prot · FZ09104 · 1975-12-31 00:00:00 — "Nufinns inte dessa 200 miljoner , ty borgarna i har yrkat avslag. Menpå fredag kommer pengarna upp till lottning. Och har sin sida så kanske det finns en chans för , -Om vi vinner lottningen får vi gå på vår långa lista och se var resursernaskall sättas in, sade i går. Så myckel kan jag säga att den härvägen kommer absolut atl vara med i diskussionen när pengarna skallfördelas," Denfråga man ställer sig är naturiigtvis till hur många objekt dessa 200 milj, kr,räcker. De tycks räcka till allting. När vi diskuterade denna fråga för ett årsedan gällde kritiken atl departementschefen pekat ut ett speciellt objekt ochlovat detta pengar, trots att andra berörda myndigheter inte var hörda, I århar departementschefen gått ett steg längre, och innan fattat beslutom de 200 miljonerna har han i ett pressmeddelande skisserat fördelningen pålän och på enskilda objekt i länen. Därefter har ytterligare pengar utlovatsdels vid resan i , dels vid alla de uppvaktningar som förekommitför herr stats- Jagkan förstå alt del för en kommunikationsminister kan vara intressant och braalt ha vägpengar i etl särskilt anslag, som han kan disponera på det sätt somhan finner bäst. Men risken med en sådan ordning är uppenbar. Med ett anslag på200 milj, kr, finns det risk att departementschefen i fortsättningen kan styravägutbyggnaden efter sin mening och inle efter gjord planering i samråd medkommuner och länsstyrelser. Gör man det antagandet alt departementschefen förvarje år skulle peka ut nya objekt, så som har skeu , då kommer man snartin i den situationen att av sina ordinarie medel får fylla på ochgöra de av departementschefen förordade vägarna färdiga. Genom en sådan ordningpåverkas helt klart ordinarie medel och dess möjlighet atl följaflerårsplaneringen. Det blir en förskjutning från de planerade och av kommuneroch länsstyrelser prioriterade vägarna till de av departementschefenföreslagna. Departementschefens publicerade förslag till fördelning av de 200miljonerna innebär då att det lagstadgade planeringssystem som vi har mer ellermindre sälls ur spel. Vi vill inte vara med om en sådan ordning, och jagbeklagar atl reservanterna har ställt sig bakom möjligheterna till ett sådantförfaringssätt. För oss är det viktigt atl vägbyggandet i det här landettillkommer i den ordning som planering och prioritering har angivit, dvs, eftersamråd med lokala och regionala organ. Det är de som sitter mitt uppe iproblemen som har lokalkännedom och som bäst avgör prioriteringen av deenskilda objekten, och dessa skall då tillkomma i den takt som de ekonomiskaramarna tillåter. Jaguppfattar reservanternas ställningstagande som oroande, när man nu ställer sigbakom en fortsatt handläggning enligt den här modellen. Föross är del elt viktigt krav alt beslutsfattandet decentraliseras till regionaloch lokal nivå. Arbetet i decentraliseringsutredningen har gett vidhanden att viljan till decentralisering i någon mån har ökat hossocialdemokraterna. Del har tagit sig uttryck i vissa konkreta förslag lillutredningen. Diskussionerna i utredningen fortsätter, F, n, behandlar vi vägfrågorna.När jag läst den nu föreliggande reservationen från socialdemokrater ochkommunister har jag dock blivit tveksam om huruvida vi idecentraliseringsutredningen kommer alt nå fram till eniga resultat. Den tankesom reservanierna här ställer sig bakom är ju att man skall ha encentralisering av beslutsfattandet - och etl ministerstyre. Det är den absolutamotsatsen till tanken att ge medborgarna större insyn och medbestämmanderätt.En aldrig så fin planering, en aldrig så väl avvägd prioritering gjord påkommunal och regional nivå, i samarbete med , är värdelös om den intekommer till utförande därför att pengarna centralt genom ministern disponerasöver till helt andra vägobjekt, I en sådan situation hjälper inga planer iväriden - då är det statsrådets värderingar som blir utslagsgivande, ochfolkmeningen får stryka på foten. En sådan utveckling borde vi alla värja ossmot, I och för sig skulle detvara intressant alt diskutera de kriterier som lett departementschefenfram till all skissera den fördelning på län och objekt som han givit uttryckför i sitt pressmeddelande. Men ännu intressantare är att reservanterna inlebara ställer sig bakom departementschefens fördelningspolitik utan dessutom ireservaiionen tar upp en motivering för dessa objekt som inte överensstämmermed den bedömning som styrelsen för fackmyndigheten gjort. Denbedömningen har varil med om. Jag vill fråga: Var harreservanierna inhämtat den detaljkunskap om de enskilda objekten som är fördoldinte bara för fackmyndigheten utan också för utskottsmajoriteten?Det är en fråga som jag gärna vill ha svar på. Vilkakunskaper ligger f ö, bakom reservanternas skrivning att arbetena på vidStenungsund kan igångsättas ? Det krävs en snabb och hård omprioritering avprojekteringsresurserna för atl man över huvud taget teoretiskt skall kunnapåbörja detta objekt , och då kan andra arbeten bli lidandepå della. Innebär reservanternas skrivning exempelvis om mellanriksvägen delar bedömning, att arbeten för endasl 2-3 miljoner kan kommatill utförande ? Delar man den bedömningen, vadan då dessa upprördadiskussioner om huruvida arbetet med mellanriksvägen skall utföras eller inle?Även utskottets majoritet har ju sagt att såväl E 6 vid sommellanriksvägen skall byggas så snart praktiska förutsättningar föreligger.Det är de praktiska förutsättningarna som jag efterlyser reservanternas synpå, eftersom reservanterna har en annan syn på det än fackmyndigheten. Närdet gäller de vägar som förul erhållit medel från det särskilda anslaget på 200milj, kr, råder ju ingen motsatsställning mellan utskottsmajoriteten ochreservanterna. Även vi inom utskotlsmajoriteten menar alt dessa vägar börfärdigbyggas eftersom de påbörjats och all såväl E 6 vid sommellanriksvägen skall byggas när de praktiska förutsättningarna finns. Men attlåsa medel i objekt, innan fysisk och ekonomisk planering är gjord ochgodkänd, måste vara oförsvarligt. övrigt gäller de föreslagna vägobjekten går jag inte in på en bedömning avdem utan hänvisar till det jag sagt om de lokala och regionala myndigheternasönskemål i priorileringshänseende och möjligheten alt använda beredskapsmedel. Härhar uttalats oro för att man inle skulle klara de sysselsättnings-svårighetersom kan uppstå framför allt i skogslänen, om man nu överför det särskildaanslaget till ordinarie medel. Departementschefen går t. o. m. sålångt att han i sitt pressmeddelande säger, atl de borgeriigas avstyrkandeäventyrar sysselsättningen i skogslänen. Jag utgår ifrån att departementschefeni dag har anledning la tillbaka det uttalandet, när han nu kan konstatera attmajorileten framhåller alt här finns från sysselsättningssynpunkt lämpligavägobjekt för inte mindre än 889 milj. kr. och atl regeringen bör använda sinfinansfullmakt på 1 500 milj. kr. för atl sätta i gång lämpliga vägobjekt genomAMS och slatens vägverk. Lämpliga vägobjekt är då alla de vägar där AMS förulhar gjort insatser men där arbetena inlefärdigställts. Det finns sådana objekt, t. ex. bland de vägar somdepartementschefen har utpekat. I övrigt finns det elt stort antal vägobjektsom kan hämtas från de av kommuner och länsstyrelser prioriterade planerna. Reservanternahänvisar till den skrivelse som inkommit från och ivilken man ansluter sig lill departementschefens och reservanternasuppfattning om det särskilda anslaget. Som lidigare sade ärvägarbelarna företrädesvis organiserade i . Det gälleräven de privatanslällda hos underentreprenörer lill vägverkel. Enligt uppgifthar bland denna grupp av medlemmar enarbetslöshet som uppgår till bortåt 20 96. Vidareär det enligt uppgift så att byggnadsarbetare kommer i fråga i huvudsak på s.k. anläggningsarbeten, dvs. broar o. d., alltså projekt som oftast kostar merän 4 milj. kr. I det förslag som departementschefen har presenterat finns delsåvitt jag kunnat se endast ett sådant anläggningsarbete. Det är Seskaröbron.Och det broprojektet finns med i såväl departementschefens som vägverketsfördelning. Där är det alltså ingen skillnad vad gäller möjligheterna förarbetslösa byggnadsarbetare att få arbete. Omman jämför departementschefens och förslag skall man finna, attdepartementschefens förslag skapar sysselsättning för ca 650 manår ochvägverkets förslag 520 manår, med möjligheter för all bereda den egnadrifipersonalen en effektiv och meningsfull sysselsättning. Till detsistnämnda skall läggas att även ordinarie verksamhet är baserad påelt ganska stort antal underentreprenörer. Detta gäller inte minst påbeläggningssidan. Genom vårt förslag att överföra ytteriigare 100 milj. kr.till driftsidan kan nu arbetslösa privatanslällda medlemmar organiserade iStatsanställdas förbund beredas arbete. Påbyggsidan har del självfallet blivit så, att i takt med alt anslagen minskathar det i första hand varit angeläget alt sysselsätta egen ordinariepersonal. Om anslaget höjs med 100 milj. kr. garanteras full sysselsättning,och det öppnas t. o. m. vissa möjligheter för ett ökat entreprenadförfarande,som då ger sysselsättningseffekt hos de privatanslällda. Det är nödvändigt attsätta in ekonomiska resurser, så att friställningar inte behöver företas. LiksomSven Guslafson beklagar jag all det inte har gått atl lösa denna fråga isamförstånd. Det är ju en angelägen, praktisk fråga. Sammanfattningsvisvill jag säga all det är väsentligt att får tillräckliga medel föratt kunna fylla sina uppgifter, som först och främst innebär att man skallförhindra alt i vägar nedlagt kapital förstörs. För den uppgiften krävs 100milj. i ökat driftanslag; Vidare har atl se till att det vägprogramsom är fastlagt i fierårsplanerna kan uppfyllas och om möjligt påskyndas. Fördetta krävs ytterligare 100 milj. kr. Genom att överföra de 200miljonerna från det särskilda anslaget till ordinarie medelär det möjligt alt åstadkomma den nämnda anslagsuppräkningen. Genom denåtgärden förhindrar ett tilltagande ministerstyre vid fördelningenav medel till vägprojekt och följer i görtigaste mån kommunernas och länensegen prioritering av de enskilda objekten. Sammantagetleder vårt förslag till ytteriigare sysselsättning. Vår mål-sällning är attalla människor skall ha arbete; Vägarbeten är lämpliga sysselsättningsobjekt.Därför bör regeringen genom alt utnyttja sin finansfullmakt anslå medel lillarbetsmarknadsstyrelsen. Jagyrkar, herr talman, bifall till reservationen 4 och i övrigt bifall tillutskottets hemställan. Underdelta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. iKristinehamn (vpk) kort genmäle: säger att reservanterna inte riktigt vet vilket ben deskall stå på. Jag står lika stadigt på båda benen som jag har gjort tidigare,. Anledningentill att jag ställt mig bakom reservationerna är - det betonade jag i mittanförande - att jag anser atl della anslag har sin speciella betydelse. Man kandärför inte utan vidare ta bort det. Jusldet faktum att detta anslag införts har ute i landet skapat vissaförväntningar. Jag kan nämna etl uttalande som arbetarkommun gjort. Mansäger där att det anslag som använts i regionalpoliliskt syfte, utbrutet urdet ordinarie driftanslaget, borde utökas. Imånga kommuner fattar man det så att man här har en viss möjlighet att få någotprojekt genomfört som normalt inte - i varje fall inle inom rimlig tid - skullekunna komma med i fierårsplanerna. Jag tycker del är mycket viktigt att glesbygdenhar denna möjlighet att få sina krav tillgodosedda. Sedantill de olika alternativen - förslag ochvägverkets förslag. Jag tar i och för sig inte ställning till många av de sakersom föreslås, men jag har då ingen kritik atl rikta mol kommunikationsdepartementelsförslag. Min kritik ligger så all säga på ell annat plan. I varje fall vissalän - jag kan ta som exempel - gynnas av kommunikationsministernsförslag. vill ge 2 miljoner till för alt bygga utHammaröleden, som är ett mycket omdiskuterat projekt, medan departementet villge 6 miljoner lill E 18 vid ; det är ett projekt som betraktats somangeläget . Därutöver vill man ge 2 miljoner tillbärighets-upprustningar i länet för övrigt. Jagtror alltså att det är viktigt all de här möjligheterna står lill buds även ifortsättningen. Är del så att man behöver högre anslag till vägväsendet, måstedelta enligt min mening komma till stånd utan alt detla speciella anslag tasbort. Det är anledningen till att jag ställt mig bakom reservationerna på dennapunkt. () kortgenmäle: Del var nästan rörande att höra bekymmer för minlojalitet. Jag sökte ge uttryck för min lojalitet i mitt första anförande, därjag sade att jag står bakom styrelses krav, som vi har fört fram ipetita. Jag sade vidare att jag i fortsättningen kommer att verka för en högambitionsnivå när det gäller att underhålla och bygga ut vägväsendet. Ireservationerna har vi, i motsats till majorileten, klart sagl ul atl ökaderesurser måste ställas till förfogande. Vi har ocksåpekat på atl därest svårigheter skulle uppstå bör medel ställas till förfogandepå tilläggsstat. Min lojalitet, , är således stark - motvägväsendet. HerrDahlgren talade om att vi skulle ägna oss åt trolleritrick. Jag sade i börjanav mill första anförande alt inle en enda krona mer kommer att stå tillvagväsendets förfogande genom alt vi fiyttar över medel från elt anslag lillell annat. Men både i och har ien timme försökt ge sken av alt vi får mer pengar till vägarna genom att göraden här omfördelningen. Det är verkligen ett försök till trolleritrick. Inte enenda krona blir det, och del vet , men det skulle skapa bekymmerfrån sysselsättningssynpunkt. Jagnämnde E 6 i och . säger att beträffandeHalland har majoriteten föreslagit exakt samma belopp. Ja, men skillnaden ärbara att om beloppet går över det särskilda anslaget har man möjlighet allbereda arbetslösa vägarbetare och byggnadsarbetare jobb. Det var detdiskussionen gällde. Sedansades det att underhållet skulle bli så försämrat. har självvarit med om att skriva under petita, där det klart framgår att detackumulerade underhållsbehovet beträffande asfaltslit-lager kommer att sjunkafrån i början av . och jag skrev under styrelsens uttalande lill kommittén för denlångsikliga vägplaneringen. Där står följande: "Be-läggningsinventeringartyder på att andelen beläggningar av låg kvalitet har minskat trots all denbelagda ytan ökat. Därutöver synes numera det enliglvägverkets eftersatta beläggningsunderhållet i första hand gälla vägar medlägre trafik, medan vägar med högre trafik har kunnal ges etttillfredsställande underhåll ." Dettaskrev styrelse enhälligt under för elt par månader sedan. Då varherr med. Men gör han gällande alt situationen skulle bli såbesvärlig. iGöteborg (fp) kort genmäle: Herr lalman! sade att skillnadenmellan och förslag i fråga om E 6 iHalland inte är beloppet..Nej, det är det inte. har samma belopp isin planering. Det är givetvis inte fråga om sysselsättningen - det behövsprecis lika mycket folk som arbelar för de här pengarna. Dåvill göra gällande alt om nu skulle få göra en forceradutbyggnad i jämförelse med tidigare på skulle arbetslösa människor intekunna få arbete. Vad innebär detla? Skulle alltså arbetare f n. slådank? Det tror jag inte, . Nej, bör nog försöka sedetta från den sakliga sidan. () kortgenmäle: Jag tror alldeles säkert atl i står påbägge benen , liksom han brukar göra. Anledningen till att jag förvånade migöver atl i detta fall tillhör reservanterna var alt jaguppfattat del så att han förut klandrat departementschefen för dennesfördelning av detta anslag. Det är klart att många människor kan ha fått sloraförväntningar när departementschefen skickat ut ett pressmeddelande och restlandet runt och sagt, att nu skall ni få bygga den här vägen, trots att deninte är med i den prioritering som kommuner och länsstyrelser gjort. Men vadinnebär det inte i form av svikna förhoppningar för alla andra som stod i turatt få sitt vägbygge genomfört. Tillherr vill jag bara säga att han i sin replik genom att läsa upp vadvägverket anfört om den långsiktiga planeringen på ett alldeles utmärkt sätthar argumenterat fördel högre väganslagel till . Vägsitualionen är sådan att det är omöjligt att, såsom reservanterna säger, göra störreinsatser med ett 200 milj. kr. vägar är avstängdaför lastbilstrafik. Fortfarandebestår 50 96 av del omfattande vägnät som redogjorde för avgrusvägar. Taklen när det gäller beläggningen av dessa vägar ökar med denfantastiska siffran av 1 96 . Det har varit ökningstakten under desenaste fyra åren. Många av de människor som bor vid dessa vägar kommeraldrig att få färdas på en belagd väg i sina hemtrakter. Det kommer att ta ytteriigare50 år med den här takten innan dessa vägar är belagda. Men sägerändå atl det här är ganska bra och inte inger så stora bekymmer. Jag vill rekommenderaherr att resa ut i de här bygderna och tala med människorna där. Hanskall då få se alt de upplever sin situation på elt helt annat sätt. HerrMAGNUSSON i (vpk) korl genmäle: Herr talman! Vad jag sade, herrDahlgren, var alt det särskilda anslaget skapat förväntningar ute i bygderna;man har där sett vissa möjligheter att genom detta få till stånd åtminstonenågot projekt som inte ingått i de normala flerårsplanerna. Iövrigt sade jag alt jag inte i detalj kan ta ställning lill de här olikaförslagen. Men beträffande tror jag mig kunna konstatera attkommunikationsministerns förslag är bättre: dels ger det mer pengar, dels gerdet pengar lill sådana vägändamål som jag anser vara till större fördel förlänet. () kortgenmäle: använde uttrycket "det högre väganslagel". Manförsöker göra gällande atl man plockar fram mer pengar till vägarna genom attflytta över ell anslag från elt konto till ett annat. Det är ju struntprat. Detblir härigenom inte en krona mer till vägarna, . Däremot harsocialdemokraterna i sina reservationer sagt att man bör undersökamöjligheterna att genom reservationsanslag ta fram ytterligare pengar tillvägverket. Vi har också sagt all man skall prioritera detta. Någolsådant har man icke sagl från den borgerliga oppositionens sida. År1960 var av vägarna asfalterade. 1975 var asfalterade. Förvisso finnsdel stora behov och önskemål, . Men argumenterandei dag ger inte en enda meter ytterligare asfalterad väg. HerrSven i ansåg atl jag skulle se sakligt på frågan om vilkasom får möjlighet att erhålla arbete. Men av arbetsmarknadsstyrelsensföredragning inför utskoilel och av den promemoria som är fogad lill utskottetsbelänkande framgick, att därest medel från det särskilda anslaget används, såskall fördelningen av arbetskraften ske via länsarbetsnämnden. Och skalleventuellt arbetslösa vägarbelare prioriteras enligt en överenskommelse mellanStatsanställdas förbund och . Sedanställdes frågan hur vi från socialdemokraternas sida kan säga alt man kan klarat. Ja, förklarade vägdirektören iNorrbollens län i en lidningsintervju att arbetena kan komma i gång till höstenäven i . Jag tror att , vägdirektören i ,verkligen vet vad han talar om. Närdet gäller säger i att man genom enforcerad projektering kan starta . Det innebär, ,atl vi flyttar fram dessa angelägna byggnadsobjekt, som flnns i vägverketsflerårsplanering, i tiden för det expansiva samhället , därden tunga lastbilstrafiken nu går rätt igenom samhället, vilket urtrafiksäkerhetssynpunkt och transporipolitisk synpunkt naturligtvis inte ärönskvärt. iGöteborg (fp) kort genmäle: Herr lalman! Ja, då är del bra. Kan man sälta igång Stenungsunds-arbelena tidigare, kan man sätta i gång Kirunaarbetenatidigare än förutsatt innebär utskottsmajoritetens förslag all deskall sättas i gång och atl medel för detta skall ställas lill förfogande. Detblir inte en krona mer till vägarna, , det blir flera miljonerkronor mer lill vägarna genom majoritetens förslag. Enligtmajoritetens förslag skall det beredas arbete för alla som kan syssla medvägarbete. Jag vill i del sammanhanget säga att om får ett ökatordinarie anslag inom ramen för sin flerårsplanering, så hararbetsmarknadsmyndigheterna möjligheter, tack vare den beredskapsstat och den finansfullmakt vihar, att ge så mycket pengar att varenda en Nr 104 som kan syssla med vägarbete och är arbetslös får arbete. Det är den Fredasen den målsättningen majoriteten har. HerrDAHLGREN (c) kort genmäle: , Vägväsendet Till i vill jag säga att det är klart attom man jämför den anslagsfördelning som departementschefen föreslagit och densom föreslagit så innebär förslag 1 milj. kr. Men då skall man komma ihåg att detta förändras år för år. Vad som ärviktigt i det här sammanhanget, , är att vi i majoriteten sagtatt del finns vägobjekt för 869 milj. kr. som är lämpliga att utföra omsysselsättningssituationen så kräver. De vägobjekt som varit aktuella ärpåbörjade AMS-arbeien, och de, säger vi, skall färdigställas med AMS-medel. Ochdet bör göras . Regeringen har en finansfullmakt på 1 500 milj. kr., och dåär det regeringens skyldighet att ställa pengar till arbetsmarknadsverkets förfogandeså att man kan slutföra dessa objekt. Beläggningsarbelen,, ingår på driftsidan. Jag har inte funnit alt reservanterna medsill förslag ger några pengar till den sidan. 1 stället ställer de sig bakomden fördelning som departementschefen gjort och gör och som mer tar sikte påbyggandesidan. Det innebär att man absolut inte kan klara att reparera debeläggningar som körs sönder och återställa dem i samma skick somvid årets början, mycket mindre göra nya beläggningar. Det är ju en omöjlighet. Sedanär det ju ett ganska egendomligt tal av reservanterna, när de säger atl de ireservationen ju har pekat på att behöver mera pengar skall man fådet på tilläggsstat. Jag måste säga att detta är en situation som riksdageninte är van vid. Vad vi gör nu är alt diskutera vägverkels ordinarie anslag , och då är tydligen även reservanterna pä det klara medatt anslaget är för lågt. Men varför föreslår ni inte från börian att del skallhöjas, så all kan göra en så förnuftig planering att varje krona somanslås kommer lill användning på bästa säll? är väl medveten omall arbete till stor del består av planering för atl man skall kunnapå det bästa sättet använda de miljarder som ställer till vägverketsförfogande. Då måste man från början känna till de ekonomiska resurser som manhar att arbeta med. Omjag får ge mig in i dialogen om , kan jag nämna atl jag i går gjorde en förfrågan vid statens vägverk med anledning av all reservanterna så siarkt har hävdat att det är möjligt att klara det här projektet tidigare. Generaldirektör sade emellertid att pro jektorerna nu har fått order att undersöka, om del går atl ta fram projektet lill 1977. Ingenting är klart, men man tvivlar oerhört starkt på dessa möjligheter och talar bara om alt del sannolikl finns vissa leoretiska förutsättningar. Men vad vi inom majoriteten har sagt är att så snart de faktiska förutsättningarna 139 föreligger, skall det härvägbyggandet sältas i gång. Herr förste vice talmannen anmälde att herrHugosson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde räll tillytterligare replik. HerrLOTHIGIUS (m): Efter den här första holmgången vet jag inle om jag kan lyfta debattentill en högre nivå, men jag skall i alla fall försöka. HerrSven i och har i en rad sakfrågor på det härområdet framfört synpunkter som jag och moderata samlingspartiet väl kaninstämma i. Vi har gemensamma nämnare i fiera trafikpolitiska frågor, någol somlätt kan konstateras, om man tar del av de olika utskottsbetänkandena. Ettgammalt ordspråk säger: Det leder ingen stig till det träd som inte bär frukt.I översättning lyder det: Inga vägar byggs om man inle har någon nytta av dem.Det finns i vårt land i allmänhet ganska väl täckande vägnät, som leder till deträd som bär frukt. Vihar i moderata samlingspartiet uttryckt den meningen att skall man bygga nyavägar, vilket man givetvis är tvungen att göra med anledning av samhälletsförändringar och trafikutvecklingen, måsle man dock tillse att dessa projektföregås av en mycket noggrann planering, ekonomiskt, regionalt, miljömässigtoch även när det gäller markanvändningen.