prot · FZ0913 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:13 § 1 Justerades protokolletför den 22 innevarande månad. § 2 Om bättre insyn förriksdagen i de statliga företagen Herr industriministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1975/76:51, ochanförde: har frågat mig om Jag är beredd att ge bättreinsyn i den statliga företagssektorn genom all dels redovisa förriksdagen vilka företag som staten - direkt eller indirekt - äger eller harandelar i, dels ge ledamöier möjlighet att ställa frågor vidbolagsstämmorna i alla statliga företag. årliga publikationen lämnas en redogörelse för denstatliga företagssektorn. Urvalsprincipen är att aktiebolag, där staten direkteller indirekt äger eller mer av aktiekapitalet redovisas i publikationen,alltså bolag som kan räknas som statligt ägda. Denna princip överensstämmermed aktiebolagslagens definition av dotterbolag. I publikationen anges dessutomväsentliga minoritelsposter. Vilande bolag, försäljningsbolag ochfastighetsbolag har lämnats utanför redovisningen. Måletär att lämna en så öppen och utförlig information som möjligt. Inomindustridepartementet planerar vi atl fr. o. m. presentera viktigarebolag, i vilka staten har väsentliga minoritetsandelar. I departementetöverväger vi också atl, som ett komplement till publikationen, utge enförteckning över samtliga aktiebolag som staten äger. Jag vill emellertidframhålla alt de flesta av dessa bolag är av mindre allmänt intresse, typfastighetsbolag. Sombekant behandlas Statsföretags årsredovisning av , och utses18 riksdagsmän, som får närvara och ställa frågor vid Statsförelagsbolagsstämma. De kan naturiigivis också ställa frågor om alla företag som ingåri Statsföretagsgruppen. möjligheter till insyn bör därmed vara vältillgodosedda inom denna företagssektor. Jag tror att detta system torde varadel mest praktiska och lätthanterliga för riksdagsmännen. Vad gäller statligaföretag utanför Statsföretagsgruppen slår industridepartementet så långl detär praktiskt möjligt gärna lill tjänst med de uppgifter som riksdagsmännen kanbegära. Jagkan naturligtvis bara uttala mig om mitt eget ansvarsområde, men jag tror all ävenandra departement, under vilka statliga bolag lyder, gärna besvarar deeventuella frågor eller någon annan riksdagsledamot kan viljaframföra. Ombättre insyn för i de statliga företagen Ombättre insyn för i de statliga företagen Jag ber alt fåtacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag vill gärna säga att jagbetraktar det som en framgång för de krav jag ställde i ett anförande tidigarei höst och som ställts från vid åtskilliga tillfällen - krav på enutförligare redovisning av de statliga företagen. Detframgår av industriministerns svar att departementet har för avsikt attlill redovisa samtliga förelag som stålen äger. Det är bra. Denhittillsvarande ordningen har däremot inte varil så bra. Den rapportering somriksdagen och andra fått del av har bl. a. getts i publikationen Statligaföretag, som varil mer rikt utstyrd och påkostad än innehållsrik. Den har barainnehållit tämligen lapidariska uppgifter om de statliga företagen. Jagkom av olika anledningar att intressera mig för del här. Jag gickigenom några årgångar av publikationen. Jag tittade bl. a. efter vad som kundelänkas stå om . Jag fann praktiskt laget ingenting utom atlförelaget bildades och vilka andra företag som äger aktier i framgår inte alls alt del hänt ganska mycket med det företaget under tidensedan 1968; att aktiebolaget har utbildats från ett pappersbolag till en storkoncern med 1 500 anställda, som sysslar med allt mellan himmel och Jord - frånalt tillverka gardinslänger i till att sälja elektronisk materiel iIsrael. Jagtycker alltså att det är bra att vi nu kommer att få veta vilka företag statenäger. Men därmed tillgodoses bara ell av de krav jag ställde. Jag anser ocksåatl samtliga riksdagsmän bör ha möjlighet att närvara vid samtliga statligaföretags bolagsstämmor. får 18 ledamöier närvara vid Statsföretag AB:sbolagsstämmor, däremot inte vid de övriga statliga företagens bolagsstämmor. Etttredje krav är all man får en redovisning av de statliga företagens verksamhet,i varje fall av de mera betydelsefulla. Vi kanske kan räkna med framgång ävenför de kraven . och Jag är i stort sett överens om att vi bör försökautvidga upplysnings- och informationsverksamheten. Jag vill emellertid ta uppbara en punkt i detta sammanhang. I det anförande höll -som jag inte på något sätl har granskat utan bara tagit del av genom pressen -och i de kommentarer som pressen gjorde anfördes ganska kritiska synpunkter motindustridepartementet och vår villighet alt lämna uppgifter. För den som inlekände till fakta framstod det väl närmast så atl vi avvisade varje begäran omupplysningar som framförts. Jagvill därför inte minst med hänsyn lill mina medarbetare i departementetredovisa atl det från upplysningstjänsl framställdesen förfrågan om de statliga bolagen. Från departementet skickades enredovisning av alla de bolag inom vilka industridepartementet hadekontakter genom aktieinnehav, vid sidan av de förelag som tas upp i den årligaredovisning som vi lämnar. Det var ungefär 110 bolag. Som Jag har sagt i mittsvar var del fråga om enkla förelag, såsom fastighetsbolag, vilande bolag, s.k. 5 000-kronors-bolag osv. Jagtycker au delta visar vår vilja all så långl det är möjligt biståriksdagsmännen i deras önskemål om all få upplysningar. Men delta framkom intepå något sätl vad jag kan förstå i det anförande som höll eller ide kritiska synpunkter mot oss som framfördes i tidningarna. Jag har gärnavelat säga all medarbetarna så långt del är möjligt har tillmötesgåttriksdagsmännen när det gällt att besvara deras förfrågningar, även när dekommit via upplysningstjänsl. Ombättre insyn för i de statliga företagen Del är riktigtalt vi fick fram de uppgifter vi ställt frågor om genom riksdagensupplysningstjänsl. Denna hade i sin tur inhämtat uppgifter frånindustridepartementet och från andra källor. Den exakta turordningen ikorrespondensen kan jag inte svara för, men för oss tog del allfå de besked vi sökte. Menmin avsikt var nu inte all klandra personalen på industridepartementet ulanall få fram den ordning som också industriministern tycker är riktig,nämligen all och enskilda riksdagsmän utan alt behöva ägna sig ålomfattande forskning skall få fram uppgifter om vilka förelag staten äger ochvad de förelagen sysslar med. Medanjag ändå har ordet och industriministern är närvarande i kammaren kanske Jagkan få ställa en annan fråga, som har förbryllat oss en aning. Atl Navigatör ABblev känt berodde på att företagel ville bli introducerat på börsen.Och i stod att läsa alt industridepartementet givit klarteckenför en sådan introduktion. Vi har lidigare levt i den föreställningen attregeringen är motståndare till att statliga företag introduceras på börsen. Jagskulle gärna vilja veta om denna uppgift i Veckans Affiirer attbörsintroduktionen är sankiionerad från indusiridepariemeniei är riklig. På den sisla frågan vill jag svara all såvitt det är mig bekant harinte någon sådan framställning inlämnats lill industridepartementet. Vidarevill jag säga atl då det gäller är staten formellt juridiskt ägareav av aktierna i . Jag skall gärna återkomma med en fullständigredovisning beträffande Navigatör, precis som jag här sagt. Jaghar fortfarande inie myckel alt diskutera i sak med - vi äröverens - men jag värjer mig på en punkt, och det är mot att nusäger att han "" fick del av det material sompresenterades. Gången var att denna begäran från upplysningstjänslkom . Omuppräkning av anslaget till museer till riksdagensupplysningstjänsl en redovisning som innefattar 110 företag. Kan det ske ensnabbare handläggning av ett ärende? Jag är fortfarande ute för alt friia minamedarbetare i industridepartementet från den kritik som har levererats iåtskilliga tidningar för atl vi inle skulle vara beredda att tillhandagåriksdagens ledamöter med de tjänster som de begär. har skett så snabbtsom över huvud tagel har varil möjligt. Har det klickat i något annatsammanhang, ligger ansvaret för det inte på mina medarbetare. Jag vill upprepaatt Jag på intet sätt har riktal någon kritik mot industriministernsmedarbetare i departementet. Det vare mig främmande att över huvud tagel ägnamig åt kritik mot tjänstemän. Min kritik har bl. a. gällt detredovisningssystem vi haft. Här har industriministern lagil den kritiken adnotam och vill atl skall få precis de uppgifter Jag begärt, ochdärmed är den sidan av saken avklarad. Sedanvill jag bara kommentera industriministerns svar på min fråga ombörsintroduktionen med att det tycks vara så, alt man även inom industridepartementetär delvis ganska fåkunnig om vad de statliga företagen sysslar med. Här harändå jobbat hårt - intervjuer och andra stora artiklar itidningarna har varit många - med syfte att göra företagel intressant förbörsen. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om uppräkning av anslaget till museer Herr utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1975/76:9, ochanförde: har frågat mig om utredning beträffandeverksamheten vid museer kommer atl slutföras inom sådan tid all dessförslag kan beaktas i budgetpropositionen /77 eller om jag i annat fallkommer att tillse att nuvarande anslag på 2 milj. kr. uppräknas med hänsyn tillinflationen. Någotförslag från om ändring av formerna för stödet till Göteborgsmuseer har inte inkommit till regeringen och ett sådant förslag kan därförknappast hinna beaktas i höstens budgetarbete. Jag är i övrigt inle beredd attföregripa vad regeringen kan komma atl föreslå budgetpropositionbeträffande stödet lill museiverksamhet. Jag ber alt få lacka statsrådet för del dess värrei sak ganska negaliva svaret. Låt mig först notera att har nio museer,som i princip täcker samma områden som destatliga museerna i . Dessa museer får för sin verksamhet bara ungefär15 % läckta av statsmedel f n., under det alt museerna i får avsina kostnader täckta. Antalet besökare uppgår till någol över en miljon vid degöteborgska museerna, medan de museer i som det här är fråga om harungefär fler besökare, dvs. drygt en och en halv miljon. Diskrepansenmellan dessa båda utbetalningar av stöd från staten måsle för var och enframstå som ganska markant. Dessutom tillkommer en hel del skäl som gör altangelägenheten av statligt stöd är speciellt slor i . iGöteborg är helt hänvisat till atl använda sig av de kommunala museerna för sinverksamhet i sådana ämnen som arkeologi, etnologi, historia, konsthistoria osv. Detär också sä alt de arkeologiska och historiska museerna i fyller deuppgifter som länsmuseerna har på annal håll och all det museet iGöteborg hårde i särklass förnämligaste samlingarna av etnografika som finns iSverige. Dessuiom har vi en museilekior-verksamhet i . I de statligamuseerna i betalas sådan verksamhet av staten, men i får denhelt bestridas med kommunala medel. Detfinns f n. få sektorer som är så kraftigt centralt dominerade sommuseiverksamheten, men museiulredning drog upp principer fördecentralisering av den, som staten sedan har fastställt. Därvid ärnaturligtvis ett ökat statligt kostnadsansvar för museiverksamheten denviktigaste, för att inte säga avgörande faktorn. Låt mig konstatera att de 2 milj. kr. som 1974 anslogutgjorde det minimibelopp som MUS 65 ansåg böra utgå med hänsyn till lägel ibörjan av 1970-lalet. Den fortgående penningvärdeförsämringen samt de snabbtstigande personalkostnaderna inom denna personalintensiva verksamhet görnaturligtvis att viss uppräkning av detta anslag är oundgängligen nödvändigt.Medan gräset växer dör kon - det kan bli en realitet om inte statsrådet görnågonling i avvaktan på att utredningarna avslutas. Jag vill därför till sistfråga: Tänker statsrådet verkligen inle ta några initiativ för att tryggamuseiverksamheten i ? Omuppi-äkning av anslaget till Göteboigs museer Del är på sätt och vis litet symtomatiskt alt kulturpolitikmera diskuteras i än i . Den är i ett bekymmersamt läge påmånga sätt, det vet vi, men så långt har man ändock kommii alt man iGöteborgsregionen har en kommitté tillsatt som skall gå igenom de uppgifter sommåsle lösas i regionen. Vi har ju som princip att inte gå in och styrakommunernas planering. Det är väldigt viktigt alt man i först självbeslutar sig för vilken kulturpolitik man skall föra, inte bara på museiområdetulan också på andra områden. Jag skall inle smärta med att la upplea-lerfrågor och annal. Omuppräkning av anslaget museer Förhållandetär alltså det, atl vi förväntar oss atl , förhoppningsvis under1976, få ett besked från om hur man ser på de här frågorna,inkl. Därefter kan givetvis agera. Jag antaralt i det här stycket följer Kommunförbundetsrekommendationer. har ju varit ganska angeläget om attkommunerna själva först skall få bestämma vilken inriktning verksamheten skallha. Därefter diskuterar man med staten hur statsbidraget skall se ut. Jag måslekonslaiera all statsrådets svar är ganska undanglidande. Vi har länge haftklart för oss atl museiverksamhet har en omfattning av rikskaraktär.MUS 65 anförde ju att denna verksamhet behövde ett stödpå minst 2 milj. kr., efiersom den just hade rikskaraklär och dess motsvarigheti betalades helt med statliga medel. Jagär införstådd med att del kan ta innan hinner genomförasin utredning, och Jag tror därför att det kan dröja ett eller annat år innanalla utredningar är definitivt klara. Men att man i avvaktan på delta skullekunna göra en uppräkning av dessa 2 milj. kr. med hänsyn till penningvärdetsfall finner jag vara helt naiuriigt. Delär som sagl ingen som har förnekat alt kostnader för dennaverksamhet, som i bedrivs med statliga pengar, omfattade minst 2milj. som går ökar problemen.Personalintensiv verksamhet av denna art drabbas mycket hårt av de lönestegringaroch pålagor som arbetsgivarna utsätts för. Därför finner jag atl det skullevara ganska naturligt om statsrådet i samband med nästa års budget föreslog enviss uppräkning, exempelvis - del motsvarar väl ungefär denpenningvärdeförsämring som har skett sedan anslaget fastställdes. Jag förslår att söker tröst hos staten i ett brydsamiläge. Om inte snabbt kommer lill besinning om vad man villgöra av sin kulturpolitik, så blir väl praktiskt laget hela kulturpolitiken iGöteborg en riksangelägenhet. Idet aktuella fallet handlar det just om att man först måste bestämma sig förvad som är en angelägenhet - vad vill ha som sin del i dettaarbeie och vad som sedan är statens del. När det är bestämt, tror jag atl vifrån statlig sida kan garantera att del skall gå relativt lätt atl komma framtill ett beslut. Jag söker ingentröst, herr staisråd, jag söker räilvisa för de göteborgska skattebetalarna.Del kan inte vara rättvist atl museerna i får 90 'V. av sinakostnader täckta föratt ta emot 1,5 miljoner besökare under det altGöteborgs myndigheter får ett bidrag på för atl förse en miljon besökaremed samma service. Det är icke rättvisa, och del är rättvisa vi söker. Vi ärfrån icke oklara om vad vi vill ha för verksamhet. Men vi harkonstaterat all vi bedriver en verksamhet som inte bara utan helaVästsverige har nytta av. Det är givet alt det kan bli en kostnadsfördelningdär även grannkommuner eller landsting bidrar. Men del förtar inte intrycketav att del statliga anslaget under alla förhållanden f n. är klart lör lågt. Omstatligt stöd till museijärnvägar För all inga missförstånd skall uppstå vill jag säga att Stockholmskommun har en mycket god ekonomi och att museer inte har några somhelst statsbidrag . När Göteborgsmuseerna blir klara med sin del, måste vita upp vad vi skall göra också i och . Men ägnar vioss alltså åt en viss livräddning i . Jag måsle nogkorrigera statsrådet. De museisiffror jag jämfört med gäller icke de avStockholms kommun bekostade museerna, utan jag har jämfört med riksmuseer, sombetalas i princip helt med statliga medel. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om statligt stöd till museijärnvägar Herr utbildningsministern erhöll ordetför alt besvara i (fp) anmälda fråga,1975/76:28, och anlorde: i har frågat mig om jag är beredd att ge statligtstöd lill landets museijärnvägar. Detär enligt min mening en uppgift för lokala och regionala organ alt lämna bidragtill dessa ändamål. HerrJONSSON i (fp): Först ett tack för svaret. Knappheten i del ger väl anledning till altsäga litet om bakgrunden - vad det hela rör sig om. 1Västergötland har vi en museijärnvägsförening. Järnvägsmuseumtrafikerar museibanan Anten-Gräfsnäs. Denna bana drivs av en ideell föreningmed ca 600 medlemmar. Syftet är att visa hur en smalspårig fungeradeunder seklets tidigare decennier, och man vill bevara miljö och kultur från enintressant epok - den tid då de allmänna kommunikationerna växte fram. Alltarbeie utförs på frivillig Nr 13 basis av föreningens medlemmar. De satsar både arbete och egna medel Torsdagenden På verksamheten. Denfråga jag ställt har två sidor. Den ena är: Finns det anledning --------------- för delallmänna att stödja museiverksamhet av del här slaget? Om statligt stöd till fiesta anser det. Landsantikvarien säger t. ex. att museibanan An- museijärnvägar ten-Gräfsnäs är i sitt slag ell av landets mestintressanta museer, med en utomordentligt slor ochhögst förstklassig aitraktionskraft. Professorn vid universitetskullurgeografiska institution säger att AGJ är den enda museijärnväg i landeisom är med i den fysiska riksplanen över områden och miljöer som bör skyddasoch bevaras för framliden. För atl klara sin lågverksamhel - man har faslaturer - måsleman uppföra en verkstadslokal. Föreningen sökte ett anslag på . för atl uppföra verkstadslokalen. Utbild ningsdepartementet sände ärendet på remiss. Enda remissinstans blev den statliga utredningen 65. Utredningen tillstyrkte under förut sättning atl berört landsting och berörd kommun satsade motsvarande summa, och under dessa premisser beslöt resp. landsting och kommun vid sin budgetbehandling atl anslå vardera . - även detta under förutsättning atl staten skulle bidra med sin del. Etthalvår senare, , beslutade regeringen alt inle gå in sombidragsgivare till museibanan. För många, och framför allt för museiföreningen,var del här regeringsbeslutet en mycket slor och negaliv överraskning. Enannan delfråga inställer sig också: Är del här en rimlig handläggning?Statsrådet svarar atl enligt hans mening är det "en uppgift för lokala ochregionala organ alt lämna bidrag till dessa ändamål". Men det är ju ändåså atl man av staten bibringades uppfattningen alt staten - i detta fall regeringen - var positiv till ensådan här ansökan. Jag menar att de givna förutsättningarna ryckts undan. Jag upprepa frågan ochformulera den så: Slår del i paritet med statsmakternas i många andrasammanhang uttalade välvilja geniemot ideella organisationer, som bedriverkultur- och miljöverksamhet, att handlägga frågor på del här sättet? Jag vet inle rikligt hur många sådana här museijärnvägar det finns ilandei, men enligt de uppgifter Jag har finns det ett 40-50-ial liknande,naturligtvis av skiftande storlek. Det finns också en rad andra ideellamuseiaktiviteler utöver de vanliga museerna i varje kommun, och del skulleantagligen behövas en ganska omfattande kartläggning för att ge en bild av ivilken omfattning sådan här ideell museiverksamhet bedrivs. Självfallet får dessaföreningar stöd enligt den vanliga ordning som gäller för föreningslivoch liknande i den mån de uppfyller kraven. jag antar altkammarledamöterna håller med mig om atl bara del faktum 12 att det finns ett så stort antal - egenlligen icke heltredovisningsbarl - museiföretag av denhär karaktären gör det i det närmaste omöjligt alt ha någon annan synpunkl änatt della måsle vara ett lokall och regionalt intresse. HerrJONSSON i (fp): Självfallet är det ell lokalt och regionalt intresse - det var det jagförsökte påvisa i mitt första inlägg. Och om lyssnat hade hanockså uppfattal vad t. ex. har sagt, nämligen att AGJ ärden enda museijärnväg i landet som är med i den fysiska riksplanen över områdenoch miljöer som bör skyddas och bevaras för framliden. Jagtycker att osäkerhet om hur pass angeläget det här ärendet äroch vilken position det har är någol förbryllande. antyderdessutom atl det är litet oklart om museijärnvägen uppfyller de krav som kanställas upp etc. Del tycker Jag mera avslöjar en okunnighet än en klaruppfattning om hur sådana här frågor skall hanteras. Jagkan lägga till all några regelbundna bidrag eller något understöd till den härbanan utgår i dagens läge inte från kommun eller landsting. Däremot avkrävsmuseibanan ett arrende från SJ på . som man ådigen betalat utaninvändningar. Tyvärrkan man inle tolka svar så all han är beredd att ompröva saken.Jag hade hoppats alt det skulle vara en så pass positiv touche i svarei ochäven i det följande inlägget att man rent av skulle kunna säga till föreningen:Kom tillbaka, för statsrådet är beredd atl pröva frågan på mera sakliga grunderoch mera ingående än tydligen varit fallet. Jaghar den uppfattningen att de tekniska museerna är satta på undanlag i dagensläge, och del finns anledning att vara generös när del gäller alt i det härfallet uppmuntra en kulturvårdande insats. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om studieordningen för tandläkarstuderande Herr utbildningsministern erhöll ordetför atl besvara () anmälda fråga. 1975/76:38, ochanförde: har frågat mig om jag kan garantera alt nuvarandesluderande vid de odoniologiska fakulleierna får fullfölja sina siudier enliginu gällande siudieordning, Iproposilion med förslag lill vissa besiämmelser om den allmännatandvårdsförsäkringen har regeringen lagii siällning för alt en allmäntjänstgöringi folktandvården före legitimation som tandläkare införs . Regeringen har härviduppdragit ål socialslyrelsen och universitets- kanslersämbelel altgenomföra del uirednings- och planeringsarbeie som behövs. Uppdragei skallfullgöras med ulgångspunkl i del förslag lill övergångsanordningar som innebärell års allmäntjänsigöring i kombination med en omläggning avgrundutbildningen fr. o. m. femte studieterminen till sammanlagt fyra och etthalvt års grundutbildning. 1avvaktan på resultatet av detta arbete kan slutlig ställning inte las i frågaom tidpunkten för en reformering av grundutbildningen. fråga kanalltså inle nu entydigt besvaras. Jag vill dock betona att det är angeläget atltandvårdsreformen snabbt följs upp även på utbildningssidan. Jag ber altfå lacka utbildningsministern för svarei. Bakgrundentill min fråga är alt regeringen gav ochuniversiletskanslersämbelet i uppdrag att snabbutreda frågan om ändringar istudieordningen för tandläkarstuderande i syfte att få in någon typ avallmäntjänstgöring. 1 förslaget från ochuniver-sileiskanslersämbelel, som väl finns med i den proposilion somulbild-ningsminisiern här hänvisar lill, sägs del all förslaget inom kortkommer alt läggas fram. Jag förutsätter alt man då har setl förslaget, innanproposition framläggs. Det är ju brukligt. Universitetskanslersämbeiethar sagt att snabbehandlingen av ärendet har gjort att man inte har hunnit mednågon remissbehandling, och de odontologiska fakulteterna har över huvud tagetinle fåll yttra sig angående det förslag lill ny studieordning som herrZachrisson från denna talarstol har tagit ställning för. Min första fråga blirdärför: Är det verkligen så alt varken de människor som skall ha hand om dennautbildning eller de sluderande som skall få utbildningen skall få någon chansatt säga sin mening innan ni i regeringen-besiämmer er för en drastisk omläggning? Sedanär naturligtvis också frågan när detta förslag skall genomföras oerhörtbetydelsefull, därför atl människor som har börjat studera måsle ha rätt attställa krav på att få fullfölja sina siudier enligt den studieordning somgällde när de började studera. Jag tycker del är en rätts-säkerhetsfråga inte som människor befinner sig i utbildning ändrar hela derasutbildning på ett drastiskt sätt. 1 detta fall förkortas den teoretiskautbildningen med en halv termin, och man lägger på en ettårig arbetsplikt föralla som skall utbildas lill tandläkare.