prot · FY0954 · 1975-12-31 00:00:00 — Och beträffandemajoritetens uppfattning har jag efter bästa förmåga försökt förklaraskillnaderna i de motioner som ligger lill grund för dem och den motion som jaghar talat för. Ianslutning lill det citat som här läste upp vill jag sedan säga attjag vet att det finns ett flertal samer som har förklarat att rennäringslageninnebär en klar förbättring för rennäringens framlid. Men det är väl ingen somsäger, varken samer eller icke samer, att lagen löser alla problem. Jag villnärmast säga att den i viss utsträckning har föll nya problem. Och ett av deproblemen är, som jag har försökt framhålla, all vi har ettpåtagligt behov av alternativ sysselsättning även för sädana samer som tidigarehar varit mer eller mindre engagerade i rennäringen och renskötseln. Del är bl.a. därför som jag har velal understryka att vi inle skall förlora oss i långaresonemang om vad det hela gäller utan anstränga oss att lösa problemen påsnabbast möjliga väg. Del är den saken jag har velat poänglera. iStaffanstorp (c); Jag har under den fria motionstiden dristat mig till att i en motionkritisera de kostnadsberäkningar som ligger till grund förlantbruksnämndstaxan, särskilt när det gäller projekteringsarbeten vidtäckdikning och dikning där lantbruksnämndernas fiänsteman medverkar. Jag villpåstå all staten på sådana förrättningar håvar in en direkt förfiänst. Mantillämpar nämligen en taxa vid sådana förrättningar som ligger en tredjedeleller ca . över gällande självkoslnad. Detta beräkningssystem ärorättvist och åstadkommer dessutom en negativ effekt därigenom att omvederbörande dikningsförelagare inte anlitar den sakkunskap somlantbruksnämnderna tillhandahåller, så kan dikningen bli feldimensionerad ochdärmed för dyr eller mindre effektiv. Del är ungefär samma sak. Täckdikningenär pä många häll etl problem, och staten borde inte ta ul extra förfiänster päsädana projekteringsarbeten. Jaghar tagit del av vad utskottet sagl och vad lanibruksslyrelsen har skrivit isammanhanget, men för alt nu fatta mig kort vill jag bara slälla en fråga lillutskottet ordförande. Utskottet slutar sitt resonemang med orden: "Isammanhanget vill utskottet även erinra om att hela frågan om stödet lilljordbrukels rationalisering är föremål för övervägande inom 1972 årsjordbruksutredning." Även om detta, mot bakgrund av de siffror som jag haranfört i motionen, är en ganska negativ skrivning vill jag ändå fråga: Kan manmöjligen hoppas att motionen blir underställd nämnda utredning, så att den fårsynas ytterligare en gång? HerrLARSSON i (c) kort genmäle: Som svar på den fråga i ställde kan jag sägaatt utskollet inte har någon annan uppfattning i sak än motionären. citerade vad utskottet uttalat i betänkandet. Vi har också ibetänkandet refererat tidigare uttalande att fiänster somlantbruksnämnd tillhandahåller pä beställning och som rör jordbruks- ochträdgårdsnäringens rationalisering bör betalas så att full kostnadstäckninguppnås. Del innebär all om del förhåller sig så som motionärerna påstår imolionen, bör detta kunna rättas till även med stöd av gällande bestämmelser.Lantbruksnämnderna får inte ta ul någonting utöver full kostnadstäckning. Jagvill gärna om möjligt på milt säll bidra till frågans lösning genom alt ullalaatt vi menar allvar när vi i den sista meningen säger all vi förväntar oss att1972 års jordbruksuiredning skall göra en prövning av hela frågan om stödettill jordbrukets rationalisering. Vi anser alltså att även den här formen avstöd bör undersökas, och vi avser därmed inte bara en undersökning av att maninte tar ut mer än vad som behövs för kostnadstäckning, ulan vi har därmedenligt min mening gjort ett positivt ställningstagande och uttalat all visssubvention bör kunna förekomma i detta sammanhang. Jordbruketsrationalisering, m. m. Hen i Agnas (m): På det här sättet kommer svenski och samiskt att gå sicksack i den härdebaiten - när jag förra gången blev uppropad stod del tvä talare före mig påtalarlistan, och del gjorde all jag i hästen inte flck med mig det material somjag ville använda för att belysa vad jag sade i mitt anförande om kunskaperna isamiska. Utskottethar uttalat att man utgår ifrån att samerna skall fä allt bällre möjligheteratt i konkurrens med andra sökande erhålla fiänster vid statliga ochlandstingskommunala myndigheter vilkas innehavare handlägger samefrågor, I nr 6är 1972 av tidningen för landets ren-näringsförelagare finns etlavsnitt som jag lycker är belysande och därför vill ha inläst i protokollet.Det är ell citat ur ett anförande hållet vid 20:e session 1972,och det handlar om en konferens i vilken gällde de nordiska samernaskullurpolitiska program. "i uttalades i språkfrågan bl. a. att de nordiskaländernas lagstiftning i , och borde innehållabestämmelser om all samiska skulle få användas hos myndigheter och viddomstolar och all kontakter med myndigheterna skulle kunna ske pä samiska.Vidare skulle kungörelser i saker, som berörde samerna, även utges på samiska.Kunskap i samiska skulle vara etl krav vid anställning av vissa fiänstemaninom de samiska områdena." Jordbruketsrationalisering, m. m. Dettahar man tagit ad notam i och, som jag sade i mitt förra anförande,efleriyst kunskaper i samiska vid tillsättandet av en tjänst. Samernahar ocksä själva anfört en uppfattning i språkfrågan. Vid SSR;s landsmöte 1971sade ett ombud från norr: "Jaghörde här, all del skulle bli en upplysningsverksamhet om den nya rennäringslagen. Som ni hör, har vi språksvårigheter även när vi är här framme vid mikrofonen. Vi har samiskan som modersmål, det är inte så lätt att föfia med pä ett annat språk. Jag lycker alt upplys ningsverksamheten borde vara pä samiska språket för all alla skall förslå. Man borde ha mera lid än all gå igenom och översätta lagen till samiska språket,- ," Detär alltså elt önskemål från en representant för ett folk som har etl annatmodersmål. Jag tycker det ligger helt i linje med vad som har framförts i denmotion jag har talat för. Överläggningen''varhärmed slutad. Kammaren biföll vadutskollet i dessa punkter hemställt. Mom. 1 och 2 Mom. 3 och 4 Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr1 punkten 5 mom. 3 och 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrLarsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Punkten11 Mom, 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 och 3 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m.fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr1 punkten II mom. 2 och 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservaiionen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då herrHedström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Jordbruketsrationalisering, m. m. M o m, I Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punkten 18 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i m.fl. Jordbruketsrationalisering, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföfiande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr1 punkten 27 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Nej'- 150 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare proposiiionen vara med övervägandeja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan i (m) ur urnan upptog den ena av dessabåda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammaren hade alltså i enlighet mednej-propositionens innehåll bifallit reservationen nr 4 av iBorrby m. fl. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr1 punkten 31 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av i m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLarsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr1 punkten 31 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 6 av i m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Jordbruketsrationalisering, m. m. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 7 av herrLarsson i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr1 punkten 37 mom. 1 röstar ja, den det ei vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av i m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLarsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Överläggningenrörande punkten 39 får omfatta även punkterna 40-56. Under den gemensammaöverläggningen fär yrkanden framställas beträffande samtliga nu nämndapunkter. I del följande redovisas endasl de punkter, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 41(Lanlbrukshögskolan: Försöksverksamheten) Regeringen hade under punkten G 4 (s.101-102) föreslagit att till Lanlbrukshögskolan; Försöksverksamhetenför /76 anvisa elt reservationsanslag av . 1 delta sammanhang hadebehandlats motionerna 1975:875av i Holmgärden m, fl, (c, m, fp), vari hemställts alt riksdagenhos regeringen skulle anhålla om l.att den beflntliga extra-fiänsten somslaiskonsulent i norriändsk växtodling permanentades genom alt en eostalskonsulentfiänsl inrättades vid ,med placering vid Norriands lantbruksförsöksanstalt, 2. att en försöksavdelning förnorrländsk trädgårdsodling inrättades vid , med placeringvid Norriands lantbruksförsöksanstalt fr. o. m. den , 3. att denbefintliga distriktsförsöksledarfiänslen i Norra träd-gårdsförsöksdistrikletändrades till en statshorionomfiänst i norriändsk trädgårdsodling fr. o. m.den 1 juli 1975 och att distriklsförsöksledarskapet i Norraträdgårdsförsöksdistriklet överfördes till statshortonomen inom norrländskträdgårdsodling, 4. att en fiänst som försöksledare i norriändskträd-gärdsodling inrättades fr, o. m. ,5. att avlanlbrukshögskolans försöksanslag för trädgårdssektionen /. överfördes till den nyinrättade försöksavdelningen för norriändskträdgårdsodling, samt 6. alt försöksanslag /76utökades med , att tillföras den nyinrättade försöksavdelningen förnorrländsk trädgårdsodling, 1975:878av m. fl. (c, m, fp), vari hemslällls 1. aU uttaladeatt försöksverksamheten på växtodlingsområdel i mellan- och skogsbygdernaintensifierades, 2. alt vid sin behandling av budgetpropositionen,bilaga 11, till : Försöksverksamheten för /76anvisade ett i förhällande till regeringens förslag med . 1975:1561 av herrLothigius (m). 1. med anledning av molionen 1975:875, yrkande I, somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet i betänkandet anfört saml,såvitt avser yrkandena 2-5 i sagda motion, anse motionen besvarad med vadutskottet uttalat i fråga om ökade insatser för försöksverksamheten i fråga omnorriändsk jordbruks- och trädgårdsodling, 2. anse motionen 1975:878, yrkande 1, besvarad med vadulskottet i betänkandet anfört, 3. lämna motionen 1975:1561 utan åtgärd, 4. med bifall till regeringens förslagoch med avslag på molionerna 1975:875, yrkande 6, och 1975:878, yrkande 2, tillLantbrukshögskolan: Försöksverksamheten för /76 anvisa etlreservationsanslag av . 8.av herrar i (c) och (), i (c)saml herrar i (m), i Holmgården (c), () och i () som ansett "att utskottet under 1 och 4bort hemställa 1.med anledning av motionen 1975:875, yrkandena 1-5, som sin mening geregeringen lill känna vad reservanterna anfört om ökade insatser förförsöksverksamheten i fråga om norriändsk jordbruks- och trädgård-, sodling. 1975:875, yrkande 6, samtmed avslag på motionen 1975:878, yrkande 2, till Lantbrukshögskolan:Försöksverksamheten för /76 anvisa ett reservationsanslag av . Vid denna punkt hade avgivits ett särskilt yttrandeav herrar () och i (m). Punkten43 (: Förvaltningskostnader) Regeringen hade underpunkten G 6 (s. 102-105) föreslagit att 1. godkänna vad som i propositionen anförtsbeträffande utbildningen i , 2. till : Förvaltningskostnader /76 anvisa eU förslagsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:872av m. fl. (c, s, m, fp), vari såvitt nu var i fråga (punkterna Ioch 2), hemställts att beslutade l.att bemyndiga regeringen att vidSkara-avdelningen av ochhusdjurshygien inrätta en försöksavdelning, 2. att till Veterinärhögskolan:Förvaltningskostnader för /76 anvisa ett, i förhällande tillregeringens förslag, med . höjt förslagsanslag på . 1975:1595 av hen Åsling(c). 1. godkänna vad som i propositionen anförtsbeträffande utbildningen i , 2. med anledning av molionen 1975:872, yrkande 1, somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet i beiänkandel anfört omutvidgning av verksamheten vid , 3. lämna molionen 1975:1595 utan åtgärd, 4. med anledning av regeringens förslagoch med bifall till motionen 1975:872, yrkande 2, lill Veterinärhögskolan:Förvaltningskostnader för /76 anvisa ett förslagsanslag av . 9.av herrar och i , och , herrarLindberg och i samt (samtliga s) som ansett attulskottet under 2 och 4 bort hemställa 2. lämna molionen1975:872, yrkande I, ulan åtgärd, 4.med bifall lill regeringens förslag och med avslag pä motionen 1975:872,yrkande 2, lill Velerinärhögskolan: Förvaltningskostnader för budgetåret1975/76 anvisa etl förslagsanslag av . Punkten 45(Velerinärhögskolan: Försöksverksamhet) Regeringen hade underpunkten G 9 (s, 106-107) föreslagit att till Veterinärhögskolan:Försöksverksamhet för /76 anvisa ett reservationsanslag av472 . I detta sammanhang hade behandlats motionen1975:872 av m.fl. (c, s, m, fp), vari såvitt nu var i fråga(punkten 3), hemställts att till Veterinärhögskolan:Försöksverksamhet för /76 anvisade elt, i förhållande till regeringensförslag, med . höjt reservationsanslag pä . attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till molionen1975:872, yrkande 3, till : Försöksverksamhet för budgetåret1975/76 anvisade ett reservationsanslag av . 10.av herrar och i , och , herrarLindberg och i samt (samtliga s) som ansett attutskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på molionen1975:872, yrkande 3, till : Försöksverksamhet för budgetåret1975/76 anvisade ett reservationsanslag av . Punkten47 (Skogshögskolan: Förvaltningskostnader) Regeringenhade under punkten Gli (s. 107-109) föreslagit att tillSkogshögskolan: Förvaltningskostnader för /76 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen1975:1551 av m. fl. (c, rri, fp), vari, såvitt nu var i fråga(punkten 1), hemställts all vid sin behandling av budgetpropositionenbilaga 11 till Skogshögskolan: Förvaltningskostnader för /76anvisade etl i förhällande till regeringens förslag med . att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1975:1551, yrkande 1, till Skogshögskolan:Förvaltningskostnader för /76 anvisade ett förslagsanslag av . 11.av herrar i (c), (), i (m),i Holmgärden (c), () och i ()samt fruAndersson i (c) som ansett att ulskottet bort hemställa att medanledning av regeringens förslag och med bifall till motionen 1975:1551,yrkande I, lill Skogshögskolan: Förvaltningskostnader för /76anvisade etl förslagsanslag av . Punkten48 (Skogshögskolan: Driftkostnader) Regeringenhade under punkten G 12 (s. 110-111) föreslagit att tillSkogshögskölan: Driftkostnader för /76 anvisa etlreservationsanslag av . I delta sammanhang hade behandlats motionen1975:1551 av m. fl. (c, m, fp), vari såvitt nu var i fråga(punkten 2), hemställts att vid sin behandling av budgetpropositionenbilaga 11 till Skogshögskolan: Driftkostnader för /76 anvisadeetl i förhållande till regeringens förslag med . alt med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1975:1551, yrkande 2, ull Skogshögskolan:Driftkostnader för /76 anvisade ett reservationsanslag av . 12.av herrar i (c), (), i (m),i Holmgärden (c), () och i () samt fruAndersson i (c) som ansett att utskollet bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till motionen1975:1551, yrkande 2, till Skogshögskolan: Driftkostnader för budgetåret1975/76 anvisade ett reservationsanslag av . HerrLARSSON i (c): Belräffande de avsnitt i jordbruksutskottets belänkande nr 1 som rörulbildning, forskning och försöksverksamhet skulle jag vifia ta mig rätten atti tre olika ämnesområden uppdela huvudfrågorna i diskussionen bakom dellautskottsbetänkande och resonemang i molionerna lill föfid av anslagen ibudgetpropositionen. Delär för del första resonemangen kring möjligheten att på ett riktigt sättulnylfia naturresursen äkeriorden, för det andra mifiöproblemaliken i sambandmed modern animalieproduktion och för det tredje naturiiglvis de mycketväsentliga ställningstaganden som här skall göras i frågorna om forskningrörande skogshushållningen och möjligheterna alt föryngra och utveckla denenormt värdefulla naturresurs som skogen utgör. pågår del en lång radutredningar - däribland i varie fall tre mycket slora och väsentliga - somberör detta ämnesområde, men såväl av utskottets skrivningar som av reservationerframgår att man ansett att del redan nu kan göras vissa revideringar och påslagoch att redan kända fakta kan ulnylfias som underiag för förändringar. Sådanakända fakta anses föreligga i alldeles speciell utsträckning i fråga omskogsbruket. Menom jag böriar med det första avsnittet, forskning och försöksverksamhet isamband med jordbukel och åkefiorden, så vill jag säga alt della problemkomplexär speciellt intressant, och jag tycker all del bör erinras litet grand omdetta. 1 dä debatten sä myckel rör sig om vår framtida energiförsöriningförfiänar det särskilt understrykas all åkeriorden i samspel med solenerginerbjuder en möjlighel lill förnybar energi. Det är utomordentligt vikligl allvi tar vara på denna energikälla, som utan särskilt slora insatser ger sintribut till vår hushållning. Jag vill här bara i korthet nämna att förhållandetmellan insStta energiresurser och den produktion man får ut av jorden är 1:9.Del betyder alltså att jorden i samverkan med sol och andra krafter i naturenefter insats av talet 1 ger tillbaka 9 gånger så mycket. Mot bakgrund av dettahar en del motionärer resonerat om att vi borde öka resurserna förforsknings-och försöksverksamhet, inte minst i norra delarna av värt land, därdel ju råder alldeles speciella klimatiska förhållanden, bl. a. med avseende päsolens sätt att verka. Vadbeträffar animalieproduktion och djurfabriker kan nämnas att det pågår enmycket intressant forsknings-och försöksverksamhet i veterinärinrättningensregi i . I det sammanhanget har meningarna gått isär litet grand iutskottet på så sätt att majoriteten har tagit ställning för motioner som villtrygga den forsknings- och försöksverksamhet som utförs i iveterinärhögskolans regi. Debattenom djurfabrikerna är ganska intensiv. Många tycker till om mifion i samband medanimalieproduktion i en något större driftsform. Jag vill i del sammanhangetbara säga att del går'inte att fördöma denna driftsform. Det går inte all länkasig tillbaka lill de förhållanden som rådde för kanske 20 å . Densom tror på det har helt åsidosatt tidsenliga krav i en läng rad av sammanhang.Då har man åsidosatt krav i fråga om utövarnas arbetsmifiö och kraven i fråga omdet ekonomiska utbytet. Man har också åsidosatt hänsynen till konsumenternasförmåga alt betala sina livsmedel, om man skall kunna bortse från sådanrationell produktion i viss större skala. Jag säger med avsikt "i vissslörre skala", därför att vi vet för litet om vad som ärproduktionsoptimum för vafie enhet; Del är just i detta sammanhang som dennaforskning är så väsentlig. Utskottet har alltså känt sig berett att tillstyrkaden forskning som päbörials och som vi anser bör fä tryggade möjligheter allfortsätta. Beträffandeskogen är del närmast i fråga om de krav som ställts frän skogshögskolan sommeningarna har gått isär i utskottet. Vi är några reservanter som har framförtvåra funderingar i anledning av utskollsmajoritelens skrivning. Vi anser pä redan nu känd kunskapsnivå i fråga om behov och möjligheter skulle kunnafatta beslut om att ge ett ökat anslag till forskningsverksamheten.Reservationerna syftar delvis till att tillmötesgå vissa administrativa anspråkfrän skogshögskolans sida. Vi har också varit beredda all tillstyrka ell med4,2 mifioner ökat forskningsanslag just när del gäller skogshögskolansmöjligheter att arbeta vidareför alt, som vi hoppas, efter hand klara delta för alla så välkända och vikligaproblem, möjligheterna till en föryngringsverksamhel för all klara vår framlidavirkesbalans. Dettaär, herr talman, i mycket korta drag en sammanfattning av vadutskottsbetänkandet innehåller i fråga om utbildning, forskning och försöksverksamhet.Jag har redan i tidigare inlägg haft lillfälle all uttrycka min glädjeöver del som sker kring utbildningens högborg i Ulluna. Del har inle heller rånnågra delade meningar i utskottet om de anslag som föreslås ibudgetpropositionen vid denna punkt.