prot · FZ09134 · 1975-12-31 00:00:00 — Det framgår av att man såsällan lyckas, så sällan äger vidsynlhel, perspektiv och kunskap nog för attbedöma i stället för all döma och att göra varje skede den rättvisan all mätadet efler dess egna mått och villkor. Debattenom nya former för dagens skola har tyvärr erbjudit alltför många prov på denövermaga omognad som mäter allt efter sitt eget mått. De många överdrifternahar tyvärr ofla hårt drabbat den nu verksamma lärarkåren, som känt sigorättvist nedvärderad, åsidosatt och utsatt för ett ibland helt i system sattmisstänkliggörande. Jag inte bara tror utan vet, herr lalman, all situationeninte är så enkel, att om man kunde "ulrola"alla äldre lärare ochsätta in nyexaminerade skulle vi med ett språng nå fram till den så gott somidealiska skolan. Genom tiderna har del funnits - förr lika väl som - personer medbåde håg och fallenhet för läraruppgiflen. Vid sidan av dem finns också i dagde som har hamnat helt i fel yrke och de som har likgiltigt vall yrket förbrödfödans och feriernas skull. Det finns ungdomar som kommer ut som lärare med inställningen: Jag gör mina limmar, sedan skiter jag i resten. - Del ärderas vokabulär. Delär den typ som inte ens upplever ett krav att läraren kunskaps-mässigl skallvara bäst i klassen. En sådan kan lämna ett svar som det en målsman nyligenåtergav för mig. Hans dotter, som går tredje året i skolan, fick på en frågasvaret från en ung lärare: Ja, vet du, det där har jag aldrig begripit. - Därmåste del röra sig om ett missförslåll jäm-likhetsbegrepp. Härskulle man vilja betona nödvändigheten av en skärpt uppmärksamhet från våralärarutbildningsansialter på lärarkandidaternas yrkeslämplighet och behovet avfostran i någol som jag vill kalla - jag vet all många stöter sig på ordet, menbegreppet finns i alla fall - lärarelik. Jag vet alt det på detta område finnsett stort motstånd vid vissa läroanstalter. Man tar direkt avstånd från varjetanke på all försöka lära ul normal hyfs och hållning. Enligt SIA-utredningenoch proposilionen skall ändå lärarrollen alltmer "innefatta en allmänomsorg om barns utveckling". Idebatten har den s. k. dialogpedagogiken omnämnts. Den är utomordentligt väsentlig och värdefull, men den är inte ny. Denhar - vill jag påstå - brukats av de lärare Skolansinre arbete ni. som ägt lämplighet försill yrke. Vad det rör sig om är ju helt enkelt ett samarbete mellan tvåparter, som båda har intresse och respekt för varandra som individer. Uibildningsulskolletföreslår - i strid mot propositionens förslag - all den nuvarande huvudregelnför behörighet lill tjänst som skolledare bi-behålles. Man kan inte förvåna signog över propositionens inställning på denna punkt. Där är man beredd alt slopakrav på pedagogisk sakkunskap hos skolledningen. Del innebär en klarnedvärdering, herr lalman, av såväl elever som lärare, eflersom man därmedvisar likgiltighet för hela den pedagogiska och psykologiska sidan av skolansdagliga gärning. Detär förståelse som behövs, och för den fordras den inlevelse som i regel endast egenerfarenhet kan ge. Därför är det med glädje man konstaterar att utskottet delardenna syn. Man kan ju för all klarlägga situationen jämföra med andra områdenav livet. Vem vill bli opererad av en som saknar läkarutbildning? Vem skulleinte vara rädd all flyga, om föraren skulle sakna flygutbildning? Sakkunskapfordras mer och mer i vårt samhälle. Hurskulle man kunna undvara den i skolansledning? Skolledningen!Jag konstaterar, herr talman, med förfäran alt utskottet finner att"synnerliga skäl" talar för anordnande av speciella kurser förkvinnliga aspiranter till skolledarbefallningen. Därmed gör man, anser jag,hela jämställdhetsfrågan en verklig björntjänst. Häromdagengästades av en grupp franska affärskvinnor på studieresa iSverige. Dagen innan hade de besökt SÖ och uttryckte nu en viss häpnad över densolida maskulina överlägsenhet - eller skall vi mildra del till aningslöshel -de där mött i fråga om jämlikhetskraven på denna punkt. Det bör inte ordnas kurser av nu föreslagen arl. Ordna i stället kurseri könsrollsfrågor för beslutande myndigheter med eventuell kvotering ellerprioritering för folk från SÖ och varför inte också frånutbildningsdepartementet! Då skulle vi ha en chans all rätta lill nu rådandemissförhållanden. Jag anslutermig på denna punkt till reservationen 17. motion har jag och några medmolionärer påyrkat en markering avskolpsykologernas stora betydelse genom att understryka alt sådana tjänsterborde inrättas i alla skolor, della med hänsyn till skolpsykologens viktigaroll redan på ett förebyggande stadium bland såväl elever som skolpersonal. Jagönskar ivrigt, herr talman, att jag kunde dela utskottets underbaralillilsfullhet lill kommunernas allvishet och skolstyrelsernas energiskaentusiasm för människovården i skolan. Utskottet lämnar med varm hand ärendetlill lokala beslut och hänvisar också till pågående utredningar. Jag hoppasall frågan om skolpsykologerna kommer att lösas på ett sådant sätt all ingenelev i vårt land skall bli beroende av i vilken kommun skolan ligger, ulankommer alt tillförsäkras samma personliga omvårdnad var än skolgången sker.Samhällets resurser skall sättas in för att förebygga - inteför all i efterhand reparera. Skolanär till hela sin karaktär dynamisk, men den bör också vara, som del, "för mänsklig värdighet en hamn". Och slutarsin skolkanlal med orden "Vi samlas kring vad här består, rätt, sanning,frihet, heder." Del är detsamma anser jag, som del man i dagens debattkallar en solidaritetens skola. Vi måste komma ihåg all omtanke, uppmuntran ochomsorg inte utesluter fasthet, att solidaritet innebär krav på självdisciplintill förmån för medmänniskorna och all solidaritet innebär respekt för just devärden hela vårt samhälle bygger på: rätt, sanning, frihet och heder. Viär många inom skolvärlden, tror jag, som med glädje hälsar ett forisaltkonstruktivt arbete på all anpassa vår skola lill tidens krav. Vi önskar minstav allt leva i någon inuseal institution. Vi vill få vara med och satsa vånintresse, vår erfarenhet och vårt arbete på att förnya och förbättra vår skola,men vi vill alt delta arbete skall ske ulan slängar åt lärarkåren och utanförakt och överiägsenhet mot den skola som har varit och är. Skolansinre arbete ni. HerrWIKLUND (s) kort genmäle: Bara några ord med anledning av synpunkter pårekryteringen lill skolledarutbildningen. Jagsade alt utskottet allmänt sett ställer sig tveksamt till kurser som är öppnaenbart för ett kön men att vi har accepterat tanken på en introduktionskurs idella fall, eflersom den kunde motiveras med all del kan flnnas många grunderför att försöka öka rekryteringen av kvinnor lill skolledarbefaltningarna. I vad gäller lärarnas roll i skolan vill jag sägaall jag i mill replikskifte med -jag vet inte om hördedel - betygade alt jag är övertygad om att de grupper som flnns i skolan kanklara dessa frågor på ett riktigt sätl och på det sätl som avses iproposilionen och i förslaget om skolans inre arbete. Jag tror alltså på degrupperna i skolan, och jag kommer också alt understödja dem helt och fullt närdel gäller för dem all söka sig fortbildning och fördjupningsulbildning för allkunna lösa de uppgifterna i framliden. () kortgenmäle: Jag är tacksam för positiva syn och för att han anser allockså skolpersonalen kan tänkas vara verkligt intresserad av skolansutveckling. Jag finner dock inte den synen byggd på annat än yiierst allmännagrunder i vad gällde den här gruppen kvinnliga aspi-ranler som ville utbildasig lill skolledare. All del står all del är "särskilda grunder"visar ju bara den manliga aningslösheien som det är svårt att , ge någrahållbara logiska argument för. Men man bara konsoliderar den i och med att mangÖr del lill ett undantagsfall au kvinnorna skall inbjudas lill en viss kurs.Det är ungefär som frågan om all stifta lagar för jämlikhet osv. - del innebärhelt enkelt all konservera den form Skolans inre arbete in. som är, eller som i allafall borde vara, onaturlig. Vi bör i stället gå fram efter linjen att hos bådemän och kvinnor söka skapa medvetandet att del är lika naturiigt alt ha sammauppgifter för båda könen. HerrWIKLUND (s) kort genmäle: Beträffande del som senast sade råder det naturligtvis ingadelade meningar oss emellan, men jag har ju förklarat varför vi hade accepteratden tvåveckors introduktionskurs som föreslagits. Det är väl så, att delär en dålig rekrytering från kvinnosidan lill skolledarbefatlningar. Jagupplever i arbetet inom länsskolnämnden alt del är nästan bara undantagsvis somdet kommer några kvinnliga skolledare, och därför kan väl en introduktionskursäven medverka till att det blir en jämnare rekrytering. Del är ingenting annatvi avsett när vi har slutit upp bakom det förslaget. FruÅSBRINK (s) kort genmäle: Eftersom har möjlighet all påverka en länsskolnämndföreslår jag alt han lägger om kurs - vi har ju talat om segling och skepp ochkurser av olika slag här - och inriktar sig på de manliga representanterna förde högre myndigheterna. Jagvidhåller att en kurs som skulle lära skolmyndigheter att länka om redan frånbörjan skulle vara nyttig. Utskottets betänkande nr 20 behandlar bl. a. två motioner, 272 och2217, där jag slår som första namn. Sommotionär anser jag naturligtvis alt utskottets betänkande behandlar dessa bådamotioner i knappaste laget. Jag kan inte heller känna tillfredsställelse överutskottets avslagsyrkande beträffande dem. Jag vill dock framhålla alt jag haren viss förståelse för utskollels handlande eflersom det haft all behandla intebara dessa båda motioner utan också omkring femtio andra motioner samtproposilionen om skolans inre arbete i ett och samma betänkande. Menäven om jag har denna förståelse för utskottet kan jag inte un-deriåla all göranågra kommentarer. Imotionen 272 har vi tagit upp frågan om önskemålet att få till stånd enutredning om ändring av skolstarten från nuvarande en till två gånger per år.Vi har sagt i vår motion alt det inte behövs några vetenskapliga undersökningarför att konstatera att barn utvecklas olika. Det är ett känt faktum för allasom har eller haft med barns fostran all göra. Underde första levnadsåren är en markering av stora förändringar i ettbarns utveckling. Trots detta gör vi alla uppdelningar av barn efter födelseår.Vi lar ingen hänsyn lill all barn som är födda i slutet av inte haftsamma tid att utvecklas på som barn födda i början av . I många fall blirskillnaden över i levnadsålder mellan barn i samma årsgrupp.Denna grova uppdelning blir myckel markant vidinskrivningen lill förskolor. Trots denna åldersskillnad görs alla jämförelsermellan barns anpassningsförmåga, motorik m. m. efler födelseåret. Närbarnen sedan börjar lågstadium framträder denna storaåldersskillnad på ett ännu mer negativt sätt. i livet ställsnu barnen på prov när del gäller all lära sig skriva, läsa, räkna m. m. De barnsom då är födda har av naturliga skäl - som tidigare berörts -större möjligheter att hävda sig gentemot de barn som är födda i slutet av årettrots all deras livsutveckling i stort sett har varit likartad. Delhar framkommit klart att barn som är födda i slutet av i störreutsträckning än barn som är födda har behov avstödundervisning. Vitror alt ett radikalt grepp för all komma till rätta med de olägenheter som härhar framhållits när del gäller skillnaden i barns levnadsålder i förskola ochgrundskola är alt frångå nuvarande system med årsklasser. 1 stället för all somnu göra intagningar endast en gång borde man gå över till ett system medinskrivningar . Fördelarnaär att man inte får så stora åldersskillnader mellan eleverna i en och sammaklass. Vidare skulle de barn som vid skolmognadsproven av en eller annan orsakinte då anses skolmogna inte behöva uppskjuta sin skolgång mer än kanske etthalvår mot f n. oftast . Förhållandet blir detsamma när del gällerbarn med tidigare utvecklad skol-mognad. Viär även övertygade om att fördelarna med en inskrivning inteär begränsade lill barnens första skolår utan kommer att fortsätta helaskoltiden ut. Den kanske allra största vinsten erhåller man vid skoltidensslut, eftersom inte en hel årskull kommer alt söka sig ut på arbetsmarknaden påen och samma gång. Spridningen gör att arbetsmarknaden kommer alt vara bättrerustad att ta emot de arbetssökande ungdomarna. Motdenna bakgrund är jag något förvånad över att utskottet på endast fyrakortfattade rader avstyrker motionen "med erinran om de organisatoriskaoch ekonomiska konsekvenser som en intagning varje termin skulle få förskolväsendel i dess helhet". Hurkan man komma fram till della utan att frågan över huvud taget fåll utredas?Jag har tillsammans med mina medmolionärer en helt annan uppfattning, och avden anledningen vill vi all en uiredning skall få se över denna för barn såvikliga fråga. Imotionen 2217 har vi framfört önskemål om en försöksverksamhet för alt samordnamusikundervisningen i regi för barn och ungdomar. framhållerutskottet all man anser all inte behöver vidta några åtgärder, ochman hänvisar lill en nyligen publicerad vägledning för kommunernas planering avden frivilliga musikundervisningen. Vi är dock inte lika övertygade somutskottet om all del kommerall bli den effektiva samordning som vi hareflerlysti vår motion. Skolans inre arbete in. Nr 134 Vi kommer trots vår tveksamhet inte att yrka bifall till vår motion Fredagenden ' *"§' "'" ' avvaktar och ser omnågon förbättring kommer att ske. 21 mai 1976 Omså ej blir fallet har vi för avsikt att återkomma med våra motionskrav. Skolansinre arbete Med detta anförande, i vilket herrar () och Östrand(s) in- in. stämde, var överläggningen slutad. Kammarenbiföll vad ulskollet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begän votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskotleis hemställan i betänkandet nr 30 mom. 7röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 291 Nej - 15 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemsiällan, dels reservationen nr 2 avherr Nordstrandh och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 30 mom. 12röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. räkningverkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omrösi- Nr 134 ning gav följande resultat: den J'' - 256 Nej - 47 --------------------- Avslår - 2 Skolans inre arbete Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av och , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruSundberg begärt votering upplästes och godkändes följandevoterings-proposition: Den som vill all kammaren bifaller utbildningsulskotlelshemställan i betänkandetnr 30 mom. 13 röstar ja, den del ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruSundberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskollelshemställan, dels reservationen nr 4 av och , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruSundberg begän votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskotleishemsiällan i betänkandetnr 30 mom. 15 röstar ja. den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde röst- 107 Skolans inre arbete in. räkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 255 Nej - 48 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 av fruLantz, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsulskollels hemställan i betänkandet nr 30 mom. 20röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 286 Nej - 17 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskollels hemställan, dels reservationen nr 6 av fruLantz, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begän votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemstiillan i betänkandet nr 30 mom. 24rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 6 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 291 Nej - 14 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avherr Nordstrandh och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Skolans inre arbete in. Densom vill au kammaren bifaller utbildningsulskollels hemställan i beiänkandei nr 30 mom. 29röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruSundberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr Nordstrandh och , och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begän votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsulskottets hemställan i betänkandet nr 30 mom. 31 röstar ja. den det ej vill rösiarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 8 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruSundberg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Nr 134 Mom. 32 Fredagenden Propositioner gavs på bifall tilldels utskollels hemställan, dels re- 21 nni1976 servalionen nr 9 av herrNordstrandh och , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Skolansinre arbete begärt votering upplästesoch godkändes följande voierings- /;;. Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i beiänkandeinr 30 mom. 32 rösiar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr 9 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels ulskoiteishemställan, dels reservationen nr 10 av , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill au kammaren bifaller utbildningsutskotleishemställan i beiänkandeinr 30 mom. 39 rösiar ja, den det ejvill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 10 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 11 avherr i Slaffanslorp m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Slaffanslorp begänvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Skolans inre arbete in. Den som vill att kammarenbifaller utbildningsulskollels hemställan i betänkandet nr 30 mom. 42rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 11 av i Slaffanslorp m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLarsson i Slaffanslorp begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 184 Nej - 123 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 12 avfru , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller utbildningsulskotlels hemställan i betänkandet nr 30 mom. 58rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 12 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels re servationen nr 13 av och , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan inre arbete Nordstrandh begärt votering upplästes och godkändesföljande voterings- in. Densom vill all kammaren bifaller ulbildningsutskotlets hemställan i beiänkandei nr 30 mom. 61.röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 13 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskollels hemställan, dels reservationen nr 14 avfru , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller ulbildningsutskotlets hemställan i beiänkandei nr 30 mom. 69röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 14 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 291 Nej - 15 Kammarenbiföll vad utskottel i dessa moment hemslälll. Mom. 72 Nr 134 Propositioner gavs påbifall lill dels utskottets hemställan, dels re- den servalionen nr 15 av herrNordstrandh m. fl., och förklarades den förra 2] mai 1976