prot · FY0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Del bör kanske tilläggas att antalet förmodligenär högre, om man kunde identifiera också flera med psykiska handikapp. Tyvärrger resurserna ingen som helsl möjlighet till detta. Mänga av hardessutom en större andel handikappade än i-länderna, beroende bl. a. påspeciella klimatiska faktorer. Skäletlill att jag önskar ytterligare uppmärksamma de handikappades situation i världensu-länder är de inblickar jag under höstens arbete som UNESCO-konsull fick iNigeria. Detta land är ändå synnerligen progressivt, eftersom man nu vidinförandel av sexårig allmän grundskola också går in för att ta hand om dehandikappade. Det finns skäl att peka pä della, eftersom vi i i-länderna -ingalunda undantaget - dröjt åratal med utbildning av denna grupp, närvi startat skolundervisning. Inte förrän har viböriat en mer uppsökande verksamhet, som funnit en del gömda barn. Givetviskommer det all ta lång lid, innan föräldrar i slutar med att sättaul handikappade barn i djungeln för att förgås eller göra som en av representanternai Guinea-Bissau-delegalionen, som varit här, berättade för mig: sättaul det konstaterat utvecklingsstörda barnet på flodstranden - symbolisktförsett med mat - för all dränkas av floden när högvattnet kommer. Dessaprimitiva åtgärder viker dock alltmer, och har här en möjlighet attverkligen påskynda utvecklingen. Menhur skall man kunna föriita sig lill den lilla resurs har för dellaområde? Av 2 800 anställda i högkvarteret i arbetar en enda fiänstemanplus en sekreterare med utbildningen av de 400 miljonerna handikappade ivärlden. Det aren proportion som säger allt om intresset förspecialundervisningen pä denna nivå. Lål mig göra en överblicköver vad som hänt pä området. Startandelav ell program inom för undervisning av handikappade barn och ungdomardiskuterades under generalförsamlingar 1960, 1962 och 1964 utan attnågot beslut fattades. Under generalförsamlingen 1966 beslöts dock, under starkpåskyndan frän bland andra de nordiska ländernas delegater, att uppdra ålUNESCO:s generaldirektör "all utveckla ett program rörandespecialundervisning för handikappade barn och ungdomar med stöd av frivilligabidrag från medlemsstaterna". Beslutet fattades genom omröstning igeneralförsamlingen av medlemsstaternas delegater. Antalet medlemsstater varda121. Arbetsplanen fastställdeföfiande uppgifter för programmet: All upprätta och utveckla kontakter med Förentanationerna och dess organ för samordning av aktiviteterna inomrehabilileringsområdel och all samarbeta med frivilliga organisalioner, aktivainom specialundervisningens fäll. Alt organisera och leda väridsomfatlande studier,vilkas resultat skulle fiäna som anvisning och råd åt medlemsstaterna i derassträvan alt utveckla sina program för undervisning ål handikappade. All bistå medlemsstaterna med personlig assistansgenom experter och konsulter för all utveckla elt undervisningssystem för dehandikappade och att anordna utbildning av lärare för dessa grupper, genomstipendier lill studieresor och för utbildning samt genom all tillhandahållaoch anskaffa material för undervisning av handikappade. Programmetskulle vara medlemsstaterna behjälpligt alt utveckla undervisningen av blindaoch synsvaga, av döva och hörselskadade, av utvecklingsstörda och psykisktulvecklingshämmade och av rörelsehindrade. Från inneslutsäven de psykiskt störda och socialt missanpassade i programmet. Vafieutvecklingsland fär sig tilldelad en summa från UNDP. Landels regeringdisponerar över denna summa och prioriterar projekt för genomförande. Endastfå länder ger dock prioritet ät projekt rörande undervisning av handikappade.För närvarande pågår eller planeras special-undervisningsprojekl, finansieradefrån UNDP och administrerade av , i , , och . ;sregufiära budget för specialundervisningsprogrammet för åren 1975 och 1976upptar ca . för kontakter med medlemsländer och med organisalionersamt för en del specialsludier. Dessutom har ca . reserverats förenrundabordskonferens med representanter för de 18 fransktalande länderna iAfrika för alt stimulera till ökade insatser i dessa länder inomspecialundervisningen för de handikappade. UNESCO:sParlicipalion Programme medger bidrag till föga kostnadskrävande projekt, vartoch ell maximerat lill en kostnad av , och skall stimuleramedlemsstaterna lill aktivitet. bidrag täcker kostnaderna för delskonsulter som pä platsen hjälper till med pla- Utrikes-,h andels-och valutapolitisk debatt 8 protoko// 1975. Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt neringen av eltundervisningssystem för de handikappade eller med utbildning av deras lärare,dels stipendier lill undervisningsplanerare eller lärarutbildare frånutvecklingsländer, dels specialundervisningsmaleriel eller resor för deltagarefrån utvecklingsländerna i tekniska konferenser. Föråren 1975 och 1976 skall specialundervisningsprogrammet dela knappt en halvmifi. kr., anslagna för nämnda program, med sex andra program. Hittillshar inkommit 25 framställningar om assistans inom specialundervisningens områdeför . Beslut om fördelningen skall fattas inom den närmasteliden. ;sfrivilliga bidragsfond lämnar bistånd inom samma områden som ParlicipalionProgramme, och framställningar som ej kunnat bevifias pä grund av knapphet påmedel under delta program omprövas för assistans frän frivilligabidragsfonden. Norgesdelegat under generalförsamlingen 1968 delgav offentligt sin regerings beslutatt lämna ett frivilligt bidrag pä ca . bidrog också , och Danmarkmed lika stor summa var. har frivilliga bidrag påtillsammans . influtit till specialundervisningsprogram -en generande låg summa. Endastelt land, , har lämnat åriiga bidrag. var frivilligabidrag pä ca . det enda frivilliga bidrag som inflöt till programmet.Som bekant är ett av världens . förmedlar givarländers gåvor, destinerade till skolor förhandikappade i ell antal utvalda utvecklingsländer vilka kan köpaundervisningsmateriel för dessa kuponger, som är en sorls internationellacheckar. Sädana köp kan göras även i länder med härdvaluta, något som med andrabetalningsmedel vanligen är omöjligt för länder med "mjuk" valuta. Behovetav medel är stort. Mänga projekt, som skulle kunna ge god effekt till enrelativt blygsam kostnad, har på grund av brist på finansiella resurser ejkunnat komma lill stånd. UThani framhöll i elt tal 1971, då han ännu var FN;s generalsekreterare, sammanslagna hjälpen lill de handikappade i tredje världen från alla FN;sorgan och alla övriga internationella statliga och privata organisalioneruppgick, per handikappad, lill eller . Jag upprepar;till per handikappad och år. Kundenågot industriland bryta isen och besluta om ell årligt ekonomiskt bidrag tillUNESCO;s program för undervisning av de handikappade skulle förmodligen andraländer föfia efter. Arbetsuppgifternaför personalen inom specialundervisningsprogram, som består av enenda fiänsteman och en sekreterare, är omfattande och synnerligen tidskrävande.Effektiva åtgärder för utvecklandet av resurser för specialundervisning krävermassiva insatser i lid, personal och ekonomiska resurser som ej slår lillUNESCO;s förfogande. En utökning av den här angivna personalen vore envärdefull och välkommen förstärkning. Med hänvisning lill del nämnda hoppas jag all vi skall kunna skapa enopinion i värt land, så att vi i vanlig ordning är beredda all görapåtryckningar och anslå medel för att lätta del oerhörda tryck och deobeskrivliga bekymmer som föfier av all vara handikappad i u-land. Regering ochriksdag bör också pä delta område göra lill ett föregångsland - inleminst därför att vi själva prioriterar de handikappade i vårutbildningspolitik.' Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Hen (): Det är givetvis inte lätt att efter snart åtta limmars utrikespolitiskttalande tillföra debatten något väsentligt nytt eller all anlägga några nyasynvinklar. Jag vill emellertid ändå ta de få närvarande kammarledamöternas tidi anspråk för några minuters filosoferande kring elt speciellt problem. Delär naturiiglvis helt banalt att säga det - men vi lever verkligen i en orolig värld,och detta trots ständiga ansträngningar från världsorganisationen i ,den europeiska säkerhetskonferensen och enskilda länders och statsmäns idogaförsök all skapa avspänning mellan länder i konfliktsituationer och trygghetoch åtminstone elementär välfärd ål mänskligheten. Oroshärdarnaär många, händelseutvecklingens mönster ofta svåröverskådliga ochframtidsutsikterna minst sagl oklara. Del gäller den av sprängstoff laddadePaleslinafrågan lika väl som den lill synes hopplösa situationen på Cypern.Dessa oroshärdar har verkat som gamla surdegar på delinternationella planet. Del aktuella labila läget i kan antingenutvecklas till all en verklig demokrati bildas eller till alt en ny diktaturavlöser den gamla. Del senare vore naturligtvis en tragedi för del portugisiskafolket och för hela . Utvecklingeni flera av mänga stater präglas också av oro och ovisshet. Delallvarliga läget i blir alltmera kaotiskt. Del öppna kriget iEritreaprovinsen och svältkatastrofens föfider medför oändliga lidanden förlandets befolkning. Isödra kan en kritisk tid vara förestående för regimen i , varsställning försvagats. Och med spänning har man skäl alt avvakta om Sydafrikaskall efterkomma FN-beslutet som ålägger landet att släppa greppet om . beflnner sig i öppet krig med Cambodja.Befolkningens lidanden i det tidigare ganska idylliska Cambodja är detohyggligt all la del av. Del sega motstånd som landet bjudit är egentligenmyckel märkligt, särskilt i betraktande av försvagadeställning. En förklaring är väl stormakts-blockens agerande - och Sovjeterkänner båda medan prins sitter i ! Trotsall oro, farofyllda spänningslillstånd och risker för uriaddningar finns detdock vissa positiva tecken. Kissingers oförlrutna fredsmissioner, de fortsattasovjetisk-amerikanska ansträngningarna lill samarbete och Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt samförstånd och tecknen päen förestående öppning i relationerna mellan och är några.Förhoppningarna om att den ekonomiska krisen i många väsleriändska stater skallvändas i en ny uppgång fram liksom att vi är pä väg ul urenergikrisen är andra. Betydelsen av del samband som finns mellan den oro somföfier med ekonomisk svaghet och stor arbetslöshet i många tongivandeväststater å ena sidan och deras förmåga att göra positiva internationellainsatser å den andra får nämligen inte underskattas. Modernakommunikations- och informalionsmedel har pä etl revolutionerande sätt föralla människor i värt land gjort del möjligl all föfia världshändelserna.Nyhelsnotiser, reporlageartiklar och bilder i pressen kompletteras av program iradio och TV, som brutalt för in i våra hem krigets grymhet och vardagens svälloch nöd i många falliga länder. Det är naturligt all människorna lar starkt intryckav della. Det är också förståeligt att deras engagemang ofta blir starktkänsloladdat. Den slora betydelse massmedia fått gör deras verksamhet särskiltansvarsfull. Den gör det också angelägel all ensidig, tendentiös informationbalanseras av väl underbyggd faktainformation. Änmera viktigt är emellertid att officiella svenska ställningstaganden ochuttalanden i utrikespolitiska frågor bygger på vederhäftiga uppgifter ochsakkunnigt utförda analyser av dem. Det är en grundläggande förutsättning föralt våra ståndpunkter i längden skall respekteras. Detta gäller kanske isärskilt hög grad den svenska alliansfria politikens anseende. Del är f ö.inte bara ett primärt svenski intresse att denna huvudlinje i den svenskautrikespolitiken - varom alla demokratiska partier i är ense -respekteras i både väst och öst, av såväl stormakter som småstater. Delär önskvärt och angelägel alt sådana analyser av faktaunderlaget ocksåredovisas som bakgrund lill olika utrikespolitiska slåndpunkisla-ganden ochuttalanden. Endasl därigenom kan omvärlden bedöma graden av objektivitet ochdärmed styrkan och kraften, i vad som sägs. Endasl därigenom kan man undgåintrycket av subjektivt och känslomässigt tyckande. På det sättet undviker manockså i görligaste män alt skada det egna landels relationer lill andra stater,med vilka vi normall upprätthåller vänskapliga förbindelser. Densvenska allmänheten har verkligen anledning och räll all kräva att sakkunnigalägesanalyser och vederhäftiga bedömningar av dessa skall ligga lill grund förutrikespolitiska ställningstaganden och uttalanden. Men det fär inte vara nogmed detta. Den svenska allmänheten - upplyst, kunnig och klok - har också rältalt fä la del av de motiv som föranleder den ena eller den andra svenskautrikespolitiska aktionen. Del borde f ö. också ligga i den svenska regeringenseget intresse att medverka lill denna form av kunskapsspridning. Del ärnämligen enligt min mening bättre all vår utrikespolitik mera är förankrad isvenska folkets förnuft än i dess känslor. Hen i (s): Ulrikesdeklarationen innehåller elt längre avsnitt om konferensen försäkerhet och samarbete i , ESK. Denna långt utdragna konferens mellanalla regeringar och och har blivit något av en senkommenfredskonferens efter del andra väridskriget. De resultat som uppnåttsinom ESK värderas positivt av den , och i dagens deklarationsägs dessutom att "de europeiska länderna tid efter annan bör samlas tillnya möten" av detta slag. Vidsidan av regeringskonferensen i och har del på senare ärhållits två inlerpariamentariska konferenser kring säkerheten och samarbetet iEuropa. Dessa konferenser spelar en viss roll för opinionsbildningen och ingåri del allmänna mönstret av ökat europeiskt samarbete. Det kan därför vara avett visst intresse att här hell kort rapportera om de parlamentarikerkonlaklersom pågår vid sidan av regeringsförhandlingarna. Denförsta inlerpariamentariska säkerhetskonferensen hölls i i januari1973. Det var faktiskt första gången efter kriget som parlamentariker frän sägott som alla europeiska länder träffades för att diskutera gemensamma problem. Konferensenarbetade i kommittéer motsvarande de s. k. korgarna vid ESK i . Inomloppet av nådde man samförstånd kring ett slutdokument som i sinahuvuddrag och i många detafier överensstämde med rekommendationerna frändiplomatkonferensen i daterad . Depositiva erfarenheterna frän stimulerade till en ny konferens somhölls i av februari . Där ar-belade man påsamma sätt som i , och också denna parlamentarikerkonferenspräglades av en stark ambition från nästan samtliga delegationers sida attuppnå s. k. konsensus. Belgradkonferensengick mer in på detafiproblem och då främst sådana där regeringsförhandlingarnai mött svårigheter. 25-lalei delegationer med omkring 200parlamentariker assisterades av diplomatisk personal som lill en del var hämtadfrån ESK. Också slutdokument kan värderas positivt. Del gervissa fingervinsingar om vad som kan vara möjligl all uppnå i . Mankan peka på den starka sammankopplingen av de tio principerna isäkerhetsavsnittel. Positivt var också att öst i inte insisterade påskyddsklausuler om självbestämmanderätt och icke-inblandning i interna angelägenhetereller hänvisningar lill s. k. "muiually acceptable condilions" närdel gällde exempelvis informationsfriheten. Närman värderar en inlerpariamentarisk text av del här slaget måste mannaturligtvis hålla i minnet att dellagarna är väl medvetna om all del inle ärnågra bindande mellanstatliga åtaganden som görs. Men som en opinionsyttringoch som ett inslag i de allmänna avspänningssträvandena kan den spela en vissroll. En av de frågor sombehandlades i var kärnvapenfria zoner. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt I en memorandum somSovjets inlerpariamentariska grupp cirkulerade före sadesdel bl. "Skapandetav en kärnvapenfri zon i norra och avskifiandel av de berörda staternasterritorier frän kapprustningen skulle också gynna den militära avspänningenoch konsolidera freden i . Kärnvapen-makterna kunde bli garanter av enkärnvapenfri zon i denna del av ." Ielt inlägg i generaldebatlen i begärde den svenska delegationen idetta avsnitt ett förtydligande från den sovjetiska. Vipekade på all "norra " geografiskt omfattar dels de fyranordiska länderna, dels den nordvästra delen av nordiskaländerna'har anslutit sig lill icke-spridningsfördraget och är i praktikenredan ell kärnvapenfriit område. Däremot vore del naturligtvis av värde omockså den nordvästra delen av kunde bli kärnvapenfritt område. Angåendegarantierna underslröks all det bara kunde bli tal om s. k. negativa garantier,dvs. all kärnvapenmakterna förbinder sig att inte använda kärnvapen i området.Det skulle göra medeldislansraketer och taktiska kärnvapen i närheten av detnordiska området överflödiga, och de borde föfiaklligen avlägsnas. Logikenkräver dock att hela denna fråga diskuteras i ell större europeiskt sammanhang. Detsvenska inlägget i-Belgrad anslöt sig alltså till tidigare svenska uttalandenoch avsnittet om garantier var nästan ord för ord vad statssekreterare skrivit i en finländsk tidskrift; Densovjetiska delegationen i avstod från all i debaiten kommentera sitteget skriftliga förslag. Delsvenska inlägget har däremot enligt UD:s pressöversikl kommenterats i en finsktidning, Tiedonanlaja, där del blivit ell av "reaktionära kretsar"framfört "ensidigt avruslningskrav pä ". Dessa tidningsskriverierhar sedan resulterat i en viss diplomatisk aktivitet i och . Den här lilla incidenten i den allmänna internationellaavspänningsdebatten kan illustrera all en skrattretande förvrängning av enöverspänd finsk journalist rimligen borde negligeras av ansvarstyngdadiplomater med sinne för källkritik. Överläggningenvar härmed slutad. Päförslag av herr andre vice talmannen beslöt kammaren att uppskjuta behandlingenav på föredragningslistan återstående ärenden.lill . § 7 Herr andre vicetalmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle inrikesutskoltets belänkanden nr 3 och 2 i nu angiven ordning uppförasfrämst bland tvä gånger bordlagda ärenden. § 8 Anmäldes och bordlades Nr 18 med förslag tillsleriliseringslag, m. m. Nr 48 med förslag lill ändraderegler för beskattning av samfälligheter, Nr 69 med förslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1969:36) om telefonavlyssning vidförundersökning angående grovt narkotikabrott m. m. §9 Anmäldes och bordlades betänkande Nr 6 med anledning av proposiiionen 1975:1 såvittgäller domstolsväsendet m. m. jämte motioner §10 Anmäldes och bordlades Motion Nr 1884 av herrBlomkvist m.fl. med anledning av propositionen 1975:40 om kommunalkonsumenlpolilisk verksamhet m. m. §11 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades föfiande interpellation somingivits lill kammarkansliet Nr 44 av () lill herr statsrådet om ändrad lagstiftning rörande hyra av lokal: Sedan mänga år har statsmakterna på olika sätt söktpåverka utvecklingen pä hyresområdet i syfte all skydda mol omotiverat högahyror. har man övergått lill en lagstiftning som förutsätterhyressällning genom förhandlingsöverenskommelser mellan parter pähyresmarknaden. Den s. k. bruksvärdeprövningen ingår därvid som etl vikliglinstrument. Av naturliga skäl utgör bostäderna den viktigaste faktorn påhyresmarknaden. Enannan del av hyresmarknaden utgörs av lokaler, ofta förhyrda för affärs- ellerhaniverksändamål. 1 princip gäller samma regler för dessa som för bosläder,alltså hyressällning efter förhandlingar. Däremot förekommer ingen bruksvärdeprövning,och besittningsskyddet är svagare, s. k. indirekt besittningsskydd. Det måsteav olika skäl anses otillfredsställande med nuvarande ordning förlokalhyresgäsier. Några punkter skall upptas i det föfiande. Vad försl gälleruppsägningstiden i hyreskontrakten är den oftast salt Dennalid måste numera anses vara alltför kort. Genom ny lagstiftning har deanställda tillförsäkrats väsentligt förlängd uppsägningstid. Eftersom dellamedfört ökat ansvarstagande också för den rörelseidkare som förhyr arbetslokalbör uppsägningstiden i hyresavtal anpassas lill den nya situationen.Uppsägningstiden bör förlängas lill . Därtill bör någon formav varselskyldighet övervägas. Genom ändringar av ifrågasatt slagtillförsäkras lokalhyresgäsi ell i förhållande lill nu bättre besittningsskydd.Indirekt skulle också de anställdas situation förbättras. Iförekommande lokalhyreskontrakl förekommer bestämmelser om indexreglering avhyrorna. fanns motsvarande regler i vissa hyreskontrakt för bosläder.Numera har lagregler införts som förbjuder sådana bestämmelser i fråga ombostäder. Enligt milt förmenande finns inga sakliga motiv för indexreglering avhyror för lokaler. Frågan om införande av förbud bör därför övervägas också pädella område. Vadså gäller hyressältningen för lokaler finns del f n. inga regler som skyddarmol omotiverade hyreshöjningar. Det har föruisans att hyressällning skall skemed beaktande av bakomliggande kostnader för ulhyraren och en fungerandemarknadssituation. Del har emellertid visat sig an nuvarande oidning germöjlighet lill oskäliga hyreskrav, som den enskilde lokalhyresgästen har svårtatt väria sig emot. Jaghar tagit del av etl uppsägningsfall där vederbörande fastighetsägareförelagt lokalhyresgäslen nytt hyreskontrakt, innebärande en förhöjning av denårliga grundhyran från . Därefter skall en årlighyreshöjning ske med . Hyreskravetinnehåller därutöver att indexuppräkning skall ske av utgåendekonsumentprisindex. Värmetillägg skall erläggas därutöver. Föralt förebygga alt fall som del här i korthet redovisade uppstår vid avvecklingav hyresregleringen för lokaler finns det en bestämmelse om all hyresnämndskall ges möjlighet att slå ut avtalade hyreshöjningar överen fyraårsperiod.För lid därefter flnns inga särskilda bestämmelser. Det förefaller som om denunder övergångsperioden tillämpade ordningen i de flesta fall har fungerattillfredsställande. Delsynes emellertid nu flnnas anledning att överväga någon form av skydd förlokalhyresgäsier vilken förhindrar oskäliga hyreshöjningar. En lösning somdärvid bör prövas är införande av bruksvärdeprövning, sä som gäller i frågaom bosläder. Möjligl är all andra lösningar kan övervägas. Under allaomständigheter måste rimliga förhållanden garanteras också pä denna del avhyresmarknaden. Medhänvisning lill del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd alt till herrstatsrådet få ställa föfiande frågor: Är statsrådet beredd alt skyndsamt framläggaförslag innebärande en lägsta uppsägningstid i hyresavtal för lokal om tolvmånader, kompletterade med regler om varselplikt? Vill statsrådet medverka lill införande av förbudmot indexklausul i hyresavtal för lokal? 3.Vill slalsrådel överväga införande av bruksvärdeprövning av lokalhyror ellerannan jämförbar lösning i syfte att förhindra oskäliga hyreshöjningar? §12 Meddelande om fråga Meddelades att föfiandefråga framställts Nr127 av () till herr finansministern om anskaffningen avdatorutrustning för den allmänna försäkringen: ADB-kapacitelen inom den allmänna försäkringen harbyggts upp , och är landels försäkringskassoranslutna till en central datoranläggning i . Där finns tvä stycken datorer,6060. Imars 1975 hade dessa datorer ersatts av tvä stycken 6080 lill enkostnad av , vartill kommer kostnad för periferiutrustning med . Till bägge beloppen skall läggas mervärdeskatt. Enligt gällande bestämmelserhar statskontoret bemyndigande att lägga ut beställningar för maximalt 300000kr. Hade regeringen lämnat bemyndigande till detta köp? Planeras inköp av ylleriigare datorutrustning lillSundsvallsanläggningen under innevarande år? Borde inte en anskaffning av denna storleksordningfinnas angiven i propositionen 1 bil. 9 IX 5Statens datamaskinfond; Anskaffning av datamaskiner? §13 Kammaren åtskildes .