prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — De fårbetala för andra. , där alla parter är överens, uttalar sig i samma anda. Den sägeratt vi bör ha en tillräckligt utvecklad irafikservice för alla bygder här ilandet. Det är målet, och det är också moderala samlingspartiels önskemål.Näringslivet instämmer i att det måste finnas en realism när del gällerdrivandet också av olönsamma järnvägslinjer. Förde sex järnvägslinjer som skall nedläggningsprövas betyder delta attnedläggning av persontrafiken endast skall göras under förutsättning att enbättre ersätiningstrafik skapas. Det är moderala samlingspartiets uppfattningatt så skall ske, och det kommer också att bli fallet om följerutskottets linje och om regeringen följer beslul - del är ett villkor. Vihar i denna kammare kritiserat myndigheterna för att de inte uppfyllt sina förpliktelser mot kommuner och samhällen, inte infriat löften som de givit då man gjort indragningar av järnvägstrafik. har ersättningstrafiken sä småningom blivit föremål för inskränkningar. Man har då åberopat att detta beror på att antalet resenärer fortsall att successivt minska, så som sagt. För att en fullgod service skall kunna upprätthällas har kommunen Ersättningför drifl av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. dä ibland - och ganskaofta - fått träda in och överta ansvarei för kostnaderna.Förutsättningarna för att vi skall godkänna de åtgärder som vidtas är attfrågan om ersättningslrafiken fär en fullt tillfredsställande lösning samt atten erforderiig väguppruslning sker. Vidareförutsätter utskottet all i de bidragsärenden som kan komma alt aklualiserastill följd av bandelarnas nedläggning föreskrifterna ges en generös tillämpningi syfte inte minst au ernå praktiskt, samhällsekonomiskt goda lösningar avfrågan om ersättningstrafiken. Att man prövar också frågan om godsirafikensnedläggning på bandelarna och är ganskauppenbart och nödvändigl - det behöver knappast diskuteras. Företrädare förnäringslivet säger själva att de inte har någon glädje av dessa bandelar, ochde flesia instanser bifaller förslaget om nedläggning. Vi har från moderathåll föreslagit alt dessa bandelar i den mån de kan utnyttjas till cykelvägarockså skall ändras om till sådana, ett förslag som utskottet enhälligt hargodtagit. Vår värderade ordförande i utskottet har f ö. tidigare fört fram detförslaget. Påett område kan det tyckas som om Jag kommer i konflikt med några av motionärerna,även med mina egna partikamrater. Del är när utskottet avstyrker derasmolioner. Utskottet gör det därför alt motionärerna i klämmen anger alt nägonnedläggning inte skall ske. Ofta har motionerna tillkommit pä grundval inte avdet förslag av kommunikationsministern som vi behandlar utan av SJ:sförslag som man har fått del av genom pressen. SJ har föreslagit prövning avnedläggning av en rad bandelar, vilket regeringen inte har godkänl. Frånmoderal håll har vi inte heller velat godkänna SJ:s förslag. De yrkanden sommotionerna innehåller måste vi av principiella skäl avstyrka. Motionernas andaär emellertid i prakliken ganska lik utskottets skrivning. Beträffandeherr i synpunkter på Polentraflken vill Jag poänglera attdet gäller nedläggning av persontrafiken, inle godstrafiken. Yrkandeti reservationen 2 bygger delvis på, kanska man kan säga, en felakligvarubeteckning. Tyvärr är detta alltför vanligt både i betänkanden och ireservationer. Motionärernas nostalgiska känslor för sin handel är bådelovvärda och vackra - jag kan också känna det så i mina sköna och grönaögonblick. Utskottets ordförande hade inte nägon sådan nostalgisk känsla utananförde mer praktiska synpunkter. I själva verkei är vi alla överens i dessafrågor. Läs ulskottsmajoritetens uttalande och reservationen! Andan iinnehållet är densamma i båda. Jagtycker det är en ganska fin idé att införa interrailkort för pensionärer. Attvi inte har gått med på förslaget beror närmast pä all del borde undersökasvilka kostnader en sådan rabattform medför innan man föreslår andra länder attdelta. Kanske är frågan för tidigt väckt, men det är en intressant tanke att taupp när man får reda pä vilka konsekvenser den får. Jagber med detta, fru talman, att få yrka bifall lill utskottets hemställan. I detta anförande, under vilket fru iredje vicelalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde herrarClarkson, i Vrångebäck och Komstedt (samtliga m). HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle: Fru talman! sägermed förebrående röst att "i vill inte ens attnedläggningsprövning skall ske". Det är alldeles riktigt, det vill jag inte.Jag har tidigare sagl alt jag tror all man räknar med - det tar jag de 30miljonerna till intäkt för - all det skall bli fråga om nedläggning avbandelar. Kan det då vara så bråttom med beslutet om dessa bandelar att maninte kan vänta på den samlade bedömningen? Det rör sig Ju ändå bara tills denna samlade prövning kan göras. Det är, som sagt, en ståndpunklsom har anklang hos de länsstyrelser och andra remissinstanser som har yttratsig. HerrLothigius säger vidare att ersättningsbeloppen för den s. k. olönsammatrafiken är så slora alt det nu finns anledning att se över detta. Allting ärändå relativt, och man kan göra jämförelser med vad man anslår för andraändamål. Jag gjorde tidigare en jämförelse med vad man lägger ned pä kollektivtrafikeni Stockholmsomrädel. Jag säg vidare en uppgift pä alt man lägger ned 550 milj.kr. på militär flygforskning här i landet. De trafiksvaga bandelarna utgör ändåen social service som har betydelse för mänga människor. Jag för min del satsarhellre pengar pä denna sociala service än pä det ändamål jag nämnde. Delär en ståndpunkt som jag lycker att , åtminstone med en visssjälvövervinnelse, borde kunna ha förståelse för. HerrHÅKANSSON i (c) kort genmäle: sade att jag var något hårdare i min beskrivning. Jagförsökle framföra de synpunkter som anförts av länsstyrelser och kommuner. Ifråga om bandelen har i speciellttryckt på Polen-trafiken och den utveckling denna skulle få. Länsslyrelsen hardärför ansett att omprövningen borde anstå . Mankan naturiigtvis fråga om kommuner och länsstyrelser bara ser tilllokalintressena. Jag tror inte att så är fallet utan att både länsstyrelser ochkommuner har ett ekonomiskt ansvar. Jagvill än en gång understryka att vad frågan här gäller är om man villmodernisera trafiken för att därmed stimulera ett ökal resande. Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Frågan om ersättningen till SJ för driften av det icke lönsammabannätet brukar normall inte tilldra sig sä stort intresse i riks- Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. dagen, trots att anslagetunder senare är stigit till en betydande storlek. Inte heller rör siginläggen i debatlen i sä stor utsträckning om själva anslaget. Fören stor del av järnvägsnätet i gäller all efterfrågan på trafiktjänsterinte uppgår till den kvantitet som krävs för att man med rimliga kostnaderskall kunna bibehålla järnvägstrafiken. Det gäller såväl gods- som persontrafik. Ivjssa fall kan "olönsam" tolkas som en nedvärdering, som enned-klassning, något man vill bli av med. När det gäller den "olönsammadelen av järnvägsnätet" är det felaktigl att lägga in en sådan värdering ibeteckningen. De samhälleliga insatserna och ersättningen över budgeten tilltrafiken och beteckningen "det ersäUningsberättigade nätet" visar attsamhället anser det vara en rättighet för stora delar av landet att ha tillgångtill järnvägslransporler. Nära av järnvägsnätet i hänförs tilldet ersättningsberättigade nätet. Det är mer än hälften av hela SJ:s bannäl.Men del totala trafikarbetet på dessa bandelar är . Hela Inlandsbananoch all trafik öster om exempelvis ingår numera i delersätlningsberälligade bannätet. Syftetmed driflersättningen är att del underskott som uppstår på det trafiksvaganätet inle skall belasta SJ:s taxesättning för hela järnvägsnätet utanmöjliggöra en taxesätlning, som baseras på förhållandet inom affärsbanenälel.Driflersättningen skall inte heller ses som en subvention ål SJ utan vara enersättning frän samhället för ett trafikutbud som del inle går alt driva päföretagsekonomiska grunder. VartIredje är görs en bandelsundersökning på vilken ersättningen till SJ grundas.SJ gör en sådan undersökning, en s. k. separatredovisning, som granskas avgranskningsmän uianför SJ, vilka på kommunikalionsdepariemeniels uppdrag haralt efter prövning inkomma med förslag om ersättningsbeloppets sloriek. Det ärett omfattande arbete, där SJ:s redovisade kostnader och intäkter för variehandel genomgås. Såväl sär-kostnader som samkostnader för de olika bandelarnaliksom matarvär-desberäkningar granskas. Vidare ingår i uppdraget att bedömavilka bandelar i SJ:s separatredovisning som bör vara ersättningsberättigade,alltså hänföras lill det ersättningsberättigade bannätet. Nuvarandelillvägagängssätt för bestämning av ersättningsbeloppets storiek grundas påulredningar . Det stod klart redan vid den granskning somgjordes förra gången, 1972, att en omarbetning av gällande reglerbehövde göras. En sådan omarbetning har utförts av trafikpolitiskautredningen, och utredningens förslag bearbetas i kommunikationsdepartementetför kommande förslag lill . Degamla reglerna har alltså fäll gälla vid granskning. Men en jämförelsemed trafikpolitiska utredningens förslag ger vid handen all det belopp som nutillförs SJ inte torde ha blivit större om trafikpolitiska uiredningensförslag hade tillämpats. Avgränsningen av det ersättningsberättigade nätetenligt trafikpolitiska utredningens modell visar att flera bandelar, som nufär ersättning för sitt underskott, av trafikpolitiska utredningen harhänförts lill affärsbanenälel. Trafikpolitiska utredningen har ledamöter fränsamtliga riksdagspartier och har avgivit ett enhälligt yttrande. Granskningsmännensförslag, som grundar sig på ett oförändrat bannäl och den laxenivå som gälldeden - 643,7 milj. kr. för trafiken på det ersättningsberättigadenätet - har av deparlemenlschefen minskals med 48,5 milj. För en granskningsmanfinns inget att invända däremot. Vid bestämmandet av i granskningsrapportenföreslaget belopp var nämligen hänsyn ej tagen till eventuella laxehöjningar.Nu haren taxehöjning skell , vilket i det här fallet ger ca 18,5milj. på det ersättningsberättigade bannätet. Härav följer att ersättningenminskats med motsvarande belopp. Vänsterpartietkommunisterna yrkar i sin reservalion att ersättningsbeloppet till SJ skallutgå enligt granskningsmännens förslag. Men eftersom detla förslag var grundatpå oförändrade taxor, som emellertid har ändrais, så minskar nämnda förslagom ersällning med 18,5 milj. kr. Därför stämmer inle vpk-yrkandet, när man därsäger att ersättning skall utgå i enlighet med granskningsmännens förslag. Detstämmer inte heller med trafikpolitiska utredningens förslag och inte hellermed departementschefens förslag. Det stämmer egenlligen inle med någonting.Det går inte att Jämföra. Folkparli-center-reservationengår delvis emot förslaget om ändring av bannätet, dvs. nedläggningsprövningen.Det beräknas minska ersättningsbehovet med ytleriigare 30 milj. kr., så delmed 48,5 miljoner minskade ersättningsbeloppet förutsätter viss nedläggning.Folkpartiet och cenlern är med om minskningen av ersättningsbeloppet men villbehålla en kostnadskrävande Irafik av liten omfattning. Det finns skäl attpåpeka detta. och cenlerns förslag stämmer inte heller med varesig granskningsrapporten, departementschefens beräkningar eller trafikpolitiskautredningens förslag. SJhade krävt en ersättning som, om vi tar med de i budgetpropositionenföreslagna nedläggningarna, minskats med i runt tal 135 miljoner. Det är förall del myckel pengar, men granskningsmännen har enligt de regler som gällerför behovsprövningen funnil att flera bandelar som SJ velat hänföra tillersällningsnätel hör hemma i affärsnätei. I granskningsrapporten har banor somexempelvis och mälarbanorna efter undantagits.De sistnämnda har betraktats som integrerade delar av norra stambanan, medanbandelen fär betraktas som en nödvändig förbindelsebanamellan de två stambanorna. Granskningsmännenhar också framhållit att det funktionella trafiksambandet mellan de i resp.nät ingående undersökta bandelarna spelar en väsenllig roll vid avgränsningen.Den separalredovisning som görs är hypotetisk så till vida all den sökerberäkna resultatpåverkan vid en nedläggning av hela det undersökta bannätet.Den ursprungliga tanken Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. bakom separatredovisningenvar all ersällningen skulle vara ell alternativ lill en nedläggning.Ersättningen eller underskotlstäckningen skulle således möjliggöra fortsalldrifl pä en bana som det frän företagsekonomiska synpunkter inte längre varmotiverat alt trafikera. Granskningsmännensuppfattning har också varit att avsikten med ersättningen inle skulle vara attlämna bidrag till fortsatt drifl på banor som trots all de uppvisar underskottär motiverade från funktionella eller förelagsekonomiska synpunkler. Iavgränsningen av A-näl resp. E-nät ligger den slora skillnaden mellan SJ:s kravpä ersättning och vad granskningsmännen har föreslagit. Förde bandelar som granskningsmännen har fört till det ersättningsberättigadenätet får SJ varenda krona som man begärt sä när som på en felräkningspost pä4,2 milj. kr. HerrSVEN i (fp) kort genmäle: Fru talman! Jag lyssnade med slorlinlresse på vad sade beiräffande granskningsmännens arbete. Därfanns många intressanta synpunkler. Sedan gav sig in på den diskussionsom jag har haft lidigare med utskottets vice ordförande i frågan om vilkeneffekl nedläggningar har på anslaget. Jag kanske försl får erinra om att SJinle godkänner departementschefens beräkning i del fallet. harpekat på att här är det fråga om en nedläggningsp/övrt/z/g. Av anförandeverkar del näsian som om det var besläml att alla ifrågavarande bandelar skulleläggas ned bums. Den verkliga skillnaden mellan reservation 2 ochutskotlsmajoritetens förslag uppkommer för den händelse regeringen skulle viljasätta sig på såväl länsstyrelser som kommuner och lägga ner oavsett vad de isin prövning kommer till, men jag har inte uppfatttat utskottsmajoritetensförslag som om något sådant skulle vara förutsatt,.och det har även herrLoihigius vitsordat. iKristinehamn (vpk) kort genmäle: Fru talman! säger attvänsterpariiet kommunislernas förslag när det gäller själva anslaget tilltrafiken pä olönsamma bandelar inte stämmer med någonting - inte med SJ:sförslag, inle med de sakkunnigas förslag och inte med departementschefensförslag. Vi har varit väldigl noggranna i vår behandling av denna fråga. Jagunderströk i milt tidigare anförande här all vi i fråga om summan har anslutitoss lill vad de sakkunniga har föreslagit. Men vi har sagl all vi inle kunnatgä in i den diskussion som har förts och ta ställning till huruvida den ellerden tolkningen är riktig. Vi har föreslagit en summa som ligger på den nivå somde sakkunniga har föreslagit, och det har som sagl betonats i vår motion, jaghar betonat det under diskussionerna i trafikutskottet och i mitt anförandelidigare. Jagär medveten om att de saker som departementschefen tagit upp senare ibudgelproposilionen förändrar de sakkunnigas framställning be- träffande anslagssumman.Men vi har i vår molion tagit avstånd både från taxehöjningar och fränföreslagna nedläggningar av bandelar. HerrROSQVIST (s) kort genmäle: Utskollets ordförande, i , finner intenägon skillnad mellan ulskottsmajoritetens förslag och reservanternas förslag,men varför finns det dä en reservation? Utskottsmajorilelenmenar att nedläggningsprövningen försl och främsi i vad det galler de båda godsbanornaFågelsta-Vadstena och bör komma till slånd och nedläggningkunna ske . Efter de upplysningar som utskottet har fått om deövriga banorna från resp. länsstyrelser och organisalioner anser vi attbehovsprövningen kan göras. Nalurligtvis förutsätter vi att frågan omersätiningstrafik är löst vid det tillfälle då nedläggningen kan ske. HerrMagnussons i replik var väl bara en bekräftelse på vad jagtidigare sade. Ni hade hängt upp ert förslag på del som gransk-. ningsmännenhade föreslagit, men i granskningsrapporten stod det också - och det finns medi utskotlsbetänkandet - att framräkningen av underskottet är grundad på dentaxa som gällde . Taxan fick höjas , och därmedberäknas underskottet minska med 18,5 milj. kr. Jag vidhåller därför påståendetall vpk:s förslag bara är höftat. Del blev 650 miljoner, men det finns ingenberäkning bakom förslaget. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. Hen iGöleborg (fp) kort genmäle: Fru talman! När det gäller två bandelar, nämligenFågelsta-Vadstena och , är vi inom ulskoltet överens om attdär finns förutsättningar för nedläggning. Men varför finns det då enreservation beträffande de ytterligare sex bandelarna? Del är därför all vireservanter är angelägna att se till att det uttalande respekieras, somriksdagen gjorde och som var med om all skriva pä,nämligen att under utrednings- och planeringsarbetet skall inga nedläggningarske mot berörda kommuners vilja. Är det fullständigt klarl att en nedläggningkan ske, kommer den också all ske, men råder det fortfarande oklarhet omersältningstrafik, är det så all väguppruslning inte hinner göras m.m., skallenligt enhälliga uttalande någon nedläggning inle ske.Jag har också fattat del så all detta är ulskoltsmajoritetens innersta avsikt.Skillnaden är bara den att vi i reservationen klarl säger ifrän del och intebara vill blankt avstyrka alla molioner. iKristinehamn (vpk) kort genmäle: Fru talman! vill tydligenanklaga oss frän vpk för något dubbelspel när det gäller frågan om anslag tillSJ för olönsam trafik. I vår molion har vi redovisat vär inslällning lill denhär saken och sagt, all vi inte vill gå med på en prutning längre än lill detbelopp som finns angivet i de sakkunnigas förslag. Vi har redovisal att Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. vi inte kan gä in i dendiskussion som förts för att värdera de avslagsyrkanden som gjorts från olikahåll. Men vi har naturligtvis full rätt all föreslå vilket anslag vi vill lillolönsam trafik. HenROSQVIST (s) kort genmäle: Ja visst, i har rätt all föreslå vilkasummor han vill. Jag ville bara nämna, eftersom han hängt upp både motion ochreservalion på granskningsmännens, förslag, alt hans förslag nu inle stämmermed delta, eftersom taxan har fått höjas med 7 96. HerrSven i silier verkligen pä två stolar. Det torde varaavsiktligt, för att kunna spela med kort i ärmen här och där. dels inte vara med om att lägga ned de här järnvägslinjerna, dels intetillstyrka ytleriigare medel till SJ. Men medelsanvisningen på 600 milj. kr.,som och ställer sig bakom, förutsätter all dessajärnvägar skall läggas ned. Ordoch handling måste pä något sätt synkroniseras. Det har man inte mäktat fränfolkparti- och cenierhåll. Hen NYHAGE (m): I motionen 1595 lill innevarande riksmöle har vi motionärer reageratmot de nedläggningshot som drabbat flera järnvägslinjer inomSjuhäradsbygden i . Regeringen har föreslagit alt personirafikenpä sträckan skall läggas ned och från statensjärnvägars sida har uttalats, att också person- och godslrafiken på sträckanUlricehamn-Borås och persontrafiken på linjen skall avvecklas.Därest dessa förslag förverkligas, blir konsekvenserna för människorna iSjuhäradsbygden myckel allvarliga, i all synnerhet mot bakgrund av de aktuellaersättningsvägarnas mindre goda beskaffenhet. Trafikutskottethar inte funnit det förenligt med sill trafikpolitiska intresse all befatta sigmed SJ:s uttalande om nedläggning av sträckorna ochBorås-Varberg. Man har inte kostat pä sig en enda kommenlar, uppenbarligenåberopande att något förslag om nedläggning inte föreligger ibudgelpropositionen. Jag anser att utskottet här handlat på ett någotanmärkningsvärt sätt. Ulskoltet borde rimligen ändå ha kunnat ge någonuppfallning lill känna med anledning av att direkta yrkanden ställts imotionen. Med hänsyn lill utskottets handläggning avstår jag emellerlid ifränalt här göra yllerligare kommentarer om just dessa järnvägslinjer, vilket dockinle fär tolkas som att del inle skulle finnas anledning all hysa stor orobeiräffande den fortsatta hanteringen av dessa frågor. Beiräffandebandelen Falköping-Ulricehamn-Landeryd säger utskottet, all nedläggning avvagnslasllrafiken kan komma i fråga. Enligt ulskoltet uppges nämnda irafikredan nu vara av liten omfattning och anses ulan slörre nackdelar kunnaöverföras till landsvägstrafik. utskottet här anförtstämmer inte med de uttalanden som gjorts från ansvarigt håll i de berördakommunerna. Enligt referat i den lokala pressen säger man: "Att föreslånedläggning av trafiken på linjen är heltoacceptabelt." Vidare anför man: "Väg 46 mellan ochFalköping klarar inte en ökad belastning." Enligt tidningsreferatenvänder sig företrädarna för kommunerna "med omisskännlig skärpa mot att förslagom Järnvägsnedläggningar läggs fram innan man ens fatlat något beslut omförbättring av de vägar ersättningslrafiken måste använda". I hög gradreagerar man mot att nedläggningshoten kommer innan den trafikpolitiskaulredningen är klar med silt arbele, som ju i högsia grad berör just dessafrågor. Ävende berörda länsstyrelserna har reagerat mot denna handläggning och betonat attvägväsendet inte är av den beskaffenheten an det lål ytterligare slorapåfrestningar. Motbakgrund av vad som alltså framförts från berörda kommuner och länsstyrelserter sig onekligen utskottets uppfattning att järnvägstrafiken utan störrenackdelar kan överföras till landsvägstrafik en smula underiig. Vimotionärer har hemställt att skall uttala, att nägon nedläggning avtrafiken pä den berörda järnvägssträckan inte skall ske förrän vägväsendetrustats upp och ersättningstrafiken ordnats. Det är väl ändå ett minimikrav attvisa sä pass mycket hänsyn gentemot de människor som direkt blir drabbade avjärnvägens nedläggning. Utskottet åter anför, att förutsättningarna för ennedläggning är att ersättningslrafiken får en fullt tillfredsställande lösningsamt att erforderliga vägupprustningar kommer till stånd. Till synes gerutskottet till känna samma uppfattning som vi motionärer, och likväl hemställerutskottet om avslag pä motionsyrkandet. I motsats lill molionen föreskriveremellertid utskottet ingenting om när ersättningsfrågorna skall vara lösta, ochhär ligger uppenbarligen en hund begraven. Del nalurliga hade ju varit all yrkabifall lill motionen, om man verkligen menat alt ersättningsfrågorna skall varalösta innan nedläggningen verkställs. Mot bakgrund av dels vad utskottet uttalat om just bandelenFalköping-Ulricehamn-Landeryd, dels utskottets någol märkliga yrkande om avslagpå vad man själv anger som sin egen uppfattning hemställer jag om bifall tillyrkandet i molionen 1595 vad avser den här ifrågavarande järnvägssträckan,vilket alltså innebär att nägon nedläggning ej skall ske, innan ersättningsfrågornaordnats. Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. I della anförandeinstämde i (m). Hen iGöteborg (fp) kort genmäle: Fru talman! kritik mot utskottetsbehandling av motionen 1595 är obefogad. Om läser betänkandet,skall han finna att vi endast har behandlat motionen i vad avser sträckan ,under del all motionen i övrigt kommer Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. att behandlas i sambandmed värt betänkande om trafikpolitiken i allmänhet. Detla meddelade jag ocksånär jag började milt huvudanförande. Vi ber alltså all få såsom obefogadtillbakavisa kritiken när det gäller handläggningen av motionen. HenBÖRJESSON i (c): Jag lovar att försöka fatta mig kort, eftersom Jag förväntar mig att deflesta av kammarens ledamöler nog önskar all denna deball nu skall avslutas, såatt de får lillfälle all inlaga sin sedvanliga middag. Dennärmaste anledningen lill att jag begäri ordel, fru lalman, är alt Jag mednågra ord vill diskulera en handel som har berörts i denna deball vid ellflertal tillfällen, nämligen Falköping-Ulricehamn-Landeryd.