prot · FY0958 · 1975-12-31 00:00:00 — Vad man åstadkommer med eltbifall lill utskottets hemställan i detta avseende är endast all man ökar dettaföretags vinst ylleriigare. Del främjar över huvud laget inte deregionalpoliliska strävandena att utveckla näringslivet och därmedsysselsättningen i stödområdet. Transportstödför m. m. vice talmannen anmälde att herrarPersson i Heden och anhållit all lill protokollet fä antecknat all deinle ägde rätt till ytterligare repliker. HenMAGNUSSON i (vpk); behandlade också en motion som log uppVänersjöfartens problem. I sill beslul följde då tra-fikutskotieisbetänkande, vilket innebar all förutsatte att utvecklingenbelräffande Vänersjöfarten föfis med uppmärksamhet samt med beaktande av attsamhälleliga investeringar blir effektivt utnytfiade. Riksdagenbeslutade som bekant är 1971 om en utbyggnad av Trollhälte kanal som skulle ökadet maximala djupet från 4,6 lill samt om en förstärkning av isbrytningensom skulle möjliggöra vinlersjöfart. Med della avsågs att man skulle geVänerområdet näringspolitiskt förbättrade möjligheter alt hävda sig och att enbällre regional balans skulle skapas i förhållande lill den expansivavästkusten. Kostnaden för kanalfördjupningen kommer att belöpa sig lillomkring 70 milj. kr. och för den för specialbyggda isbrytaren lill ca 18mifi. Men som en direkt följd av kanalulbyggnaden och årelruntsjöfarten harkommuner, industrier och naturligtvis ocksä rederier runt beslulal om -och delvis också realiserat - stora investeringar i hamnar, transportsystem ochfartyg för att tillvarata de förbättrade förutsältningarna för sjöfarten ochnäringslivet. i , som är första namn på den moiion som jag ocksäundertecknat, kommer litet senare all utförligare utveckla de här aspekterna -och även andra aspekter - pä Vänersjöfarten, och jag skall därför nu fatta migrätt kort. Heltklart är att i länen runt mottogs den här satsningen mycket positivt,naturligtvis inle minst i . I den regionala trafikplanen för Värmlandräknades del med att utbyggnaden av Trollhälte kanal skulle leda till vissastrukturella förändringar i Vänersjöfarten. Förskjutningen mol större ochfärre båtar skulle påskyndas. På kort sikl bedömdes detta inte medföra nägonnämnvärd ökning av godslillströmningen. På längre sikl däremot räknades del medall Vänersjöfarten skulle få mer gods all frakta genom all de slörre fartygenskulle göra den mer konkurrenskraftig. Införandet av vinlersjöfart beräknadesdäremot direkt medföra en ökning av godsvolynien. Del gods som tidigare understränga vintrar gått över västkusthan-marna skulle nu komma att tillföras Vä- Transportstödför m. m. Itrafikplanen har också betonats att vid en bedömning av Vänersjöfartensmöjligheter måsle man uppmärksamma de statliga ingripanden som görs på olikaområden inom ramen för trafikpolitiken. Åigärder som ur nationell synpunktsynes vara väl motiverade kan på den regionala nivån ge negativa effekter, sägsdel. Det är utformningen av det statliga transportstödet som man då åsyftar.Vad man menar är att transportstödet medverkar till alt gods går Vänerhamnarnaförbi, att godset i stället fraktas per bil eller järnväg till andra hamnar,dä transportstödet gör att detta blir billigare. Olika intressenter runt Vänernhar därför krävt att transportstödet skall ändras så alt det också kommer allomfatta transporter på och Trollhälte kanal. Vidbehandlingen i trafikutskottet har jag sett frågan så att det är vikligl allförsöka eliminera konkurrensförsämringar för Vänersjöfarten, inle minst molbakgrund av de slora investeringar som gjorts i denna och som ju haftregionalpolitisk syftning. Men del är också hell klart att ett inlemmande avsjöfarten i iransporlslödet i och för sig inte skulle lösa dessa problem dåstödområdena, som sade, inie hell går ned till - annat änpä några ställen. För all man skall kunna lösa della problem behövs enomkonstrukiion av transportslödel, och det har tyckts mig vara en rättsvårframkomlig väg. Däremothar Vänersjöfarten - som betonats här - andra kostnader som är besvärande. Detär s. k. passeringskostnader - seglalions- och kanalavgifter samlpassagekostnader i hamn - som är myckel kännbara för Vänersjöfarten.1 motionen 582 påpekas att dessa kan utgöra av kostnaden förtransporten. Det förefaller all vara en myckel hög procenisiffra, men eftersomuppgifterna har lämnats av Trollhälte Kanalverk fär man förutsätta all de ärsakligt grundade. I vilkel fall som helsl har jag vid mina samtal medlänsstyrelsen i fått uppfattningen att de utgör en betydande del avtransportkostnaden. Jag hänvisar ocksä till vad nämnde omall dessa kostnader för en given last pä sträckan kom upplill . Av de avgifterna var . kanalavgifter för fartyg ochgods och . Detförefaller alltså finnas mycket all granska här, och enligl min uppfattningborde man lilla litet närmare på della för att den vägen åstadkomma enminskning av transportkostnaderna för Vänersjöfarten och därmed uppnå ettbättre konkurrensförhållande gentemot t. ex. västkust-hamnarna. Den tanken harjag funnit stöd för vid utskottets behandling av motionerna rörandeVänersjöfarten. Utskottet har dock ansett att denna fråga har ett nära sambandmed trafikpolitiska utredningens uppdrag att se över sjöfartens roll itrafikpolitiken. Utskottet föreslår alltså att molionerna överlämnas tillulredningen. Detta har jag som motionär kunnat acceptera, och jag yrkar därförbifall till utskottels hemställan. Ireservationen 3 föreslås, förutom att Vänermotionerna skall hänskjutas tilltrafikpolitiska ulredningen, en eventuell utvidgning av transport- slödel alt omfatta ävensjöfarten. Jag har, som jag förut påpekat, inle Nr 58 kunnat finna au detta ioch för sig skulle lösa problemen för Vänersjöfarten, och vi har inte hellerfrän vårt partis sida föreslagit att transportslödel skulle utvidgas alt gällaäven sjöfarten. Mot den bakgrunden kan jag inte gå med på elt sådant yrkande,och mitt bifall lill utskottets Transportstöd för m. m. hemställan innebär ellavslag på reservaiionen 3. HerrSELLGREN (fp) kort genmäle: Det är angeläget alt klara ut den ändring av sina ståndpunkter somherr i har gjort när han går med på uiskottsmajoritetensskrivning. Huvudmotionen 582, där och i ,som skall tala, är med, behandlar jusl de konkurrensförskjulandeverkningar som landiransportstödet har medfört för land- och sjötransporterna iVänern. När nu nöjer sig med all trafikpolitiska utredningenskall se över de konkurrensförskjulande effekter som passeringskostnadernamedför är del ett kraftigt avsteg från motionens syfte. Till det hör att dennafråga skulle ha utretts inom den trafikpolitiska utredningen oavsett den härmotionens tillkomst. Sedanvill jag passa pä tillfället att svara , som påstår att del ärsystemtransporter som har varit den största orsaken lill överströmningen frånsjötransport till landtransport. Systemtransporter har förvisso en del i detta,men del är inle nog för all argumentera mot en undersökning av dekonkurrensförskjulande verkningar som land-transportstödet kan ha haft gentemotsjöfarten. Sedan återkommer till att kiselframställs i en metallurgisk process. Var och när har det kriteriet tidigareanförts för att avgränsa en produkt från att få transportstöd, utöver iproposiiionen ? Han säger ocksä att iransportslöd skulle begäras för andraringa bearbetade varor. Kisel är ingen ringa bearbetad råvara. Den har högförädlingsgrad. iKristinehamn (vpk) kort genmäle; Jag har inte själv utformat motionen 582, men jag har skrivit under dendärför alt den lar upp Vänersjöfartens problem, däribland ocksä relationernatill västkuslhamnarna. Omman går den vägen all via ell iransportslöd lill sjöfarten försöka lösaVänersjöfartens problem, sä torde del vara hell klart alt detta blir mycketsvårt. Son-i jag nämnde tidigare går stödområdena för det första i regel inleända ned till , och för det andra - del framhöll för enstund sedan - är avstånden oftast för korta för att man skall kunna komma i åtnjutandeav iransportslöd. Och del skulle alltså innebära att vi måste göra enomkonstrukiion av hela transportstödet. Närdel nu finns andra kostnader som är mycket besvärande för Vänersjöfarten - ochde har i motionen tagits upp som ett stort problem -och som det torde föreliggastörre möjligheter att på enklare sätt komma lill rätta med, sä har jag settdet som den bästa utvägen all försl och Transportstöd för m. m. främst la upp dessaproblem lill behandling för att se om man inle därigenom kan lösaVänersjöfartens väsentligaste problem, som är all fä denna i ell bättrekonkurrensläge. HerrPERSSON i Karistad (s); I molionen 582 har vi molionärer återkommit och krävt en revidering avnuvarande bestämmelser, vilka vi frän konkurrenssynpunkt anser vara snedvridnaoch inte ge full rättvisa åt sjöfarten på . Sjöfartenbefinner sig f n. i en synnerligen viktig utvecklingsfas. Nya fartygstyper ikombination med nya hanteringsmetoder har möjliggjort och kommer alt möjliggörareduceringar i omlasiningskoslnader och hamnliggetider. Sjöfarten på ärulan tvivel den transporlgren som har den största utvecklingspotentialen, om viger den slöd all vidareutvecklas. Mycket starka skäl talar för alt det bordeligga i samhällets intresse alt låta denna näring utvecklas och att vi i högregrad bör styra ulvecklingen mot ökad sjötransport på och pä Trollhältekanal. De tre främsta skälen härtill är energi, miljö och ekonomi. Fränenergisynpunkl är sjölransporterna utomordentligt konkurrenskraftiga, och viär ju alla överens om att försöka spara energi. Nyttolasten blir betydligtbilligare per ton räknat vid frakt med fartyg, jämfört med såväl tåg somlastbil. I-det senare fallet är skillnaden betydande. Etl fartyg med en last på2 förbrukar tio lon mindre olja än lastbilar som fraktarsamma godsmängdpå sträckan norra . Detta är, ärade kammarledamöter, ellexempel på hur vi kan spara ofia. Det lönar sig alt jämföra olikatransporlgrenar och deras oljeförbrukning. Delär odiskutabelt alt fartyg förbränner mindre drivmedel, och detta ärutomordentligt värdefullt från mifiösynpunkt eftersom del direkt påverkaravgasutsläppen och därmed svavelhalten och luftföroreningarna som är såbesvärande i och -ja, i hela . försurningoch nedsatta pH-värde härrör till stor del från den ökade lastbilstrafiken. Dessutominnebär fartygstrafiken all vi kan nedbringa olycksfallen på våravägar. Vafie fartyg som medför en nyttolast på motsvarar 120-150långlradarekipage. överförande av godstransporter frän landsvägsfordon tillfartyg måste därför anses direkt nedbringa antalet trafikolyckor. Närbeslutet om utbyggnad av Trollhälte kanal och införskaffande av en speciellVänerisbryiare fattades av statsmakterna förutsattes del all åtgärden skulle fåstor närings- och regionalpolitisk betydelse och ge en bättre regional balans iförhållande lill den starkt expansiva . Beslutet innebar startskottetfören intensiv invesleringsvåg runt där staten, kommunerna, industriernaoch rederierna har investerat i storleksordningen 300 mifi. kr.Ungefär som della för Vänersjöfarten så viktiga beslul fattadesböriade verkningarna av del införda regionalpoliliska transportstödetalt bli kännbara. som tidigare gått viaVänerhamnarna böriade nu tillsammans med nytillkomna industriers produkter,som borde varit naturligt Vänergods, söka sig andra vägar. Närtransportslödel nu verkat under , är del uppenbart altVänersjöfarten drabbats av den effeki som enligt departementschefensformulering i proposiiionen är 1970 borde undvikas. Han uttalade nämligen däratt eventuella lösningar i princip inte på någol väsentligt sätt skulle fårubba konkurrensförhållandena mellan de olika irafikgrenarna och transportföretageninom dessa. Förall inse vilken besvärlig situation Vänersjöfirten befinner sig i måsleman göra en kort tillbakablick. Denlinjesjöfart som ombesöfide de mellansvenska industriernas transporter videxport och import via Vänerhamnar utvecklades under 1950-och 1960-lalen, dåfartygstypen var den s. k. paragraföåten, som lastade ca . Eltrelativt omfattande linjesjöfartsnäl byggdes upp, med regelbundna lägenheterlill elt flertal hamnar pä kontinenten och i . Varie fartygslast bestodav partier från flera olika avlastare, och lasten intogs normall i en eller tvåhamnar. Islutet av 1960-lalel och börian av 1970-lalet insåg de slörre industrierna medegna hamnar vid all man kunde göra betydande fraklbesparingar genom altinföra s. k. systemlrafik, vilket innebar att fartygen lastade full last frånen enda avlastare i en hamn till en annan hamn, och en successiv övergäng tillslörre, specialbyggda fartyg inleddes. Detta medförde att vissa bask vanliteterför den tidigare linjelrafiken rycktes bort, som det regionalatransportstödet trädde i kraft med adderad effekt. På grund av fraktbidragetfann industrier inom stödområdena det allraklivt all låta godset - som redanrullade - fortsätta rulla lill väslkuslhamn eller i vissa fall hela vägen framtill den slutliga mottagaren på kontinenten. Idetta sammanhang bör man uppmärksamma den styrning som förekommer främst frånlastbilsföretagens sida för all fä godset bon från Vänerhamnarna. Man vill avföretagsekonomiska skäl uppnä längsta möjliga transporlsträcka för gods somredan rullar. Ur nationalekonomisk synpunkt måste emellertid detta tänkesättstarkt ifrågasättas. Föratt linjelrafik med sjötransporter skall kunna upprätthållas med rimlig serviceoch till rimliga kostnader behövs ett godsunderlag som ger en högutnytfiandegrad av de insatta fartygens transportkapacitet. Ett vikandegodsunderlag måste kompenseras genom höjda frakter för de resterandekvantiteterna. resulterar i att ytterligare gods söker sig nya vägar,osv. Fraktbidragets inverkan samt lastbilsföretagens taxepolitik omöjliggör iaccelererande takt linjeiraflken från , vilkel ur nationalekonomisksynpunkt måste bedömas som högst olyckligt. Det borde därför ligga i samhälletsintresse all verka för en vidareutveckling av trafiken på Vänerhamnarna. Kanalfördjupningeni kombination med en förbättrad farlygsteknologi har gjort det möjligl attuppnå en lastförmåga av ca skogs- Transportstöd för m. m. Transportstödför m. m. produkter per resa för detnya Vänertonnage som successivt las i bruk, Elt enda sådant fartyg kommervid rationell drift att få en årlig transportkapacitet av mer än 200 000 lonoch kan ersätta ca 10 000 lång-Iradarlasler på landsvägen. Vi skulle därigenomslippa dessa stinkande långtradare, de riskmomenl i trafiken som de medför ochde tragedier som den enskilde inblandade medborgaren drabbas av vidtrafikolyckor. Våra Vänerhamnar är, som jag tidigare sagl, väl rustade all laemot en betydligt slörre godsvolym än den som omsätts i Vänertrafiken. 1propositionen 84, , framhöll departementschefen som ett av skälen tillatt sjöfarten undanlogs från transporlslödel att avståndsfaklorn lill sjössinle har samma belydelse son-| lill lands, vilket är helt riktigt för ettfartyg under gång på öppna havet. Men för ett fartyg i Vänerlrafik gäller, pågrund av den koslnadskonceniralion som föreligger på sträckanVinga-Vänern-Vinga, hell andra förutsättningar. Omman kombinerar passeringskostnaderna med bunkerkostnader och farlygskoslnaderförden verkliga tid som åtgår församma passage, Vinga--Vänern-Vinga, som är tvågånger , erhålls en verklig un-dervägskoslnad på denna sträcka på ca 5öre/ionkm mot ca 1,/tonkm då samma fartyg befinner sig lill sjöss. Underhänvisning till detta måste del anses väl motiverat all slöd och stimulans iökad utsträckning ges för gods då det transporteras per fartyg via Trollhältekanal. Hamnstyrelsen i och dess s-grupp har uppvaktat mig ochbegärt ylleriigare initiativ i denna fråga. Vid fiolårels riksdagsbehandlingframhöll utskottet all med uppmärksamhet skulle föfia frågansfortsatta utveckling. har utskottsmajoriteten gått oss motionärer tillmötes på sä sätt all motionen översändes till trafikpolitiska ulredningen ochalt frågan om kanalavgifter och därmed sammanhängande frågor blir föremål för övervägande.Vänerkommittén har vid åtskilliga tillfällen framhållit alt nuvarandebestämmelser missgynnar Vänertrafiken och krävt alt transportstödet utvidgastill all omfatta även transporter på och Trollhälte kanal. Ireservaiionen 3 har och en någol klarare skrivning och iegenskap av huvudmolionär har jag för avsikt att rösla med reservationen. Jaganser nämligen att nuvarande bestämmelser för transportstödet rubbarkonkurrensförhållandet mellan land-och sjötransporter, särskilt vad beträffarVänersjöfarten. Jag anser alt en objektiv och allsidig undersökning bör kommatill stånd som belyser i vad mån fraktstödet kan ha medfört en sådansnedvridning av konkurrensförhällandena all delta kan ha varit en bidragandeeller avgörande orsak lill överflyttning frän sjötransport tilllandsvägstransport. Den alln-iänna motiveringen och yrkandet i molionen samtskrivningen i reservationen 3 överensstämmer i hög grad. Om denna undersökningvisar alt ingen snedvridning av konkurrensförhållandena mellantransportgrenarna föreligger är jag, fru talman, den förste alt la lillbakavårt yrkande. Men vidhåller jag milt och Vänerkommitléns krav. Hen i (c); Jag har inle för avsikt att komma med ell inlägg i denna debatt som kange anledning till något direkt genmäle. Anledningen till att jag begärt ordelär bara alt jag med några ord vill kommentera molionen 562, väckt av herrförste vice talmannen och mig. Inämnda motion har vi hemställt om alt hos regeringen anhåller omsädana direktiv till telelaxeutredningen att dess arbeie skall syfta lill enför hela landet enhetlig telefontaxa. Motionenhar av utskottet avstyrkts med den motiveringen all en fortlöpande översynsker inom rörande vissa närlaxefrågor. Utskottet erinrar också omatt ett fortsall utredningsarbete pågår inom telelaxeutredningen. Jag noteraratt utskollet understryker viklen av att detta arbete fullföljs samtatt man förväntar sig som resultat härav, och i enlighet med riksdagenstidigare gjorda uttalande, förslag till långtgående ufiämning avtelefontaxorna. I avvaktan på resultat av utredningsarbetet och med hänsyn lilldet anförda avstyrker därmed utskollet vårt motionskrav. Jag noterar all ulskottet förväntar sig förslag till långtgåendeufiämningar av telefontaxorna och alt utredningsarbetet fullföfis. Delär min och min medmotionärs bestämda önskan alt utredningsarbetet bedrivs medallra största skyndsamhel och alt inga onödiga för-halningar sker för attskjuta frågans avgörande till en obestämd framtid. Vidareförväntar vi oss att ulredningen jämväl skall undersöka möjligheterna allinföra en för hela landet enhetlig telefontaxa, en s. k. enhetstaxa, som färses som ett förverkligande av etl jämlikhetskrav. Lika väl som posten användersig av enhetsporlo oavsett del geografiska avståndet borde enhetlig taxa kunnagälla i fråga om telefonkommunikation. Meddet sagda, fru lalman, har jag velal ge min mening till känna. Jag kommerfortsättningsvis att följa denna fråga ända tills enhetstaxa införs inomteleverket. Jag har ingetyrkande. Transportstöd för m. m. Hen (); Jag tillhör majoriteten i traflkutskoltet, som anser au den s. k.Vänermotionen skall överlämnas till trafikpolitiska utredningen för en analysav de faktorer som påverkar kostnadsutvecklingen när del gäller Vänertrafiken. Attjag begärde ordet sammanhänger med att man här har talat ompasseringskostnaderna i och att man i pressdebatten har gjort gällandeall det framför allt är hamnavgifterna i som skulle vara den sloraboven i dramal. Jag vill därför lill kammarens ledamöter och lill kammarensprolokoll lämna några faktiska uppgifter. 1974passerade 5 302 fartyg hamn pä väg till resp. frän . Dessa 5302 fartyg betalade tillsammans . i hamnavgifler i . 7 protokoll 1975. Transportstödför m. m. hamn en hel del kostnaderi samband med den här trafiken. Kostnaderna uppgår till . räknat medutgångspunkt i den hamntaxa som gäller fr. o. m. . Det innebärall passeringen i hamn för hamnen innebär en förlust på ,eller per fartyg räknat . Detfinns förvisso andra passeringskostnader än hamnavgifterna i hamn,men jag ville lämna den här uppgiften eftersom del, som sagl, i pressen hargjorts gällande alt det är hamn som är boven i dramat. I realitetenär det alltså på del sättet all hamn i genomsnitt tar in 73:50 kr.per fartyg i hamnavgifter och därmed förlorar . per fartyg som passerarhamnen. HenSELLGREN (fp); Vad som närmast föranledde att förklara kostnaderna kringGöteborgs hamn var väl de uppgifter som lämnats om passeringskostnadernaVinga-Vänern-Vinga för vissa fartyg. Del nu har ullalat sig omgäller alltså ingenting annat än pressuppgifter om att del skulle vara så dyrtalt passera hamn. Vad som har framförts av mig och iKristinehamn gäller de totala passeringskostnaderna för hela sträckan, där -som särskilt påpekade - kanalavgifterna utgör huvudkoslnaden. Jagvill bara ha sagl della i synnerhet som jag log upp kostnaderna som ett exempelför alt visa att Vänermotionen till slor del berör trafikpolitiskautredningens arbete. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkandet nr 6punklen 3 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservaiionen nr 1 av herrar och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Transporlstöd för m. m. rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna Nr 58omröstning gav föfiande resultat; Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar och , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion; Densom vill alt kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 6punklen 4 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrClarkson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i Heden m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i Heden begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller trafikulskottels hemställan i betänkandet nr 6punklen 5 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Heden m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i Heden begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Punkterna 6 och 7 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller trafikulskottels hemställan i betänkandet nr 6punklen 8 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav föfiande resullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 7 medanledning av propositionen 1975:1 såvitt avser anslagel till Transportstöd förGotland jämte moiion.