prot · FZ0933 · 1975-12-31 00:00:00 — Om dessa behov lorde det inte heller råda några delademeningar. Vad gäller dessa är vi självfallet beredda all insläinma. Dessasynpunkter har föranlett oss all, som framgår av rescrvalionen vidcivilulskoliets belänkande nr 2, yrka avslag på propositionen. Så,herr talman, kommer jag till del särskilda yttrandet nr 1 vid betänkandet nr 1från civilulskouel, beträffande planeringen av skärgårdsområdena. Ibehandlingen av propositionen 76 om den fysiska riksplaneringen ingick ocksåen centerpartimotion av m. fl. Det gladde mig myckel att denmotionen väcktes och inte minst all del var centerpartister som stod bakom den.Jag vill gärna omvittna alt man på sina håll i skärgården också blev glad överalt det från börjat visas konstruktivt iniresse förskärgårdsproblemen. Ni centerpartister har ju länge försökt beakta glesbygdensintressen och gjort goda insalser för alt få politikerna alt riktauppmärksamhelen mol en lämpligare avvägning mellan insatserna i tätort och iglesbygd. Därför har del förvånat mig - - så myckel atl delintresset inte omfattat de människor som lever i den glesbygd som vi kallarskärgård. Härfanns det alltså nu möjlighet för centerpartisterna i uiskouei au sluta uppkring cenierpartimoiionen. Men om jag således blev glad över attcenierpartimoiionen av m. fl. väcktes, blev Jag besviken överagerandet i utskollel från framför allt centerpartisternas sida. Icenierpartimoiionen belyses utförligt många av de problem som skärgårdsbornalever med lill vardags: man pekar på de problem som det innebär alt varaföreiagare och att på det siittet skapa sysselsättning både för sig själv ochför andra, man pekar på olika områden där ell förelag kan göra insalser, manpekar på serviceverksamhelen och på betydelsen av att skolorna får vara kvariiven om elevanialei skulle minska under del antal som bestämmelserna anger somvillkor för au en skola skall få vara kvar, man pekar på markfrågorna och allde är viktiga för skärgårdsborna. Man skriver: "Skärgårdsbon har sinförsörjning i etl område som av myndighelerna siämplais som ell område avriksiniresse. För all styra markslitagei haren mängd påbud kommit och kan antaskomma: byggförbud, naturreservat, fågclskyddsområden, sopmajor, naiihaninar medservice, nymarkerade farleder, avverkningsförbud etc, clc." Och så pekarman på fiskets betydelse för det s. k. skärgårdsbruket, och man pekar påfinansieringsproblemen. Vidare lar man upp en fråga, där Jag kanske interikligt delar de upplänningar som har framförts i motionen. Programskedeli den Jysiska liksplaneringen, m. m. Programskedel1 den fysiska riksplanerlngen, niimligen huruvida manskall prioritera den bofasia befolkningen eller del rörliga friluftslivei, dvs.var på angelägenheisgraderingslislan turism och rekreaiionsliv skall komma. Ochså säger man i motionen all prio-riieringcn framförallt skall göras "tillden bofasta befolkningens fördel". Jagvill här siiga - och del har vi även sagt i vårl yttrande liksom tidigare imånga, många anföranden och moiioner i om skär-gårdsproblemcn - alldel inte finns någon moisäiining mellan dessa saker. Prioriierar man denbofasia befolkningen och gör en mängd saker för den, kommer dessa också lillnyiia för del rörliga friluftslivet, dvs. för de människor som inte bor iskärgården men som ändå vill komma dit ul under sin frilid. Vimenar alliså alt utskottet i sill betänkande borde ha ullalai del som uttalas imotionens yrkande. I motionen yrkas nämligen att skall besluta"all planeringsarbelei för kustområdenas skärgådsdelar skall inriklas påett bevarande av den yrkesverksamhet som förekommer samt på atl skapaförutsättningar för en ökad årci-runi-syssel-sältning". Vi tycker atldelta borde ha kunnat sägas klart ut av utskottet. Men som det nu är, med delsen cenierparlimoiion som är så pass positiv och konstruktiv, dels en litencenierpariigrupp i uiskotiet med ett helt annat slällningslagande - och jag förmodarall cenierpartisterna i kammaren kommer all siödja sina partikamrater iutskottet - undrar man: Vad vill egentligen cenlerpariiei göra förskiirgårdsbefolkningen'.' Man får elt vagt intryck av ambitionerpå det här området. Nukanske jag är hård - t. o. m. orättvis, tycker måhända mina vännercenterpartisterna i kammaren och i ulskoltel - men vad skall man tro när manfår del av elt sådani agerande? Ni säger kanske: Men del kommer ju enproposition om skärgårdsproblemen! Ja, men gör det verkligen det? Vi moderaterbörjade redan lidigi på 1960-lalet agera för au skärgårdsbefolkningens problemskulle lösas. Vi krävde i den ena motionen efter den andra en samordnadulredning, men vi fick bara nej lill svar. Vi krävde snabba åtgärder, men ingentinghar hänt. Den socialdemokraliska regeringen har tyvärr visal ett myckel ringaintresse förde bofasia skärgårdsmänniskornas problem. Man har kommit medlöften, förslås, men man har inte hållit dem. Man har dragit ut på litlen.Propositionen skulle lämnas, sade,man, , men den kom inie. Jagkan kanske förslå all del av olika skäl var svårt all få fram propositionen,men den skulle väl iindå ha kommii ; del stod i. o. m. i de papper somvi fick när började att den skulle komma . Ännu inic kommii, och då börjar man undra: Kommer det verkligen någonproposition'.' Därför borde uiskouei klaii ha uisagi vad det egentligen menarnär del gäller de här människornas problem. i (c) kortgenmäle: Jag undrar vad och hans partikamrater skall rösta påvad gäller skärgårdsbefolkningen när vi går till beslui här i kammaren. Detfinns ju ingen reservaiion av ulan bara ell särskiltyttrande, och del kan vi inte votera om. Vadvi i utskottet nu hade all ta ställning lill var Ju markanvändningsplaneringeni skärgården, där planering för den bofasta befolkningen ingår som en naturligdel. Men givetvis anser vi det vara myckel angeliigel all andra åtgärdertillkommer, som gör del möjligt för skärgårdsbefolkningen alt leva kvar; därområder inga delade meningar, , Jag hoppas också alt den utlovadepropositionen kommer, och eflersom vi har statsrådet här i kammarenkanske vi kan få besked om när vi kan förvänta au den läggs fram. När vi iutskottet har behandlat den här motionen har vi utgått ifrån all propositionenskulle komma. Sedankan man fråga: Vad skall del bli av skärgården, om del sker en planering efterde lankegångar som vid olika lillfällen brukar föra fram,nämligen alt de som bor där skall sälja mark och att det skall byggasfritidshus? Det är nalurliglvis utmärkt för del fåtal som kan sälja marken ochför dem som kan få fritidshusen, men det är inte något recept på hur manbehåller en bofast befolkning - och del ärju det som är mycket angelägel. HerrWennerfors lalar sedan om sin reservaiion vid civilutskollets betänkande nr 2i anslutning till profwsitionen om turism och rekreation. Inom utskollel har vimer än i propositionen velal framhålla all det hela skall vara en naturlig deli den fysiska planeringen. Vi ser detta mest som en fråga om markreservation,som skall samordnas med den övriga planeringen. Jagsade förut, och jag upprepar det, att del inte gäller mera än atl man pekar utnågra områden. Del är inte förenat med något som helst ekonomiskt stöd i delhär läget, och i propositionen har det inte heller anvisats någon ändradkompetens i del avseendet. Pivgrainskedeii den fysiska liksplaneringen, m. m. () kortgenmäle: Jag kritiseras för au jag lar upp skärgärdsbefolkningens problem. Denfrågan skall vi inte alls beröra, för här lalar vi om markanvändningen, sägerfru i ; jag har fåll veta det från annat håll också. Vi skullealliså inie nu iniressera oss för hur exempelvis sysselsättningen förskärgårdsborna skulle tryggas. här hänger ju ihop. Man kan inte dela upp frågorna på det säu som fruOlsson i menar. Dessuiom är det litet inkonsekvenl, eftersom vi iutskottet har ägnat räii mycken lid ål au diskulera frågorna omsysselsättningen för de människor som bor i norra . Det problemet kanvi alltså tala om när vi behandlar den här propositionen, men frågan omsysselsättning för skärgårdsborna kan vi inte lala om, för den hör inte. hit,säger man. Delär detta som jag lycker är så underligt. Därtill kommer atl cenierpartimoiioneninte inriklas enbart på frågor av den typ som ' i avser. Deninnehåller också en del som rör själva planeringen, vilken har myckel au göramed människornas möjligheter all bo kvar i skärgården. Programskedel1 den fysiska liksplaneiingen, m. m. Moderaternahar förl en marklagpolilik, menar , som inte alls gynnarskärgårdsborna, och vi skulle t. o. m. ha verkat för en politik som innebär atlman skulle sälja sin mark. Del har vi aldrig sagl. Även i del avseendet är viför valfrihet. Vad vi har sagl är all människorna skulle ha möjlighet auförfoga över sin egen mark. Om de sedan vill sälja eller hyra ul eller vad devill göra, det är deras sak. Men tyvärr har det varit så, med denlål-gå-politik som regeringen har fört och som väl har stött, inte har fåll förfoga över sin mark. Man har inte kunnat göra någonting ålsin mark, och det är delta som utgjort ell stort problem förskärgårdsbefolkningen. FruOLSSON i (c) kon genmäle: Jag vill påpeka för del är en väsentlig skillnad när vi lalar om vad uiskotiet kommer fram tillbeträffande Högdal och när vi lalar om den övriga skärgårdsplaneringen. FörHögdal var det i propositionen angivet vissa restriktioner för planeringen ochvad man skall kunna tillåta där. I skärgårdsmotionen av m. fl.säger vi bara atl den kommunala planeringen skall fortsälla. Där finns inte dereslriklioner som angavs i fråga om Hogdalsnäsel. Lål mig få börja med all sägaall kan vänta sig en proposition om alla frågor somrör skärgården och skärgårdens problem. Del ärju många problem som det härgäller, och jag skall också gärna säga all det är svåra problem. Detborde vara självklart atl de enskilda människorna skall kunna bestämma över hurde vill utnyttja sin arbetsfria lid, sin frilid. Om den inställningen tycksherr Wennerfors och jag kunna vara överens. Ändå är del inte självklartalt människorna kan bestiimma delta. Olika hinder står i vägen. ärdel alltför många människor som av ekonomiska skäl inte kan utnyttja sin fritidtill välbehövlig rekreation och avkoppling. De har helt enkell inte råd. Jaghar sagt i ett annal sammanhang - och vill upprepa det här -atl jag undrar omskillnaderna i levnadsstandard är så slora på något annal område i samhälleisom när del gäller möjligheten att utnyttja fritiden till rekreation ochmiljöbyie. Del gäller skillnaden mellan å ena sidan dem som både kan hålla sigmed lyxinredda fritidshus och dyrbara båtar och regelbundet företarekreationsresor lill främmande länder och å andra sidan de många som iniekommer ur fläcken vare sig på frilid eller på semesler. Gjorda undersökningarvisar all del iir fler än vi tror - många fler än dei borde vara - som varkenkan uinyiija den dagliga fritiden eller semestern på del säu som de skulleönska. Vikan enligl min mening inie Ibrisäita med au förkorta den dagliga arbetstidenoch förlänga semestern ulan all samiidigi ägna uppmärksamhet ål vilkamöjligheter miinniskorna har alt utnyiija den längre fritiden lill avkoppling,rekreation eller annan meningsfull frilidssyssel- Det som blirstandardförbättring för dem som har ekonomiska och andra möjligheter atl göradelta kommer annars av ekonomiskt svaga och socialt handikappade grupper attupplevas som en meningslös sysslolöshet. Då vidgar den ökade fritiden baraklyftorna i samhället, och det kan i varje fall inte det parti jag företrädervara med om all acceptera. Vadhar nu för recept när del gäller att komma till rätta med dessaproblem? Ja, i anslutning lill den proposition som vi nu diskuterar har moderaternamotionerat om all man skulle återinföra den fria glesbebyggelserätten och ökautbudet av fritidsbostäder. vill sålunda i vanlig ordning överlämnaål marknadskrafterna all lösa de här problemen. Och framför alll får vi enliglmotionen inte blanda in folkrörelser i försöken all öka förutsättningarna alllösa de eftersatta gruppernas rekreationsproblem. Fri konkurrens om tillgångentill god miljö och rekreation är recept - den bäsia miljön och debästa rekreationsmöjligheterna åt den som hardet ekonomiskt bäst ställt. Istället för att som propositionen föreslår , i anslutning till denfysiska riksplaneringen, sörja för all de mest attraktiva rekreationsområdenaavsätts för sådan rekreation som bör kunna utnyttjas av alla människor isamhället, oberoende av deras ekonomiska ställning, skulle vi enligl herrWennerfors inom de här områdena tillämpa den fria glesbebyggelserätten. Viskulle alltså i sådana områden skapa föruisäilningar för människor med godainkomster all la de bästa bitarna. Meninom de övriga partierna alliså inom samtliga partier utom moderatasamlingspartiet - är vi helt ense om atl del bör göras en översiktligplanläggning som skapar möjligheter för oss atl verkligen sörja för all olikatyper av rekreation kan förekomma även i dessa områden och utnyttjas av allamänniskor. I ett land som vårt, där naturen erbjuder så goda möjligheter, bordeingen behöva avslå från atl använda sin ledighet lill välbehövlig rekreation.Det är en viklig fråga för folkhälsan. Kontakten med naturen spelar en storroll bland människornas fritids-Önskemål. Del är en angelägen uppgift att röjaundan de hinder spm uteslänger så många från alt uinyiija de godanaturliga föruisäilningar för en stimulerande fritid som finns i vårl land. Motdenna bakgrund kommer jag, herr lalman, inom kon all lillsälla en Ulredning meduppgift all kartlägga orsakerna lill de hinder vi upplever för mångamänniskors möjligheier all utnyttja sin fritid för rekreation och miljöbyte.Utredningen skall också föreslå åtgärder för att undanröja dessa hinder. Vidareskall utredningen redovisa del utbud av rekrealionsmöjligheter som finns i vårlland och i vilken omfattning samhället, folkrörelserna eller de kommersiellaintressena svarar fördetta utbud. Den kommersiella påverkan pårekreationsutbudet skall särskilt granskas. Utredningen skall också pröva hurrekrealionsutbudei skulle kunna vidgas till nya områden och bli lillgiingliglför nya grupper. Utredningen skall föreslå de åtgärder som är erforderliga förall ge folkrörelserna ökade möjligheier au aktivt medverka i en socialtinriktad .rekreationspoliiik. Programskedet1 den fysiska liksplaneringen, m. m. Programskedeli den Jysiska riksplanerlngen, m. m. Jagtror, lill skillnad från , all jusl folkrörelserna skulle kunnahjälpa lill alt skapa goda rekreationsmöjligheter för de grupper i samhället,som inte har tillgång lill sådana. Jag är glad åt den enighet som finns iden här frågan mellan de övriga partierna. All går sin egen väghär är i.och för sig helt i sin ordning. har fått ell betyg av i : den obotfärdige. Därmed avser också,föreställer jag mig, inställning i del här sammanhanget. Ochbörjar man så ståtligt som gjorde med att betyga all alla bordeha samma räit till en god fritid men drar sådana slutsatser som - ja, då är del tveklöst rättvist att tala om den obotfärdiges förhinder. Menjag tror också atl del här rör sig om en ideologisk motsättning, där moderatasamlingspartiet lycker all marknadskrafterna i första hand och i vanlig ordningskall få sörja för hur behoven skall tillgodoses, medan jag menar alt vi måsteföra en socialt inriktad rekreationspoliiik. Under delta anförande övertog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrWENNERFORS (m) kort genmäle: Jag förstår inte detta tal om atl moderata samlingspartiet när detgäller utnyttjandet av friiiden skulle siödja de människor som har det bäst,medan man däremot med det som herr statsrådet föreslagit i sin proposition harvelat inrikia planeringen på s. k. primära rekreationsområden och därmed gynnaalla. Vi har aldrig sagl något sådani. Herr statsrådet drar bara denslutsatsen, all därför all vi tror på valfrihet och anser au människor skall fåvälja själva, förfoga över den mark de äger och kunna bygga på den, så vill visärskill gynna de rika människorna. Del är inte alls så. Om man besöker människor som vistas i skärgårdenför au de vill göra sin frilid meningsfylld - Jag tänker alltså inte här på denbofasia befolkningen - träffar man alla slags människor. Men bland dem finnsinga som aldrig har fåll upp ögonen för hur man kan göra sin frilidmeningsfylld. Del är sådana människor som vi i första hand måste göra insatserför. Och därvid pekade jag på atl vi gör alldeles för liiei för barnen ochungdomarna. Av detta drar sedan herr statsrådet helt andra slutsatser. Jag undrar om verkligen inie förslår vad Jag avsåg. Menför säkerhets skull skall jag la om min argumentering och försöka göra den ännutydligare. Tidigarehar utvecklingen här i vårt land inneburit all människor i kraft av sinaekonomiska föruisäilningar har kunnal göra sina anspråk gällande på de mestattraktiva rekreationsområdena. De har kunnal skaffa sig fritidshus och annat isådana områden. Vi har också alla konstaterat atl oerhört mångamänniskor i dagstår utanför alla möjligheter all komma ul lill dessa områdenoch få en god rekreation. Vi har då sagl oss, au om det nuvarande lillslåndelfår beslå, så innebär del atl de som har ekonomiska förutsättningar myckelsnart för egen del kan lägga beslag på de mest attraktiva områdena, samiidigisom eftersatta grupper i samhället utestängs från all vistas i sådana områden. Detär i det sammanhanget som den framlagda propositionen skall ses. Ipropositionen pekas ut vilka områden här i landei som allmänt sett kan bedömas hade bästa förutsättningarna för all la emot rekrea-lionssökande människor. Och ianslutning till den fysiska riksplaneringen skall kommunerna nu veta all närsiaten, som staten brukar göra, på olika vägar ekonomiskt stöder insalser förfriluftsliv och rekreation, så kan de insatserna i första hand komma i frågaJusl i nyssnämnda kommuner. Men det är inie så all siaten omöjligen kan länkasig all göra insalser i andra kommuner. har emellertid statliga organ,t. ex. , m. fi., suttit på var sitthåll och tämligen oplaneral beviljal bidrag lill rekreaiionsverksamhei. Nuskall man i stället göra en samordnad bedömning och säga att i första hand inomberörda områden bör rekreationsverksamheten kunna byggas ul på sådani sätt allmöjligheterna till rekreation står öppna för alla medborgare, oberoende avvilken ekonomisk situation de befinner sig i. Detär därför det är så angeläget att vi gör en samordnad bedömning i direkianslutning lill den fysiska riksplaneringen, _och del är därför moderaternasavslag på propositionen får den effeki som jag har lalai om, nämligen att detblir de som har del ekonomiskt bäsl ställt som får chan.sen att ta för sig avden bästa miljön. Programskedet1 den fysiska riksplanerlngen. m. m. Hen WENNERFORS (m) kortgenmäle: När del gäller marklagstiftningen och vilka åtgärder som bör vidtas förall lillfredssiälla människorTiiis behov av ell meningsfullt Utnyttjande avfritiden slåss vi moderater för valfrihet. De enskilda människorna skall kunnala egna iniiiaiiv och skapa sig den frilid som de själva finner bäst. Mendiirmed har vi inie sagt nej lill samhälleliga insalser för all skapamöjligheter för andra människor all uinyiija sin fritid på ell meningsfulltsäu, 1. ex. i glesbygdsområdena eller vad del nu kan vara. När vi yrkar avslagpå propositionen är del av andra skiil. Vi menar nämligen atl underlaget är förbräckligt för all ligga till grund för ell beslut. Sedanvill jag gärna säga lill herr slaisrådet all Jag personligen inte helhjärtatstöder allt som slår i den motion vars yrkande vi har biiräll. Statsrådet togupp frågan om folkrörelsernas insalser. Den saken har vi inte berört i vårreservaiion. Jag tror au dei ligger rätl myckel i vad herr statsrådet anförde isiu första inlägg just om vad folkrörelserna kan göra på delta område. Lål migerkänna alt jag på den punkten tror an herr statsrådet har mera rätl änmotionärerna. Programskedel1 den fysiska liksplaneiingen, Del sista noterar jag naturligtvis som ell positivt resultat avdebatten. Närdel gäller valfriheten vill jag säga all del måsle vara fråga om valfrihel föralla och inte bara för dem som har de ekonomiska förulsältningarna. Del är delsom skiljer oss åt. Vad är valfriheten värd för den människa som icke har deekonomiska förutsättningarna, om icke samhället vill engagera sig för alldirekt genom åtgärder i rekrea-tionspolitiken sörja också för hennesmöjligheter all välja'' HerrWennerfors invänder: Vi har inte sagl nej lill del. Nej, men ni har inie hellersagl Ja, och det är del vi måsle göra om vi skall komma någon vart. Vimåsle säga ja och vidta positiva åtgärder för all uppnå den valfrihet som jagmenar skall gälla för alla. Herrförste vice talmannen anmälde atl anhållil all lill protokolletfå antecknat alt han inte ägde räit till ytterligare replik. Hen i (c): Kommunerna har haft del mycket arbetsamt under den fysiskariksplaneringens programskede. Men det har samiidigi varit en del avsamhällsplaneringen som kommunerna haft möjlighet atl öva inflytande på. Närman jämför arbetet på den fysiska riksplaneringen i regi medutarbetandet av länsplaneringsprogrammen konstaterar man all det varit ettsiörre iniresse för den fysiska riksplaneringen. Del har varit lättare all fåmedborgarna intresserade av och engagerade i den. Men del säger i och för siginte så myckel, eflersom del arbeie som gjordes för att informera och engageraallmänheten när del gällde länsplaneringsarbetet gav dystra erfarenheter genomdel ringa iniresse som visades. Att det fysiska riksplanearbetet har varitlättare att skapa intresse för innebär inte alt behovet av informalion minskar- Ivärlom är det, som framhåller i sin motion, ytterligtangeläget att informationen utökas. Riksdagenhar givit kommunerna en inflytelserik roll i delta planeringsarbete. När man iolika sammanhang har talat om riksdagsbeslutet och om den fysiskariksplaneringen har man emellertid ofta mött den inställningen på kommunallhåll all den här planeringen är så väldigt styrd. Ofta har den uppfattningenbottnat i all del inte rikligt har gått fram alt riksdag och regering hartilldelat kommunerna en mycket stor roll. Men om de skall kunna spela sin rollmåsle de också använda sig av den rätt som de har fåll genom beslulel. Den somlar sig rätt all öva inflytande på planeringen har också ansvar för atl klaraav informalion, debatt osv. på del lokala planet. Det hade därför varitangeläget -jag har framhållit del en gång lidigare här i - atl depropåer som fanns om en reformerad bygglagsiifining kom fram så all del klarare framgick vilken ställningkommunerna har i delta arbeie. Jag noierade alt statsrådet sade altden kommunala rollen i deiia arbeie var oerhört viktig och atl det varangeläget all detla ännu klarare kom lill uttryck. Vidbehandlingen i civilutskoltet av det avsnitt av propositionen där detdiskuteras vilken tyngd lokala synpunkter på markanvändningen skall ha iförhållande lill riksintressena har vi noterat alt de kommunala anspråkenskall tillmätas stor betydelse. Del innebär naturligtvis inte atl det inte kanfinnas riksintressen som måsle gripa över ett lokalt intresse. Civilulskouelhar utöver proposition 1975/76:1 även behandlat propositionen 46 om de primärarekreationsområdena. Socialdemokraternas företrädare i Karlstadvar myckel entusiastisk över propositionen. Jag har tillsammans med någraandra motionärer skrivit atl vi inte kunde la propositionen som underlag förett beslut. Del är riktigt atl man har en hög målsättning.Statsrådet har redogjort för den, och kulturutskottet ochcivilutskoltet har accepterat den. Men det är ganska lätt alt ställa upp ettförnämligt mål. Det är först när man kommer till problemet att nå fram tillmålet som svårigheterna uppstår. Propositionen saknar anvisningar om hur deltaskall ske, och inte heller i statsrådet anförande fick vi någotbesked om hur del skall gå till. Deprimära rekreationsområdena är ofta folkfalliga och skallesvaga områden. Om denöversiktliga planeringen skall få ell konkret innehåll i fråga om tillfälle föralla människor att ta del av de rekrealionsmöjligheter som finns kostar detpengar.