prot · FY0959 · 1975-12-31 00:00:00 — Motdenna bakgrund måsle, menar vi, frågan om vad som kan göras för att stimulerainnovationer och underlätta elableringen av nya förelag spela en central roll inäringspolitiken. Vi tror nämligen - trots vad som har sagts -alt del finns många som är intresserade av att satsa på ett eget företag. Detvisar också en Sifoundersökning. InomÖrebro läns företagareförening har vi haft kurser för ungdomar och andra somvill starta företag, och samtliga dessa kurser har varit fyllda av intresserade.Detta ger belägg för att del finns en hel del unga människor som är beredda attsatsa på elt eget förelag, om bara de praktiska svårigheterna kan undanröjas. Mendet fordras också - det säger vi i reservation nr 14 - insalser över elt brettfäll. Även staten bör träda till och stötta upp och underlätta lösandet av desvårigheter som finns. Vihar i motionen 1687 myckel ulföriigt redovisat åtgärder som kan vidtas för attfrämja innovationer. Vi säger också att innovationer har etl nära samband medforskningspolitiken i slort, även om den rena forskningen i sig sällan lederlill direkt exploaterbara produkter. Vi har beskrivit del samband som finnsmellan dessa olika arbetsfält. Oftahar den enskilde uppfinnaren betydande problem, även om STU gör insatser föralt underlätta. Därför har vi i reservation nr 16 begärt ökade insatser i dettaavseende. Utskottet redovisar de olika stödåtgärder som flnns, n-ien del ärobestridligt all det är betydligt svårare att vara uppflnnare än det vart. ex. strax efter . 1reservationen 21 begär vi en översyn av principerna för säkerhet lill statligalån. De statliga kreditåtgärderna är klan företagsinriktade. Några lån ellergarantier utställs inle för personligt ändamål. Lånemedel skall i sin helhetanvändas för resp. förelag. lämnar man ju som säkerhet för lånen regelbundetföretagsinteckningar m. m. Men därutöver förekommer praktiskt tagetregelmässigt all de statliga organen kräver en personlig borgen avföretagsledaren. Ofta nöjer sig längivaren, i verkligheten staten, inle medpersonlig borgen utan kräver därutöver familjeborgen, dvs. borgen dras pähustru eller eventuellt andra familjemedlemmar. Enligt min uppfattningärdet angelägel all man drar en klar skiljelinje mellan förelaget och deneller de enskilda personer som är företagsledare. Lån till en enskild personför konsumtion eller privata investeringar bör lämpligen förses med personligborgen. Del är helt annorlunda när del gäller strikt företagsanknutna lån.Därför begär vi att regeringen föranstaltar om en översyn av nuvarandeprinciper i fråga om krav på säkerhet i den statliga kredilslödsverksamhelen.Jag kan väl tillägga, herr lalman, alt direktör har uppgivit attInvesleringsbanken slopat personlig borgen. Reservaiionen23 berör partimotion 288 i den punkt som gäller samordningen avkredilslöd till mindre och medelstora förelag. Vi har under flera är fränfolkpartiet begärt att få en samordning av det statliga kredilstödel meningenting har skett i del avseendet, även om utskottet erinrade omalt del var en viktig uppgift för industriverket att åstadkomma en samordningoch rationalisering av de olika stödformerna. Vi har etl 25-lal olika hel- ochhalvsiailiga institut och myndigheter som bidrar med förmedlingen av kapitaltill mindre och medelstora företag. Det är självklart alt den här avinstitut är till nackdel för dem som skall söka län. Vi fordrar alltså enbättre samordning mellan olika låneformer och kreditinstitut. Jag yrkar därförbifall lill reservationen 23. Densista reservaiionen jag skall beröra gäller möjligheter att få låna lillmarknadsföringsakiiviteier. Del är väl egentligen få saker som är så angelägnajusl nu för svensk ekonomi som att öka vår exporlaklivitet, inte minst medlanke på den debatt vi haft om utvecklingen av vår betalningsbalans, vilkenföljl i spåren av oljeförsöriningen. Därför är det viktigt all vi kommerlättare ut på världsn-iarknaden med produkter som vi har inom landet. Det sloraproblem som alltid uppstår när en ny produkt har tillskapats inom landet är altexploatören oftast har gjort slut på pengarna. Han har satsat allt han har föratt ta fram produkten. Delta är en mycket vanlig iakttagelse. ,\n låna pengartill marknadsföring är väldigt svårt och han har oftast ingen säkerhetför del. Statens utvecklingsfond, som handlägger stödåtgärder jusl för att tafram nya produkter av uppfinnare och mindre företag, har god kännedom om dessaproblem. Fonden har gjort en framställning om all få medverka lill marknadsföringsaktiviteter.Man känner väl lill exploaleringsmöjligheterna och produktens kvalitet. Därförhar vi reservanter ansett alt den här frågan behöver ses över så attmöjligheten kan ges till utvecklingsfonden, eller någol annat företag, altmedverka lill lånemöjligheter för marknadsföring. Som sammanfattning vill jag yrka bifall till reservationerna 14,15, 16, 17, 20, 21, 23 och 24. i (c): Jag har begärt ordet under den här punklen för all säga några ord ommotionen 922, där vi hemställt att hos regeringen skulle begära enutredning on-| underleverantörernas ställning och sociala Vihar i motionen redogjort för det inom svensk industri ofta förekommandesystemet med underleverantörer till huvudleverantörer. Särskilt inomverkstadsindustrin är nämnda system ganska vanligt. Systemet har enligt minmening mänga obestridliga fördelar, inte minst ur sam-hällssynpunkl ochlokaliseringssynpunkt, då möjligheter lill sysselsättning genomunderleverantörernas verksamhet skapas på niånga plalser där del annars skullevarasvårt för småföretagare alt etablera verksamhet. Även urinnovationssynpunkl, som del så vackert heter numera, har del här systemet sinstora belydelse, då många underleverantörer kläckt nya epokgörandeframställningsmeloder. Delär anlurliglvis vikligl all förhållandel mellan huvudleverantör ochunderleverantör bygger pä ömsesidigt förtroende. Jag tror inte att det är nägonöverdrift all säga alt förtroendet mellan parterna är en förutsättning för ettgott produktionsresultat. I regel är samarbetet också myckel gott.Överenskommelsen mellan huvudleverantör och underleverantör kan ju gällasamarbete av olika slag såsom kortsiktigt eller långsiktigt samarbete,legotillverkning etc. Vidingången av ell sådant samarbete upprättas som regel ett mycket seriöst och detaljeratavtal, som i rimlig omfattning garanterar bägge parter den trygghet som ärmöjlig all garantera i sådana sammanhang. Med den snabba utveckling som präglarvärt samhälle är emellertid avtalet snart nog föråldrat och i behov avmodernisering eller komplettering i någon form. Många underleverantörerupplever sig vara i ett markant underläge gentemot huvudleverantören. Härkommer även in i bilden de pä senare år tillskapade trygghetslagarna för deanställda. Lika berättigat som del är med trygghet för de anställda borde delvara alt skapa trygghet för underleverantörerna. Men tvärtom hartrygghetslagarna pä ett markant sätt ökat underleverantörernas otrygghet ochberoende av huvudleverantörerna, därför alt underieveranlörerna många gångerhar fält göra invesieringar och anställa folk för alt kunna fullgöra sinaskyldigheter gentemot huvudleverantören. Utskottetsmajoritet pekar på att utredningar rörande underleverantörsfrågor pågår påflera håll och anser att vi molionärer borde vara nöjda och tillgodosedda genomde pågående aktiviteterna. Vi anser givetvis att del är bra med de utredningarsom pågår både inom Mekanförbundel och i STU. Kanske ytterligare nägoninstitution har dessa ärenden till behandling. Hur tacknämligt det än är attdessa utredningar kommit lill anser vi dem inte tillräckliga. Vi menar att delär så viktigt all man lillgodoser syslemet med underleverantörer ochhuvudleverantörer att en särskild utredning bör tillsättas med uppgift attundersöka möjligheterna alt skapa den sociala trygghet för underieveranlörernason-| vi anser vara fullt motiverad. Därförber jag, herr talman, all få yrka bifall till reservaiionen 20 som berör justden här frågan. Hen WÅÅG (s); I ell avseende håller jag hell med i i etl avhans tidigare anföranden; Utövare av mindre och medelstora företag här ilandet, liksom fiskare och jordbrukare m. fl. fria yrkesutövare, tillhör de avriksdagsmännen särskilt omhuldade grupperna. Begreppet mindre och medelstoraförelag är emellertid någol obestämd. Adressuppgifter finns officiellt bara påförelag med ned till fem anställda. I någol sammanhang har man som medelstorabetecknat företag med upp lill 500 anställda. I motionen 1637 ansluter sig bl.a. i till den gränsdragningen. Mindreoch medelstora förelag har naturligt nog mindre förutsättningar att hävda sigekonomiskt än storföretagen. Om så inte vore fallet skulle inga storföretaguppstå. Det är alltså inle någon politisk strävan som ligger bakom del förhällandetall mindre företag blir slörre. allmänna poliliska debatten ute bland företagare är del naturligtvistacksamt om man pekar på sina förslag och yrkanden till förmän för småföretag.I syfte all vinna småföretagare är det naturligtvis också bra att sä litetmissnöje. Hittar man inget annat all sprida missnöje med tar man till att mankänner sig bespottad av massmedia. Påståendet är bekvämt eftersom del inle kanmotbevisas och eftersom ute bland folk radio och TV uppfattas som någontingstatsdirigerat utan att vara del. Jag kan ocksä klaga på tidningarna, eftersomjag varit kommunalman, eller på TV på ett förelags vägnar; om AktiebolagetSvensk har TV verkligen helt osakligt spritt uppgiften att deanställda lar mulor. Men, herr talman, inte faller del mig in allskylla de övergreppen på regeringen eller kalla på hjälp därifrån. Islor omfattning är de förslag som jag här skall beröra riktiga förslag.Flertalet är så berättigade alt de redan blivit föremål för regeringens omtanke- en del före och en del efter den allmänna motionstiden. Jagkommer enligl den uppdelning vi kommit överens om när del gäller detta storayttrande all beröra punkterna 16-26 i utskottets hemställan. 1ceniermoiionerna 1637 av i m. fl. och 1641 avherrar Jonnergård och har det yrkats att de mindre och medelstoraföretagen genom samhället skulle ges elt bättre konkurrensläge änstorföretagen har. Vad man önskar är, såvitt jag förstår, etl ingrepp i denliberala marknadsekonomin, vilket bör vara värt att lägga märke lill. Sammaföreteelse kan spåras i de diskussioner som förs inom näringsutskotlet närdet gäller energin. Jag har givetvis ingen erinran däremot, men möjligen kanproblem uppstå inom skuggregeringen. Imotionen 1637 påstås ocksä all regeringen diskriminerar de mindre ochmedelstora företagen. Ordel "diskriminera" är etl aktivt verb somförutsätter medveten åtgärd. Man påslår alltså alt regeringen avsiktligtmissgynnar småföretagen lill förmån för storföretagen. I varie fall tordeavsikten vara omöjlig all bevisa. Äveni molionen 1641 görs antydningar som gör sig bra på möten men som torde börabeläggas med bältre fakta i sådana här allvarliga sammanhang. Närdel gäller punkterna 16-21 har jag en tabell som jag skall be all få återge. 1punkten 16 behandlas motionen 1687 av ni. Han har ell yrkande ifem punkler. Han vill ha flera lUC. industriella utvecklingscenira, här ilandet. Han vill ha en arbetsgrupp av fristående experter för all beredaproblemen kring företagsamhelen. Han vill alt styrelsen för teknisk utvecklingfår i uppdrag att utarbeta etl förslag lill utbyggt stöd. Han vill sprida informationbl. a. genom organisalioner, och han vill ha kurser för kreativiielslräning.Till det sista skall jag återkomma litet särskilt. Denhär molionen har föranlett en reservalion, nr 14, i vilken iÖrebro vill alt som sin mening skall ge till känna vad som anförts imotionen. Ipunklen 17 yrkar i motionen 283 ungefär detsamma som i dentidigare nämnda motionen. Samma yrkande ställdes 1973 och 1974. Någonting nytthar inle framkommit. I reservaiionen 15 från begärs såsom etlresullal av moiion tekniskt och kommersiellt stöd lill mindreoch medelstora företag. Ipunklen 18 begärs i motionen 1622 av herrar i och Johanssoni utredning och förslag lill åigärder för förnyelse av näringslivet.Motionen har föranlett reservaiionen 16 frän och . Nuhar jag litet fritt översalt orden kreativitet och innovation. När del gällersådana ord vill jag varna ledamöter för alt godta STU-språket. Delsägs om riksdagsmännen att de fördärvar del svenska språket. Det vill jagbestämt bestrida, men vi kanske bidrar till att göra det sämre genom attförmedla sådana här ord och uttryck, som verkligen är onödigt krångliga. STUför ell språk för sig. Jag vill återge en slumpvis vald mening på s. 82 i STU:sanslagsframställning för nästa budgetår. Där slår; "Innovationsförloppetoch de faklorer,som påverkaren effektivt utnytfiande av ulvecklingsidéersamtförbättrings-och ralionaliseringsförslag, har mer och mer uppmärksammats pägrund av deras betydelse för det tekniska framåtskridandet." Om man försöker översätta det till normal svenska skulle del betydaatt uppfinnande och utveckling av förnuftiga förslag anses allt viktigare,självfallet dä för tekniskt framåtskridande. var en parentes i min lista. Ipunkterna 19 och 20 behandlas två moiioner - 1651 av i Kristianstadm. fl., vari begärs en kartläggning av nyetableringar, och 919, punklen 1, avherr i m. fl., vari krävs en kartläggning avstrukturomvandlingen. I punklen 21 återflnnsmolionen 1641 av herrar Jonnergård och , som vill ha envetenskaplig jämförelse mellan stordrift och smådrift. De förra tvä molionernahar inle samlat nägon reservation, men den senare molionen har föranlettreservationen 17 av cenlern och . Ipunklen 22 vill i i sin motion 1637, punkten I,ha en vetenskaplig jämförelse ungefär liknande den som haryrkat på. Denna motion har inle föranlett reservalion. I punklen 2 i motionenvill främja mindre och medelstora förelag i förhållandelill storföretagen. Det har orsakat reservationen 18 frän . Ipunklen 24 behandlas molionen 1642 av , vari krävs en utredning föralt stimulera småförelagen. Den har inle föranlett någon reservalion. 1punkten 25 behandlas molionen 1657 av m. fl., vari begärs enutredning av åigärder för att främja nyföretagandet. Den har föranlettreservaiionen 19 från moderata samlingspartiet. Ipunkten 26 slutligen behandlas motionen 922 av i m. fl.Herr har talat för denna motion, som har samlat reservaiionen 20frän cenlern och . Omalla dessa reservationer är att säga vad egentligen redan harsagl, nämligen att alla yrkanden är sådana som utreds eller har utretts. Säutreds t. ex. om förnyelse i näringslivel av statens industriverk, styrelsenför teknisk utveckling, statens utvecklingsfond samt Nordisk fond för teknologioch industriell utveckling. Utskollsmajoritetenanser att dessa ämnen inle kan utredas så mycket mer. Därför kan utskottet inlebiträda yrkandena i reservationerna 15-20. 1fråga om reservaiionen 14, som grundar sig på motion om bl. a. industriellautvecklingscenira, vill utskottet peka på att frågan om ylleriigareindustriella utvecklingscenira bör bedömas utifrån en värdering av det centrasom finns i , En sådan värdering är ännu inte gjord, eftersom ämnetär för nytt. Vi vill också påpeka att STU;s huvuduppgifter ligger på det områdesom molionen lar upp och STU och företagarföreningarna driver undersökningardärom. Medhänvisning lill allt del utredande som redan görs yrkar jag, herr talman,bifall lill utskottets förslag på här nämnda punkler. i (fp) kort genmäle; citerade vissa delar av mitt anförande, där jag sagt att manhär i hyser stor omtanke om de mindre och medelstora förelagen ochall detta vi.sai sig i den stora motionsfloran. Vad glömde bort allsäga var vad jag tillade, nämligen all jag lycker all det är bra att vi visardenna stora omtanke - den behövs verkligen! HerrWååg har ett visst intresse för svenska språket och tycker inte om alltförkrångliga ord. Till viss del vill jag hälla med honom. Del är klart alt man kanändra på uttrycket "kreativ förmåga"; del kanske hade varit bällre omdel stått "skapande förmåga" eller någol liknande. Men det är trots allt så -och del framgår också av utskottets belänkande - all man använder sig av sädanaord. Ordet innovationer har 1. ex. blivit vederlagil inte bara i STU:s ochutvecklingsfondens vokabulär ulan även i . Mänga nya ord komnier, ochvi får väl lära in dem och lära oss all leva med dem också. Däremotberörde inte särskilt myckel vad vi tagit upp i den motion som berörsi reservaiionen 14. Vi har den bestämda uppfattningen att uppfinnarna i dagbara bar begränsade möjligheter all på egen hand driva fram en idé tillutförande. Del finns självfallet också betydande olikheter: en uppfinnare somhar en god idé som passar för den egna organisationens verksamhet harnaturligtvis slöd av företaget. Om idén däremot inte är lämplig att realisera ihans anställningsförhållande eller det förelag där han arbetar har han delsämre ställt. Del finns klara bevis på delta. Del finns t. ex. mänga ingenjörerpå som har goda idéer, men idéerna kanske inle passar in i företaget ellerdess produkter eller långsikisplanerna för produktutveckling, och därför är delsvårt att förverkliga dem. Uppfinnaren får då ta ledigt från arbelel ellerkanske skaffa någon som kan exploatera hans idé. - Detta var bara någraytterligare synpunkler på den reservation som vi avgivit. Jagvill tillägga, när säger all del finns utredningar på strängt tagetalla områden som berörs i reservalionerna, all det inte finns någon utredningom marknadsföring och att del är flera i reservalionerna upptagna spörsmål sominle är föremål för utredning. HerrWÅÅG (s) kort genmäle: Jag vill ge i Örebrorätt en gång till, nämligen i hans påslående, all del verkligen inte är lättatt vara uppfinnare. Del största problemet för en uppfinnare är alt alltingredan är uppfunnet. Men vi har så mänga organ som har lill uppgift all stödjaden verksamheten all del väl vore alt la till i överkant om man skulletillsätta en ny utredning. Hen HOVHAMMAR (m): Jag blev också litet fundersam när jag hörde säga all deflesta av de frågor som las upp i olika reservationer redan är utredda. 1 denn-ioderaia reservationen 19 yrkar vi på en utredning om åigärder för att ökanyföretagandet. Det är en väsentlig fråga, och nägon utredning flnns såvitt jagvet ännu inte. Yrkandet är således högst motiverat. Nyföretagandeti vårt land har, som vi alla vet, starkt minskat . Del kan bl.a. ses som ett tecken på minskad innovationskraft. - Jag använder ordetinnovation; jag tycker inle heller all det är särskilt utländskt att talaom innovation. Om man inle på ett enkelt säll kan göra teori lill verklighetvad gäller de juridiska arbetsformerna för innovalören minskar också dennesintresse alt arbeia vidare på sin uppfinning. 14 protokoll 1975. Mindre och medelstora företag Naturligtvisfinns det vissa orsaker till det minskade antalet nyetableringar. Del finns desom har forskal i detta och kommii fram lill vissa slutsatser. Jag tror för att om den myckel starkt ökade byräkratiseringen fär fortsätta att växakommer den alt förkväva en hel del av den livslust som finns kvar i de mindreoch medelstora förelagen. Ettannat problem som jag hell kort vill beröra är den alltmer omfattandeuppgiflsskyldighelen för företagare. Samhället måste ge avkall på kravel all fäexakt information pä vafie område eller också belala förelagarna marknadsmässigersättning för del arbete som de utför ål myndigheterna. iÖrebro gav etl exempel från sill eget lilla förelag påvilken tid del tar i anspråk. Tillallt detta kommer ocksä problemet med den ökade detafiregle-ringen avnäringslivet. Jag vill erinra om alt 1974 trädde inle mindre än 169 nya lagar ikraft som berör företagsamheten. Och ändå är inle här inräknat de bestämmelsersom gäller skatteområdet. Tar man med även den avdelningen blir antalet nyabestämmelser betydligt slörre. Alla dessa lagar berör naturligtvis inle en ochsamma företagare, men del är ändå en nästan övermänsklig uppgift att hälla redapå alla dessa nya bestämmelser, inle minst med hänsyn till de ganska kortatidsintervaller som ges mellan lagars anlagande och ikraftträdande på dettaområde. Den näringspolitik som vi f n. bedriver här i landet innebär, vilkethar vitsordats i debatten , många svårigheter jusl för de smärreförelagen, för egen förelagarna. Vi anser från moderat håll att det är lid förregeringen alt stanna upp och besinna vad som egentligen håller pä att ske.Lusten att salsa och att arbeta hårt måste konima tillbaka hos landelsegenföretagare. Initiativ och nyföretagande är, som vi påpekar i reservationen,etl villkor för svenski näringsliv och därmed för alla medborgare i värt land. Jag ber därför, herrlalman, att få yrka bifall till reservaiionen 19. Hen (): Jag skall i mitt inlägg någol kommentera reservationerna 21, 22, 23 och24. Reservaiionen21 lar upp frågan om personlig borgen för statliga län och statligakreditgarantier. Utskottets majoritet har bedömt den frågan så, all visst ärdel rimligt att kreditgivaren vid bedömningen lägger den största vikten vidlåntagares möjlighet all uppnå elt gynnsamt resultat i sill förelag. Men det ärlika rimligt all förutsätta att längivaren vid bedömningen av risken i etllåneärende betraktar del som myckel positivt all personlig borgen lämnas. Delhar ju också utbildats en praxis när del gäller statlig långivning alt manfordrar personlig borgen av huvudintressenterna i del lånsökande företaget.Jag tycker nog inle att man heller märker någon större reaktion frånlänsökandens sida i dessa fall. Varför,kan man fråga sig, skulle då ändra pä denna praxis? Det är ändåalltid toppkrediter som del här är fråga om. Bankerna fordrar ju ocksåpersonlig borgen i sin långivning, om det är frågan om toppkrediter. Delbrukar f ö. sägas att tror man inte själv pä sitt företag sä myckel all man villlämna personlig borgen, sä skall man inle fordra att längivaren skall tro pådet. Reservationen22 bygger pä niotionen 923, som i sin tur lar upp en framställning från statensindustriverk om ändringar i kreditstödskungö-relsen. Jag tycker nog för min delalt både molionen och reservationen är tämligen onödiga. Dels vill jag säga,som utskottet framhåller, att "mindre och medelstora förelags behov avförebyggande slöd- och utvecklingsinsatser rent allmänl i mänga fall tordekunna tillgodoses inom ramen för företagareföreningarnas administrativaresurser", dels har industriverket i sin framställning till departementetföreslagit all den paragraf i kreditslödskungörelsen som just behandlarändamålet med slödel skall få en sådan utformning all kreditgivningen inle isamma utsträckning som specialdesiineras lill vissa användningsområden. Jagtror all departementet kommer all uiforma den här paragrafen mera generelltefter en översyn, och det är frän sädana utgångspunkter som jag betraktarniotionen och reservationen som hell onödiga. i står ensam för reservation 23, som i likhet med motionen 288föreslår all hos regeringen skall begära en samordning avkredilstödel till mindre och medelstora förelag. Jag kan hålla med herrAndersson så långt alt en viss samordning skulle vara enbart av godo. Del harocksä utskollet sagl , men jag lycker nog alt det är atthårdra utskottets tidigare uttalanden litet väl myckel alt påstå all riksdagenhar gjort en beställning. Båda åren har moiioner i frågan avslagits, ochutskottet föreslär avslag även på denna framställning. Imotionen 288, som alltså ligger till grund för reservaiionen 23, påstås alt vihar elt 25-lal hel- och halvsiailiga institut som bidrar till förmedling avkapital lill mindre och medelstora företag. Del är ocksä att la till litet iöverkant, i . I den uppräkning som görs i molionen finnsdet inle fler än 13, och då barman räknat in myndigheter sådana somarbetsmarknadsstyrelsen och industriverket. Men låt gä för dessa överdrifter.Herr i vel mycket väl, eftersom han sitter i styrelsen för enföretagarförening, att föreningarnas kanslier har mycket god kännedom om deolika stödformerna och kreditinstituten och säkert kan lotsa låntagaren räll.