prot · FZ09136 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:136 Förhandlingarnaleddes till en början av fru tredje vice talmannen. yalav fullmäktig jämte suppleant i §1 Val av fullmäktig jämte suppleant i FruTREDJE VICE TALMANNEN: Depå föredragningslistan upptagna valen är föranledda av att fru tredje vicetalmannen avsagt sig uppdraget som fullmäktig i fr. o.m. Folkpartietspartigrupp har till ny fullmäktig anmält nuvarande suppleanten ny suppleant efter har anmälts . Jagförklarar härmed vald till fullmäktig i fr. o. m. den1 för återstoden av innevarande valperiod och herrNyquist vald till suppleant för fullmäktig i . §2 Justerades protokollet för den 17 innevarande månad. §3 Fru tredje vice talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg förherr Henmark, som var sjukskriven ytterligare den 28 maj-den 12juni. Erforderiig ledighet beviljades. Fru tredje vice talmannen anmälde att herrHägelmark även skulle tjänstgöra som ersättare för herrHenmark. §4 Föredrogs och hänvisades 1975/76:214 tillnäringsutskotlet §5 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2560-2563 tillskatteutskottet §6 Föredrogs men bordlades åter skatteutskottets betänkande 1975/76:64 Ytterligareindiistri-cen leranläggningar, m. m. § 7 Ytterligareindustricenteranläggningar. m. m. Fortsattes överläggningen om inrikesuiskoitetsbetänkande 1975/76:43. HenRÄMGÅRD (c): Med anledning av inrikesutskotieis betänkande nr 43 om ytleriigare industricenteranläggningar och andra regionalpolitiska frågor vill jag kort kommentera reservationerna 2 och 4 av i Tvä rålund m. fl. 1propositionen föreslås en utökning av försöksverksamheten med industricenteranläggningartill och , vilkel vi inte har någol att erinra mot. Meneftersom denna industricenterverksamhei är en försöksverksamhet, har vi imotionerna 2374 av mig själv och och 2402 av i Tvärålundm. menat, att denna försöksverksamhet också skulle kunna komma orter tilldel som inte betecknats som regionala utvecklingscentra. Jag menar, och dethar också den studiegrupp från i där bl. a. professor medarbetare gjort, att det vore av stort värde om man i försöksverksamhetenmed industricentra hade flera ortstyper att välja mellan innan man genomför enmera permanent lösning. Jaganser det också angeläget alt satsa på orter som har stora svårighetermed sysselsättning och som inte heller har en industriell tradition, vilketgör dét ännu svårare för dem att skapa sysselsättning åt människorna. Skallvi kunna nå en inomregional balans, måste dessa orter få större möjligheter attutvecklas, och då kan industricenterformen vara en väg alt gå. Denfråga som tas upp i motionen 862, statsbidrag för uppförande av industrihus,behandlades också vid förra årets riksdag. öppnade då enmöjlighet att ge kommuner i inre stödområdet med storasysselsättningssvårigheter, beredskapsarbeten för uppförande av industrihus.Men, sade man, stor restriktiviiet skulle fortsättningsvis gälla vid beviljandeav dessa beredskapsarbeten. Vimenar nu att del är nödvändigt att inte hålla så hårt på möjligheten förkommuner som vill uppfora industrihus att få statsbidrag. Förelagen vill ialltmer ökad utsträckning inte låsa ekonomin i fastigheter utan tycker mångagånger att det är bättre alt hyra. Detta gäller särskilt vid nyetableringar. Dåvill förelagen hellre satsa sitt disponibla kapital för alt utveckla sinaprodukter och själva företaget. Storakrav ställs också på arbetsmiljön. När ett företag har egna lokaler mendessa är mycket nedslitna och inte kan uppfylla de krav som ställs på engod arbetsmiljö är det angeläget att företagel och dess anställda ges möjligheteratt hyra in sig i lokaler som kommunen ställer till förelagets förfogande. Man kan ha olika åsikterom riktigheten i att kommunerna engagerar sig i byggandet avindustrifastigheter, men som jag hämnde tidigare när jag talade omindustricenterbyggnaderna är det synnerligen angeläget all salsa på de kommunersom saknar industriell tradition men som har undersysselsälining. Särskiltviktigt är del för kvinnorna alt kommunerna engagerar sig för en induslrisatsningoch att företagen stimuleras, bl. a. med statsbidrag, för uppförande avindustribyggnader. Jag vill här, fru talman, yrka bifall till reservationerna 2och 4. Vadsedan beträffar reservationen 5 om vissa marknadsföringsåtgärder vill jag göranågra kommentarer. Detär ytterst angeläget för svenskt näringsliv, och framför allt för näringsliveti stödområdet, att nyetableringar kommer till stånd som leder till lönsamma ochlivskraftiga verksamheter och därigenom till en långsiktigt tryggad sysselsättning. Detär därvid väsentligt att det regionalpolitiska stödet ger möjlighet att användaolika metoder och tillvägagångssätt. Nya angreppssätt för att etableraverksamheter och uppnå bibehållen eller ökad sysselsättning måste kunna prövasinom ramen för det regionalpoliliska stödet. Ivårt land har det använda tillvägagängssället för nyetablering avindustrier i stödområdet varit att man förutsätter att produkter ellerväsentligt genomarbetade produktidéer framkommit i en process som föregår ochär helt skild från den egentliga elablcringsprocessen. Existerande stödformerförutsätter på samma sätl att det blivande företagets verksamhet är deflnieradför att stöd skall utgå. Någon form för regionalpolitiskt stöd för att sökaprodukter eller produklidéer som inledning till ett eiableringsprojektexisterar ej. Delär från flera synpunkter, bl. a. i vad gäller produktens och produktionensanpassning lill aktuella regioner - exempelvis i fråga om åldersstruktur,traditioner, önskat antal arbetstilirällen, naturtillgångar,transportföruisältningaretc. -angeläget att en region kan ges möjligheter allpå eget initiativ och i egen regi aktivt söka och ta fram produkter ochaffärsidéer som kan attrahera det kapital och de övriga resurser som erfordrasför att den skall erhålla en tryggad sysselsättning genom en livskraftigverksamhei. Särskilt angeläget är givetvis detta för de regioner som harotillräckliga industriella traditioner för att genom existerande industri skapaett tillfredsställande antal eiableringar. Enväsentlig fördel med en sådan uppläggning är alt projektet från början kaninriktas mot stabila eller expansiva marknader, produkter som ger godautvecklingsmöjligheter och mot utnyttjande av tekniska lösningar som ger ettförsprång framför eventuella konkurrenter. Ett tillvägagångssätt som innebäratt en outnyttjad produktidé tillvaratas eller att en helt nyprodukiidé skapas medför också fördelen att nyetableringen innebär ell direktnyskapande av arbetstillfällen och inte en flyttning av arbeistillfällcn frånell ställe i landet lill ett annat. Vihar föreslagit att i stödområdet skall åstadkommas induslrietable-ringsprojekisom innebären initiativ frän aktuell region och en integrering av idéfas ochefterföljande etablering genom att medel, ställs till för- Ytterligareindustricenteranläggningar, m. in. fogande för slalensindustriverk för att med anlitande av lämpliga specialister starta ett visstbegränsat antal sådana projekt som försöksverksamhet. Jag yrkar härmed, frutalman, bifall till reservationen 5. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Vi rör oss med två begrepp i det här avsnittet av debatten, delsstatliga industricentra, dels kommunala industrihus. Vi skall inte blanda ihopde begreppen. Statliga industricentra bör enligt utskottets mening vara av enviss storlek för att klara intern service och skapa industriell miljö. De börförbehållas orter med relativt stor arbetsmarknad och bra utbud av allmänservice. Närdel gäller kommunala industrihus uttalade utskottet att de bör kunnauppföras i mindre centra i kommuner som har speciellt svårasysselsättningsproblem. Vi ville alltså prioritera de kommuner som har destörsta svårigheterna att bygga kommunala industrihus. Bådadessa lokaltyper är dock endast att ses som komplement till övrigaregionalpolitiska insatser. Det iir alla dessa åtgärder, där vi har ett heltregister all spela på, som har stor betydelse för att komma till rätta medsysselsättningsproblem som vi möter i så många kommuner på skilda håll. Jaghinner inte kommentera förslaget om marknadsföringsåtgärder närmare. Det är enförsöksverksamhet, och vi bör enligt utskottets mening gå fram försiktigt härbl. a. därför alt det kan påverka konkurrensförhållandena gentemot andraföretag. Jag vidhåller alltsåutskottets förslag på de här punkterna. HerrRÄMGÅRD (c) kort genmäle: i påstår att vi rör oss med två begrepp. Jag kaninte riktigt hålla med om det. Statenbetalar ju hela kostnaden för uppbyggnaden av industricentra. Vad vi harföreslagit är att de mindre orterna, som inte går under beteckningen regionallutvecklingscentrum, inte skall diskrimineras i det här sammanhanget utan att deockså skall få sin chans. Jagär väl medveten om att man inte kan få industricenteranläggningar i alla orter.Men i försöksverksamheten går det att ta med även andra typer av orter för attfå'erfarenhet av hur den slår i sådana områden. Där går del att göraverksamheten något mindre än de försök som f n. pågår. Förindustrihus utgår det statsbidrag som beredskapsarbete. Då får kommunernasjälva lägga till resterande del. Jag vill påpeka att anledningen till att viär så angelägna att få resurser för kommunerna för byggande av industrihus ärvad som sägs i propositionen 1975/76:150 om de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken, där frankt påstår att vi aldrig hargåll in i en högkonjunktur med så lilen marginal i fråga om arbeiskraflen somnu, dvs. inte flnns någon reservatt la till. Detta innebär ju att på de orter där man har möjligheter att fåarbetskraft, dvs. i glesbygdsområden, kommer man all ytterligare suga ut ortenpå folk. Då vore det bättre att man försökte stimulera företagen att skapa sysselsättningdär arbetskraften finns - och gärna med en satsning på dessaindustricenteranläggningar. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Jag vill peka på även den möjligheten att förelagen själva sökerlokaliseringsstöd och själva bygger lokalerna. Möjligheten finns ju att gå denvägen. Sedanvill jag bara säga att all erfarenhet väl ändå visar att när företag undersökermöjligheterna att etablera sig på en viss ort, så kräver de ett ganska stortutbud av allmän service. Det är alltså ganska viktigt i detta sammanhang all vihar sådana orter att erbjuda. HenRÄMGÅRD (c) kort genmäle: Erfarenheterna visar också, i , att finns detlokaler i kommunerna så vill även förelagen etablera sig där. Som jag sade imitt inledningsanförande är man nämligen mindre och mindre benägen att låsakapital och resurser i lokaler, eftersom man vill utveckla företaget som sådantoch de produkter man tillverkar. Särskilt gäller delta när man tar fram nyaprodukter och vid nyetableringar. Vi skall ju kämpa för att få nyetablering idessa orter. Ytterligareindustricenteranläggningar, m. m. HenLORENTZON (vpk): Jag tänker inte upprepa vad jag anförde , dåbehandlingen av beiänkandei 1975/76:43 från inrikesutskoilel blev avbruten föratt fortsätta . Då del inte gavs tillfälle för migtill något genmäle i anslutning lill i försvarstal förutskousmajoritetens ställningstagande, som också var ett försvar förproposilionen nr 185 och en polemik mot mill anförande, har jag fått vänta tilli dag. Den som till äventyrs är intresserad av behandlingen fredagen den 21 majfår gå till snabbprolokollei . Iproposilionen 185 föreslår arbetsmarknadsministern att industricenteranläggningarskall byggas i och . Men varför just dessa platser?Motiveringen, om man kan uttrycka del så, är att del enligt arbetsmarknadsministernbör vara en plats norrut och en söder därom. Det är en motivering somutskottsmajoriteten har gjort till sin, varför man stannar inför ochLjusdal. En mycket underlig motivering, då den som tagit del av aktuelltmaterial vet att del finns andra platser att välja på. Jag tänker här närmastpå Ange, som borde ha prioriterats som den främsta platsen då del gällerbyggandet av induslricenteranläggning. Ange har ju också föreslagits avulredningsnämn-den. Därtill uppfyller Ange i slort sett alla de kriterier somkan ställas på en plats som böi" erhålla ett statligt induslricenler. Ytterligare industricenteranläggningar, m. m. i menade att vid ingående studium av bakgrundsmaterialetfrån geografiska institutionen vid i har utskottsmajoritetenstannat inför och som de mest lämpliga orterna. Om detla avherr åberopade material varit avgörande för utskottsmajoriteten, hadegivetvis Ange varit en av de platser som skulle, ha rekommenderats. i gick i stället snabbt över på arbetsmarknadsministernslinje om en plats i norr och en plats söderut som de lämpligaste argumenten,och då blir argumentationen än bristfälligare. ligger långt norrut,det kan ingen gendriva. Platsen ligger också, som förklarade föross, vid gränsen till . Men argumentet alt området gränsar till Finlandoch ligger långt norrut kan ju inte vara avgörande för alt ett statligtindustricentrum skall ligga just där. Om i stället i Östersundsagt att - vilket är mera troligt - regeringen just nu har verkligt storabekymmer med projektet 80 i och att detta att vi nubeslutar alt bygga ett industricentrum i möjligen kan något lugnaopinionen i , så skulle hans argumentation ha verkat meraövertygande. Men den argumentationen använder inte i Östersund.Säkerligen har något dylikt lekt arbetsmarknadsministern i hågen då han mot allförmodan föreslog med endast den motiveringen i propositionen attHaparanda ligger norrut. Tillfrågan om sade i att liggerlängst i söder. Detta är ju inget argument i och för sig om man inte helt äruppbunden av vad arbetsmarknadsministern säger i propositionen 185 nämligen attdet skall vara en plats norrut och en plats söderut. Däremotsade i att av utredningen placeras i grupp 1,den grupp som betraktas som mest angelägen när del gäller att få ett statligtindustricenter. Det stämmer i och för sig, men i den gruppen var också Angeplacerat. Denna plats förbigicks emellertid i propositionen. Mankan i ett fall som detta inte frigöra sig från den bestämda känslan att denomständigheten att prioriterats har sin grund i att arbetsmarknadsministernnu vill infria ett tidigare avgivet löfte, hårt trängd som han var i enTV-debatt för en lid sedan om sysselsättningsfrågorna i . Det har alltsågällt att infria löftet. Dåherr i vidare hävdade att det egentligen inteskiljer så mycket mellan min reservation och ulskollets betänkande, eftersomulskottsmajorileten säger alt Ange bör komma i fråga i nästa utbyggnadsetapp,så håller inte denna argumentation. Det är nämligen här den stora skillnadenligger. Vad vi skall falla beslut om är en utbyggnad. En välvilligskrivning till förmån för att Ange skall komma i fråga i nästa utbyggnadsetappinnebär att Ange är ställt , och om denna framtid vet vi ingenting.Ange är avfört från dagordningen och får leva på en välvillig skrivningom alt en gång skall frågan möjligenlösas. Ochändå är det på det sättet att Ange var rankat som nr 1 av utredningen vid Umeåuniversitet. kom som nr 4 och som nr 7 då det gällde nyautbyggnader av statliga industricenteranläggningar. Men den plats som varrankad som etta spolade man. Jaghar tidigare hävdat - senaste - att jag har ingenting emot attindustricenteranläggningar byggs i och . Men då Ange var denplats som egentligen enligt alla kriterier skulle ha varit med i dettasammanhang har jag i min reservation ställt frågan om byggande av ettindustricentrum även i Ange. Jag yrkarbifall lill min reservation nr 1. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: kritiserade i sitt anförande valet av ochHaparanda. Men sanningen är ju att har instämt i det orlsvalet -han föreslår nämligen båda dessa orter i sin reservation. Skillnaden mellanutskottsmajoriteten och är att han vill bygga ut på tre orteroch lägga Ange till och . Ulskollet är tvek.samt om vi kanklara den utbyggnadstakten. Omriksdagen bifaller utskottets förslag, så innebär detta att vi åläggerSliflelsen Industricentra att skaffa 600 nya industrijobb , nämligen 150 i vardera av redan beslutade eiappuibyggnader iStrömsund och och 150 vardera i och . meddetla skall nya arbetstillfällen skapas både inom och utom stödområdet medhjälp av andra regionalpolitiska medel. Därför gör utskottet den bedömningenall delta är ungefär vad vi orkar med i första omgången, men vi säger samtidigtatt i nästa etapp bör Ange och prioriteras. Detligger ett värde i delta utskottets uttalande, . Jag skulle viljase det inrikesutskotl och den riksdag som inte lar hänsyn till ett sådantuttalande av ett praktiskt laget enhälligt utskott. Hen LORENTZON (vpk) kort genmäle: Vad sade skulle egentligen inte tarva något bemötande, eftersom haninte alls gick i polemik mol vad jag anförde och mol de synpunkter som jagframförde när del gäller hur della ärende har behandlats av regeringen,arbetsmarknadsministern och ulskottsmajorileten. Men sade ocksåall utskottet förklarat att Ange bör prioriteras i nästa etapp, och det skallvi nöja oss med. Ja, utskottsmajoriteten har visserligen stannat för'Ange inästa utbyggnadselapp, men frågan är ställd på framliden. Och eftersom mandenna gång har kunnat gå förbi Ange på ett så fiagrant sätt som man gjort,undrar jag verkligen hur det blir . Det vet vi ingenting om.Situationen kan ju bli sådan alt regeringen säger att det finns andra platserdär del är belydligl mera nödvändigt att lösa sysselsättningsfrågan och attbygga induslricenler - och då kommer Ange återigen att spolas! Nr 136 Vi kan ju inte lila på vad ni säger! Det är del det gäller. Tisdigenden "" utredningar och säger att geografiskainstitutionen i har -)c , loyz: prioriterat Ange, och sedan spolar man alltsammans!Man föreslår andra platser istället, därför att man lägger rent partipolitiska synpunkter på Jag tillät mig alt i förra fredagens debatt säga, alt vi uppfattade vår m. m. arbetsmarknadsminister som mycket löftesrik. Då hanvar i Västernorr- land, i ,lovade han högre arbetslöshetsbidrag, när folket där begärde nya industrier -och visst fick arbetarna högre arbetslöshetsunderstöd. Och när han var påårskonferensen i lovade han all skriva sina memoarer. Det kommer hansäkert att göra. lovade han att Ange skall fåsitt induslricenler. Jag refererade också lill vad folket i bygderna där uppenu säger. Folkhumorn har givit honom smeknamnet "dénlöftesrike". Men folket kan inte leva på att arbetsmarknadsministern strörlöflen omkring sig. Det vill se alt något händer! Propositionen185, som behandlas, anser jag vara en typisk byråkratisk produkt, där maninte har tagit hänsyn lill verkliga förhållanden. Det är enverklighetsfrämmande skrivbordsprodukt! HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Fru talman! Det är inte alldeles medsanningen överensstämmande att geografiska institutionen i bara harprioriterat Ange, utan verkliga förhållandet är att institutionen prioriteradefyra orter, som man sade slå i särklass och först böra komma i fråga. Det varArvidsjaur - som bytts ut mot -, , Ange och . Detär från delta urval som utskottet tagit ut två orter - en mycket svår uppgift -och sagt all och bör komma i fråga i första hand men att deövriga två orterna bör slå på tur i nästa etapp. Jag tror att det är viktigt att man går försiktigtfram med denna verksamhet, så att vi icke misslyckas. Massmedia bevakar dessasaker. Man var uppe i och och gjorde vinkladehelsidesartiklar, där man skrev ner hela industricenterverksamheten och taladeom bingohallar, om outhyrda lokaler och om stora kostnader för staten. Det ärsådanl vi måste försöka undvika genom att gå försiktigt fram i början, om viskall kunna fortsätta denna ulan tvivel mycket värdefulla regionalpolitiskaverksamhet. Hen LORENTZON (vpk) kortgenmäle: "Inte heller den här gången har jag anledning att polemisera motherr i . Han har faktiskt helt bekräflat vad jag sade om dengeografiska utredning som gjorts och att man där plockat bort Ange och ställtandra platser i förgrunden i stället. Då är frågan: Varför har man våldfört sigpå den ordningen? Jag har redovisat min uppfattning om det, och jag ärövertygad om att den är riktig. Man har lagl partipolitiska synpunkter påfrågan, och då har man offrat Väster- Så enkelt ärdet, . Jagtycker all skulle ha litet svårt att i den situation som hanbefinner sig i försvara utskottsmajoriteten och propositionen. Ange liggeralldeles på gränsen till , där ni har en induslricenteranläggningi . När man då talar om att här åstadkomma en geografisk spridning,innebär del all Ange aldrig kan komma i fråga, eflersom och Angeligger så nära varandra. Inte heller den argumentationen håller. Ytterligareindustricenteranläggningar, m. m. Frutredje vice talmannen anmälde all i anhållit alt lillprolokollet få antecknat alt han inte ägde rätt till ytleriigare replik. Jag skall inte gå in på del replikskifle som ägt rum mellan herrLorenizon och i . Men tillåt mig att ta avkammarens dyrbara tid i anspråk för en kommentar till det belänkande vi nubehandlar. Jag kommer inte att besvära kammaren så till - ja,detla är kanske den sista, och jag skall då tillåta mig att bli litetlokalpolilisk. Jagvill uttrycka min tillfredsställelse med att äntligen kommit i lur förmer omfattande statliga insatser. Det betyder inte alt vi för vår del varitavundsamma mot de platser som varit föremål för kraftiga åtgärder frånstatens sida. Men det har ändå varit synnerligen angeläget för ossatt framhålla all varit i stort behov av statlig medverkan för attvända den olyckliga trend i fråga om sysselsättningen som vi länge haft. HerrLorenizon sade i debatten belräffande Ange - och jag tror att han harupprepat del - att en induslricenteranläggning inte lösersysselsättningsproblemen där men att den skulle ha hafl betydelse försysselsättningen, även av. Befolkningen här har underårtionden fått bevittna en stadig utflyttning. Jag kan in-"stämma i dettaoch säga alt jag gärna sett att Ange funnits med , dock inte påLjusdals bekostnad. Vad som sagts om Ange gäller nämligen i minst lika hög gradför . Även där har ungdomen fåll lov au skaffa sysselsättning på annathåll, men vi vet alt många gärna återvänder till hembygden, om arbete kanordnas. Eninduslricenteranläggning för fyller alltså ett stort behov. Men vi ärmedvetna om att det inte räcker med bara anläggningen, även om den gerarbetstillfällen . Lokalerna måste sedan fyllas medinnehåll. Utskottetsäger all nu tar ställning till ortvalet samt riktlinjerna förfinansiering av anläggningarna. Sedan skall regeringen fatta beslut omtidpunkten för investeringarna, och sådant beslut bör enligt utskottet fattasförst när minst hälflen av lokalerna bedöms kunna hyras ut. Vi anser detviktigt att det kommer att finnas verksamhet i lokalerna. I sin argumenteringantydde att TV-programmet var m. m. del avgörande för löftetom lokalisering av industricenteranläggningen lill . Jagar inte heltöverens med på den punkten. har givetvis intekunnat följa alla de uppvaktningar som vi har gjort och de skrivelser som haringivits från kommunen liksom från oss riksdagsmän, såväl partipolitiskt somfrån Gävleborgsbänken, och senast från våra organisationer både på länsplaneloch lokall i , däribland FCO. Kravet fanns f ö. redan i vårt länsprogramår 1970. Viddet senaste besöket hos arbetsmarknadsministern fick vi veta att vi skullekunna få en induslricenteranläggning, och del bedömdes vara möjligl all fleraliknande anläggningar skulle komma att byggas. Därför har del varit angelägelför oss att få garantier för verksamheten där. Jag tror att staten måste gå inännu mer aktivt än om det skall bli resultat. Utskottetnämner att det har varit vissa problem med de tidigare uppfördaanläggningarna. Det har varit svårt all få hyresgäster trots storaansträngningar från stiftelsens sida - det finns ju en sådan som sköter detta.I borde det egentligen inte vanf svårt all få hyresgäster med defördelar som har att erbjuda - tillgång på mark, god boendemiljö,utmärkta möjligheter till rekreation och friluftsliv och ett bra geografisktläge. Somjag sade förefaller del emellertid som om en statlig styrning måste till föratt ge önskat resultat. I sitt yttrande över förslaget till Länsplan 74 harLjusdals FCO bl.