prot · FZ09104 · 1975-12-31 00:00:00 — För det andra menar viatt det särskilda anslaget har speciell betydelse ur sysselsättningssynpunktoch även ur regionalpolitisk synpunkt. har införutskottet med skärpa understrukit - vilket f. ö. framgår av bilaga C som ärfogad till utskottets belänkande - den sysselsäitningspolitiska ochregionalpoliiiska betydelse som detta anslag har. Jagvill, herr talman, citera avslutningen i promemoria,som har följande lydelse: "mån som en höjning av ordinarie anslag kommer lill stånd genomen indragning av det extra anslaget, så innebär detta uppenbariigen enmotsvarande beskärning av möjligheten att utnyttja det offentliga vägbyggandetför sysselsältningsfrämjande insatser. Styrelsen vill särskilt peka på densäsongutjämning för vilken anslaget har kunnat utnyttjas och vilken delvispåkallas av ordinarie verksamhet. Även den regionalpolitiskastyrning som detta extra anslag har möjliggjort får anses vara av väsentligbetydelse. Ett slopande av anslaget skulle därför enligtarbetsmarknadsstyrelsens bedömande innebära att en betydelsefull samordning avvägpolitiska och arbetsmarknadspolitiska intressen ges upp." har i skrivelse till utskottet gett uttryck för denoro som man känner inom att bereda sysselsättningåt arbetslösa byggnadsarbetare därest det här särskilda anslaget skulleavskaffas. Förbundet kan inte, som man uttrycker det i sitt brev, accepteraden cyniska inställning till sysselsättningen för vårl förbunds medlemmar somframgår av de borgerliga motionerna i den här frågan. OlleÖstrand kommer i ett senare anförande att närmare utveckla anslagets betydelsejust från sysselsättningssynpunkt för den här yrkeskategorin. , och har iskrivelse till utskottet gett uttryck för en viss oro när det gäller denframtida sysselsättningsvolymen inom . Utskottetscenterparlistiske talesman, , har i ett pressuttalande fredagenden sagt att det finns farhågor bland anställda för att deskulle riskera att friställas. HerrDahlgren vet mycket väl, bl. a. i sin egenskap av ledamot i vägverketsstyrelse, att det aldrig under några omständigheter kan bli fråga om attfriställa någon personal i vägverkel. Men genom att avveckla anslaget på 200milj. försämras på ett påtagligt sätt möjligheterna för arbetsförmedlingenatt hjälpa arbetslösa utanför verket lill ett meningsfullt arbete. Det kan t.ex. gälla arbetslösa vägarbelare som lidigare har jobbat vid entreprenadföretagoch, som sagt, byggnadsarbetare. Vadbeträffar den oro de tre nämnda förbunden gett uttryck för i sin skrivelse villjag ånyo understryka vad vi uttalar i reservationen 2, nämligen att viförutsätter "att regeringen i kommande budgetarbete i all möjlig månöverväger möjligheterna att genom ökade resurser förbättra vägverketsmöjligheter att genomföra olika angelägna drift- och byggnadsåtgärder". Vidaresäger vi i vår reservaiion 2 - och det är mycket viktigt och utgör en direktuppmaning till regeringen: "Fördel fall emellertid ytterligare medelskulle erfordras för att uppnå en mera rationell användning av tillgängligarbetskraft," - det gäller egen personal - "förutsätterutskottet att regeringen vid behov på tilläggsbudget föreslår anvisning avsådana." Genomdetla uttalande - om nu stöder reservationen 2 -kan vägverketspersonal känna full trygghet, och den oro i ett mer långsiktigt perspektiv somman spårar i de tre förbundens skrivelser bör alltså kunna elimineras ikommande budgetarbete och genom eventuella anslag på tilläggsbudget om såskulle erfordras. Enfråga som varil föremål för stor diskussion i utskottet, som upptar ett stortutrymme i föreliggande betänkande och som dominerat den pressdebatl som ägt rumi anslutning till väganslagens behandling i utskottet gäller del särskilda200-miljonersanslagets regionala fördelning. Från kommunikationsdepartementetöversändes till och en preliminär promemoriasom underlag för fortsalt behandling och diskussion om hur del i budgetenupptagna sysselsättningsanslaget regionalt skulle fördelas, därest riksdagenställer sig bakom detta förslag. Inför utskottet har AMS meddelat attdepartementets förslag väl överensstämmer med verkets egen bedömning av denregionala fördelningen när det gäller behovet av sysselsättningsstöd.Skogslänen konstaleras fortfarande ha elt sämre sysselsättningsläge än övrigalän, och i fråga om och kommer omfattande friställning avbyggnads- och anläggningsarbetare tyvärr att ske . Jag skall, herr talman,inle här gå in på alla de från vägpolilisk, re- Nr 104 gionalpolilisk och sysselsällningsmässig synpunkt angelägna vägprojekt som finns med i den listasom departementet upprättat. Låt mig bara ta ett par exempel som blivit föremål för diskussion. Det gäller först möjligheterna att använda medel för utbyggnad av i vid Vägväsendet och mellanriksvägen . vid ännu ej ärfärdigprojeklerat, lorde det inte råda "något som helst tvivel om attdessa planer kan framtagas i så god tid atl byggnadsarbetena kan påbörjasunder . Det säger man alldeles bestämt på i Göteborgsoch län. Vadbeträffar vägen är vägdirektören i av den bestämdauppfattningen att inte några som helst svårigheter skall föreligga när detgäller att sätta i gång detta från sysselsättnings- och regionalpolitisk synpunktså angelägna vägprojekt. Vad var det sade i förra valrörelsen? Ombara viljan finns så kan man göra både det ena och det andra. Tyvärr verkar delsom om viljan saknas på den borgerliga kanten i fråga om den här typen avprojekt. Jaghar, herr talman, här i min hand tre lelegram som kom utskottet till hända . De är från , från kommunstyrelsen i ochfrån Fackliga central i . I finns samtliga iriksdagen företrädda partier representerade. En enhällig kommunstyrelsetelegraferar till utskottet därför att man känner oro för atl dessa pengarskall försvinna, för att det särskilda anslaget skall avvecklas och för att manicke kan sätta i gång det projekt som man har väntat på så . Jag tyckeratt det kan vara angeläget att kammarens ledamöier får höra vad mantelegraferar: "Kirunakommunstyrelse, vari alla de i företrädda partierna ärrepresenterade, har med tillfredsställelse konstaterat atl proposition lagts ommedel för vissa vägföretag bl. a. i Norrbollens län, varav en del skulle utgåför igångsättning av mellanriksvägen . Kommunstyrelsen har ställtstora förhoppningar på att denna åtgärd skall kunna innebära påbörjande avdetta för kommunen och länet utomordentligt angelägna projekt. Kommunstyrelsenser med synnerlig oro om den situationen skulle uppkomma att särskilda medelicke nu skulle stå till förfogande för vägföretagets igångsättning. Kommunstyrelsenhar därför vid sammanträde enhälligt beslutat hemställa attriksdagen måtte fatta sådant beslut atl projektet tilldelas äskade särskildamedel för igångsättning . Gällivarekommunstyrelse har skickat ett telegram och instämt i vad man har sagl iKiruna. InomFackliga centralorganisationen, där man har 8 400 medlemmar, vet man vad detinnebär att inte ha tillgång till arbeie. Man har konfronterats medarbetslöshet i den här regionen, och jag tycker atl de borgeriiga ledamöter somrepresenterar regionen verkligen bör tänka sig för, när vi skallvotera i frågan. ' Vi har här i kammaren under fiera år fört diskussioner om E6 i och , och västkusirepresentanterna har uttryckt bedrövelseöver den långa tid det skulle ta att få ur trafiksäkerhelssynpunkt och framkomlighetssynpunktbra standard på . När man nu genom alt använda medel ur det särskildaanslaget kan möjliggöra en uppsnabbning av detta ur trafiksäkerhetssynpunkt ochallmän transporipolitisk synpunkt så angelägna projekt, då vill de borgerligapartierna sätta käppar i hjulet och talar om att detta får ske genom ordinarieAMS-anslag. Förvisso kan ytterligare sysselsättningspolitiska åtgärder behövavidtagas för att garantera sysselsättningen för friställda byggjobbare iHalland och , och även vi socialdemokrater förutsätter att AMS-medelkommer till ytterligare användning för detta angelägna vägprojekt. Jagtycker att trafikutskottets värderade ordförande, som i likhet med mig kommerfrån västra , skulle ha lagil ett samtal med byggjobbarna nere påRinghals i eller med byggjobbarna vid oljeplatt-formsbyggei i ,innan utskottet fattade sitt beslut. Jag tror att iver attom möjligt tillfoga regeringen ett nederiag i då skulla ha dämpatsnågot. Om konfronterats med dessa byggnadsarbetare, så hadekanske utgången i utskottet när det gällde 200-miljonersanslaget blivitannorlunda. Hurkommer f ö. alla de borgeriiga representanter, som sedan budgetpropositionenframlades varit hos kommunikationsministern och bonat om pengarfrån det här anslaget för sitt eget län och för sin egen region, att ställa sigi dag, när vi skall fatta beslut? Det finns ju t. o. m. ordinarie ledamöter itrafikuiskottet som har uppvaktat kommunikationsministern och sagt att manbehöver pengar till från del här 200-miljonersanslaget. Elt parveckor efter det atl man varit hos kommunikationsministern och uppvaktat kanman ställa sig bakom trafikutskottets majoritet och säga nej lill anslaget! Sådantskulle kunna kallas för dubbelspel. Jag skall inle närmare uppehålla mig vid denna fråga utan ber att fåhänvisa till reservationen 2, som jag yrkar bifall till. Jagskall därefter något beröra övriga reservationer i utskottets betänkande. Förraårets riksdag beslöt på basis av elt betänkande från ett enhälligt irafikutskoitatl i skrivelse till regeringen hemställa att ell långsiktigt program för denframlida vägpoliliken skulle föreläggas . Underutskousbehandlingen av årets budgetförslag har framgått au regeringen ianslutning till den trafikpolitiska proposition som kommer att presenterasunder hösten ämnar redovisa riktlinjer för den fortsalla vägplaneringen. Mankan då förutsätta att dessa riktlinjer i vidare mån än nuvarandeplaneringsordning kommer att ta hänsyn till väginvesteringarnassamhällsekonomiska effekter och till de vidgade regional- och näringspolitiskaaspekter som läggs på samhällets investeringar i olika hänseenden. Att iett läge, där man vet att ett långsiktigt program för vägplaneringen helt ienlighet med förra årets riksdagsbeslut kommer att föreläggas höstriksdagen,på nytl skriva till regeringen och begära detta lycker vi inte är motiverat. Vihar därför reserverat oss. Vi tycker faktiskt att utskottsmajoriteien slår inöppna dörrar, och del hedrar inte . Jag yrkar bifall tillreservaiionen 1. Närdet gäller anslaget Bidrag lill drift av kommunala vägar och gator, så föreslåsdelta för nästa budgetår uppräknat med 30 milj. kr. och totalt utgöra 235,7milj. Delta anslag var till ett förslagsanslag.Majoriteten föreslår nu att man på nytt tillämpar principen med förslagsanslag.Eftersom alla övriga anslag på vägområdet är reservalionsanslag har vi inlevelat gå med på detta. Det är dock, som vi uttrycker del i vår reservaiion,angelägel att man i fortsättningen beräknar anslaget på så sätt attmedelstilldelningen svarar iriot de förutsättningar som bidragsförfatlningenanger. Anslagets medelsram skall med andra ord vara tilltagen så, attkommunerna försäkras de statsbidrag som enligt gällande regler skall utgå. Jag yrkar med dennamotivering bifall lill reservaiionen 3. Inledningsvisgjorde jag gällande alt det när det gäller medelstilldelningen tillvägväsendet i slorl sett råder enighet i utskottet. Det har bara varitdiskussioner om att föra anslaget till den ena eller andra posten. På en punkthar dock och ledamöter i utskottet velat ökaanslagstilldelningen, och det gäller anslagen till drift resp. byggande avenskilda vägar. I reservationen 4 kräver man för dessa ändamål ytterligare 11,5resp. 8,3 milj. kr. Någon borgeriig enighet föreligger dock inte, eftersommoderaterna inte har ställt sig bakom den reservationen. Under hänvisning tillvad jag tidigare yttrat om budgetlägel, och då vi från majoritetens sidaförutsätter alt man i regeringen framgent kommer att uppmärksamt följa medelsbehovelför denna viktiga del av vägnätet, yrkar jag därför bifall till utskottetshemställan på denna punkt, vilket alltså innebär avslag på reservationen 4. Slutligenskall jag med några ord beröra frågan om tullvägar, som i våråterkommer till. I reservationen 5 pläderar herrar Lolhigius och Clarkson föratt man skall införa lullvägssystemet för större genomfartsleder av typen E 3,E 4 och E 6. Genom något för mig obegripligt system skulle utrymmet förvägbyggnader bli större om ett avgiftssystem tillämpades på våra slörre vägar.Såvitt jag förslår erfordras emellertid lika mycket kapital för byggande av enväg, oavsett om den avgiftbeläggs eller inle efter färdigställandet. Vägtrafiken - kostnader och avgifier, sompresenterades 1973, behandlas olika principer av ekonomisk art när det gällerprissättning inom trafiksektorn. I betänkandet redovisas även de kostnader somfrån olika utgångspunkter kan hänföras till vägtrafiken. Dessa förslag haröverlämnats lill trafikpolitiska utredningen, i vilken bl. Denna uiredning har alltså till uppgift att pröva de här frågorna, och idet sammanhanget kommer man även in på frågan om avgiftsfinansiering avvägsystemet. Personligenhar jag dock den alldeles bestämda uppfattningen all vi bör undvikatullvägsprincipen på vägar, som bör stå till alla trafikanters förfogande. Jaghar i en tidigare debatt här i kammaren sagt, alt del inte är frågan om entrafikants ekonomi som får vara avgörande för om han skall kunna utnyttja enmodern och ur trafiksäkerhetssynpunkt bra väg. Jagyrkar med detta bifall lill utskottets hemställan under punkten 2, vilketinnebär avslag på reservationen 5. Sammanfattningsviskan man alltså slå fast alt dagens vägdebatt inte främst kommer att gälla enökning av anslagen till vägsektorn. Etl överförande av det särskilda anslagetlill ordinarie budget ger som jag inledningsvis sade inte en endakrona mer till vägarna men får i stället negativa effekter ursysselsättningssynpunkt och motverkar de regionalpolitiska strävanden, som inteminst brukar vara en aktiv talesman för. Däremot har visocialdemokrater i våra reservationer starkt understrukit vikten av enframlida stark satsning på det svenska vägväsendet. Jag vill sluta mitt anförande med atl yrka bifall till reservationerna1, 2 och 3 som är fogade till punkten 2 i trafikutskottets betänkande nr 11. Iövrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. iKristinehamn (vpk): Omdömena om förslagen till anslag till vägväsendet i årets budget ärmycket skiftande och ibland diametralt motsatta, beroende på från vilket hållde kommit. "Stor satsning på vägarna" rubricerar t. ex.kommunikationsdepartementet sitt pressmeddelande om förslagen, medan man iVV-aktuellt - som redovisar pressklipp från vägverkels informationskontor - harsatt rubriken "Sämsta anslaget ". Numenar man väl inte i VV-aktuellt - det är f ö. en ledare i tidningen somciteras - all departementet ljuger, men man menar atl den rubrik som satts ären smula i det blå, som man uttrycker sig: Vad man syftar på är del faktum attäven om anslagsökningen är betydande, så räcker inte det totala beloppet tillför att hålla samma nivå på underhåll och byggnad av vägar 1977 som 1976. De200 miljoner får borde i stället vara 400 miljoner. Visserligenär det som sagt en ledare i tidningen som citeras, men man får välförutsätta alt delar tidningens uppfattning när sakenslås upp på det här sättet. "Villkommunikationsministern försöka försvara ordet satsning så kan- ske han pekar på de 200milj. som regeringen avsatt för bl. a. li-digareläggning avregionalpoliliskt viktiga vägar", sägs det vidare i den citerade ledaren. "Men detta är en summa som även funnits till hands och somhan gärna själv delar ut till stora delar - nu senast till bl. a.Västerdalsvägen, och ." Det är hårda omdömen manhär givit ullryck för. Nuär det väl ändå så atl anslagen till vägarna gäller slora pengar, och ingen kanväl heller komma förbi att det satsas rätt stora belopp på vägar i vårt land.Trots detta har de, beroende på kostnadsstegringarna, en tendens att inte räckatill; kommunisterna vill i den situationen trycka på för att fåtill stånd en avlastning av vägnätet genom överföring av trafik från landsvägtill järnväg eller sjöfart. Säkert är det helt nödvändigt att åstadkomma ensådan överföring, om inte vägpro-blemen skall växa oss överhuvudet. Denkommande vägplaneringen är i del perspektivet en viktig fråga. Jag villunderstryka vad som sägs i reservationen 1, nämligen att hänsyn bör tas till"väginvesteringarnas samhällsekonomiska effekter och lill de vidgaderegional- och näringspolitiska aspekter som läggs på samhälletsinvesteringar i olika hänseenden". Desynpunkterna torde komma att behandlas i den kommande trafikpolitiskapropositionen. Det är helt nödvändigt att anlägga sådana aspekter påvägplaneringen liksom att samordna denna med andra trafikpolitiska åtgärder.Därför kan det ha sin betydelse atl trafikpolitiska frågor som rör helalandtrafiken las upp i etl sammanhang, inte minst då mot bakgrund av att vi kanförvänta oss atl förslag om nedläggning av vissa av SJ:s bandelar kommer attföras fram, vilket medför krav om ersättningstrafik på landsväg. Detsom vi från vpk:s sida tycker är betänkligt i den nuvarande vägpoliliken äratt etl ackumulerat behov av underhållsarbete uppstått. Enligt vägverkel hardetla ackumulerade underhållsbehov tredubblats . Behovet skulle nuvara upp i 1 800 milj. kr. Bristandeunderhåll betyder kapitalförstöring men kan också - det är alldeles uppenbart -innebära trafiksäkerhetsrisker. Del finns givetvis därför anledning att seallvarligt på situationen. Imolion 1583 har jag och några andra vpk-are visat på detta och liksom underlidigare år föreslagit att vägverkel i sin planering skall till fullo fåutnyttja anslaget till Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder och därvidanvända en del av dessa medel till underhållsarbete. Reservationen 2 geryttryck för motionens syfte och understryker alt behovet av underhållsarbetenmåste uppmärksammas. Enspeciell diskussion har uppstått om det s. k. särskilda anslaget. Detspeciella är kanske att några fackliga förbund gått in i diskussionen -, Statstjänstemannaförbundel och Svenskaar-beisledareförbundei med instämmande i krav att de 200 miljonernapå särskilda anslaget skall överföras på ordinarie stal. genom att ställa sig bakom regeringen och dess intention att200-miljonersanslaget skall fördelas efter samråd mellan AMS, vägverkel ochregeringen. Bakomframställningarna från de fackliga organisationerna på den slatliga sidanligger oron för att antalet anställda skall skäras ned genom attkostnadsstegringarna leder till att anslagen inte räcker till. harockså betonat personalsituationen och sagl att antalet anställda avsådana orsaker minskat med 2 440 personer. har vidare framfört sin besvikelse över att det inte sker någonförnyelse av fordons- och maskinparken. Det är beklagligt att alltmermåste ägna sig åt inhyrning, säger förbundet. framhäver i sin tur att ordinariepersonal har bättre anställningstrygghet än Byggnadsarbetareförbundelsmedlemmar. Förbundet menar atl om de 200 miljonerna på det särskilda anslagetförs över på ordinarie stal innebär del all ett stort antal av förbundetsmedlemmar inte kommer alt kunna beredas arbete. Detär beklagligt att något av en facklig tvist skall behöva uppslå i det härsammanhanget, men de olika förbundens agerande är naturligtvis förståeligt medhänsyn till deras respektive intressen. Närden motion skrevs på vilken mill namn står först var vi medvetna om t. ex.Statsanställdas förbunds uppfattning - den har f ö. berörts i motionen. Trotsdetta har vi i vårt motionsskrivande inte velat gå så långt som lill attföreslå att del särskilda anslaget skulle försvinna, vilket skulle blikonsekvensen om medlen fördes över på ordinarie stat. Den karaktär detta anslaghar och det syfte som det enligt departementschefen skall ha - alt inriktas påarbeten som är på en gång från sysselsättningssynpunkt värdefulla ochvägpolitiskt angelägna - har vi uppfattat som så betydelsefullt att anslagetbör vara kvar. Svenska byggnadsarbetareförbundets skrivelse understryker väldet motiverade i en sådan uppfattning. har också redovisat andraskrivelser som stöder denna uppfaltning. Däremottyckte vi - och det är en åsikt som också de borgeriiga har givit uttryck för isina lidigare motioner - atl vägverkel från början bör vara med i planeringenav hur pengarna skall användas. har även uttalat sig för en sådanordning. Med tanke på detta betraktar jag det som något anmärkningsvärt attkommunikationsministern på etl så uppseendeväckande sätt har kastat ut konkretaförslag för medlens användning utan att höra . Att det sägsatt förslaget skall ligga lill grund för fortsatta överläggningar mellanregeringen, och har inte helt förtagit det intrycket. Närdet gäller frågan om situationen för personal uttrycks ireservaiionen 2 den beslämda uppfatlningen att det med anledning av åretsbudgetförslag inte får bli aktuellt med någon friställning av arbetskraft. Vireservanter förutsätter emellertid att om ytterligare medel erfordras för attuppnå en rationell användning av tillgänglig arbetskraft får regeringen fördetta anvisa medel på tilläggsslat. Ett sådant förfaringssätt bör kunna lösaåtskilliga av de problem som och de anställdasorganisationer har atl brottas med. Även i del sammanhanget är det viktigt attunderstryka behovet av att underhållsarbeten kommer till stånd. harnaturligtvis alltid ambitionen att upprätthålla den s. k. servicenivån. Omdenna sänks kan framkomlighet och även trafiksäkerhet påverkas menligt. Jagvill dock än en gång poänglera alt vi motionärer betraktar underhållsarbetetsom det viktigaste inslaget i vägverksamheten . Med hänvisning till vad jag här har sagt yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2 och 3 vid detta belänkande, I övrigt yrkar jag bifall tillvad utskottet hemställt i denna del av betänkandet. iGöteborg (fp): Det betänkande som nu behandlar tar inte bara upp frågorna omanslagen på driftbudgeten inom område utan ocksåöver 40 moiioner från ledamöter av denna kammare - motioner som är myckelintressanta och som utskottet har ägnat stor uppmärksamhet. Vidbehandlingen av den här frågan är det tre punkler som framför allt har tagitupp vår lid och som har resulterat i att utskotlsmajoriteten, bestående avrepresentanterna för , och moderata samlingspartiet,har kommit atl stå emot en minoritet av socialdemokrater och kommunister ifråga om vägpoliliken. Jagvill först ta upp den punkt där jag verkligen är förvånad över atl utskottetinte kunnat ena sig, nämligen frågan om det s. k. särskilda anslaget på 200milj. Här är en uppdelning av det här slaget inle på något sätt naturlig.Det är inte fråga om socialism kontra icke socialism. På majoritetens sida stårnämligen statens vägverk och de fackliga organisationerna på vägområdet,framför allt . Det finns alltså goda socialdemokrater påbåda sidor. Därför är del ganska naturligt att det inte finns någon strävanatl, såsom sade, lill varie pris försöka få regeringen all lidanederlag. Man har även på socialdemokraliskt håll sett olika på fördelningen avdet här anslaget. har alltså ingenling med politisk ideologiatl göra. Del gäller, som jag ser det, om vi skall föra en rationell vägpolilikeller om vi i viss mån skall acceptera etl ministerstyre på det här området. Bakgrundenär, som framgått av vad och i harsagt, atl regeringen redan för /75 föreslog att ett särskiltanslag på 200 milj. kr. skulle ställas till regeringens förfogande "atldisponeras för särskilda insatser i fråga om drift och byggande av statligavägar när detla är motiverat av konjunkturpolitiska eller andra skäl". Sanningenär emellerlid att regeringens förslag aldrig bifallits i den formen. Riksdagenhar i stället enhälligt sagt, att "anslaget bör till fullo få utnyttjas avvägverkel" och atl verket får i uppdrag alt planera sinverksamhet med hänsyn till detla. Dessutom säger i sitt enhälligauttalande: "Del bör vidare ankomma på atl göra fördelningen mellande olika anslagen." Denredovisning som reservanierna har på s. 38 i utskottets betänkande är korrektså långt som man går där, nämligen att man förutsätter alt anslaget till fulloskall få utnyttjas.