prot · FY0957 · 1975-12-31 00:00:00 — Statsrådet , som hade skrivitpropositionen, anförde vidare att "när partsorganisationerna inte på egenhand kan bemästra övergångsproblemen pä ell socialt godtagbart sätt, måstesamhället gä in och la ansvar för att de förändringar, som kan bli en föfid avatt hyrorna anpassas till marknadsläget, inte inträder alltför brådstörtat ochleder till onödigt svåra påfrestningar på de utsatta företagen och derasanställda". Detciterade uttalandet frän statsrådet handlade om övergångsproblemen. Men jagskulle vifia vidga uttalandet lill all gälla den mera långsikliga hanteringenoch särskilt understryka de anställdas situation i dessa sammanhang. Avmin interpellation framgår ett aktuellt fall av hyreskrav som innebär en fördubblingav hyran utan all några som helsl förändringar av lokalerna har skett. Inteheller i övrigt finns några relevanta skäl för kravet. Meninle nog med detta. Fastighetsägaren kräver en ylleriigare upplrappning avhyran med . per är och därutöver en årlig indexuppräkning.Till della kommer särskilt värmeiillägg. Jag avser självklart inte attdiskutera det konkreta fallet men vill tillägga all sedan inlerpellationenväcktes har jag fält del av andra liknande fall. Somjag i korthet har påpekat i inlerpellationen finns del anledning all kopplafrågan om lokalhyresgästs besittningsskydd lill den reformverksamhet somhandlar om anställningstryggheten och som för arbetsgivaren innebär etl ökatansvarslagande gentemot tidigare. En anpassning av såväl uppsägningstider somfrågan om besittningsskydd måsie här ske för all inle oförutsedda svårigheterskall behöva uppstå. Som jag ser det handlar del om trygghet både förlokalhyresgäsien-förelagaren och för de anställda. Del finns anledning altbeklaga att vissa faslig-helsägare lydligen inte har förmåga lillsjälvdisciplin ulan ser den egna vinslen som del viktigaste. Inför sådanaföreteelser är del nödvändigt att samhället inle står overksamt. I interpellationssvaretanför statsrådet all de frågor jag har Omändrad lagstiftning rörande hyra av lokal Omändrad lagstiftning rörande hyra av lokal tagit upp lar sikte pååtgärder inom ramen för gällande lagstiftning om det s, k, indirektabesittningsskyddet. Jag vill bekräfta all så är fallet. Den uppläggningen ärfullt medveten. Jag anser nämligen alt man bör utvärdera erfarenheterna av deundersökningar som jag förutsatt måste komma till stånd och som statsrådetocksä nämner om i sitt svar, innan man vidtar mera långtgående åtgärder. Minatankegångar i inlerpellationen tar alltså sikte på möjliga ändringar inomramen för del s. k. indirekta besittningsskyddet. Etlför mig vikligt skäl är vidare att jag anser alt det brådskar med åtgärder. Jagutgår ifrån att statsrådet delar min uppfattning all företeelser av detslag som föranlett inlerpellationen måsle motas av effektiva ätgärder. Vadförst gäller uppsägningstiden har jag, som jag här redan har berört, kopplatden lill den lagstiftning som tar sikte på ökad anställningstrygghet. Detframstår för mig som uppenbart att en anpassning måste ske och all en sådanåtgärd bör kunna vidtas ulan att man avvaktar de mera grundliga övervägandensom kan vara erforderliga. Jag skulle vifia fråga Slalsrådel om han inlepå denna punkt delar den uppfattning som jag har gett ullryck åt. Sånågra ord om indexregler i hyresavtal. För några är sedan väckte jag sammaspörsmål i en interpellation, också den till slalsrådel . Då gällde delemellertid indexregler i hyresavtal för bostäder. Del svar jag dä flck varutomordentligt positivt. Men ännu bättre var all med berömvärd skyndsamhetarbetades ett förslag fram i samband med förslag till andra ändringar ihyreslagsliflningen, innebärande förbud mot regler av det här slaget. Som jagser saken, borde del vara möjligt alt vidta samma åtgärder i fråga om lokaler,också här ulan all avvakta andra mera långtgående åtgärder. Jag skulle vifiaställa ytterligare en fråga lill statsrådet ; Finns det några speciellaskäl som talar mol de här synpunkterna? Dentredje fråga som jag har tagit upp gäller någon form av prövning av hyresnivånockså för lokaler, i likhet med vad som sker i fråga om hyreslägenheter. Jag ärmedveten om att del kan bereda slörre svårigheter att flnna en lösning på delproblemet, men detta får självklart inte utgöra ett hinder för att ingripandensker, Isill svar redovisar statsrådet att , Sverigeshantverks- och industriorganisaiion och hänvänl sigtill justiliedepartementet rörande en förstärkning av besittningsskyddet förlokalhyresgäster. Den omständigheten att dessa framställningar gjortsunderstryker behovet av skyndsamma och effektiva åigärder. Eftersommitt inlryck av svaret från är att attityden är något avvaktande,skulle jag gärna se att slalsrådel här och något ytterligare ville utvecklasina synpunkler på den här frågan. Alt statsrådet och jag är överens om attsamhället har etl ansvar på delta område tar jag för givet. Jagtackar än en gäng för svaret frän statsrådet och hoppas alt han skall tillmötesgåmitt önskemål om några ytterligare synpunkter. Jag skall väl inle låta den här uppmaningen fä klinga helt ohörd, ävenom mina kommentarer inle kan gå särskilt myckel pä djupet innan vi har gjort deundersökningar som behövs. Jag tror all vi till en börian kan konstatera attherr och jag är överens om att det inte är tal om någon genomgripandeändring av systemet för lokalhyresgäster. Själva besittningsskyddet och dentrygghet som lokalhyresgästen skall ha rätt till får sökas inom ramen för s.k. indirekl besittningsskydd, dvs. en rätt för hyresgästen alt få ersättning avhyresvärden om en uppsägning eller en vägran att föriänga ell hyresavtal tersig obefogat. Även om man håller sig kvar inom ramen för indirektbesittningsskydd hindrar del inle att det kan flnnas en rad olika förbättringarall överväga i lokalhyresgäslens ställning. Detsvåraste av de problem som tar upp gäller självahyressältningen. På bostadsmarknaden har vi lyckats arbeta oss fram till vissabruksvärdeprinciper, som med den praxis som byggts upp har fått någorlundastadga. Reglerna har ocksä finslipats lid efter annan. När del gällerlokalhyresmarknaden är läget väsentligen ett annat. Det finns inte samma hållpunkterför en bedömning av bruksvärdehyra, och del är ocksä välmedveten om. Vad man kan och bör la ul för en affärslokal som hyrs ut är myckelberoende av vad för slags affärsverksamhet som bedrivs och lämpligen kanbedrivas i den lokalen, vad det råder för konjunktur för den typen avaffärsverksamhet osv. Det blir en mycket splittrad bild, där en förfäriig mängdolika faklorer ofrånkomligen kommer alt påverka hyresnivån. Jag har därför intenågonting att ge pä hand när del gäller möjligheterna all införa någol slagsbruksvärdeprövning för lokalhyrorna. Jagkan däremot tillåta mig att ge en sponlankommenlar till de andra uppslagen somframförs i inlerpellationen. Båda de uppslag som ger förefallermig rätt rimliga. Del ena uppslaget gäller tanken på att förbjudaindexklausuler i kontrakt för lokalhyror liksom man har förbjudit dem ikontrakt för bostadshyror. Det förefaller som om mycket talar för herrHenriksons synpunkter i den delen. Sammapositiva men litet försikliga kommentar kan jag ge när det gäller det andrauppslaget - att försöka finna något slags lägsta uppsägningslid ihyresavtalen, som är anpassad till de uppsägningstider som vi har att göra mednu pä arbetsmarknaden enligt den färska anställningsskyddslagen. Inför man fören mängd arbetstagare en garanterad uppsägningslid pä kan utantvekan den affärsidkare som skall iaktta den uppsägningstiden gentemot sinaanställda behöva ett litet längre rådrum än när hans hyresvärdsäger upp honom. Meddessa kommentarer i anslutning till uppmaning hoppas jag attherr önskemål om besked från mig för dagen Omändrad lagstiftning rörande hyra av lokal Omändrad lagstiftning rörande hyra av lokal kan anses tillgodosedda.Jag delar uppfattning att det här är en fråga som skallhandläggas utan onödigt dröjsmål. Vi skall göra de undersökningar som behövs säfort del kan ske. Om vi med gemensamma ansträngningar, och jag,gör klart för fastighetsägare som arbetar på den här lokalhyresmarknaden attsamhället känner sitt ansvar för lokalhyresgästerna, alt vi verkligen föfier ulvecklingen,att vi tänker göra de undersökningar som behövs för all fä grepp om vad somhänder, att vi tänker spåra de missbruk som eventuellt kan förekomma och alt vitänker ingripa med de åtgärder som behövs, skall kanske redan den observansenpå marknaden och pä problemen kunna bidra till att hålla tillbaka defastighetsägare som kunde vara sinnade att missbruka den frihet somlagstiftaren har gett dem. Jag är utomordentligt tillfredsställd över de kompletterandesynpunkter och besked som statsrådet nu lämnade utöver vad han framhölli sill inledande anförande. Jag tror all de kan ha en allmänprevenliv verkan idelta sammanhang. Jag snävar i och för sig inie efter att vi skall lagstiftaoch reglera på varie område och göra det svårt för människor att sköta sinaegna angelägenheter, men förutsättningen för denna frihet är alt alla som haren roll att spela är utrustade med ell nödigt mall av ansvar såväl för sin egenverksamhet som för den som pågår i deras omedelbara närhet och som man kanpåverka positivt eller negativt. Närdet gäller fastighetsägarnas roll i det här sammanhanget framstår det somalldeles självklart, alt det främsta motivet för deras verksamhet inte får varahögsta möjliga vinst på verksamheten. Del innebär naturligtvis inle alt jaginle inser att de måsle ha täckning för sina kostnader och rimlig avkastning påinsatt kapital, men därutöver finner jag inle anledning alt verksamheten skallge någon ytteriigare avkastning. Vadsom för mig har framställ som allra viktigast i det här sammanhanget ärreaktionerna frän anställda som kan bli berörda, om en hyresvärd tillåter sigatt handla pä elt säll som inle är godtagbart. De kan ju råka i utomordentligasvårigheter. Även om arbetsgivaren formellt har skyldighet att iakttauppsägningstider osv., är de anställda ingalunda skyddade i ell sådant läge.Sysselsättningen och möjligheterna till verksamhet för anställda och förföretagare bör enligt min mening ges företräde vid bedömningen av de olikafaklorer som man i detta sammanhang har att ta hänsyn lill. Jagskall inte pressa statsrådet på ytterligare några besked, eftersom jag alltsåär utomordentligt nöjd med de kompletterande uttalanden han nu gjort. Jaghoppas att det skall bli möjligl all lösa dessa frågor på ett säll som allaberörda parter kan vara nöjda med. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Föredrogs ochhänvisades Nr 57 f''""-- den Nr 2048 tillkonstitutionsutskottet -------------- §10 Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottets betänkande nr 18,justilieulskollels betänkande nr 11 och 12, lagutskottets betänkande nr 12 och13, socialförsäkringsutskottets betänkande nr 12, utbildningsutskottetsbetänkanden nr 9 och II, trafikutskottets betänkanden nr 6 och 7,jordbruksutskottets belänkande nr 5 och 6 samt civilutskottets betänkanden nr9-13, §11 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr 54, §12 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle näringsutskottets betänkanden nr 15,12, 13 och 14 i nuangiven ordning uppföras sist, §13 Anmäldes och bordlades Nr 102 med förslag tillräntelag m, m. §14 Anmäldes och bordlades Nr 14 revisorers berättelse öververkställd granskning av riksgäldskonlorels tillstånd, styrelse ochförvaltning under /74 §15 Anmäldes och bordlades betänkande Nr 11 med anledning avdels propositionen 1975:1 om anslag om justitiedepartementetsverksamhetsområde för /76 till datainspektionen, dels motioner Nr 10 med anledning av propositionen 1975:1 såviiigäller anslag till lärarutbildning jämte motioner §16 Anmäldes och bordlades Nr 2050 av herrJonasson med anledning avproposiiionen 1975:46 om planering och samordning av samhällets insalser förrekreation och turism 253 med anledning avpropositionen 1975:57 om etl nytt system för automatisk databehandling inomfolkbokförings- och beskallningsområdel med anledning av propositionen 1975:67 om lag omändring i lagen (1945:119) om stängselskyldighet för järnväg m.m. med anledning av propositionen 1975:77 med förslagtill lag om ändring i tulltaxan (1971:920) Nr2054 av herrar i och med anledning avpropositionen 1975:78 om lagstiftning angående ansvar för funktionärer ioffentlig verksamhet, m, m. med anledning av propositionen 1975:98 omskatteplikt för vissa studiebidrag, m. m. §17 Anmälan av interpellation Anmäldesoch bordlades föfiande interpellation som ingivits till kammarkansliet Nr55 av () lill herr socialministern om vidgad rält till vårdbidrag: Enligt 9 kap, 4 § lagen om allmän försäkring (AFL)äger försäkrad förälder för vård av barn som ej fyllt 16 är rätt lill vårdbidragom barnel på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annathandikapp för avsevärd tid och i avsevärd omfattning är i behov av särskildtillsyn och vård. Genombeslul av riksdag har - med verkan fr, o. m. - införtsväsentligt gynnsammare regler i fråga om rätten till vårdbidrag. Ävenmed den utformning bestämmelserna kommer all ha i fortsättningen leder deemellertid i vissa fall lill konsekvenser som enligt min mening inle kanaccepteras, och detta sammanhänger med alt värdbidraget betraktas som enlilläggsförmän lill folkpension. i sin tur innebär all den som vårdarbarnet för att komma i åtnjutande av värdbidrag måste uppfylla de allmännaförutsättningarna för räll till folkpension enligt 5 kap. 1 § AFL, dvs.han/hon måste vara svensk med- borgare som är bosatt iriket eller ha varit mantalsskriven i han/hon fylll 62 äreller för . I en famifi där fadern är svenskmedborgare och modern av utländsk nationalitet och där det handikappade barnetvårdas av modern kan alltså något vårdbidrag i princip inte utgå. Värdbidragetvar före knutet till barnel. Genom 1973 årsföräldraförsäkringsreform tillkommer del numera vårdnadshavaren. 1973 årsreform har alltså sä lill vida inneburit en förbällring att barnetsnationalitet nu är utan betydelse för rällen till vårdbidrag. Enligt min meningär det emellertid inte mindre orimligt alt vårdnads-havarens nationalitet skallvara avgörande för om vårdbidrag skall utgå eller ej. Eltsätt att undanröja denna från rättvisesynpunkt otillfredsställande effekt äratt göra rätten lill vårdbidrag beroende av om vårdnadshavaren är inskriven hosallmän försäkringskassa. Sådan inskrivning förutsätter endasl att vederbörandeär bosall här i riket. Medhänvisning lill vad jag anfört anhåller jag om kammarens tillstånd att tillherr socialministern få ställa följande fråga; Villherr socialministern medverka till en sådan ändring av AFL all de av migredovisade konsekvenserna av gällande bestämmelser undanröjs? §18 Meddelande om frågor Meddeladesatt föfiande frågor framställts Nr161 av i (c) till herr socialministern om översyn avsmittskyddslagstiftningen: hemställde i elt enhälligtbelänkande, 1973:24, som bifölls av , om en översyn avsmillskyddslagsliftningen i vad avser behandlingen av veneriska sjukdomar.Något förslag om ändringar i smiitskyddslagen har ännu inte aviserats. Är statsrådet beredd alt redovisa hur denna frågahandlagts och när ett förslag lill ändring i lagen kan föreläggas ? Nr 162 av () lill herr finansministern om dubbelbeskattningsavtal med : Del avtal för undvikande av dubbelbeskattning somsedan den 14 mars 1966 funnits med har av regeringen uppsagts den 26juni 1974 med verkan fr. o. m. den . Detta har medfört ekonomiskakonsekvenser för ell stort antal svenska medborgare. Vad är orsaken till altregeringen sagt upp avtalet? Har regeringen upptagit förhandlingar med denspanska regeringen för all åstadkomma etl nytt avtal? Om så är fallet, när kan detta avtal väntas träda ikraft? Nr163 av i (c) lill herr bostadsminislern om prövningsreglerna ibosladslångivningen: riksdag (CU 1974:14 s. 5-6) begärde attprövningsreglerna i bosladslångivningen skulle anpassas lill de ändradeplaneringsförulsäll-ningarna. Förslag lades efter en översyn fram ipropositionen 1974:150 och föranledde elt riksdagsbeslut (CU 1974:36), Beslutetinnebar alt kravet på varaktigt behov av byggnaden skall anses tillgodosettbeträffande småhus som skall bebos av låntagaren, om kommunen åtar sig visstansvar för föriust på lånet, Ibeiänkandel CU 1974:14 (s. 6-7) anförde civilulskoltet i anslutning tillmotionerna 1974:1163 och 1170 (c) att frågan om hur de jordbrukspoliliskaintressena skall behandlas i den kommunala bebyggelseplaneringen och denstatliga långivningen torde komma att beröras av den enligt ovan begärdaöversynen. Tvekanhar uppstått huruvida.deändrade reglerna för bedömning av omvaraktigt behov av bostäderna föreligger ocksä ansetts innebära att tidigareultalanden (bl. a. SU 1964:42) om hänsyn till jordbrukspolitikens krav förloratsin aktualitet. Kommunens beslut skulle i sä fall bli avgörande och samrådetmed lanlbruksmyndigheterna .obehövligt. Medhänvisning till det anförda vill jag lill herr bosladsministern ställa föfiandefråga: Äräven enligt statsrådets mening det kommunala ansvarsätagandet för bostadslånensamt avgörande för bedömningen av låneförutsättningen varaktigt behov, ellerkräys fortfarande en statlig jordbrukspolitisk bedömning i vissa fall? Nr 164 av () till herr kommunikationsministern om skyldigheten att anlita lots: För fartyg med vissa laster och i vissa farlederråder skyldighet att anlita lois. Enligtlotsförordningen är del loisen som ansvarar för lolsningen. Om lotsen pä grundav fiocka, mörker eller andra omständigheter ej kan ge säker vägledning, är hanskyldig ange de åigärder som därigenom är påkallade med hänsyn till fartygelssäkerhet. Befälhavaren kan då handla mol lotsens anvisningar och fortsättaresan även om lotsen avsagt sig allt ansvar för eventuella föfider, betingadeav åsidosättande av tillfredsställande säkerhet. Anserkommunikationsministern att befälhavaren i ett sådant läge bryter mol bestämmelsenom skyldighet all anlita lots? § 19 Kammaren åtskildeskl.