prot · FZ09137 · 1975-12-31 00:00:00 — Mensskydd är, , all betrakta som vilken medicinsksjukvårdsartikel som helst och borde sålunda undandras från privataprofltintressen. Så är inte fallet . Kvinnorna är tvingade att betala delpris som fabrikanterna sätter på den här nöd- Nr 137 vändighetsvaran. Tisd'ieenden ' '"'"" " '' tillverkare avmensskydd: , som är absolut 75 ,,,.,: \Qif. störstoch som behärskar av den svenska marknaden. Dessutom tillverkar i dam- Vissa läkemedels- bindor för Apoteksbolaget, och på senare lid har köpt in sig på frågor, m. m. marknaden och saluför mensskydd under firmanamnetModo Konsu- Prisutvecklingennär del gäller mensskydd har varit betydande. höjde t. ex.Mölnlycke sina priser med 45 96. Jämförda med konsumentpriserna på mensskydd iandra västeuropeiska länder ligger priserna ovanligt högt i . Detförhållandel att fri och hård konkurrens råder har inte verkat prisdämpande,något som annars ofta brukar hävdas av förespråkare för fri marknadsbildningmed åtföljande prispolitik. Detsaluförs dussinet olika märken av mensskydd i ett tjugotal olikaproduklvarianter. Reklamen och den s. k. produktutvecklingen lorde svara fören inte så lilen del av prishöjningarna. Som exempel kan man anföra . Jagvill referera ur . Det började ,mensskyddsmarknaden var ekonomiskt intressant, heter det i tidskriften. Modogick ul på marknaden med den nya tampongen "med rundad topp" eller"tampongen som är gjord på ett helt nytt sätt". Prover har skickalslill alla kvinnor mellan . Genom annonser i pressen räknar med allnå, som det heter, "våra kvinnor" nio gånger. Det betonas också attdel för att kunna sälja inte räcker med alt produkten är överlägsen alla andraprodukter. Man måste också, som det heter, "kunna kvinnan" ochdärigenom veta varför produkten är bättre än alla andra produkter. Del är, herr talman,konsumenterna, i del här fallet kvinnorna, som dyrt får betala för de härannonskampanjerna och produktutvecklingen. Man kan starkt ifrågasätta behovetav ett tjugotal produklvarianter av dussinet olika märken. Kvinnorna ärförmodligen bättre betjänta av ett billigt och hygieniskt mensskydd. Delföreligger inte någol behov av att välja bland hyllmetrar av mensskydd. Närdel gäller menstruaiionsskyddsmarknaden kan man säga att det är fråga om prisoch prisutveckling på produkten, men man kan också betrakta mensskyddsfråganfrån en rent principiell, medicinsk ståndpunkt. Mensskydd är en medicinsknödvändighetsvara och borde betraktas som en sådan och därför kunna köpas påapoteken för en viss enhetssumma . Del får förutsättas att deadministrativa och dis-tribuliva svårigheter som kan föreligga måste kunnalösas på ett tillfredsställande sätt. I bådesocialförsäkringsutskottets och näringsulskoltets betänkanden heter det attförhållandena på menstruaiionsskyddsmarknaden utvecklats på ett för konsumenternapositivt sätt. Jag undrar hur många kvinnor som håller med utskottenom den formuleringen. 112 Vidare säger näringsutskotlet apropå prisutvecklingen :"Åt- gärder av statens pris-och kartellnämnd (SPK) och näringsfrihetsom- Nr 137 budsmannen haderesulterat i prissänkningar." Men så var inte fallet. denDet är visseriigen sant att några prishöjningar på mensskydd från lill- 25mai 1976 verkarnas sida inte skeddeunder 1975. Men efler lönerörelsen - 1975 fick detaljhandelnrätt att höja sina marginaler, som det heter, och Vissa läkemedels del innebar en prishöjning för konsumenterna på 2 96. .frågor, m. m. Vpkbetraktar mensskydden som en medicinsk nödvändighetsvara, och som sådan bordeden ingå bland de varor som rabatterals genom sjukvårdsförsäkringen. Del ärockså principiellt fel att privata förelag kan göra profit pånödvändighetsartiklar. Meddelta, herr talman, yrkar jag bifall dels till reservationen vid näringsulskoltetsbelänkande nr 38, dels lill motionen 338 som behandlas i socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 42. Under detta anförande övertog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. FruRADESJÖ (s): Motionen 337 är, som så många andra motioner som behandlas här iriksdagen, inte ny. Vi behandlade en motion med samma innehåll i näringsutskotletockså . Utskottetkonstaterade då att en för konsumenterna positiv utveckling hade börjat efteringripanden av statens pris- och kartellnämnd och näringsfrihetsombudsmannen.Jag menar att det inte finns så mycket att tillägga till den debatt som dåutspann sig här i kammaren mellan och . Inget nyll hartillkommit, i varje fall inte i negaliv riktning utan snarare tvärtom genom attApoteksbolaget nu också kommer med en storförpackning av tamponger till ettrimligt pris. Dambindor fanns ju redan vid tiden för förra utskottsbehandlingeni sådan förpackning. Ivpk-reservalionen sägs det att konsumenterna inte märker den förbättring somskett, att de dyra annonskampanjerna styr konsumtionen och att konsumenternafår betala den reklamen. Detla måste jag ju hålla med om. Visst är det så. Menvi har ju möjlighet att köpa KF:s och Apoteksbolagets menslruationsskydd, sominte annonseras så mycket men som i stället säljs till ett vettigt pris. Detmåsle väl ändå vara en förbättring. Iårets belänkande från näringsutskotlet, 1975/76:38, konstateras attutvecklingen även i fortsättningen följs av SPK och att konsumentverkettillsammans med tillverkare och levetantörerav menslruationsskydd håller påmed en probleminventering för att hitta lämpliga lösningar, varvid särskildvikt läggs vid varornas pris och funktion, och även informationen tillkonsumenten tas upp. Jaglycker all skall rekommendera de här flickorna att gå till KF eller och köpa sina menslruationsskydd. Där ligger kost naderna på ca per styck i storförpackningar. 8 protokoll 1975/76:136-137 Vissa läkemedelsfrågor, m. m. Liksomnäringsutskotlet anser jag all motionen i realiteten är tillgodosedd, ochdärför, herr talman, vill jag yrka bifall till hemställan i närings-utskottetsbelänkande nr 38. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Det är sant att del väcktes en snarlik motion från vpk. Detär förstås motiverat att man väcker en ny motion när ingenting nytt, som fruRadesjö sade, har hänt. Så länge som inga synliga lättnader i prisfråganinträder, så länge finns det också anledning all motionera i denna fråga och sålänge står även kravet kvar. Jaglycker också att det är positivt all Apoteksbolaget går ul med ellprisbilligare mensskydd. Men del visar sig att det är ytterst få kvinnor somhandlar via apoteken; det är som utnyttjar denna möjlighet. Del storaflertalet kvinnor köper alltså andra märken - i livsmedelsbutiken - och fårbetala dyrt och bidra till att höja och andra fabrikanters vinster.Vi inom vpk betraktar detla -jag förmodar alt inte håller med omdet -som en medicinsk nödvändighetsartikel som borde ingå i det sortiment somman kan köpa på apotek som rabalterade varor enligt sjukförsäkringen. Vi skallåterkomma i denna fråga så länge som det inte sker någon sänkning av priset istort. FruRADESJÖ (s) kort genmäle: Nog måste vi väl ändå erkänna, , att det har skett enprissänkning på de här artiklarna, när vi kan köpa dem för motförut per styck. Det är ju faktiskt en prissänkning på 50 96. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Man hade en överenskommelse sominnebar att priset på produkter skulle sänkas med . Men i detstora hela är del en väldigt liten prissänkning -och den gällde bara förettbegränsat sortiment, nämligen tamponger, och inte för dambindor. Så länge somman inte begagnar sig av möjligheten au köpa artiklarna för , som man kangöra på Apoteksbolaget,så länge kan vi från vpk:ssida inte vara till freds iden här frågan. Vi menar all man här borde vidta hell andra åtgärder. Hen iStaffanstorp (m): Fröken har sakligt och vältaligt redogjort för de mångaproblem som uppstår för alla dem som lider av psoriasis, och jag har ingenanledning att upprepa hennes argument utan nöjer mig med all instämma i dekloka synpunkterna. Ävenom min motion 746 fåll ett välvilligt mottagande i och med att utskottel harrekommenderat att det görs en översyn av de nuvarande reglerna angåendeläkemedelsförmåner, instämmer jag självfallet i yrkandel om bifall lill frökenPehrssons reservation, innebärande bifall till min motion. Hen i (vpk): Nr 137 Vpk har under en rad år i fört fram frågan denom all glasögonkostnaderna skall infogas i sjukförsäkringssystemet och 25mai 1976 lagen om allmänförsäkring. Det har tagits en del steg i rätt riktning under dessa år, men det ärinte tillräckligt. Några landsting har fattat Vissa läkemedels-beslut ombidrag till glasögonkostnaderna. Det rör sig i allmänhet om frågor, in. m.bidrag för barn eller ungdomar upp till , och i vissa landsting ger manäven bidrag lill pensionärerna. Men reformen har inte genomförts i allalandsting, och där den trots allt har genomförts är den ändå begränsad. Vikräver all glasögonkostnaderna skall infogas i sjukförsäkringssystemet. Ettproblem med kostnaderna för glasögon är att skjutit i höjden.För många familjer är det en betydande utgiftspost. De höga kostnadernaavhåller i många fall behövande från nödvändiga nyinköp eller från utbyte avgamla glasögon. Jagtror att det inom en inte alltför avlägsen framtid kommer alt anses föriegatatt inte ha fria glasögon, och folk kommer inte att kunna förstå att man år1976 inte hade fria glasögon. Med detta yrkar jag bifalltill motionen 307. Sedan,herr talman, till den reservation som är fogad lill socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 42. Den handlar om psoriasis. Fröken har talat om sakentidigare, men jag vill utveckla det något mera. Endafelet med reservationen och de motioner som ligger till grund för densamma ärall de inte går tillräckligt långt. De psoriasissjuka har många merkostnader.Det gäller inte bara läkemedel och resor till läkare utan kanske framför alltbandage och lubgas. Tubgas är en sorls bandage som man använder på kropp, armaroch ben och som är anpassat genom att det är runt så att man kan dra på det påresp. Gången är att man först tar ett bastubad och river av sig devärsta fjällen, därefter tar ett saltbad och senare utför smörjning medläkemedel. Alla de här åtgärderna har cellhämmande effekt. Man för därefter tapå sig bandage, och dagen efter måsle man ta av sig bandagen och kasta demnaturligtvis samt tvätta sig ren från salvorna. Dehär salvorna - och den vanligaste komponenten där är dilranol - har dennackdelen att de färgar och förstör kläder o. d. - självfallet bandagen menexempelvis även skjortor och sänglinne. Därigenom uppstår dryga kostnader. i har bemött argumenten och anser att ulskottsskrivningen i första hand är så pass positiv att motionärerna och reservanten borde kunna nöja sig med detta. Men hans huvudargumen- lalion är att om man införde fria läkemedel för de psoriasissjuka, så skulle de få lägre kostnader för sitt handikapp, och det skulle i sin lur kunna leda till att de inte fick handikappersättning. Jag måste säga lill i att det inte är någon särskilt intelligent moti vering. Då kunde ju lika gärna ha sagt att vi kan la bort 115 Vissaläkemedelsfrågor, m. m. läkemedelsraballen ellerpå annat säll försvåra för de psoriasissjuka och därmed öka deras kostnader, såalt de kan få denna handikappersättning. Det måsle vara en felaktig och omvändmotivering. Vad det handlar om, , är de många som inte får någonersättning. Och det är de allra flesta. Detflnns förmodligen 200 000 psoriasissjuka här i landet, och av dem har kanske150 000 relativt allvariiga besvär. Hur många av dem som kan fåhandikappersättning vet jag inte, men förmodligen är del inte något störreantal. Om man skulle våga sig på en kvaliflcerad gissning kan man väl sägaungefär 10 96, dvs. Då återstår ändå 135 000 människor, som har extrakostnader för sitt handikapp. Och jag menar alt det är angeläget att vidtasärskilda åigärder för den stora gruppen. Även om förmånen med fria läkemedelskulle innebära en sänkt kostnad med ett par är detändå angeläget all de får ersättning. Som jag sade i början av mitt anförandeär felet all man här inte går tillräckligt långt. Vi skulle också införaersättning för bandage och lubgas, som är de stora kostnaderna. Jag gissar altför dem som sköter sig själva och har lindriga besvär, ungefär som jag har, ärmerkostnaderna för bandage ungefär så stora som för läkemedel. Mendet kan inte hindra att de ändå skall ha fria läkemedel. Nukan man naturiigivis kräva att även bandage skulle tas in i läkemedelsförordningen.Men då jag vet att det i den förordningen bara flnns vad som kan kallas förhårda läkemedel, dvs. sådana som gäller för alldeles bestämda sjukdomar, så ärdel kanske inte så lämpligt all föra in bandage i förordningen. Man bordeemellertid ändå kunna lösa det problemet och utge ersättning till depsoriasissjuka för bandagekostnaden. Även om det skulle innebära risk för attnågon inte skulle få handikappersättning anser jag ändå all det aren mycketangelägen åtgärd för de många psoriasissjuka som har svåra problem och storaextra kostnader på grund av sill handikapp. Med det anförda yrkar jag bifall till den reservation som är fogad tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 42. Hen i (s): Fröken sade i sin replik all alla som besökt den s. k.smörjhallen självklart krävde fria läkemedel. Del skulle jag också ha gjort, omjag hade varit där ute och fått vård. Men man kanske inte har funderat på deomedelbara effekterna, och del är därför som jag menar att vi måsle utreda attingen får sina nuvarande förmåner försämrade. Del är också andemeningen iutskottets förslag. Jag är hell säker på att vi alla har samma målsättning, mendet gäller ju att klara problemen på bästa möjliga säll. Jag vill också erinraom au är ensam reservant i utskottet. i ansåg alt förslagen inte går tillräckligt långt. Hanframhöll alt det finns många andra stora utgifter. Ja, men det var just vad jagsade i mitt inledningsanförande, alltså all det tillkommer många andra utgifler änkostnaderna för läkemedel. Skallvi komma till rätta med detta måste vi se över problemet, och den det gör vi inte över . Vi måsle utreda vilka lösningar som bäst 25mai 1976 gagnar de psoriasissjuka. i menar att min argumentation om handi- Vissaläkemedels-kappersätlningen är felaktig, men del är den faktiskt inte. Den ärhell frågor, m. m. korrekt. Jag sade redan i mitt inledningsanförande attde som har så låga koslnader att de inie kan få handikappersättning givetvisockså bör få något slag av hjälp. Men hur skall vi då göra? Ja, del måste viockså utreda - det kan vi inte fatta ett beslut om utan vidare. Attdet skulle vara av dem som är svårast .sjuka som skulle fåhandikappersättning är jag inte alls säker på. Den siffran kan ligga någothögre. Men även detta kräver uiredning. Skallvi, som alla önskar, kunna göra det bästa möjliga för dessa sjuka, flnns delenligl min mening ingen annan väg alt gå än att biträda utredningsförslagetoch därmed bifalla socialförsäkringsutskottets yrkande på samtliga punkter. FrökenPEHRSSON (c): i refererade ett uttalande att depsoriasissjuka som vi besökte alla sade alt de i första hand ville hakostnadsfria läkemedel. Ja, del var del besked vi fick av de psoriasissjuka närvi besökte deras organisaiion. Vidaresade alt dessa sjuka nog inte tänkl över effekterna av utgåendeläkemedelsersällning eller handikappersättning. Jag är alldeles övertygad omatt den som befinner sig i den situation som dessa sjuka gör också har tänklöver effeklerna av olika bidrag. Jag är verkligen förvånad över all herrLarsson kan ullrycka sig på det sället. Jagvill gärna understryka att vi säkert är eniga om att försöka göra det bästamöjliga för de psoriasissjuka. Vi är däremoi inte eniga om på vilkel säll delkan ske. Jag menar att del skall ske . Utskottsmajoriteten menar att viförst måste utreda frågan. 1detta anförande instämde i (c). HenOLSSON i (vpk): Jag konstaterar att i inte vidareutvecklarargumentationen. Han säger bara att inga förmåner skall minskas, ochförmånerna skulle då minska genom att en sjukdomsdrabbad grupp får frialäkemedel! Om man ytterligare tillförde fria bandage skulle försämringentydligen bli ännu större. Det förslaget skulle då vara lill ännu större nackdelför dem som är psoriasissjuka. Jagvet inte exakt hur pensionsdelegaiionerna resonerar i sådana här fall, och jag har väl kanske inte så väldigt höga tankar om dem. Men jag tror ändå inte att de drar så snäva gränser all fria läkemedel ä . om årel får vara avgörande för all handikappersättning inte skall 117 Nr 137 utgå. Vad händer i så fall om de psoriasissjuka även skulle få friabandage. den °"betyder kanske två så mycket i pengar räknat? 25 p.,i loy Nej,vad det handlar om, , är att den största gruppen --------------- psoriasissjukainte kommer att få handikappersättning - tack och lov. Vissaläkemedels- kanske jag skall säga - därför att de inte är tillräckligtdrabbade för del. frågor, m. m. Men de har ändå betydande merulgifler, och för demskulle del vara en lättnad att få frialäkemedel och helst fria bandage. Ävenom det tyvärr inte yrkas i reservaiionen och i de motioner som ligger tillgrund för reservationen är den ändå ett sleg framåt. Det får inte vara så altdet bästa är det godas fiende. Även om reservaiionen bara är ett steg framåt,innebär den ändå en angelägen förbättring för den stora gruppen psoriasissjuka,som jag här har talat om. HenLARSSON i (s): i säger att del bästa inte får vara det godasfiende. Del är just det vi menar när vi vill ha en utredning. Jag har helaliden försökt tala om att de berörda kan delas in i två grupper, delsde som får handikappersättning, dels de som har så låga utgifler att de intefår handikappersättning. De kan emellertid också behöva få hjälp på något sätt.Men den frågan måsle utredas, den kan inte avgöras på en gång.Pensionsdelegationerna sysslar oerhört seriöst med della och behöver inte ges någollågt betyg, del känner jag till. Del måsle fastställas en gräns närhandikappersättning skall utgå. Många hamnar då under den gränsen. Hur skall vihjälpa dem? Det kan vi inte säga på rak arm, det måste utredas. Kostnadernaför bandage inräknas f. ö. i utgifterna när man skall la slällning till fråganom alt ge en person handikappersättning. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av frökenPehrsson. och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller sociairörsäkringsutskoiteis hemställan i betänkandet nr 42 mom. 1 rösiar ja. den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen av fröken . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösiat för ja-propositionen. Då frökenPehrsson begiirde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna om- röstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskollels hemställan, dels motionen nr 307 av herrLövenborg m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Vissaläkemedelsfrågor, m. m. Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i belänkandet nr 42 mom. 2röstar ja. den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit moiionen nr 307. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösiat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resullal: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskollets hemställan, dels motionen nr 338 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsuiskollels hemsiällan i beiänkandei nr 42 mom. 3rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 338 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösiat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Dennaomröstning gav följande resullal: Ja- 291 Nej - 21 Proposilionergavs på bifall lill dels utskollels hemställan, dels reservationen av herrSvensson i , och förklarades den förra pro- Nr 137 positionen vara med övervägande ja besvarad. Tisdagenden votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: --------------- Den somvill att kammaren bifaller näringsulskoltets hemställan i be- Åndring I allmänna tänkandet nr 38 röstar ja, arbetstidslagen dendet ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: §6 Ändring i allmänna arbetstidslagen Föredrogs socialutskottets betänkande 1975/76:45med anledning av propositionen 1975/76:179 om ändring i allmännaarbetstidslagen (1970:103) jämte motioner. 1 propositionen 1975/76:179 hade regeringen() föreslagit all anta vid propositionenfogat förslag lill lag om ändring i allmänna arbetstidslagen (1970:103). Belräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 propositionenföreslås vissa begränsningar av de övertidsuiiag .som medges i arbetstidslagen.Enligt förslaget skall som övertid i lagens mening anses inte bara denarbetstid som överstiger de i lagen angivna måtten för ordinarie arbetstid ochjouriid ulan även meriid i förhållande lill kortare arbetstid som i fråga omheltidsarbete har avialais i angiven ordning. Vidare föreslås en bestämmelse omatt ordinarie arbetstid enligt lagen skall minskas med hänsyn till infallandearbetsfri helgdag vid beräkning av allmän övertid. Även beträffande övertidför nödfallsarbcie sann förberedelse- och avslutningsarbeten föreslås ändringarsom i viss utsträckning begränsar möjligheterna att la ut övertid." Enligt det framlagda lagförslaget skulle 10 ;;första siyckel erhålla följande lydelse jämfört med nuvarande lydelse: Närsärskilda skiil föreligger, får När särskilda skäl föreligger, får 120 övertid utöver vad som följer av övertid utöver vad som följer av 8och 9 >;>; tagas ul med högst under en lid av eller50 timmar under en kalendermånad, dock högst 150 limmar under ell kalenderår. 8lagas ul med högst 48 limmar under en lid av eller underen kalendermånad, dock högst under ett kalenderår. Har övertid, somavses i 9 . tagits ut skall den övertid som medges enligt detta stycke minskasmed den sålunda uttagna tiden. 1delta sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid 1975/väckta motionen1975/76:1245 av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att hos regeringenskulle anhålla om lagförslag innebärande all sju limmars arbetsdag skulle varagenomförd fr. o. m. 1977 och all sex limmars arbetsdag skulle vara uppnådd 1980, 2. all hos regeringen skulle anhålla omutarbetande av en plan för en snabbare nedtrappning av arbetstiden lill sexlimmars arbetsdag eller 30 limmars arbetsvecka för skiftarbetare ochjämställda grupper. dels de med anledning avproposilionen väckta motionerna 1975/76:2446 av m. fl. (m), varihemställts att skulle besluta att 1. avslå propositionen 1975/76:179i vad avsåg ändringarna i 10 S första stycket i ifrågavarande lag, 2. ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts belräffande handläggning av ansökningar om dispens förextra överlid, och 1975/76:2478 av m. fl. (vpk), varihemställts att med godkännande av proposition 1975/76:179 i övrigtoch med iindring i regeringens förslag beslutade 1. att 7 a och 8 ;j> i lag om iindring i allmänna arbetstidslagen skulle erhålla av motionärerna angivenlydelse, innebärande bl.