframkommil synes man inom vissa organisalioner ha fåll svårigheter all klararemissarbelel inom den angivna liden. Jag har därför lämnat berördaorganisalioner anstånd lill med all avge yllrande överbelänkandet. Omföriängd remisstid på frilidsbålulredningens betänkande Omstatlig investering i bransch med a vsällningssvårig-heter Hen i (fp); Jaglackar jordbruksministern för svarel på min fråga. För ideella organisalioner,som måsle klara sig hell på ideelll arbele och inte har någon anställd, lar dellitet tid och är litet jobbigt all få fram remissvar. Jag tycker därför allsvarel är positivt. Jag hade visseriigen frågal om en föriängning lill den Ijuli, men en föriängning lill lär inle innebära någon avgörandeskillnad. Jag lackar alltså för svarel. Överläggningenvar härmed sluiad. §5 Om statlig investering i bransch med avsättningssvårigheter Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordelför all besvara /K(m) i kammarens protokoll för den 23 januariinlagna fråga, nr 44, lill herr industriministern, och anförde: har frågat industriministern om han anser del varariktigl all slaten investerar i en bransch som redan har avsällningssvårigheler.Frågan har överiämnals lill mig för besvarande. Del konkreta ärende somherr Komsiedi inledningsvis berör är da- Omstallig investering i bransch med avsättningssvårigheter bleringen av euIjäderfäslakleri i och del slalliga stödet -bl. a. somlokaliseringsstöd - i anslulning därtill. Närman har alt pröva frågan om lokaliseringsstöd i samband med nyetablering av ellförelag läggs särskild vikl vid marknadsförulsältning-arna. Regelmässigtinhämtas då yttranden från myndigheter och andra som har kännedom om branschen.Om man då beaktade marknadsförutsättningarna enbart på korl sikt skullebedömningen bli alltför snäv. Elt nyelableral förelag avser ju all drivaverksamhelen över en längre tidsperiod. Därför måsle marknadsförulsällningarnapå tillmätas större betydelse än de förhållanden som kan råda förstunden och som kan ha påverkals av omständigheter av mera tillfällig nalur. Pågrundval av tillgänglig information angående fjäderfäbranschen och dess utvecklingbedömdes utsikterna på som förhållandevis goda. Med hänsyn dessutomlill de starka regionalpolitiska skälen får lokaliseringsstödet i della fallanses motiverat. Hen KOMSTEDT(m): Jagber all få lacka slalsrädel för svarel på min fråga. Anledningen lill all jagslälll den är bl, a. den slalliga företagspolitiken. Statens satsningar harylterligare förvärrat sysselsättningsproblemet i en redan hårt drabbad bygd.Den etablering som jag tar upp i min fråga är märklig, och jag tycker all denförtjänar atl studeras, eftersom det här gäller våra gemensamma pengar. Storlekenav de belopp som från olika håll salsals i AB Guldfågeln i går inlehell alt kontrollera, eftersom Investeringsbanken inte lämnar någraupplysningar om sina åtaganden. Men uppgifler cirkulerar om all satsningenfrån Invesleringsbankens sida ligger mellan 2 och 4 milj. kr. Hellklarl är emellertid all AMS, efter fastställande från regeringens sida, ibidrag lämnar 1 milj. kr. och i lokaliseringslån 4 milj. kr. Helt klarl ärockså all de som länker driva företaget tillsammans satsar I milj, kr. Olikastatliga organ har således bidragit med uppemol 90 96 av del lolalainvesteringsbeloppet. Regeringen medverkar alltså till denna satsning i enbransch som redan vid beslulels fallande visade en nedåtgående trend.Bekräftelser på detta finns redan, broilerslakteri i isydöstra varslade om friställande av 125 avföretagels totalt 230 anslällda. Den friställningen blir aktuell vid semeslerni år. Varslet om friställning beror på att broilerkonsumlionen i landel harsjunkit myckel kraftigt. Genom olika statliga organs satsningar börjar mansamtidigt bygga ell nytt broilerslakieri i . Jagmåsle fråga statsrådet, om regeringen tror alt broilerkonsumlionen kommer allöka belydligt igen bara därför alt man slaktar kycklingarna i istället för i . Om stalsrådet och regeringen har någon lösning - och delantyds i svarel all man ser optimistiskt på detta - tycker jag all det ärvärdefullt alt i deballen redan nu få vela della. gäller inle minsl de125 människorna vid som är in-iresserade av atl få behålla sina jobb. Ochtill sisl: Gäller inle de regionalpolitiska skäl som statsrådet åberopade isill svar beiräffande också för en av friställningar redan hårtdrabbad bygd som Sydöstskåne? Jag är övertygad om all drar lilel förhastade slutsatserotn orsaken lill förhållandena vid de företag han här nämner. Han gör gällandeall svårigheterna vid skulle höra samman med nyetableringen på Öland.Ännu harju inte en enda fjäder från någon broiler därifrån belastat marknaden.Företaget är alltså inle färdigl. Del kan således vara andra omständigheter somgör atl det nu nämnda företaget har svårigheter. i är intedel enda förelagd i branschen, och andra förelag i denna har inle sammasvårigheter. Närdel vidare gäller de lokaliseringsbidrag vi lämnat i samband med dableringen påÖland vill jag framhålla, atl man formellt kunde ha krävt myckel mera, eflersomÖland ju lillhör slödområdei. Men vår bedömning av branschen är följande.Ökningen av broilerkonsumtionen i har fortgått i en lakl av ungefär 1096 , och den andel som del nya slakteriet på skulle slå förmotsvarade ungefär denna ökning. Alt del jusl för dagen inle äger rum någonkonsumlionsökning förklarar man på andra broilerslaklerier med konkurrensen,prissloppet på koll och fläsk och andra sådana omständigheter som inte förevigt kommer atl belasta denna bransch. Konsumlionsökningenhar tidigare varil kraftig, men vi ligger långl efter andra länders konsumtion.Vi äter ungefär broiler per person och år, och del är en mycket lågsiffra jämfört med vad som förekommer i andra länder. Därför tror vi på enkonsumlionsökning och på alt denna bransch har en framlid. Omstatlig investering i bransch med avsällningssvårigheler Nej,herr statsråd, jag drar inga förhastade slutsatser om all Mörbylångaslakleridskulle ha slagit ut anläggningen i . Jag är medveten om atl del inle harkommil en endafjäder, som statsrådet uttryckte del, från Mörbylångaslaklerid.Men vad som förvånar mig är all man gör denna slalliga satsning när de redanbefintliga slakterierna inle kan sysselsätta sina anslällda och utnyttjaproduktionen till fullo. Jag framför därför ålerigen min fråga: Tror verkligenstatsrådet all man kan öka konsumtionen av broiler bland människorna bara genomalt ändra slakteriets förläggningsorl? Jag tror det knappasl, men del är inlressanlall få delta besked, eftersom problemet kvarstår. Statsrådet är säkerligenmedveten om atl det sedan de svårigheter som vi nu lalar om började harvarslats om permiileringar vid flera industrier i sydöstra , Det är enhårt trängd bygd, och människorna är intresserade av Omstatlig investering i bransch med avsättningssvårigheter alt behålla sina jobb. Jagtror inle all de är övertygade om alt de får del, om slalen satsar ianläggningar på ell annal håll i jusl den bransch som sysselsäller dem. Del ärså man skall se denna fråga. Konsekvensen av satsningen på slakteriet iMörbylånga blir möjligen atl hela får läggas ner, när del nyaslakteriet kör i gång. Lokaliseringspolitiska insatser måste alllid bedömas på lång sikt. Vihar hafl svårigheter av tillfällig karaktär inom många branscher, men det harinte hindrat oss från all göra lokaliseringar inom slödområdei. Del har visalsig att svårigheterna har upphört och au vi har klaral ossväldigl bra. Del är inget unikl för den här branschen att man är inne itillfälliga svårigheter. Jagsade att konsumtionsökningen var ungefär 10-procentig år efler år, men det ärriktigt atl den stoppade 1973 och 1974. Man har funnit förklaringar lill det,men ingen inom branschen, ingen expert som vi har frågat, har någon annanuppfallning än alt man kommer all få god användning för de härproduklerna. Jagnämnde all konsumtionen har kommil upp lill per person och år i Sverige.Vi började med . I är de nu uppe i per person ochår, och i förenta stater sätter de i sig per person och år. Delär en ulveckling som vi bör kunna förvänta oss här också. Närvi gör en lokaliseringsinsals måsle vi vägledas av hur branschen ser ul påsikt. Skall vi stoppa en lokalisering på grund av en svårighet för stunden, dåkan vi slänga hela lokaliseringsbuliken. Hen KOMSTEDT(m): Jagär medveten om all myckel kan bero på den subventionering av kött och fläsksom vi har , men det är en annan fråga som vi får debattera vid eu annaltillfälle, herr statsråd. Del kan vara inlressanl atl vela hur det går meddella i framliden, kanske inle minsl för broilerbranschen. Manskulle kanske också ha kunnal anlägga den här aspekten på problemel; Omregeringen önskar lokalisera någonting lill - och jag tror all del ärbehövligt och behjärlansvärl - varför inle salsa på någonting annat, som harbällre förutsättningar? Varför inte vänta med aU salsa på ell broilerslakieritills man har fåll underiag från de experter som statsrådet åberopar? Deltycker jag vore en riklig bedömning. Kvarslår problemel: Vad gör vi för de 125 som frisiälles i denna bransch fram tillsden konsumlionsökning kommer som herr statsrådet hänvisar lill? Och vad gör demänniskorna under den liden, som kanske blir två - vad vet jag? Skall deerbjudas alt flylla lill för all plocka kycklingar där i ställd föri , då må jag säga alt den slalliga lokaliseringspolitiken verkligen harförvirrats ylleriigare. Då är del nog så som herr stalsrådet sade, då kan vilägga ner den. Jag hävdar besläml att besvärligheterna vid della namngivnabroilerslakieri inle beror på den satsning vi har gjorl på . När visalsade på lokaliseringen dil var del många skäl som lalade för all just etlbroilerslakteri skulle komma lill lokalerna i . Den person som stod ispetsen för del hela är en utomordentligt skicklig fackman inom områdel, ochinnan vi gav lokaliseringsstöd lät vi olika myndigheter yttra sig. Mansammanfattade del så, att är framliden ljus för branschen, och del vardärför vi lämnade lokaliseringsstödet. Oberoendeav vad som har gjorls på hade ju tydligen svårigheterna kommit iGärsnäs, och del blir våra bekymmer. Vi skall se lill all vi kan skapasysselsältning i del området också, och del finns möjligheler för oss allulnyllja lokaliseringspolitiken även där, när del nu uppslår svårigheter. Mendessa beror som sagl var inte på Ölandseta-bleringen. Jagskall inle förlänga den här deballen myckel till. Kvar slår trots allt faktum,all även om inte friställningsvarslet i är direkl orsakat av att manhar byggt slakteriet i , betyder ändå Mörbylångaslaklerid - med denkonsumtion vi har - en ylleriigare överproduktion. måsle del nalurligtvisvara väldigl besvärande för de 130 som blir kvar i . De måsle ju kännadel som om även deras jobb är hotade när ell nytt slakteri körs i gång, fastänman inte kan sysselsätta den personal som finns i . De 125 som nublir friställda är säkerligen skickligt yrkesfolk i sin bransch, och jag tyckerdel är ledsamt om de nu får lov all flylla lill för all kunna utövasill yrke - flytta från sydöstra , som är en bygd med besvärligheter. Jagmenar atl satsningen på borde ha kunnal göras på ett annal sätt. Delkoslar svenska folkel gemensaml-dvs. skattebetalarna - för mycket pengar, herrslalsråd, alt etablera ell förelag i en bransch som inle har lillräckligavsättning. Överläggningenvar härmed sluiad. § 6 Om säkerhetenvid posttransporter Herrkommunikalionsminislern erhöll ordel för att besvara iLjusdal (fp) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 47, ochanförde: i har frågal mig om jag - med anledning avinträffade händelser då post under Iransporl försvunnit -ämnar vidla någraålgärder för all förbällra säkerhelen vid posliransporter. Sedan postverket genom ensärskild säkerhetsgrupp med representanter för postverket och desspersonalorganisationer, och gjorl en översyn avsamtliga säkerhetsföreskrifter - vad gäller såväl postlokalernas ulformning ochutrustning som värddransporlerna - har verket i slutet av förra årel lämnat enredogörelse för sin planering vad gäller säkerhetsfrågorna. Avredogörelsen framgår bl. a. alt postverket efler successivt har byggtul och förbäiiral sin säkerhetsorganisation och även genomfört ell särskillprogram för säkerhelsulbildning, Efler har uppmärksamheten i fråga omsäkerhetsåtgärder på transportområdet varit inriktad på all göra iransporlernasäkrare, atl reducera den transporterade sedelmängden och att reducera antaletvärdetransporter. Vad gäller de bilar som används vid Iransporlerna finns engrundläggande säkerhelsplan, som bl. a. föreskriver hur sådana bilar skall varautrustade och vilka billyper som får användas. För sådana linjer där storavärddransporler regelmässigt sker har utarbetats en s. k. förstärktsäkerhelsplan, enligl vilken viss specialutrusining samt möjligheler lilleskort skall finnas. Särskilda insirukiioner har ularbetals för den personalsom handhar transporterna. Iövrigl kan konstateras att slörre delen av penningtransporterna utförs medskoilsäkra bilar och all rikspolisslyrelsen kommer au bygga ut sill radionätmed en särskild kanal för mobila radiostationer på ca 120 landsvägslinjer. Överposlverkds redogörelse och förslag lill vidare ålgärder har bl, a,avgett yttrande. Styrelsen har kunnat konstatera alt anlalelöverfall mol posliransporter hillills varit få.