prot · FY0945 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är dumt alt begära någon ursäkt, men del ärklokt alt begära en smula logik. Industripolitiken blir bättre pä det viset. Industriministernsupphetsning när vi debatterade förra gången stämmer väl överens med hursocialdemokraterna har drivit debatten om 80. Det har varit något somliknat deballförtryck. Utredningsmaterialet hemligstämplades i storutsträckning. Inte ens den referensgrupp som industriministern tillsatte förall föfia planeringen av 80 fick tillfälle att se ett verkligtutredningsmaterial. I proposiiionen gavs ofullständig information. ex. rimlig finansieringskalkyl. Delvis var informationen i propositionenvilseledande, t. ex. vad gäller mifiöpåverkningarna av 80. Den somvågade framföra några synpunkter som innebar all man inle svor pä blevknappast bemött i sak men illa hanterad som person. Statsföretags chef utsattes för otrevlig behandling när han vågade offentligen uttryckavissa negativa synpunkter pä slålverksplanerna. Samma sak gällde de treekonomer som gjorde en omfattande utredning som var kritisk mol 80. Deförkastades i alla tonarter och med bedrövliga argumeni som alt de var mereller mindre köpta av . Anman måste påminna om dessa ting en gång lill beror pä det tonfall somindustriministern ville använda mol mig i den föregående debaiten. Lål oss då övergå lillsakfrågan - den som spelar någon egentlig roll. Anledningentill att jag ansåg det mödan värt all framställa ytterligare en interpellationvar att statsrådet under vår förra debatt förklarade sig beredd alt under vårenställa upp i en diskussion om hela problematiken kring NJA och 80. Nuhar vi möjlighet all se vad statsrådet har att säga denna gäng. Försloch främst noterar jag all statsrådet har tagit vissa initiativ för att försökaförbättra sysselsättningen i inland. Det är bra, eftersom det härfinns en befogad rädsla all suget lill skall ödelägga den egna bygden. Vikommer att följa utvecklingen med stor uppmärksamhet. Industriministernnoterar alt man givit olika förelag lokalise- ringsslöd - i ochpå andra platser. Även det är bra. Men låt oss också noiera, herrindustriminister, att alla företag, och även de som inte fåll någotlokaliseringsstöd, belastas med mycket höga skatter på sysselsättningen -löneskatter. Man gerenorma lokaliseringssubventioner till 80 menkräver ut löneskatter av jordbrukare och småföretagare i inland.Del finner jag vara en bakvänd politik. Varförredovisade man inle valsverksplanerna när 80diskuterades? Pä den frågan finner jag inte något rikligt svar. Statsrådetsäger all projekluppslagel kom , och kanske man med det skallförslå alt detta uppslag kom försl efter riksdagsdebatten . Men sä vardet inle att döma av uttalanden som NJA-chefen disponent har gjort. Hanhar klart sagl all initiativet lill elt valsverk framfördes redan undersenhösten 1973. Mendet är inte bara så all man underlät att tala om valsverksidéerna. Det är isjälva verket så att man ansträngde sig att tala om att det inte var rimligtalt tänka sig att det skulle bli etl valsverk också. 1Metallarbetaren nr 14 sade disponent bl. a. föfiande:"Idén bakom 80 är alt vi här ska tillverka slålämnen i rationellskala. Dessa ämnen vidareförädlas i välbelägna valsverk i och påkontinenten." Han sade ocksä i samma sammanhang: "NJA tar fulltansvar för ämnesproduktionen. De andra verken tar ansvar för ut-valsningen av ämnentill färdigprodukter." Liknande uttalandengjordes i propositionen och i riksdagsdebatten. Uttalandenai Metallarbetaren är f ö. ganska intressanta bl: a. mol bakgrund av allMeiallindustriarbeiareförbundel i en skrivelse tillindustriministern uttryckte stor oro inför perspektivet att i framlideninvesteringar i råstålsiillverkning och manufakturering skulle komma all gåBergslagen förbi. Föranmotivera sin tystnad vad gäller valsverksplanerna vill statsrådet också menaall del ständigt finns projektidéer och att han inte kan se "att det ärsärskilt meningsfullt alt la upp en diskussion om elt projekt innantillräckligt faktaunderlag föreligger". herr talman, del är ju nästanett komiskt argumeni, eftersom hela idén att bygga själva 80framfördes innan tillräckligt faktaunderlag förelåg. Att det då ansågsmeningsfullt all diskutera kanske berodde på all vi hade en valrörelse. Sedankan man ju också fråga sig om det verkligen blir meningsfullt att diskutera närvad statsrådet kallar "tillräckligt faktaunderlag" föreligger. Jagskulle inle bli förvånad om detta s. k. faklaunderiag, när del föreligger, isedvanlig ordning kommer att hemligstämplas. Nej,herr industriminister, jag lycker alt det är mycket meningsfullt att diskuteranu, och jag är därför glad alt dessa upplysningar om valsverksidéerna kommitfram. An de har kommit fram beror inle på regeringens stora intresse av alt ipraktiken ge den insyn man så ofta så vackert lalar om och kräver av andra.Nej, upplysningarna har kommit från , inte från . Del är meningsfullt altdiskutera nu därför alt dessa planer ställer Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen I fråga om ett valsverk iLuleå regeringens agerande i enintressant belysning. Utöver de exempel på det som jag redan har givit möter vihär den tankeväckande frågan varför regeringen nu kan överväga ett samarbetemed när man tidigare varit negativ till elt samarbete med svenska förelagi 80. Del är en mycket intressant fråga. Statsrådet säger all honom velerligthar inget svenski företag anmält intresse all som meddelägare della iutbyggnaden av 80. Del är helt möjligl att det är på del viset. Menvid den presskonferens som gavs när proposiiionen om 80 lades frammeddelade -enligt pressreferatet -disponent som "en bekräftelse på4,6-mifiarderprojeklets framtidsutsikter --- att många utländskaoch svenska företag har hört av sig för alt få vara med i stålverket. Mende har alla fån nej. Vi vill ha renodlade ägarförhållanden, framförallt med lanke på prisförhandlingarna . Han bekände också alt haninte vill dela med sig av den förfiänst han väntar sig." Nukan del gärna få vara hur del vill med frågan om del verkligen var någrasvenska eller utländska företag som tidigare anmält elt intresse all fä varamed i 80. Det var under alla omständigheter inte det motivet somsocialdemokraterna gav för avslag på begäran all man skulle hällanere riskerna med 80 genom alt söka samarbete med svenska stålföretag.Regeringen och dess företrädare förkastade samarbetsidén / princip. Lålmig, för alt vi skall se delta, än en gång återge vad som sades i debaitenförra året om 80 på den här punkten. 1sitt inlägg i debatten avslutade näringsutskottetssocialdemokratiske ordförande en mol riktad ironisktirad på föfiande sätt: "Attbilda etl särskilt bolag tycker jag skulle vara tokigt ocksä från en annan synpunkt.Då avskärmar man sig från de erfarenheter och den kunnighet som NJA har påplatsen. Är det inte vettigare att göra vad man kan för all befria dennuvarande chefen för från rutingöromål - det är styrelsens ochStatsföretags sak att ordna det. Han är en helt nödvändig person i dennauppbyggnad - utan honom skulle jag ha svårt att tänka mig det härbeslulel." Industriministernsjälv avfärdade vårt förslag i mycket korta ordalag och sade att någonytterligare sakkunskap och erfarenhet inle behövdes utöver den som fanns inomNJA. Densocialdemokratiska majoriteten i näringsutskotlet skrev den gången följande omvårt krav pä samarbete med andra stålföretag: "Ensådan uppdelning av den samlade malmförädlingsverksamheten i på två bolagsom motionärerna länker sig kan enligt utskottets mening inte vara rationelloch avstyrks följaktligen bestämt." Uppfattningarnaom vad som är klokt när det gäller samarbete eller inle samarbete tycks ändrasmed förvånande hastighet. Sedanhar vi frågan om hur finansieringen av ytterligare stora projekt skulle gålill, när 80 sannolikt blir myckel dyrare än vad re- geringen sade förra året.Statsrådet ville inte ge några upplysningar på den punkten. Han säger såhär;"Belräffande de kostnadsökningar som de senasie årens mycket kraftigainternationella inflation kan komma alt föranleda föreligger enbartpreliminära beräkningar." Dellaär alltså hämtat ur det interpellationssvar som vi har hört läsas upp, ochdet är etl mycket konstigt ullalande. Det är för det första underligt atthänvisa till "de senaste årens mycket kraftiga inflation" De senasteårens? Man skall här observera alt del är mindre än ell är sedan regeringen iriksdagen angav all 80 skulle kosta 4,6 miljarder. Att då komma ochhänvisa till prisstegringar som inträffade och 1973 är i grövsta laget ochknappast smickrande för vare sig industriministern eller NJA:s ledning. Fördet andra går det knappast att hänvisa ens till prisstegringar som harinträffat under del senasie årel, ty den beräknade investeringskostnaden om4,6 mifiarder som regeringen angivit är i löpande priser. Man har alltså redantagit hänsyn till inflationen. Att därefter komma och skylla prisstegringarnapä inflationen går knappast. Regeringen måste ju ha varitmedveten om att inflationstrycket var ganska kraftigt. Om något har dettainflationstryck minskat. Slutligenundrar jag varför industriministern inle vill lägga fram dessa som han kallarpreliminära beräkningar över hur dyrt 80 nu väntas bli. Han förklaradei vär debatt för en månad sedan att han var "beredd all ställaupp i en diskussion om hela problemaliken kring NJA". Delta hur dyrt detblir med 80 hör väl rimligen till hela problematiken. Attberäkningarna är preliminära kan inte vara etl hinder alt ange dem. Förra åretangav man ju beräkningar för hur mycket det skulle kosta, och det måsterimligen ha varit mera preliminära beräkningar än de som föreligger. Men dåvisste man att 80 skulle kosta 4,6 mifiarder i löpande priser. Detborde ju , nästan elt är senare, vara lättare att tala om vad det kommer attkosta. Det finns också ett antal andra stora frågetecken runt 80, ochdem måste jag väl också helt kort fästa uppmärksamheten på, inte därför att viskall bredda debatten till att omfatta allting, utan därför alt de problem somgör sig gällande i della projekt ju har betydelse för hur man skall ställa siglill ytterligare utbyggnader och utfästelser. Regeringen har underskattatproblemen -de problem som vi ville minska genom alt föreslå att man redan fränböfian skulle söka samarbete med andra svenska stålföretag. För någon tid sedandiskuterades här i kammaren de särskilda transportproblem som NJA och Stålverk80 kommer att utsättas för. Den debaiten och andra uppgifter som framkommittyder pä att regeringen har underskattat dessa svårigheter och de kostnader somde kommer att dra med sig. Vihar kunnat läsa olika yttranden som avgivits om demifiöproblem som 80 ger upphov lill. 1 proposiiionen sägerindusiriministern: "NJA har noggrantutrett vilka reningsanläggningar m. m. som er- Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå 2 protokoll 1975. Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå fordras och hur kravenfrän nalurvårdande myndigheter bäst kan tillgodoses." har en hell annan uppfattning. I elt yttrande som verket idagarna avgivit säger man inledningsvis alt "bolagels" -dvs. NJA:s-"ansökan är ofullständig på flera punkter". På punkt efter punktklagar över att del underlagsmaterial som NJA levererat ärotillräckligt och att ambitionsgraden vad gäller mifiövårdande insatser är låg. Närman läser detta, herr industriminister, kan man inle undvika att dra slutsatsenatt det var en slarvigt hopkommen proposition industriministern lämnade trotsatt detta gäller största industriella projekt. Ipropositionen säger industriministern alt "koltillgången ivärlden är mycket god och NJA:s kolförsörining torde inle behöva möta någrastörre problem". Deltaär på nyll ell ullalande gjort med en häpnadsväckande lällvin-dighet - att dömaav vad industriministern själv hade att säga här ikammaren. Det hette då att förhandlingarna om inköp av kol var komplicerade ochatt man inte kunde skönja något resultat av dem. Jag upprepar all jag gör dessa påpekanden om de om-fallande problem somär förenade med NJA och 80 därför all jag tycker att man skall klaraav del man redan åtagit sig innan man gör nya åtaganden. Del är ulomordentligtviktigt för landet och för regionen att 80 inle blir ettmisslyckande. Jag kan inle finna alt industriministern har övertygande visatall situationen när det gäller 80 är sådan all del mest påträngandeär att fundera över hur man skall kunna göra ytterligare utvidgningar. Deutredningar man nu gör tillsammans med är dock, säger industriministern,"inte av den omfattningen att den administrativa kapaciteten vid NJAnämnvärt påverkas". Även delta finner jag vara elt mycket underligtpåpekande. Om man vill göra en utredning om fortsatta, mycket slorainvesteringar i samarbete med ett utländskt företag måste denna utredning görasnoggrant och inte pä en höft. Och skall dessa utredningar göras noggrant är detsvårt all förslå alt de inle skall komma alt ta väsentliga administrativaresurser i anspråk. Annars blir del bara slarv, och man får inle vadindustriministern kallar ell "tillräckligt faktaunderlag". Och medlanke på de problem som finns inom 80 skulle jag vifia varna för altpå detta stadium dra administrativa resurser bort från omedelbara, pressandeuppgifter. Jag skall inte så myckel uppehålla mig vid den föregående inlerpellationsdebatten.Jag vill bara erinra om de enligt min mening strategiska meningarna i deninterpellalion framställde . HerrBurenslam sade där om ell eventuellt valsverk:"Både planering och insyn förefaller också bristfälliga när man erfar alt1) NJA-chefen diskuterat valsverksfrågan med men ej sedandess, att 2) en expertgrupp inom industridepartementet under senare tiddiskuterat och förhandlat med och att 3) Statsföretags ledning, som hardel egentliga ansvaret, ej ens varit informerad om dessa planer ochförhandlingar." Jaghar sagt - och jag upprepar detta - att samtliga dessa tre punkter ärfelaktiga, för att inte säga lögnaktiga. Med dem söker påett demagogiskt sätt ge en vilseledande bild av vad som har förevarit. För detförsta är det NJA-chefen som har diskuterat valsverksfrågorna. Fördel andra harinte industridepartementet diskuterat och förhandlat med . För del tredjevar Statsföretags ledning informerad. Att jag mot denna bakgrund kände mig enaning upprörd -jag kanske hellre skulle säga besviken - över del sätt på vilketherr önskade diskutera denna fråga, tycker jag inte är såegendomligt. Menlåt oss dä gå in i en mera reell diskussion om 80! Jag är intresseradav del. Detgäller en stor fråga - en för landet utomordentligt viktig fråga och en för denlandsdel som den berör avgörande fråga, både i och för framtiden. Mankan givelvis diskutera i vilken omfattning debatten kring 80 varitÖppen eller inte. Vi anser att det med hänsynslagande till de affärsmässigaproblemen ändå kunde föras en öppen debatt. Jag har tid-ningscilal här som jagtycker alt jag kan få redovisa - däribland ett från i fiol, därchefredaktören för tidningen skriver: "Räta ut frågetecknen kringStålverk 80." Del är en mycket bra artikel. Han menar alt ännu slörre öppenhetbör förekomma, och jag är beredd att diskutera del. Men han säger belräffandeStålverk 80: "Förberedelserna för stålverket har av allt alt dömahandlagts med stor skicklighet. Det har dessutom skett under osedvanlig öppenhet. "Det är hans uppfattning om delta. Frän sin post som chefredaktör för en avlandels största tidningar har han föfil den offentliga debatten kring det härproblemet. - Men som sagt var: har inle varit nöjd. Jagkan inte säga annat än alt debaiten om 80 har förts öppet i riksdagenoch att har tagit ställning på grundval av det malerialunderlag somhar förelegal. Menär då della materialunderlag sådant all det kan påstås att det inle varittillräckligt omfattande, att frågan inte varit tillräckligt utredd, ulan altdel finns brislfälligheter i materialet? Vad är det som måsle vara avgörandenär man tar ställning till en sådan fråga? Jo, det måste ju bl. a. varamöjligheterna alt få avsättning för de produkter som man skall framställa. Härgäller det alltså stälämnen. Diskussionen måste då i första hand röra sigomkring frågorna; Finns det utrymme för en ökad slålkonsumtion i världen? Hurser det ul i , och hur kommer det att se ut för framliden? All dentillgängliga expertis som vi anlitat - Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen om ett valsverk iLuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen i fråga om ett valsverk iLuleå a. iJapan, ett av världens ledande stålverk, som utfört grundplanen för Stålverk80, men även en rad andra internationellt mycket ansedda konsultföretag somhar tillfrågats - har haft den uppfattningen, och även delgelt oss den, altsiålkonsumtionen kommer att öka mycketväsentligt. Jaghar framför mig en artikel ur från i fiol somåterger en rapport av chefen för , vilketrepresenterar av väslväridens stälkapacitet och 70 96 av hela väridens.Man säger i denna artikel - således sedan vi fatlat beslutetom 80 - att behovet av ny stålkapacitet i västväriden fram lill 1985uppgår till drygt 500 mifioner årslön - en fördubbling av den nuvarandekapaciteten, enligt beräkningar vid detta institut. Mången expert, heter detvidare i artikeln - och härvid åberopar man också Grängesbergschefen, ellerGränges Stål chef, kanske jag bör säga, eftersom det finnsflera chefer i - förutsätter en kronisk slälbrisl under 1970-lalel. Jagåtergår till Instilules beräkningar, att det finnsrealistiska förutsättningar för projekt med ny kapacitet pä sammanlagt 240mifioner årslön, vilka skall byggas . Av etl uppmätt behov av 500miljoner årslön räknar institutet alltså med att en produktion pä 240 miljonerton skall kunna realiseras. Del är ca hälften av del beräknade årsbehovet, ochi denna siffra ingår ocksä NJA;s 4 mifioner lon. Sammanfattningsvissägs slutligen i artikeln: "Mifiövårdshänsyn stoppar stålproduktionensexpansion i industriländerna medan höga ofiepriser, brist på livsmedel ochdärmed föfiande kapitalbrist kan stoppa stålexpansionen iutvecklingsländerna." Resultat enligt : "---fortsattstålbrist. med malm, kapital och stora vidder i norr beflnner sig i ensällsynt gynnad situation." Vadflnns del mer som bekräftar riktigheten av bedömningarna? Ja, det finnsingenting som motsäger de beräkningar som gjordes av NJA, Statsföretag ochregeringen med de särskilda organ som vi anlitade. Däremot flnns del enbekräftelse på samma uppfattning. I en tidning som utkom återgesfrän värt broderland ell meddelande till kommunen Mo i Råna, där dennorska staten har etl järn- och stålverk. I tidningsartikeln redovisasexpansionsplanerna för det norska statliga järn- och stålverket. Expanderaeller dö, säger järnverkels direktör när han presenterar planerna. Mantredubblar sin kapacitet. Jo, därför alt slälmarknaden är ganskapositiv för producenterna . Det kommer att rådaknapphet på stål under minst den perioden, trodde järnverkets direktör ochmenade att det var det viktigaste skälet till att planerna borde genomföras. Tyvärr,säger man i , begränsas möjligheter alt bygga ut av brist påelektrisk energi. Det kanske verkar egendomligt - jag har sagt della tidigare ikammaren i anslutning lill en energipolilisk debatt. Men vad jag kan förslåhar man inte i sin planering av energiförsöriningen kunnai lägga upp en planför elproduktionen som skulle möjliggöra en så snabbutbyggnad som man själv anser all det finns förutsättningar för. Vi har del idet avseendet bättre ställt; lål oss känna tacksamhet över det. Nå,det norska beslutet kommer alltså ett knappt är efter det att vi har beslutatom 80. Man har haft möjlighet alt granska värt material och all föfiaden fortsalla konjunkturutvecklingen under ell är, och man kommer fram tillsamma resultat: brist pä stål kommer alt föreligga, alltså skall man bygga ul. Detär intressant att konstatera att ungefär samma dagar, i börian av mars, hadeSvenska en artikel där man redovisade att Grängesbergsbolaget kommeratt bli, som tidningen skriver, stålcenter nr 2, en Mellansverigesmotsvarighet till . Detta förutser verkställande direktöreni . Han säger alt han på elt tidigt stadium stödde självaaffärsidén bakom 80. Han ansåg alt den var sund och riklig - all manalltså borde förädla malmen mer än till kulsinter, alt man borde gå över tillämnesproduktion. Han anser nu alt det är rikligt att man också fränGrängesbergsbolagels sida genomför en motsvarande investering - inlestorieksmässigt, ehuru del ändå är fråga om en kapitalinsats pä 1,5 mifiarder i1974 års priser, ifall jag minns siffrorna rätt. Man skall alltså enligtplanerna fördubbla kapaciteten i . Ellår efter del att 80 beslutals bestämmer sig alltså ett annat stålverki för all fördubbla sin kapacitet. Vad är det då som säger att detbeslutsunderiag som vi hade för 80 var felaktigt eller bristfälligt,såsom gör gällande? Andrahar haft vårt material att tillgå, de har kompletterat materialet och kommitfram till samma uppfattning och bestämt sig för att investera. Jag har intehört säga någonting om Grängesbergsbolaget. Eller tänkerherr nu meddela Grängesbergsbolaget sin uppfattning ombrislfälligheten i utredningen, om del bekymmersamma i att man bestämmer sigför en sådan investering? Det vore ännu mer rimligt - om han verkligen hade denuppfattning som han här för lill torgs - att han varnade delprivatkapiialisliska företaget för en sådan investering. Nej,, jag tror att dessa företrädare för järn-och stålindustrin,både i och i det privata Grängesbergsbolagel, har full täckning för sinoptimism och för sin beredvillighet alt nu göra betydande satsningar förframliden. Eftersomherr äter tagit upp frågan om den negativa attityd som regeringenoch ledningen för skulle ha till frågan om samarbete vill jag gärna sägaall vi är beredda att samarbeta med svensk järn- och stålindustri. På vilkaområden det skall ske kan självfallet dis-kuleras. År1957 bestämde vi oss i princip för att lösa ut de privata intressenterna urLKAB. Det skedde i fullt samförstånd, och staten är nu till ägare avmalmfyndigheterna i malmfälten. Jag anser då fortfarande att Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen i fråga om ett valsverk iLuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen om ett valsverk iLuleå det är rimligt all staten,sedan vi också byggt upp en järn- och stålindustri i , NJA, tar ansvaretför en vidareulbyggnad och även för kapitalinsatsen. Alt vi därutöver går in iett samarbete med andra svenska eller utländska företag då del gäller envidareförädling av malm- eller stålämnen tycker jag är lika rimligt. Sedanfrågan om etl sådant samarbete nu blivit offentlig har jag därför sagl all vihar överiäggningar med och även med det svenska företaget . Om dessaöverläggningar ger något resultat vel jag inle om. Jag hoppas under allaomständigheter alt förhandlingarna med SKF skall leda fram lill elt resullal,och jag avvaktar med stort intresse den vidareutredning som förekommerbelräffande ett eventuellt samarbete med -jag skall återkomma lill densaken om ell ögonblick. Menalt jag lar upp denna fråga direkt i anslutning lill min erinran omjärnverkschefens i uttalande beror på att en fackföreningsman frånGrängeskoncernen framträder i samma tidningsartikel och förordar ett samarbetemellan staten och Grängesbergsbolaget. Han säger enligt tidningen: "Om detvisar sig alt man inle från har ekonomiska resurser att utvidga OJ, sävill vi helst se staten som samarbetspartner. Försl i sisla hand vill man seOJ göra upp med någon utländsk partner." Sä säger fackföreningensordförande. Chefenför menar ä sin sida att ett ökat samarbete med denstatliga stålindustrin är önskvärt, exempelvis vid kolförsörining meninte.nödvändigtvis kring de slora expansionsplaner han hoppas så myckel av. Dåbör det försl gälla de företag som skulle bli naturliga avnämare lillOxelösunds . Jag finner inget'märkvärdigt i detta.