prot · FY0936 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi bör nog vänta och se vad den här reformen kan geinnan vi tar nya initiatiy på detta område. Sedanfinns del en annan och för mig mycket väsentlig invändning mol att i dettasammanhang tillämpa avdragssyslemet för att kompensera utgifter av detta slag.Mänga personer med handikapp tillhör låglönegrupperna, och många är på grundav sitt handikapp förtidspensionerade. För dessa grupper är del hellointressant om de har rält till avdrag när de gör upp sina deklarationer. Fördem som har höga inkomster är det däremot givetvis mer intressant. Men vårambition här i bör vara all genom ersättningar kompensera de berördagrupperna för deras utgifter på etl sådant sätt alt alla får en lika slorersättning. Så blir inte fallet, om man föfier avdragslinjen. Med dessa ord yrkar jag bifall lill skatleutskoiteis hemställan. FruTROEDSSON (m); Jag skall inte förlänga debaiten myckel. Men även om man bygger utbidragssidan, vill jag stryka under vad jag sade i mitt förra anförande,nämligen att man inte med bidrag kan täcka alla de olika typer av kostnader somförekommer i dessa sammanhang. Avsikten med vår reservation är alt man skall selill den nedsatta skatleförmågan som sådan och inte styrasav tämligen stela inkomslbelopp, som faktiskt tar väldigt liten hänsynlill skalleförmågan. Ettbarnlöst par med en inkomst på . och där en av makarna har diabeteshar del förvisso inte fett. Men en flerbarnsfamifi, som har . iinkomst och där en av famifiemedlemmarna har diabetes, har del om möjligl ännubesvärligare. Det barnlösa paret får sitt avdrag på I , men del äringalunda säkert alt flerbarnsfamifien med . i inkomst fär ettmotsvarande avdrag. Detkan naturligtvis inte bli någon större rättvisa eller några högreavdragsbelopp, när man har så snäva regler för rällen lill avdrag som ärfallet. Tas ordet "väsentligen" bort, som vi föreslår, kan man räknamed alt riksskatteverkel kommer all uiforma sina anvisningar med hänsyn lillden lagändringen och att det då i framliden blir betydligt bättre möjligheterlill avdrag i sådana här sammanhang. Jagvill allra sist framhålla att vi strävar efter att åstadkomma skatterättvisamellan den friska människan och den sjuka eller handikappade med samma inkomstmen ulan ersättning av något slag för havda merkostnader. För att åstadkommasådan skatterällvisa krävs vidgad avdragsrätt. Avdragetför väsentligen nedsatt skatteförmåga Hen i (s); När del gäller famifier som har barn med handikapp eller sjukdom somförorsakar utgifter eller speciell vård borde jag i mitt tidigare inlägg hapåmint om att det inle bara kommer en reform om handikappersättning år utan också ändrade bestämmelser för vårdbidrag. Famifiemedlemmar sombehöver vård av väsentligt större omfattning än normalt får bättre möjlighetertill vårdbidrag. Det är f ö. inle i första hand inkomsttagare omkring 45 000kr. som är de mest intressanta i detta sammanhang. Vi måsle uppmärksammaväsentligt lägre inkomster när del gäller dessa stödåtgärder. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen av herrNilsson i Trobro och , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatleutskottets hemställan i betänkandet nr 8punkterna 6 och 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Trobro och . Revideringav inkomstbegreppet för beräkning av ATP Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal; Ja- 236 Nej - 46 §17 Revidering av inkomstbegreppet för beräkning av ATP Föredrogs socialförsäkringsulskottets betänkande nr4 med anledning av motion om revidering av inkomstbegreppet för beräkning avATP. 1 delta betänkande behandlades motionen 1975:750 avherr Carlshamre m. fl. (m), vari hemställts att hos regeringenbegärde alt förevarande motion med förslag lill reviderat inkomstbegreppinonvden allmänna tilläggspensioneringen syftande till förbättradstandardtrygghet för ATP-pensionärer överlämnades till pensionsälderskommilténför beaktande. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1975:750. Reservation hade avgivits av herrar Ringaby (m) ochNisser (m) vilka ansett att utskottet bort. allriksdagen med bifall till molionen 1975:750 hos regeringen begärde att molionenöverlämnades lill pensionsålderskommittén för beaktande. Hen RINGABY (m): Den fråga som behandlas i socialförsäkringsulskottets betänkande nr 4hänger samman med del nya system som har införts för finansieringen av slorareformer, nämligen arbeisgivaravgifierna. Väsentliga belopp slussas numeraöver från den pott som slår iönlagarna till förfogande för löneökningar och somskall slå förelagarna lill förfogande för invesieringar. Egenavgifter förfolkpension, sjukförsäkring osv. omvandlas lill arbetsgivaravgifter, och detfår på lång siki effeki på löntagarnas ATP. Från moderat håll har viuppmärksammat detta under en par års lid, och vi återkommer ånyo med enreservation lill uiskoitsbeiänkandet. Detrör sig om myckel slora summor. uiias i arbeis-givaravgift. Delär alliså 6 miljarder av lönepotten som lyfts över lill en arbetsgivaravgiftoch kommer lillbaka till löntagarna i form av andra förmåner. På del säiiel gårpengarna också förbi pcnsionssysiemei. De kommer aldrig att registreras sompensionsgrundande inkomst. Detta medför vissa bekymmer i framliden. Det är migvelerligt bara vpk som har sagt all lönerörelsen inte skall påverkas av dessaavgifter. Del låler sig naturligtvis sägas, men lyfter man bort 6miljarder ur vinsi- potten, är det självklartatt det påverkar möjligheterna att ta ut lön. Det måste det göra. Företagarehar inga egna sedelpressar och kan inte trolla i detta avseende. Detär många områden av samhällets verksamhet som skall finansieras med de häravgifterna. Det är inte bara fråga om all sänka statsskatten och att kompenserakommuner och landsting, utan del är vuxensiudier, byggnadsforskning och alltmöjligt som skall finansieras ur lönepotten som står löntagarna lillförfogande. Utskolletgör på s. 5 en bedömning av den motion som ligger till grund för reservationen.Utskottet skriver; "Motionärerna konstaterar emellertid alt mangenom avgiftsöverföringar av del här slaget från arbetslagarna lillarbetsgivarna har möjlighet att slävja en inflationsutveckling och därigenomförbättra internationella konkurrensförmåga och siandarduiveckling.Om detta enligt motionärernas mening lovvärda syfte skulle komma att helt ellerdelvis tillgodoses, är utskottet inle övertygat om alt de berördaavgifisöverföringarna - som motionärerna befarar - kommer att negativt påverkasambandet mellan löntagarnas siandardnivå och pensionsnivå." Vi har inte så kategoriskt i molionen sagl an de häravgiftsöverföringarna innebär en möjlighet att slävja inflationsutvecklingen.Vi har sagt att intentionerna bakom den här nya politiken är sådana. Om delsedan leder lill en begränsning av inflationen får väl framtiden utvisa. Vidaresäger utskottet alt man inte är övertygad om alt den här omläggningen kommeralt negativt påverka ATP . Det är däremot LO, herr talman. Jag haren avskrift av dess yttrande med anledning av skalleförslaget som ligger bakomden senaste uppgörelsen. "Ovanhar exempel getts på de kortsiktiga omläggningarnas mer långsiktiga effekter.Del finns fier sådana. En är den minskning av kommande ATP-utbeialningar somblir en föfid av de nominella löniagarinkoms-lernas - på grund av löne- ochskatteuppgörelserna - minskade ökningstakt." Detär precis vad vi har sagl i vår moiion. Yttrandet är undertecknat av GunnarNilsson och . Denpolitik som man nu böai föra har alltså pä lång sikt obestridligen sådan effektpå ATP-sidan. Påmoderat håll anser vi att pensionsålderskommillén skall få studera del härproblemet. Det är kanske inte sä lätt alt lösa. Men pensionsålderskommillénhar ändå redan nu att behandla frågor som gäller ATP. a. siandardsäkringenav ATP. som kanske mera periferi berör det här problemet. Kommittén har ocksåsambandet mellan avgifter och pension alt fundera över. Därför föreslår vi allmolionen överlämnas lill kommittén. Jag yrkar bifall tillreservationen. Revideringav inkomstbegreppet Jör beräkning av ATP Idetta anförande instämde (). Revideringav inkomstbegreppet för beräkning av ATP Hen (); Det är i och för sig en rätt intressant iakttagelse att motionärerna isin moiion i viss utsträckning har accepterat och gillat det som den s. k.Hagaöverenskommelsen innebar, som så kraftigt kritiserats av iandra sammanhang. Man sägei i motionen a't del är bra att löntagarnatillförsäkras en bättre lönebehållning efter skatt ulan en fullt ut motsvarandebrutlolönehöjning. Det är bra för landets internationella konkurrensförmågaoch därmed dess siandardu'veckling, sägs del också i den här motionen. Desynpunkterna kan jag helt instämma i. De är säkerligen alldeles riktiga.Däremot kan jag inle rikligt instämma i vare sig det fortsatta resonemanget imotionen eller i vad här har anfört. Jag är inle av denuppfattningen, och det är inle utskottsmajoriteten heller, alt dessa ändradefinansieringsformer för vissa socialförsäkringar eller inkomsiöverföringar, somdel heter i motionen, lill så väsentlig grad skall gå ut över pensionärerna.Jag vill erinra om all den uppgörelse som träffats gav pensionärerna också elthandtag. Den saken tycker jag klarades ut på elt ulomordentligt sätt i går, närstatsminister tog upp frågan och redogjorde för vad som kommiipensionärerna lill del enligt uppgörelsen. Men del kan vara onödigt att upprepavad som sades så sent som i går. Visstkan jag hålla med om all en lugnare löneutveckling också innebärlägre pensionspoäng, eftersom pensionspoängen beräknas på den aktuella lönen.Men man har också en annan sak alt la hänsyn lill, nämligen relationstaletmellan lön och pension, som i ATP-syslemel är 60 96. Tar man hänsyn till folkpensionensom ligger i botten, blir relationstalet ungefär 65 96 grundat pä de 15 bästaåren. Lönen och pensionen föfis således åt därigenom. Del systemet bör maninte så lättvindigt rubba. Om man skulle föfia de tankegångar som förs fram ireservationen skulle det här relationstalet rubbas. menar, såvittjag förslår, all del skulle drabba framtidens pensionärer relativt hårt om manfortsätter på den här vägen. Men lill att böria med innebär en lugnare löneutvecklingockså en lugnare utveckling på prissiegringsområdet. Då gynnar del ocksåpensionärerna. Prisstegringen drabbar hårdast lågavlönade, och dit hörpensionärerna. Vidare kommer framtidens pensionärer också all få la del av deskattesänkningar som skett genom dessa inkomsiöverföringar. De blir alltsåinte lolllösa. Sedantror jag att det skulle vara rätt besvärligt - om man skulle grundapensionspoängberäkningen på något slags brultolönesysiem - att avgöra vilkenlön som skulle ligga till grund för pensionsberäkningen. Jag vet inle vem somskulle göra della och på vilket säll det talet skulle fastställas, ifall manskulle förhandla om den saken liksom om lönerna. Jag tror att det skulle bliganska krångligt och besväriigl att få till stånd en någorlunda hygglig ochsäker grund för dessa beräkningar. Sedan är det givetvis viktigt allpensionärernas standard i framliden inte försämras - den bör ju helslförbättras. Men vi har inte trott på de idéer som förs fram i denna motionoch har därför yrkat avslag på densamma. Jagvill tillägga all jag tycker all motionärerna själva i viss mån har kullkastatdel egna förslaget, eftersom de i molionen uttalar all villkoret för att deltaskulle kunna genomföras är all ATP-avgifierna inte får öka. Man är vänlig inlebara mot pensionärerna utan också mol arbetsgivarna. Om föfiden avskattesänkningarna blir lägre löner, får man naturligtvis också minskadeATP-avgifter, medan påfrestningarna på pensionsfonderna ökar om man kräverhögre pensioner. är ytterligare en orsak till alt vi yrkar avslag påmotionen. Nuär det riktigt, som anfört, att pensionsålderskommillén har iuppgift alt utreda slandardgarantin för ATP-pensionerna. Vi litar på attkommitténs ledamöter skall vara tillräckligt uppfinningsrika för att hitta påetl någorlunda bra regelsystem, bättre än det som föreslagils i motionen. Jaghoppas uppriktigt alt kommittén skall kunna finna någorlunda goda ochadministrativt enkla regler, som möjliggör en slandardsäkring inom ATP-systemeisram. Det är naturiiglvis oerhört viktigt all så sker. Eftersomvi inte rikligt tror på de idéer som framförs i motionen yrkar jag, herrtalman, bifall till utskottets hemställan. Revideringav inkomstbegreppet för beräkning av ATP HerrRINGABY (m) kort genmäle: Del är alldeles klart att alla kammarens ledamöter är intresserade aven lugn och icke inflationsdrivande löneutveckling. Detta påverkar i så fallockså ATP-pensionen, och man gör dessutom med tanke på inflationen en förfiänstunder hela den aktiva liden. Men vad det nu är fråga om är att oerhört storabelopp slussas in i statskassan vid sidan om ATP-systemel. Vi håller på altskapa en nettolön i stället för en bruttolön. Om man har bruttolön och självfår betala skatt på den, blir naturligtvis även den del som går åt lill skattpensionsgrundande. Men går vi över lill en nettolön, varvid skattesänkningenkommer som en gåva från staten, blir motsvarande del av lönen icke pensionsgrundande. Del är det problemet som vi har observerat. Viär självfallet tacksamma för att även LO har observerat detta problem. AllLO har tagit upp della i sill remissyttrande över skatleulredningens förslagvisar väl an också LO är litet bekymrad över denna utveckling. Hur problemel sedan skall lösas, ,kan vi inte säga. Del är förmodligen en något knepig fråga. Men vi har knäcktmänga knepiga frågor i kammaren, och jag tror ati pensionsålderskommillén kanklara den uppgiften. Vi har sagl alt del inte behövs någon jusleringav ATP-avgifierna. eftersom dessa är så väl tilltagna all de myckel väl räckertill för denna reform. () kortgenmäle; Jag skall gärna ge rätt i att hela standard-säkringen avATP-pensionerna är ell problem. Revideringav inkomstbegreppet för beräkning av ATP brottas nu också meddetta. Den kommer säkerligen att undersöka alla möjligheter att på bästa sättåstadkomma den standardsäkring som den har i uppdrag att utreda. HerrRingaby har vidare den uppfattningen all ATP-avgifterna är så väl tilltagna alldet inle behövs någon höjning av dessa, även om siandardsäkringen skulleställa avsevärt större krav på AP-fonderna. Men AP-fonderna ökar numera inte inågon särdeles snabb takt, och det har skett en väsentlig förändringbeträffande deras placeringsmöjligheier under del sisiförflutna årel. Ochskall man genomföra reformer som kostar pengar bör man också länka på attdagens budgetläge är sådant all de reformerna till fullo måste finansieras. HerrRINGABY (m) kort genmäle; mätte ha slora krav på i vilken takt AP-fonderna skallÖka. Hela avgiften går oavkortad in i AP-fonderna, eftersom räntan på fondernaräcker till att klara pensionsutbetalningarna och även de administrativakostnaderna. Dessutom blir det 1 mifiard kvar av ränteavkastningen, ochden går också in i fonderna. Helaavgiften plus ca I mifiard av ränleavkaslningen går alltså in i AP-fonderna,och det är väl ändå att öka i ganska snabb takt. HenFREDRIKSSON (s) kort genmäle; Jag skall inte tvista med i vilken takt AP-fonderna ökar, men jag vill ifrågasätta om hans senasieuppgifter är rikliga. Jag har läst statistik som jag tror visar - tyvärr harjag den inte med mig nu - alt ökningen i är har varit betydligt mindre äntidigare och kanske inle uppgår till del stora tal som här harnämnt. Hen CARLSHAMRE (m): har rätt i alt del är en komplicerad fråga som nudiskuteras. Den är så komplicerad att socialförsäkrings-utskottets ordförandeinte riktigt har förställ den. Däremot är den enkel politiskt sett - dvs. denär knappast en politisk fråga. Den har mycket litet med värderingar,partipolitiska linjer och sådant att göra. Den är en försäkringsteknisk fråga.Del är fråga om att dra de försäkringstekniska konsekvenserna av bl. a. detbeslut som fattade i går. Undergårdagens debatt var det någon som utan all bli motsagd citerade uppgifter itidningen om att skattesänkningen på . i direktskatt 1976 för de flesta motsvarar en löneökning på 10 96. dvs. för en 40000-kronorsinkomsttagare . i årsinkomst är bra nära enhalv pensionspoäng fördel årel-som nu uteblir. Vi får alltså vårstandardhöjning just med hjälp av det beslutet, men denstandardhöjningen, som vi erhåller i form av en sänkning av den direkta skallen- oavseii hur den finansieras, det hör inte hit -blir icke pensionsgrundande,och det är nu tredje årel i föfid. Om vi tänker oss enmänniska som är i 50-årsåldem och just har böriat fiäna ihop de 15bästa årens pensionspoäng, så finner vi all han under de återstående åren pågrund av det här beslutet kommer all ligga . nominellt under deninkomst som han annars skulle ha haft. Kommande års löneökningar, vilka de änblir, görs ju från den nivå som bestäms på grundval av gårdagens beslut, och dåär där . för en 40 000-kronorsinkomstlagare som år efter är inle blirpensionsgrundande. Det gören skillnad i pension när man fyller 65 är på 2 500å . Det handlar alltså om månadsbelopp pä några hundralapparför pensionärerna . Nusäger man att del här kommer att kompenseras genom lägre skaller, men del vetvi inle. Del enda vi vel efter gårdagens beslut är att skallen skallligga . under vad den annars skulle ha varit. Vi vet inte ens var denskall ligga 1977, för del skall beslutas . Vi vel ingenting om vad denkommer att vara när vi kommer i pensionsåldern. Del enda vi säkert vel är attpensionspoäng motsvarande 3 000, 4 000 eller , beroende påinkomstlaget, är oåterkalleligt föriorade. Det är del som har hänt, och det kaninle vara någonting som man egentligen behövde tvista ideologiskt om. Del är enförsäkringsleknisk fråga. På grund av denna när ATP-systemel tillkom ickeförutsedda metod att ta ut siandardökningar - i och för sig på många sätt enbra metod - blir pensionsunderlageiför väldigt många människor mycket lägre än man hade avsett. Del måste man på något sätt komma till rätta med. Delkan ske på olika sätt. Ett sätt är att gå över till en brullolöne-beräkningochalltså i pensionsunderlaget räkna inäven andra kostnader för arbetsgivaren änkonianllönen för arbetskraften. Del säger ingenting om vilken ATP-avgift manskall betala. Den skall fortfarande fastställas efter AP-systemels behov, ochdet fattar beslut om då och då, som vi alla vet. Har man etl större underlag,får man kanske en lägre procentsats och vice versa. Det fär beslutas alldelesför sig, och AP-fondens större eller mindre behov av pengar påverkar intedetta. Vilket underlag viskall använda för beräkningen är en teknisk fråga.Räcker inte pengarna så blir vi tvungna att höja avgifterna - det är heltklart. Finns del pengar över, som på goda grunder hävdar, så kanman sannolikt sänka avgifterna-eller gå över till elt nytt beräkningssystemmed oförändrad procentsals för avgiften. Del hör icke hit. Del enda viktiga äralt vi bestämmer oss för pä vilken inkomst vi skall beräkna individens, denenskilde pensionärens, pensionsrätl. Eftersom vi har en uiredningskommitté som sysslarmed delta, anser jag kanske all del hade legal m\cket nära till hands allriksdagen, som är en framsynt församling och som brukar ta konsekvenserna, somvi ' gärna tycker, av sill handlande i olika avseenden, hade låiii den härkonsekvensen, som är ell faktum, komma till belysning i den kommittén. kanman kanske hoppas-och del gör uppenbarligen - all denna kommilié ocksåär myckel framsynt och ulan påsiötningar från kommer alt uppmärksamma delta problem. Det är ju fak tiskt inte särskilt svårt an uppmärksamma eftersom del ligger i öppen Revideringav inkomstbegreppet för beräkning av ATP Revideringav inkomstbegreppet för beräkning av ATP dag; t. o. m. LO har selldel, enligt vad som försports . Detär alltså inle så märkvärdigt att komma underfund med att här finns ellproblem. Det behöver belysas, och jag tror att vi hade kommit fram litetsnabbare om hade kunnai bestämma sig för att ge ett uppdrag att se påfrågan. Jag upprepar att den inte är en ideologisk - och jag höll på att sägaknappast en politisk - fråga utan en försäk ringsteknisk fråga. HenFREDRIKSSON (s); Jag tycker inte alt den här molionen är så komplicerad och svär attförstå. T. o. m. jag har förstått den, tror jag i varie fall, även om jag intebesitter samma lankeskärpa som -det är jag den förste atterkänna. HerrCarlshamre säger att detta bara är en försäkringsteknisk fråga och all den ickehar med pensionsfonderna att göra. Visst har den det. Det arenförsäkringsteknisk fråga hur man skall ordna standardsäkringen, och det är juden delen som är komplicerad. Mendet gäller också finansieringsfrågan. säger att vi kan bortsefrån den ; behöver vi höja AP-avgifien, får vi göra det. Men varförskriver han då i sin motion att villkoret för all dessa tankegångar skall kunnagenomföras är att AP-avgifterna inte får höjas? Då har ju självfastslagit att man inte får höja avgifterna. Måste avgifterna höjas, kan maninte genomföra den här reformen enligt vad man har gett uttryck för i motionen. HenCARLSHAMRE (m): Om någon människa med det gamla sättet alt beräkna löner och siandardökningarskulle ha fiänat in en pensionsrätt på lät oss säga . , såkommer samma människa alt få kanske 28 000, 27 000 eller 26 000 i pension närvi nu har böriat avlösa löneökningar med skattesänkningar. Menom vi då genom en teknisk omräkning försäkrar denna människa om att fortfarandefå den pension på . som frän börian var tänkt, så kostar det inle etlenda öre mer än det skulle ha gjort med gamla systemet. Del blir en fråga omavvägning av underlag och procentsatser, men pengarna som behöver komma intill systemet är inte större. Medden nya ordning som har introducerats är del i stället så attförsäkringssystemets förpliktelser kommer all minska i förhållande till vad vitidigare hade tänkt oss. Då minskar också avgifterna -det kommer de självfalletall göra. eftersom det blir ett mindre underlag. Men kostnaden för pensionen -den faktiska pension som utgår i kronor räknat - blir inie högre därföratt man tillämpar ett .ilternativt tekniskt system för att beräkna underlaget. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen av herrarRingaby och Nisser, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 4 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar Ringaby och Revideringav inkomstbegreppet för beräkning av ATP Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Pä förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta behandlingen av pä föredragningslistan återståendeärenden till kl, 19,30, §18 Anmäldes och bordlades Nr 25 angående riktlinjerför älgvården Nr58;;om ändring i frågaom den skattemässiga behandlingen av vissa gruppsjukförsäkringarNr 75 om vissa organisationsfrågor m, m, rörande försvaret §19 Anmäldes och bordlades Nr 1851 av i m.jl. medanledning av propositionen 1975:9 om reformering av högskoleutbildningen m, m. Nr 1852 av m.fl. med anledning avpropositionen 1975:24 om viss försöksverksamhet inom lärarutbildningen m, m. Nr 1853 av i Lane-Heriestad m. fl.med anledning av propositionen 1975:40 om konsumenlpoliliskverksamhet m. m. 7 protokoll 1975. § 20 Meddelande omfrågor Meddelades att föfiandefrågor framställts Nr122 av (vpk) till fru statsrådet om vidgad rätt tillvikarialsersättning för ämneslärarkandidaler;