prot · FZ09107 · 1975-12-31 00:00:00 — Enliglmin mening har alltså regeringen bara etl alternativ när den skall fatta beslutnästa torsdag, och Alflaborna kan med slor sannolikhet hissa sina flaggor itopp den dagen och därmed fira sin seger. Vore jag hemma, skulle jag ocksåflagga, framför allt därför atl folkviljan änlligen fär slå igenom. En sak är jag villig att stryka under, och det är önskvärdheten av attdet fattas ett snabbt beslut i det här ärendet, så att kommunsammanläggningenblir slutgiltig i de berörda kommunerna och man kan organisera ett konstruktivtsamarbete i området i fråga. Detsom har varit intressant i den här diskussionen är egentligen någonting somherrar och i bör skriva sig lill minnes, nämligen altulskottets majoritet börjar sill betänkande med all avstyrka yrkande 2 iherrarnas motion, i vilkel del står att skall göra ell direklullalande. Men beslutet som skall fallas med ledning av de inlägg som hargjorts gäller ett direkt bifall till herrarnas motion, etl direkt bifall tillyrkandet atl skall göra ett utlalande. Därmed har - och detär della vi socialdemokraler i utskottet försöker framhålla - gått ifrån denetik i förhållandet till regeringen som lidigare har utgjort grundvalen förriksdagens arbete. Dettalas om majoriteter. Det talas om klara majoriteter, och det talas om levandemajoriteter. Här kommer herrar , och och t o. m. herrMåbrink nalurliglvis med sina majoriteter, och sedan kommer medsina majoriteter, med sina folkopinioner. Alla lalar om atl det är klara ochlevande opinioner. Det är inte så klart råkade säga något i sillinlägg som är värt all lägga på minnet. Han sade att det skall vara i ytterstspeciella fall som man skall gå emol kommunernas vilja när del gällerkommunindelningen. Del kan, , finnas sädana fall. Men jag villunderstryka alt jag som företrädare för reservanierna icke har uttalatnågonting om vart skall höra eller vilken ställning regeringen skall ta iden här frågan. föranleder mig ändå attsäga ett par ord till . Jagfick den uppfallningen att befann sig i kammaren när jag höllmitl första anförande. I det anförandel drog jag upp de principiellariktlinjerna för beslut, och jag slällde bl. a. frågor tillutskoltels ordförande om hon ansåg atl myndigheterna hade handlat felakligl vidhanterandet av frågan om Alftas kommunlillhörighet Den frågan är som bekantalltjämt obesvarad. Isitt inlägg här säger all socialdemokraterna nonchaleiar sinaegna partivänner uppe i de här områdena. På vilket sätt har vi nonchaleratdem? Vi har ju inle uttalat oss om vart skall höra. Vi har uttalat ossför att skall stå fasl vid det principbeslut den fattade om hursådana ärenden skall handläggas. Del är vad reservanterna stiger och ingenlingannal. Förall slulligen bringa klarhet i opinioner skall jag be förklara enmycket viktig sak. Jag satt i min bänk och hörde på när han från dennatalarstol läste upp uttalandel från kommunorganisalion om vart Alftaskulle höra. Då fann jag att läste upp första delen av yttrandetperfekt Men i andra delen började att läsa andra alt-satsen mitti meningen. utelämnade följande text i centernsställningslagande, som jag har framför mig på talarstolen: Under förutsättningatt staten helt och fulll kompenserar kommun för de kostnader enindelningsändring medför kan kommunorganisation länka sig enindelningsändring innebärande överföring av hela nuvarande kommun tillOvanåkers kommun. Jagfrågar: Varför utelämnar den viktiga delen av centernspartiuttalande? Alla som sitter i den här kammaren vet ju att de kostnader somuppkommit skall regleras kommunerna emellan. Det är ju inte enbeställningsfråga för vare sig riksdag eller regering, ulan där finns klaraanvisningar om hur de ekonomiska frågorna skall upp. Med del här anförda och denna förklaring ber jag atl fåyrka bifall till reservationen vid civilutskottets belänkande nr 24. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrBergman i Göleborg m. fi., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Göleborg begärt voleringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller civilulskottels hemställan i betänkandet nr 24 mom. 2 röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrBergman i Gö- Nyamotiv på sedlar teborg m.fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:30 med anledning av propositionen1975/76:147 om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommunsoch annan menighets utdebitering av skatt, m. m. 1975/76:31 med anledning av molion om utredningrörande konsekvenserna av samhällets omvandling i socialistisk riktning Kammarenbiföll vad ulskottet i dessa betänkanden hemställt §4 Nya motiv på sedlar Föredrogs finansutskottets betänkande 1975/76:32med anledning av molion om nya motiv på sedlar. I detta betänkande behandlades motionen 1975/76:694av (vpk), vari hemställts att uttalade som sin meningalt vid utgivandet av nya sedeltyper kungabilderna ersattes med andra motivenligt i motionen angivna riktlinjer. Ulskottethemställde att skulle avslå motionen 1975/76:694. Reservation hade avgivits av (vpk)som ansett all utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:694 som sin mening gav fullmäktige iriksbanken till känna vad reservanten anfört om ersättande av kungabildernaméd andra motiv vid utgivandet av nya se-dellyper. (vpk): Vi är väl alla medvetna om att det inte är särskilt populärt att tala idenna kammare vid en sen lidpunkt, i synnerhet inte efter all den visdom somlidigare har flödat från denna talarstol. Dagen är långt liden, men då enligtuppgift plenum skall pågå till i varje fall fär kammarens ledamöier ändåplågas den lid som är kvar. i följd återkommer en motion angående bildmotiven pålandets sedlar. har det inte motionerats i detta ärende i dennalagstiftande församling. Frågan kan anses vara liten, ja, obetydlig, men insatti sitt sammanhang - populariseringen av den svenska monarkin, förgudningen avkungahuset, kvarievan från feodaltiden - har den sin storabetydelse. Framför allt , då den folkfördummande veckopressen flödar över sina bräddar i rojalistisk yra. Trolsatt är en modern induslristat, i vars grundlag står inskrivet att allmakt utgår frän folket, finns kvarievor frän självhärskardömets dagar, fränfeodaltiden. Det starkaste uttrycket härför är kungahuset -monarkin. 1 desssläptåg finns också annat skräp, som motiven på landets sedlar, vilka samtligaåterger bilder av kungar. Detråder i della sammanhang ingen skillnad mellan den moderna industristalenSverige och feodalstaterna , , och , vilkaländer liksom har bilder av monarkerna pä samtliga sina sedlar. Dessafeodalherrar förslår mycket väl vilkel propagandavärde deras bilder på landelssedlar innebär. Ständigt påverkas det enkla folket - undersåtarna - för attövertygas om statschefens överhöghet. Precis som i . Ävenkungen av i södra förstod propagandavärdet av bilderna påsedlarna då han lät framställa landets första sedeltyper.Kungen av ansåg dock all hans egen bild inte hade sammapropagandavärde som bilden av de många döttrarna. Och pryder bilden av deelva kungadöttrarna sedlar. Gruppbilden av dessa elva prinsessorlär vara mycket vacker. Sessorna är nästan nakna, endast iklädda kort-kortahöftskynken, som nödtorftigt skyler "mittpunkten". Kungen avSwaziland är nämligen av samma uppfattning som moderalerna-monarkisterna iSverige: att kungamakten skall gå i arv även till kungahusets kvinnligamedlemmar. Manvågar inte länka tanken fulll ul att bankofullmäktige och finansutskottet iSverige skulle ta efter initiativet frän kungen av - i finns juocksä prinsessor. Troligen skulle änkenåderna på Öfre då få dåndimpen - hur slora rojalister de än må vara. Menlåt oss lämna södra och återvända till nordligare breddgrader. Ikungarikena och , där de borgeriiga partiernas inflytande varitoch är belydligl starkare än i och där socialdemokratin inle haftkraften all utöva samma inflytande över de politiska besluten som i ,förekommer inle bilder av kungligheter på någon av landets sedellyper. Dessaländer har i detta avseende inget gemensamt med varken schahen av ellerkungen av . 15 protokoll 1975/76:106-107 Nr 107 - i det avseende det nu gäller - fullt jämbördigt medpolitiskt och industrielltefterblivna feodalstater i , och södra . Det äringen skillnad på och dessa länder i det avseendet. Nya motiv på sedlar Det vore på liden altkungaporträtten försvann från landels sedlar. Dessa bilder utgör ett medel ipropagandan för monarkin, för kungahuset och framstår i detta sammanhang somnationella symboler. De utgör en kvarleva från självhärskardömets dagar ochfrän feodaltiden. Iett land som borde kungaporträtten pä landels sedlar ersättas medbilder ur folkets skapande liv. Det är folket som är värdeskapande och intelandets kungar. Den nuvarande kungen är delta lands störste socialbidragstagare- det rör sig om miljoner - och blir föremål för hyllningar i vissa kretsar.Den fattige och den utslagne, som måste leva pä socialbidrag, föraktas i sammakretsar. Detsvenska folkets historia är historien om hur folket har byggt och utvecklatdetta land. De svenska kungarnas historia är i alltför stor utsträckninghistorien om mord, ja, brodermord i stor utsträckning. Det är även historien omde många orättfärdiga krig som dessa kungar orsakade med nöd, död och eländefördel svenska folkel. Kring den svenska kungahistorien står en stank av mord,folkförtryck, krig och elände för folket. Dessa kungar bör inte äras - ingen avdem. Minst av allt är de symboler för folkel. Dåjag i en motion aktualiserade frågan om att kungabilderna borde bort sommotiv från landets sedlar och ersättas med exempelvis bilder ur folketsskapande liv samt hemslällde all hos regeringen skulle begäratillsättande av en utredning, hänvisade finansutskottets majoritet lill allfullmäktige i hade anfört kostnadsskäl mot framtagandet av nyasedlar. Då finansutskottet även till årets motion återigen hänvisade lill dettauttalande från fullmäktige i vill jag erinra om vad som sägs idetta betänkande. a. atl enbart kostnaderna för framtagandet av nya sedlar, av desedeltyper landet nu har, ligger i storleksordningen 3 milj, kr. och att i dennuvarande sedelstocken har investerats ett belopp motsvarande 40 ä 50 milj,kr. Nuhör det lill saken all i fjolårels motion frågan inte ställdes om alt dennuvarande sedelstocken skulle förstöras, som bankofullmäktige sökteantyda, vilkel finansutskottets majoritet gav sitt fulla stöd, I den motionenställdes endast frågan om en utredning, givelvis med sikte pä att då nyasedeltyper kommer att framställas kungabilderna skulle försvinna, för all meratidsenliga motiv bör användas. majoritet gick alliså heltförbi motionens hemställan och talade om något helt annat. Det är räll unikt idet här avseendet, 1 årets molion, nr 694,föresläs att uttalar som sin mening att vid utgivandet av nyasedeltyper kungarna ersätts med andra motiv, enligl i motionen angivnariktlinjer, I motionen talas det alltså om ut- 214 givandel av nya sedeltyper. Trots detta kommer finansutskottets ma- jorilet jagande med sammamotivering som , att man av kostnadsskäl inte kan bifalla molionen,Detla är ju att slå in öppna dörrar, eller ett svar som kan betecknas som"goddag yxskaft", Imotionen talas det endast om tillfället dä nya sedellyper skall framställas.Kostnadsskäl kan härvidlag inle åberopas som avslag på motionen, då kostnadernai stort sett blir desamma hur bilden än ser ut. Motiveringen för avslag påmotionen är etl ullryck för de obotfärdigas förhinder och ingenling annal. Ochjag finner det anmärkningsvärt att finansutskottets majoritet inte harnågon annan motivering för avslag än atl hänvisa till kostnadsskäl; enmotivering som inle alls är hållbar i del här fallet. Sombekanl utges nya sedellyper med vissa mellanrum. Enligt expertisen ärlioårsinlervaller de lämpligaste. fick landet de nuvarandesedellyperna. Det har gått dess, och samma expertis menaratt nu är moget för nya sedellyper över hela linjen. Då menar jag altdel också vore aktuellt med nya bildmoliv. All framställa bildmotiv ur folkelsskapande liv kan inte ställa sig dyrare än all göra andra bilder. Nya bildmotivmåste ändå framskapas då nya sedeltyper skall framställas, Ihöst exempelvis, eller , begåvas vi med en nytusenkronorssedel. Bildmotivet skiljer sig helt från den nuvarandelusenkronorssedelns. Bilden - i varje fall på sedelns ena sida - kommer allvara hell i linje med vad som föreslogs i molionen 1031 och i molionen694 . Bildenåterger nämligen ett skapande. Den föreställer en smälthytta, där del sprakarom det glödande järnet Del är en hyllning till den svenska järnhanteringen. Jagnoterar detla faklum som en framgång och en delseger för de idéer somföreslagils i mina moiioner. Moliveringenatt kostnadsskäl förhindrar nya bildmotiv på landets sedlar håller alltsåinte. Motiveringen väger inte tyngre därför att utskotts-majoriteten idisslarden även . Bildmoliven på den nya lusenkro-norssedeln är ell belägg härför.Utskotlsmajoritetens motivering håller alltså inte. Menmajoriteten i finansutskottet har ytteriigare etl argument - samma som -för avslag på motionen., även del hämtat från fullmäktige i . Någonförnyelse i del här avseendet i utskotlsmajoritetens tankegångar har såviii jagförslår inte heller här varit möjlig. AllSverige har kungabilder på samtliga sina sedlar i likhet med en radfeodalstaler, som jag lidigare i mill framförande hänvisat lill, beror enligtfullmäktige i på att varje sedelmotiv bör representera ellårhundrade och alt varje sekel bör representeras av landels statsöverhuvud. Jagkan helt instämma i uppfatlningen att motiven pä sedlarna kan representera varsitt århundrade. Men varför skall del vara kungabilder? Det är här vi inte äröverens. Om kejsaren av Etiopienhade lagl samma synpunkler på sin sedel- Nr 107 utgivning som majoriteten i finansutskottet, skulle sedelmotiven hare- den presenterat17 århundraden. Kejsaren av gav nämligen ut 17 '"sedeltyper, alla med regentmotiv, --------------- Om shahenav lägger samma synpunkter pä sin sedelutgivning Nya motivpa sedlar som majorileten ifinansutskottet, skulle sedelmotiven representera 35 sekler. Shahen av gernämligen ul 35 olika sedeltyper, även han med regentmotiv. Majoriteteni finansutskottet bör läsa förfallaren tre böcker om densamhälleliga och historiska utvecklingen i , Det gäller här folkelshistoria, inle kungahistoria. Det är lättfattlig och njutbar skönlitteratur.Den är indelad . Denbörjar i historiens gryning, då trälar utnyttjades i detla land, och slutar vid1900-talets första årtionden. Dessa böcker är visserligen avsedda förskolungdom, men de kan med fördel läsas av även äldre människor som ännu inteär helt åderförkalkade. Jag lar mig friheten att rekommendera denna läsningför majoriteten i finansutskottet. Säkerligenskulle utskoltsmajorileten och även fullmäktige i här finna uppslagför andra bilder som illustration för olika århundraden än de kungabilder somskämmer landels sedlar. Dåsedelmotiv bör representera olika århundraden, varför då inte ta motiv frånsvenska folkrörelser? Fackföreningsrörelsen exempelvis, som betytt så ofantligtmycket för all ge den svenska arbetarklassen ell människovärde, vore merberättigad att komma i fråga i det sammanhang det här gäller än landets kungar.Men landets sedlar återger fortfarande bilder av folkförtryckande kungar. Detär enligt min mening inte värdigt ell land som . Jag yrkar bifall lill den reservation av C-H, som är bifogadfinansutskottets betänkande nr 32, HerrÅSLING (c): Det var som kammaren senast behandlade en likalydandemolion som den nu aktuella. Viddet tillfället hade finansutskottet remitterat motionen, som om, till riksbanksfullmäktige, som inte fann några skäl för att gåmotionärerna till mötes och detta föranledde att finansutskottet då som nuavstyrkte motionen. Underde som har gått sedan kammaren senast tog ställning i denna frågahar ingenting hänt som skulle kunna motivera ell annat ställningstagande, ävenom nu händelsevis de svenska sedlarna inte står i överensstämmelse med herrLorentzons historieuppfattning. Jagber, fru talman, att få yrka bifall till hemställan i finansutskottetsbelänkande nr 32, HerrLORENTZON (vpk); Jag har i varje fall fått lära mig, liksom väl samtliga här 216 i kammaren ulom finansutskottets majorilel, att omman gör ell fel och är medveten om delta,så gör man naturiigtvis inle om det misstaget. Men del är detta som . Han refererar till riksbanksfullmäktige och säger att man hadefåll en remiss därifrån och atl ingenling har ändrats . Ja,så kan man naturiigtvis säga, men hela utgångspunkten för ert resonemang saknarju all grund. Man anför koslnaderna vid framställningen av sedlar som skäl föravslag på motionen, men förhållandel är ju det att jag yrkar att vid ettutgivande av sedlar med nya motiv - då man alltså ändå måste framställa nyabilder, oavsett hur de bilderna ser ut - kungabilderna skall ersättas av merafolkliga illustrationer. Kostnadsskäl kan man inte anföra i del fallet - det häller inle, herrÅsling, Även om del har gått sedan man gjorde fel behöver man inle upprepa det . Närdel gäller den andra frågan är jag hell överens med om att man kanlåta bilderna utgöra ett lecken på ett århundrade, men jag anser - och där ärvåra meningar delade - att det skall vara folkliga motiv i slällel förkungabilder, svenska grundlagen står inskrivet atl all makt ulgår från folket, ochlandel har en representativ demokrati. Men att all makt utgår från folkelåterspeglas inle i del svenska sedeltrycket. Bilderna på landets sedlar hyllarfortfarande monarkin och enväldet. Menas det allvar med att all makt ulgår fränfolket, borde det svenska folkets liv och representanter för folket varabildmoliv pä landets sedlar. Jag hänvisade till att man i det fallet kundeihågkomma svensk fackföreningsrörelse, som mer än någon annan har spelat enroll när del gällt atl höja den svenska arbetarklassens människovärde, ISverige finns det ingenling numera som är heligt ulom kungahuset Den hysteriskakungadyrkan man ägnar en person som representerar en institution som för längesedan överievi sig själv är för mig fullkomligt ofattbar. Det vore attdel organiserades en folklig beredskap och opinionsbildning mot den smartamarknadsföringen av kungamakten, Atl förändra sedelmotiven och använda motivsom återger folkets skapande liv vore elt led i denna utveckling. Vad beträffar del svenskakungahuset -jag skall sluta , fru talman - kommer man osökt alltänka på vad som slår skrivet i en slor och mycket gammal bok: Av intet skapade väriden, I tycks del skapas kungar av samma material. Fru tredje vicetalmannen lät nu klubban falla och yllrande: Jag får anmoda den ärade talaren all använda ell för kammarens debatt mera lämpat uttryckssätt, q Det är klart att när man lyssnar på kommer en delrefiexioner. Det är en del bilder som läll framträder på ens näthinna när dettalas om motiv frän vårt eget land och frän vår svenska historia. I de socialistiska ländersom så väl och så ofta talar Nr 107 för är det alllid fulll av bilder pä gator och torg av de s. k.ledarna i Onsdagenden "P' 'ä"''- ' vissa av dessa socialistiska länder är detockså lag på ''' °" j8 uttrycka mig, inle alltid så vackra gubbarna skall --------------- finnasi bild på varje ämbetsrum och i varje ämbetslokal. Nya motiv på sedlar naturiigtvis, ,vackrare bilder än dem som föredrar. Jaghar framför mig tre av våra svenska sedlar. Det är riktigt att pä ena sidanfinns vår historia inbakad i våra konungar förenad med andra bilder. Men päbaksidan av dessa sedlar finns det en redovisning också för folkets historia.Vi har på femkronorssedeln en bild av vår svenska skog med en ijädertupp imodern version, en nog sä målande beskrivning från vårl eget vackra land. Pålian har vi en konstnäriig utformning av våra vattendrag och påhundrakronorssedeln har vi en del av regalskeppet, som är en del av svenskhistoria. Jagfinner, , inget felakligl i att vi på ett sådant sätl framför vårsvenska historia. Och jag tycker alt säll att uttala sig idenna kammare om det svenska konungahuset, mol bakgrund av den uppfattning sommajoriteten av svenska folkel har, är oanständigt. HerrLORENTZON (vpk): Det är inle första gången som jag har haft ordet i denna kammare ochherr Lolhigius har begärt ordet och avvikit frän det vi diskuteratoch gått över de svenska gränserna till ullandel. Jag är van vid det. Närdet gäller de svenska sedlarna så stämmer det där med tjädern. Där finns ocksånorrsken återgivet Men vad jag talade om var folkets skapande liv, och det harherr Lolhigius naturiigtvis inte en aning om. Någonhar sagt att historia är dess kungars. För den som någol har tagit delav lidigare skriven officiell historia förefaller uttalandel naturiigtvis inteöverdrivei, och varje gång vi behöver använda landets betalningsmedel påminnsvi om att landet är en monarki, med kungliga anor, långt, långl lillbaka iliden, Pä detta kan vissa tidningar höja sina upplagor. När det talas omföriovning höjer och sina upplagor med 100 000exemplar och skördar åtskilliga sekiner i exlra profit. Det går an att görapengar på de människorna för dem som har möjligheler lill det. Menhur ser då de svenska sedlarna ut, ? På den svenskafemkronorssedeln återges bilden av , en av landets under tidernastörsta bondeplågare känd för blodbadet i . Sin stora förmögenhet hadehan samlat med de mest brutala metoder. Detta lalar ingenling omförslås, Hundrakronorssedelnåterger bilden av , även han en brutal plågare av svenskallmoge. Oräkneliga är de svenskar, och även finländare, som tvingadesut på olika slagfält och där stupade 218 i långvariga krig, lämnande efter sig hustruroch barn lill ett liv i armod ochobeskrivligt elände. Bildenav pryder femtiokronorssedeln. Det var mannen som ordnadeöverfallskrig mol , då han lät utrusta svenska soldater med ryskauniformer och gjorde gällande att det var som hade överfallit ,Samma metod användes betydligt senare av , då tyska soldater ikläddapolska uniformer överföll och därmed startade det andra världskrigel,överfallskrig slutade i för honom snöpligt nederlag men innebarett obeskrivligt lidande för de många som inkallades i della krig, 10 000-talssvenskar gick under i hunger, pest och elände. Det var den kungens eftermäle. Påden nuvarande tusenkronorssedeln återges bilden av , Atl denne kunginte hade kraften, även om viljan fanns, all få och dess folk ul i krigvärden framväxande liberalismens och arbetarrörelsens förtjänst Kungabilderna,, är feodala kvartevor som borde bort från landets sedlar. Detbör inle vara på det sättet alt då svenska folkel skall använda en sedel sombetalningsmedel, det jämt skall konfronleras med kungabilder. Det är det svenska folket som har valt dessa bilder på våra svenskasedlar. Jagber kammaren om ursäkt för att jag gav tillfälle att gå upp italarstolen igen. HerrLORENTZON (vpk): Jag skall bara meddela au till del här sisla finns det ju knappaslnågonting all anmärka, Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskolletshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 32röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröst- ning gav följanderesultat: Föredrogs skatteutskottels belänkande 1975/76:53med anledning av motioner om företagsbeskattningen. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:973 av iSlockholm (s), 1975/76:984 av i m.fi. (c), vari hemställts alt skulle