prot · FZ09113 · 1975-12-31 00:00:00 — a. i , på enfempartikommission för alt utreda vad som förekommil haravvisals avjustitieministern. Farhågornaför alt en åsiktsregistrering förekommit har icke kunnal skingras.Omständigheterna lalar i slällel föratt det varil fråga om åsikls-registrering.Ell slort ansvar vilar på juslitieministern och regeringen alt tillse atlsäkerhetspolisens verksamhet blir föremål för kontroll i syfte alt förhindrasådan verksamhet i framliden. Vihar, herr talman, kommunisterna kommil fram till attjustitieministerns handläggning av säpoverksamheten vid sjukvårdsförvaltningeni från konstitutionella grunder uppvisar sä allvarliga brister att detföranleder en erinran mot statsrådet , som anförs i reservationen 13,till vilken jag yrkar bifall. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. På förslag av herr förstevice talmannen beslöt kammaren att uppskjuta den fortsattaöveriäggningen om detta betänkande samt behandlingen av på föredragningslistanåterstående ärenden till . §9 Anmäldes och bordlades Proposition 1975/76:150 med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /77, m. m. §10 Anmäldes och bordlades 1975/76:2529 av m.fl. med anledningav propositionen 1976/76:202 med förslag till nya regler om telefonavlyssningvid förundersökning m. m. 1975/76:2530 av herrar och medanledning av propositionen 1975/76:204 om ändringar i grundlagsregleringen avtryckfriheten 1975/76:2531 av och medanledning av förvaltningsslyrelses förslag (1975/76:20) omriksdagens lokalfrågor på längre sikl m. m. 1975/76:2532 av m.fl. med anledning avriksdagens förvaltningsslyrelses förslag (1975/76:22) till vissa ändringar iersättnings-stadgan för ledamöier §11 Amälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1975/76:176 av herrHallenius (c) lill herr industriministern om prioritet för forskning rörandenäringsriktiga livsmedel: Livsmedelsforskningen är främst knuten tillde medicinska fakulteterna, lekniska högskolan i samt livsmedelsindustrinoch branschforskningsinslilut Vid de medicinska fakulteterna spelar kostensnäringsriktighet en stor roll i forskningsarbetet, men vid de övriga instansernabearbetas endast teknologiska problem. Den största forskningsvolymen inomlivsmedelsområdet finansieras frän STU via rör sig om ca 14 milj. kr. för budgelårel 1975/76. Enliglde rikllinjer som finns för STU:s verksamhet skall emellertid denna summaanslås endast till projekt av teknologisk natur med prioritering av sädanaprojekt som kan leda lill industriellt utnyttjande. Projekt rörandenäringsrikiighet blir i dessa sammanhang lågpriorilerade. I ett samhälle som vårtborde näringsrikiighet vara ett viktigare mål än att med hjälp av modernteknologi skapa livsmedel med önskvärd textur, smak och färg. I mänga fallsynes den moderna livsmedelsforskningen vara koncentrerad på hur man medalternativa råvaror skall imitera konventionella livsmedel. Denna strävan kani och för sig vara lovvärd i ett framtida samhälle med brist pålivsmedelsråvaror, men användning av alternativa råvaror utan tillräckligabaskunskaper om näringsrikiighet förefaller mig vara mycket vansklig. Tyvärrär del elt faktum att våra kunskaper om människans näringstillförsel pä mångapunkler är mycket bristfälliga. När det gäller våra livsmedels näringssammansättningär vår kunskap också begränsad. Det är min bestämda åsikt attlivsmedelsteknologins främsta mål bör vara all åstadkomma näringsrikligaprodukter. Ulredningar om hur olika teknologiska processer påverkartillgängligheten av näringsämnen borde vara viktigare än frågor av merkommersiell natur. Vi måste förstärka våra kunskaper om människans näringsbehov,främst beträffande aminosyror och spårämnen, och vi måste ocksä skaffa oss enbättre överblick över våra livsmedels innehåll av sädana komponenter. Storainsatser av grundforskningskaraktär behövs pä detta område, framför allt somdet gäller att fastställa inte de totala halterna ulan de tillgängligahalterna. Delta senare är ur analytisk synpunki ett relativt svårt problem.Därför borde projekt rörande näringsriktighet ges högsla prioritet inomområdets livsmedelsteknik. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd atl lill herrindustriministern få slälla följande fråga; medverka lill all forskningsprojekt rörande näringsriktighet geshögsta prioritet inom området livsmedelsteknik? §12 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 29april 1975/76:332 av herrRomanus (fp) lill herr socialministern om vidgad rätt lill bidragsförskott föradoptivbarn: Barn som harendasi en värdnadshavare får normaltslöd i en av följande tre former: underhåll frän den andre föräldern,barnpension eller bidragsförskott Barnpension utgår om den andre föräldern ärdöd. Bidragsförskott utgår om den andra föräldern inte kan betala underhåll,eller bara ell lilet underhäll. En grupp av barn med bara en värdnadshavare färdock inte stöd i någon av dessa former, nämligen barn som adopterats av enförälder. En enkel reform vore alt ge även dessa rätt lill bidragsförskott.Jag ber atl fä slälla följande frågor till socialministern: Vadskulle del kosta att ge barn, som adopterats av en förälder, rält tillbidragsförskott? Vill socialministern verkaför att den rätten införs? 1975/76:333 av herrLindström (s) till herr jordbruksministern om ökal stöd åt yrkesfisket: Regeringen har bl. a. genom propositionen1975/76:130 tagit initiativ till olika stödåtgärder pä fiskels område. Detsammanlagda stöd pä ca 27 milj. kr. och det ökade stöd försäkerhetsutrustningar som där föresläs kommer med säkerhet atl väsentligtunderlätta lösningen av fiskets problem. Välmedvetna om innehållet i denna proposition och det stöd som där föreslås ärsydkustfiskarna ändock djupt oroliga och för sin yrkesutövning. Min fråga tilljordbruksministern är därför; Avserjordbruksministern initiera ylierligare åtgärder för att trygga framliden föryrkesfisket? 1975/76:334av i Göleborg (fp) till herr kommunikationsministern omSJ;s bestämmelser om biljett för kombinerad tåg-och bussfärd: I SJ:s järnvägslidtabell för sträckan angivet att tåget vid vissa lidpunkter ersattes med landsvägsbuss.Åtgärder av delta slag brukar motiveras med atl det är billigare alt sätta inen landsvägsbuss. En resenär med tur och retur-biljett reser med tågGöteborg-Borås men önskar göra returresan , då tidtabellen visaratl tåget ersätts av landsvägsbuss. När han visar upp sin returbiljett påbussen får han till svar alt den inle gäller, därför alt det är dyrare alt åkabuss än tåg. Han invänder alt bussen ju satts in därför att den skulle varabilligare att köra än tåget, men ber trots detta att få lösa mellanskillnad.Inte heller detta är tillätet Han måste lösa en helt ny enkelbiljelt Någonålerbelalning av den icke använda returbiljetten kan han endasl fä i biljettluckanoch under förutsättning att han också kan uppvisa en bussbiljett. Med anledning av dettafrågar jag herr kommunikationsministern: statsrådet all SJ i den resandeallmänhetens intresse bör ändra sina bestämmelserom resor och påandra liknande sträckor? 1975/76:335av () till herr statsrådet om åtgärder för att underlättaför äldre statsanställda att fä deltidsarbete: Vilkaåtgärder har regeringen vidtagit för atl underlätta för äldre statsanställdaatl få deltidsarbete och därmed för atl förverkliga lagen om delpension? 1975/76:336 av frökenHörlén (fp) lill fru statsrådet om villkoren för avvisning avlibanesiska flyktingar: atl regeringsbeslutet kan åberopas för avvisning generellt avflyktingar från som tagit sin tillflykt till ? 1975/76:337av i (s) till herr jordbruksministern om åtgärderför att lösa fiskerinäringens problem: Med hänsyn till den allvariiga siluaiionen somfiskerinäringen f n. befinner sig i vad gäller prissättning, marknadsföring,fiskegränser samt export- och imporlsituationen vill jag ställa följande frågalill jordbruksministern: beredd redogöra för vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för altlösa fiskerinäringens problem? 1975/76:338 av herrJonasson (c) till herr socialministern om formerna för pensionsutbelalning: Pensionsutbelalningar sker genompostanvisning. Många pensionärer anser all pensionsbeloppets storlek är enprivat angelägenhet och att det därför är olämpligt att utbetalningen sker i ensådan form att andra personer, exempelvis där gemensamma brevlådor förekommer,kan ta del av uppgifterna på poslanvisningen. Detta kunde undvikas om avinutsändes i slulet kuvert. Medhänvisning till det anförda vill jag till socialministern ställa följandefråga: beredd överväga möjligheten alt i framliden sända pen-sionsavierna islulet kuvert? §13 Kammaren åtskildes .