prot · FZ0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr14 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 299 Nej - 15 9 protokoll 1975/76:423 Marknadsföringslag, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av herrar Regnéll och Hovhammar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Regnéll begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkandet nr 14 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 265 Nej - 49 Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottetshemställan i betänkandet nr 14 mom. 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 6 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till I:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 7 av m. fl. samt 3:o)reservationen nr 8 av herrar Regnéll och Hovhammar, ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåfru begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendenäringsutskottets hemställan i betänkandet nr 14 mom. 12 antar reservationen nr7 av m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 8 av herrarRegnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösta för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr14 mom. 12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä fruOskarsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Marknadsföringslag, m. rn. Propositionergavs pä bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 9 avherr m. fl. samt 3:o) reservationen nr 10 av , ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåfru begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets Nr 42 mening för sig. den Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och god- 11december 1975 känd: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 14 mom, 13 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 9av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä fruOskarsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 11 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr14 mom. 15 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 11 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 12 avherrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 14 mom. 16 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 12 av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRegnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 12 Medelstillskott till Föredrogs näringsutskottets betänkande 1975/76:19med anledning av propositionen 1975/76:66 om medelstillskott till SvenskaUtvecklingsaktiebolaget jämte motioner. I propositionen 1975/76:66 (industridepartementet)hade regeringen föreslagit att till Medelstillskott till SvenskaUtvecklingsaktiebolaget på tilläggsstat I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 under trettonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 40 000 000kr. I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1975/76:120av m, fl, (m), vari hemställts att skulle 1. avslå regeringens hemställan om40 milj, kr, som medelstillskott till (), 2. hos regeringen begära förslagom hur SU:s kris skulle lösas och i enlighet med vad som i motionen sagts deanställdas långsiktiga ar-betstrygghet befrämjas, 3. uttala att en ny proposition borde innehållabalansräkning och resultaträkning och en över huvud taget klar och öppenredovisning av SU:s ställning. 1975/76:121av i (fp), vari hemställts att vidbehandlingen av propositionen 1975/76:66 gjorde i motionen föreslagetuttalande. 1975/76:122av m. fl. (c), vari hemställts att uttalade 1. att de i motionen framfördasynpunkterna övervägdes vid utarbetandet av aviserat rekonstruktionsförslagbeträffande samt 2. att rekonstruktionsarbetetbedrevs i nära kontakt med den pågående utredningen angående styrelsens förteknisk utveckling (STU) verksamhet, samt 1975/76:123 av herrar () och iÖrebro (fp), vari hemställts att uttalade 1. att inågon form borde ingå i Statsföretagsgruppen, 2. att den fortsattarekonstruktionen av företaget borde finansieras genom försäljning avdotterbolag samt genom kapitaltillskott från Statsföretag, 3. att borde ges bättreinsyn i den statliga företagssektorn i enlighet med vad som anförts i motionen. 1. attriksdagen skulle a) med bifall till propositionen1975/76:66 och med avslag på motionen 1975/76:120 yrkandet 1 tillMedeltillskott till pä tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 under trettonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , b) med anledning av motionen1975/76:121 i ifrågavarande del, motionen 1975/76:122 och motionen 1975/76:123yrkandena I och 2 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anförtom fortsatt rekonstruktion av , c) avslå motionen 1975/76:120yrkandena 2 och 3 i den mån de inte tillgodosetts enligt utskottets hemställanunder B, d) avslåmotionen 1975/76:121 i övrigt, 2. att skulleavslå motionen 1975/76:123 i vad avsäg den statliga företagssektorn i allmänhet (yrkandet 3). Reservation hade avgivitsav herrar Hovhammar (m) och () som ansett att utskottet under 1 borthemställa att skulle a) med bifall till motionen1975/76:120 yrkandet I avslå propositionen 1975/76:66, b) med bifall till motionen1975/76:120 yrkandena 2 och 3 hos regeringen begära nytt förslag rörandeSvenska Utvecklingsaktiebolaget, c) avslå motionen 1975/76:121,motionen 1975/76:122 och motionen 1975/76:123 yrkandena I och 2 i den mån dessamotioner inte tillgodosetts enligt hemställan under b. När Utvecklingsbolaget bildades , hade regeringen flera motiv fördenna sin skapelse. Ett första skäl var att "produkter, metoder och systemsom var angelägna för samhället, skulle komma fram sä snabbt som möjligt och fåen från teknisk och kommersiell synpunkt tillfredsställande utformning".Det där låter fint, men resultatet har inte blivit lika fint. Detandra motivet var att "effektivisera de företagsekonomiska förutsättningarnaför statliga företag och affärsdrivande verk". Det låter också fint menUtvecklingsbolaget har inte lyckats effektivisera ens sin egen verksamhet, änmindre någon annans. Dettredje skälet var att "man genom ett statligt utvecklingsbolag skullekunna skapa bättre förutsättningar för exploatering av innovationer gjorda avanställda vid statliga myndigheter och företag". Det låter fint men attdöma av vad som hänt görs det inte några sådana innovationer eller också hardet statliga utvecklingsbolaget endast lyckats förfuska dem. Detfjärde skälet var att skapa "ytterligare en kanal för utveckling ochexploatering av innovationer speciellt inom mindre företag samt av enskildauppfinnare och forskare". Det låter fint men uppgiften är avUtvecklingsbolaget olöst. Denfemte anledningen var att "avkastningen av forskning och industriellutveckling (skulle) komma att utgöra en väsentlig del av förmögenhetsökningeni landet" och att "samhället (borde) få möjlighet att tillgodogörasig en del av denna förmögenhetstillväxt". Åtminstone i socialistiska öronlåter detta fint men vad samhället nu i stället får dela på är den omfattandeförmögenhetsminskning som uppstått genom de stora förluster Utvecklingsbolageti sin karriär har åstadkommit. Hurstora är då dessa förluster? Ja, det kan finnas olika sätt att räkna beroendepå hur bolagets finansiella ställning nu bedöms och hur en del favörer bolagetfått genom statliga beställningar värderas. Men förlusterna kan i runt taluppskattas till 100 milj. kr. Det innebär att man förbrukat inte mindre än detdubbla aktiekapitalet. Att förlusterna är såstora i förhällande tillaktiekapitalet äranmärkningsvärt,eftersom lagen säger attlikvidationsbalansräkning skall upprättas redan när två tredjedelar avaktiekapitalet förbrukats. Sker inte det, innebär det att styrelseledamöternastår personligt ansvar för bolagets åtaganden. Styrelseledamöterna är nualltså personligen ekonomiskt ansvariga för bolagets förbindelser. Närvi pekar på förlusterna bör det också framhållas att tanken varitatt bolaget skulle drivas med lönsamhet som mål. I statsutskottets utlåtande1968:131 sägs att bolaget skall ha en kommersiell inriktning och förutsättsuppnå tillfredsställande lönsamhet. I propositionen 1974:54 understryksUtvecklingsbolagets kommersiella inriktning. Industriministern säger t. ex. attprojekturvalet skall "bestämmas av projektens marknadsmässigaförutsättningar" och att "utvecklingsbolaget borde även framgentarbeta utifrån kravet pä lönsamhet". i den nu aktuellapropositionen som man inte längre understryker detta med lönsamhetskravet, mendet har ju sina alldeles speciella anledningar. TillUtvecklingsbolagets leverne hör också att ägaransvaret skiftat på ettanmärkningsvärt sätt. När bolaget bildades ställdes det underindustridepartementet. Den överfördes det till Statsföretag. DenI överfördes det till industridepartementet. Den 1 januari 1976överförs det uppenbarligen till Statsföretag. Hur förklarar man då att man pådetta sätt skyfflat bolaget fram och tillbaka? Införflyttningen 1972, då man alltså flyttade frän Statsföretag tillbaka tillindustridepartementet, angav regeringen att ägaransvaret borde ligga direktunder industridepartementet, enär "härigenom understryks bolagetsutvecklingskaraktär". föreslår utskottet att bolaget skall föras tillStatsföretag igen. Anledningen sägs vara att "Statsföretag får därigenomen utvecklingsenhet, något som ter sig nödvändigt för koncernen".Argumenten skiftar - precis som det passar sig. Ett andra motiv som angavs 1972för att flytta Utvecklingsbolaget till industridepartementet var attStatsföretags ekonomiska resurser ansågs så begränsade att de inte medgav"ett uppfyllande av gällande målsättning för utvecklingsbolaget".Men hur är det nu då? Ja, Statsföretags ekonomiska resurser är nu meraansträngda. Det är inget system alls utan ord, bara ord i tankegångarna.Argumentationen är lika förvirrande som Utvecklingsbolagets verksamhet. Utvecklingsbolagets verksamhet är ett flasko, varken mer eller mindre.Med det vill jag inte nedsätta de ansträngningar som gjorts av de anställda ibolaget och dotterbolagen. Det är den socialdemokratiska näringspolitiken somdrabbats av ett fiasko. Berusade av ord och socialistiska visioner startar manpå lösa boliner en verksamhet. Man travar de goda motiven ovanpå varandra ochintalar sig att ett sådant bolag genom att det är statsägt besitter särskildaförutsättningar. Gång på gång talar man i propositioner och utskottsutlåtandenom den "exklusiva kapacitet" som Utvecklingsbolaget tänks besittaoch som tros bestå i "god kännedom om behovens karaktär och utvecklinginom den samhälleliga sektorn i allmänhet". Men allt detta har visat sigvara bara det prat det är. Verklighetenär socialdemokraternas fiende. Men man låter sig inte nedslås. I propositionen1971:139 anslår man mera pengar till Utvecklingsbolaget och ser då "enbekräftelse pä riktigheten i vissa av de bedömningar som låg bakomutvecklingsbolagets tillkomst". Man säger att det är "angeläget attutvecklingsbolaget befäster sin ställning som ett vitalt organ förutveckling", och i det nu aktuella utskottsbetänkandet framhåller man somsagt att Statsföretag nu skall få "en utvecklingsenhet, något som ter signödvändigt för koncernen". Trosvisshetenkommer också till uttryck i socialdemokraternas nya näringspolitiska programsom just antagit. Där säger man att det är viktigt att pengarsatsas i "konkreta utbyggnadsplaner vilka överensstämmer mednäringspolitikens målsättningar". uppnå genom"etablering eller nyförvärv av särskilda utvecklingsbolag". Ja, ärdet statliga utvecklingsbolag som skall vara motorn i svenskt näringsliv, blirdet inte mycket av utvecklingen. När man talar om "etablering ellernyförvärv" av utvecklingsbolag förefaller det dessutom som om man inte ensvisste att staten redan har ett utvecklingsbolag. Och det kanske man ocksåhelst vill glömma. Det är för övrigt inte uteslutet att man faktiskt glömt det,eftersom man uppenbarligen inte haft någon större inblick i hur illa ställt detär i detta bolag. Åtminstone glömde socialdemokraternas näringspolitiska grupp,i vilken bl. a. ingick, att tala om för s-ombuden hur läget är iUtvecklingsbolagets verksamheter. Detta,att man glömde meddela s-ombuden elände, för oss över tillett annat problem. En tanke med statlig företagsamhet är ju att det skall varafull insyn för svenska folket. Men ack vad illa ställt det är pä den punkten! Desocialdemokratiska ombuden fick som sagt inte veta något. De moderata ombudenvid vår partistämma i fick en något bättreinblick men alls inte beroende på någon öppenhet i den socialdemokratiskanäringspolitiken. I ett näringspolitiskt anförande som jag höll vid stämman denII oktober konstaterade jag att Utvecklingsbolagets ställning var prekär. Lätmig citera ur mitt anförande: "Bolagethar åstadkommit en sak, nämligen mycket stora förluster. Läget förUtvecklingsbolaget är krisartat. Den balanserade förlusten var vid utgången av1974 inte mindre än 26 milj, kr. blir det ytterligare mycket kraftigaförluster. Antagligen är läget sä dåligt att bolaget enligt lag borde träda ilikvidation. Men det fick de socialdemokratiska kongressombuden inte vetatrots allt skryt om "öppenhet." Detförhållandet att jag kunde göra dessa iakttagelser berodde alls inte på att detnågonstans fanns något sådant att läsa i offentligt tryck. Tvärtom!Ridningsskriverierna började , och propositionen kom påriksdagens bord först . Denofficiella slutenheten framgår också om man granskar boksluten. Det har nubekräftats i industriministerns proposition att siffrorna i redovisningenfriserats. I propositionen sägs följande: "Utvecklingsbolaget har vidarebland sina tillgångar i balansräkningen vissa poster som har ett lägrevärde än det bokförda. Det härav medförda nedskrivningsbehovet har beräknatstill 22,5 milj. Det är med förlov sagt helt fantastiskt att bolagethar bokfört luftposter motsvarande inte mindre än halva aktiekapitalet. Någonledning får man inte heller om man tittar i publikationen för1975. Den kom nästan som den proposition där industriministern avomständigheterna tvingades avslöja krisen. Men i skriften om Statliga företagsägs inte ett ord om Utvecklingsbolagets svårigheter. Den information som gesär vilseledande pä ett skandalartat sätt. I det avsnitt där man behandlarUtvecklingsbolagets ekonomi sägs att "uppbyggnaden av nya produktområdenhar fortgått" och att "den totala aktiviteten inomföretagsgruppen har därmed väsentligt ökat". Om dotterbolaget , somgjort enorma förluster, sägs det att man skall "väsentligtutöka personalen". Dä hör det till historien att detta bolag i ställetstår inför en personalminskning. Bristenpå öppenhet kännetecknar även den proposition som lagt fram.Det är minst sagt skandal - det är inte ett för starkt ord - att regeringen kankomma till och begära 40 milj. kr. för att stoppa in i ett statligtförlustbolag utan att i propositionen ta med ens en vinst- och förlusträkningoch en balansräkning för bolaget i fråga. Det är åtminstone ett sundhetsteckenatt utskottet finner det beklagligt att behöva besluta utan en mera ingåenderedovisning av företagets förhållanden. Ändå gör man det och då med hänvisningtill att man i utskottet fått kompletterande redogörelser, som det heter. Menhur är det då med alla de riksdagsmän som inte är med i näringsutskottet - ochsvenska folket? De som i om kommer att forma sig till enmajoritet fattar beslut rakt ut i luften. Det hela är en parodi på att fattabeslut. Utvecklingsbolagetsmisslyckande är ett fiasko för den socialdemokratiska näringspolitikensgrundidé, men det är också ett personligt fiasko för industriministern. Denbristande redovisningen är hans ansvar. De miserabla ekonomiska förhållandenaär också hans ansvar. Det är som själv överförtUtvecklingsbolaget från Statsföretag till industridepartementet.Utvecklingsbolaget har legat direkt under hans domvärjo utan att han på ettrimligt sätt tycks ha följt med utvecklingen för att sätta in motåtgärder. 1augusti hade jag, trots att jag är en utomstående bedömare, klart för mig attsituationen i Utvecklingsbolaget var katastrofal. Industriministern har enderavarit sä inkompetent att han inte skaffat sig rimlig inblick eller också varitså inkompetent att han inte satt in motåtgärder . Nuär ju inte vem som helst. Hans ställning i regeringen äruppenbarligen stark. Desto större är därför hans ansvar, när det nu kan görasgällande att hans ekonomiska vidlyftigheter och lättsinne i en del sammanhanghar blivit helt jämförbara med företrädarens på industriministerposten. Jagtror för min del att reser och far för mycket. Han borde läggaav att vara handelsresande i olja och kol och stanna hemma för att sköta destora uppgifter som verkligen hör till hans ansvarsområde. Vadvill då göra i det läge som uppkommit? Ja, det kanske finnsanledning först och främst att ordentligt peka på sakförhållandena för attsvenska folket skall dra rätt slutsatser om vad resultatet skulle bli medallt mera socialiseringar och planhushållningar i socialdemokratisk och i RuneJohanssons regi. Det är denne man. som inte ens kan klara ett litetutvecklingsbolag i industridepartementet, som begär att han skall få ge sig ini och styra och ställa allt mera i näringslivet. Så t. ex. vill han in i demycket välskötta svenska läkemedelsföretagen för att förbättra deras utvecklingoch expansion. Det anser Jag riskabelt. Vadsedan gäller Utvecklingsbolaget mera speciellt vill Jag också påminna om attvi moderater nu inte yttrar oss i något efterklokhetens tecken. Vi har frånbörjan varnat mot vad som skulle komma att hända och som också har hänt. Vireserverade oss mot det ursprungliga beslutet och mot de upprepade beslut omkapitaltillskott som har fattat. Vi reserverar oss nu också motförslaget att ge Utvecklingsbolaget ytterligare 40 milj. kr. Strävandenamåste nu gå ut på att fä de olika rörelsedrivande dotterbolagens verksamheterpå en stabil bas och därmed ge personalen fortsatt arbete. Detta kanman antagligen bäst göra genom att överlåta verksamheten till andra företag mednäraliggande produktion. Själva moderbolaget skulle sedan kunna avvecklas. mån det ekonomiska läget är så dåligt att dessa rekonstruktioner fordrarvisst tillskott av friska pengar, får industriministern återkomma med ettsådant förslag, men en saneringsplan skall föreligga innan vi kan gå med på attställa några pengar till förfogande. Näringsutskottetavstyrker vårt förslag. Utskottet anger som motiv följande: "OmUtvecklingsbolaget inte får det aktieägartillskott som föreslås ipropositionen blir följden, såvitt kan bedömas, att bolaget tvingas inställa betalningarna och träda i likvidation." Omdetta finns det både det ena och andra att säga. Först och främst är detanmärkningsvärt att pengar begärs hos så sent - man anser att manredan är i ett extremt krisläge och måste gå i likvidation inom fjorton dagar.Jag upprepar vad jag sagt att enligt lag skullelikvidationsbalansräkning ha upprättats i Utvecklingsbolaget för länge sedan,och långt borde industriministern ha vetat hur läget var ochvidtagit lämpliga åtgärder,- Dethar han åsidosatt. Om läget nu är så krisartat bör också bolaget träda ilikvidation. Det innebär inte, det vill jag starkt understryka, att deanställda kommer i trångmål - antagligen tvärtom. Vad det innebär är att ettrekonstruklionsförfarande inleds. De som lånat ut pengar tillUtvecklingsbolaget utan fullgod säkerhet får ta vissa förluster. Styrelsen, sominte upprättat likvidationsbalansräkning, får ta sitt personliga ansvar.Allt detta tillhör spelets regler. Jag har velat ägna denna fråga en viss uppmärksamhet eftersomsocialdemokraterna sä mycket talar om hur bra det skall bli med socialiseringoch planhushållning. Jag är starkt medveten om att det i det enskildanäringslivet begås missgrepp och att företag där går över styr. Men i de socialdemokratiskavisionerna och i de ordrika uttalandena vilar inga skuggor över ettsocialiserat näringsliv. Det är därför mörkret över Utvecklingsbolaget är såupplysande. Jag ber att få yrka bifalltill reservationen. Huvudpunkten i det betänkande vi just nu diskuterar är förslaget attlämna 40 miljoner som medelstillskott till . Demedlen skall användas i en rekonstruktion av bolaget som bör ske utan risk förlikvidation och utan likviditetsbrist. Det slutliga förslaget om hurrekonstruktionen skall se ut kommer att läggas fram senare i vår. Närdet gäller kapitaltillskottet är samtliga partier i näringsutskottet medundantag av eniga om att tillstyrka. ensamma ärberedda att medverka till att bolaget kanske träder i likvidation ochavvecklas. Beträffandede anställda i dotterföretagen är den moderata reservationen ytterstkategorisk.