prot · FZ0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagmåste erkänna alt jag har svårt all förslå hur socialministern kan säga allungdomsproblemen är de viktigaste i den alkoholpolitiska reform som regeringen arbetar medoch att han och regeringen i övrigt är oroad över de problem som har sambandmed ungdom och alkohol, och inle har ell ord att säga om mellanölet. Detråder ju numera inga delade meningar om all mellanölet spelar den klartdominerande rollen när det gäller ungdomens bekantskap med alkohol. Utanmellanöl skulle vi med säkerhet inte ha haft de mycket betydande ungdomsproblempå det här området som oroar föräldrar, skolfolk, sociala myndigheier ochenligt socialminislern t. o. m. regeringen. Vill man komma lill rätta medungdomens problematiska alkoholkonsumtion måste man därför gripa sig an ocksåmed mellanölsproblemet. Socialministernstystlåtenhet pä den här punkten ter sig, som jag redan antytt, anmärkningsvärdockså från en annan synpunkt. Del har visserligen redan tidigare funnits enopinion - inom och till viss del inom de poliliska partierna- för all söka lösa mellanöls-problemet genom alt helt enkell se till att del isin nuvarande form inte längre skulle finnas tillgängligt. Men ännu närfolkpartiet för sedan som första parti tog ställning isyfte att eliminera denna dominerande problemfaktor i ungdomsvärlden, möttesdetta ställningslagande mest med hånfulla kommentarer. Nuhar situationen plötsligt förändrats. Både och de tvånykterhetsgrupperna i och enskilda ledamöter i de övriga partiernahar slutit upp på deras sida som vill få en lösning av det här problemet. Nuskulle av mänga tecken att döma ett riksdagsbeslut kunna fattas med relativtsäker majoriiet. Då undandrar regeringen genom den uppskjutna proposilionenriksdagen möjlighel att ta ställning, och socialministern talar om utbildningoch informalion och positiva förebyggande åtgärder och bidrag lillnykterhetsorganisationerna och folkrörelseinsatser som om mellanölet inle allsvore det väldiga problem det ändå är - alla positiva förebyggande ochupplysande insaiser lill trots. Detär viktigt att förbättra det svenska samhället. Det är Ju reformpolitiker ialla läger överens om. Men hur skall man förklara att samlidigt somförhållandena i värt land t. ex. - det var ju1965 som mellanölet infördes för alt anknyta till del - förbättrats undan förundan, har tolalkonsumtionen av alkohol ökat med över 35 "n. Detlamåste ju betyda alt allmänna samhällsreformer inle är tillräckliga för att lösade problem som alkoholen skapar i värt samhälle. Jagdelar socialministerns uppfattning att den typ av åtgärder som han redovisatoch som man tydligen enligt hans mening bör lägga tyngdpunkten på i denframtida alkoholpoliliken är myckel vikliga. Men Jag är samlidigt alldelesövertygad om att om man låter sådana åtgärder ersätta insaiser i syfte all fåtill stånd en radikal minskning av tolalkonsumtionen, då kommer man attmisslyckas med alkoholpolitiken också i forlsällningen. Jag vill ogärna iro altdet socialministern sagt i sitt svar är hans sista 7 protokoll 1975/76:85-86 ord här om denframlida alkoholpoliliken. Därför vill jag ställa några frågor till socialministernoch därmed ge honom tillfälle att i svar ulveckla och precisera sin ochregeringens syn också på de spörsmål jag resl. Skulleregeringen moi förmodan sakna inlresse för den typ av radikala alkoholpolitiskaåtgärder som förordar och som jag gett exempel på, tycks det dessbättre finnas en tillräckligt bred opinion i för att utan regeringensaktiva medverkan föra fram några av de viktigaste alkoholpoliliska frågornajusl nu till beslut. Men bäsl vore del nalurligtvis om detta kunde ske i bredsamverkan. Jag ber alltså att fåställa följande frågor till socialminislern: Harsocialminislern och regeringen nägon ambition att åstadkomma en minskning avden totala alkoholkonsumtionen? Är ni beredda att ställa upp elt konkret mål förde närmaste fem eller tio åren? Vill ni använda skatternasom ett effekiivare alkoholpoliliskl vapen? Anserni att mellanölels tillgänglighet är det allvarligaste alkoholpoliliskaproblemet bland ungdom? Vad vill ni i sä fall göra ål del? Hen i Agnas (m): Jag tackar försvaret. Mininterpellation gäller närmast alkoholmissbruket i . Det låter junästan ofattbart all det skulle förekomma ett alkoholmissbruk i grundskolan.Men det är faktiskt så, att det bland både flickor och pojkar råder allvarligamissförhållanden pä mänga håll redan i . Del har sagts alt delaldrig tidigare i har funnits alkoholproblem av så allvarlig art redanbland barnen. Jaghar som nykierhetsman och politiker följt denna fråga. Under de senaste årenhar det från olika delar av vårl land kommit päringningar och skrivelser tilloss riksdagsmän där man begäri all vi måste göra någonling åt delta problem,särskill när del gäller barnen och mellanölet. Delsom riktigt alarmerade mig var en rapport som jag fåll del av och somredovisar en undersökning som skoldirektionen - i Slockholm - har gjortangående alkoholvanorna hos eleverna i årskurs 9. Denna undersökning jämförsmed en utredning som gjordes för tre är sedan då dessa elever gick i årskurs 6.1 denna rapporl finns en redovisning som inte kan annat än skaka mig. Iårskurs 9 är 85 "n av eleverna mellanölsförbrukare. 1 årskurs 6 är siffran35 "i. Drygt 25 "...av eleverna i årskurs 6 dricker sprit. Del ärhelt ofattligt. I årskurs 9 dricker 80 "n av eleverna sprit mot 60 "når 1970. Mankan fundera över hur barn får lag på t. ex. mellanöl. En del köper själva,faslän de är för unga. Andra köper genom kamrater. Det är i alla fall klarl altde har lillgång lill dessa berusande drycker. Andelenelever i ärskijrs 6 som varit kraftigt berusade uppgår lill ca 20 "o. Delär mycket unga barn som går i årskurs 6. 1 årskurs 9 har procentsiffran för demsom varit kraftigl berusade ökal kontinuerligt från närmare 45 "n år 1967till drygt 70 ".. . Del står i rapporten att dessa eleveruppenbarligen dricker i rent berusningssyfte. Nuär det inle likadant över hela , men denna undersökning visar hurallvarligt det är. Som jag sagt i interpellationen föreligger risk att en mängdlonåringar alkoholiseras. Den djupa oro som socialarbetare och lärare kännerför ungdomen är verkligen starkt motiverad. Isocialministerns svar finns egentligen ingeniing som lyder på att regeringenämnar vidiaga nägon omedelbar åtgärd när del gäller alkoholproblemen i skolan,och det var ändå den frågan som utgjorde klämmen i min interpellation. Vadskall hinna hända innan den nya beredning som stalsrådel lalar om harsammankallats och arbetat fram ett förslag. Jag anser att det är myckelbrådskande att åtgärder vidtas. Det är ohyggligt att tänka på vad som sker ochpå alt vi gemensamt har ansvaret för vad som sker. Jagvill understryka vad sade om mellanölet. Jag har i den fråganmött många motsägelsefulla påståenden. Del har sagts alt vi är dumma som påståratt del bara är mellanölet som är farligt och alt det är bälire att ungdomarnadricker mellanöl än att de dricker vin och starksprit. Så sent som vidnyklerhetsgruppens årsmöte fick vi av en vetenskapsman en redogörelsesom klarl visar att mellanölet är det stora problemet. Det finns statistik somklarl visar vad som skett sedan mellanölet infördes. Vi vet också all man avnågon anledning blir särskilt våldsam och tokig av mellanöl. Det är helt visstatt det verkar pä ett alldeles speciellt negativt sätl. Utvecklingenav alkoholvanorna i storl i värt land anser jag vara beklämmande. Vi lalar omvår välfärd, och del råder ingen tvekan om att de bättre tiderna bär en del avskulden. Det är tragiskt att vi som tror oss kunna ordna välfärden inte kanavvända detta bottenlösa elände. Utvecklingen i slorl i vårl land är myckelbeklämmande. Jaghar uppgifier som säger all 10 ".. av den manliga befolkningen harproblem med alkohol och i viss mån är missbrukare. Däremot minskar anlalelabsolutister. Jag vill inle säga alt absolutismen är den enda rimligaståndpunkten, fastän den är det för mig, men del är bekymrande om man tänkerpå problemet i stort, att det finns sä få absolutister. Bland kvinnorna harskett en katastrofal förändring. Förut var i regel den kloka delen avmänskligheten, allisä kvinnorna, föregångare även på del här områdel. De varinle så begivna på sprit, mänga av dem avstod hell. har det blivit en totaltannan bild, särskill bland de yngre kvinnorna och givetvis också bland de yngremännen. Mantalar på sina håll om ett måttligt supande. Del var någon som skrevi en artikel alt det måttliga supandets resullal i är 300 000 kronisktalkoholskadade. Och sä frågade han: Hade de för avsikt att bli alkoholister närde böriade? Jagtycker alt det går trögt och långsamt för att vakna lill insikt om attdelta är elt storl problem. Jag vill gärna säga lillsocialministern all när jag läser svaret upplever jag det i andan sompositivt. Det finns här ingeniing av del undanglidande som kunde möta dä man vanligen bagatelliserade frågan. Svaret andas enoro, och det är riktigt som sägs att det är just ungdomen vi skall vända osstill. Menjag lycker också att man här har anledning att konsiatera att alkoholpolitiskautredningen egenlligen varil en olycka för oss. Den har skjutit upp datum förframläggande av betänkande gäng på gång och alla de förslag lill ålgärder vikommit med har avvisats med hänvisning till att vi snart skulle få ett förslagdärifrån. Och vi har trott på det. har vi motionerat och motionerna -som i många fall varit myckel vettiga och väsentliga - har bara blivit lagda ålsidan. Det har gäll mycket trögt och långsamt att komma fram lill något, men är vi alltså på väg. Jagmåste ändå säga alt jag, liksom den föregående talaren, lycker alt regeringenmed det här svaret inle kan ge täckning för del som ullrycks med orden:regeringen delar oron. Gjorde man verkligen det skulle det väl varil litet fartpå ärendei. av frågorna - för all särskilt la upp den - gäller barnen, som ju ärsärskilt känsliga. Jag vel all när ett barn vid utsätts föralkohol har det inverkningar pä vissa organ, och de är särskilt svära just föratt organen är under ulveckling. På den här punkten kan vi inte bara gå lillregering och ansvariga och ropa på åtgärder ulan här måste vi hitta ell sätlatt förändra vanorna i stort i vårl land. Vi måste även försöka få hem ochföräldrar att förslå - i den män de inte redan gjort det - att det är någolväsentligt som fattas i hemmel, i fostran och i ansvar för barnen när någotdylikt kan ske. När barnen kommit upp till en så hög ålder att de går i niankan man säga alt vi inle råder över dem, men jag är ändå övertygad om att detslarvas med deras fostran. I många fall har man inle tänkt pä all ge ungdomarnanågot annat: en bättre miljö och andra saker alt syssla med. När det gällersamhället i slorl bör man se till att det finns någol för dem att hälla pä med,någol som kan vara ett alternativ. Vi vet ju att alkoholen kostar vårl landmiljarder, och ändå är det sä, alt vad det djupast kostar inte går attuppskatta i pengar. Det gäller landels största socialmedicinska problem, detär del ingel tvivel om. När man i svarei säger, om jag minns rätt, all detla ärelt av de största problemen kanske man inte kan säga mer, men jag lutar åt attdet är det allra största. Slutligenvill jag säga all den förkättrade - som tyvärr inie har såstor medlemskader som förut, det har varit en minskning - ändå har betyttoerhört mycket. Var skulle vi ställ om vi inte haft den? Jaghar tagit med, som en liten illustration, en lidning som kom lillFolknyklerhelens dag 1967. är ju fortfarande så artig all manavbryter plenum kvällen före Folknykterhetens dag för att riksdagsmännen skallkunna resa ut och tala. Glädjande nog finns del många nykterister i riksdagen.De två nykterhetsgrupperna har mänga medlemmar och många av dem som inteär medlemmar är förstående och kan medverka sorn talare. I samband medFolknyklerhelens dag 1967 kunde man läsa i tidningen : "10 steglill ökad folknyklerhet." Del kanske ansågs naivt och primitivt dengången, men tidningen hade ju rätt! Punkien1 löd: salsa på alkoholforskningen. - Vi är överens om det. Del var vi kanskeredan då, men är det kravei allmänt uttalat. Punkten2: främja undervisning och upplysning. - Jag tackar statsrådet för denproposition som talar om delta. Del tycker Jag är en riklig satsning. Jagskulle nog vilja se en större satsning, men del är ett steg i rält riktning. Punkien3: aktiv ungdomspolitik. - Vi har försökt med det. Mycket görs för ungdomen . Jag vet alt stalsrådel kommer att säga det, men det gäller också att setill att det som görs syftar till all främja nykterhet och motverkadryckenskap. Punkien 4: utbyggdnykterhelsvård. Ingripandemot alkoholreklamen - så lyder yllerligare en punkt. Det har ju skell, men jaglänker på vad som hände när mellanölet kom. Del var nästan så all svenskafolket tänkte: är det en stor och lycklig dag. Den skall vi flagga för.Reklamen var verkligen väl skött. Alkoholfriltalternativ - för all ta ännu en punkt. Såsom min livsinställning är anser jagall en vuxen människa som ser problemen bör sträva efter att gå före med gottexempel. Det skulle vara glädjande om våra kommunala och andra församlingaraldrig använde alkohol vid representation och alt människor i ansvarsställningi olika råd och församlingar i värt land också med sitt föredöme sade ungdomenall det går alt leva utan alkohol. Jag tackar än en gäng försvarei. Pä förslag av vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta den fortsatta överiäggningen samt besvarandet av påföredragningslistan återstående frågor och interpeiiationer lill . §22 Anmäldes och bordlades 1975/76:2253 av henNyquisi med anledning avpropositionen 1975/76:113 om ändring i m. m. 1975/76:2254av m..fl. medanledning av propositionen 1975/76:131 om statligt stöd lill dagspressen 1975/76:2255av i m.fl. med anledning avproposilionen 1975/76:142 om upplysning i alkohol- och lobaksfrågornaoch om anslag till hälsovärdsupplysning, m. m. 1975/76:2256 av henHenmark med anledning avpropositionen 1975/76:145 om ändrade regler för bostadstillägg 1975/76:2257 av henHenmark med anledning avproposilionen 1975/76:156 om höjning av visst avdrag vid arvs- ochgåvobeskaltning av förmånsiagarförvärv, m. m. § 23 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1975/76:154 av fruMarklund (vpk) till herr flnansministern om värdbidragen lill handikappade: Enligt uppgifter i Norrbollenspressen harlänsstyrelsens skalteexperler i Norrbollens län initierat en undersökning av dehandikappades roll som arbetsgivare. Det handlar om det värdnadsbidrag somutbetalas lill de handikappade själva, som skall användas för fördyradelevnadsomkostnader, beroende på alt den handikappade behöver hjälp och stöd isin dagliga livsföring. Värdaren är vanligtvis någon av den handikappadesfamiljemedlemmar. Skatteexperternahar nu funnit att eftersom den handikappade får ett bidrag för all läckakosinaderna för den värd han behöver, så kan man se det som att den som gervården erhåller dessa pengar från den handikappade. Den handikappade blirsåledes arbetsgivare och skall betala arbetsgivaravgift och värdaren - dvs.vanligen make/maka, son, dotter, förälder eller annan nära anhörig som manockså vanligen delar hushåll med - blir skallskyldig för vårdnadsbidragel. Delförefaller som om delta är en konsekvens av att vårdnadsbidraget under vissaförhållanden kan uigöra ATP-grundande inkomsi. Skatleexperternas sätt att se pävårdnadsbidragel blir orimligl om man betänker att den handikappade och hansvärdare utgör en ekonomisk enhet, där båda drabbas av de fördyringar avlevnadsomkostnaderna som sammanhänger med handikappel och som vårdnadsbidragelskall utgöra en kompensation för. här sammanhangel finns det också anledning att peka pä de oklarheter somuppenbarligen gäller för den skattetekniska behandlingen av de vårdbidrag somutgår från , som ersättning lill föräldrar som vårdar sinahandikappade barn i hemmet. Också här kan det visas hur taxering'smyndigheternauppträder förvirrat och i det ena fallet godkänner avdrag som man i ett annatfall avslår trots alt förhållandena är likartade. Likaså finns det osäkerhet omvem i familjen som skall tillgodoräknas vårdbidraget som pensionsgrundandeinkomst. Underhänvisning till del anförda vill jag ställa följande frågor till herrfinansministern: Anser finansministern,i likhet med skatteexperterna i län, all det råder ellanställningsförhållande när en handikappad vårdas av familjemedlem ochvårdbidrag ulgår? Om finansministern delar dennaåsikt, vilka slutsatser bör man i så fall dra beträffande vårdbidragenssloriek? Vilka ålgärder kommer altvidtas för all för såväl skattemyndigheter sorn enskilda klargöra vilkaskattetekniska regler som skall gälla för värdbidragen? § 24 Meddelande om frågor Meddelades attföljande frågor framställts 1975/76:278av () till herr försvarsminislern om villkoren förförhandstilllräde till exproprierad fastighet: Vederbörande expropriationsdomstol har medgivitSkjuträltsdelegatio-nen Remmene förhandstillträde från till debebodda fastigheter inom det utvidgade Remmene skjutfäll, om vilka avtal inteträffats. Expropriationslagen säger i 5 kap. 17 §: "Om del ej är uppenbartatt expropriationsersäiiningen blir obetydlig, skall domstol pä yrkande avfastighetsägaren eller annan sakägare, vars räll beröres av tillträdet, somvillkor för förhandstilllräde föreskriva alt de exproprierande utger förskottpå den exproprialionsersällning som slutligt faslställes." Fastigheternahar redan tillträtts, men de av beslutet drabbade har ännu inte erhållilförskott. beredd medverka lill att fastighetsägare i fall som det härrefererade garanleras alt förskott utbetalas innan fastigheterna tillträds? 1975/76:279av i Holmgården (c) till om åtgärderför att förhindra spridning av vissa potatissjukdomar: Vidden omfattande import av potatis som f n. pågår har del framkommit alt dennaimportvara är i hög grad bärare av ringrötä, vilket medför synnerligen storarisker, speciellt inom områden där del förekommer odling av ulsädespoiatis.Med anledning av detta vill jag fråga herr jordbruksministern: omedelbaraålgärder är statsrådet beredd all vidtaga för att förhindra att ringröla ocheventuellt andra polatissjukdomar sprids till områden med goda förulsällningarför odling av virusfrilt potatisutsäde? 1975/76:280av i (s) till herr arbelsmarknadsministern omsysselsättningsproblemen vid nedläggning av F 11 i : Riksdagenbeslulade 1975 om nedläggning av bl. F 11 i . I anslutning härtillunderslröks behovel av särskild bevakning av de sysselsättningsproblem somkunde förutses i . Den uppgiften har anförtrolls en särskildarbetsgrupp. I denna ingår bl. a. represenlanler för försvars-, arbetsmarknads-och industridepartementen samt för lokala intressen. Till statsrådet riktar jagnu följande två frågor: Hur långt har arbetsgruppensarbete avancerat? När är en redovisning av dessförslag att vänta? 1975/76:281av i Göleborg (fp) till herr kommunikaiionsminisiern om lidpunkienför proposilion angående den framlida trafikpolitiken: När kominer regeringen alt avlämna propositionenorn den framtida trafikpolitiken? 1975/76:282av () till herr socialministern om tandvårdssituationen iVäslernorrlands län: I finns en samrådsgrupp förtandvårdsfrågor med uppgift att söka ordna konlakl med tandläkare för depatienter som inte själva lyckats få tandvård. Hittillsi år har samrädsgruppen meddelat 43 patienter - samtliga bo-salta inom Ångeregionen- att den på grund av rådande tandläkarbrist inte lyckats etablera kontakt mednågon tandläkare inom länet. Dessa avvisade personer saknar alltså heltmöjlighet att få tandvård. Ansersocialministern situationer sorn den här beskrivna acceptabla och - om sä inleär fallet - vilka ålgärder vill socialministern vidta för all komma till rättamed dem? 1975/76:283av i (c) lill herr arbetsmarknadsministern om vidgad rätt lillarbets- och uppehållstillstånd för assyrier: Regeringens beslul om generellt arbets- ochuppehällslillstånd för assyrier omfattar elt villkor om innehav av giltigtturkiskt pass. Detta utesluter elt storl antal assyrier, som under längre tidvistals i rnen kommit hit på andra pass än turkiska. beredd medge att även assyrier, som kommil till på andrapass än turkiska, ges arbets- och uppehållstillstånd? §25 Kammaren åtskildes .