prot · FZ0943 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessutom förhåller detsig så att svenska forskningsresultat och dala inom rymdsamarbetets ram blirrymdorganels egendom. Svenska institutioner och svenska möjligheter kan inteförfoga över denna teknik och detta kunnande. Rymdtekniken i Västeuropaomhänderhas av ett fåtal mycket stora och inflytelserika privata koncerner.Dessa koncerner tillhör vad man kallar det militärinduslriella komplexet. Derascivila rymdprogram är en liten del i en totalsalsning som i huvudsak är ägnadmilitär forskning och rustningsproduktion. Dessa industrikoncerner har ettuppenbart intresse av att politiskt påverka medlemsländernas handlande iöverens- stämmelse med denna sinmilitära inriktning. Del utgör grunden för de militära rustningarna inom NATO.De är nära knutna till NATO:s politik. skall alltså dessa koncerner fåpåverka svensk forskning och svensk industripolitik. Detär mot denna bakgrund man skall se påståendet att ESA-projekten uteslutandeskall tjäna fredliga ändamål. Påståendet är i sak delvis felaktigt - i ESAuppgår del tidigare samarbetsprojektet som har en markerat militärinriktning och hela liden haft det - och kommer därtill i en underlig dager närdel fredliga samarbetet bedrivs som ett bihang till en Jättelikrustningsindustrien intressegemenskap. Vpkmenar att den västeuropeiska rustningsindustrin inte skall styra svenskindustri- och forskningspolitik. Vi menar också att den svenska industrin rentkommersielll kan väntas förlora pä affären. Tanken med del svenska deltagandetsägs bl. a. vara alt industrin skall fä igen i form av beställningar vad mansatsat på utvecklingsarbete o. d. Delta är inte bara osäkert, det är direktosannolikt. Erfarenheten har visat att får igen betydligtmindre än del tvingas ställa upp med. I praktiken finansierar alltså svenskastaten en del av den privata europeiska rustningsindustrins utvecklingsarbete.Dessutom finns det mycket märkliga inslag i den del av avtalet som handlar omhur man fördelar beställningar i relation till utvecklingsinsatser. Ettfinurligt poängsystem, som helt bestämmes av rymdorganet, skall tillämpas.Poängen varieras med hänsyn till bl. a. en rad icke ekonomiska ochkvantitativa faktorer. Det ger möjlighet att utnyttja ett enskilt medlemsland,att slippa ge igen motsvarande beställningar men trots det via manipulationermed poängsystemet hävda att landet får igen lika myckel som det satsar, 4.Den politiska inriktningen på samarbetet är märklig ur flera synvinklar, Ipropositionen säger man att man skall skapa ett europeiskt rymdsamarbete. Sä ärinte fallet. Del är uteslutande ett västeuropeiskt samarbete. Det är ettsamarbete där majoriteten kontrolleras av NATO-länder plus länder som pä annatsätt är knutna till del västliga militära allianssystemet. Del är ochderas stora privata industrikoncerner som har den reella kontrollen. Samarbetethar också dålig nordisk förankring. som NATO-och är med. Mentvå av de övriga grannländerna. och , är inte med. Man frågar sigom det inte funnits större skäl att i första hand söka ett skandinavisktsamarbete på detta område i stället för att ingå i ett samarbete som skiljerSverige från tvä nordiska brodernationer. Enspeciell detalj har ett aktuellt utrikespolitiskt intresse. Terrorn ocharresteringarna i trappas nu återigen upp. visarsig trogen Francotraditionen. I detta läge manifesterar sin vilja attnu ingå i ett samarbete om rymdpolilik, forskningspolitik och industripolitikmed . Svenska forskningsresultat skall obligatoriskt kunna ställas tillförfogande bl. a. för . Svenska utvecklingspengar skall resultera ikontrakt åt de storindustriella filialer inom Upprättandeav ett europeiskt lymdor-gan m. m. Upprättandeav ett europeiskt lymdor-gan m. m. rymd- ochrustningsindustrin som är belägna bl. a. i - och det är åtskilliga, bl.a, många tyska koncerner, Isamband med avrättningarna av baskiska oppositionella avbröt som enpolitisk demonstration förhandlingarna om samarbete med påkärnkraftsområdet. blir en värdigsamarbetspartner på ett annat politiskt och teknologiskt viktigt område. Jaghar svårt att fä detta att gå ihop. Jag kan framför allt inte få det att stämmamed den attityd till som del borde vara en självklarhet för enciviliserad nation och i synnerhet dess arbetarrörelse att inta. Somsynes erbjuder del föreslagna samarbelsavialet en lång rad besvärliga problem.Jag förutsätter att utskottets talesman inte är blind för dessa problemsexistens. Och i sä fall frågar Jag: Hur skall ni komma till rätta med dem?Tills det har skett, tills man kommit till rätta med problemen, kommer vpk attmotsätta sig denna typ av avtal. Jag yrkarbifall till reservationen. Som i sagt handlar delta betänkande omSveriges anslutning till konventionen om upprättande av ett europeisktrymdorgan. Men i sak och i och för sig är det inget nytt ställningstagande somriksdagen nu gör. Vi har deltagit i Organisationen för europeiskrymdforskning, förkortal ESRO. Vaddel nu gäller är att den konvention som gällt för deltagande i ESRO,skall ersättas med anslutning till konventionen angående upprättandeav ett nytt europeiskt rymdorgan, . Det är alltså fråga om en omorganisationav ett europeiskt rymdforskningsorgan. Enligtpropositionen 1975/76:58 kommer anslutningen till den nya konventionen inte altinnebära några förändringar i de åtaganden som gäller de samarbetsprogram pårymdområdet vilka har godkänts av . Vadsom är väsentligt att framhålla i del här sammanhanget är vad näringsutskottetsäger i betänkandet, nämligen att ESRO:s uppgift har varit en verksamhetinriktad pä uteslutande fredliga ändamål inom rymdforskning och rymdteknik.Del europeiska samarbetet inom den nya rymdorganisationen skall fullfölja dentidigare organisationens uppgifter och således inriktas uteslutande pä fredligaändamål. Vadsom åsyftas är framför allt en starkare betoning av vikten att genom samordningav ESA:s och medlemsstaternas resurser uppnå största möjliga fördel förmedlemsstaterna och deras industrier. De resurser som erfordras förverksamheten inom rymdområdel är nämligen av en sådan storleksordning att enenskild stat eller de nordiska staterna i samarbete, som reservanten vidutskottets betänkande pläderar för, inte alls har möjligheter att fullfölja ettsådant rymdprogram som konventionen förutsätter, I samordningen av resurserligger också som en väsentlig linje viljan till oberoende gentemot enmonopolställning på detta område för exempelvis och , Ivpk-molionen 1975/76:97 sägs att de svenska insatserna för västeuropeiskrymforskning och rymdteknologi ligger nära lOO-milJoners-slrecket. Detta är enfelaktig uppgift. Under innevarande år satsas av sammanlagt 65 miljonerpå rymdforskning. Av denna summa går 50 miljoner till det europeiska samarbetetoch de återstående 15 mil-Jonerna till egen forskning på delta område,bl. a. då den verksamhet som pågår i utanför . Delär väl också att ta till litet för starka ord när i i sinreservation skriver all anslutningen till rymdforsknings-organisationen på siktkommer alt medföra att den svenska industrins utveckling -och då främst inomtekniskt avancerade områden - kommer alt styras av utländska kapitalintressen.Detta tror väl ändå inte i själv på? Men det går iallmänhet fort när i formulerar sig, och i delta fall trorjag att det har gått litet väl fort Delär f ö. idel betänkligheter som i anför mot en anslutningtill konventionen angående upprättande av . Det har han gjort i sinreservation, och han har gjort del i sitt anförande här. Men han måste väl ändåerkänna, att vi har fäll och troligtvis ocksä kommer att få mycket av nyteknologi och praktiska nyttigheter tillbaka. Det är väl ändå på det sättet attinom sådana områden som telekommunikationer, navigation, meteorologi ochfjärranalys kan kunskap och praktisk tillämpning ha stor betydelse för bådeindustrin och landet. Ettexempel kan vara satelliten , som utvecklats inom ESRO och som skallplaceras i rymden om . Denna satellit gör det möjligt att upprättatelefonförbindelser med fartyg ute till havs. Tillsist vill Jag bara med några ord beröra medlemsstaternas finansiella bidragtill . Jag gör del därför att jag tidigare påvisat en felaktighet ivpk-molionen. Det finansiella bidraget till utgår först i form av engrundavgift, som står i förhållande till varje medlemsstats genomsnittliganationalinkomst . Sedan utgörs del finansiella stödetav bidrag till program för samverkan mellan och den enskilda medlemsstaten.Dessa båda former av finansiell satsning till den eurpeiska rymdorganisationenutgör under innevarande budgetår tillsammans 50 miljoner. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställanpä båda punkterna i näringsutskottets betänkande nr 17, Upprättandeav ett europeiskt lymdor-gan m. m. i (vpk): Den Raskska skadeglädjen över felaktiga uppgifter skall Jag barakommentera genom att säga att del bör vara ett väl känt förhållande för herrRask att alla officiella uppgifter här i om forsk-ningspoliliskasatsningar som regel är för lågt upptagna på grund av ofullständigaredovisningar. Det är ett väl känt faktum, och den av oss anförda Nr 43 siffran ligger säkerligen betydligt närmare sanningen än denunderskat- Torsdaeen den tändesiffra som anfört. Det är en detalj i sammanhanget. Il Sedansade att det här är ingenting nytt - det är någonting ---------- '.--- som vihaft tidigare, det är bara en litet annorlunda form. Upprättande av ett välinte! är det väl som far med oriktiga uppgifter, för europeiskt lymdor- det finns åtminstone två viktiga faktorer som är helt nya. gan m. m. Först och främst har det kommit in enindustripolitisk och forsknings- politisk sida av saken,som är väsentligt mer styrande för dessa delar av den svenska politiken än vadde tidigare samarbetsformerna var. Sedanär det så - om Jag är rätt underrättad, och jag bygger i det avseendet på JanAnnersledts bok över forskningen - ati till ELDO-proJektet, dvs. denmilitärt orienterade delen av det här rymdkomplexet, gav tidigareingenting. Men har ELDO-projekiet bakats in i det nya störresamarbetsprojeklel , till vilket kommer att bidra med en gemensampott. Detbetyder alltså att detta ingalunda uteslutande är en satsning på fredligauppgifter. Dessutom skall man vara litet försiktig med uttrycket"uteslutande fredliga medel", därför att man måste se detta iperspektivet att del är rustningsindustrier och rustningskoncerner som helaliden sysslar med de här sakerna och att även den formellt icke militära delenav deras verksamhet har relevans till och är indirekt kopplad till derashuvudändamål, dvs. Säsade att han inte var rädd för att del skall bli någon utländskstyrning av svensk.industri och politik. Del må Jag väl ändå säga är märkligt.Jag menar inte att den sak vi debatterar skulle vara speciellt avgörandeeller medföra någon stor förskjutning av maktförhållandena, men tillsammansmed en rad andra ting, , är delta beklagligt. Vi har dessa växandemultinationella koncerner som etablerar sig här och som villigt och ofta medstor hänsynslöshet gör sina dispositioner på den svenska arbetsmarknaden. Dehar ett växande inflytande. Vi har del växande beroendet av EG, där viförbundit oss alt acceptera dess principer för hur kapitalrörelser skall fåfullföljas, och vi har som ytterligare ett exempel och ytterligare en punkti delta stora komplex av förändringar den ökade bundenheten inom ett avsnitt avsvensk industri- och forskningspolitik. Tillsist vill Jag ställa några frågor till . Jag är förvånad över att enrepresentant som säger sig företräda arbetarrörelsen diskuterar på det sätt somherr gör. Omman studerar hur diskuterar, märker man alt han talar om detta projekt och denna teknik som om del var någonting politiskt fullständigt neutralt. Alll tekniskt samarbete är bra, eftersom del hjälper utvecklingen framåt. Men har del då undgått att del i svensk fackföreningsrörelse förs en mycket seriös diskussion om forsk ningsprioriteringar och om vem som skall få styra forskningspolitiska initiativ och anslag? har i ett särskilt 172 uttalande om jusl forskningspolitiken fästuppmärksamheten pä del för- hållandet att svenskarbetarrörelse och fackföreningsrörelse har så ringa inflytande överforskningspolitiken, att den ligger i universitelsbyråkra-lins och de privatastora koncernernas händer. Omman nu genom detta avtal kanaliserar in resurser i en bransch, vars nytta fördet svenska folkflertalet och för folkflertalet över huvud laget i nogär ganska diskutabel - i varje fall mäste detta område ställas betydligt längretillbaka än mänga av de viktiga sociala områden som är underförsörjda - ochpå detta sätt binder svenska forskningsresurser, binder man även möjligheternatill sådana omprioriteringar som kan vara angelägna för svensk arbetarrörelse.Svensk arbetarrörelse utövar ju inte något nämnvärt inflytande på hurforskningsresurserna används. Min första fråga är då: Hur ser på problemetatt delta tenderar att förhindra angelägna politiska omprioriteringar? Tillslut: Hur ser på de problem som uppstår, när i nuvarandepolitiska läge ingår denna typ av samarbete med ?Det må väl ändå vara tillåtet alt såsom representant för en riktning inomsvensk arbetarrörelse påminna om vad regimen i historiskt representerarför svensk och internationell arbetarrörelse. Tycker att det ärutrikespolitiskt lämpligt att ingår denna typ av samarbete med delfascistiska ? Upprättandeav ett europeiskt lymdor-gan m. m. HerrRASK (s): Bara några ord till i , Han diskuterar på sitt sättbåde och alllid. Jag skall inte fälla några värdeomdömen om hans sätt attdiskutera. talar om en helt förändrad forskningsinriktning för . Bådeforskning och industripolitik har tidigare ingått i ESRO. Del är alltså enomorganisation av denna rymdorganisation som vi nu diskuterar. Videbatterar inte några större frågor - näringsutskotlets betänkande nr 17 ochingenting annat. Men sin vana trogen inför helt andra saker iresonemanget. ELDOläggs ned i och med alt den nya rymdorganisationen bildas. En del av ELDO:stillgångar överförs till . Jag är medveten om all man kan diskutera vad som ärkrigsmateriel och vad som tjänar krigsindustrin. Men jag undrar ändå om inteäven lastbilar i krigssituationer kan betecknas såsom krigsmateriel - och bilindustrinsvara eller inte vara skall vi väl inte diskutera här ? i (vpk): Jag är ledsen att jag inte kan åstadkomma den av förväntadeidealsiluationen att vi diskuterar varje ärende utan någon som helst tanke pådess större sammanhang och dess politiska anknytning till de uppfattningar somsvensk arbetarrörelse slår för och bör stå för. Del är nu en vana för osssocialister all göra de kopplingarna. Det är att beklaga alt inte harsamma goda vana. Låt mig återigen upprepatvå frågor som inte har svarat Nr 43 på och som är väsentliga ur arbetarrörelsens synpunkt i del långaforsk- den ningspoliiiskaoch industripolitiska perspektivet. '''" '"går i ett samarbete på en teknologiskt och indusiripolitiskt --------------- viktigoch delvis, kan man väl säga, farlig sektor, i första hand är de Upprättande av ett storarustningskoncernerna i som är del lämpligaste urvalet europeiskt lymdor- av samarbelspartners? Vore det inte lämpligt för en neutralnation, som gan m. m. ändå vill säga sig ha en arbetarregering, alt väljaett något vidsträcktare och något mera balanseraturval av samarbelspartners? Och vad anser om att i dennuvarande situationen ingår ett indu-slripoliliskl, forskningspolitiskt ochrymdpoliliskt samarbete med ? HerrRASK (s): Svensk socialdemokratis inställning till känner iMalmö väl till. Lätmig vidare säga att tio västeuropeiska stater skall ratificera konventionen.Bland dessa tio är, som i tidigare sade, men ävenSchweiz, , , och . Del är inte alls någotensidigt urval. HerrSVENSSON i (vpk): Om urvalet beslår av nationer av vilka den överväldigande majoritetenär knuten till ett bestämt militärt allianssystem och samtliga dessutom ärkapitalistiska industrinationer och samarbetsparlnern i fråga ocksä i praktikenär dessa nationers stora industriella rustningskoncerner, är det dä, ,ett allsidigt samarbete? Jag bara frågar. Vi skall väl inte använda den typenav orimliga påståenden. Det är ett problem, som även måste se iögonen, att del är ett ensidigt samarbete. Tillsist: Jag vet att svensk socialdemokratis inställning till är väl känd.Det är inte detta vi diskuterar. Jag beklagar alt regeringen, uiskollel ochherr jusl nu håller pä all göra den mindre väl känd. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan iMalmö begärt votering upplästes och godkändes följande voleringspro-posilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i belänkandet nr17 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens 174 ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrSvensson i be- gärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: § 3 Ändring ibrottsbalken betänkande 1975/76:16 med anledning av propositionen1975/76:42 med förslag till lag om ändring i jämte motioner. I propositionen 1975/76:42 hade regeringen() efler hörande av lagrådet föreslagit att antaförslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen(1964:163) om införande av . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås vissa ändringar i bestämmelser om grovstöld, rån, återfall, villkorlig dom och skyddslillsyn. Belräffandegrov slöld innebär förslagei all inbroit utgår bland de i lagtexten angivnaomständigheter som skall särskilt beaktas vid bedömningen huruvida brottet ärgrovt. Lagrummet kompletteras i stället med ett nytt rekvisil som tar sikte påom gärningen är av särskilt hänsynslös art. I fråga om bestämmelserna om rånföreslås bl. a. den ändringen att möjlighet öppnas för domstolarna alt frånrånstadgandels tillämpningsområde undanta förfaranden av mindre allvarlig artoch alt i stället döma för annat brott som förfarandet innefattar, t. ex.misshandel och snalleri. Delkriminalpolitiska utvecklingsarbetet har i allt störreutsträckning inriktats pä att minska användningen av friheisberövande påföljderoch alt avkorta längden pä de frihetsberövanden som ändå anses oundgängliga, Ilinje härmed föreslås alt bestämmelserna om förhöjt straff i vissa fall vidåterfall i brott upphävs. Vidare föreslås ett tillägg varigenom domstolarna fårmöjlighet att med anledning av ny brottslighet kombinera ett förordnande omfortsatt villkorlig dom eller skyddslillsyn med ådö-mande av ett särskiltbötesstraff" I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1975/76:75av () och (), vari hemställts all vid sinbehandling av propositionen 1975/76:42 uttalade alt tillgrepp i någons bostadskulle bedömas som eil särskill slraffvärt förfarande, samt 1975/76:76av herrar () och (), vari hemställts att beslutade 1. att somkvalifikalionsgrund för grov stöld i lagtexten skulle införas att brottet skett i någonsbostad, 2.att hos regeringen begära förslag till sädana lagändringar alt begreppeträntväng även efter nu föreslagen ändring i 8 kap. 5 S fick enentydig utformning. 1. att riksdagenbelräffande grov slöld skulle delsmed anledning av propositionen 1975/76:42 samt motionen 1975/76:76 i denna del(yrkande 1 delvis) och motionen 1975/76:75 godkänna vad utskottet anfört idelta hänseende, delsmed avslag pä motionen 1975/76:76 i vad däri yrkats ändrad lagtext (yrkandet 1delvis)anta 8 kap. 4 S i del i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i , 2. att skulle antaförslaget till lag om ändring i i den mån del inte behandlatsunder 1 med den ändring att ikraftträdandebestämmelsen skulle erhålla avutskottet föreslagen lydelse, innebärande att lagen skulle träda i kraft den 1april 1976 i stället för enligt regeringens förslag. 3. att beträffandeöversyn av bestämmelserna om räntväng skulle avslå motionen 1975/76:76 i dennadel (yrkande 2), 4. all skulle bifalladet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1964:163)om införande av med den ändring alt ikraftlrädandebestämmelsenskulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärande att lagen skulleträda i krafl den i stället för den enligtregeringens förslag. Reservation hade avgivits av fröken (),herrar Larfors (s) och i (s), (), herrar iVisby (s) och Lövenborg (vpk) samt i Kumla (s) som belräffandegrov slöld ansett att utskottet under I bort hemställa allriksdagen med avslag på motionen 1975/76:75 samt motionen 1975/76:76 i dennadel (yrkande 1) skulle anta 8 kap. 4 S i del i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i . Fröken (): Det finns en liten rad i Justilieutskotlets betänkande nr 16, i slutetpå utskottets ställningstagande, som i varje fall enligt min bedömningkarakteriserar hela ärendet. Utskottet föreslår enhälligt att ikraftträdandetskjuts från till . Visocialdemokrater och kommunisten i utskottet är reservanter, men vi harenhälligt gått med på denna förskjutning helt enkelt av den anledningen attlandets domstolar, vilket utfallet än blir av detta ärende, måste få tid på sigatt anpassa sig till annorlunda bedömning av begreppet grov slöld. Dettaärende är komplicerat. Det har också redan börjat förekomma i debatter och iledare i pressen. Ganska intressant är en ledare som fanns i enborgerlig, moderat , som enbart utgick ifrån begreppet hemfridoch diskuterade kring detta. I ett litet stycke säger man, att utrymmet intetillåter närmare diskussion av det intressanta juridiska problemet, nämligenvad som skall rubriceras som grov stöld. Det må nu vara sagt, fortsättertidningen, att det är möjligt alt har rätt i all man mer allmäntsett bör undanta inbrott som särskild kvalifikalionsgrund. dock med att gå in på tanken om och den allmänna opinionen. Jagtror att detta är ett sätt att ytterligt förenkla del här ärendet. Därförkommer jag, fastän Jag är reservant, alt gä ganska grundligt till väga när Jagpresenterar tankegångarna bakom propositionen och reservanternasställningstagande till frågan. Skallman se del historiskt har man egentligen anledning att gå nära nog hundra årtillbaka. Ända fram till gällde strafflag. Den ersattesav den nuvarande . I finns siöldbrotten upptagna i 8kap. För slöld straffas den, säger , som olovligen tar vad annantillhör med uppsåt att tillägna sig del om tillgreppet innebär skada. Enligtbestämmelsen i 4 S andra stycket skall vid bedömandet huruvida brottet är grovtsärskilt beaktas om del förövats medelst inbrott eller avsett sak som någon barpå sig, om gärningsmannen varit försedd med vapen, sprängämnen eller annat dylikthjälpmedel eller om gärningen eljest varit av särskilt farlig art, avsettbetydande värde eller inneburit synnerligen kännbar skada. Brottsbalkeninnebar ingen saklig ändring då det gäller exempel pä kvalifikationsgrunder förgrov stöld. Men, och det är här problemet ligger, däremot höjdes straffminimumfrån att tidigare ha varit straffarbete i en månad eller fängelse i två månadertill frihetsstraff i lägst . Del var samma höjning av minimistraffetsom genomfö.rdes för vissa andra grova förmögenhelsbrolt. Avsiktenmed ändringen av straffminimum var ursprungligen, och enligt förarbetena,endast all förskjuta gränserna mellan normalfallen och den grova formen avbrott och alltså inte att åstadkomma en straffskärpning i och för sig. Jagtillhörde, herr talman, första lagutskottet som arbetade med nuvarandestrafflag. Jag erinrar mig mycket väl det remissutlåtande som hade kommit frånAdvokatsamfundet, där samfundet uttalade sina farhågor för all dennaslraffskärpning kanske kunde få en icke önskvärd effekt, alltså en starkare ochsträngare bedömning av grövre brott. Det har sedan visat sig att så verkligenhar blivit förhållandet. IJustitiedepartementet har man utarbetat en promemoria och den promemorianupptar bl. a. ett par rapporter som brottsförebyggande rådet har initierat; enav professor och en av hovrättsrådet