prot · FY0981 · 1975-12-31 00:00:00 — måga beror pä den faktiskanettoinkomsten. Men med uppräkningsregeln blir det en tendens till växandedisproportion mellan bidragens ökning och ökningen av betalningsförmågan. Minskadbetalningsförmåga på grund av arbetslöshet leder inte heller till lättnad iskyldigheterna, Föfiden blir för många ett helt groteskt skuldsättningsproblem.Det måste rimligtvis bli ett slut på delta knäckande av lågavlönade människorsekonomi och ett slut på kronofogdarnas skoningslösa jagande. Problemet blir änallvarligare när vi , vilket ju blir fallet, får allt fler fädersom är vårdnadshavare och allt fler mödrar, av vilka vi kan förmoda ganskamänga är lågavlönade, som är underhällsskyldiga. Då blir denna ofta stötandeförföfielse av lågavlönade bidragsskyldiga ännu värre. Jagmenar också att det i sammanhanget mäste riktas allvarliga erinringar mot deslumpartade metoder som förekommer vid fastställande av individuellabidragsbelopp. Socialmyndigheterna saknar här fasl praxis. Den ofta tillämpadetumregeln som innebär av bruttoinkomsten per barn står helt utanproportion till den verkliga betalningsförmågan och sätts inte heller i sambandmed vårdnadshavarens försöriningsför-måga, som också skall beaktas enligtlagen. Tumregeln strider alltså egentligen mot lagens anda. Även domstolarnaspraxis är vacklande. Trots lagens ganska klara och förnuftiga regler urartarinte sällan domstolshandläggningen i underhällsmäl till ett principlöstschackrande där överbuds-politik frän ena parten premieras. Slutligenkan också nämnas att det frän de allmänna advokatbyråernas sida förekommer ettmycket summariskt och osympatiskt förfarande. De skickar utan hänsyn till detfaktiska inkomstförhällandet ut krav till den underhållsskyldige med hot omstämning. De säger t, ex,; Gå med på ,, annars stämmer vi. Den metoden,den typen av utpressning, är ovärdig fiänsteman som avlönas med allmänna medeloch skall gå allmänheten till hända med juridisk hjälp. Jag tror att i och jag kan vara ense om att detegentligen inte är de grundläggande reglerna om fastställande av underhållsbidragenefter den underhållsberättigades behov och den underhållsskyldiges förmåga somdet är så stort fel pä. Jag sade i mitt svar att jag är medveten om attnuvarande regler totalt sett ibland kan slå fel. Söker man efter svaga punkterkan man eventuellt hitta flera stycken. pekade på själva teknikenför anknytningen av underhållsbidragen till penningvärdet. Det är möjligt attdär kan finnas någon brist att rätta till. Manskulle också kunna titta på reglerna om möjligheten att jämka ettunderhållsbidrag där parternas situation i efterhand har förändrats så att denunderhållsskyldige inte har samma förmåga att betala som man utgick ifrån närman ursprungligen fastställde underhällsbidraget. är möjligheterna att jämkaett en gång fastställt underhållsbidrag Ensådan jämkning förutsätter väsentligt ändrade förhållanden, I praxis har detlagts mycket stor vikt vid ordet "väsentligt". Det är möjligt att därkan göras en justering som möjliggör en mjukare anpassning efter förändringar ide berörda parternas situation. Slutligenfår man naturligtvis, när man fastställer underhållsbidrag och när man försökerutforma ändamålsenliga regler för hur underhållsbidragen skall följaskiftningar i parternas situation och i penningvärdet, också ta hänsyn tillskattereglernas effekter så att man ser totalutfallet av systemet. Manbör nog inte heller i detta sammanhang glömma bort att ocksä titta litet grandpå bidragsförskotten och sätten att återkräva bidragsförskotten. Dessabidragsförskott är i realiteten ofta en mycket värdefull garanti för att envårdnadshavare verkligen skall få det underhållsbidrag som behövs. Det ärutmärkt att den garantin finns. Principen är väl den att om denunderhållsskyldige inte kan betala, skall man inle förföfia honom tillförbannelse via kronofogdemyndigheten, utan där skall ske en rimlig socialbedömning. har tillsynsuppgiften på detta område. Jagbara nämner det här därför att denna lilla begränsade debatt visar att det ärförfärligt många komplicerade faktorer som kommer in i bilden. Det är väl värtatt ha frågan liggande hos familjesakkunniga, som har mandat att pröva frågan idess helhet. Omreglerna för uppräkning av underhållsbidrag i (vpk): Jag tycker det är utmärkt att det blir en sådan här allomfattande ochsom jag uppfattar det fruktbar diskussion om denna problematik. Den har oftaansetts som besväriig av det skälet att när rtian har talat för deunderhällsskyldigas intressen har det ibland uppfattats som att man riktade denkritiken mot vårdnadshavarens och barnens intressen. Så får det givetvis intevara. Man bör emellertid beakta de underhållsskyldigas problem oavsett dettaförhållande. Låtmig bara kort nämna två andra problem i denna katalog som kan förfiäna altuppmärksammas. Detena är den vacklande domstolspraxisen. Jag har föfit ett antal mål i domstolarav denna typ. Det visar sig att i vissa domstolar säger man öppet all manfäsler inget avseende vid huruvida den underhällsskyldige har bildat ny famifioch fått ny försöriningsbörda, för man menar att det är den underhällsskyldigessak. Det borde han ha tänkt pä. Han visste om sin underhållsskyldighet. Däremotfinns det prejudikatsfall åberopade i famifierättspraxis, därdet uttryckligen sägs att man skall ta hänsyn till om ny försöriningsskyldighethar uppstått. Det vore ju orimligt om en människa som t. ex. har fått ettutomäk-tenskapligt barn vid fastställande av underhållsbidrag inteskall få beaktat att han har böriat en ny samlevnad och fått barn i den samlevnaden, Ytteriigare ett exempel ärju att, när man - vilket också är riktigt Indragningav vissa flottiljadministra -tioner vid flygvapnet - fäster stort avseendevid en vidgad umgängesrätt för den icke vård-nadshavande föräldern, kommerdenne icke vårdnadshavande förälder i praktiken att stå för en ökad del avbarnets faktiska försörining. Även det är en sak som bör beaktas och som kan geanledning till att utfärda lämpliga regler för hur man skall bedöma ett sådantfall, Överiäggningenvar härmed slutad. § 10 Föredrogs ochhänvisades Nr 2154 punkten 10 tillnäringsutskotlet och i övrigt lill finansutskottet Nr 2155 och 2156 tillfinansutskottet Nr 24 med anledning av propositionen 1975:68 omändringar i sjölagen (1891:35 s, 1), m, m. §12 Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 14 med anledning av propositionen1975:75 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret jämte moiioner. Indragningav vissa flottiljadministrationer vid flygvapnet Regeringen hade i propositionen 1975:75(försvarsdepartementet) (s. 2-24) föreslagit att 1, godkännade organisationsförändringar inom flygvapnet som hade förordats av föredragande statsrådet, 2. bemyndigaregeringen att vidta de övergängsätgärder och åtgärder i övrigt som behövdes för all genomföra förslagen, I propositionen hade bl, a. föreslagits alt tväflollifiadminislrationer vid flygvapnet skulle dras in. Förslaget innebar bl.a, att flygfloUilj (Fil) i och flygflottifi (F12) lades ner, Idetta sammanhang hade behandlats molionerna 1975:1996av herr andre vice talmannen m. fl, (m), i vilken hemställts altrikdagen beslutade all avslä regeringens proposition 1975:75 i vad avsägindragning av vissa flollifiadminislrationer vid flygvapnet, belräffandenedläggning av flygflottilj (F 11) i 1975:1993av i m. fl, (s, c, fp), i vilken hemställts attriksdagen uttalade sig för att sysselsättningspolitiska åtgärder vidtogs föratt kompensera förlusten av arbetstillfällen till föfid av nedläggningen avden. fredstida verksamheten vid Fil i , beträffandenedläggning av flygflottifi (F 12) (m, c), i vilken hemställts att skulle avslå yrkandet iregeringens proposition 1975:75 om nedläggning 1975:1994av i m.fl. (s), i vilken hemställts 1. att skulle bifalla regeringens förslag omnedläggning av två flygflottiljer, 2. all beslutade all F12 i skullebibehållas inom flygvapnels fredsorganisalion, 3. att , för den händelse all yrkandet underpunkten 2 ovan ej bifölls, skulle uttala att genomregionalpolitiska insatser helt borde kompenseras för de föriuster påarbetsmarknaden som en nedläggning av F 12 ledde till och att skulleförorda tillsättandet av särskild arbetsgrupp med uppgift all följautvecklingen och föreslå de åtgärder som bedömdes erforderliga, samt 1975:1995av i Röslånga (fp), i vilken hemställts 1. all i vad avsäg nedläggningen av F 12skulle avslå proposiiionen i denna del, 2. att , om en nedläggning visade sig nödvändig,senarelade denna till dess flygplan J 35 F inte längre kunde fylla sin funktioni luftförsvaret, 3. att i händelse av nedläggningsbeslutuppdrog ät regeringen att skapa sysselsätlningskompensation i kommunen ochlänet. 1. belräffandenedläggning av Fil i attriksdagen med avslag på molionen 1975:1996 i denna del skulle bifallaregeringens förslag och motionen 1975:1994, yrkande I i denna del, 2. beträffandenedläggning av F 12 i attriksdagen med avslag på motionerna 1975:1910,1975:1994, yrkande 2,1975:1995,yrkandena 1 och 2, samt 1975:1996 i denna del skulle bifalla regeringensförslag och motionen 1975:1994, yrkande I i denna del, 3, beträffanderegionalpolitiska och andra insatser attriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet med anledningav motionerna 1975:1993, 1975:1994, yrkande 3, samt 1975:1995, yrkande 3,anfört om sädana insatser, 4, beträffandeövergångsåtgärder m, m, attriksdagen bemyndigade regeringen att vidta nödvändiga övergångsåtgärder ochåtgärder i övrigt. Indragningav vissa flottiljadministrationer vid flygvapnet Nr 81 Reservationer hade avgivits Torsdaeenden '- beträffande nedläggning av i avherrar i 15 mai 1975 Stenkyrka(c), i (fp), i (c), Ger- nandt (c)och Kindbom (c) samt () som anseit att utskottet Indragning av vissa under 2 och 3 bort hemställa flottiljadministra- 1. beträffande nedläggning av i tioner vid flygvapnet att som sinmening gav regeringen till känna vad utskottet med anledning av regeringens förslag och motionerna 1975:1910, 1975:1994, 1975:1995 och1975:1996 i denna del anfört, 3, beträffande regionalpolitiska och andrainsatser att som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetmed anledning av motionen 1975:1993 anfört om sådana insatser (hemställan under3 förutsatte bifall lill hemställan under 2), 2. beträffande nedläggning avflollifiadminislrationer vid flygvapnet av herrar i Gäddvik (m) ochTräff (m) som ansett an ulskottet bort hemställa 1, belräffandenedläggning av F 11 i alt med bifalltill motionen 1975:1996 i denna del skulle avslå regeringens försjag ochmotionen 1975:1994, yrkande 1 i denna del, 2, belräffande nedläggningav F 12 i anriksdagen med bifall till motionerna 1975:1910,1975:1995, yrkande 1, och1975:1996 i denna del skulle avslå regeringens förslag och övrigamotionsyrkanden. HerrGUSTAFSSON i Stenkyrka (c): I föreliggande betänkande från försvarsutskottet behandlas regeringensproposition nr 75 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret. Pågrund av pågående omstrukturering av del svenska flygvapnet i samband medövergången till flygplan 37 föreslås i propositionen att tvåflottifiadministrationer skall dras in och att dessa organisationsförändringarbör vara genomförda under /80. De flyg-flottifier som föreslåsför nedläggning är Fil i och F 12 i , Mot nedläggning av de tväflygflollifierna har i ett antal motioner anförts såväl försvars- somregionalpolitiska skäl. Ireservation nr 1, som fogats till betänkandet, har och folkpartietsledamöter i försvarsutskottet föreslagit att som sin mening skall geregeringen till känna att beslut om indragning av F 12 i inte bör fattasnu. Motiveringarna för detta ställningstagande är i korlhel följande. Ur försvarspolitiskasynpunkter är det önskvärt att bibehålla sä stor handlingsfrihet sommöjligt inför det försvarsbeslut som skall fattas under Den nuvarandeplaneringsinriktningen bör kunna ändras om statsmakterna vid dennatidpunkt så finner påkallat av den säkerhets- 26 politiska utvecklingen eller av andra skäl. mer att ske årsförsvarsbeslut kan komma att få betydelse även för antalet jaktdivisioner påsikt. Detta talar för att beslut angående nedläggning av F 12, somju ärutrustad med Drakenplan J 35 Fav senaste version, inte bör fattas . Om beslulangående nedläggning av F 12 fattas 1977 bör denna vara genomförd /82, dvs, tvä år senare än om man nu beslutar om nedläggning ienlighet med regeringens förslag. Om flottiljen behälls längre än vadregeringsförslagel innebär kommer F12:s jaktdivisioner att utgöra ett värdefullttillskott av försvarseffekt under den tiden. Ur personalens synpunkt torde enlängre övergångstid, om nu nedläggningsbeslut senare kommer att fattas, ändåvara till fördel. Vissa uppgifter angående peri-sionsavgångstiderna tyder bl,a, på detta. Fränregionalpolitiska synpunkter finns det anledning att erinra omutvecklingsproblemen i sydöstra , främst i Kalmar-Nybro-området. Pålalariisian står flera representanter från den delen av landet och det flnnsdärför inte anledning för mig att närmare ingå på den problematiken. Jag villemellertid påminna om att det i inrikesutskottets betänkande nr 15 är 1971anfördes bl. "Beträffandesydöstra , som behandlas i åtskilliga motioner, vill ulskottet framhållaatt mycket talar för att möjligheterna till omlokalisering av statligverksamhet till denna region särskilt prövas." Vidnedläggning av F 12 får i stället vidkännas en minskning avsysselsättningsmöjligheterna genom indragning av statlig verksamhet. Om trotsallt flottifien pä sikt kommer att dras in, är det enligt vår meningoacceptabelt att detta sker förrän alternativ sysselsättning tillskapats iområdet. Genom ett uppskov med beslut rörande F 12 skapas rådrumför regionalpolitiska och andra insatser. gemensamma mittenreservationen betonas starkt belräffande såväl Nyköpingsom att det är angeläget, alt de sysselsällningspolitiska frågornabevakas. Vad beträffar har tillsatts en särskild arbetsgrupp förbevakning av sysselsättningsfrågorna där. Vi anser liksom utskottsmajoritetenall det bör prövas om läromedelsproduktionen vid helteller delvis kan föriäggas till . När det gäller förutsätter viatt en moisvarande arbetsgrupp som den i kommer lill stånd ommyndigheterna i så önskar. Vad utskottet i anledning av dessafrågor har anfört om regionalpolitiska och andra insatser föreslår vi attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna. Jag yrkar härmed bifall till reservationen 1 vid utskottets betänkande. Indragningav vissa flottiljadministra -tioner vid flygvapnet Hen TRÄFF (m): Den i propositionen 75 föreslagna indragningen av tvåflottifiadministrationer vid flygvapnet är en ny påminnelse om effekten av denår av socialdemokraterna inledda försvagningen av det svenska försvaret.Det bekräftades senast genom försvarsbeslut. Indragningav vissa flottiljadministra-tioner vid flygvapnet derala samlingspartiet harinte godtagit den utvecklingen, och det torde ha framgått av partietsställningstaganden . Även i årets partimolion rörandeförsvarspolitiken slås denna principiella inställning fast. Den utveckladesockså av partiets företrädare här i kammaren i den försvarspolitiska debatt somhölls . Det finns, herr talman, nu ingen anledning att upprepa vadsom då sades. Meneftersom den tidigare redovisade grundsynen i försvarsfrågorna styrt vårtställningstagande även i det nu aktuella ärendet, är det väl motiverat med enerinran om en del av innebörden av försvarsbeslut. Överbefälhavarenhar ju klargjort detta i sin programplan , i vilken hantillkännager att han inte delar försvarsministerns bedömning i fråga omföfiderna av riksdagsbeslut. Överbefälhavarenframhåller i stället med skärpa att det trots alt alla tillgängliga möjlighetertill kostnadsbesparande rationaliseringar tillvaratagits inte varit möjligtatt motverka konsekvenserna av de otillfredsställande ekonomiskaförutsättningarna och att det därför varit nödvändigt att inplanera omfattandeambitionssänkningar. Dessa ambitionssänkningar fär ett hårt genomslag påförsvarets resurser , EnligtÖB minskar antalet kvalificerade krigsförband kraftigt, får därtill ettavsevärt svagare luftförsvar, avsevärt minskade möjligheter att orsakaangriparen föriuster före och vid landstigning, avsevärt mindre antal förbandlämpade för avgörande anfallsoperationer, ökade svårigheter att genomföraomgrupperingar för att skydda transporter och dessutom en minskad insats- ochmobiliseringsberedskap, ÖB framhåller också att försvaret mäste få en annanoperativ inriktning än den nu gällande och att våra minskande resurser ger enangripare ökande möjligheter att tidigt få fast fot pä svensk mark. Vitolkar detta som en mycket stark plädering för att en omprövning av vårförsvarspolitik är nödvändig. Närdet nu gäller att tillämpa detta pä den här aktuella frågan vill jag ocksåcitera vad FFU i sitt betänkande sade i fråga om luftförsvarets kvantitet:"Det är osäkert vilken krigsorganisation och vilka flygplanflygvapnet kommer att ha pä . Det kan t. ex. inte uteslutas att enrelativt billigare flygplanlyp än flygplan 37 kommer att ersätta detta flygplani ett större antal. Handlingsfriheten i fråga om flygvapnets fredsorganisationuttryckt i antal flottiljer måste därför behållas för att en sådan utvecklingskall kunna mötas." Påett annat ställe i betänkandet säger utredningen på tal om flygvapnetsfredsorganisation: "Till en börian konstaterade överbefälhavaren att hanberäknade att en för hela krigsmakten gemensam plan för fredsorganisationenkan föreligga och att långsiktiga beslut om fredsorganisatoriskaförändringar mot bakgrund av denna helhetssyn får förutsättas fattas i sambandmed ett nytt försvarsbeslut ." Detta,herr lalman, är grunden för den reservation nr 2 som i Gäddvikoch jag står för. Vi yrkar där att skall avslå regeringens förslag omnedläggning av F 11 och F 12 just för att behålla handlingsfriheten fram till1977 års försvarsbeslut. Detta beslut måste ju - det hoppas vi i varie fall -komma att fattas med den utgångspunkten att vårt försvar skall bibehålla sinfredsbevarande förmåga. Visäger i vår reservation att det militärpolitiska läget och riskbedömningen kange anledning till en betydande ändring i förhållande till nuvarandeplaneringsinriktning och att det därför vore fel att nu besluta om ennedläggning av de här båda flottifierna. Vidare säger vi att även om deekonomiska ramarna skulle i princip bibehållas, och alltså endast justerasenligt ungefär nuvarande praxis, blir det nödvändigt - kanske alldelesspeciellt nödvändigt - att ompröva principerna för försvarets förande ochförsvarsmaktens uppbyggnad. Det vore alltså, menar vi, även i ett sådant lägeolyckligt om man nu hade bundit sig för en indragning av just F 11 och F 12, Jagtycker att de här tankegångarna har blivit styrkta också av ett inlägg i DagensNyheter , där statsvetaren docent under rubriken kriget analyserar den svenska försvarspolitiska och säkerhetspolitiskasituationen. Jag tillåter mig, herr talman, att citera inledningen av hansartikel: "Densvenska försvarsdebatten är till övervägande del inrikespolitisk utananknytning till omväriden. Frågor som priskompensation, värnpliktsförmåner,anställningstrygghet, sysselsättning, dominerar dialogen. Syftet med dennaartikel är annoriunda. Framtidens svenska försvarsmakt kommer inte till i ettpolitisk-strategiskt vakuum. För att kunna utforma den rätt måste man bedömavilken form av kris eller krig som förefaller troligast i . Jagkommer här alt visa varför kriser är troligare än krig, varför ett krig, om detskulle utbryta, blir kort, och därefter dra konsekvenserna vad gällerutformningen av den framtida svenska försvarsmakten." Detär klart att den analys som Dörfer gör får stå för hans räkning, menpersonligen delar jag hans uppfattning på många betydelsefulla punkter. Hankommer mot slutet av sin analys fram till följande bedömning: "Densvenska försvarsmakten bör således i första hand innehålla element som delssätter landet i respekt i omväriden, dels utgör flexibla instrument vid kriseller påtryckning mot landet, dels i ett krig maximerar fiendens osäkerhet ochföriuster efter angreppet. Det står helt klart att flyg-,marin- och pansarstridskrafter bäst svarar mot detta mönster," Man börsätta detta i relation till ÖB:s uttalande om vilken förvandling den svenskaförsvarsmakten nu genomgår, varvid just dessa förband kommer att minska. Utöverdessa allmänmilitära försvarspolitiska skäl anser vi också att deregionalpolitiska har ganska stor betydelse, och det är alldeles uppenbart attdet kommer att uppstå problem i både och . Jag föreställer migatt just de aspekterna kommer att bli belysta här i fortsättningen i den måninte redan så har skett. Men lål mig ändå säga ettpar saker om F 11 och , närmast Indragningav vissa flottiljadministra -tioner vid flygvapnet Indragningav vissa flottiljadministrationer vid flygvapnet av del skälet att detföreligger en motion, nr 1993, som samtliga sörmländska riksdagsmän harundertecknat - utom vännen i och jag själv, BengtGustavssons motiv kan jag förstå eftersom han tillhör försvarsutskottet somdess värderade vice ordförande. För egen del kunde jag rimligen inte ge minuppfattning till känna på den här punkten genom att skriva under denna motion,eftersom jag, enligt vad jag själv tycker i varie fall, har ett bättre förslagän motionärerna, nämligen att bibehålla Fil, Jagvill emellertid gärna tala om att jag har full förståelse förde problem av iförsta hand sysselsättningsnatur som man redovisar för Nyköpingsregionen, Jagär kanske litet överraskad över att den starka argumentation som jag tycker för i motionen, när man gör en jämförelse med alternativet att flytta F 13till Fil, inte resulterar i vad jag anser att den logiskt borde ha gjort,nämligen ett förslag om en sådan förflyttning. Detär ju ändå sä att F ll:s lokalisering är i det närmaste idealisk när det gälleratt tillgodose både operativa synpunkter i krigsläge och fredssynpunkter.Förbandet ligger nästan störningsfritt och ändå i närheten av en tätort medgod samhällsservice. Jagskall inte uppehålla mig längre vid detta utan vill bara ge motionärerna päSörmlandsbänken ett råd, nämligen att de lägger sina röster för att Filbibehålls. Då löser man dessa regionalpolitiska problem, I varie fall borde detvara ett gott skäl för att vänta ytteriigare etl par år med ställningstagandet.Man borde rimligen då också ha bättre rådrum att överväga vad man i stället -om nu ändå det slutgiltiga beslutet blir att förbandet skall läggas ned - skallordna för sysselsättning i , Jag ber alltså, herrtalman, att få yrka bifall till reservationen 2. i (fp): I detta utskottsbetänkande framhåller majoriteten i sin inledning attinte bara fredsoperativa faktorer utan även regionala bedömningar bör liggatill grund dä det är fråga om att dra in flygförband. Dessutom trycker man hårtpä att de regionalpolitiska bedömningarna särskilt måste beaktas däfredsadministrationerna är belägna i regioner med svåraarbetsmarknadsförhållanden. Enlogisk konsekvens efter dessa starka inledningsord i betänkandet borde vara kommit fram till en annan slutsats än att lägga ned flygflottifien i Kalmar- en region som ju har dessa svåra förhållanden och besvärligaarbetsmarknadsproblem. Här i kammaren är vi alla medvetna om att sydöstraSverige och län i synnerhet sedan mycket länge har haft enotillfredsställande befolkningsutveckling. Denna medvetenhet fanns redan 1971då vi vid beslut om statlig omlokalisering hävdade att omlokalisering tilldenna region borde prövas. Meneftersom regionens problem inte pä något sätt lösts, sä innebär ju indragningenav flygflottiljen i att staten tar ifrån kommun flerarbetstillfällen än man skapar genom riksdagsbeslutet. Dessutom rör det sig omkvalificerad arbetskraft, som man inte har möjlighet att sysselsätta inomden egna kommunen. Visom deltog i försvarsutskottets resa till blev än mer övertygade omregionens problem när bekyttade kommunal- och landstingsmän påvisade debekymmer som finns redan nu och de bekymmer som skulle bli en föfid avflygflottiljens relativt snabba indragning.