prot · FY0952 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag anser att en förbättrad famifiepolitik måsle inriktas lillförmån för de lågavlönade, och därför finns del anledning att säga nej lill enpolitik som sätter skattefrågan i centrum och bidragsfrågorna i andra hand. Slutligen en par ord tillfru , som talade om barnbidragen och deras realvärde. Jag vill påslåall de höjningar som skett, så som de nu utformats, läcker mer än vad enindexreglering skulle ha gjort. Med della ber jag alt få yrkabifall lill utskottets hemställan. i (c) kort genmäle: Del var litet svårt all föfia utskottets ordförande i svängarna närhan diskuterade skatleproblemaliken..Han sade att kommunerna inle har levt upplill förväntningarna. Nej, det har inte blivii så. Samiidigi sade han alt detär de borgerligt styrda kommunerna som släpar efter. Jag har hävdat förut kommunalekonomiska situationen är besvärlig, och det skaltestopp som vihar fått med finansministerns till-skyndan har inie gjort del bättre. Men jaghar den uppfattningen an skallesloppet drabbar både borgerligt styrda ochsocialdemokratiskt styrda kommuner. Omdet nu vore så, i , all alla socialdemokratiskt styrdakommuner hade barnomsorgen väldigt väl utbyggd, så funnes ju där inga behov,och därmed skulle del bli större utrymme för de övriga kommunerna. tror jaginte att del är så enkelt, , utan de här problemen finnssäkerligen oavsett vem som styr kommunen. Sedanfrågade ; Menar att statsskatten bör få stiga?Situationen är den, all staten medverkar till ett skaltestopp för kommunernasom begränsar deras möjligheter att bygga ut sin verksamhet på viktigaområden. När sedan staten ökar sina inkomster, måste del ju föras en diskussionom hur kostnaderna skall fördelas mellan staten och kommunerna. ReservationenI, som gäller motiveringen i fråga oni indexregleringen, är egentligen bara enbrasklapp, sade . det är den inte. för det är olika principersom ligger till grund för de olika ställningstagandena här. Vi hävdar allfiämtdel rikliga i principen att ha en indexreglering av barnbidragen, men vi harsagt alt eftersom överenskommelse har träffats om höjning den 1 januari 1976avstår vi från att kräva indexreglering från detta datum. log också upp vårdnadsbidraget, och även om han inte uttryckligen sadedet. så var undertonen den au alla barn skall vara på daghem. Som jag förut harsagt och som framgår av vär motion och reservation, har vi uppfattningen alldel måste skapas valfrihet för föräldrarna. Vårdnadsbidraget är ett steg i denriktningen. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, m. m. () kortgenmäle; i karakteriserade vad folkpariiel vill göra somynkligl små lag. Därmed har han givii ell förkrossande betyg åt utskottetsmajoritet, som ju vill gå mindre långt än vad har föreslagit. Vihar inle funnit uirymme för några stora omedelbara anslagshöjningar, del ärsant. Vi har i del fallet fåll nöja oss med del som har lagils in i den s. k.Haga-ll-överenskon-imelsen; om det finns anledning all slin-iulera konjunklurenmed ylleriigare insatser . så skall de inriktas på barntillsynen. Det ärvikligl an vi har fån gehör för den synpunkten. Del är klart all jag helsl hadesett än vi hade kunnat föreslå Nr 52 on-iedelbara höjningar, men jusl därför all vi inte är så oansvarigasom , , vill ge intrvck av, sä är viåterhållsamma pä den punkten. Onsdagenden t, . .. Q-jr Viföreslår att skall ullala sig för full behovstäckning på tio år ochall vi skall få det system med ökade statsbidrag som Ekonomiskt stöd ål sämånga gånger har begärt. Det stämmer med vad vi i har barnjdmitjer, m. m. förtfram tidigare, och del var väl därför som kunde skicka över motionen frän 1973.Vad vi föreslog då är fortfarande inte bifallet, och därför är motionenaktuell. Del stämmer också med vad 20 av herr egna otåligapartivänner här i har begärt. väl inle vara så ynkligtändå. Varskallvi ta pengarna lill vårdnadsbidragen? Det är en viktigfråga. Jag pekade på en möjlighet. Det är inte tillfredsställande all ungafamifier går in i ett system som ger slöd åt den unga hemmafrun, vare sigman har barn eller inle. Vad är det för en modell för framliden? Vi lycker delär bättre alt knyta stödet till förekomsten av barn. Syftetmed besparingsulredningen är just alt skapa utrymme för de angelägna sakernagenom alt spara på del som är mindre vikligt. När vi säger all vi villprioritera famifiepolitiken, så betyder del självfallet att den skall få enstörre del av de ökande resurser som väl skall komma även med den nuvaranderegeringens ekonomiska politik. Riktakritiken mol kommunerna, sade . Ja, men befinner vi oss iriksdagen. Kommunerna har trots allt fåll la en allt större del avbarntillsynskoslnaderna, därför att de statliga insatserna inle har växt på detsätt som vi hoppats. Detkanske mest nedslående med inlägg tycker jag var att han togtillbaka en del av del positiva som socialministern sade. Socialministernundvek att låsa sig vid att den kommunalekonomiska ulredningen skall inväntas,men tryckte extra hårt pä den delen av utskottets belänkande. Delmåsle vara en besvikelse för en del av partivänner och för andramolionärer här i kammaren. HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle; När i säger alt moderata samlingspartietsmodell med en skattereform i bollen pä famifiesiödei innebär ett slörre stödlill högre inkomsttagare n-iåste jag upprepa vad jag sade tidigare: Det ärsjälvklart riktigt att den delen av stödet som får sitt uttryck iskatteavdraget har den effekten, och delta på grund av vårt skallesysiemskonstruktion. Men jusl därför, , säger moderata samlingspartietbestämt ifrån att problemel icke kan lösas enbart med skattereformer, ulandessa måste kompletteras med bidrag. Delär klart utsagt alt huvudsyftet är att stödet skall ha tyngdpunkten på famifier med låga inkomster och flera barn. Det betyder, enkelt ul lryckl, all eftersom skattedelen av systemet har den av 48 redovisade effekten, måste bidragsdelen av systemetha den motsatta effekten - och dellastarkare, så alt nettot blir ell plus lill de lägre inkomslerna och inle etlminus. Sedan vill jag bara säga till all han, när han gör någonsorts försök att isolera sig själv frän oss andra som en på något sätt ivrigarefrämjare av barnfamifiernas intresse, nog ändå är ute på svag is. Låloss titta på det vi just nu diskuterar. Det finns i del avsnitt av Ulskottsbelänkandetsom vi har hunnit med fyra reservationer från moderat håll. Pä tvä avdem står med, men på det avsnitt som berörs i den tredje ochstörsta reservationen - om vårdnadsbidrag - har en egenreservation med i det väsentliga samma syftning. Det återstår alliså en endareservalion, som handlar om stalsbidragsreglerna till den kommunalabarnomsorgen; därvidlag har och jag föreslagit en ändring som fruTroedsson talat om och som skulle innebära ökat slöd lill kommunerna för dedyraste daghemsavdelningarna. Del enda som skiljer oss frän äratt han inle har velat ansluta sig lill den reservationen. Del är elt klentunderlag för att skifia ut sig som en pä något alldeles speciellt sätt ivrigarefrämjare av barnfamifiernas intresse än vi andra. Jag tror alt det inle ärriktigt. Vi har - och del har redovisats här på etl enligt min mening lugnt ochsakligt sätt - olika uppfattningar om hur vi bör utforma den forlsallaulbyggnaden av famifiesiödei, framför allt pä barnlillsynssidan. Men det har avsocialministern vitsordats alt de framförda förslagen -tre varianter -sannolikt kostar ungefär lika mycket. Jag tror all del är riktigt. Hur skallman då kunna göra gällande all det i det ena fallet är fråga om krafttag, i detandra fallet om motstånd mot reformer? Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, m. m. (vpk) kortgenmäle; När barnbidragen en gång infördes betonades inte minst derassocialpolitiska sida. Bidragen skulle utgå generellt och verka utjämnandemellan familjer med barn och famifier ulan barn. har barnbidragenbetraktats som den viktigaste - och det är fortfarande en myckel viklig - formav ekonomiskt stöd lill barnfamifierna. Vårtkrav på indexreglering har jag motiverat i mitt huvudanförande och många gångertidigare. Jag kan bara tillägga den aspekten alt ett generellt grundstöd, sommotsvarar en slörre del av barnens konsumtion, i sin tur minskar behovet avselektiva stödformer, och det kan alltså vara en positiv sida. En fortsattrealvärdeökning motiveras alltså också av dessa skäl. Vadsom därutöver otvivelaktigt behövs - därvidlag är jag helt Överens med herrKarlsson i - när det gäller att förslärka de lågavlönadebarnfamifiernas ekonomi skall gå via ell utbyggt barnslöd. sägeralt de höjningar som har skett väl motsvarar vad en indexreglering skulle hagett. Jag tillåter mig all ifrågasälla den uppgiften. Vi har vid fleratillfällen konstaterat att beslutade höjningar av barnbidraget inle harmotsvarat de kostnadsslegringar som har inträffat från föregåendehöjning av barnbidraget. På den punklen har alltså 4 protokoll 1975. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, m. m. en annanuppfattning, som står emot de beräkningar vi har fält utförda av personer somförstår sig på sådant här. Sedanvar del kanske brådskan i argumenterandet som gjorde all buntadeihop kommunisterna med de borgerliga partierna när det gälldeall vara emot höjda arbelsgivaravgifter. Man kan naturligtvis diskuteraarbetsgivaravgifternas konstruktion, men vi ser gärna - och del vet säkert herrKarlsson - alt nödvändiga åtgärder, bl. a. sådana som vi nu talar om, förbehövande människor i samhället också finansieras genom ingrepp i företagensvinster. FrökenANDERSSON (c) kort genmäle; Jag blev litet förvånad över i häftigaangrepp mot oss som har haft en annan uppfattning än han i barnomsorgsfrågan.Det kommer mig nästan all ta tillbaka del jag sade tidigare; all vi var i stortsett ense i utskottet om behovet och nödvändigheten av en snabb utbyggnad. Jagvill också bemöta det som sade om förortskommuner. Dekommunerna är faktiskt mer pressade i denna fråga än andra, eftersom de harhögre andel barn än några andra kommuner i landet. Det beror på denkoncentralionspolitik som har förts av regeringen och som har lett till tvingats bygga ut bostadsområden alltför snabbt, så att man inte hunnit medatt bygga ut nödvändig service i samma takt. i (s) kort genmäle: Jag trodde inle all fröken skulle behöva vara förvånad överden uppfattning som jag redovisat. Den har sin täckning i verkligheten. Närfröken i fråga om utbyggnaden av de stora förorlskommunerna iStockholm försöker krypa bakom argumentet all det är fråga omkonceniraiionsbebyggelse vill jag säga att det är alldeles uppenbart attcenterpartiet flck ett alldeles för stort inflytande efter valet i denna"konceniraiionsbebyggelse". Delta har medfört an utbyggnadenexempelvis av daghemsplalser inte gått i den takt som den skulle ha gjort, omman hade haft en annan politisk regim i dessa kommuner. Medanjag är inne på repliker till centerpartister vill jag också säga lill viceordföranden i utskottet, som påstod an det var svårt all föfia minargumenlaiion; Nej. om hade bemödat sig all lyssna, hade detinte varit så svårt. Men om man misstolkar mina ord, kan del vara svårt - delskall jag gärna medge. säger när del gäller ekonomin all det är staten som ordnatskatlestoppet för kommunerna. Men då skall ' hålla i minnet altstaten för att åsiadkomn-ia della skaltestopp har delat ut 600 milj. kr. omåret som kompensation för kommunernas skattebortfall genom att deavstått från skattehöjningar. Finansministern ser alltså till attkommunerna.får pengar för sin verksamhet. Sedan är det dock kommunernas uppgiftalt prioritera de verksamheter de skall Och vi måstetyvärr frän den utgångspunkten konstatera att cenlerstyrda kommuner inte ordnatbarnomsorgen sä väl som man skulle ha behövt göra. Tillherr vill jag säga beträffande de ynkliga lagen, att det varpartiledarens tal i om "krafttagen" som folkpariiel var ensamtom i svensk politik, som kom mig att redovisa att i själva verketingenting har att yvas över när det gäller barnomsorgsulbygg-naden. Denuppgiften, , står jag för. An den är riktig framgår inte minst avutskottsbetänkandet. har visserligen reserverat sig lill förmänför två socialdemokratiska och tvä kommunistiska moiioner, och avsolidariieisskäl kunde han naturligtvis inte heller underlåta all ansluta tillnågot av del som i krävt. Men det som åstadkommits ochsom vi skulle vara så förfärliga motslåndare lill är inga krafttag, herrRomanus. Vad som skifier mellan oss och är an vi pekar pä deekonomiska realiteter som finns och som utreds av kommunalekonomiskaulredningen. Det innebär inte att vi har mindre vifia när det gällerbarnomsorgsutbyggnaden än . Vad jag reagerat mot var det tal somherr höll i och som uppenbarligen saknade täckning i verkligheten. Närsedan pä nytt skall redovisa hur man skall fä in pengar till denverksamhet man vill bygga ul, slår han där och stampar. Han har inte givitnågot klart besked om hur man skall klara detta. Under sådana förhållandenmåste jag säga all del inle är fråga om några krafttag. All la krafttag innebärockså alt man är beredd alt svara för de ekonomiska konsekvenser som utbyggnadenfår. Nej,, jag log inte lillbaka något av den positiva bild som statsrådetAspling gav. Jag anslöt mig i stället lill hans socialpoliliska linje. Meneftersom jag står bakom ell utskottsbetänkande, svarar jag naturligtvis ocksåför del. Del är därför som jag tagit till orda för alt replikera . Beträffandeden besvikelse som skulle drabba eventuella partivänner lill mig vågar jagpåslå all de kan lila pä mig. Men tror jag inte att de skall sällasin lit lill. Han är ett alltför bräckligt käril i della sammanhang. Tillherr Carlshamre vill jag bara säga alt uppfattningen skiljer sig mellan oss ochmoderaterna när det gäller hur ell stöd skall fördelas. Vi har fortfarande denuppfattningen att skatteomläggningen inte är det väsentliga, utan att ettordentligt slöd plus naturligtvis, som den viktigaste beståndsdelen, enutbyggnad av barnomsorgen är det viktigaste. och vi socialdemokrater har olikauppfattningar. Vi går inte pä indexregleringen för vi tror inte att det är denrätta vägen alt ge det riktiga siödet lill barnfamiljerna. Vi vill i stället,, ge den selektiva del, som talade om, stöd. Del är huvudlinjeni vår politik. På del sättet kan man skapa förutsättningar att ge familjer medlåga inkomster det stöd de behöver, och det är det vi betraktar som väsentligt. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. Belräffandearbetsgivaravgiften vill jag naturligtvis inle inrangera bland demsom inte är beredda all lägga bördor på arbetsgivarna. Del skulle vara migfiärran att göra så. Men jag kanske fär säga att även arbetsgivaravgifter skallpå ett eller annat sätt betalas. Det är den avvägningen som bl. a.löntagarorganisationerna tvingas ta hänsyn till vid löneförhandlingarna. HerrGUSTAVSSON i (c) kon genmäle: i har ju varit aktiv i landsiingsarbete,och jag måste säga alt resonemang här förvånar mig mycket. Hansäger att kommunerna misskött denna angelägenhet, varför kommunerna nu börprioritera denna uppgift. Han påstår vidare all har fått för slortinflytande i vissa kommuner. Men de här problemen har väl inte uppkommit på engång? Om socialdemokraterna haft inflytandet förut innebär del väl bara an detär ett uppdämt behov som gör sig gällande. Det är frågor som inte löststidigare, och problemen har blivit mer akuta. Närdel gäller skalteproblematiken, , tror jag del flnns anledning attdiskutera den. Jag har förut hävdat att vi inte klarar de här problemen om inlekommunerna fär erforderliga inkomster för denna uppgift. förslag lill skatteomläggning från den 1 januari 1975uppskattade de båda kommunförbunden i sina remissyttranden skattebortfalletför kommunerna till I . för är 1976 och till 8 100 000 000 kr.för . Regeringsbudel, , var 600 mifi. per är.Därtill kommer ytterligare 600 mifioner som beslutat om somkompensation fördel förlängda grundavdraget vid den kommunala beskattningen. Mot denna bakgrund är det klart att överföringen avstatliga medel till kommunerna är ell visst steg där valet stått mellan allinle få någonting eller att få dessa 600 mifioner . Det var mot dennabakgrund, , som begärde alt en uppräkning av ersättningenför barntillsynen med 230 mifi. skulle ske fr. o. m. . Jagtror det finns anledning alt redovisa dessa siffror i diskussionen när herrKarlsson försöker bortförklara dels det förhällande som råder, dels kommunernasbesvärliga ekonomi. () kortgenmäle; hade av någon anledning så litet att anmärka påutskottsmajoriteten, att han använde en stor del av sin replik till all angripafolkpartiet. Del kan jag kanske förslå därför alt ju socialdemokrater ochmoderater tillsammans är motståndare till värdesäkringen av barnbidraget. Ochsocialdemokraterna och i utskollet har sagl nej till den plan förutbyggnad av barntillsynen som vi vill ha. vill t. o. m. medsina åtgärder minska efterfrågan på barntillsyn. Dessutom tillkon-imer attmoderaterna vill ha en konslruklion av vårdnadsstödet delvis som etlskatteavdrag, och del kan vi inte acceptera. Vi äralltså pä olika linjer, det är bara att konstatera. Tillherr vill jag säga en sak som jag inle hann med förra gången.Jag nämnde alt barnfamifierna inle har fått någon förbättring av sin ekonomiunder de gångna åren pä grund av inflation, marginalskatter, bostadstilläggenskonslruklion osv. Men hoppas jag alt de kommer att fä enförbättring lack vare de överenskommelser som har träffals. På den punkten ärvi inte oense, del vore ju konstigt om vi skulle vara del. Men för de är somhar gäll är del lätt att visa att barnfamifier med vanliga inkomster har fållsin köpkraft minskad. Mankan inte begära alt särskilt väl skall känna lill hur silualionenär i kommunerna i . Men så till vida har han väl rält att detkanske kommer att ske en förändring på grund av valresultatet. Detfår man väl se. Men jag skulle inte ge mig in sä mycket på den jämförelsen omjag vore . Vad som hände var ju all en radkommuner, som hade haft socialdemokratiskt styre och praktiskt taget inlebyggt några daghem alls, under liberal ledning satte i gång en väldigaktivitet, trots att kostnaden per daghemsplals under den liden ökade förkommunerna. Del är fakta. Jag har inle velat dra upp den här lokala debaiten,men när nu gör det sä kan det finnas anledning tala om hur detligger till. Denskillnad som kvarstår mellan oss är, att vi vill all man nu skall få fram detförslag lill nytt statsbidragssystem som har begärt ochsom regeringen inte har presenterat. Vi vill också ha en plan förtillgodoseende av behovet av daghem. Del har begärt 1973 och 1974.Att vi nu ocksä får medhåll av elt antal socialdemokratiska motionärer lyckervi bara är bra. Tyvärr kvarstår del som sade förra gången - atthan inle vill göra någonting åt detta förrän den kommunalekonomiska utredningenhar slutfört sill arbete. Jag fick intrycket att socialministern var bereddall evenluelll handla något snabbare. Men säger att vi skall litapå honom, och då går del alliså lydligen så långsamt son-i vi befarar. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. Hen CARLSHAMRE (m) kortgenmäle': kom rält igen, och del skall vi vara tacksamma för. Nusäger han att vi är på olika linjer i vissa stycken. Det är alldeles räll, mendet innebär inie all den ena linjen betyder någon sorls slörre krafttag än denandra. Om jag, i stället för att automatiskt använda några hundratal miljonerkronor till alt öka de allmänna barnbidragen . vill använda sammamifioner till att förbättra fa-nfifiestödet pä etl ställe där det enligt minmening gör bättre nytta, där det n-iest kommer dem till godo som har detstörsta behovet, sä är del inte ell mindre krafttag. Hur stort krafttaget ärberor pä hur mänga miljoner del är fråga om, och det påverkas inle alls av omman använder tekniken med indexreglering eller inle. Nr 52 Om jag vill salsa betydande belopp pä etl ökat stöd till barntillsyn Onsdaeenden '" ° ' ' " kombination av åtgärder i stället för med en enda 9 anril 1975 åtgärd- ett 300-kronorsbidrag per barn, lika för alla - så innebär det --------------- inleheller att den ena satsningen är ett mindre krafttag än den andra. Ekonomiskt stöd åt Det varbara del jag ville ha fastslaget - alt spelar på barnfamiljer, m.m. fel plan om han försöker göra gällande all skillnaden mellanpartierna i dessa frågor är all det ena partiet vill ta väldiga kraftlag ochdet andra partiet inte vill göra del. Meningsskiljaktigheierna ivafie fall - det vi diskuierar - gäller genomgående hur man skall användamedlen, var man skall sälta in lagen, inte hur kraftiga de skall vara. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle; Jag skall inle myckel fortsätta diskussionen med kommunalskatten. Men jag vill betona ytterligare en sak, nämligenalt del inte bara är sä att vi har en uppgörelse mellan kommunerna ochregeringen om ell s. k. skaltestopp . Del finns ocksåmöjlighet för kommunerna att under den tiden höja skallen med en liten del, meninte med mycket. Dessutom- och det är del väsentliga i sammanhanget - får kommunerna del slora stödetfrån staten via kommunalskatleufiämningen. Det är alldeles uppenbart att detspelar en myckel stor roll i kommunernas finanser. 1 vissa kommuner i landetskulle del röra sig om behov av skattehöjningar på bortåt . för all manskulle nå upp lill de summor som man nu fär via statsstödet. Medandra ord: Skattestoppet var nödvändigt. Skattehöjningarna i kommunerna ochlandstingen har varit ytterst besvärande, inle minst för de lägreinkomstlagarna, och därför lycker jag ocksä att helhjärtat bordekunna ansluta sig till den överenskommelse som regeringen träffat medkommunerna och landslingen. Sedan bara några ord tillherr . Detär klart all jag inte i detafi känner förhållandena i . Jagkänner dem inle ens i den kommun som kommer från, alltsåSollentuna. Men jag fick se ett klipp ur en förortsiidning - delgäller - och där slår det bl. a. all socialkontorelsförskoleplan innebär att barnomsorgen i kräver satsning på 16 mifi.kr. Del är naturiiglvis elt korrekt konstaterande. Men sedan hadekommunfullmäktige ordnat etl informationsmöte om barnomsorgsfrågan ochutvecklingen där, och det är myckel iniressani all se hur många ledamöter ochvilka som kom. Del var sju av kommunfullmäktiges ledamöter som kom lillinformationsmötet -och hör och häpna, : inle en enda ledamot fråndet parti som har tagit sådana krafttag för barnomsorgen! Jagtycker uppriktigt sagl att det inte finns någon anledning för alttala med alltför stora bokstäver om de s. k. kraftlagen. Med anledning av de inlägg som gjorts här lycker jag del finnsanledning att erinra om den lag om förskoleverksamhet som antog idecember 1973. Statsrådet sade, när hon vid del tillfället inleddedebatten, all lagen kan ses som en viktig milstolpe för utvecklingen avförskoleverksamheten här i landet. Lagenträder i kraft i är,och den innebär att vi får en allmän förskolaför alla sexåringar, att speciella insatser skall göras för barn under sex årsom har särskilt behov av slöd och stimulans för sin utveckling samt attkommunerna skall upprätta förskoleplaner. Från har vi alltså ensärskild lag som reglerar förskoleverksamheten; jag vill framhålla det medanledning av de debattinlägg som gjorts. är alla överens om att barnomsorgen är en viktig del av famifiepolitiken.Kravet på en väl utbyggd barntillsyn har också vuxit sig allt starkare. Del harnämnts mänga siffror, men jag skulle faktiskt vilja påminna om alt under desenasie fem åren har antalet platser på daghem ökat med 39 500 och ifamifiedaghem med 22 000. som utbyggnaden skett har emellertid ocksåefterfrågan ökat, så att niånga kommuner inle har möjlighet att tillgodoseefterfrågan. Föralt underlätta för kommunerna all snabbi bygga ut barnomsorgen har under senareår en rad åtgärder vidtagits frän statsmakternas sida. Lål mig bara erinra omdet beslul som fattade . Det byggde på ett förslag somingick i regeringens stimulanspaket och innebar att anordningsbidraget höjdesfrän 6 000 till . för de daghem och friiidshem som böfiade byggasunder tiden 31 oktober 1973-31 december 1974. Tillfru vill jag säga, att eftersom della var en rent konjunkturpolitiskåtgärd är det väl naturligt att den var tidsbegränsad.