prot · FZ0961 · 1975-12-31 00:00:00 — Man kan drabbas av de särskildapåfrestningar som det innebär alt vara barn - barn i en torftig miljö ellerbarn i etl samhälle som prioriterar kommersiella och profilinrikladeverksamheter pä barnomsorgens bekostnad. Närman strider för barnens rättigheter är del ett led i striden mol klassamhälletsorättvisor i allmänhet. Del kan vara skäl all understryka detta. När särskiltde borgerliga talar om s. k. familjepoliiik spekulerar de i konservativastämningar och i en idealisering av den gamla, köns-rollspräglade parfamiljen.Avslöjande för denna valpoliliska cynism är t. ex. det faktum atl ingenensamförälder någonsin skulle kunna leva på de borgerligas värdnadsbidrag. 1den tidi.ga debatlen om barnomsorg var daghem och friiidshem mer entillsynsform för barnen medan modern förvärvsarbetade. diskuteras enulbyggnad av barnomsorgen för barnels egen skull. Barnomsorgen skall ge allabarn en lika möjlighet till ulveckling, socialt, emotionellt ochintellekluellt i en anpassad barnmiljö. Därav följer kravet alt alla barn skallha rätt lill en plats på barnstuga alldeles oavsett om modern förvärvsarbetareller inte. Barnomsorgsgruppenhar haft i uppdrag att beräkna antalet barn med s. k. särskilda behov. Med barnmed särskilda behov menas barn som har ett språkligt, socialt,.fysiskt ellerpsykiskt handikapp och som därför för sin ulveckling i hög grad är beroende av enplats på barnstuga. Undersökningar som har gjorts i några nya bostadsområdenvisar all mellan 25 och 40 "n av barnen har särskildabehov. Resultatet frän barnomsorgsgruppen visar all inle mindre än 25 "n -alltså en Ijär- dedel - av allafyraåringar i kommun behöver daghemsplals av samma orsak. Del kannämnas alt i Väslra i min hemkommun, , där f ö. 80".. av lägsladiebarnen är invandrarbarn, utgörs hälften av daghemskön avbarn med särskilda behov. Allaförskolebarn skall ha rätt lill daghemsplals. Det är naturligt atl ställa detkravet, inte minsl med tanke på del slora barnantal som för sin egen skull harsärskilt behov av daghemsplals. kommunisterna kräver atl 50 000barnstugeplalser skall byggas varje är lill dess målet är uppnått: alla barnsräll till daghemsplals. Men del behövs inle bara en kvantitativ ulan också enkvalitativ ulbyggnad av barnomsorgen. Högre personaltäthet, mindre barnstugor,mindre barngrupper och barnstugor nära hemmet är nägra kvalitetskrav somvänsterpartiet kommunisierna under mänga år har slällt. Ävenom daghem skall byggas för barnens skull, mäste i en första etapp avutbyggnaden de förvärvsarbetande kvinnornas behov av tillgång till barnomsorgtillgodoses. Del beräknas att ungefär 420 000 förskolebarn harförvärvsarbetande mödrar. Förvärvsbenägenhelen hos kvinnor har ökal starktunder den senasle tioårsperioden. Alldeles särskill har förvärvsfrekvensenökal för kvinnor med barn . 1965 var 37 "n av småbarnsmödrarnasysselsatta mol 1975. Kvinnornas önskan au förvärvsarbela mästerespekteras, och deras rällmäliga krav på en god barnomsorg måsie lillgodoses.Man kan av förslaget om 100 000 nya daghemsplalser pä fem är skönja elt om änsvagt uppvaknande hos regeringen inför kvinnornas och barnens behov av omsorg. Deborgerliga partierna vinkar med olika former av vårdnadsbidrag. Men det går noginle sä lätt all köpa kvinnorna lillbaka lill hemmen för ett bidrag, som inteens uppgår lill en Ijärdedel av en normalinkomsl. Efter många års kamp för altkomma ut på arbetsmarknaden trots dålig barnomsorg vänder inte kvinnorna sålätt lillbaka lill spisen. Vårdnadsbidraget är ett konservativt ochkvinnofienlligl påfund för att försöka konservera kvinnans slällning isamhällel. kommunisierna säger nej lill alla påfund som ärmenade au sloppa kvinnans ulveckling mol ekonomiski och sociall oberoende. Förutomuibyggnaden av barnomsorgen är frågan om arbetstidens förkortning denviktigaste familjepolitiska reformen. kommunisterna harföreslagit en planmässig nedlrappning av arbetstiden för alla sä atlsextimmarsadagen är genomförd 1980. Del är i och för sig ganska uppenbart atljusl småbarnsföräldrar och deras barn är en av de grupper i samhällel som mestbehöver en arbetstidsförkortning. Men kommunisierna kan inteacceptera en särlösning för småbarnsföräldrar, då del kan förväntas all ensådan skulle förvärra kvinnans redan nu diskriminerade roll på arbelsmarknaden.Man får nämligen för-uisäila all det är kvinnorna som blir de s. k.sexlimmarsmänniskorna. Särbehandling efler kön är en mycket tvivelaktigprincip. Ietl socialistiskt samhälle med en planmässig övergripande syn påarbetsförhållanden och sociala behov uppkommer inga konflikter och prioriteringar av detlaslag. I elt socialisliskl samhälle finns både de ekonomiska och socialaresurserna. I Krislianstadsundersökningen ställdes frågan: Vad skulle ni göraav den ökade fritiden vid en sexlimmarsdag? De flesla svarade alt de skullegöra mer av del som de redan gjorde. Det innebär att kvinnorna skulle ägna sigän mer ät hemarbete efter arbetsdagens slut. Redan nu finns det beräkningar påhur många limmar en förvärvsarbetande kvinna hemarbetar. Inte mindre än 42limmar går ål till hemarbete mol 11 limmar för mannen. Om förslagetmed sex timmars arbetsdag för småbarnsföräldrar ändå vinner gehör,borde förslaget åtminstone vara förknippat med ell villkor, nämligen att bådemannen och kvinnan skall vara tvungna au utnyttja sextimmarsdagen. Sammanfattningsvis kräver vänsterpariiel kommunisierna daghem ochfriiidshem till alla barn, en ulbyggnad av 50 000 barn-slugeplatser varje är,alt stålen tar över alla kostnader för barnomsorgen samt atl sextimmarsdagengenomförs för alla arbetstagare 1980. kommunisterna säger nejlill värdnadsbidrag och en särlösning av sextimmarsdagen för småbarnsföräldrar. Underdella anförande övertog herr förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Årets budgetförslag ger ullryck för en försiktig optimism, slår det ibudgetpropositionen. De mörka molnen på det internationella ekonomiskahimlavalvet har inte hell blåst bort, och därför kan man naturligtvis inleheller i. arbela under högtryck när del gäller utgifter lill reformer. Närdel gäller reformer för siörre social trygghet åt barn och ökad välfärd förbttrnfamiljerna aviseras emellertid redan i budgetpropositionen flera viktigaförbättringar. Den endasl föräldraförsäkringen kommer allförbättras vid vård av sjukt barn, vid besök med barn pä barnavårdscentral ochhos landläkare, vid föräldrakonlaki med förskolan, bl, a, i samband medinskolning av barn, och belräffande ersäiining lill adoptivföräldrar. Alltdetta är krav frän människornas vardagsliv som man nu försöker all snabbitillgodose. Del känns verkligen tillfredsställande atl del sociala irygghetsnäletnu blir lilel tätare i maskorna. Dethar ofta antytts all satsningen pä ökad jämlikhet i föräldrarollen mellan mänoch kvinnor inle har mötts av ell verkligt inlresse från föräldrarna. Därförär det glädjande atl man i redo-' visning kan läsa attunder föräldraförsäkringens första verksamhetsår 58 000 fäder ville begagna sinrätt att stanna hemma Ibr vård av sill barn vid sjukdom eller vid elt nyllsyskons födelse. Man bör lägga märke till all föräldraförsäkringen redan näslabudgetår kommer all lämna bidrag till barnfamiljerna med . Defamiljepolitiska motionerna från de borgerliga partierna lill årets riksdag ärlånga önskekalaloger. Visst bör man få lov all önska barnfamiljerna alll goti,men tyvärr liknar motionerna ofta den sorlens kalalog som visar färggrannabilder på de åtråvärda varorna men inte anger det verkliga priset. Jag skallinte här ta upp någon diskussion om vårdnadsbidragel, eftersom Jag tycker i paniledardebatlen log upp den saken och presenlerade sinaställningstaganden. Allapartier har såsom målsällning för familjepoliliken alt ge barnen en trygguppväxiiid och slimulerande uppväxlvillkor. Men i den allmänna välviljanglömmer man lält bort alt barnfamiljernas ekonomiska villkor även ärhögsl olika, bl. a. beroende på olika familjeinkomster. snuddari sin motion vid den tanken, när man konslaterar all familjer med flera barn äröverrepresenterade bland familjer som får socialhjälp. Såsom botemedel häremotföreslår indexregle-rade barnbidrag, alltså en sorts bidrag sominte specielll hjälper familjer med låga inkomster. moderata parlimotionen sägs atl del i daghemsköerna flnns föräldrar, somsjälva skulle vilja vårda sina barn om de bara hade råd. För all öka denvalfriheten vill man ge både fattiga och rika barnfamiljer ett lika stortvårdnadsbidrag. Någon tanke på all befrämja ekonomisk jämlikhet i barnsuppväxlvillkor rymmer inte dessa förslag. Det skall lydligen forlfarande flnnasbarnfamiljer som inie har råd atl efterfråga kullurupplevelser, semesterresoroch pedagogiskt rikliga men dyra leksaker. Folkpartieterkänner att del finns slora skillnader mellan familjer, beroende på inkomstoch barnantal, och deras möjligheter att ulnyllja olika förmåner, men ändåföreslår man ell ograderat vårdnadsbidrag ulan hänsyn till inkomst ochutjämning genom beskattning. skriver dock atl bostadstilläggen äretl värdefullt komplement lill barnbidragen, och partiet har också en positivsyn på frågan om en förbäilring av bosladsiilläggen. För dem som är anhängareav en Jämlikhels- och irygg-hetsskapande familjepoliiik måste det kännasriktigt all man nu överväger en förbättring av bostadstilläggen sedan etlutredningsförslag har lagts fram. Jag hoppas att bosladsminislern kan gebarnfamiljer med mindre inkomsler en god förbäilring av deraskonsumlionsulrymme genom del förslag som han länker lägga fram. Detmåste vara otillfredsställande om vår uijämningspoliiik inie harmedverkal lill au kraftigi minska de skillnader i ekonomiska möjligheler allförsörja och slimulera barnen som redovisades . För vissafamiljeiyper - lål mig som exempel la familjer beslående av ivå makar med fyrabarn - konsulterades alt den disponibla inkomsten per barn och år kunde varieramellan 3 700 och . - om man hade 30 000 respektive 120 000 kronorsinkomsl. Del innebär alltså nära skillnad per barn och år, trotsall man räknade in alla de förmåner som fanns . För all ha en mera faslekonomisk grund all stå på när man skall bedöma nya generella ochinte inkomsivarierade bidrag lill barnfamiljerna har jag i en motion hemställtom en skyndsam analys av barnfamiljernas ekonomiska situation . Medanledning av vad i nämnde om att verkligenvill driva en familjepoliiik skulle jag gärna vilja säga att bådesocialdemokraterna och andra partier har drivit en aktivfamiljepoliiik. Redan efter det att familjepolitiska kommittén kom med sillutredningsförslag fick vi ju flera förbättringar i det ekonomiska stödettill barnfamiljerna. Det är alltså ingennyhel atl etl parli nu kan lägga framslora familjepolitiska reformförslag. Men jag vill ocksä hålla med ,när hon säger all egentligen handlar familjepoliliken om en allmän slorfördelningsfråga. Ävenden känslomässiga tryggheten och den stimulerande gemenskapen bör vi försökafrämja genom samhällets medverkan. Samhällel kan hjälpa lill alt ge en för allatillgänglig och god barnomsorg och genom en god föräldrautbildning som blirtillgänglig för alla. I fråga om barnomsorgen föreligger redan etlregeringsförslag om utbyggnad och förstärkning av personalresurserna.Motionerna i anslutning lill den propositionen visar väl också att vi i stortsett torde kunna fatta beslut i enighet, och det tycker jag är mycketvärdefulll. Påföräldrautbildningens område pågår förberedelser för en utökad försöksverksamhet,och del är viktigt alt man inte försämrar förulsällningarna alt uppnå godkvalitet på föräldrautbildningen och allmän uppslutning kring den genom attkräva en brådskande behandling av frågan. De upplysningar och tankar som harframförts i barnmiljöutredningens slora belänkande måste få lid och möjlighetatl integreras i den överföring av kunskaper och den kontaktverksamhet som böringå i en framlida föräldrautbildning. Man bör också söka finna möjligheter säall barnavård, hälsovård, skola och frivilliga organisalioner kan samarbeta,och del gör man inle i brådrasket. Tillslut, herr lalman, skulle jag vilja slå fast atl det behövs samverkan mellanfamilj och samhälle för all skapa jämlikhet i barns uppväxlvillkor. Jag trorockså alt del kommer all behövas samverkan mellan de politiska partierna fördella. Och det behövs solidaritet mellan människor och mellan olika grupper isamhället för att alla barn skall få möta välfärd. Jag tror också atl delbehövs ell solidariskt tänkesätt inom alla partier i dessa frågor. i (c) kort genmäle: sade all de familjepolitiska moiionerna är önskelister ochkalaloger utan angivande av priset. Men om hade läst ceniernsmotion skulle hon ha funnit - del framgick också av debatten i går - att därfinns det klara redovisningar av kostnaderna för vårdnadsbidraget. Vidareframhöll all de ekonomiska förutsättningarna är så olikabarnfamiljer emellan, och det är fullt rikligl. stora skillnader.Samiidigi angrep tanken pä vårdnadsbidraget och,som Jaguppfattade det,även barnbidraget. Men, , vad innebär del egentligenför jämlikhet alt bygga ul föräldraförsäkringen? Vad finns det för jämlikhetmellan den ena föräldern eller familjen som har . per dag förvårdnadsuppgiflen och den som har 179? Hur vill förklara denbristande Jämlikheten, om det skall vara olika ersättningar för värden av barn? Sedanberörde atl vill driva en aktiv familjepolitik. Ja, delvill vi, och del är inle bara , utan det har vi gjort sedan lång tid tillbaka- var initiativtagare till barnbidraget. FruLundblad nämnde föräldrautbildningen, och del är tacknämligt all del kom utredning om den. Men som kan erinra sig var del mer än elt årvi hade molioner om föräldrautbildning här i , då man fränsocialdemokratiskt håll var hell negativ till en sådan utredning. Tillslut sade all det här är väsenlliga frågor, alt del behövssamarbeie mellan partierna och all hon tror all alla partier vill hjälpa lill.Det är tacksamt noterat. har vi ju inte hört så myckel av sådant, ulandå har ni oftast sagl atl det här klarar ni själva. Närdet gäller den känslomässiga tryggheten tycker Jag nog alt gjordeen väldigt snäv avgränsning. För all skapa den fordras mer än endast barnstugoroch föräldrautbildning. Begreppet känslomässig trygghet har etl vidareinnehåll. FruLUNDBLAD (s) kort genmäle: Jag skall hälla med om alt föräldraförsäkringen inle är ell instrumentsom har kommil till speciellt för all förbättra den ekonomiska Jämlikheten.Försäkringen skall ju ersätta inkomstbortfall i sådana silualioner då enförälder mäste vara borta frän sitt förvärvsarbete. Däremolhar bostadstilläggen lill barnfamiljerna en klar inriktning pä all hjälpabarnfamiljer med låga inkomster. Där har vissa av de borgerliga partierna intevisat särskill stort inlresse för förbättringar. Bostadstilläggen har kommit iskymundan i deras familjepolitiska molioner. Närdet gäller della med önskelistor ochvårdnadsbidrag vill jag återigen hänvisa till partiledardebatten i går, där detJu klart lades fasl atl de flesta av de partier som har föreslagitvårdnadsbidrag hade visat på hur bidragen skulle finansieras under elt framåt men inte lalal om hur fördelningen i samhällel skall bli meddessa enorma kostnader för ell värdnadsbidrag som utgår till alla barnfamiljerulan hänsyn till inkomslen. Hen i (c) kort genmäle; Inte ens regeringen anvisar pengar för mer än etl är i taget. Man görupp budgeten och anvisar pengar för del kommande budgetåret. Sedantror Jag inle all del har rätt nägra delade meningar mellan regeringspartietoch i fråga om all salsa på de familjer som verkligen har behov av ellinkomsllillskoii genom bostadstilläggen. FruLUNDBLAD (s) kort genmäle: Jag hoppas atl del i sade senast kan tas lillintäkt för atl är positivt när del gäller en utbyggnad avsystemet med bostadstillägg lill barnfamiljerna. Även i systemet medbostadstillägg kan det ju ligga en form av vårdnadsbidrag, men en sådan formsom ger mest lill de familjer som har del sämst ställt. Statsminister lalade i går om hur vikiig familjepoliliken är,och vi var kanske flera som blev förvånade när vi såg atl under rubrikenSocial- och familjepoliiik m. m. hade anmälts bara en socialdemokratisk talare.Detla misslag från regeringspartiet är rättat , och har haflordel. Jag vill gärna säga all har arbetat aktivt med de här problemen,och del finns en djup känsla hos henne för dem som har det svårt i samhället. Somfru sade, betonade samtliga partiledare i går familjepolitikensbetydelse, och de drog också upp riktlinjerna för hur de olika partierna hartänkt sig att den skall utformas. Det framgick klart att det går skiljelinjermellan de socialisliska partiernas förslag och de borgerligas. Det finns fieraskiljelinjer, men en är markant, och den gäller i vad män man vill ekonomisktersätta vård av egna barn. Vi anser alt den som vårdar barn, gamla eller sjukahar räll lill ersättning för åtminstone en del av det inkomstbortfall som måstebli en följd av vårdinsatsen. Frånmoderata samlingspartiets sida har vi ofta betonat kravei på valfrihet ocksåinom familjepoliliken. Men det finns en tendens hos många både inom värt parlioch i andra partier all begränsa betydelsen av ordel valfrihet sä atl man iförsia hand ser det enbari som en fråga om valfrihet angående förvärvsarbeteeller inle och då företrädesvis för kvinnan i familjen. är endasl enliien del av valfrihelen. Vi menar med del kravet betydligt mera. Vivel att mer än hälften av alla småbarnsföräldrar förvärvsarbetar och attden andelen är i stigande. Valfriheten innebär, som vi ser det, en möjlighetför detta ökande antal kvinnor i förvärvsarbete att, om de vill. avslå från förvärvsarbetet men -och del vill jag särskillunderstryka - också möjlighet atl välja tillsynsform för sina barn. Det verkarsom om regeringspartiet ville bortse ifrån att mer än dubbelt sä många barn somi dag vistas i daghem och familjedaghem har föräldrar som bäggeförvärvsarbetar - eller ensamförälder som förvärvsarbetar - och ändå har någonform av tillsyn. Del rör sig om mer än 250 000 barn vars föräldrarförvärvsarbetar men där barnen inte vistas på daghem.Varför har man frän regeringspartiets sida inte velat bry sig om all ta reda pähur de barnens tillsyn är ordnad? Man utgår i stället från atl alla dessa barnskulle med glädje från föräldrarnas .sida stoppas in på daghem om bara platsfanns. Mänga av föräldrarna skulle kanske föredra all ha sina barn pä daghem,bl. a. i sådana fall där vården är illa ordnad eller föräldrarna harprovisoriska lösningar, vilket är mycket påfrestande för både föräldrar ochbarn. Men det finns också föräldrar som frivilligt har valt annan tillsynsformän den kommunen vid jusl del lillfälle då man behövde tillsyn kunde erbjuda-trots alt del har inneburit slora kostnader för dem själva. Här kan mannämligen inle lala om någon subvenlion från samhällets sida. Vivill alltså i valfriheten ocksä lägga in föräldrarnas räll atl väljatillsynsform. Men vi vill gå elt steg längre och tycker - del är del vi harframfört i vår partimotion - all daghemmen också bör ha en varierandeutformning. Det är möjligt - och inle minsl gäller delta nybyggda områden medmånga barn i ungefär samma älder - att man i betydligt högre grad än som nusker kan använda lägenheter, radhus och villor för daghem - närbelägna lillfamiljernas bostäder och därigenom förkortande barnens vislelsetider på dem.Vi tror alllsä alt man behöver en betydligt större flexibilitet när det gällerutformningen av daghemmen som sådana. Härhar talals några ord om flerbarnsfamiljerna. Låt oss ta en familj som harkanske tre barn under skolåldern - del finns åtskilliga sådana familjer. Om delämnar sina barn på daghem får de en subvenlion på . per år.Men om föräldrarna är hellidsarbelande får dessa en arbetsbörda som näsian kanbetraktas som omänsklig. Manhar diskuterat sjukfrånvaron i vårt land under den senaste liden. Den är ca 1096. och det anses rimligt. Vi vel alla att barn är mer sjuka än vuxna. Dessulomär barn i en familj sällan sjuka . Del skulle bl. a. innebära att enfamilj med tre barn under skolåldern skulle ha en sjukfrekvens när det gällerbarnen - om vi jämställer barnens sjukfrekvens med de vuxnas - på ca 30 96.Det är inle lätt för de föräldrarna all förvärvsarbeta med barnen pä daghem! Bådefru och talade om utjämningspolitik och sade attfamiljepoliliken är en fördelningsfråga. Vi vill inte se familjepoliliken frånde synpunkterna. Vi vill när det gäller familjepoliliken utgå från vad som ärbarnens bästa. Och barnens bästa - de små barnens bästa - är icke kollektivvård. All forskning visar att barn under de försia åren mår bäst av bara eneller två vårdare; den visar alt etl barns fortsatta ulveckling i hög grad ärberoende av om det som lilel får uppleva en fasl förankring i en kärleksfullmiljö och all del är den förankringen som skapar trygghel - en irygghel som ärnödvändig för alt barnet skall växa upp till en harmonisk människa. Regeringenanser atl del är rikligl att en förälder stannar hemma tills barnet är åttamånader. Men vem har sagt att gränsen går där? I stället är det väl allmäntvedertaget att gränsen i alla händelser hellre bör gä över än under barnelsIvåårsälder. Mendet är tanken på utjämning och fördelning som ligger lill grund för regeringensfamiljepoliiik. Och den familjepoliliken innebär all man medvetet vill styra utföräldrarna pä arbetsmarknaden genom all ensidigt inrikta stödet på dem somutnyttjar barntillsyn. Det är de som får ett slatligt och kommunallstöd - de som själva väljer all värda sina barn får del inle! Vårahem är olika. Jag syftar då inle på de ekonomiska faktorerna, som GretheLundblad här lalade om - Jag är hell medveten om att vi mäsle göra slorainsatser för atl ge många barn en betydligt bättre hemmiljö och uppväxtmiljöän de har - utan på att etiska normer och principer för fostran varierar.Alla föräldrar kan inle bli lika varandra, men de flesta kan bli bra föräldrar. Delär så myckel som sker med elt barn under de försia tre åren, och det är förmånga en underbar upplevelse all fä vara förälder och la hand om barn i denåldern. Det talas om att föräldrarna uppoffrar sig när de stannarhemma och om atl del är en bristande respekt för och en fientlighet mot kvinnanatl låta henne vara hemma och la vård om sill barn. Del är kanske där som den storaskiljelinjen går mellan den socialistiska och den borgerliga familjepolitiken.Vi tror och vet alt det för många föräldrar är en uppoffring allförvärvsarbeta, om de själva hade haft möjlighet alt ta hand om sill egel-barn. Regeringenär för en ökad utbildning av dagbarnvårdare och förskollärarinnor, och del ärnägot som är alldeles utomordentligt och nödvändigt. Vi mäste bygga flerdaghem, så många all platserna svarar mol föräldrarnas efterfrågan. Men vi kaninte ensidigt inrikta familjestödel pä delta. De borgeriiga partiernas förslagom vårdnadsersättning eller vårdnadsbidrag påverkar också efterfrågan pådaghemmen. Statsministernlalade i går om moderata samlingspartiets kvinnofient-lighei. Uppfattningen attdet är kvinnofienlligl all låta kvinnor värda barn bottnar i en mycket cyniskinställning till barn och familj. Vi har i moderata samlingspartiet i varjeförslag som vi lagt fram strävat efter jämställdhet mellan könen. Vi menar attmödrar och fäder med gemensamt och lika ansvar skall klara föräldrauppgiften.Vi vill alltså, herr lalman, i högsla grad se vårt förslag som mansvänligl. Delinnebär inle alt det är kvinnofienlligl. (vpk) kortgenmäle: är kvinnofientlig och barnfienllig. Kvinnor villförvärvsarbela, i synnerhet småbarnsmammor, och del bevisas av siffran 57 96förvärvsarbetande är 1975. Detta faktum kan ingen borgerlig politiker förändra.Och för atl föräldrarna skall kunna förvärvsarbeta måste barnomsorgen ordnas -del är elt mycket elementärt konstaterande. Jagtror att det ligger myckel av ideologiska värderingar bakom de borgerligasagerande i denna fråga, framför allt . Vi vill i vänsterpartietkommunisterna i stället för att motarbeta kvinnans frigörelse stödja hennessträvan lill ett socialt och ekonomiski oberoende.