prot · FZ09107 · 1975-12-31 00:00:00 — Vii moderata samlingspartiet har en hell annan ideologisk utgångspunkt Vi anseratt det privata markägandet är en väsenllig faktor i samhällel. Vi vet genomundersökningar och av egen erfarenhet via kontakt med människor att dessa haren önskan alt äga mark. Närdel gäller den bofasla skärgårdsbefolkningen, som ofta har alt skaffa sigutkomslmöjligheter genom kombination av olika näringsgrenar, tycker vi all delär en olycklig begränsning att del inte skall finnas möjlighet att utnyttja detspeciella skärgårdsstödel för anskaffning av mark eller annan fasl egendom. Detkan ju vara så att exempelvis en skärgårdsfiskare vill - vilket i andra fall ärmöjligt - bygga en fritidsby i privat regi. Givelvis vill man då inle göra detunder så osäkra förutsättningar som gäller vid arrendeavtal eller tomträtt Delär mycket tryggare i sådana fall att verkligen ha äganderätt lill marken. Jagiror inle att människor i särskilt stor omfattning skulle utnyttja stödformenför inköp av mark, men i de fall då detla skulle aktualiseras anser jag alt detvore olyckligl, om den möjligheten inte skulle finnas i fortsättningen. Därförber jag, herr talman, alt i detta avseende få yrka bifall till reservationen 1. Jagvill också säga någonting om reservationen 3 angående det regionalpoliiiskastödet. Sakståndpunkterna mellan å ena sidan utskotlsmajoriteten och å andrasidan reservanterna - som i det här fallet är moderata samlingspartietsrepresentanter - är inte stor, men majoriteten vill inte göra något uttalande,utan vill avvakia kommande överväganden rörande stödområdena och dessasutformning. 1 delta fall anser vi att frågan inte nödvändigtvis behöversammankopplas med en framtida översyn av regionalpolitiken. Vi har i en molionyrkal atl skärgårdsområdena i dessa avseenden skall behandlas som om de tillhördet inre stödområdet Observera här all vårl förslag inte är atlskärgårdsområdena skall inräknas i inre stödområdet, utan att vi bara vill haen rekommendation om att de när del gäller sysselsällningslöd skall kunna behandlasi enlighel med de regler som gäller inom det inre stödområdet vilkel innebärall exempelvis sysselsällningslöd skall kunna ulgå utan atl del sker i sambandmed utbetalandet av annal regionalpoliliskt stöd. Jagtycker all utskotlsmajoriteten här har visat en onödig formalism. Har man enverklig vilja att åstadkomma förbättrade förhållanden, kan man ocksä göra det.Vi skall vara medvetna om all det krävs väsentliga insatser för att del skallbli effekt och för att vi skall kunna åstadkomma förbättrade förhållanden förden bofasla skärgårdsbefolkningen. Skärgårdsstödel är ju inte av någon storomfalining - del gäller alltså 2 milj. kr. - varför man verkligen börse till alt reglerna inte blir för "trånga". Jag menar med detta altdet finns utomordenligt starka skäl för vad som har framförts i reservationen3, och jag ber, herr talman, att fä yrka bifall även till den reservationen. , m. m. , m. m. Sedankommer för moderata samlingspartiets del reservaiionen 5 angående förslag omett förenklat planförfarande. Departementschefen har uttalat sig för etlförenklat planförfarande när det gäller ärel-runt-be-byggelse. I det fallet harvi exakt samma mening som departementschefen, men vi har tyckt att någon formav förenklat planförfarande även skulle kunna gälla för frilidsbebyggelse. Detborde ju vara en naturlig utveckling i de kombinerade skärgårdsförelagen, somägnar sig ät uthyrning av fritidsstugor, vilka i så fall kommer att uppförasnaturligt i anslutning lill den permanenta bebyggelsen, där man i många fallkanske kan utnyttja "gamla planer" från den tid då planer över huvudlaget inle var uppfunna - del finns ju gamla husgrunder kvar osv., och man vetvad tidigare bebyggelse har funnils. Den lidigare bebyggelsen har ofta funnilsdär den på ett naturligt sätt har kunnal smälta in i miljön. Här borde det alltsåäven när det gäller fritidsbebyggelsen finnas möjligheter att ha förenkladeformer. På det viset skulle den bebyggelsen underiättas. Jag vill inte gärnaanvända ordel exploatering, eftersom vi är överens om att skärgården inte skallexploateras så att man där får en bebyggelse som blir alltför dominerande ochfår miljöstörande effekter, men vi bör vara medvelna om all det på de flestahåll i skärgården rör sig om så stora arealer atl del mycket väl finnsmöjligheter att där ha en rimlig fritidsbebyggelse. Genomelt förenklat planförfarande skulle man kunna ha fritidsbebyggelsen spriddinom skärgårdens arkipelag och inte gå en sådan väg att man får storafritidskoncenlrationer med en utomordentligt stark förslitning inom ell visstområde, medan övriga områden blir reserverade för det vanliga friluftslivet. Vianser att det röriiga friluftslivet och del permanenta friluftslivet inte skallvara skilda ät till lokal utan det är bättre att de sä att säga går in ivarandra. Meddetta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall till reservationen 5 tillutskottets betänkande. I detta anförandeinstämde (). i (vpk): Jag hoppas att kammaren, som är lika välbefolkad som en kommun iyttersta skärgården, ursäktar att jag börjar mitt anförande med att kommenteraden föregående talaren. Det är svårt att gå förbi det HerrKrönmark lalar för sin reservation nr 1 och nämner förslag om ettstatligt stöd till anskaffning av mark inom skärgården - framför allt förindustriändamål, kan man förmoda. Sedan går över till alt lala ommarkpolitik modell socialdemokraterna och menar alt man där framför alll hävdarett kollektivt ägande. Sedan kommer det fram alt skärgårdsborna skall hamöjlighet atl sälja mark i den omfattning som de själva vill. Jag tycker attdet illustrerar den moderata inställningen till politiken i skärgården alt manskall ha statligt stöd för att köpa mark ochatl man fritt skall få sälja mark. Dethar ju förekommit en hel del diskussioner om skärgårdspolitik tidigare utanförriksdagen, och då har klart markerat att de vill atl kommunernasplanmonopol skall avskaffas och att markägarna skall ha rätt att försälja marklill fritidsändamål osv. Del är då etl stilenligt komplement att nuvill ha statligt stöd för anskaffning av mark. När jag så kommer in pä propositionen vill jag först säga atl del ärbra att det nu föreligger en proposiiion. Innehållet är också i storutsträckning bra. När det gäller att definiera begreppet skärgård harpropositionen gett det en snäv innebörd. Man menade att begreppet skärgårdenbart skulle gälla öar som saknade fast landförbindelse. Utskottet har gåttemot förslaget i proposilionen på den punkten och sagt alt man kan tänka sigandra tolkningar och ett mera fiexibelt system. Vi inom vpk tycker att det ärbra alt utskottet har kommit fram lill den uppfattningen, för det är ju käntalt man inle kan särskilja uttrycket skärgård så enkell - genom att säga detskulle handla om huruvida det finns en fast landförbindelse eller inle.Skärgården är elt mycket vidare begrepp. Detnegativa som har hänl och som är bakgrunden till att det föreligger enproposition är avfolkningen av skärgården. Del är en oerhört kraftigbefolkningsavtappning som skett inom skärgården och kustområdena, och vad detnu gäller är atl ge den kvarvarande befolkningen rimliga existensmöjligheter.Dessutom borde syftet vara att vända befolknings-strömmen. Desysselsättningsfrämjande åtgärder som föreslås i propositionen är ettvärdefullt komplement när det gäller att trygga sysselsättningen i skärgården.Vi tror atl grundstommen i en sådan sysselsällning ändå måste vara statligindustriverksamhet. I proposilionen föreslås en mängd stödåtgärder av olikaslag, men de baseras alltid på att privata industrier skall ta hand om stödetoch skapa sysselsättning. Vi tror för vår del atl det vore bättre om statengick in direkl och skapade sysselsättning genom industrier ochindustribeslällningar ule i skärgården. Avgörandeför industriernas utveckling i skärgården är fraklmöjlig-heterna. Vpk harpåpekat förhållandena för kustfrakien och småtonnaget, som befinner sig i etlträngt konkurrensläge. I utskottsbetänkandet säger man att denna fråga ärföremål för en trafikpolitisk uiredning och all man alltså inte nu behöver taställning. Vi tycker all det är för vagt sagt och att del behövs kraftfullareåtgärder. Utövandetav de traditionella näringarna fiske, jord- och skogsbruk är förknippat medägandet av jord och fiskevatten. Framför allt i skärgårdsområdena utanförstorstäderna har den kapitalistiska spekulationen i dessa naturtillgångar lettlill alt betydande jord- och valtenarealer ligger improduktiva. Vi syftar påatt det finns enskilda ägare till stora markområden och stora fiskevatten sominle ulnyttjar dessa tillgångar för näringarnas skull utan enbart sommarkinnehav. , m. m. , m. m. stiftning kan de regionalaoch kommunala organen bara konstatera att det förhäller sig på detla säll, menman kan inte ändra på förhållandena. I propositionen framhålls kommunernas ochlandslingens ledande roll i skärgårdspolitiken, men när det gäller att ändraägande- och brukningsrätten till jord och vatten saknar kommuner och landslingsåväl instrument som medel härför. Fleraviktiga problem för skärgårdsbefolkningen las inte upp i propositionen. a. skolfrågorna, hälsovårds- och sjukvårdsfrågorna. Det sägs juhell klart i lagstiftningen att kommuner och landsting handlägger dessa frågoroch har ansvaret för dem. Men här behövs särskilda insatser. Tillgången spelar stor roll för etl skärgärds-samhälles möjligheler att överleva.Om man lägger ned skolan på en skärgårdsö, så märker man attsamhället dör ul. Det är alltså nödvändigt med ökade insatser för atl bevaraoch utveckla skolväsendel i skärgårdskommunerna. Tillgängentill hälso- och sjukvård är sämre i skärgärden än i andra delar av landel. Delär också här sjukvårdshuvudmännen som har ansvaret Men lika fullt behöverskärgårdsbefolkningen extra åtgärder för att fä en helt utbyggd sjukvärds- ochhälsoservice. Det är då rimligl atl slaten går in med särskilda åtgärder föratt se lill att del blir möjligt för kommuner och landsting, som har enansträngd ekonomi, att leva upp till sill ansvar. Tillgångenpå dagligvaror spelar stor roll för möjlighelerna atl bevara och utvecklaskärgårdssamhällena. Det är alltså enligt vpk:s mening nödvändigl med särskiltstöd för att hindra butiksdöden i dessa områden. Vi menar atl det kan ske genomsärskilda insalser från staten i form av bidrag till affärsrörelser som gerskärgärdsborna tillgång till dagligvaruhandel. Etlytteriigare krav i vpk:s motion med anledning av propositionen gällermöjligheten till vad vi kallar projektstöd för att minska kostnaden förva-anläggningar i skärgårdskommunerna. Stora kostnader är förknippade meddetta, och det är inte jämförbart med vad som förekommer i landet i övrigt. Delhandlar om slora sprängningskostnader, om avloppsreningar och annat, och därfordras betydande investeringar. Vi menar att det är angeläget med ettsärskilt bidrag härvidlag. Meddetta vill jag, herr lalman, yrka bifall lill reservationerna 2, 4 och 6. () kortgenmäle: Att i inte har samma uppfattning som jag gav lillkänna i fråga om markpolilik är i och för sig ingen överraskning utan är hellnaturiigt. Jag tycker i alla fall att yttrande bör föranleda ettgenmäle. menar alt vi moderater är för ell statligt stöd till köp av mark men atlvi också är för att man skall ha frihet atl sälja mark. Jag förordar mycketrikligt att man just i de här speciella lägena, då del gäller att åstadkommautkomslmöjligheter för den fasta befolkningen i skärgården, skall kunna gestatligt stöd lill förvärv av mark. Och när det sedan gäller friheten all säljamark, så O,K, - del skall finnas frihet att sälja mark, men vi har enfastighetsbildningslag och många instilul som gör alt det inte blir fråga omohämmad handel med mark, utan det sker under samhällets kontroll. Detär för mig inte upprörande att en skärgårdsbo som äger etl markområde ocksåskall kunna sälja detla, exempelvis för fritidsbebyggelse, även om jag tror attdet inte kommer alt bli så vanligt Det finns så att säga inget naturiigtincitament för detta, utan det naturiiga är att vederbörande upplåter markenenligt etl arrendeavtal. Detta är förmodligen ekonomiskt betydligtförmånligare. Jagvill också påpeka för att hans partikamrat i utskottet har gått medpå vad utskottet är enigt om, nämligen att man skall kunna fä stöd förinvesteringar i byggnader och anläggningar. Om man fält det stödet har manenligt gällande civillag givetvis räll all sälja sina byggnader ochanläggningar. Vi har ju ingen som helsl maleriell livegenskap, tack och lov.Alt del sedan kan finnas vissa villkor för slödet är en annan sak. Mendet skulle vara intressant att veta; Vill verkligen kommunistiska partietförbjuda människor atl avyttra den egendom de besitter? Då lycker jag alt manhar gjort en kovändning utifrån sina vanliga ideologiska utgångspunkter. , m. m. i (vpk) kort genmäle: Sysselsättning och utkomst för befolkningen i skärgården är ett svårtproblem. Det problemet har bestämda orsaker. Industrialiseringen av samhällethar sugit åt sig en mängd människor, vilket omöjliggjort sysselsättningen utei skärgärden, därför att den sysselsättningen är mindre lönsam. Och jag fårsäga att de grupper som och hans parti företräder har bidragittill detta sug. Detär heller ingen tillfällighet alt när vi skall diskuiera och lösa detta problemfinns det reservalioner bara från moderata samlingspartiet och vänsterpartietkommunisterna. Vi anser - del är riktigt - att del är angeläget med stöd tillanläggningar som kan gynna sysselsättning i skärgärden, och det står ju ocksåjag för. Men måste väl ändå hålla med om att del finns enmotsättning här. När man skall skapa sysselsättningstillfällen har man svårtatt köpa mark lill arbetsplatserna, därför atl markpriserna är för höga. Ochvarför är de för höga? Ja, kort sammanfattat har moderata samlingspartiets synpå markpolitiken fått slå igenom alltför mycket. Om det i stället förts enverkligt socialistisk markpolitik hade man inte haft dessa höga markpriser attslåss med. När man nu försöker skapa sysselsättningsiillfällen i en glesbygdmen försöken hindras av att markpriserna är för höga, så är del ju en motsättningsom måste bero på något och som måste förklaras. reservation som jag här kommenterat har fö reslagit statligt stöd för anskaffning av mark till privata företagare. Men i andra sammanhang vill han all del skall finnas en mer eller mindre fri räu för markägaren att sälja mark till människor som vill bygga fri- Stöd till skärgårds- tidsstugor osv. Det är det som varil anledningen lill altmarkpriserna företag, m. m. har pressats upp så högt att man nu måsle hastatligt stöd för att köpa den mark som behövs föratt lokalisera en mindre industri. HerrKRÖNMARK (m) kort genmäle; Jag måste säga att i Slockholm argumentering blir mer ochmer kuriös. Han säger - och där kan vi för övrigl vara överens; det är juroligt alt åtminstone pä en punkt kunna vara överens med en kommunist - attskärgården avfolkas på grund av suget frän industrialiseringsprocessen ochurbaniseringen. Men jag kan inte hålla med om att moderata samlingspartiet därhar något speciellt ansvar. Del har i stället varit en utveckling i samhället,och vi kan beklaga att den har gått så långt som fallet varit. Säkert hade detvaril värdefullt om man satt in motåtgärder tidigare, innan avfolkningen gåttsä långt som den nu gjort. kan man bara konslalera faktum. Och jag tyckeratt vi kan erkänna alt vi alla är lika ansvariga för den utvecklingen. Belräffandede höga markpriserna vill jag säga alt det väl i några områden i Slockholmsskärgård är mycket höga markpriser, men vi vet också att när det gäller attbygga hus betyder markpriserna ganska litel. När säger alt viskulle haft en helt annan situation om vi hade fört en socialistisk markpolitiktidigare, så kan det väl ligga något i del. Men det har ju funnitsförutsättningar för en socialistisk markpolitik, t. ex. när slaten såldemarken på till kommunen. Inte bidrog del till att pressa prisnivånpå mark i . Tvärtom, där tog man verkligen ut marknadsvärdetordentligt Markprisernahar faktiskt med samhällsutvecklingen och infiationen. Men det är endiskussion som spänner över ett mycket vidare fält, och den debatten skall jaginle ta upp . Det får vi göra . Just nu vill jag inte takammarens tid i anspråk för det. HerrOLSSON i (vpk) kort genmäle; Inte heller jag skall ta kammarens tidi anspråk med atl diskuiera den frågan, och eftersom inte harnågra fler argument skall jag inle säga mycket i denna sista replik. Men närherr Krönmark säger alt markpriset betyder så litel, när man bygger hus, såfrågar man sig varför moderata samlingspartiet har kostat på sig en reservationi den frågan och begärt slatligl stöd för att komma till rätta med problemetmed de höga markpriserna. Vi diskuterar utvecklingen i landets skärgårdsområden. När detgäller skärgårdarna kan många utveckla slor vältalighet och uttrycka sina känslormed poetisk värme. Jag överlåter debatten i den delen till dem som är bälireskickade än jag att utöva litteratörernas värv. För mig är det den grå ochmödosamma vardagen för skärgårdarnas människor som är det viktiga. Vilkamöjligheter haren bofast skärgårdsbefolkning atl finna utkomstmöjligheter iett föränderligt samhälle? Går det att stanna kvar och även i dagens samhälle finnaen trygg bärgning som ocksä ger del i samhällets slandardutveckling, socialaservice och kulturulbud? Kan även skärgärds-bon finna fog för utvecklingslrooch framtidsoptimism? Klarar skärgårdssamhället med sina rötter i ennaturahushållning långt tillbaka i liden omställningen till dagens ochmorgondagens verklighet? Del är omkring dessa frågor som dagens debati kretsar.Först något om bakgrunden. Underen läng rad år har den bofasla befolkningen i skärgårdarna minskat, samlidiglsom den kvarvarande befolkningen har blivit allt äldre. Orsakerna härtill äruppenbara: bristande försörjningsmöjligheter, under-sysselsättning, försämradeförutsättningar för jordbruk och fiske, för utbildning och service av olikaslag samt det förhållandet all ungdomen söker sig dit där det finns bättremöjligheler atl fä arbete, ulbildning och nöjen. som gjordes av i visar att blott tvåtredjedelar av de förvärvsarbetande i skärgården hade full sysselsättning. Dengenomsnitlliga sysselsättningen var nio och en halv månad . Inkomsternaper invånare i skärgården låg 22 96 lägre än för jämförbara inkomsttagare ifastlandsförsamlingarna. Skärgårdarna uppvisar alla de problem som vi brukarkalla glesbygdsproblem. I skärgårdarna förstärks dessa problem av de speciellasvårigheter som sammanhänger med den isolering som skapas av vattnet. Delär därför naturligt all samhället går in med åtgärder som syftar till att brytadenna negativa utveckling - då inte bara för att söka klara den nuvarandebefolkningen utan även för att ge underiag för en viss inflyttning iskärgårdsområdena som är nödvändig för att dessa skall kunna fungera. Även omhittills kommuner och landsting har tagit på sig, och även framöver får storauppgifter på detla område, är det naturligt att också staten lar sin del avansvaret. Insatsernamotiveras av all vi vill ge människorna i dessa områden bälireutkomstmöjligheter och en med andra områden jämförbar standardutvecklingsocialt och kulturellt Men de motiveras också av skärgårdarnas slora belydelsesom rekrealionskälla. har människorna i allt störreutslräckning på sin frilid uppsökt skärgårdsmiljön, unik genom mötet mellanland och hav. Skärgårdens belydelse som rekrealionskälla är avhängig av atldel finns en fasl befolkning som underlag för service och kommunikationersamtidigt som rekreationslivei kan erbjuda den bofasla befolkningen nyasysselsättningsmöjligheter. Det är viktigt all rekrealionslivet utvecklas så,atl det inte medverkar till en ytterligare privatisering av skärgårdarna utanall skärgårdsområdena i stället görs tillgängliga för nya befolkningsgrupper , m. m. , m. m. som av sociala ellerekonomiska skäl lidigare har stängts ule. Motden bakgrund som skisserats finns del all anledning att med tillfredsställelsehälsa det förslag som regeringen har lagt.fram om slöd för olika åtgärder inomskärgårdsområdena. Förslaget bygger på en delvis ny leknik när del gäller atthantera utvecklingen i glesbygdsområdena. Med utgångspunkt i önskemålet atlklara en helårssysselsällning byggs stödformen skärgårdsförelag upp med delarfrån olika verksamhetsområden. En deliidssysselsältning i jordbruk kan pådetta säll kombineras med en deltidssysselsättning i fiske, endeltidssysselsättning i turism, en deliidssysselsällning i exempelvis ellmindre varvsförelag lill en helårssysselsällning i skärgårdsförelaget Meiodenhar inle prövats lidigare i den regionalpoliiiska stödverksamheten och ställerspeciella krav, särskill administrativt Jag lycker all man har löst dessafrågor på ett hyggligt sätt när man lagt det administrativa huvudansvaret fördenna verksamhet på lantbruksnämnderna, En förutsättning för att metoden skallfungera är emellertid att den kan användas inom klart avgränsade områden - iannal fall kommer säkerligen belydande tolkningssvårigheler alt uppstå när detgäller gränsdragning mol jordbrukspolitik, skogspolitik och regionalpolitik iallmänhet. Skärgårdarna är även med den försikliga uppmjukning som skell underutskottsbehandlingen sädana områden. Det är möjligl all den här valda meiodenkan komma lill användning även inom andra liknande glesbygdsområden i vårtland och att vi därigenom skulle kunna få en politik för landsbygdsutveckling.Huruvida detla kan bli resultatet av del här. första försöket är en fråga förframtiden, där inle minsl erfarenheterna av det syslem med skärgårdsförelag somnu föresläs kommer all ha en stor belydelse. Deålgärder som föreslås av regeringen och som i allt väsenlligl tillstyrks avutskottet kan te sig blygsamma i förhållande till de behov som känns angelägna.Till della bör då sägas att den verksamhet som här skall påbörjas har en heldel av försöksverksamhet över sig. Utvecklingen får visa om insatserna varitvälavvägda eller om yiteriigare resurser behöver sällas in. Avgörandet pä denpunkten fallas inle i första hand här i ulan av människorna ule iskärgårdsornrådena. Uppsluiningenoch viljan har i mänga sammanhang deklarerats av skär-gårdsbefolknignen. Nugäller det atl omsätta dessa uttalanden i praktisk handling. Ett slort ansvarför etl lyckat resultat ligger på kommuner och landsting, inte minst när detgäller atl lösa de konkreta planeringsfrågorna. Idelta sammanhang vill jag säga lill i Slockholm alt jag har svårtatt förstå hans uppgivelse när det gäller förutsättningarna för landsting ochkommuner att bära sin del av ansvaret för skärgårdsområdenas ulveckling. Vihar i olika sammanhang dragit upp gränser för vad staten, landstingen ochkommunerna skall syssla med. För mig är det naturligt att de gränserna behällsäven inom skärgårdsområdena. i Slockholm, inte fårigenom önskade ålgärder på det kommunala planel har man ju alla möjligheter atlutkräva ett politiskt ansvar också i dessa församlingar. Somexempel på de ålgärder som i det här sammanhanget kan bli aktuella vill jagbara peka pä de förslag som socialdemokraterna lagt fram i länslandsting. Del är inte bara ule på fältet som förslag om ålgärder iskärgårdsområdena ställer speciella krav på administrationen. Det har de gjortockså här i , där förslagen liksom det stora antalet motionernödvändiggjort underremisser till ett stort anlal utskott. Detta arbeie harlöpt smidigt, och det kan tas som etl gott omen för arbetet ute på fältet Iallt väsentligt har en mycket bred enighet kunnat uppnås i utskotts-arbetetBakom utskottsbetänkandet i dess helhet står socialdemokrater, centerpartisteroch folkpartister. Av anförande alldeles framgår all ävenmoderala samlingspartiet i slora delar instämmer i det utskottsbetänkande somnu föreligger. Detfinns några reservationer från ytterkanterna, från och vpk. Ireservationen 1 anser och i all detföreslagna skärgårdsstödel skall utgå även lill anskaffning av mark och annanfasl egendom.