prot · FZ0979 · 1975-12-31 00:00:00 — En statlig investeringsstyrning ochelableringskonlroll samt mobilisering av AP-fonderna för ett statligtindustrialiseringsprogram skulle enligt vår mening vara effektiva åtgärder ikampen för rätt lill arbele. Detta är ålgärder som inle fördelningsmässigigynnar kapitalisterna och inte stärker deras grepp över investeringar ochekonomisk utveckling. Denlinje regeringen och de borgerliga partierna följt är orimlig. Den innebär attprivatkapitalet i alla lägen skall understödjas; t. o. m. när profilinlressenavållar arbetslöshet skall statsmedel användas för subventioner. Man kan intebekämpa arbetslösheten genom ökade salsningar på de krafter som orsakararbetslöshet. Dennapolitik måste också ses i förhållande lill skallepolitiken i övrigl.Subventioner lill företagen, gynnsamma avdragsvillkor för dessa och liknandeföreteelser får genomslag på skatteområdel i övrigt. Det är skattepengar somanvänds för bidrag och subventioner. Uteblivna skatteinkomster lill följd avavdragsbeslämmelserna måste las in på annal sätt. Det går inle alt isoleradessa frågor från den allmänna skaliedeballen. Deavdragsgilla avsättningarna till olika fonder leder lill alt skalie-inkomsternalill stal och kommun minskar. För kommunerna är del påtagbari hurskaiieinkomslerna från förelagen tenderar att minska som dekommunala utgifterna stiger. Dettadriver fram kommunala skattehöjningar. Vi har från vpk i detta sammanhangaktualiserat frågan om en särskild bolagsskatt för att möjliggöra Slalligainsatser i syfte att hålla kommunalskatterna nere. Trotsöverenskommelsen mellan regeringen och kommunförbunden om att under tvä årmaximera den kommunala skattehöjningen lill kan vi notera altkommunalskatten höjdes med i runt lal redan första årel. Närvi därtill vel att kommunalskatten slår hårt i de lägre inkomstgrupperna kanvi direkt se vilka som får betala generositeten mot privatkapitalet.Kommunalskatten har större tyngd än den direkta slalliga skatten iinkomstlägen upp lill 70 000 och , dvs. för de flesia inkomsttagarna. stor artikel i har , som är ordförande ikommunalekonomiska utredningen, visat hur en låginkomsttagare med . iskattepliktig inkomst kan komma undan med . i statsskatt men alt hanmåste betala int i kommunalskatt. Vad som förvånat mig äratt bland alla dem som krävt ett nytt skattesystem har knappast någon tagit uppfrågan om kommunalskatten, säger . Låtmig som kommentar till detla ändå påpeka alt från vänsierpartiel kommunisiernahar vi myckel energiskt drivit frågan om ålgärder för all hålla nerakommunalskatterna. Vi har som omedelbara ålgärder krävt ett statligtgrundbidrag till pensionärernas bostadstillägg och att slaten skall övertapersonalkostnaderna vid barnstugorna. Men vi har också krävt att kommuner ochlandsting befrias från skyldighet att erlägga allmän arbetsgivaravgift. Som delnu är tvingas man över den orättvist verkande kommunalskatten alt ta in slorabelopp som skall gä lill statskassan Dessa problematik har fåll ökad tyngdgenom de skatteomläggningar som Hagaöverenskommelserna inneburit. Påsikt menar vi också att en sammanslagen progressiv slatskommunal skatt ler sigsom en lösning. Del är ohållbart all slora delar av samhällsservicen skallfinansieras med en skaiieform som särskilt hårt drabbar dem som har låga ellermedelhöga inkomster. Det är ohållbart att bolagen skall belala bara en bråkdelav skatteinkomsterna för den kommunala servicen. Vi menar att det måste varamöjligl att lösa de problem som hänger samman med den kommunala självstyrelsenoch fördelningen av resurserna vid övergång lill en sådan enhetligslatskommunal skall. Vivill slå fasl all skattepolitiken måste få en annan inriktning om den skallbidra lill en omfördelning av skattebördorna. All finansierasubvenlionspolitiken gentemot privatkapitalet genom kommunalskatter ochindirekta skaller, som hårdast drabbar vanliga inkomsttagare, är en ohållbarskallepolilisk linje. Delta bör hållas i minnet när man från borgerligt hällhögljutt klagar över skattebördorna. Den linje som de borgeriiga partiernaföreträder förstärker ytterligare de negativa effekterna av skallepolitiken. Påen rad områden framträder orättvisorna i skattesystemet. De mesl bärkraftigagynnas på bekostnad av människor med låga inkomsier eller med medelinkomster.Del gäller bl. a. avdragsreglerna. och samma avdrag får olika effekl iolika inkomsilägen och hela avdragssyslemei gynnar höginkomsttagarna ochmissgynnar låginkomsttagarna. Vpk har därför krävt förändring av avdragsreglernai skattesystemet för alt undanröja orättvisorna. Detla gäller den indirektabeskattningen, som blir mest kännbar för människor med lågainkomster. All ta ut skatt på maten drabbar hårdast de grupper som måsteanvända slörre delen av inkomsten till livsnödvändig konsumtion, främsilåginkomsttagare, barnfamiljer och pensionärer. När också prisstegringarnabeskallas blir bördan särskill tung. Vpk har därför krävt all malmomsen skallslopas, samiidigl som vi kräver en skärpt kapitalbeskattning. Skatteflyktoch skattefusk undandrar miljardbelopp från beskattning och vältrar därmed överytterligare bördor pä löntagarna. Det är speciella grupper som bedriverskattefusk och skatteflykl som vanliga löntagare betalar skatt påvarje inljänt krona. Vpk har därför krävt omedelbara ålgärder mot skatteflyktoch skattefusk. Sammanfattningsvisvill jag säga att skattepolitiken återspeglar de ekonomiska orättvisorna isamhällel. Grupper som är gynnade i andra avseenden gynnas ocksåskallemässigt, medan grupper som är missgynnade i andra avseenden missgynnasockså skallemässigt. Dengåvo- och subventionspolilik gentemot storföretagen som kommer till uttryck iskatteutskottets belänkande kan inte isoleras från skalte-ochfördelningspolitiken i övrigt. Vadprivatkapitalet erhåller via gåvor, subventioner och generösa avdrag ökarytleriigare skattebördan för de stora grupperna människor med låga ochmedelstora inkomsier. Detla är fakliska förhållanden som det inle går all kommaförbi. Vänsterpartietkommunisterna förelräder en linje som syftar till att skallepolitiken skallanvändas för att åstadkomma en omfördelning av skattebördorna. Del ärnödvändigl alt lätta bördorna för de slora löntagargrupperna och samlidigtskärpa beskattningen av bolagsvinster, kapilal, höginkomsler och sloraförmögenheter. Hen (): Del finns egenlligen tre aspekter man kan lägga på de skattefrågor sombehandlas i det här sammanhanget. Del gäller dels den konjunklurpoliliskaaspeklen, dels den fördelningsmässiga aspeklen, dels den rent tekniskaaspekten. här läget i debatlen anser jag mig inte vara kapabel att framföra några nyasynpunkter på skattelättnadens konjunklurpoliliska belydelse. Den har ältatstillräckligt länge förut . Vadgäller det rent skattetekniska förfarandet tror jag lugnt all man kan säga altäven om reservanternas förslag kommer att genomföras så möter inte heller detnågra tekniska hinder. Denenda punkt där jag alltså anser mig ha någol att lillföra debatten gäller denfördelningspolitiska effekten. Varieåtgärd av det slaget innebär en viss orättvisa vid beskattningen. Om enföretagare jusl nu råkar ha behov av en maskin så får han elt bidrag - eller omman så vill elt avdrag; det är ungefär samma sak -som den som köper maskinenvid elt annal lillfälle inte fär. Varje avsteg från våra generella skattereglerinnebär således orättvisor olika företagare emellan saml mellanföretagargrupper och andra grupper. Delmåste enligt skalteutskollets majoritet lill väldigt starka skäl för att dylikaåtgärder skall vidtas. Sådana skäl är enligt denna ulskotls-majoriteisuppfattning inte för handen jusl . Jagär medveien om att den kritik som riktats mot de orättvisor som ligger i attgenomföra reservanternas förslag också kan rikias mot de mera begränsadeförmåner som redan utgår, men det är ingel skäl eller i varie fall ett dåligtskäl för att späda på ytterligare med skaiielältnader och gåvor. Jag anser alldel måste finnas bättre sätt att stimulera konjunkturen i dagslägel än justdetta. Även jag ber alt få återkomma med yrkanden. Påförslag av herr talmannen beslöt kammaren all uppskjuta den fortsattaöverläggningen om dessa beiänkanden saml behandlingen av på föredragningslistanåterstående ärenden lill morgondagens sammanträde. §2 Herr talmannen meddelade all på morgondagens föredragningslista skullekonstilutionsutskoiiets beiänkanden nr 43 och 44, irafikutskottets beiänkandennr 12 och 15, näringsutskoltets betänkanden nr 30-32 samt Justitieutskotietsbetänkanden nr 23-25 i nu angiven ordning uppföras närmasl efterskatleutskotiets betänkande nr 29. §3 Kammaren åtskildes .