prot · FY0929 · 1975-12-31 00:00:00 — Förhandlingarnaleddes till en börian av herr andre vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför . Omhandikappvänliga personvagnar i Järnvägståg §2 Om handikappvänliga personvagnar i järnvägståg Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (c) anmäldainterpellation, nr 24, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att medverkalill all en del av SJ:s personvagnar görs handikappvänliga och att sådanavagnar skall finnas åtminstone på fiärrgående tåg och på andra linjer med högresandefrekvens. Frågorsammanhängande med de handikappades behov av särskilda åtgärder och arrangemanginom kommunikationsväsendet behandlas fortlöpande av de statliga trafikverken.Inom vissa verk arbetar särskilda samarbetsgrupper med hithörande frågor. Idessa grupper ingår företrädare för handikapprörelsen. Undersenare år har särskilda bestämmelser införts och åtgärder vidtagits sommedfört och kommeratt medföra förbättringar vad gäller kommunikationsväsendetsanpassning lill de handikappades speciella krav. Föratt överväga de ytterligare möjligheter som finns att underiätta resandet förde handikappade har jag tillkallat särskilda sakkunniga. Dessa avser attavlämna ett betänkande under innevarande år. Denav aktualiserade frågan behandlas självfallet av utredningen. Iavvaktan på utredningens ställningstaganden är jag inle beredd att närmarekommentera frågan om anpassning av järnvägsvagnarna till de handikappadesbehov. Hen i (c); Jag ber alt få tacka kommunikationsministern för svaret. .Denna frågahar myckel storbelydelse för handikappgrupperna och naturligtvis särskilt förde rullstolsbundna. Vi har ju arbetat ganska myckel, och kommeratt fortsätta med del, för alt få färdfiänslen utbyggd i kommunerna. Men när visedan tittar på de övriga kommunikationerna och då i första hand på SJ ser viall del egentligen inte hänt någonting. Det framställdes en interpellationredan 1972 och statsrådet svarade Om handikappvänliga personvagnar i järnvägståg i Falköpingpå just dessa frågor . Då meddelade statsrådet att ensärskild arbetsgrupp med företrädare för och handikapporganisationerna höllpå alt sammanställa önskemål från olika handikappgrupper för all underlättaderas SJ-resor. Det hade varit intressant all få vela vad som kommit fram genomdenna sammanställning, om det är med anledning av den som statsrådet tillsattden utredning som åberopas i svaret. Vivel att man på många håll har skapat möjligheter för de handikappade all kommatill semesterhem. Jag tänker exempelvis på handikapprörelsens eget hotell iÅre - Årevidden - som är förnämligt när det gäller handikappulruslning. Men närdel gäller att komma till denna plats uppstår svårigheter. Jag härvid olikatillfällen träffat rullstolsbundna resenärer på låg och sett vilka oerhördasvårigheter de har. SJ-personalen, det vill jag säga, gör allt för att hjälpadessa människor. Men hur är del i en tågvagn? Det är nästan omöjligt att ta sigfram. med en rullstol, del går inte all komma in på en toalett osv. Därförmenar jag alt detta är en fråga med hög prioritet. Jaglog i min interpellation upp just frågan om man inle borde iordningställa ettmindre antal vagnar med speciell inredning så all de rullstolsbundnapersonerna kunde förflytta sig och på del sättet få möjlighet att använda helasvenska folkets järnväg. Den bör ju också vara lill för de handikappade. Jaghoppas att den här utredningen lägger fram sill material snart och att det gerresultat. Jag läste i Svensk Handikapplidskrifl för en lid sedan ell reportagefrån en resa tillsammans med en handikappad. I en av rubrikerna stod det attNorling och borde varit med på den här resan och verkligen upplevt hurdet är att färdas i rullstol på SJ. Delhade varit värdefullt om interpellationssvaret också hade inrymt en viljeyttringfrån kommunikationsministerns sida, men jag är medveten om all eftersomutredningen arbetar får vi avvakta dess resultat. Jag vill emellertid än engång understryka nödvändigheten av att del kommer fram förslag som ger dehandikappade bättre möjligheter och alt förhållandena underlättas för dem närdet gäller att åka med SJ. Jag vill bara som komplettering till mitt första inlägg säga altorsaken lill tillsättandet av de sakkunniga låg i utredningsbetänkandel Bättresocialfiänst för handikappade, som avlämnades . Där sades bl. a. alt delkunde finnas anledning att genom en särskild arbetsgrupp mera samordna ochklarlägga behoven av en anpassning av kommunikationsväsendet för dehandikappade. Det var bakgrunden lill tillsättandet av den nu pågåendeutredningen. Jagvill gärna instämma med i när han säger all della är enmyckel angelägen fråga. I takt med att vi andra som har förmånen att varafysiskt friska vill på allt säll söka snabba upp vårt resande kommer ulantvivel de människor som genom olyckshändelser eller av andra orsaker dras medhandikapp ytterligare efter. Därför finns det starka skäl för att man bådesnabbar på del arbete som pågår och i andra sammanhang från dag till dagförsöker göra vad som är möjligt att göra. Jaghar alltså inle någon annan uppfattning än i om viklenav att snabbi komma lill resultat, men jag föriitar mig på - som jag sade imitt svar - att arbetsgruppen i del förslag den kommer att lägga under detta årockså skall ha tagit intryck av debatten. Omförslagtill rörande omläggning av villabeskattningen Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om förslag till rörande omläggning av villabeskattningen Herr finansministern erhöll ordet för allbesvara () anmälda interpellation, nr 23, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd att framlägga förslag lillomläggning av villabeskaltningen i syfte att förhindra den betydande reellaskallehöjning som egnahemsägarna eljest skulle drabbas av samt när i så fallelt sådant förslag skulle föreläggas . Dehöjda taxeringsvärdena är en följd av den värdestegring på villor som inträffatsedan 1970 års fastighetstaxering och som dokumenterats genom gjordaförsäfiningar. Jag vill erinra om att laxerings-värdena beräknasförsiktigt eftersom man utgår från 75 96 av marknadsvärden. Dehöjda taxeringsvärdena är ell uttryck för värdestegringen. Härav föfier en vissökning av boendekostnaden som emellertid också bör ses mol bakgrunden av densamtidiga kostnadsutvecklingen för hyreslägenheter. Med hänsyn lill att ettstort antal ägare av radhus och egnahem har låga eller måttliga inkomster finnsdet emellertid anledning all vidtaga åtgärder för att begränsa de skattemässigakonsekvenserna av fastighetstaxering. Förslagom en justering avvillabeskattningen kommer all redovisas för i samband med förslagtill ändring av den statliga inkomstskatten för . Hen (): Jag tackar finansministern för svaret. Anledningenlill denna interpellation har naturligtvis varit de minst sagt moisägelsefylldaultalanden som förekommit från regeringens sida dådel gäller laxeringshöjningarna på egnahem. Jag syftar då på bostadsministernsuttalanden alt å ena sidan vi inle bör införa sådanavillabeskaltningsregler alt boendekostnaderna "påtagligt skärps förhushåll i egnahem med normal storlek och standard", och å andra sidan atthan inte var beredd all förorda Omförslagtill rörande omläggning av villabeskattningen några ändringar igränserna för höjning av intäklsprocenlen med hänsyn lill väntadelaxeringsvärdehöjningar. Jag tänker också på skaiteutskollels majoritetsförväntningar om att finansministern skulle uppmärksamma konsekvenserna avtaxeringsvärdehöjningarna för villaägarnas vidkommande och lägga framerforderiiga förslag i anledning härav, en uppfattning lill vilken ocksåskatleulredningens majorilel sedermera anslöt sig. Slutligen syftar jag påfinansministerns eget svar på en lelefonväk-larfråga , allfinansministern inle hade för avsikt all föreslå någon ändring avvärdegränserna. herr lalman, inte besynnerligt att del efter sådana uttalanden råder starkoro och osäkerhet bland landets egnahemsägare, när taxeringsvärdena går ihöjden med omkring 40 96, på många håll med betydligt mer. Redan denomständigheten att taxeringsvärdena höjs är naturligtvis ägnad all skapabekymmer. Taxeringsvärdehöjningen leder ju för alla lill högre beskattning,trots alt i regel ingenting inträffat som förändrat det reella värdet påvederbörandes egendom. Nuligger del emellertid i sakens natur och i själva faslighetsbeskalt-ningssyslemetatt en anpassning av fastighetsvärdena efter marknadslägel och penningvärdetmåste leda lill alt värdet på vederbörandes tillgångar ökar och därmed ocksåbeskattningsunderlaget. Därom är alltså från enbart logiska och beskallningsrättsligautgångspunkter i sig ingenting alt säga. Menvad som upprört egnahemsägarna är all inflationsutvecklingen inle bara lederlill stigande skatter utan också lill högre skattesatser. Egnahemsägarna harsvårt all förslå att deras bostadskostnader utan deras förskyllan på detta sällskall dubbelbeskallas eller, om man så vill, straff-beskattas. Detär en grupp egnahemsägare som blir särskilt hårt drabbad, nämligenpensionärerna. I debatten om de höga taxeringsvärdena har den gruppen kommit ibakgrunden. Genom att pensionärernas bostadstillägg inte bara är knutna lillfolkpensionärernas inkomster ulan också lill deras förmögenhet kan dennominella höjningen av deras förmögenhet och av den avkastning därpå som schablonlaxeringenmedför leda till att deras bostadsbidrag avtrappas. I sak har derasinkomslläge, deras förmögen-hetssiällning och deras försöriningsmöjligheleröver huvud taget inle förändrats, men trots detta medförbostadsbidragssysiemel och inflationen alt de kan försällas i ett sämre läge äntidigare, när fastighetsvärdena nu räknas upp. Den grupp av människor del härär fråga om lär, i motsats lill vad som i varie fall teoretiskt skulle kunnagöras gällande i fråga om andra grupper, inte vara inriktad på att genomförsäfining av det egnahem, till vilket de kanske sparat , ta ul de höjda fastighetsvärdena i reda pengar. Deegnahemsägandepensionärerna måste därför uppfatta del som kan komma alt ske som moralisktanslötligl. 1sitt interpellationssvar talar finansministern om den "värdestegring"som skett, och finansministern gör det på ett sådant sätt att man i varie fall får ett intryck avatt finansministern menar all del i regel är fråga om en verklig värdestegringoch inle bara om en nominell ökning som beror på att vårt land inle har kunnathålla prisutvecklingen under kontroll. Men som det nuär fråga om har pengarna föriorat i värde, och som jag nyssframhöll utgör genomsnittet av taxeringshöjningarna 40 96, alltså något lägreän inflationen. Jagskall ingalunda bestrida att efterfrågan på småhus kan ha drivitpriserna i höjden och all den efterfrågan kan spela en roll i detta sammanhang,men den helt avgörande faktorn är inflationen. Jag tycker all landetsfinansminister kunde ha koslat på sig att säga del i della interpellationssvaroch inte bara tala om en värdeökning, som om del vore fråga om en reellstegring av värdena. Sedandrar finansministern också en parallell med kostnadsutvecklingen förhyreslägenheter och gör gällande att den ökning av boendekostnaderna som nudrabbar villaägarna måste betraktas också mot bakgrunden av de ökadekostnaderna för hyreslägenheter. Men den parallellen är inle godtagbar, fördel är inte inflationen som sådan eller höjda taxeringsvärden som har medförtautomatiskt höjda boendekostnader i det bestående hyreshusbeståndet. Del ärstigande lönekostnader, avgifter och taxor. Samma slags kostnader har ju ocksådrabbat villaägarna, men naturiiglvis inte på ell lika slående säll, det skalljag gärna medge, eftersom egnahemsägarna själva utför en stor del av det arbetesom i hyreshusbeslåndel måsle avlönas och därför beskattas - ett argument sågott som något för ett vidgat bostadsägande. Jag upprepar: anledningen till den här inlerpellationen har varit demånga moisägelsefyllda uttalandena från regeringens sida och den djupa oro somi dag förekommer bland landets egnahemsägare. Jag har menat och menarfortfarande all det helt enkelt borde vara regeringens skyldighet all dämpaden oron och alt på ett tidigt stadium göra klart för den här stora gruppen avmänniskor alt regeringen är beredd all se till att den omsfändigheten att pengarnaförlorar i värde inte skall behöva leda till alt egnahemsägarnas standardförsämras - och försämras mer än penningvärdet. Finansministernhar nu på min fråga meddelat alt förslag om en justering av villabeskaltningenkommer alt redovisas för i samband med förslag till ändring av denstatliga inkomstskatten , och det är bra. Men vi vet fortfarande intevad förslaget kommer all inbära, och därför tillåter jag mig alt ställa någrafrågor till finansministern. Fördel första: Kommer finansministern att se till all schablonvärdegränsernaräknas upp i relation till infiationen, så an de höjda taxeringsvärdena intefår en dubbelt skallehöjande effekt? Fördel andra: Är finansministern också beredd att se till att de förmögenhetsgränserräknas upp över vilka beräkningen av folkpensionärernas s. k. fiktivainkomster skärps och risk för nedirappning av bostadstilläggen inträder? Omförslag till rörande omläggning avvillabeskattningen Omförslagtill rörande omläggning av villabeskattningen Fördet tredje: Är finansministern beredd all - som den moderate representanten iskatteberedningen krävde -justera det s. k. villaavdraget, så alläven del anpassas till inflationsutvecklingen? Det skulle alltså höjas från 500kr. Lålmig lill sist, herr lalman, i del här sammanhanget beröra en annan fråga, somockså den sammanhänger med gällande principer för fastighetstaxeringen och somkan få särskilt stötande konsekvenser i samband med höjningar avtaxeringsvärden och uppflyttningar i högre skatleklas-ser. Jag syftar påbeskattningen av ett tvåfamifishus med två skilda ägare, vilket inte alls är enovanlig boendeform. Elt sådant tvåfamifishus beskallas som bekant med hänsynlill det sammanlagda värdet av de två lägenheterna eller, rättare sagl: husetbetraktas som en enhet trots att det består av två bosläder, som var och en harsin ägare. Därefter påförs hälften av själva skallebeloppet vardera ägaren.Della leder till alt huset beskattas enligt en högre skattesats än vad somskulle ha varit fallet om de två familjerna var ägare till exempelvis tvåbredvid varandra liggande radhus. Nukan finansministern naturiiglvis säga att den skatlemelodiken sammanhänger medregeringens syn på förmögenhetsbeskattningen över huvud tagel på andra områden.Men konsekvenserna för de här två fa-mifierna är inle rimliga. Det finns ingenlogik i all behandla ett sådant här tvåfamifishus, där lägenheterna liggerovanpå varandra, på ett annat sätt än ell tvåfamifishus där lägenheterna liggerbredvid varandra, i exempelvis radhus. Denhär frågan är ingalunda betydelselös för de enskilda. Om exempelvis tvåseparata enfamifisbostäder med taxeringsvärde på tillsammans . - dvs.vart och ell . - skulle beskattas separat blir det sammanlagda skattebeloppet4 . lägre än när man tillämpar nuvarande taxeringsförfarande, som vi kankalla samlaxering. Om taxeringsvärdet av de här fastigheterna höjs med 40 96 -vilket nu är fallet - stiger skillnaden i skatt i de här båda fallen till merän . Skaltehöjningen blir vid separat taxering 69 96 och vidsamlaxering . Jag tycker att det är stötande. Tycker inle delockså? Är finansministern beredd att göra någonting ål det här? böfiade med all ta upp frågan om de motstridandeupplysningar som har givils i del här ärendet. Jag kan självfalletbara svara för mig själv, och i del avseendet kan jag erinra mig vad jag sade ien telefonväklarmollagning, om jag får använda det ullrycket, den 11 januariinnevarande år. Där svarade jag; Förmodligen finns del inle någon störreanledning att justera gränserna. Däremot tror jag att det är nödvändigt altändå göra någonting genom en justering av villaavdraget i inkomsideklaralionen. Ibakgrunden låg, som själv erinrar om, ell förslag frånskalteutredningen. Denna hade utformat tentativa förslag till uppräkning av detta avdrag men avstodfrån att definitivt bestämma sig pä den punkten, med hänsyn lill att manvisste så pass litet om taxeringsresultaiet. Om vi skall fortsätta att plöja ivad som varit vill jag också säga, att av alla småhus föll under150 000-kronorsgränsen enligt den gamla laxeringsmodellen. Naturligtvis kommeren och annan villa att överskrida denna gräns. De ekonomiska konsekvensernablir emellertid inte så förskräckligt besvärande, eftersom man har kvar2-pro-cenlsberäkningen pade första . Procentsatsen höjs sedanlill för del som ligger över denna gräns. Vihar undersökt hur fördelningen skulle le sig efter den företagna uppräkningenav taxeringsvärdena, vilken är - del erkänner jag villigt - starkare än vad mankanske hade räknat med. Vi hade väl inte förutskickat en sådan höjning vidsamtalen om dessa frågor i anslutning till bostadspropositionen. Menäven vid en uppräkning av fastighetsvärdena med 40 96 visar det sig att 80 %av alla småhus inle berörs av gränsproblemet. Dessa är naturiiglvis ändåberörda av höjningen av taxeringsvärdena, eftersom de kan få en uppräkning avdessa med . som skall laxeras med den regufiära procentsatsen2 96. Om det nu är så, som yttrade, all de pensionärer som i alltväsentligt har betalt sina hus i regel är i små ekonomiska omständigheter, kanman ändå inte hjälpa dem med en gränsjuslering utan uteslutande genom enjustering av avdragen. Delvar väl närmast mol den bakgrunden som jag i likhet med skal-lekommiilén gjordeden prioriteringen att avdragen var det första som borde aktualiseras. Huruvidaman skall göra en gränsjuslering vel man när man ser det slutgiltigataxeringsresultaiet. HerrBohman slutade med direkta frågor på olika avsnitt, bl. a. om hur det aviseradeförslaget kommer att se ut. är väl inte överraskad om jag säger alljag faktiskt inte kan ge svar på del . Så långt det är möjligt brukar jagförsöka iaktta den respekten mol att inte tala om propositionernasinnehåll förrän har fått propositionerna sig förelagda. Jag villdärför inle gå till mötes genom att här redogöra för mina egnafunderingar. Del kommer en proposition om della, och då får vi tillfälle attframföra våra uppfattningar. HerrBohman hade vissa synpunkter på hur en sådan proposition skall utformas. Allade synpunkter som anförde kommer att bedömas innan propositionenskrivs, vilket emellertid inte är någon garanti för att önskemålblir tillgodosedda - det bör jag kanske reservationsvis erinra om för att inlebli beslagen med tvetalan. Jaghar nu så länge varit finansminister att jag med mellanrumfåll uppleva hur del problem vi nu behandlar aktualiserats. Jag menar att vi sålångt del är möjligt har tagit rimliga hänsyn lill småhusägarna, villaägarnaoch egnahemsägarna, genom att vid varie tillfälle göra de justeringar som kanpresteras på grundval av en objektiv värdering. Vi kommer all göra det ävendenna gång, men jag är rätt Omförslagtill rörande omläggning av villabeskattningen Omförslag till rörande omläggning avvillabeskattningen övertygad om att herrBohman inle blir nöjd. Det får vi emellertid tala om då. Mer har jag faktiskt inte alt säga. Jag vet all blir besvikenöver alt han inte nu får svar på sina frågor. Han kommer att få svar påfrågorna, men det blir inle just . Hen (): Delär klart alt finansministern inle kan göras ansvarig för motstridiga uttalandenav regeringskolleger; del har jag aldrig heller gjort gällande. Däremot blireffekten av sådana motstridiga uttalanden från regeringen rätt allvarlig för demänniskor som plötsligt ser sin ekonomiska situation avsevärt försämrad. Detskapar oro, och det borde vara ell starkt intresse för vem som helst iregeringen som har tillfälle till del att försöka lugna människorna. Denviktigaste anledningen lill alt jag framställde inlerpellationen lillfinansministern var just uttalandel i . Jag kan förstå att mansom finansminister inle gärna vill binda sig, men å andra sidan får sådanakategoriska uttalanden, nämligen all finansministern inle är beredd att justeravärdegränserna - det uppfattades på del sättet - allvarliga konsekvenser förde enskilda människorna och för deras förtroende för statsmakterna. Vaddet här är fråga om är inte att laxeringshöjningarna i och för sig leder tillskattehöjningar - det är en automatik som hänger ihop med skattesystemet - utanall inflationen gör all skattehöjningarna blir större än vad de skulle behövabli, om det bara var inflationen som spelade en roll. Villaägarna kommer upp iskikt där det las ul en högre procentsals fastän villan är densamma som förut.Pensionärerna finner att den omständigheten alt deras villa blir dyrare därföralt inflationen har tagit sitt leder till all de får nedtrappade bostadsbidrag. Jagmenar all det borde ha legal i regeringens intresse - men jag skall inle geregeringen råd; den tänker väl på sig själv ibland - att gå ul och lugnamänniskorna och säga lill dem, all de konsekvenser som in-, fiationen här får,och som måste uppfattas som stötande, har regeringen all vifia alt rätta lill,oberoende av hur många det är som drabbas av dem. Efterde här laxeringshöjningarna kommer - om man tar hänsyn till statistiken framtill 1970 - var femte villa att klassas som lyxvilla, medan del förut var baravar fiugonde villa. Då har man inte tagit hänsyn till 200 000 nya villor ochradhus som har kommit till, av vilka den alldeles överväldigande majoriteten pågrund av inflationen kommer att ligga över gränslinjen . Även om jagräknar bort de nya villorna - vilket man ju inte bör göra - kominer inomStockholmsområdet mer än hälften av alla småhus över 150 000-kronorsstreckel.Det är så många att, om man skall se del här kvantitativt som finansministerngjorde, det väl borde finnas anledning att gå ut och tala om för folk attsådana här orättvisor är regeringen beredd all göra någonting ål. Jagkan hysa all förståelse för att en finansminister har respekt för riksdagen.Ibland har man ju undrat hur del förhåller sig därmed, och därför är det braatt få en sådan deklaration. Delta borde emellertid inle hindra ett uttalandeav ungefär den här innebörden; "Jag, finansminister , kaninle acceptera skärpningar av själva skattesatserna eller konsekvenser förpensionärerna som inte är direkt proportionella mot inflationens storlek. "Den oro som finns ute i landet skulle då ha stillats. När människorna - och delär rätt många människor som är småslugeägare; 1,2 mifioner hushåll är del väl -har arbetat ihop sina hus, som de har byggt själva, har de som alla andra gjorten långsiktig planering med kalkyler och bedömningar för framtiden. Deskattehöjningar som det nu är fråga om - för flertalet i går dekanske upp till ett par - kan omkullkasta deras ekonomiska planeringoch göra del svårt för dem att behålla sina hus. Del borde alltså vara ettintresse även för regeringen all försöka klara upp sådant genom lugnandeuttalanden. Jagställde tre frågor. Jag fick inle något svar på dem, och efter finansministernsuttalande kommer jag tydligen att bli besviken i de tre hänseenden där jagönskade förändringar. Min besvikelse kan jag väl bära. Men de som framför alltblir besvikna är de många människor som direkt berörs av della. Det är dem somjag nu speciellt tänker på. Detkan hända all det berodde på ett förbiseende att finansministern inte svaradepå frågan om tvåfamifishusen. Hur ser finansministern på dem? Jag tycker attdel vore värdefullt att få ett svar i varie fall på den frågan. Del behöver juinte innebära några löften att redovisa om finansministern tyckeratt det ärrättvist eller orättvist att deskall drabbas bara därför att lägenheternaligger ovanpå varandra i stället för bredvid varandra. Omförslagtill rörande omläggning av villabeskattningen Den här oron som talar om är väl i allt väsentligt betingadav den gamla kända erfarenheten all allting skall dramatiseras och många gångerpresenteras ofullständigt. kom ju själv, efter vad jag förstod, uppi talarstolen här utan all ha en aning om den moderation som jag ändåålade mig när jag gjorde mitt ullalande . Jag ifrågasatte om detfanns någon anledning all röra gränserna.