prot · FZ09124 · 1975-12-31 00:00:00 — Vihar stora arbetsmiljöproblem som måste lösas. Utredningens förslag ärdärför en besvikelse när man ser till del konkreta innehållet. Utredningen harvisseriigen i sina motiveringar sau uppbäure målsättningar än tidigare för enbättre arbetsmiljö, men vad som är kännetecknande för förslaget är brislen påförpliktande målsättningar och medel alt förverkliga dessa. Bätlre arbetsmiljöses fortfarande som en samarbetsfråga mellan ar- betsköparna och defackliga organisationerna och inle som en kampfräga. Dennafråga - huruvida arbetsmiljöns förbättring skall ske via samarbete med arbetsköparnaeller skall vara en kampfräga - har inte diskuterats i den remiss sombehandlats bland skyddsombuden på arbetsplatserna. Detta remissarbete har röntmindre iniresse än det föregående om arbetsmiljön. De hårt styrda frågorna ochden korta remisstiden har säkert bidragit härtill. Arbetsmiljöuiredningenhar anpassat sitt förslag lill del kapitalistiska samhället och dess ramar.Man har inte dragit några lärdomar av arbetsmiljöns utveckling. Under1950- och 1960-lalen genomgick arbetslivet en omfattande leknisk förändring.Detta var en tvingande nödvändighet i det kapitalistiska därprofitjakten styr utvecklingen. I kapitalisternas ständiga jakt efter högstamöjliga profit krävs ökade kapitalinsatser i fasta anläggningar, byggnader,maskiner o. d. Men profiten kan då bara upprätthållas genom ökad utsugning avlönarbetarna. Enomfattande effektivisering av arbetsprocesserna är därför nödvändig för attupprätthålla och öka lönsamheten för kapitalet. Resullalel av denna utvecklingär atl de stora arbetsplatserna ökar i antal. Skiftarbetet och andra former förobekväm arbetstid har ökat i omfattning. Effektivare presia-lionslönesystem medpremie saml merit- och arbetsvärdering har införts. Statligaindustrier, och hela den offentliga sektorn är en del av denkapitalistiska ekonomin. Privatföretagens effektivitets- ochralionaliseringsmeloder sprids också i allt snabbare takt på alla sektorer avarbelsmarknaden bland såväl arbetare som tjänstemän i låg- och mellanställning. Flertaletlönarbetare får bättre utbildning än tidigare, men hänvisasalll fler lill monotona och tråkiga arbeten. Även denna utveckling gäller påsamlliga sektorer av arbetsmarknaden. Den drabbar såväl arbetarna somlågavlönade tjänstemän och stora grupper tjänstemän i mellanställning. Deökade fysiska hälsoriskerna - luftföroreningar, giftiga ämnen, buller, drag,belysning, dåliga arbetsställningar o. d. - har ställ i cenlrum förar-betsmiljödeballen det senaste årtiondet. Dålig fysisk arbetsmiljö skadar, dödaroch slår ut allt fler . Försämringav den fysiska arbetsmiljön för stora gmpper har överskuggat det övergripandearbdsmiljöproblemel. Den ständigt ökade arbetstakten drabbar alla oavsett om dehar en bra, en hygglig eller en dålig fysisk arbetsmiljö. Manrnåste bestämt vända sig mot påståenden att den vetenskapliga och tekniskautvecklingen, behovet av nya produkter och behovei av rationaliseringarautomatiskt medför ökade hälsorisker i arbetet. Modern teknik skulle tvärtom kunnagöra produktionen långt mer mänsklig. Det är i stället produktionenskapitalistiska form som skapar riskerna och ökar antalet olycksfall ochsjukdomar. Profithänsynen flr väga lyngre än hänsynen lill arbetarnas hälsa.Därför brukas kemiska ämnen i produktionsprocessen trots all deras oskadlighetinle kan garanteras eller alt deras skadeverkningar t. o. m. är kända. Andraformer av dålig fysisk arbetsmiljö behälls därför alt förbättringarinkräktar pä kapitalisternas profiler. Påsamma sätt är det med den ständiga ökningen av arbetstakten. Ökadarbelsinlensilet är en lag under kapitalismen, ett av de främsta medlen att ökamervärdet och profiten. Det är därför som inga avgörande förbättringar avarbetsmiljön skett , trots ökade ekonomiska satsningar frånstatsmakterna. Enligtden statistik som arbetsmiljöutredningen själv presenterade i sittdelbetänkande 1973 dog 3 188 av sina jobb, 18 539 invalidiseradesoch 1 172 094 skadades. Därtill kom 17 401 registrerade med yrkessjukdomar. Någraavgörande förbättringar av arbetsmiljön har inte skett under 1970-lalet, Islällel har nya arbetsmiljöfaror tillkommit eller uppmärksammats. Fleraarbetare har förgiftats och avlidit av vinylklorid, som framkallar levercancer.Nervskador har förorsakats av reabränsle och nerv- och hjärnskador av färgeroch lösningsmedel. Sambandetmellan arsenik och cancer är klariagt liksom sambandet mellan asbest ochcancer. Detta är bara några exempel pä arbetsmiljörisker som uppmärksammalsunder . Utslagningenoch utsorteringen ur arbetslivet harblivit alll vanligare under senare är.Långtgående effekliviseringar och rationaliseringar, som medfört ökatprestalionskrav och ökad arbetstakt, har genomförts. Arbetslivetformas mer och mer för en elit av arbetare. Sjukskrivningarna ökar och är nuuppe i över 100 miljoner sjukskrivningsdagar . Delmotsvarar alt ungefär 450 000 är borta frän sina jobb . Undersökningarvisar att ungefär 150 000 av dessa är borta pä gmnd av stress, trötthet, magontoch andra nervösa besvär. Färskaundersökningar och enkäter som gjorts bekräftar att oron för arbetsmiljön ärstörte . Jämför man undersökning från1968 och den nu 1975, så finner man atl oron för arbetsmiljön har ökat. Den avLO redovisade undersökningen av kemiska risker understryker också Fabriksundersökning. Arbetsmiljöuiredningenföreslår en ramlagstiftning med endasl allmänna målsättningar. Dessamålsättningar är i och för sig framsteg jämfört med tidigare. Men de är heltolillräckliga och till intet förpliktigande om det inle i lagen skrivs in hurde skall förverkligas. De riktiga målsättningarna är ju bra: atlarbetsförhållandena skall anpassas efter människans fömt-. sättningar, atlarbetet skall upplevas som meningsfullt och berikande, att arbetarna skallkunna påverka sin arbetssituation, alt arbetet skall utföras i en sund ochsäker miljö, att arbetslivet skall utformas sä alt det ger betryggandesäkerhet mot ohälsa och olycksfall osv. Ulredningenföreslär som i den nuvarande lagen, att hörnpelare skall vara samarbele mellanarbetare och arbetsköpare. Några maktbefogenheter för arbetarna utöver redanerövrade finns inte i förslaget. Arbelarskyddsstyrelsenflr en central roll att mer detaljerat förverkliga lagen genom särskildaföreskrifter. Dessa skall utföras i samarbete mellan arbetsmarknadenspartsinstanser centralt, SAF, LO och TCO. betarskyddsslyrelsensvingar skall de mer konkreta målsättningarna och anvisningarna utarbetas. Detfinns redan exempel på hur del kommer att gå till. Asbestanvisningarna frånhösten 1975 utgick från överläggningar mellan parter på centralnivå. När de sedan kom var de väl anpassade till vad arbetsköparna kunde gå medpå. Lagen blir, som ar-betarskyddsslyrelsens chef uttalat,effektiv först sedan arbetarskyddsstyrelsen utfärdatalla anvisningar. fråga bland skyddsombuden är den lag som vi nu har. Man har alltid klagatöver lagens mänga "bör". kan man kort säga att dessa"bör" och andra obestämdheter i lagen skall ersättas medarbetarskyddsstyrelsens bedömningar. har också tvingatsta upp frågan om den psykiska miljön, arbetshetsen och utslagningen, vilket ärett framsteg. Men dessa frågor finns i stort bara i en bilaga med uppsatser. och arbetsmiljöutredningens försvar för den ramlagstiftning somföreslås hänvisar man till den s. k. medbestämmanderättslagen. Man sägerattdenna lag skall bidra till alt förbättra arbetsmiljön och därför behövs ingadetaljerade bestämmelser i arbeismiljölagen vad gäller gränsvärden,arbetsintensitet, ulslagning och utsortering. Regeringens förslag öppnar vägenför nya samarbetsavtal. Del innebär inga nämnvärda förändringar och ingenmaktförskjutning till lönarbetarnas och fackets förmån. Medbestämmanderättenkan möjligen leda till att det kapitalistiska produktionssättet ytligt setthumaniseras. Bristerna målas över, men de verkliga motsättningarna ochkonflikterna mellan kapital och arbete finns kvar. Drivkraften blirfortfarande produktion för profil, bara med den skillnaden att fackföreningarnalar huvudansvaret för rationaliseringar och personalpolitik. Produktion förprofit kan leda till att fackföreningarna självmant uppger viktigaarbetsmiljökrav för att hålla företagens lönsamhet uppe. Finnsdet någon fråga pä en arbetsplats som verkligen har sä mycket av lokal ochdaglig kamp som arbetsmiljön? Företagsledningarna genomför förändringar medjämna mellanmm, oavsett om det påverkar avtalet eller inte. I förslaget lillmedbestämmanderätt är fredsplikten skärpt, och den lokala strejkrätten finnsinte med. Samarbetsavtalen kommer inte att lösa de avgörande arbdsmiljöproblemdär arbetsköparintresset står emol lönarbetarnas intressen. Förändringarnai arbelarskyddslagen utgick från målsätt ningen i lagens 39 >;; "Arbetsgivare och arbetstagare skola samverkaför att åstadkomma sunda och säkra arbetsförhållanden." Denna utgångspunkt måste avvisas som felaktig. Samarbetsideologin har inte lett lill några av görande förbättringar av arbetsmiljön. Den kommer inle heller all göra det . Trots detta bygger förslaget till arbetsmiljölag på samma lag paragraf; "Arbetsgivare och arbetstagare skola samverka ." Samarbetsideologinbygger på illusionen alt arbetare och arbetsköpare har gemensamma intressen.Men kapitalisternas krav på ökad profil och lönarbetarnas krav pä en god lön,lugn och arbetstakt, trygga anställningsförhållanden och riskfri arbetsmiljöär oförenliga. Kampen för en bättre arbetsmiljö är därför en viktig del av denoförsonliga kampen mellan kapital Det gällerockså pä de sektorer pä arbetsmarknaden där det inte skapas några vinster. Enbättre arbetsmiljö kan nås när samarbets-poliliken kastas över bord. Då kanarbetarna tillkämpa sig verkliga arbetsmiljöförbältringar. Arbetsköparnasägande av produktionsmedlen innebär att de har makt att styra arbetslivets ocharbetsmiljöns utveckling. Det som kan ge arbetarna någon makt mot den maktarbetsköparna har i kraft av sitt ägande är att fackföreningarna för en aktivkamp. Arbetsmiljölagstiflningen måste inriktas på att slödja denna kamp. Facketmåste alllid kräva att åtgärder frän samhällets sida skall ha lill syfte attunderlätta lönarbetarnas kamp fören bättre arbetsmiljö. Utifråndessa ulgångspunkter anser vi inom vpk att arbetsmiljöutredningens förslag ärotillräckligt. Vi har därför lill årets riksdag framställt förslag i dt flertalmotioner, vilka nu har buntats ihop i etl enda betänkande. Det är förslag påavgörande områden för en snabb förbättring av arbetsmiljön. Deövergripande arbetsmiljöproblemen är, som jag lidigare nämnde, den högaarbetstakten och den alllmer ökande arbetsintensiteten såväl inom industrin sompä andra verksamhetsområden. Stressjukdomar och utslag-ningar ökar på grund avden högt uppdrivna taklen. Nya arbetsorganisationer, självstyrande grupper ochproduktionsgrupper utnyttjas av arbetsköparna för att driva upp arbetstakten.För att förbättra den psykiska arbetsmiljön och arbetsmiljön i övrigt krävsatl arbetarnas organisationer, dvs. fackföreningarna, grupperna, klubbarna ochavdelningarna har avgörande maktbefogenheter: Dessa maktbefogenheter skallkunna användas för alt tvinga fram arbelsmiljöförbätlringar t. ex. lägrearbetstakt. Arbetarna och arbetsköparna har, som jag sagt, motstridigaintressen. En lagstiftning för all minska arbetsintensiteten måste därför ialla led utgå från att förhindra ulslagning och utsortering, och därför måslelagen stödja arbetarnas kamp och intressen. Vi föreslär därför att lokalfackförening skall ha rätt att förbjuda ackordsarbete och andraprestationslöner, att den lokala fackföreningen skall kunna förhandla ompersonalstyrkornas storiek och även ha vetorätt om inte överenskommelse kanträffas, att den lokala fackliga organisationen skall ha rätt atl stoppatidmätnings-, produktions- och ralionaliseringsmeloder. Personalstyrkornasstoriek är en myckel vikiig fråga. Del är därför ingen tillfällighet atlsjukhuspersonalen i fören tid sedan och i Göleborg i söndagsdemonstrerade för bätlre arbetsvillkor. Det gällde en huvudfråga: Mer personal- anställ fleri Man kan också dra parallellen till de brevbärare i som fn. vägrar dela ul gmppkorsband på grund av den härda arbetsbördan. Lösningenär också där att anställa fler, Allade frågor som vpk tagit upp om fackliga rättigheter har arbetsmarknadsministernskjutit i en utredning. Här passar verkligen talesättet in: Medangräset gror så dör kon. Så allvariigt ställt är del med arbetsmiljön pä det härområdet där ulslagning och utsortering ökar alltmer dag för dag. En annan fråga av storvikt för alt mildra de värsta åkommorna av den höga arbetstakten är deregelbundna pauserna. Arbetsmiljöuiredningen har ju föreslagil pauser menöveriätit åt arbelarskyddsstyrelsen att avgöra när de skall tillämpas. Vi anseratl det måste ankomma på den lokala fackliga organisationen all avgöra närpauser skall införas i den ordinarie arbetstiden. Gränsvärdenaär riktlinjer för hur den fysiska arbetsmiljön skall se ut. Utskottetavvisar vpk:s förslag med hänvisning till vad arbetsmiljöutredningenföreslagit och till det som sker i arbelarskyddsstyrelsen. Dä flr vi somhittills en samverkan mellan arbetsmarknadens parter för att fastställagränsvärden, vilket i realiteten innebär atl gränsvärdena blirförhandlingsbara. Vad som är märkligt här är väl alt ett arbetarparti ställersig bakom tanken att arbetarnas hälsa är förhandlingsbar. Vihar krävl att man skall la fram dokumentation för de gränsvärden vi har ,upplysa om vilka motiveringar som ligger bakom de olika nivåer man fastställt,alt man skall komplettera förteckningen över de hygieniska gränsvärdena sä atlde upptar 500 i stället för de 120 vi har , ta initiativ för atlmolsvarande gränsvärden införs när det gäller den fysikaliska risken av lypvärme, kyla, buller, vibration och belysning och att alla ämnen som är starktmisstänkta för att vara cancerframkallande åsätts hygieniska gränsvärdet O före1980, Vadgäller det första yrkandet om dokumentation blir man förskräckt över utskottetsnonchalans. De nya anvisningar som är ule på remiss hänvisar till flerakällor, bl. a. till den tjeckiska och den amerikanska gränsvärdeslistan. Menhur skall della gä ihop? De listorna är i många stycken motsägelsefulla. Vilkabedömningar och avvägningar har arbelarskyddsstyrelsen gjort belräffande deolika ämnena? Det är i del nya förslaget till gränsvärdeslista som är ute påremiss inga drastiska förändringar som skett. Ett exempel: Toulen sänks frän100 till 80 ppm. 100 är det amerikanska värdet, del tjeckiska är 500 ppm, detpolska 25 och i och har man 13, Utskottetmenar atl visst kan man fl reda pä dokumentationen - del är bara all gå ochleta i arbelarskyddsstyrelsens handlingar, Inle kan det väl vara så alt man päallvar menar atl den som är intresserad av vilken värdering man har gjort avgränsvärdena skall gå och gräva i en myndighets handlingar? Det bör väl vara säall myndigheten skall vara skyldig atl dokumentera varför etl visst gränsvärdehar salts lill en viss nivå. Del vore väl inle heller för mycket begärt att denmyndigheten pä svenska språket i arbetsmiljöpressen redogjorde för sindokumentation och de avvägningar man har gjort. Inte heljer vill utskottetbiträda alt listan utökas. Del må vara ett bevis på utskottets målsältning. Vidareavvisas vpk:s krav pä atl alla cancerframkallande ämnen skall åsättasgränsvärde 0. Del återspeglar återigen den nonchalans mol arbetarnas hälsa somvarit genomgående under en följd av år. Viinom vpk har också föreslagit år att skyddsombuden och den lokalafackföreningen skall fl större makt atl avbryta fariiga arbeten. I linje meddetta ligger också alt de skall ha rätt atl avbryta arbeten som har överskriditett visst gränsvärde. Vem kan ha någonting emol atl ett arbete avbryts intill dess altgränsvärdet underskridils? Ja, del finns bara en -arbetsköparen. Vi föreslåratl skyddsombudelsavbrytande av arbetet skall gälla tills gränsvärdet inleöverskrids, har skyddsombuden inle några sådana befogenheter, 40 b § arbetarskyddslagenräcker inle till. Närdel gäller förelagshälsovården hänvisar utskottet lill arbetsmarknadsministernstillsättande av en utredning och till LO/PTK-SAF-avialen, Kravet i motionen474 på en konkret målsättning avvisas - att skall vara huvudman,att den lokala fackföreningen skall ha ett avgörande infiytande överföretagshälsovårdens utformning och att ett program förföretagshälsovården skall ge 250 förelagsläkare och skyddsingenjörer saml 4000 förelagssjuksköterskor. Den utredning som är tillsatt har ingen sådankonkret målsättning ulan direktiven är i stort sett allmänt hållna. Mankan fråga sig hur det är ställt med viljan. Först förhalas den här frågan,sedan skall arbetsmiljöuiredningen som har arbetat la hand om den ochdärefter föreslär den ulredningen att frågan skall hänvisas lill en nyuiredning, som förmodligen kommer alt hälla på i bortåt till. Avtaletmellan LO, PTK och SAF är också ett typexempel på samarbetsavtal. Enligt detskall arbetarna ha majoritet i skyddskommittén och därmed ansvaret förutformningen av en verksamhet undergivna ekonomiska ramar som de inte harfastställt utan som i slort selt fastställts av företagsledningen. Vidare flrde inte fatta bindande beslul i ekonomiska frågor. Pä delta sätt har maneffektivt halshuggit allt vad grundläggande infiytande innebär. F. ö. kan manbara säga atl de förhandlingar om de ekonomiska ramarna för företagshälsovårdensom kan komma lill stånd blir illusoriska när man inle flr begagna sig av denlokala strejkrätten. Förutbildningsverksamheten inom arbetsmiljöområdel gäller detsamma som beträffandeföretagshälsovården. Ulredningen syftar inte till någon preciseradmålsättning. I utskottets belänkande talas i stället myckel om professorer.Men de professorerna löser ju inga problem för dagen. Man kan jämföra medlångvården t. ex. Inte skulle hundra professorer där lösa några problem - delskall helt andra insalser till. Inte kan tio nya professorer pä arbetsmiljöområdellösa den akuta arbetsmiljökrisen, ulan del är framför alll nya kliniker ochresurser som behövs för att klara av arbetsmiljöproblemen. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall lill reservationerna 1, 3, 7, 11,12och 13 saml de övriga vpk-reservalionerna vid belänkandet. Hert i (s): Det belänkande vi nu behandlar är föranlett av ett antal motioner omarbelsmiljöfrågor. Jag skall endast beröra de frågor i utskottets belänkandesom resulterat i reservalionerna 1-6 samt 16. kommer senare altbehandla övriga frågor i betänkandet. Defrågor vi här har att behandla har vid ett flertal tillfällen diskuterats här ikammaren, en del av dem så sent som vid fjolårets riksdag. Det är alllså i slorutsträckning gamla bekanta det här gäller, och jag kan därför fatta mig kort. Detta flrinte tas som intäkt för att vi är nonchalanta mol arbetsmiljöfrågorna. Näslaårs konimer emellertid att fl behandla en proposition baserad påarbetsmiljöutredningens betänkande som ger ett heltäckande program för lösningav arbetsmiljöfrägorna. Nyttär att arbetsmiljöutredningen i början av innevarande år avgivit sittslutbetänkande om en helt hy lagstiftning pä området. Detta förslag remissbehandlasf n., och en proposition är aviserad till /77. Vi kommer då attfl ta ställning till etl samlal förslag om reformering av arbetarskyddet. Detandra nya som hänt är avtalet mellan , Landsorganisationenoch om allmänna regler för arbetsmiljön samtföretagshälsovården. Dettai nya avtal ger de anställda ett betydligt ökatinflytande över arbetsmiljöfrägorna och företagshälsovården. Här behandlas bl,a. frågan om företagshälsovårdens ulbyggnad samt riktlinjer förföretagshälsovårdens arbete. Utbyggnaden skall enligt detla avtal ske i samrådmellan arbetsgivare och arbetstagare och i en takt som den allmänna tillväxtenav resurserna pä hälsovårdens område tillåter. Kommittén blir det beslutande och rådgivande organet iarbetsmiljöfrågor. kommer också alt fungera som huvudman förföretagshälsovården. Dessafrågor om ulbyggnad och huvudmannaskap tas upp i reservalion nr 1 av hertHagberg i Boriänge. Jag hänvisar till avtalet mellan parterna påarbetsmarknaden och avstyrker denna reservalion, Ireservation 2 tar representanter i utskottet upp frågan om statsbidragtill företagshälsovården. Reservanterna vill ändra på slatsbidragsbestämmelsernasä att företagshälsovårdens tekniska del kan ersättas av försäkringskassorna.Detta skulle enligt reservanterna stimulera företagen lill att också ordna dentekniska delen på eti: bättre sätt. Detfinns ett avtal mellan parterna på airbetsmarknaden som säger attföretagshälsovården skall innehålla en medicinsk del och en teknisk del. När denya bestämmelserna kommer och skyddskommittéerna flr huvudmannaskapet för företagshälsovårdensarbete fömisätier jag att de ser till att både den medicinska och den tekniskadelen ordnas på etl tillfredsställande sätt. I direktiven till utredningen omförelagshälsovården sägs också att utredningen bör beakta den utredning om ersättninglill företagshälsovården som pågår i regi. Några åtgärderfrän sida utöver detta finner utskottet inte anledning atl föreslå,och med hänvisning till det sagda yrkar jag avslag också på reservationen 2, Dådel gäller frågan om en samlad översyn av utbildningsverksamheten inomarbetsmiljöområdet hänvisar utskottet mycket ingående till vad som pågår pådetta område. Dessa åtgärder ligger i linje med huvudsyftet i den motion somföranlett reservationen 3, och av den anledningen yrkar jag avslag även pådenna reservation. Ireservation nr 4 behandlas frågan om utbildning av polismän, åklagare ochdomare. understryker vikten av alt man inom polis- ochåklagarväsende har tillräckliga kunskaper om innehållet i lag- stiftningen och desstillämpningar. Jag vill peka på atl riksåklagaren inleder en seriekurser för åklagare i ämnet brott på arbetslivets område. Enligt utskottetsmening kan vi räkna med atl liknande kurser kommer alt anordnas också för polisoch domare. bör också samarbeta med yrkesinspektionen vid utredningarpä arbetslivets område. Jag yrkar avslag påreservationen 4. Fråganom språkutbildning av skyddsombud samt flerspråkig information påarbetarskyddets område behandlas i arbeismiljöulredningens betänkande, och vikan förvänta alt dessa frågor också las upp i den kommande proposilionen omarbetsmiljön. Någon anledning alt bifaller reservation nr 5finns inte, och jag yrkar avslag också på den reservationen. Fråganom de psykosociala arbeismiljöproblemen behandlades av fjolårets riksdag. Jagvill nu bara peka på atl arbelarskyddsfonden har givit anslag till forskning pädetla område. har också behandlat frågan, och vi kanräkna med alt dessa frågor kommer alt ägnas ökad uppmärksamhet i arbelel fören allt bättre arbetsmiljö. Och med det yrkar jag avslag på reservationen 6, Ireservationen 16 yrkas atl en utredning tillsätts om en arbetsmiljöfond. Engrundläggande princip är alt kostnaderna för arbetsmiljön skall bäras avproduktionen. Man har varit enig om denna grundläggande princip i deuiredningar som gjorts. Uiöver detla finns det möjligheter till län, som skallanvändas för atl finansiera förbällringar av arbetsmiljön, i första hand irnindre eller medelstora förelag. Dessa lån är ränte- och amorteringsfria i tvåår. Däri ligger en viss subvention, och utskottet är inte berett att gä längrei subventionshänseende för att företagarna skall tillse att de har en drägligarbetsmiljö. Jag yrkar avslag pä reservationerna 1 t. o. m. 6 och bifall lill utskottetshemställan pä samlliga punkter. Hert KARLEHAGEN (c) kortgenmäle: Beträffande den fråga som hert i sisl berörde vill jagsäga, all huvudregeln givetvis bör vara all varie företag står för sinakosinader för arbetsmiljöförbältringar. Men del finns företag som haretablerats under helt andra betingelser på miljöområdet än de som gäller,företag som därtill har svag ekonomisk bärkraft, och i sådana fall kan det varamotiverat all slalen träder emellan, eller all företag som haft en gynnsamvinstutveckling flr medverka till atl bekosta vissa insatser.