prot · FZ09117 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagtror alltså atl bostadsförmedlingen med dess byråkratiska administration äretl passerat skede och alt den i fortsättningen inte kan vara lill någon slörreglädje. Med en anvisningsräll skulle man emellertid få möjlighet atl ge boendetett annat innehåll än vad det har . När del gäller ell ökathyresgäslinflylande är jag personligen starkt Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Jag tror på ettökat hyresgäslinflylande, när del blir uppenbart för de boende vad det betyderoch vad det kan ge för resultat ifall de får vara med och bestämma om sinnärmaste omgivning. Men det skall inle komma som ett påbud uppifrån, ulan delmåste komma från hyresgästerna själva. Ett ökat hyresgästinflytande skall växafram genom diskussioner mellan hyresgästerna och deras organisationer å enasidan och fastighetsägarna och deras organisationer å andra sidan. Del pågår nuen sådan diskussion och konkreta experiment, som jag tror på. På den här punklentror jag inte på statlig styrning. Del gäller här de enskilda människornasvilja att vara med och ta på sig del ansvar som blir följden av att man taröver en del av beslutanderätten och förvaltningen. Jagkan sedan instämma i vartenda ord som sade med anledning av sittsärskilda yttrande beträffande del som går under beteckningen särskildahyresrabatter. Allt det sade var sådanl som jag själv skulle kunnasäga. Del är alltså inte någon större skillnad mellan det särskilda yttrandetoch utskottets ställningslagande. De särskilda yttrandena är naturiiglvisbetingade av den deball som de som står för särskilda yttranden tidigare deltogi, och de är egentligen bara dt annal säll alt uttrycka utskottetsställningslagande. För egen del har jag alltså inte någonting att tillägga tilldel som sade på den punklen. Jag ber att få yrka bifall till vad civilutskottet hemställt i sinabetänkanden 22 och 26. i (c) kortgenmäle: Jag hoppas att utskottets vice ordförande med del stora inflytande somjag vel alt han har när det gäller bostadsfrågorna verkligen kommer allpåskynda de åtgärder som behövs för att vi skall få en utveckling mot enbättre boendemiljö och en utveckling som gör det möjligt för bostadsföretagenoch kommunerna all få råd att utnyttja dessa 50 96. Delbehövs erfarenheter, säger herr vice ordföranden. Vissl är del bra mederfarenheter, men vi får inte vänta på erfarenheterna så länge att miljöernaförslummas ännu mer. Behoven är alllför slora för alt vi skall ha råd attvänta. Demänniskor som bor i nedslitna och undermåliga miljöer känner ingen vi-anda,ulan de önskar ofta flytta därifrån. Jag tror därvidlag på dessa miljöpengar.Vi måste emellertid eftersträva atl de boende själva får en avgörandeinflytande över hur dessa pengar används. Om det blir fallet, kommer vi ocksåatl skapa den här vi-andan, som är så utomordentligt viktig i bostadsområdena. Jagbör väl inte här göra reklam för områden där man har lyckats bra. Annars skullejag gärna vilja göra del. Del finns ell par fastigheter i närheten av det husdär jag bor när jag vistas här i staden, där man verkligen har lyckats bra.Hyresgästerna fick själva förfoga över pengarna - del var pengar från det gamlasocialstyrelseanslagd - och jag lycker all de nästan haråstadkommit underverk. Jag hoppas på en vidareutveckling, och jag hoppas all del skall blilättare för kommuner och bostadsrättsförelag alt förbättraboendemiljön. HerrDANELL (m) kort genmäle: i beskriver med förtjusning hur ensammamoderaterna är i bostadspolitiken. Del beror enligt hans uppfattning på att viinte acceplerar tanken på alt bostaden är en social rättighet. Detta hör vivarje år, och del hade väl känts konstigt om man inle hade fått höra det . Ja,vissl är vi ensamma här i fiera av de, som vi uppfattar det, principellafrågorna i bostadspolitiken. Men när vi ser hur bostads- och markpolitikbedrivs ute i landet, finner, vi att man där har en klar uppdelning -och deltycker jag är det viktigaste - mellan en icke-socialistisk och en socialistiskpolitik. Del är ju där vi ser alt man i de borgerliga kommunerna gör mer änvad som görs i socialistiska kommuner - att man gör allt vad man kan för allfölja efterfrågan, alt man försöker ha variation i byggandet och atl man på detsättet skapar bättre miljö, etc. Det lycker jag är värdefullt. Att man kräverjust detta all del skall byggas som folk vill bo, alt man vill uppnå den miljösom folk eftersträvar, atl man vill få en konkurrens i byggandet, del kan vikalla vad vi vill. Men all kalla det för en icke-social bostadspolitik ochdärmed påstå an man är ule efter att lillgodose intressena för en liten grupp,som inte skulle vara bosladskonsumenier, det är hell verklighetsfrämmande. Sedan har vi diskussionen om subventionerna. Vår politik i fråga omfinansieringssystemet innebär inle i en enda lägenhet som finns, allhyran kommer alt bli högre än enligt del system som vi har . Vi vel attsocialdemokraterna i sin valhandbok och i andra publikationer klart skriver atlmoderaterna höjer hyrorna och att de t. o. m. i vissa fall vill fördubbla dem.Det är självfallet lögn. Vilkel parti skulle ens taktiskt sett kunna gå ut medett sådant vanvettigt krav? Man säger i Vår Bostad alt vi är ute för atl höjahyrorna med . Efiersom vi faktiskt har ungefär 2 miljonerlägenheter i landet, skulle del innebära att subventionerna skulle uppgå lillca 12 miljarder , och det gör de som bekant inle. Hela den här debattenhar kommil snett. Del är beklagligt all man inte skall kunna föra enprincipiell bostadspolitisk debatt utan atl behöva hamna så fel. Vidriver alltså frågan om atl försöka uppnå bättre konkurrens genom alt man skallse vad bostäderna koslar. Men detta skall också ses i samband med den skattepolitiksom vi bedriver - atl på lång sikt dra ned skatterna och kunna avveckla någraav de subventioner som vi nu har. Det citat jag har anfört ur tidningen , socialdemokraternaskvinnoförbunds tidning, och de bilder jag har visat, ger en klar antydan om vaddenna tidning innehåller. Där säger t. o. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. bostadsminislern all delhell enkelt är nödvändigl atl byggga tätare -färre småhus, fierafierfamiljshus. Det har ingenting med att följa efterfrågan alt göra. HertSTRÖMBERG i Bolkyrka (fp) kort genmäle: i väljer nu takliken all i repliker genlemol miglala om någonting helt annal än del jag har talat om. vill inleföra in kommunalpolitik i debatten. Jo, kommunalpolitikhör i fråga om Tomtebogalan hemma här, eflersom Slockholm är slörstakommun. Den är styrd av socialdemokrater och vpk. Här har man använtförköpslagen i på etl sådanl sätt all man hindrat hyresgäster fränatl bilda bostadsrättsförening i den faslighet där de bor. Då hör detta hemmahär, och då måste man fråga om även den socialdemokratiska riksdagsgruppen ochvpk:s riksdagsgrupp är inne pä atl man på delta säll skall beskärahyresgästernas möjligheter all få inflytande över sin boslad. HerrBergman vill inte heller tala om orällvisan med räntebidragen. Även här talarherr om någonting annal. Del måsle kännaslitet genant för att försvara ett system som gynnar privatpersonermed 80 96 i marginalskatt. Men del är den situationen som vi har fåll ellerhotas av all få. Jagvill ha ell system där både allmännyttiga, kooperativa och enskilda förelag kankonkurrera på något sä när lika villkor, men jag är inle intresserad av atlhjälpa personer med höga inkomster alt få lägre skatter genom att de sanerarfastigheter här i . Det är emellertid detta i sakpläderar för när han håller fast vid förslaget i utskottsbeiänkandet. (vpk) kortgenmäle: sade belräffande den aktuella fasligheten vid Tomtebogalanalt den diskussionen hör hemma i . Jag delar välherr uppfattning om del, men jag vill ändå tillägga all när vpk stöderdet ifrågavarande förköpet, så gör vi del utifrån principer som vi harredovisat tidigare när del gäller hyresgästernas inflytande på saneringarsomfattning osv. Vi gör del också därför att vi principiellt är motståndare tillprivata bostadsrättsföreningar liksom till spekulation med bosläder över huvudlagd. Vidden fortsatta handläggningen av ärendet i faslighetsnämnden och byggnadsnämndenkommer vi - och med vi menar jag vår fullmäktigegrupp i Slockholm - att verkaför en manlig lägenheissammanslag-ning, för inslallering av hiss i varjetrappuppgång och för att finna former för hyresgästförvallning av fastighetensom ger hyresgästerna ell inflytande som molsvarar bosladsrälisinnehav. Vidaresade all del är få områden där samhället har gripit in sä kraftigtsom på bosladsmarknaden. Då vill jag säga all lyvärr har samhällel ochregeringen ingripii alllför litet mot de spekulations- och vinstintressen somfinns på olika områden inom vårt samhälle. De ingrepp eller försök lill ingreppsom gjorts i olika hänseenden då del gäller bostadsmarknaden betraktar jag somhell otillräckliga. Så länge man inle har gjort slut på vinst- ochprofilintressena - dvs. på förhållandel alt del skall tjänas grova pengar på atlfolk måsle ha någonstans atl bo - kvarstår den kritik som jag riktar molregeringen. HerrBergman säger också all hyrorna är inle höga - sedda historiskt och sedda molsin omgivning, tror jag alt han uttryckte det. Jag skulle då vilja säga: Frågahyresgästerna! Fråga vad de lycker om den hyreshöjning som de har fått underde . Som jag sade i mitt anförande har del blivit väldigt kraftigahöjningar. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. i (s) kort genmäle: Del som i sade har jag ingen anledning att polemiseramot nu heller. Jag hoppas att vi tillsammans i civilutskollel kan verka förförändringar på de områden där vi har ell gemensamt intresse atl fåförändringar lill slånd. Vi bör väl tillsammans kunna utgöra en krafthärvidlag. HerrDanell känner sig ensam här - del har han klart dokumenterat - men han anseratt han har folk bakom sig ule i samhällel. Han åberopar det gamla vanligastödet från de av Skånska Cementgjuteriet styrda SIFO-undersökningarna. Dessaundersökningar syfiar ju till all understödja Skånska Cemenigjuierids iniresseav all exploatera småhus och sälja husen direkt lill dem som skall bo i husen. Moderaternavill inte atl man skall bygga som folk önskar bo, ulan de vill all del skallbyggas enligt byggmästarnas önskemål och pä etl sätt som gör atl dessa tjänarde största pengarna. Del har alldeles tydligt klarlagts all närfierfamiljshusmarknaden inte var intressant längre, så gav nian sig påsmåhusmarknaden, framför allt där de kunde byggas på egen mark. Däravförklaringen till en rad av den senaste lidens ingripanden. Sedansäger alt ingen kommer all få högre hyra pä grund av moderaternasförslag. Hur skall ni kunna sänka skatten som ni skryter om i valpropagandan,om ni inle skall höja hyrorna genom alt la bort subventionerna? Formellt kandet gå sä till att ni inte höjer hyran , men måste den höjas.När, frågar jag då, kommer hyreshöjningen som betingas av all subventionernaslopas och som gör all skatterna skall kunna sänkas? Cirkeln kan inte slutas,. Det håller inle atl argumentera på del sällel. parti, hurtaktiskt det än är, kan lyckas i försöken all ljuga ihop de här Ivä sakerna. Till villjag bara säga följande. Såviiijag förstår av del jag läst i tidningarna, finns det inle någol parti iStockholms kommun som vill förhindra dem som bor på Tomtebogalan all bilda enbostadsrällsförening. Vad tvisten har gälll är huruvida ombyggnaden skall skepå del ena eller del andra sällel. Där måsle kommunen ha överhöghet. Anslag till bostadsbyggande, m. m. Jagser nu all liden går ul, varför jag avstår från del fortsatta polemiserandet. HerrDANELL (m) kort genmäle: Jag känner mig som sagt inte ensam, . Tror alldel bara är Skånska Cementgjuteriet som vill bygga småhus och hittar på attfolk vill bo så, begriper jag varför den här diskussionen ter sig sä overklig. Detfinns mängder av undersökningar all ösa ur, där folk talar om hur de vill bo.Ibland är det 86, 82 eller kanske som talar om att de vill bo på marken ietl eget hem. Del är fullständigt klart vad folk vill ha. Det kan inle rådanågot tvivel om vad folkviljan egentligen står för, när man tittar på alla demsom köar efter ett eget hem. Jagtror att det är oerhört allvariigt att driva en sådan politik som . Det gäller även del socialdemokratiska kvinnoförbundet i sitt materialoch den socialdmeokratiska fackliga rörelsen i många olika sammanhang. Det ärell hån mot alla de människor som sparar och driver på för att kunna få den bostadeller det hem de vill ha. Del är en social eller läl oss kalla det en mänskligrättighet i värt samhälle att få bo som man vill och som man tror sig ha rådtill. Det är det som är det viktiga. Sedansäger att slår och ljuger ihop sina alternativ. Del ärklart att med en bred riksdagsmajoritet bakom sig kan man hoppas på att om mansäger sådana saker tillräckligt så kanske folk böriar iro det. Menvi har en princip. Vi driver en politik som går ut på etl låg-skattesamhälle.Herr parti driver en politik om ett högskat-tesamhälle. Vi tror attvår skattepolitik går att förena med alt i nyproduktionen framöver kunna draner subventionerna till våra bostäder. Delta gäller inle alla de grupper jagtidigare talade om och inte heller de många åtgärder som krävs för attverkligen se lill alt alla får den boslad de är berättigade till. Detta är ingalögner, och vi menar att ekvationen går ihop. Detvikliga är - lill skillnad mot vad som skrivs i socialdemokratisk valpropaganda- all inte höja några hyror i del nuvarande beståndet utan alt drivaner subventionerna för att folk skall se vad det koslar atl bo. Betecknandeför socialdemokraternas syn på bostadspolitiken är den debatt som fördes påderas partikongress och som vi sedan har kunnat läsa om. Där fördes hårdadebatter huruvida bostadspolitiken skulle följa människornas "behov"eller "önskemål". Behov är vad myndigheter och politiker hittar på.önskemål är vad folk vill ha. Dess värre vann. efter vad jag har förstått,uppfattningen att bygga efter behov. Jag tycker alt det är förfärande för allade människor som gör alll vad de kan för all få sin självklara rältighet,nämligen alt fa den bostad de vill ha. Hert i (fp) kort genmäle: Lål mig säga till : Fastigheten pä Tomtebogalan har i dag48 lägenheter. Hyresgästerna vill sanera så alt det blir 41. Kommunen vill ha32. För denna skillnad pä 9 lägenheter är ni beredda all ta ifrån hyresgästernaalla möjligheter alt själva ordna sina förhållanden och ha inflytande över sinboendemiljö. HerrBergman undvek nogsamt atl i sin replik - låt vara att del nu var av tidsskäl -svara på frågan, varför han vill konstruera ett system för sanering så all detgynnar privata fastighetsägare med höga inkomster och 80 96 i marginalskall,vilka kan utnyttja stora avdrag för att få lägre skaller. Man konstruerarsamtidigt systemet så atl de enskilda företag med stort kunnande och storerfarenhet som skulle kunna bidra lill den välbehövliga saneringen här iStockholm slås ul och inle får vara med. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. i (s) kort genmäle: Det är en halsbrytande argumentering för. Del är precisdet som förslag utmynnar i. Han vill ge de slora kapitalägarnagynnsamma räntevillkor, faslän de på andra vägar kan skaffa sig goda förmånerdessutom. är hell på del klara med atl de här reformerna påskatteområdet, som vi alla vill få genomförda, inle kan genomföras i morgon.Hans förslag innebär alltså i realiteten att man dubblerar vinsterna för demsom har det gott ställt förut. HerrDanell uttryckte sig nog galet när han sade att det inte i det nuvarandebeståndet kommer all höjas några hyror. Han kanske ändrar det i protokollet,men så sade han. Jag måste då säga alt i sä fall har inte läst påmoderaternas yrkande. En av effekterna av det är att hyrorna i det bestånd somfinns kommer att höjas i en annan takt än den som beslutat om. Jagflck inget besked om när den hyreshöjning träder in som blir en följd av lar bort de subventioner som ni vill ta bort. Är del , i övermorgon, om en månad, ? sker delalltså inte. Det är klart att man har långa kontrakt och sä, men när kommer delatl ske? HerrDanell talar om att bo som man vill. Det fungerar ju inte så. Vi har inte etlsådanl samhälle all var och en kan säga: vill jag ha det så här, och därmedetablera sig och bygga sill hus så. Att bo är inte bara att ha fyra väggaromkring sig. Del är att ha många andra saker, gemenskap med en omgivning, medett kollekliv. Det är där man måste ta i anspråk andras resurser, och andravill då vara med och bestämma om hur det skall se ut i omgivningen där manskall bo. Vihar hävdat alt människorna så långt möjligt skall få välja den bostadsform devill: markbostad, flerfamiljshus, vad det nu kan vara. Men upplåielseformernaskall vara neutrala, så alt människorna inte söker sig till en speciellupplålelseform, som varit den vanligaste när Anslagtill bostadsbyggande, rn. det gäller småhusen,vilken då markspekulanier och byggspekulanter hänsynslöst utnyttjat och därmedskapat bostadsområden som är undermåliga. De blir en belastning förmänniskorna och det samhälle där de finns. Del är del vi måste göra någontingåt, förr eller senare, trots all det egentligen är de som spekulerat och tjänatpengarna på del som skulle betala den sociala service som måsle till för allavhjälpa de brister som finns där. Jagtycker atl människor skall fä bo som de vill så långl samhällel orkar med del.De skall också ta konsekvenserna av del samhälle de skapar med sittbostadsbyggande, och de konsekven.ser som det innebär. Herr förste vice talmannen anmälde att herrarStrömberg i och anhållit atl till protokollet fä antecknat atlde inte ägde rätt till yllerligare repliker. Häreftertillkännagav herr förste vice talmannen atl anslag uifärdais om sammanträdetsfortsättande . Hert iStockholm (c): Jag vill gören kommentar till det lidigare replikskiftet. HerrDanell försökte göra gällande all del finns etl motsatsförhållande mellan å enasidan den sociala bostadspolitik som vi i bred enighet har beslutat här iriksdagen och å andra sidan den politik som partierna står för ute ikommunerna, där de icke-socialistiska partierna skulle sträva efter en varieradtillgång på bostäder, boendeformer och miljöer efter människors önskemål ochbehov. Jag tror det är viktigt att i det sammanhanget konstatera att denpolitik som vi står för på riksplanet inte är någol hinder för en sådan politiksom förs på del kommunala planet. Jag tänker något kommentera den tekniskt sell ganska kompliceradefrågan om bränsleklausuler, som behandlas i civilutskoitets betänkande nr 26.Herr och jag har här reserverat oss mot ul-skoiismajoriteiens förslag. Bortsettfrån de tekniska komplikationerna är frågeställningen ganska enkel: Är detrimligt att tiotusentals hyresgäster, främst i Storstockholmsområdel, i sinadryga hyreskostnader skall behöva inkludera också över-kostnader för bränslet?Det blir nämligen följden vid tillämpningen av s. k. inklusiveklausul. Uppgifter tyder klart på allhyresgästerna ofta belastas med bränslekostnader som överstiger de faktiskauppvärmningskostnaderna. Del finns ingenting i lagstiftningen somförhindrar en sådan konsekvens, läl vara all den inte inträffar i samtliga defall där inklusiveklausulen används. T. o. m. när lotalhyran efterjämförelseprövningen enligt 48 S hyreslagen godtagits kan, som har nämnl, bränsleklausulen leda till all hyran höjs även över dennagodtagna nivå. Detla nämner vi också i vår reservation. Om det inle strider motgod sed i hyresförhållanden eller på annal salt är obilligi kan andrahyresvillkor än hyrans storlek eller hyres- eller Nr 117 Anslag till bostadsbyggande, m. m. uppsägningstidens längdföreskrivas i avtal. Enligt 19 a i; hyreslagen skall hyran för bostadslägenhetbestämmas lill belopp i hyresavtalet. Men undantag har här gjorts för kostnadersom avser lägenhetens uppvärmning, varmvatten, elström eller avgifter förvatten och avlopp. Bränslekostnaden kan alltså antingen bakas in i hyran - s.k. inklusivehyra eller tolalhyra - eller las ut särskilt - kallhyra eller s. k.exklusivehyra - baserad på faktiska kostnader för bränslet. s. k. inklusiveklausul innebär i realiteten atlbränslekostnaden varierar med priset fördel använda bränslet men utan hänsyntill vad som faktiskt har förbrukats. Beräkningen grundas pä dt särskiltunderlag som, om del är för högt upptaget, leder lill för högabränslekosinader. Är det för lågt upptaget leder del naturiiglvis lill för lågabränslekostnader. Underiagel baseras på bränsleåtgången i del aktuella husetunder . Dagens oljepris omräknas enligt en särskild faktor tillpriset per hektoliter koks. Kokspriset minskas med den del av värmekoslnadensom ingår i den s. k. grundhyran. Enligt överenskommelse mellan parterna påhyresmarknaden har den s. k. grundhyran satts till . per kvadratmeter förhus med centralvärme och varmvatten. När oljepriserna stiger, stiger alltsådel procentuella värmetillägget. Om underlaget är för högt upplagd frånbörian, ökar som sagt därmed överuttaget. Förhandlingarmellan parterna i om en ändring av dessa bestämmelser har brutitsamman utan att uppgörelse nätts. Hyresgästerna i har därefterskrivit lill regeringen och begärt en ändring i hyreslagen som skulle hindrainklusiveklausuler. Regeringen har i sin lur slussat ärendet vidare lillhyresrällsutredningen, som arbetar med frågan om legal räll lill förhandlingarför hyresgäster. Utredningen påpekar att en sådan ordning skulle ge"andra möjligheter atl påverka utformningen av här aktuellaklausuler". Det konstaterandet kan naturiiglvis vara rikligt,men vi vet mycket litet om när de möjligheterna kommer att finnas. Nuläget medinklusiveklausuler i den här regionen innebär för det första i många fall överuttagav bränslekostnader, för det andra ingen stimulans eller press för lägreenergiförbrukning, för det tredje ett för den enskilde hyresgästenutomordentligt svårbevakat system och för del fjärde orättvisor mellanhyresgäster som bor i jämförbara lägenheter. Därför begär vi centermotionäreri motionen 1938 atl inklusiveklausulerna förhindras och an regeringen läggerfram förslag härom. Motionsyrkandet har följts upp i reservalionen 6 av herrClaeson och mig, och jag yrkar bifall lill den reservalionen. Hert i (vpk): En statlig bostadsbank, som skulle kunna svara för loialfinansieringav bostadsbyggandet genom inräiiandel av enheislån, är en angelägen sak. Genomstatliga enhetslån skulle byggnadskreditiven Anslagtill bostadsbyggande, m. m. med sina höga räntor bliobehövliga liksom systemet med olika lån i olika kreditinrättningar.Ryckigheten i kreditgivningen skulle kunna avskaffas. Detnuvarande systemet för bostadsbyggandets kredilförsörining är en kvarleva fråndet renodlade spekulationsbyggandets tid, då den färdiga produkten i de fiestafall överiäls till hugade spekulanter-fastighetsägare, som deförvärvade fastigheterna lyfte av de dyrare byggnadskreditiven och placeradedessa i nya långfristiga lån. Ansvaret för bostadsproduktionen låg helt ihänderna på privata intressen, och uppsplittringen i små enskilda projekt hadesin motsvarighet i finansieringen, där mänga små banker och kreditinstitutsvarade för del behövliga kapitalet. Dagenssituation är annorlunda. De s. k. risker som dåtidens speku-lalionsbyggareansåg sig la med hänsyn lill osäkerheten all få sälja huset när det varfärdigbyggt finns icke . är samhället ansvarigt för bostadsförsöriningen främst genom den statligalångivningen och genom att kommunerna har all svara för den kommunalaplaneringen. Del förhållandet atl samhällel är ansvarigt förbostadsförsörjningen återspeglas dock icke i kreditförsörjningen. Kritikenmot del nuvarande kreditsystemet gäller såväl erhållande av byggnadskrediiivsom de senare avlyften. Vidare måste man omplacera länen i formav botlen- och sekundärlån, vilka söks var för sig i skilda kreditinstitut - enordning som saknar en rimlig motivering och också medför onödigaränteutgifter för lånlagarna, dvs. kostnader som i sista hand får betalas avhyresgästerna-bostadskonsumenterna. Fråganom en statlig loialfinansiering av bostadsbyggandet är ingen ny fråga.