prot · FZ0982 · 1975-12-31 00:00:00 — protokoll 1975/76:82 Förhandlingarnaleddes av herr andre vice talmannen. §1 Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. §2 Herr andre vice talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg förfru , som var sjukskriven den 8 mars-den 16 maj.Erforderlig ledighet beviljades. Herr andre vice talmannen anmälde att herrWernerdal fr. o. m. inträdde som ersättare för underhennes ledighet frän riksdagsmannauppdraget. Omsvenska utlandsorgans medverkan vid information om utlandssvenskars löst rät t § 3 Om svenskautlandsorgans medverkan vid information om utlandssvenskars rösträtt Herrutrikesministern erhöll ordet för all besvara () den4 mars anmälda fråga, 1975/76:260, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder som avses vidtagas för allgenom utlandsmyndigheterna sprida effektiv information till utlandssvenskar omrösträtt vid val till . Jagvill först erinra om alt det i den proposilion med vilken regeringen föreslären vidgning av kretsen röstberättigade utlandssvenskar hänvisas till allvaltekniska ulredningen funnit all informationen - genom ochSveriges Radio - till utlandssvenskarna års val skötts på eltförtjänslfulli sätl. Utredningen har vidare rekommenderat att informationeninför ett kommande val bedrivs i huvudsak efter samma principer som hittills.Regeringen delar denna uppfallning, och jag kan även nämna altinformationsfrågan inför höstens val just nu ägnas ingående uppmärksamhet. Vadgäller informationen genom utlandsmyndigheterna har cheferna för dessamyndigheier instruerats all utfärda kungörelse om hur ullands-svenskarna skallgå lill väga för att kunna utöva sin rösträtt. Kungörelsen skall anslås hosmyndigheterna och även på andra säll bringas till utlandssvenskarnas kännedom,t. ex. genom meddelande till svenska föreningar, förelag, handelskammare ochkyrkor. Där de lokala förhållandena så medger kan också publicitet via pressoch radio förekomma. Omsvenska utlandsorgans medverkan vid information om utlandssvenskars röslräll Införriksdagens beslul rörande förslaget om en vidgning av kretsen röstberättigadeutlandssvenskar har informationsfrågan på nyll lagils upp lill övervägande inomutrikesdepariemeniel. a. överväger vi möjligheterna alt ge direklinformation till de röstberättigade utlandssvenskar som är kända för vårautlandsmyndigheter. Hen (): Jag ber att fåtacka utrikesministern för svarei på min fråga. Jagvill hell instämma i hans och uiredningens uttalande om all informationen tillutlandssvenskarna års val skötts på ett föredömligt sätl av såvälriksskatteverket som . Däremol är del nog inte alldeles rikiigiall ulredningen har rekommenderal all informalionen inför ell kommande valskall bedrivas i huvudsak efter samma principer som . Ulredningenhar ändå underslrukii, och det upprepas också i proposilionen, att det voreönskvärt med en aktivare informalion till utlandssvenskarna genom de svenskaullandsorganen. Delta uppehåller sig ulredningen en del vid under det altdepartementschefen själv säger att han i huvudsak avser alt bedrivainformalionen som . Desvenska ambassaderna och konsulalen lar ingen aktiv del i informationen lillullandssvenskarna. De säiler upp ell anslag på ambassaden eller konsulalel,och sedan fär del ankomma på de svenskar som kommer dil att titta påanslagstavlan och därigenom göra sig informerade. Detär naluriiglvis mycket svårl att nå dessa svenskar, men Jag fäster mig särskillvid vad utrikesministern säger i slutet av siu svar, nämligen all man övervägermöjligheterna att ge direkl informalion lill de röslberäiligadeullandssvenskar som är kända för våra ullandsmyndigheter. Delfinns sedan gammalt på ambassader och konsulat matriklar över utlandssvenskar.De är naturligtvis inle på någol sätt fullständiga, och jag vill minnas att deinle är obligatoriska längre. Men däremot får varie svensk som kommertillensvensk utlandsmyndighet och är ny på platsen uppmaning att skriva in sitt namndär, och del har de ofla själva inlresse av alt göra. Dessutomfinns del förteckningar, förda av Utlandssvenskarnas föreningslokalrepresenlanier över alla svenskar de känner lill, vilka ibland är fleraoch ibland är färre än i myndighelsmalriklarna. Del finns också på en del hållsvenska föreningar och klubbar av religiös eller annan natur. Delvore naluriiglvis oerhört värdefullt om den lanke som ul-rikesminislern gerullryck åt förverkligades så att våra utlandsmyndigheter kunde skicka ulpersonliga brev till alla utlandssvenskar som på något sätt finns antecknade.Del är ändå ell vissi förelag all skriva och begära rösllängdsuldrag osv., ochdessulom kan frågan vara myckel brådskande. Många iror all när valei äger rumi slulel av seplember räcker det med att böria länka påsaken , men det är man måste Nr 82 Jag hoppas alt denna förbättradeinformation skall kunna realiseras. 0/7?viss skattelättnad för religiösa samfund och § 4 Om viss skattelättnad förreligiösa samfund och församlingar församlingar Överläggningen var härmedslutad. Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation,1975/76:115, lill herr kommunministern, och anförde: har i en interpellation frågal chefen förkommundeparlementel om han är beredd au medverka lill all den skallelindring,som gäller fysisk person som inle lillhör , ui-sträcks att gällaäven religiösa samfund och församlingar. Interpellationen har överlämnats lillmig för besvarande. Föreningsskalleulredningenhar avlämnat ell belänkande om beskattning av ideella föreningar.Utredningens förslag bygger på tanken att ideella föreningar som bedriverallmännyliig verksamhel skall befrias frän inkomsi- och förmögenheisskall. Utredningensbetänkande har skickats ut på remiss till ett slorl antal myndigheter ochföreningar. Remisstiden går ul . Regeringen kommer därefter altta ställning lill förslaget. Avsikten är alt skall föreläggasproposition i ämnet . HenHENMARK (fp): Del har ju under de senaste årens deball om förhållandel mellan kyrkanoch siaien framhållils all den bör frän statenssida behandlas på precis samma sätl som de övriga trossamfunden. Då har detkanske varil litel underligt all samiidigl som en fysisk person som gäll ursvenska kyrkan befrials från skall lill den har de olika religiösa samfundenssammanslutningar i vissa fall nödgals ge pengar till . Om de ägien fastighet har det nämligen ulgåtl faslighelsskatt som ju också tillfallersvenska kyrkan. Det har inte funnits någon möjlighet lill befrielse från dennaskall. framgår del av del svar som finansminislern genall man lydligen har uppmärksammat det här förhållandet och all det nuföreligger myckel löftesrika tankar all de ideella föreningar som bedriverallmännyttig verksamhet skall befrias frän inkomsi- och förmögenheisskall. Jaghar ingel annal alt göra i della sammanhang än att tacka finansministern fördella, som jag ser det, löfte för framliden och jag ullalar den förhoppningenau de goda länkar som ligger i inierpellalionssvarei måne få en lämplig klädnaddå propositionen utarbetas längre fram . Överläggningen var härmedslutad. Omförslag till rörande frivilligförsvarets förmåner tn. //?. § 5 Om förslag tillriksdagen rörande frivilligförsvarets förmåner m. m. Herr försvarsministern erhöll ordet föratt i ett sammanhang besvara dels (), dels ()anmälda frågor, 1975/76:253 resp. 256, och anförde: har frågat mig, när jag räknar med alt förslagen ibetänkandet (SOU 1975:73) Frivilligförsvarets förmåner kan föreläggas riksdagenför beslul. Vidare har frågat mig, dels frän vilken tidpunkt mankan räkna med all de nya förmånerna enligt utredningen rörande syslemel förförmåner åt värnpliktiga m. fi. kommer all utgå, dels om dessa förmåner kommeratt i slorl ansluta sig till utredningens förslag. Jag besvarar frågorna ielt sammanhang. Remissbehandlingenav det nämnda betänkandet från utredningen har avslutats. Inom kortkommer ell ytterligare förslag från ulredningen all läggas fram, nämligen omförmåner lill inslruktörer inom frivillig försvarsulbildning m. m. Beredningenav uiredningens förslag pågår f n. inom försvarsdepartementet. Jag räknardärför med att proposilion pä grundval av utredningens förslag skall kunnaföreläggas för beslut . HenBRÄNNSTRÖM (s): Jag ber allfä tacka försvarsministern för svaret. Frivilligförsvaretsuppgifter i vårl totalförsvar är enligt min uppfattning av stor belydelse förkontakterna mellan det civila samhället och försvaret i övrigt. Jag ser deldärför som värdefullt och angeläget att de här frågorna snart kommer underslutgiltig behandling. Jag drar de konsekvenserna av försvarsministerns svaralt remissbehandlingen och därav följande förslag i storl kommer alt ge enslutgiltig lösning av de här frågorna . Jag hoppas alt man dä ocksåbeaktar de synpunkter som ligger lill grund för dessa frågor och sompresenterats i utredningssammanhang, där frivilligförsvarets förmåner stårunder bedömning. Jagber all än en gång få lacka för svarei. Hen (): Jag kan ansluta mig lill lack till försvarsministernför svarei, men jag kanske inte är riktigt lika nöjd som han eftersom svaretsaknar all precisering. Inledningsviskan man säga att om man bortser från förhållandena i lorde de svenskafrivilligförsvarsorganisationernas belydelse för totalförsvaret vara ganskaunik. Del är då väseniligi all dessa organisationer får möjlighel att arbetaoch får veta under vilka ekonomiska förhållanden man arbelar. Del gällerersäliningar såväl lill funktionärer som till de kursdeltagare man försökerrekrytera. del även instruktörernasersättningar. All kunna bedriva ell långsiktigt arbete ulan all ha tillgånglill den rekryteringsbefrämjande faktor som hyggliga ersäliningar ulgör ärnaturligtvis svårt. Det är uppenbart all de nuvarande ersättningarna äralldeles för lågt tilltagna. Jagär väl medveten om all statsrådet inte gärna kan lämna preciserade förslagbeiräffande belopp o. d. när utredning och beredning pågår inom departementet.Men jag är inte riktigt på det klara med, när statsrådet säger att han beräknarall förelägga förslaget för beslut , från vilken tidpunktbeslutet skall lillämpas. Det är rätt avgörande för organisationernas planeringatt fä veta del. Kan man räkna med all de förmåner som beslutas kommer alt utgåfr. o. m. ? Apropå vad och har sagl vill jag gärnaansluta mig lill de uppskattande orden om frivilligförsvarel. Idet här sammanhanget rör det sig inte heller om någon form av värderingar. Attjag inte kunnat komma med en proposilion i vär beror således inte på att jagansett ärendet vara mindre viktigt, utan del hör samman med att det inte varilmöjligt av lidsskäl. Betänkandet kom så sent att det inle gick att ta in del idel ordinarie budgetarbetet. När jag svarat alt del skall komma ell förslag ihöst hoppas jag också att där kunna ta med ett förslag som baseras på detankegångar jag ännu inte fäll del av, vilka utredningen skall lägga fram. Närjag upplyst om detla tycker jag nog all jag handlat så snabbt jag rimligtviskunnat i den här frågan. Jaghar naturligtvis ulgåtl från att skall gå med på alt beslutet skallgälla från . HenTORWALD (c): Jag vill utirycka min tillfredsställelse över denna precisering avtidpunklen. Jag iror all den är av stor betydelse för de frivilligaorganisationernas arbetsförhållanden. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om flygplanetViggen Herrförsvarsministern erhöll ordet för alt besvara (vpk)anmälda interpellation, 1975/76:124, och anförde: har frågat mig, dels hur sior den samladekostnaden för är, dels om det finns garaniier för all Viggenhinner bli intrimmad i det svenska luftförsvaret innan flygplan 80 blir klarloch blivit föråldrad, dels vilka militärpoliliska 12 protokoll 1975/76. Nr 82 konsekvenser det haft att en viktig del av det svenska flygvapnelunder Fredagenden "'' """' ''''"'"8"' Fråganom anskaffningen av flygphinssyslemet 37 - i attack-, - spanings-och jaktversioner - har ingående diskuterats i samband med Om flygplanet fleraförsvarsbeslut. har också för sin del prövat och godkänt det program som pågår. Kostnadernaför flygplanssystem 37 är förvisso slora. Att sådana vapensystem är dyra ärdock en erfarenhel som vi delar med andra länder som har vall andra syslem.Kosinaderna hiitills uppgår lill ca . HerrMåbrink påslår i sin inlerpellalion all del skulle pågå projeklering av ett s.k. flygplan 80. har på förslag av regeringen beviljat sammanlagi ca45 milj. kr. lill vissa studier kring ell nyll altacksysiem. Dessa studier harvarit nödvändiga års försvarsbeslut. Någol beslul om anskaffning harinle varit aktuellt och någon projeklering pågår inle. Ombeväpningenav aiiack- och spaningsflyget har praktiskt tagel genomförts hell. Medanledning av att ell par haverier iniräffade med AJ 37 satles ell omfallandeuiredningsarbele i gång. I samband därmed meddelades flygförbud. Enligi vad somredovisats för mig är del lämligen manliga modifieringar som behöver vidtas.Flygförbudet kommer all hävas helt . Under en övergångslid kommervissa resl-riktioner vid flygningen all lillämpas. Resiriklionerna beräknassuccessivi kunna mildras sedan yllerligare erfarenheier frånmodifieringsåtgärder föreligger. Jag hyser för min del ingen oro för au Viggeninle skulle kunna svara mot de uppgifter som den har i del svenska försvaret. Underden tid som flygförbud rätt har vår beredskap upprätihålliis med de flygplansom i övrigl ingår i spanings-, luftförsvars- och al-lackförbanden, nämligenDraken och Lansen. Flygförbudet har inte haft konsekvenser av det slag som herrMåbrink lydligen varil orolig för. (vpk): Jag tackar förförsvarsminislerns svar på min inlerpellalion. De besked som lämnas frånofficielli håll om är en aning knappa. De påslåenden som försvarsministerngör är anlingen ime särskill övertygande eller också förödande för . Försvarsministernerkänner all blivit dyr. anger han som kostnaderhittills. Denna uppgift föranleder mig att fråga: Täcker den summan al la kostnåder, och hur a v viker den från den ursprungliga kostnadsplanen, om delfanns någon? är myckel dyrt. Därom är försvarsministern och jagöverens. På min fråga om del haftnågra militärpoliliska konsekvenser all en viklig del av del svenskaflygvapnet varit obrukbar svarar försvarsministern,all flygförbudet inte haft några konsekvenser av detla slag. Beredskapenhar kunnal upprätthållas ändå. 178 inte haft några miliiärpoliliska konsekvenser för att Viggenunder en tid varit obrukbar.Della är en utmärkt illustration till del mililära slöseriei. Mansatsar 8,4 miljarder på en flygplanstyp, och sedan när flygplanet åtminstone enlid är hell obrukbart visar del sig all della inle har några miliiärpoliliskakonsekvenser. Vi klarar oss alliså lydligen ulan . Jag vill emellertid geförsvarsministern möjlighet all klara ul detta och frågar därför: Hur längebedömer försvarsministern att skulle kunna stå obrukbar innan del skullefå militärpoliliska konsekvenser för ? Försvarsministernförnekar i sitt svar alt det skulle pågå någon projeklering av flygplan 80,och del låter lugnande. Men om man kontrollerar vilka medel som har bemyndigatsför forskning och ulveckling av 1. ex. allackförband, blir man misstänksam motvad försvarsministern säger. /76 bemyndigades inie mindre än371,5 milj. kr. för forskning och ulveckling för allackförband, i huvudsak Atlackviggen.För näsla budgetår begär chefen för flygvapnet ell bemyndigandeanslag om 161,8milj. för allackförband och 155,4 milj. kr. för jaklförband, trots allViggen, allackversionen var färdigprojeklerad, flög och serie-lillverkades1971. har man - förulsalt all proposilionen 1975/76:143 godkänls -bemyndigal mer än lill forskning och ulveckling förallackförband. Visserligen har visal sig vara ett skandalöst dåligt köp- för . Men att forska om och ulveckla ett flygplan, somborde ha kunnal vara klarl då den första flög, för så enormabelopp inger misstanken att vad man egentligen gör är att konstruera Viggensefterföljare. Ochvad säger man i proposilionen 143 som försvarsministern själv signeral? Förbudgelårel 1974/75 gällde: "Verksamheten för attackförband avser lillstörsta delen fortsatt lypförbällringsarbete för flygplan AF 37 beiräffandegrundflygplan, flygplansmolor, el- och teleutrustning, beväpning och underhål Isuirusining.Vidare har fortsatta studier beträffande ersällning av flygplan AJ 37 och SK60 beställts och ulförts." /76 gällde: "fortsatta sludier rörande ersättning avflygplan AJ 37 och SK 60, utvecklingsarbete för räddnings- och haveribil samtammunition och robotar för flygplan AF 37. För1976/77 gäller: "Inom delprogrammet allackförband avses vissakompletteringar av grundflygplan, motor, elektronik- och underhålls-utrustningför flygplan AJ 37 genomföras. Fortsalla sludier för ersättning av flygplan AJ37 och SK 60 planeras under budgelårel. Studierna avses ge underiag för allkunna beställa utvecklingsarbete . Om beslul då fallas om altell nyll läll allackflygplan skall uivecklas planeras vissa beställningar undersenare delen av budgelårel." Omman nu på eii flygplan modifierar - dvs. delvis gör om - grundflygplan,motorer, elekironiksysiem, vapensystem och underhållsutrustning, är det junästan bara förarstolen, vingkonslellaiionen och namnei kvar av del ursprungligaplanei. Då har vi successivi fåll fram ett nytt flygplan som bara har vissayllre likheter med det gamla. Därmed har man ju genomfört ett flygplan 80 menfortsatt all kalla del en modifiering av . Och så har man än en gång förtde svenska skattebetalarna bakom ljuset. Isin föredragning i propositionen 143 säger försvarsministern inle mycket omdetta, men han avslöjar att en studie som chefen för flygvapnet redovisalutmynnar i ett förord för all del inom landet skall utvecklas och tillverkasett läll attack- och skolflygplan, kallat B 3 LA och alt man skall vidareutvecklaViggen lill flygplan A 20. Försvarsministern avslår i proposilionen från allkommentera denna redovisning. Han är för en modiflering av JA 37 lillell attackflygplan A 20, och han är därvidlag för all godta del mesta av vadchefen för flygvapnel begär. Bakom ryggen på väljare och skattebetalare fifflarman alltså fram nya miljardutlägg, och bakom ryggen på väljarna länker manhålla sig. I pressen har ibland ulannonserals att del inte skall bli någonförsvarspolitisk debatt i årets valrörelse. Jag böar förstå varför man intevill ha en sådan. Vi kommunister kommer att arbeta hårt för att man skall fådet. Väljarna har rält all få ärliga besked och inie undanglidningar! Försvarsministernhar kanske rätt i all man nu inte projekterar något som kallas flygplan 80 -det kommer kanske alt kallas en modifierad B 3 LA, A 20 eller någontingannat. Eller kanske kan försvarsministern här förneka au del förekommerforskning och planering för en efterföljare till ? Jag försökle svara korrekl och uppriktigt på de frågor som ställt. har frågat mig vad delta projekl har koslat hittills.Han har fält del svarei, all del har kostat . Jagkan vidare säga all vi nu räknar med all när hela projektet blivit slutförtkommer vi upp i en kostnad som förmodligen blir ungefär 17 miljarder kronor- dåräknar jag alltså in del jaktflyg som vi nu skall böria leverera ganska snart.Summan kommer således att fördubblas innan projektet blivit genomfört. Minbedömning, vid jämförelse med vad andra länder satsar i molsvarande fall,rubbas inte av det förhållandet, eftersom del ännu återstår så många flygplanall beräkningen ler sig som rimlig. Sedanhar också frågat om konsekvenserna av att ell anlal flygplan måsteslå stilla på marken. Om jag skulle ha gått in i en myckel detaljeradbeskrivning av konsekvenserna, skulle del ha kunnat bli en oerhört långredogörelse. Jag utgick emellertid från att utlryckel "mililärpolitiskakonsekvenser" väsentligen gällde försvarsförmåga ochmöjligheterna all upprätthålla den beredskap och de handlingsmöjligheter somalltid måste finnas. Det var detta som jag tog som utgångspunkt för milt svarpå frågan. Genom all vi har använt andra plan har det varit möjligt attupprätthålla normal bevakning. På den punkien har således inga förändringarskett. Påutbildningssidan däremol - men den har jag inle gått in på, eftersom jag inlehar tolkal frågan så - är del klarl alt en hel del åtgärder fått vidtagas, men del harkunnat göras utan några egentliga kostnadshöjningar, eftersom man på grund avfiygförbudel gjort belydande besparingar på bränsle. Del kan sägas ha medförtall flygverksamheten varit mindre kostnadskrävande än vadsom eljest skulle ha varit fallet. HerrMåbrink frågade också om jag kunde säga hur planet skulle kunna ståoverksamt innan del skulle bli några konsekvenser. Del spörsmålet har jagkanske inle anledning alt gå in på , men del är uppenbart alt om vi skulle ha upprätthållit den beredskap som gäller , skullevi ha kommil i del läget att vi fick använda vårl flygvapen ändå,och då hade vi naluriiglvis fått låta maskinerna gå upp i del lillslånd som debefann sig i. Nöden har ju ingen lag; del förslår också. I ensådan silualion måste vissa säkerhetsföreskrifter som iakttas under fredstid naturligtvisfå vika för intresset av all man ändå måste kunna försvara sig i en sådankritisk silualion. Detär märkligt, men lycks föreställa sig att vi i departementet -min företrädare och jag - skulle ha någon anledning att försöka vilseledariksdagen. Del har vi självfallel inle; det vore väl del oklokaste man kundegöra i så här komplicerade frågor. Vi försöker så gott del är möjligt allredovisa åtgärderna, och del underlag vi får in från överbefälhavaren ochflygstaben ger oss nalurligtvis möjligheler all iränga in i en hel del. Del ärsjälvklart att vi, när vi anvisar ell belopp på 30 miljoner, inle för riksdagenkan redovisa alll som ligger i del arbelel, men jag vidhåller att del inte ärmöjligl alt gå in på nägon projeklering av ell flygplan inom den kostnadsramen.Det står alltså ganska väl i överensstämmelse med vad vi har sagt om fortsattforskning och utveckling på det här områdel. HerrMåbrink läsle upp lexlen och pekade på all där kommer någol annal också, ochdel är rikiigi. Men under den lid dåeii flygplan levereras - del sker ju underen anlal år - gör man en del erfarenheier vid flygningarna, och så genomförman vissa modifieringar av planei för alt ytleriigare förbättra del. Del liggeralliså ell fortgående utvecklingsarbete också inne i de leveranser avattackplanei som har gjorts, och delsamma gäller i hög grad för jaktplanet, somnu skall levereras i ungefär samma takt som attackplanei. Meddel här har jag bara velal ge det beskedel alt torde kunna kännasig ganska lugn. Vi försöker handlägga hela frågan på ell sådanl säll altriksdagen skall hållas informerad. Jag har nog en känsla av alt misstolka väldigt mycket på ell säll som passar honom. Å andra sidanuppläcker vi all det finns andra som försöker misstänkliggöra vårabeslut i rakt motsatt riklning och anser all vi inte har anvisat tillräckligtmycket pengar för fortsatta sludier. har tydligen uppfattningenatt den återhållsamhet som vi ändå har visal inie skulle vara tillräcklig. Vi kommer nalurligtvisinte ifrån alt vi måste hålla oss med ett flyg- 13 piotokoll 1975/76. vapen i framliden, ochdärför blir del till sisl, lycker jag, en litet underordnad fråga om vi lalarom ulveckling eller om projeklering. Det viktiga är nalurligtvis alt riksdagenicke skall bindas upp ulan ha handlingsfrihet när vi kommer i del lägel all viskall la de slora kostnaderna. HenMÅBRINK (vpk): Jag känner mig orolig för den här utvecklingen inom flygvapenindustrinoch den enorma satsningen på den mililära forskningen och ulvecklingen avstridsflygplan. Och del är inle bara jag som känner den oron. Försvarsministernsäger att här finns vissa forskningsprojekt, all man måste titta efter, att manmåste känna sig för osv. Vi känner ju lill försöken att ge lugnande besked närman höll på med första gången. Del rör sig bara om 45 miljoner, sade mandå. och sedan blev det 100 miljoner. Jag känner inle lill siffrorna exakt, menungefär sä gick resonemangel. Del är klart alt vi skall ge besked, sade manockså. Sedan hade del gått så långt alt man slällde ledamöler ochsvenska folkel inför fullbordat faktum: har vi slängt ul så mycket pengar attvi måste fullfölja det här projektet. Nugår man lill väga på exakt samma sätt.