prot · FY0983 · 1975-12-31 00:00:00 — Men denna del är inle som totalbeloppetindexreglerad, och detta har medfört all bidragsdelen sländigl har minskal. F.n. uppgår bidragsdelen lill 18-19 96 av studiemedelsbeloppet. Alt bidragsdelensuccessivt minskal har fått till föfid en i motsvarande män ökadåterbetalningsskyldighel för de studerande. Man kan förmoda att den ökadeålerbelalningsskyldigheten har förstärkt den sociala snedrekryteringen lill denhögre ulbildningen. Bidragsdelen bör enligt vad vpk anser höjas lill i första hand25 % saml indexregleras. Förutom en uppräkning och en värdesäkring avstudiebidraget måste en plan för en fortsatt etappvis höjning av studiebidragetutarbetas. I avvaktan på ett studielönesyslem bör denna plan lillämpas. Delär med beklagande man kan konstatera att både departementet och ulskollelsmajoritet ämnar vidmakthålla systemet med make/maka-prövning. Det är i högstagrad otidsenligt all behälla elt studiemedelssystem som berövar vuxnamänniskor rätten att själva och oberoende av makes eller makas benägenhet attekonomiskl medverka fatta beslut om sin egen framtid. Bedömningen avmöjligheten all erhålla studiemedel måste utgå från den enskilde individensönskan att bedriva studier och bör vara helt oberoende av makes eller makasinkomst eller förmögenhet. Alla individer måsle tillerkännas rätten all blibetraktade som ekonomiskl självständiga människor. Principen all låta makensinkomst, som ju är del oftast förekommande, bestämma den andras studiemedelgrundar sig i bollen pä djup könsrollskonservalism, där äktenskapet betraktassom ell försöriningsinslilul för kvinnan. Säkerthar makeprövningen i mänga fall förhindrat och framför allt i många fallförsvårat för kvinnor att skaffa sig utbildning. Kvinnors möjlighet allkonkurrera med män ute på arbetsmarknaden minskas med della ylleriigare. Fråganom make/maka-prövning är i myckel en könsrollsfråga. Ellslort hinder för den vuxenstuderande som hunnit bilda famifi och som fållunderhållsskyldighet mot barn är försöriningen. En av de slora orättvisorna idel nuvarande studiemedelssystemet är all barntilläggen ärälerbelalningspliktiga och behovsprövade. Studieskulderna stiger mycketkraftigt för denna grupp sluderande, vilkel försvårar ulbildning. Som exempelkan nämnas alt en famifieförsöfiare med fyra barn och dubbel bosättning får pertermin mer än dubbelt så slora studieskulder som den som inte betungasav försöriningsplikt. Detär nödvändigt ur både studiesocial synpunki och jämlikhelssynpunkl alt statenomgående lar pä sig en del av försöriningsbördan genom att göra barnlilläggenicke älerbelalningspliktiga. Ulskottetanför i sin motivering för avslag alt della skulle innebära en favorisering iförhällande till andra grupper i samhället. Denna uppfattning är hellirrelevant så länge som studiemedlen utgår med så låga belopp som f n.Förhållandet hade givetvis varit elt annal om studielön utgått. 1 sådant fallhade inle hänsyn behövt tas lill hur många barn den sluderande har eller inlehar, lika litet som andra löner utbetalas efter antalet barn. Principen börvara all samhället svarar för merparten av barnomkostnaderna. Det är orimligtatt studerande med barn skall åsamkas en högre sludieskuld än sluderande utanbarn. Denökning som föreslås i sludiehjälpssystemei i regeringens proposition är medförlov sagl blygsam. En av de viktigaste åtgärderna för att komma ifrån dennuvarande sociala snedrekryteringen till högre studier är att samhällets slödtill sluderande på gymnasial nivå får en sådan omfattning all förmånerna ärrekryleringsbefrämjande. Såväl inkomstprövat som behovsprövat tillägg bördärför räknas upp väsentligt med alt inkomsigränserna höjs. Detinkomslprövade tillägget bör uppjusleras lill . och delbehovsprövade höjas lill . Inkomsigränserna bör höjas lill . för au vara mera realistiska. Del finns ingen anledning lill allgränsen för alt erhålla ett inkomstprövat tillägg skall ligga vid istället för vid . Del är inkonsekvenl att göra åldersskillnader mellanbehovsprövat tillägg och inkomstprövat. Delfinns all anledning all höja inackorderingstillägget. Hur skall man kunnainackordera t. ex. en gymnasieelev för . Del minsta tänkbarabeloppet för inackordering är . Genom denna höjning kan del bli möjliglför inackorderade elever all få täckning för merkostnaderna vid inackorderingi betydligt större utsträckning än lidigare. Kostnadernaförde förslag som kommunisterna fört fram anser vi skallbestridas av arbetsgivaravgifter. Detta förulsätter att den s. k.vuxenulbildningsavgifiens procentsats måste höjas väsentligt för all läcka denutvidgning av sludiefinansieringssyslemet som kommunisternaförespråkar. Meddella, herr lalman, vill jag yrka bifall till reservalionerna 3, 4, 6, 8, 9,10, 11, 12, 17, 21, 24, 27, 29 och 33 som är fogade lill socialförsäkringsulskottetsbelänkande nr 14. Vuxenutbildningen,m. iKristianstad (s): Det nuvarande sludiesociala siödet är främst avsett som eltungdomsslöd, som i förening med den successiva utbyggnad av utbildningsväsendetsom skett skall ge så många som möjligl tillfälle att fåden utbildning de har intresse av och fallenhet för ulan sociala, ekonomiskaeller geografiska hinder. Vuxenutbildningen,m. högskolesluderande ochgymnasiestuderande utgår huvudsakligen som en studiekredil i formav älerbelalningspliktiga studiemedel. Endasl en mindre del utgår somstudiebidrag. Studiemedlen ulgår vidare efter en inkomst- ochförmögenhelsprövning. Studiemedlens storlek har avvägts utifrån föfiandefaklorer: att studiemedlen skall vara tillräckliga för finansiering avstudierna och att ålerbelalningsskyldigheten inle skall vara mer betungande änsom kan anses skäligt. Förmånerna är förbundna med vissa krav påsludielämplighel. Utformningenav det särskilda studiestödet för vuxna, som vi nu behandlar efter förslagfrån regeringen, har skett från delvis andra utgångspunkter än dem som liggertill grund för nuvarande studiestöd. Avsikten med vuxenulbildningsreformen är iförsta hand alt försöka ufiämna skillnaderna i utbildning såväl mellan devuxna inbördes som mellan generationerna. Framför alll skall genom reformen deäldre korlutbildade ges möjlighel att förbättra sin ungdomsutbildning. Avsiktenär därvid i första hand all prioritera resurserna till studerande som genomgårulbildning pä grundskole- och gymnasienivå, med slor frihet såväl vidslu-dieval som när del gäller möjligheten all varva studier med arbeie. Genomall reformen i första hand är inriktad på de korlutbildade, som i mänga fall -jusl till föfid av bristfällig ulbildning - återfinns i låglöneyrken med småmöjligheler att förändra sin sociala situation utan ekonomisk hjälp, är en avde bärande principerna för reformen all studiestödet i betydande utsträckningskall ersätta inkomstbortfallet vid studier. Med den här givna utgångspunktenär slödel utformat i anslutning till del utbildningsbidrag som lämnas lill demsom genomgår arbetsmarknadsutbildning. För all slödel till vuxna skallstimulera lill studier föresläs att slörre delen av siödet ulgår som bidrag ochen mindre del som älerbelalningspliktiga studiemedel. Utskolletkan i allt väsentligt ansluta sig lill de allmänna överväganden som ligger lillgrund för propositionens förslag om särskill vuxenstudieslöd. Vi hälsar ocksäreformen med största tillfredsställelse och tror att många människor ute ilandet instämmer i detta. Tillförslaget har fogals ett stort antal borgerliga reservationer. De borgerligagår emol förslaget pä en rad centrala punkler. Man vill skapa del intrycket allreformen är tillkommen i all hast och all den är ell provisorium, vilkel ärdjupt felakligt. i uttryckte obehag över ell stortantal av reservationerna, och jag förslär honom. Man anklagar departementet föratt propositionen inle har skrivits i borgerlighetens anda, men det skulle havarit ell svek mol fackföreningsrörelsen pä viktiga punkter. Vi anser allreformen är bra och det är förvånande all borgeriighelen har reserverat sig ien rad frågor, som man är överens om skall gä till en ny studiesocialulredning. Fråganom vuxenstudiestödel har utretts i flera är, dels av komn-iillén förförsöksverksamhet med vuxenutbildning, dels av kommittén för studiestöd åtvuxna. Såväl LO som TCO har engagerat sig hårt för den härvuxenulbildningsreformen. De anser reformen vara en myckel an- Jag kandärför notera att borgerligheten pä en rad punkter går emot mycket vikliga kravsom fackföreningsrörelsen ställer. Moderalasamlingspartiet yrkar t. ex. i reservationen 1 avslag pä propositionen när delgäller särskill studiestöd för vuxna vid längre studier. hoppadesocksä all del skulle vara svårt all hanlera reformen. säger ireservationen all man anser det olämpligt att nu införa etl nyll sludiesystemför vuxna som bedriver längre studier. Moderalerna vill tydligen slå vakt om deorättvisor som finns pä utbildningsområdet. Centerpartietföreslär ell lägre vuxensludiebidrag än vad proposiiionen innehåller. Enligtcenterpartiet skulle bidraget utgå vid nuvarande basbelopp . med 1 260kr. Enligt det syslem med anknytning lill utbildningsbidraget somföreslagils i proposiiionen kommer bidraget att utgå med elt belopp mellan . Del är alllsä en väsentlig skillnad mellancenterpartiets förslag och regeringens. Enligl utskottets mening är detangeläget - inte minst frän utgångspunkten att studiebidraget skall utgöra enstimulans till studier framför alll för personer med bristfällig ulbildning -att man undviker alllför hög skuldsättning, vilkel annars skulle bli fallet.Men utskottet kan inle förorda att slödel på samma säll som vidarbetsmarknadsutbildning i sin helhet ulgår som bidrag med hänsyn till deolika syften som de båda ulbildningsstöden har. proposiiionen föreslagna övre åldersgränsen för all erhålla vuxenstudieslöd,alllsä 45 är, kritiseras av vpk, som anser att nämnda gräns bör vara 60 är. Medbeaktande av att del särskill i inledningsskedet kommer all finnas enbetydande konkurrens om del särskilda vuxenstudiestödel och dä den ipropositionen föreslagna bestämmelsen ger uirymme för elt relalivl generöstundanlag från regeln om övre åldersgräns, delar utskollet departementschefensuppfallning att en generell höjning av åldersgränsen bör anslå t. v. Denfrågan skall som bekant behandlas av den aviserade sludiesociala ulredningen. Centerpartietyrkar ocksä när del gäller de kortare studierna att lim-studiestöden ochdagsludieslöden skall indexregleras och kunna utgå till andra än arbetstagare,nämligen lill hemarbelande, lantbrukare, småföretagare. Vpk yrkar å sin sidaall stödets storlek skall föfia induslri-arbelarlöneindex och allinternatbidraget och resekostnadsersättningen skall ge full kostnadstäckning. mening är beloppen för lim- och dagsludiestöd avvägda sä, att deger skälig kompensation för inkomstbortfall och omkostnader i samband medstudierna. Inte minst administrativa skäl talar för att internatbidraget börutgå med etl generellt belopp lika för alla. Utskollet anser sig kunnaförutsätta alt stödbeloppen fortlöpande blir föremål för omprövning, liksom fn. sker med andra bidrag. Ienlighet med vad som föreslagils av FÖVUX och förordals i propositionen börvid bevifiande av korttidsstudiestöden företräde ges ät sluderande med särskillsvåra arbetsförhållanden. Med hänsyn härtill och Vuxenulbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. med beaktande av alt iinledningsskedet efterfrågan pä studiestödet torde komma att väsentligtöversliga resurserna på området kan utskottet inte förorda en utvidgning avgruppen bidragsberättigade. Man bör ändå beakta att internatbidraget skallutgå till vissa grupper som ej är arbetstagare men som bedöms ha särskildasvårigheter all efiest erhålla ulbildning. hör personer som bor i glesbygd,arbelar i hemmet eller är handikappade. Omkring en tredjedel avinlernalbidragen avses utgå till sådana personer ulan anställning. Närdet gäller kvoteringsfrågan, som vpk lagit upp, vill jag säga att enförutsättning för all den uppsökande verksamheten skall kunna bedrivas på elländamålsenligt sätt är alt de fackliga organisationerna, som har en vikliguppgift i sammanhangei, har möjlighel att erbjuda studiestöd. En kvoteringinnebär ocksä en garanti för att även andra grupper än de som de fackligaorganisationerna vänder sig lill får del av siödet. Denmest brännande punklen i hela betänkandet är ändå vuxenutbildningsnämndernassammansättning. Samtliga borgerliga partier går emol regeringsförslagel omfackliga representanter i nämnderna. Det är naturligtvis ell intressantagerande frän borgerligheten, värt alt notera för framliden, vilkel jag ocksätror att man gör inom LO och TCO. Regeringsförslagelinnebär att nämnderna skall bestå av nio ledamöter, varav fyra politiskt valdaförtroendemän, som bör vara förtrogna med utbildningsväsendet inom länet, ochfem företrädare för fackliga organisationer. Bakgrunden till regeringensförslag om en facklig representation är all del skall ankomma pä de fackligaorganisationerna all bedriva den uppsökande verksamheten på arbetsplatserna.Del är naturligt, som vi ser det, att de fackliga organisationerna får etlstort inflytande på handläggningen av ärenden som rör fördelning av medel föruppsökande verksamhel, eftersom de fackliga organisationerna i betydandeutsträckning representerar de grupper för vilka den föreslagna ulbildningenfrämst är avsedd. Det synes från organisationernas synpunkt vara väsentligt allde ges möjlighet att samordna den uppsökande verksamheten med fördelningen avstudiestöden och all de därför ges inflytande även vid denna fördelning. Idelta sammanhang kan jag ocksä peka pä den avgörande roll de fackligaorganisationerna tilldelals när del gäller arbetstagarnas rätt till ledighelför studier. Frånnämndernas synpunkt torde del ocksä vara värdefullt alt nämnderna kantillgodogöra sig den sakkunskap som den fackliga rörelsen har om arbetssituationoch utbildningsbehov för dem som skall komma i fråga för vuxenstudieslöden.Genom nämndernas sammansättning, enligt förslaget, har del skapats garantierför all alla befolkningsgrupper inom regionen kan få sina önskemål beaktade. Deborgerligas förslag är sakligt felaktiga och dessutom elt slag mol löntagarnaoch deras organisalioner. De pengar som skall satsas pä vuxenutbildningenbetraktar man som löntagarnas egna. och TCO har avstålt 0,1596 av lönesumman för alt änlligen få en start pä vuxenutbildningen. Trots alldet är lönlagarnas egna pengar vill de borgerliga partierna inte lälalönlagarna själva bestämma över fördelningen av dem. 1 stället vill man alldella skall göras av politiker, varav många - framför alll borgerliga - inlehar nägon som helst kontakt med löntagarna eller deras organisationer. Deborgerligas motstånd mot att den uppsökande verksamheten pä arbetsplatsernaskall skötas av de fackliga studieorganisatörerna och kravel pä att den istället skall skötas av studieförbunden är lika felaktigt. Man har under femår prövat hur den uppsökande verksamheten på arbetsplatserna skall bedrivas.Del har visat sig all det fungerar bra. När fackliga studieorganisatörer sköterden uppsökande verksamheten når man del bästa resultatet. Om de fackligastudieorganisatörerna får sköta della, blir del arbetskamrater som föreslårandra arbetskamrater att studera. All erfarenhet visar alt detta är del bästasättet. De fackliga studieorganisatörerna känner arbetsplatserna och de problemsom man måsle komma runt för att kunna övertyga människor om all de börstudera. SåvälLO som TCO har länge kämpat för den här uppläggningen. LO och TCO ser del sommycket vikligt all de fär direkt inflytande i nämnderna och att den uppsökandeverksamheten skall bedrivas av de fackliga organisationernasstudieorganisatörer. Detta har också framförts till utskottet vid enuppvaktning frän LO och TCO, men della bortser borgeriighelen från. Bakom deborgeriigas försök att sabotera den vuxen-utbildningsreform som de fackligaorganisationerna krävt slår också , som för en kort lid sedanbasunerade ul alt centerpartisterna minsann skulle ut på arbetsplatserna ochverka fackligt. visar sin rätta färg: man svikerfackföreningsrörelsen när del verkligen gäller! Jagskall också beröra Övriga reservationer på vuxenutbildningssidan och dä allraförsl vuxenstudiestödels omfallning. Mitlenparlierna menar alt stödet fält enalltför ringa omfallning. Vid jämförelse mellan förslagen från regeringen ochförslagen från SVUX och FÖVUX bör man dock beakta att den andel avvuxenstudiestödel vid längre studier som skall utgå i form av bidrag beräknatsavsevärt generösare i proposiiionen än i SVUX förslag. Vafie bidrag enliglpropositionens förslag blir därmed ocksä mer kostnadskrävande. Utskottetansluter sig till regeringens förslag när det gäller såväl stödets utformningsom det antal stöd som skall kunna utgå inom de olikastödformerna. Med hänsyn lill syftet med vuxenulbildningsreformen är del enligtutskottets mening motiverat all den satsning pä särskilda stödformer som nuinleds successivt byggs ut. Del kan inle nu bedömas hur slor efterfrågan kommeratt bli. Man kan därför inle nu la slällning till den ytteriigare satsning sombör göras på området under kommande budgetär. Finansieringenav reformen genom en arbetsgivaravgift kritiseras framför alll av moderatasamlingspartiet men också av och Iblk- Vuxenutbildningen,m. Nr 83 partiet. De menar att finansiellt utrymme bör skapas pä annat sätt.Ut- bildningsutskottet, somhar yttrat sig i frågan, finner det väl motiverat alt finansieringen sker viaen vuxenulbildningsavgift. Mol bakgrund av . att reformen främst är avseddför personer som tillhör löntagarkollektivet Vuxenutbildningen, harinle heller socialförsäkringsutskotlel något all erinra mol proposi- m. m. tionens förslag på den här punklen. Moderalernahar också en reservalion belräffande statsbidraget lill de studerandes hälso-och sjukvård, som de vill räkna upp. Ulskotlei erinrar här om del förslag somnyligen har framlagts om den framtida sluderandehälsovärden. I avvaktan påbehandlingen av detta förslag ansluter sig utskottet till propositionensbedömning. Jag har i milt anförande enbart hållit mig lillvuxenulbildningsreformen och därmed besvarat reservalionerna 1-8 och 30-35.Herr i företräder utskottet när del gäller den övriga delenav betänkandet. Jag vill ändå yrka bifall till vad socialförsäkringsutskottethar hemställt på samtliga punkler. iVikmanshyttan (c) kort genmäle; Jag redovisade i milt inledningsanförande hur vi inom serpä behovet av en aktiverad vuxenutbildningsverksamhet i detta land. Jagredovisade också vilken stor grupp människor det verkligen rör sig om ochframhöll alt det är angeläget att alla korttidsutbildade får del av dennavidgade vuxenulbildningsverksamhel. Från dessa utgångspunkter accepterade jagden avgift som skall las ut som socialförsäkringsavgift och som alla, ocksåegna företagare, fär betala. Alla bör sålunda ha möjlighet alt komma iåtnjutande av della slöd för en vidgad vuxenutbildning. Jagtror det finns anledning all poängtera att vi inle skall skapa klyftor mellanolika grupper. i sade att man ville åstadkomma enufiämning mellan vuxna inbördes och mellan de olika generationerna. Innebördenav del anförande som. höll är all han vill skapa klyftor mellanolika grupper, mellan dem som tillhör den ena organisationen och dem somtillhör den andra organisationen eller ingen organisalion alls - lill vilkensenare grupp mänga kvinnor hör. Jag frågar mig dä, herr talman; Var finnsjämlikheten mellan olika människor i fråga om möjligheler lill vuxenutbildning,som så många människor i detta land behöver, om man skall utforma reformenenligl förslag? Förmig är del angelägel all betona alt en'vuxenulbildningsreform inte skall riktasspeciellt till den ena eller den andra gruppen utan till alla människor i deltaland som behöver bältre ulbildning. Den skall riktas både till de 2,6 miljonersom flnns i fackföreningsrörelsen, av vilka många har sin verksamhel inom olikastudieförbund, och till de 2,1 miljonerna utanför fackföreningsrörelsen, avvilka mänga är kvinnor som vill och måsle få del av en vidgad vuxenutbildning.Vi hävdar all oavsell vem man är och var man bor skall man ha samma möjlighetersom Det ingår bådei de medborgarrätligheler vi har och i den jämlikhet vi strävar efter. Viär de sista, , som vill sabotera utbildningsverksamheten för någramänniskor över huvud taget i della land. Inle heller sviker vifackföreningsrörelsen. Vi har sagl: Lät oss se lill all man får möjlighel attarbeia också där. Om hade lyssnat skulle han ha hört all jag imitt inledningsanförande nämnde, alt en viktig del är utvidgadeutbildningsinsatser pä del fackliga området. Fårjag till slut bara ställa frågan: Av vilken anledning har hen förioratförtroendet för de politiskt valda nämnderna inom landstingen? HenRINGABY (m) kort genmäle: Jag uppmärksammade all i gled åtskilligt iformuleringen när han sade att moderalerna - främst dä jag - hade hoppats attreformen skulle bli svår att genomföra. Nej, , jag har verkligeninte hoppals det, men jag har fruktat all reformen skulle bli svär attgenomföra. Del är en väsentlig skillnad. i var förvånad överalt vi borgerliga reserverat oss pä såmänga punkler. De många reservationerna speglar det förhållandet att vi anseratt det finns många brister i del här systemet. Men del kan väl inte varasärskill förvånande att vi fortsätter att slåss för att bidragsdelen skall vara25 96. Vi har hela siudievärlden och många andra partier bakom oss i delkravet. Det kan väl heller inte vara förvånande att vi fortsätter all drivakravel all behovsprövningen mol egen inkomst skall ändras. Sludiemedelsutredningenoch centrala studieslödsnämnden har samma uppfallning. Del kan inle varaförvånande att vi vill förlänga ålerbetalningstiden när den ena maken värdar ensjuk anhörig eller etl barn . Det har faktiskt även SVUXföreslagit. Jag är förvånad över att är förvånad. Detmest egendomliga anser i vara att vi går emotförslaget när del gäller sättet att utse vuxenutbildningsnämnderna. Vi haringen erfarenhet av fackföreningsrörelsen och arbetet där, säger säger vidare att della är löntagarnas pengar. Nej, det är inle lönlagarnaspengar; del finns inga öronmärkla pengar i . Vi vill hindra löntagarnafrån att fä plals i nämnderna, säger ocksä. Även det uttalandet ärmyckel förvånande. Del är landstingen som skall väfia dessa nämnder. Avser däinle socialdemokratiska ledamöter i landstingen alt väfia folk frän LO ochTCO? HerrJONSSON i (fp) kort genmäle: i sade att del i dagens läge inte kundebedömas hur stort behovel av studiestöd skulle bli och att man därför stannatvid det låga tal som föreslagits i proposiiionen. Vi är emellertid alla överensom all delta är en myckel angelägen reform, och vi förmenar all del här finnsetl myckel slort behov som säkerligen kommer all visa sig när vi faltal besluli frågan. Vi tror alltså alt efterfrågan på studiestöd kommer bli större änvad man här antagit. Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. anser vi i altdel borde ha tagits lill ett slörre antal studiestöd. I fråga om värtreservalionsförslag beträffande värdesäkring av studiestöden sade att man blev tvungen att tid efter annan se över bidragensstorlek och låta dem föfia med i den allmänna prisutvecklingen. Men dettaskulle lösas på mycket enklare sätt om föfide värt reservationsförslagom indexreglering. Då blir det automatiskt en anpassning till det aktuellakostnadsläget. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Man kan konstatera att reformeringen av vuxenulbildningen kännetecknasav niånga vackra ord men av litet pengar. Vuxna löntagare måsle ges verkligaekonomiska möjligheter all utnytfia det utbildningsutbud som flnnstillgängligt. Elt studiestöd som lar hänsyn till de förvärvsarbetandes inkomstoch dess bortfall måste vara en riktig reform. För alt kunna genomföra enreformering av vuxenutbildningen måsle både stödets storlek och antalet stödväsentligt utvidgas. i säger alt individen skall slippa skuldsälta sig alltförmyckel. Hur myckel är alltför myckel, skulle jag vifia fråga . Detär en illusion alt tro alt vuxna förvärvsarbetande kommer all studera om deinte ges en verklig ekonomisk garanti. kommunisterna tror inteatt de ätgärder som föreslås är tillräckliga.