prot · FZ09107 · 1975-12-31 00:00:00 — Liksomtidigare år har ulskottet haft atl ta ställning till motioner från moderaler,folkpartister och centerpartister, som på ett eller annal sätt föreslärriksdagen att uttala atl bör gä från till . Medhänsyn till tidigare behandling av frågan anser sig utskottet intekunna ta till lagstiftning för all definitivt avgöra kommuntillhörigheten. Iförsta hand är det regeringens sak all avgöra den frågan. Men med hänsyn tillatt nu så mycket talar /or en ändring av kommuntillhörigheten vore detonaturligt att inte skulle kunna ultala en uppfattning i frågan. Avmotionerna framgår det atl lokala partiorganisationer från de fyra störstapartierna - även om det är olika uppfattningar bland socialdemokraterna, så ärdet fakliskl på det viset -, representanter för den kyrkliga kommunen i ,. kommunledning m. fi. har uttalat uppfatlningen att Alftabör tillhöra och inte . Efter det all molionerna skrivits harvi fält ännu ett uttryck för denna uppfattning, dä ju också Bollnäskommunfullmäktige pä sistone har utlalal att man tycker all i principbör överflyttas till . Även en genomfördfolkomröstning kom med bred majoritet till samma uppfallning. Nalurliglvis harulskollet under behandlingen av frågan ocksä mölt andra synpunkter fränorganisaiioner av olika slag, men var opinionen i berörda kommundelar i dagstår kan knappasl ifrå-gasällas - man anser allmänt all skall höra lillOvanåker. Detväseniligasle som iniräffal är dock all de av kammarkollegiet utfördastudierna kommil fram till samma utslag. Den senast utförda ulredningenredovisar en lång rad fördelar med att går till , medannackdelarna för att mista är avsevärt färre. Att medAlfta enligt utredningsmannen skulle kunna bli ett närings-geografisktnaturligt område, atl näringslivet skulle få en vetligare slruk-tur och atlkommunen skulle få ett bättre underlag för vidgad service är några av deviktigaste punklerna, förutom atl den nuvarande stympade kommunindelningenskulle upphöra. Alla argument i sakfrågan framgår klart av utskottets belänkande ochav moiioner inlämnade av herrar , Weslberg i , i Järvsöm. Med detta som bakgrund är det enligt min uppfattning av stor vikt attutskottet - som man nu gjort - redovisar en principiell uppfattning, vilken vihoppas atl regeringen inför sitt slutgiltiga avgörande skall la starkt intryckav. Ulskottet skriver - och det är kanske den centrala meningen i betänkandet:"Beslut i fråga om indelningsändringar av den typ som tagits upp imotionerna kommer utan tvivel att uppfattas som uttryck för beslutsfattarnasinställning till grundläggande demokratiska värderingar av de lokalaopinionerna i en centraliserad beslutsprocess." Jag tycker att denmeningen är viktig. Det är nödvändigt för utskottet efter allt del som harvaril i frågan om Alftas kommunlillhörighet att vi ger till känna förregeringen vår principiella uppfattning. Såväl1974 som 1975 hänvisade utskottet till pågående eller just tillsattautredningar och avstod därför från att närmare kommentera frågan. Utredningarna är klara, beslutsunderlag finns, den lokala opinionenär klar. Det är i del sammanhanget, lycker jag, utomordentligt märkligt atlsocialdemokraterna i civilulskottel inte kunde förmå sig att vara med på denprincipiella deklaration som majoriteten i utskottet har gjorl. Dessutom harherr , som ju inte brukar rädas föratt tala klarspråk, helt plötsligthamnat i utomordentligt formella vändningar som verkligen inle liknar det språkhan vanligtvis använder. Den enligt min mening överdrivna finkänslighet somframkommer i socialdemokraternas reservation och i anförande känner jag faktiskt inte riktigt igen. Jagmenar att med den bakgrund som finns, med det beslulsunderiag som vi haroch som ju regeringen nu också kommer att ha, borde det vara hell klart attregeringen tar ställning inom den allra närmaste liden så att alflaborna vidvalet kan rösta på sina förtroendemän i . Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Underdetta anförande övertog fru iredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (fp): Utskottets representanter har ju gjort klariäggande inlägg i debatten,och det mesta som behöver sägas är väl redan sagt. Jag vill ändå med några ordkommentera det här ärendet. Kärnfråganär, som jag ser det, huruvida folkviljan skall få råda eller ej. Det är medandra ord fråga om huruvida demokratin skall få komma till sin rätt eller inte. Föregen del hyser jag stor respekt för folkviljan. Jag har hela liden somkommunindelningsreformen varil aktuell hävdat att indelningsändring motkommuns bestridande inle skall äga rum utan mycket starka skäl. Jag har kunnati olika sammanhang konstatera atl denna mening delas av allt fier. Bådelänsstyrelser, kommuner och enskilda hävdar nu- 13 protokoll 1975/76:106-107 mera den här ståndpunkten.Jag har belägg för den saken. Några sådana starka skäl som skulle motiverafrångående av folkviljan fanns ej i Alftas fall. Trots detta sammanfördesAlftas f. d. kommun med kommun, i strid mot en klart uttaladfolkmening. Detta finns det anledning alt djupt beklaga. Sedankan vi diskutera lämpligheten av att riva upp ett redan fatlat beslut. Jagmedger att del i normala fall - om jag får uttrycka mig så - bör finnas starka skälför atl detta skall komma i fråga. Men när det gäller har beslutet om samgående med aldrig varil utan komplikationer. Vissa delar av f. d. kommun avsäg man redan från början all undanla. Den ulredningsman som fick i uppdrag att söka finna lämplig gräns mellan dessa delar och kommunen i övrigt kom fram till den slutsatsen alt hela förutvarande kom mun borde sammanläggas med . Detär i det läget som en omprövning av tidigare sammanläggningsbeslut måste ske.Jag vill då påminna om all och utgör en näringsgeografisk enhetBåde handelskammarens näringslivskommil-té i och förelagen i harframhållit den stora betydelse del har för företagsamheten i Voxnadalen alt fd. kommun och får bilda en gemensam, självständigprimärkommun. I denna näringsgeografiska enhet med tillsammans drygt 13 000invånare utgör elt naturiigt kommuncentrum. Den på detta sätt bildadekommunen kommer atl bli en bärkraftig enhet med etl framåtgående näringsliv,kraftigt expanderande industrier och ökande befolkningstal. Ensammanläggning av f d. kommun och innebär ettfullföljande av grundprinciperna i kommunreformen, eftersom Voxnadalen utgör ennaturlig näringsgeografisk enhet. Därfinns även goda ekonomiska, kulturella och geografiska förutsättningar för denså bildade kommunen, och den bygger på en samhörighet grundad pä hävdvunnatraditioner. Det är utomordentligt viktigt alt vi nu fär en lösning som kanbetraktas som sluigillig. På den punkten instämmer jag helt i vadcivilutskottets värderade ordförande här tidigare framfört. Utskottetanser för sin del all det finns anledning atl i detta sammanhang äter starktbetona den allmänna principen all klara opinioner bland de av en aktualiseradindelningsändring närmasi berörda självfallet måste ha en avgörande betydelseför bedömningen. Beslut i fråga om indelningsändringar av den typ som tagitsupp i motionerna kommer - säger utskottet - utantvivel atl uppfattas som uttryck för besluts fattarnas inställning till grundläggande demokratiska värderingar av de lokala opinionerna i en centraliserad beslutsprocess. Därmedkommer man fram lill del som jag började med och som är kärnfrågan i del härärendel, nämligen om folkviljan skall få råda eller ej. Jag har mycket svårlatt förstå att på något sätt skulle vara förhindrad att ge sin meninglill känna även om del är regeringen som i sista hand skall ta ställning till delta. HerrLindkvist säger atl den lokala opinionen väger mycket tungt men att han inlevill att det skall vara ensamt avgörande. Jag kan inte finna alt delta ärutskottets mening. Men all del måste belraktas som någonting som har avgörandebetydelse tycker jag är självklart. Jagkan inte heller finna att det skulle vara föregripande för den utredning sombehandlar kommunindelningsproblematiken. Jag råkar själv vara med där och trormig förstå att ulredningen kommer atl finna det angelägel att utomordentligtstor hänsyn tas till folkviljan och att de närmast berördas mening verkligentillmäts mycket stor betydelse när man behandlar sådana här frågor. Jagförutsätter att det utskottsbetänkande som vi här har alt ta ställning tillskall få bli vägledande för regeringens ställningstagande och yrkar därförbifall till utskottets förslag. (vpk): Sedan den nu akluella frågan diskuterades har ytterligare någranya argument tillkommit som gör det än mer angelägel att regeringen vid sittkommande ställningstagande tillmötesgår kravet au överförs lill . Fördet första gäller del den Lodmarkska utredningen, som klart lalar förAlfta-Ovanåker som etl kommunblock, för det andra gäller det Bollnäskommunfullmäktiges beslut som följer utredningsförslaget och för det tredjelänsstyrelsens beslut, även om landshövdingen vid röstsiffrorna 5-5 fälldeutslaget för bibehållande av nuvarande indelning. Meddella vill jag ha sagt att är opinionsläget än klarare uttryckt för attAlfta bör sammanslås med än det faktiskt var 1973. Det finns ingen anledning att upprepade lidigare välkända argumenten för att och bör utgöra ettkommunblock. Från visst socialdemokratiskt håll görs gällande att vpklierat sig med de borgerliga i den härkommunblocksfrågan. Det hävdas exempelvis att om går över till Ovanåkerskapas därmed en stark borgerlig majoritet i della kommunblock. Det är möjligtall del blir så pä kort sikt. Men frågan är om della skall förhindras genomorättvisa administrativa åtgärder. Eller skall del förhindras genom en politiksom gagnar de arbetande och som sedan bör ge utslag i de val som företas varttredje år? Jagvill tillbakavisa insinuationerna om atl vpk ställt sig på de borgerligapartiernas sida. Vi har ställt oss på den lokala opinionens sida. Den opinionenbestår av socialdemokrater, och borgerliga. I röstadeexempelvis ordförande samt en f d. socialdemokratiskriksdagsman för Alftas, och önskemål. folkomröstning som genomfördes i är 1969 röstade 94 96 för Ovanåkeroch 6 96 för . Valdeltagandet var 75 96.. Från vpk:s sida anser videt riktigt och positivt då människor ute i nu berört kommunblockgenom sin aktivitet vänder sig emot politisk byräkratisering, ifrågasätterregeringens auktoritet och vill alt man skall rätla till sådana misstag somenligt en majoritet av kommuninvånare har gjorts. Demokratiär inte bara atl hålla fast vid fattade beslut - det är ocksä en fråga om attvara öppen för alt ompröva beslut och allvariigt pröva invändningar, som iflera fall inte funnits redovisade i underlagel för tidigareställningstaganden. Jag yrkardärmed bifall till utskottets hemställan. i (c): Reservanternas talesman började med all förklara all den här frågan ärakluell därför att det är valår. Jag vill tillbakavisa della. Den här fråganhar varit uppe under den senasle valperioden och skälen lill det ärgivetvis andra, de påverkas inte av om det är valår eller ej. Jagvisar på TV-skärmen en skiss över Voxnadalen, som omfattar de berördakommunerna . Jag skall strax komma igen lillgränsdragningsfrägorna. Del kanske då kan vara bra all ha bilden alt se på. Bakgrundenlill motionerna som väckts i ärendet är att vi anser att den indelning somträdde i kraft gjordes på ett felaktigt sätt och att den börrättas lill - framför allt med hänsyn lill den opinion som harfunnits och finns inom förutvarande kommun men även av en rad andra skäl.Vi har ansett att den här frågan är av sådan principiell vikt att börgöra ett uttalande. .Ärendetär inte alls nytt och argumenten är väl kända. Vad som är nytt den här gångenär, såsom berörts lidigare, att den av regeringen i fioltillsatta utredningsmannen - med uppdrag alt genomföra en förutsättningslösutredning rörande förutvarande Alftas kommuns kommuntillhörighet - har avlämnatsitt betänkande. Han föreslår att hela överförs från till ,om möjligl frän . De skäl som utredningsmannen har anfört försill ställningstagande är flera. De sammanfaller i väsentlig grad med dem somvi härifrån har anfört tidigare för att borde tillhöra kommun.Etl av motiven är den uråldriga samhörighet som har råli mellan de här bådaområdena, och , ett annat är alt man härigenom löser degränsdragningsproblem som tvä ulredningar i följd har sysslat med. Jagvill slå fast att har motsatt sig kommunsammanslagningen ochalt kritiken har varit stark. Jag tror inle att det - med den allmännaopinion som råder i sådana här frågor - skulle ha varil möjligt att genomföradet här beslutel såsom det gjordes då. anförde också atl man härmåste ha sakliga argument och inte bara lita till alt folkviljan i en del avden nuvarande kommunen ultalat sig i en viss riktning. Jag vill erinra om någraskäl som jag anser borde ligga till grund förindelningen, 1, Kommunstorleken, hadelillsammans med övriga kommuner som skulle ingå i det blocket 27 700 invånaremedan hade 7 900, I riktlinjerna för kommunsammanslagningsreformensade man 1962 alt det minsta befolkningstalet borde vara 8 000, Vad finns detför sakliga skäl atl slå samman _lvå kommuner så atl den ena får drygt 33 000invånare och den andra 7 900? Det måsle vara naluriigare att lösa de problemensom låg som motiv för kommunsammanslagningsreformen genom att låta den enakommunen få storieken ungefär 13 000 invånare och den andra ca 27 000, 2, De geografiska synpunkterna, gräns man fick vid kommunsammanslagningsreformen mellan de två kommunernafinns elt jack som går in vid samhälle. Detta föranledde problem ochman tillsatte en utredning. Denna kunde inte lösa problemen ulan utredningsmannenföreslog att man skulle titta på hela förutvarande kommuns tillhörighetinnan någon lösning var möjlig. Resultatet känner vi till. Denandra gränsen, som går milt i området, är den gräns man skulle få om ochOvanåker bildade en kommun och en annan. Den gränsen går genomokomplicerade områden där del inte finns några gränsdragningsproblem. Det vorenaturiigt, om man ser det sakligt, alt dra gränsen pä det här sättet i ställetför den komplicerade gränsdragning man genomförde. Man frågar sig varsakligheten fanns i det fallet, 3, Den uråldriga traditionen ochsamhörigheten har jag och även andra nämnt. Den är givetvis av betydelse närman bildar en ny kommun som skall beslå . 4, Man skulle enligt riktlinjernaför kommunreformen bilda närings-geografiskt sammanhängande områden. Dåförsvarade man sig med att och hade stor samhörighet Men man tänkteinle på vad del blev av den del som blev kvar i blocket. Skulle inte den ocksåha rättighet atl åberopa näringsgeografiska skäl för sin storlek? Verklighetenär den atl hela della område bildar ett näringsgeografiskl område. Oavsett varman drar kommungränsen bör della fungera som ett område där det finns en radindustrier och sysselsättningsmöjligheter och där människorna kan fara bådetill den ena och den andra kommundelen för att söka och finna jobb. Oavsett omman drar gränsen här eller där kommer del att finnas en del frågor som alltidmåste lösas över den lokala kommungränsen. Jag tänker då på polisväsende,skola, sjukvårdsresurser etc. Denna service kommer all ges inom den orl somBollnäs regionala centrum utgör. Ingen del går utanför blocket därför aU mandrar gränsen på det ena eller andra stället föriorar således inte någotpå att tillhör . Skall man framhålla de näringsgeografiskaskälen måsle det vara naluriigare alt bilda två något mer jämnstarka kommuneräven ur näringspolitisk synpunki än de kommuner man nu bildat. 5, Alftabefolkningens uppfattningom ärendel. Den har mänga före mig berört, och jag villinstämma i vad som sagls, nämligen att man måste ta hänsyn till folkmeningen dåden uttryckts pä elt sä markant sätt som i . Den har verifierats pä mängasätt bl. a. genom en folkomröstning 1970 som anförde. som gjordes på en populalion av 100stickprovsmässigt uttagna personer visade att 78 96 fortfarande ville att detskulle bildas en kommun av och . Formelltgäller detla ärende en indelningsändring, men reellt är det enligt min meningfråga om alt rätla till ell fel som begåtts lidigare. Vad som ytteriigare äratt anföra i delta ärende är den ställning som kommunerna tagit. Det är svårareatt göra en indelningsändring om det skall ske mot en kommuns vilja. I del härfallet har båda berörda kommuner uttalat sig för att en ändring kommer tillslånd. Dessulom har samma utlalande gjorts av , som är berördav gränsdragningsfrågorna. Av lagstiftningen på områdel framgår all det i ettsådant fall är betydligt lättare att göra denna ändring. Jagdrar den slutsatsen att det bara finns en åtgärd atl vidta i detta sammanhang,nämligen atl regeringen pä grundval av de beslut som fattats i kommunerna ochde andra fakta som redovisats genomför en sådan indelningsändring att Alftaförutvarande kommun fiyttas över lill . Det är viktigt att kommunernafår arbetsro. Jag tror inte att man kan skjuta på frågans avgörande. Det skulleskapa ny irritation, och jag tror att det enda sättet att få denna arbetsro äratt göra denna ändring . Jag vill med detta yrkabifall till utskottets förslag. Civilutskoltet har i betänkandet 1975/76:24 behandlal motionerna 1950av herrar och i och 1956 av i m.fl., vari bl. a. hemställs aU uttalar att förutvarande kommunsområde bör överflyttas från till frän den 1 januari1977 i enlighet med vad f d. överiantmätare uttalat i sinenmansutredning. Ulredningenom Alftas kommunlillhörighet har varit föremål för en omfattanderemissbehandling i kommun. Vid remisstidens utgång hade ett tjugotalolika fackliga och politiska organisationer, liksom näringslivsorganisationeroch kommunala styrelser och nämnder inom det berörda områdel, inkommit medyttranden i frågan. Detinkomna remissmaterialet har sammanställts och visar en klar majoritet för enoförändrad kommunindelning. Sedankommunen tagit ställning i frågan och i Gävleborgslän utlalal sig för en oförändrad kommunindelning kommer nukammarkollegiet att överiämna ärendet till regeringen för beslut Motden här bakgrunden finner jag det naturiigt alt civilutskoltet i sin skrivningsä klart markerat att nu inte har all fatta beslut i den här frågan,utan alt detta enligl gällande regler i regeringsformen tillkommer regeringen.Utskottet anser inle heller att del finns anledning att överväga ändradlagstiftning för att i sådan ordning tillgodose motionärernas syfte i dennadel, Utskottetframhåller vidare alt bland de skäl som talar mot detta är alt det inle kananses lämpligt alt utnyttja normgivningsmakt för att få ett visstsakbeslut i etl enskilt fall. Närdel gäller utskottels skrivning kan jag därför i denna del anslula mig lill vadsom framhållits i utskottsbetänkandet Belräffandesjälva sakfrågan är det inte möjligt atl här redovisa alll som kan anföras iärendet ända , då kommunala representanter för dåvarande Alftakommun inför i framhöll, att det mest naturligavid bildandet av kommunblock i länet var att ingick i Bollnäsblocket. Bollnäsnya kommun har fungerat som en kommunenhel sedan årsskiftet 1973-1974.Bildandet av den nya kommunen föregicks emellertid av många års planering ochsamarbeie mellan de fem ingående delkommunerna i en gemensam samarbetsnämnd,som var verksam . Eftersomfrågan om kommunbildningen är aktuell och i så hög grad berörinvånarna i vår kommun och kommunens framtid och möjligheter att utvecklas igynnsam riktning när det gäller kvalitativ service, befolkningstal, näringslivoch arbetsmarknad, så vill jag emellertid anföra en del synpunkler. Ilikhet med vad större delen av remissinstanserna och frafnhällilanser jag atl Lodmarks utredning klart visar, att inga sådana kvalificeradeförändringar av förutsättningarna föreligger som skulle ge anledning lill ellermotivera en indelningsändring av vår kommun. Däremotfinner jag att den näringsgeografiska samhörigheten och de nalurliga sambandenpå olika områden mellan och undan för undan har ökat ochförstärkts. Ett sätt att registrera den näringsgeografiska samhörigheten äratt studera utvecklingen av pendlingsrörelserna mellan olika delar av kommunen. Undersökningarenligt folk- och bostadsräkningen 1970 ger vid handen all pendlingsulbylelmellan och ökat med 103 96, medanökningen mellan och stannat vid 26 96. Näringslivsenkätenger också klart besked om att de aktuella Alfta-förelagen för sin försäljningoch sina inköp är betydligt mer inriktade på än på kommun.Tar man även med förelagsservice och olika administrativa och andra tjänster ibilden, är del ännu mer tydligt atl och regioner hör samman. Närdel gäller olika former av kvalitativ samhällsservice för invånarna i kanman inle bortse frän att som naturiig och regional centralortsvarar för detta på så gott som alla områden. - Jag tycker att det kan varaviktigt att redovisa litet av detta bakgrundsmaterial, så att vi har delsamlat. Alftahar redan lidigare tillhört skolregion, och på skolans område har vibl, a, gymnasium, folkhögskola och vuxenutbildning med ca 500 elever i Bollnässamt studieförbundens verksamhet. Vidare finns det skyddade verkstäder ocharbetslräningsinstitut I finns BB, länslasarett, långvårdskliniker ochpsykiatriska kliniker för området, I har alflaborna skattemyndigheter,häradsskrivarkonlor och lantmäteri, vidare arbetsförmedling, polis ochtingshus, systembolag, trafikskolor, . Folkels hus,lidningar, specialaffärer och varuhus. Andra serviceinrättningar i sombetjänar Alftaområdel är SJ:s centrala och regionala person- och godstrafik. Föravsättning av sina jordbruksprodukter är lantbruket i och Voxnadalen ihuvudsak hänvisade till tätort. Mejerihanteringen för området harcentraliserats till . har även sitthuvudsäte för och Voxnadalen i , liksom , som har såväl livdjursförmedling som slakteriet centraliseratlill . Mellan och tätorter är det , och man åker påca mellan orterna. Alftas båda dominerande industrier är ocksålokaliserade utefter den här vägsträckan mellan och . Beträffandearbetsmarknaden för området saknas helt uppgifter i Lodmarks utredning om attAlfta i stort sett är utan egen arbetsmarknad för kvinnor, varför kvinnorna därliksom i i stor utslräckning varit och är hänvisade lill i första handlandstingets vårdanläggningar och andra serviceinrättningar i Bollnäs.Landstinget och kommun är också utan jämförelse de två störslaarbetsgivarna inom Bollnäs-Ovanåkersregionen. Lodmarks påståenden, alt ensammanläggning med och f d. socken skulle ge ett merdifferentierat näringsliv i den nybildade kommunen, strider hell mot denstatistik och övriga fakta som redovisats. Vidare går utredningsmannens förslagemot de strävanden som legal lill grund för kommunsammanläggningarna, nämligenatt skapa kommunala enheter som genom differentierade arbetsmarknader blirmindre konjunkturkänsliga och ger en stabilare grund för den kommunalaverksamheten. Jagvill i det här sammanhanget instämma i FCO:s remissyttrande, atl detär naturligt att det i södra inland har bildats en bärkraftigkommun, som har fått nödvändigt underiag och förutsättningar atl erbjuda allainvånare och förelag inom området kvalificerad service på nära håll och altdetta utgör en av grundförutsättningarna för en positiv utveckling i vår kommunnär det gäller att tillskapa flera arbetstillfällen och ett mer differentieratnäringsliv för området. Vimåste i det sammanhanget också komma ihåg att kommun ligger inomstödområdet, vidare alt vår kommun gränsar till , all vi tillstor del har samma problem när det gäller sysselsättning för ungdom ochkvinnor samt när del gäller åldersfördelningen hos befolkningen. haremellerlid stora ansträngningar gjorts, bl. a. från kommuns sida, förau tillskapa fler arbetstillfällen och industrier, för altersätta alla de arbetstillfällen inom områdel som försvunnit på grund avstrukturrationaliseringen inom skogsbruket och jordbruket. Kommunenhar ocksä lyckats så till vida att vi nu har ett 20-tal mindre företag somsuccessivt har kunnat utöka sin verksamhet genom alt de fått statligt lokaliseringsstöd.Totalt har ca 55 milj. kr. utgått i bidrag och lån till dessaförelag i vår kommun, vilket har inneburit att drygt 1 000 nya arbetstillfällenhar tillskapats . Av detta lokaliseringsstöd har ungefär en tredjedelgått lill företagen i .