prot · FZ0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Man bör på sä som möjligt kunna vinna ett sådantmedborgarskap. Skulle sedan någon vilja återvända lill , bör han ocksåefter kunna återvinna sitt svenska medborgarskap. För mig ler sigdetta som den rimliga lösningen av problemet. Med detla, herr lalman, yrkarjag bifall till utskottets hemställan. Under delta anförande övertog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: Vi har fri röriighet över gränserna för våra medborgare. Vi betraktardet som en grundläggande fri- och rättighet all man skall ha rätt alt lämnasitt land om man önskar det, liksom att man har en ovillkoriig rält allåtervända. gjorde sig till tolk för en väldigt trångtnationalistisk uppfaltning i hela den här frågan. Den rimmar illa med deninternationalism som man i andra sammanhang inom vpk ger sig sken av attföreträda. 1vad gäller i inlägg kan man säga att alla deinvändningar som han riktade mot förslaget att slopa tidsgränsen egentligenavser varje rättighet för utlandssvenskar att rösta. är såledesemol även den möjlighel som ges den som har bott upp till utomlands - engräns som ändras till . Deutlandssvenskar som lämnar värt land för att för all framlid bosätta sig i ettannal land skaffar sig självfallet också medborgarskap i,det land som deemigrerar till. Enligt de medborgarskapsregler som gäller föriorar de därmedsill svenska medborgarskap, och sedan har de inte rösträtt längre. Men justgenom att man bibehåller sill svenska medborgarskap visar man ett bibehålletinlresse för -och elt bibehållet intresse förati återvända tillSverige. Sedan förde också ett mycket märkligtresonemang om valbarheten. Vad är del för speciella undantag som skulle gälla beiräffande valbarhet för den här kategorin avröstberättigade? Menar att de utlandssvenskar som omfattas avden femårsgräns som gäller, eller den sjuårsgräns som kommer att gällaenligt regeringsförslagel, inte skulle vara valbara? Vi har ju kopplingenmellan valbarheten och rösträtten helt allmänt i vår vallagstiftning. Här finnsingen rimlig anledning att göra några speciella undantag. i (m)kort genmäle: framhåller att den här reformen inle kommerförsent. Nej, teoretiskt gör den naturiigtvis inte det, men praktiskt gör dendet. Vi vet ju alt blygsamt valdeltagande har berott på bristandeinformation. Är man dessutom i tidsnöd, sä blir del svårt alt nå fram. Ansökanom att bli upplagen i särskild röstlängd skall göras senasl , ochförsent inkommen ansökan tas inte upp till prövning. är sanneriigen inle långtid som slår till buds. Informationen desförinnan skall kanaliseras ut genomvåra utlandsbeskickningar och konsulat, och helst diskuteras i vårautlandssvenska föreningar. Kort tid är det verkligen. Sedansäger all gruppen är föga enhetlig, och del är riktigt. Hananför också all vissa har kvar sin rösträtt - de som är knutna lill legationerosv. - och att det flnns kvalificerade grupper som kanske borde komma föreandra. Men det enda sättet alt verkligen skydda kvalificerade grupper från altberövas sin rösträtt är att ge en generell rätt. Fårjag la ett praktiskt exempel. Det finns en informationssekreterare - en svenska- vid legationen i . Hon har alltså lill uppgift alt informera omSverige i . Men själv har hon inle rösträtt. Det kan anföras många sådanaexempel. säger att vi hellre borde ägna oss åt att försöka få medborgarskapför utlandssvenskarna i de länder där de verkar och bor. Det är också en godidé, men den gäller inte den här proposilionen, och alt arbeta för den är välknappast vår uppgift i den här heller. i (fp) kort genmäle: Jag konstaterar alt inle är intresserad av att allasvenska medborgare som är och är myndiga skall ha rösträtt. Det ärknappast en särskilt överraskande inställning frän vpk-håll. Närdet gäller en del resonemang som i Trollhällan för, så hällerjag med i och om att det egenlligen är ellförsök till argumentering för att inga som helst utlandssvenskar skall harösträtt. kom också med någol konstigt argument on: attutlandssvenskarna inte berörs av de beslul som fallas här i . Men detär klart att de berörs av sådana beslut. Det är många beslul som påverkar dem.Varför skulle inte de ha något intresse av att vara med därvidlag? De har jukvar sitt svenska medborgarskap, antagligen därför att de tänker återvända hittill landet . Om man väldigt gärna vill påverka besluten i del landdär man råkar bo och om man länker bo kvar där är del hell självklart att manockså blir medborgare i det landet, och dä faller hela frågan om del svenskamedborgarskapet bort. Sedanvar det elt underiigt argument om att en person som bodde i skullekunna bli riksdagsman, om han var svensk medborgare. Ja, del kan han ju bli idagens läge också. Han för bara inle ha bott där , och omregeringens linje vinner skulle det vara fråga . Men del är ju eltväldigt uppkonstruerat exempel, och del torde vara svårt all hävda all del harnågon som helst verklighelsanknytning. Jag tycker att vi kan diskutera litetgrand utifrån vad som kan hända i verkligheten och utifrån vissa principer -exempelvis utifrån den grundprincipen att svenska medborgare har rösträtt iSverige. på 1800-talel kanske inte var så intresserad av saken torde bl. a. bero pävissa tekniska svårigheter. Utlandet var myckel långl borta då. I dagens lägeär det inte så många limmars resa lill någon punkt pä denna jord. Jagser all justitieministern har gått ut ur kammaren, så jag lär inle fö svar påmina frågor om vad det är för upptäckt man har gjort inom departementet vilkeninnebär att den som varit i utlandet upp lill kan förväntas snartåtervända hem till men att detta inte skulle gälla för den som är uteälta, tio eller eller kanske längre lid. Det vore bra om jag kundefå svar på dessa frågor av någon, t. ex. av i . HenBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Jag vill än en gång notera att det är endast vänsterpartietkommunisierna som kopplar denna fråga med frågan om rösträtt för invandrarnaockså i riksdagsval. Den frågan diskuteras inle vare sig av utskottsmajorileleneller av de borgeriiga reservanterna. Men vi får ju tillfälle att återkommatill saken när vpk-motionen om utredning i syfte att pröva frågan om rösträttför invandrare i riksdagsval skall behandlas. Vi för väl då se hur mycket somfinns kvar av det vackra lalet från borgeriigl håll om rättigheterna. Jagnoterar ändå som positivt alt i i sitt anförandeansåg det rimligt att rösträtten bör gälla där man är bosatt, ochJaghoppasattdet kommer att vara vägledande för den fortsatta behandlingen av dehär frågorna. Men jag menar alt ulskottsmajoriteten skulle ha haft slörrestyrka att avvisa de borgeriigas förslag, om man hade haft kurage att renl utsäga att invandrarnas rösträtt här i bör vidgas lill att gälla ocksåriksdagsval. Då hade man haft en principiell utgångspunkt, och då hade man intebehövt blidka de borgeriiga partierna genom all öka pä . Delmåste väl ändå vara sä att det är mera meningsfullt om rösträtten kan användasför att påverka situationen i del land där man bor och arbelar. Och i detsammanhanget vill jag lill herrar Fiskesjö och i säga attuppenbariigen har ni inte alls förställ denna problemställning. att rösträtten skall vara sä ren som möjligt. Men vad bör då kriterietvara? Kan ni förneka all del måste vara viktigare alt kunna utnyttja sinrösträtt för att påverka förhållanden i ett land där man lever, bor och arbetarän alt rösta i ett land därför all man är född i det landet? Slutligen noterar jag alt har totaltmissförstått vad som är nationalism och internationalism. Hen iTrollhättan (s) kort genmäle: Jag har inle ifrågasatt rätten alt utvandra från elleråtervända lill , men det förutsätter ju inte rösträtt. Närdet här sägs att förslaget om utvidgning har lagts fram för att blidka de borgeriigakan ju och jag i lika hög grad konstatera att de borgerligadriver sin linje. Bakom delta förslag ligger tanken all många som företräderSverige också vill vara svenska medborgare, och därför kan del vara motiveratall de har kvar sin rösträtt ytleriigare . finns del många svenskarsom vi rent av stimulerar till att arbeta i internationella organisationer,och de bör då ha rösträtt i , Förmin del skiljer jag fakliskl på dem som tillfälligt bor utomlands och dem sombosätter sig permanent i andra länder. För mig är det märkligt alt inle andragör denna uppdelning utan likställer alla som har utvandrat och bevarat sittsvenska medborgarskap. Man har resonerat så all de som länker stanna kvar ifrämmande land skaffar sig medborgarskap där. Det är möjligt att det förhällersig sä. Men om de som utvandrat inte skaffar sig detta medborgarskap, skallvederbörande dä frånvaro kunna utöva rösträtt här i ? Närman sedan hävdar att dessa människor är beroende av de beslul som den svenskariksdagen fattar ligger det nära till hands alt fråga: Vilka beslul berör dem?De kan vara intresserade av att påverka förhållandena här, lika väl som jag kanvara intresserad av all påverka förhållandena i ett annal land där jag intebor. Men del kan inte vara något skäl för rösträtt, Ivad slutligen gäller valbarheten har jag inle velal lösa upp den kopplingmellan röslräll och valbarhet som införts i grundlagen. Men man skall varamedveten om konsekvenserna av den ändring som man nu gör i delta stycke. Ävenom det kan hända all möjligheten inte ulnylljas förslär jag all iHamburgsund leker med länken att någon i skall företräda hansvalkrets. HenFISKESJÖ (c) kort genmäle: Pä den sista frågan vill jag bara svara att vi över huvud taget inlehar någol bosladsband i vad gäller valbarheten lill . Del bosladsbandsom fanns har vi Ju i slörsla enighet avskaffat. HerrBerndlson påstod att jag hade missförstått detla med internationalism. Del harjag nog inte. Internationalism innebär bl, a, att man skall stimulerainternationellt samarbete och internationellt utbyte av personer och åsiktervärlden över, Ivad gäller de utomlands bosattas möjligheler all påverka sina egna förhållandeni del land där de bor ser jag med stor spänning fram mot kommunisternaskommande ansträngningar att ge svenska medborgare, bosatta i de s, k,socialistiska länderna, rösträtt. Slutligen frågade i Trollhällanvilka beslul av som berör de svenska medborgare som är bosattautomlands. Där vill jag all alla beslul berör sådana svenska medborgare, om dehar för avsikt att återvända hem. Genom våra beslul i , som är avmyckel stor belydelse, förändrar vi kontinuerligt hela del samhälle som dessasvenska medborgare vill återvända lill. Del finns alltså ingen logik i kravetall uleslula svenska medborgare från röslräll enbart av det skälet all de ärbosalla ulomlands. i (fp) kort genmäle: Herr lalman! i Trollhällan har haft ellanförande och en replik, men han har inle kommit med någol argumentför sju- Jag är intespeciellt förvånad över det - det finns åtminstone inte något vettigt argumentför den i propositionen, och utskottsmajorilelen har inte heller hittat någotbärande argument. Det är bara att beklaga att man ändå håller fast vidsjuårsgränsen. Jaghar ställt frågan vad det är för uppseendeväckande uppläckt som ligger tillgrund för påståendet att den som varit utomlands i sju är förväntas snartåtervända hem. Vad är del som hindrar all en person blir utskickad av eninduslri för att bygga upp ett projekt ulomlands som varar i tio är? Det ärklart att den personen också är beroende av de beslut som fattas här iriksdagen. Projektet kanske drar ut pä liden, och utlandsvistelsen kanske blirlängre än de planerade tio åren - den kanske blir tolv, . Därefteråtervänder personen i fråga hem. Detär alltså hell omöjligt att dra upp gränser för att avgöra när någon ärstadigvarande bosatt i elt annal land och inte länker komma hem. Del gäller härmyndiga svenska medborgare. Skall vi inte kunna låla dem själva falla detta beslut?Del avslöjar en ganska häpnadsväckande inslällning. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Man säger ibland all nägon går från klarhet till klarhet. Efter herrFiskesjös senaste inlägg måste Jag om honom säga all han går frånmissuppfattning till missuppfattning, Läl mig påpeka för ochandra all syftet med val och valdeltagande är alt man skall kunna påverkafrågor som rör arbetsliv och samhällsliv där man arbetar och bor. Vägen lill dellaär utvidgad rösträtt i det land där man är bosatt. Var man är född måste väländå i det sammanhanget vara av mindre belydelse. Hen iTrollhättan (s) kort genmäle: Det är uppenbart all inte finner mina argument bärande. Dåskulle han inte ha stått under reservalionen. Men när han ifrågasätter om dethar givits några argument skulle jag kunna känna mig litet förvånad. Jag harhela tiden hävdat att med den ökade internationaliseringen av arbetslivetkommer vissa människor härifrån att vara utomlands än fn. Sedan har även jag konstaterat att man inte kan dra en exakt gräns, mennägon gräns bör man ändå ha, om man nu inle kopplar rösträtten lillmedborgarskapet på det sätt som här har skett, när del har sagts att är enperson svensk medborgare så skall han ha rösträtt. Men den principen har man jui övrigt gått ifrån. Man är alliså inte på något sätt konsekvent på denpunkten. BertilFiskesjös inlägg avslöjade den argumentation man har för alt låta dem somutvandrat och länge varit bosatta i utlandet utöva rösträtt. De vill påverkaförhållandena här, så att de skall passa dem när de återvänder. Del finnsverkligen anledning fundera över vad det innebär. Man skall alltså kunnautvandra från på grund av missnöje och sitta ulomlands fjärran frånSverige och försöka påverka utvecklingen för alt åstadkomma villkor som man kanåtervända till. Det är avslöjande! Hen i (m): En mördare med livstidsdom avkunnad över sig får rösta i svenskariksdagsval. En svensk .sjöman som under större delen av sitt liv sett fjärranhav och fjärran hamnar men varit kyrkoskriven i får rösta i svenskariksdagsval trots att han mycket lilel har vistats här. Ensvensk UD-tJänsteman - vi har läst om sådana exempel - som inte har tjänstgjorthemma pä 25 är för rösta. En svensk missionär däremol, utskickad och bekostadav t. ex. en svensk frikyrka, med goda kontakter med sill hemland, sinhemkyrka, sina hemförsamlingar, fär inle rösta. Ensvensk affärsman som represenierar elt svenskt företag vars moderbolag hanstår i nära konlakl med - han ringer hem , flyger hem ettpar gånger - fär inle rösta. Ensvensk som arbelar i en internationell organisation och gör slora insatser fördet mellanfolkliga samarbetet får inte rösta. Såkonstigt, så orättvist fungerar faktiskt de nuvarande bestämmelserna omrösträtten. Så slora är skillnaderna! Tala inte om konsekvens, för nägon sådanfinns inte på delta område! Delvet naturligtvis också regeringen och konstitutionsutskoiieis majoritet. Underflera decennier har man visat sill dåliga samvete genom all sländigt förhalafrågan. Ända in i det sisla har frågan förhalats. De argument som har använtsför all försvara förhalandet har varil inkonsekventa. Om det inte hade varitför oppositionens envetna kamp för att ge utlandssvenskarna rösträtt hade vi inte ens haft den fernårsgräns som existerar och inle heller något förslagom en sjuårsgräns. Utlandssvenskarna hade, tro mig, varit helt ulan rösträtt. Vikontrollerar inle människors kunskaper här hemma för alt avgöra om de skall fåha rösträtt eller inle. Vi ställer i princip inga andra krav än att de skall hauppnått rösträttsåldern. Vi har här i landet liksom i alla andra ländermänniskor med bisarra, tokiga åsikter och egenskaper, men de får rösta. Vi äröverens om detta därför att vi vet att varie försök att katalogiseramänniskorna på della område är orimligl, omöjligt. Ingen skulle pä allvar viljaföreslå alt vi skall kontrollera kunskaper, kapacitet, åsikter innan vi germänniskorna rösträtt här hemma. Men om vederbörande har boll mer än femår utomlands är del stopp. Del hjälper inte vilka kunskaper han har om Sverigeoch svensk politik, hur noga han följer ulvecklingen här hemma. Del hjälperinte om han arbetar för och gör slora tjänster - han för inlerösta. Nusägs det från socialdemokratiskt håll alt utlandssvenskarna skall försökapåverka ulvecklingen i första hand i de länder där de verkar. Det är läll altsäga det, men hur förhåller del sig i praktiken? Om en svensk emigrerar iavsikt all bosätta sig för gott i ett annat land, begär han normall sett såsnart som möjligl medborgarskap i det landet. Det ligger i hans egel inlresse,Del tar sin tid, därför att ibland är kvalifikationsgränserna långa. Så forthan har blivit medborgare i del nya landel är han ur bilden från svensksynpunkt. Men om han vill fortsätta all vara svensk medborgare, om han arbetarutomlands i avsikt att komma tillbaka till för att Nr 80 åter bosätta sig här är han i en besvärlig situation. Han fär interösta i det land där han ärbosatt, och han får inle heller rösta i . Vi har här en grupp människor som står utanför de demokratiska påverkansmöj- lighelerna. De faller emellan både del land de bor i och silt tidigare hemland. Utlandssvenskarnas I många fall är det nämligen inte möjligl för dem att blimedborgare i rösträtt det land där de jusl då arbelar även om de skullevilja bli del. Vadhar då hänt på detla område? Jag har genom milt arbete kommit i kontakt medmänniskor som ofta arbetar utomlands i näringslivets Ijänsl. Vad händer meddem? Jo, i ökad utsträckning arbetar de ulomlands i ett land . Del ärinte tillräckligt för att de skall kunna bli medborgare i del landel mentillräckligt för att de skall mista röslräll i om utlandsvistelsenöverskrider femärsgränsen. Sedan flyttar de inte lillbaka lill utan deflyttar vidare lill ett annat land. De arbetar först kanske i fem , och sedan flyttar de lill och verkar där fem eller . Ävenom del skulle vara möjligl för dessa personer alt få medborgarskap i de länderdär de arbetar, kan vi inte begära att svenskar i den här silualionen skallbyta medborgarskap fem, sex eller sju gånger under sitt yrkesverksamma liv. Detär fullständigt orimligt att den här kategorin faller helt utanför när delgäller möjlighelen att rösta. Fråganom utlandssvenskarnas rösträtt har vid det här laget diskuterats länge, ochargumenten är välkända. Jag lycker alt del är beklagligt att man frånsocialdemokratins sida in i del sista försökt förhala en rättvis lösning avdenna fråga. Vi kan bara spekulera över skälen härtill. Det har sagts itidningarna att del skulle bero på att man är rädd för alt utlandssvenskarnaskulle rösta borgeriigl. Del vet vi inte sä mycket om. I och med att antaletutlandssvenskar blir fler har jag en känsla av att utlandssvenskarnas röstningtämligen väl kommer all avspegla rösiningspreferenserna i övrigl. Men det harju i och för sig ingen belydelse. Jaghade för en lid sedan en radiodebaii med ledamoten av konstitutionsutskottetOlle i Eskilsluna. Den debatten ägde rum innan propositionen hadeframlagls. Han förvånade mig i den debatlen genom att utirycka tveksamhet motalt ge "skallesmitande Spaniensvenskar" röslräll. Jag kan förslå omOlle och många andra inte vill ge jusl den kategorin rösträtt -Jagtror inte all den kategorin har så stora sympatier. Men har del med saken allgöra? Avslöjar man inle genom sädana utlalanden vad man innerst inne är uleefter, nämligen att hälla grupper, vilkas åsikter man inte lycker om, bortafrån rösträtt i svenska val? Lät oss hoppas att vi , med ellerutan hjälp, ger utlandssvenskarna deras rättmätiga rösträtt. Om sä intesker är del bara att säga att frågan därmed inle är avgjord för gott. Den blirinte avgjord förrän denna demokraliska rättighet också tillkommer de svenskamedborgare som verkar och lever utanför vårt lands gränser. I detla anförande instämdeherr Ringaby (m). Till vill jag säga alt jag inte alls har miss-förställhonom. Han menar all det enbart är de som bor i ett land som skall påverka elllands politik, oavsell om de är medborgare i della land eller inte. Men del härfär intressanta konsekvenser, när man ser på förhållandena i de socialistiskastaterna och kommunislernas möjligheler att agera för vidgaderättigheter i det hänseendet i dessa stater. Det skall verkligen bli spännandeatt se om kommunisterna kommer all lägga ned stor energi på allge inte bara del egna landels medborgare utan även utlänningar i dessa länderrösträtt på olika plan, Isitt senaste inlägg sade i med indignation i rösten,all mill påslående att de beslul vi fattar berör alla svenska medborgare,oavsett om de är bosatta i landet eller inte, var avslöjande. Här lät väl ändåutskottets ärade ordförande argumentnöden föranleda att han flög i väg frånalll förnuft. Del är självklart all de beslut som vi undan för undan fattar häri påverkar och förändrar samhällel i en mängd avseenden. Del samhällesom den som vistats ulomlands återvänder lill är inte detsamma som delsamhälle han eller hon en gäng lämnade. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservalionen nr 1 avherr m, fl, saml 3:o) reservationen nr 2 av , och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä herrFiskesjö begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voleringbeiräffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoieringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonstitutionsutskoiieis hemställan i belänkandet nr 43 mom, 1 antarreservationen nr 1 av m, fl, rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservalionennr 2 av , Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes volering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesullal: Ienlighet härmed blev följande voieringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifallerkonsiiluiionsutskoilels hemställan Utlandssvenskarnas i betänkandet nr 43 mom, 1 rösiar ja, rösträtt den del ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservationen nr 1 av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför volering med omröslningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Dä sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på alt ärendet skulle dels ålerförvisas lill utskottet, delsavgöras omedelbarl, och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan i (s) ur urnan upplog den ena avdessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskollelshemställan. Kammaren biföll vadutskotlel i dessa moment hemställt, 1975/76:44 med anledning av motion om lolkservicevid kommunala val § 12 Utgifterna påkapitalbudgeten inom verksamhetsområde Föredrogs traflkutskottels betänkande 1975/76:12med anledning av propositionen 1975/76:100 såviti avser utgifterna påkapitalbudgeten för /77 inom kommunikalionsdepariemenielsverksamhetsområde jämte motioner. Investeringsplan förkommunikationsverken m. m. Regeringen hade i propositionen 1975/76:100 bilaga8 (, s, 213-217) lämnal en sammanfattanderedogörelse för kommunikalionsverkens investeringar, avseende postverkets, (exkl, rundradio), statens järnvägars och luflfartsverkets fonder samt statensvägverks förrådsfond, fond och fonden för kanalverk.Vidare framlades en sammanfattande redogörelse för investeringarna i övrigtsåvitt avsåg del av kapiialbudgeien. Investeringsplanfor kommunikationsverken /??. 1 detta sammanhang hade behandlats motionen1975/76:807 av (), vari hemställts att beslutade attanslagsramen för kapitalbudget minskades med 181 milj,kr, i förhållande lill regeringens förslag. attriksdagen med avslag pä motionen 1975/76:807 som sin mening gav regeringen tillkänna vad utskottet anfört beträffande investeringsplan förkommunikationsverken m, m.