prot · FZ09146 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag tror därför att del i del här sam manhanget finns anledning att understryka vad statsrådet säger, nämligen atl den nya lagen på intet sätt påverkar kassornas ställning som själv- 207 Nr 146 ständiga organ. Det är min bestämda uppfattning atl det är just lack den "kassornas självständiga ställning som del har varit möjligt all smidigt 2 iuni 1976 "'b snabbi kunna genomföra den långa raden avreformer de senaste --------------- åren,som inneburit en överföring av arbetsuppgifter till kassorna. Arbelsrältsreform 1lagen talas del genomgående om statligt reglerade tjänster, och man m. m. har alltså inte i lagens paragrafer på något sätt gjort klaramarkeringar om all de även skallomfatta de icke statligt reglerade tjänsterna vid kassorna. Därför finns detkanske anledning att poängtera att utskottet ändå skriver all lagen i desshelhet blir tillämplig för alla anslällda. Men delta innebär dock attjämförelsen mellan de statligt reglerade tjänsterna i kommunerna och destatligt reglerade tjänsterna i kassorna upphör, vilket alltså ger dekommunalanställda elt siörre förhandlingsutrymme genom all de undantas från4S-17S. Trotsatt den här lagen är en ramlagstiftning, vill jag litet grand fästauppmärksamheten på de speciella förhållandena i vad gäller relationen mellanarbetstagare och arbetsgivare. Iutskottets betänkande säger man att vid förhandlingar rörande löner ochantällningsvillkor företräds arbetsgivarsidan fortfarande av försäkringskassornasförhandlingsorganisation. De allmänna försäkringskassorna har gemensamtöverlämnat förhandlingsrätten till en särskild förhandlingsorganisation.Eftersom den nya lagen innefattar förhandlingsrätt på en rad andra områden än beträffandelöne- och anställningsvillkor, är det oklart hur de här förhandlingarnaskall tillgå. Som exempel kan då nämnasmedbeslämmandelagens regler om exempelvis primärförhandlingsskyldighet,informalion och facklig vetorätt, som ju också skall gälla på den offentligasektorn. I utskottets belänkande sägs att förhandlingar som rör 11 S och 12 Sskall föras av den myndighet som slutgiltigt får besluta i den frågaförhandlingen avser. Om det gäller frågor som inverkar på förhållandena vidfiera myndigheter under en ceniral förvaltningsmyndighet, bör förhandlingenföras av denna. Den centrala myndigheten i vårt fall är ,som inte på något sätt har varil inblandat i de förhandlingar som vihar fört. Efter en period av centralisering är verksamheten återigen på väg attförstärka de lokala enheterna, och del tror jag är en riklig utveckling, därföratt lösningar som gäller personalfrågor, konflikter mellan allmänheten och deanställda, nödvändiga förändringar av arbetsrutiner, förändringar iorganisation och arbetssätt m. m. förutsätter just en sådan snabbhet ochsmidighet i beslutsfattandet som följer av atl de självständiga organenkvarstår. Det finns därför anledning atl slå vakt om detta. Om man får tolkautskottets skrivning så, att skulle bli en nyförhandlingspart, tror jag del vore djupt olyckligt om man även där förloradenärheten till problemen. Denprimära förhandlingsskyldigheten innebär ju all arbetsgivaren på eget initiativskall förhandla med de fackliga organisaiionerna. Som exempel kan nämnasomplaceringar, arbetsledning och företagsledningsfrågor. Vad som dåytterligare komplicerar tillvaron är att dessa beslut f n. ligger på de enskildakassorna. De har inte heller tidigare förhandlat själva lokalt. Detta skullealltså innebära all vi plötsligt kunde få två nya förhandlingsmotparter påområden som har ganska oklar gränsdragning. Eftersomkommunalijänstemannalagen inte fullt ul har kunnat användas har kassorna fåtten rad andra förordningar som reglerar många frågor. Lagen om allmän försäkringinnehåller t. ex. avsnitt där man tar upp beslutandeprocess både mellanriksförsäkringsverket och kassorna och i kassorna internt. Dessa förordningarslår inte i någon som helst överensstämmelse med de lagparagrafer man kan hittai lagen om offentlig anställning. Utöverdelta finns ylleriigare fem förordningar, som reglerar förhållandet påkassorna. Jag skall avstå från alt tala om dem. Det är av dessa skäl viktigtatl ett klargörande av förhandlingsreglerna för kassorna så snabbt som möjligtkommer till stånd samt att följdändringar i de förordningar som finns och deändringar i lagen om allmän försäkring som är nödvändiga sker snabbt. Trots dennya lagen kommer det alt vara nödvändigt att i särskild ordning reglera vissafrågor, på grund av den speciella ställning som offentligt organ som kassornahar. Jag vill därför ylleriigare understryka atl del är de allmännaförsäkringskassornas nuvarande befogenheter som bör förslärkas. Trotsatt jag inledningsvis lovade att inte ta upp frågor som lidigare behandlats kanjag inte låta bli atl beröra frågan om gränsdragning mellan den poliliskademokratin och det fackliga inflytandet, som berörs i reservalionen 55. Jaggör det av den anledningen all jag lycker att debatten inte på någotsätt har gett någon klarhet i skillnaden mellan vad som sägs i kammaren och delsom skrivs i betänkandet. I centermotidnen yrkar man bl. a. all det redan i dagskall uttalas all frågor om bemanningsplaner, personaltäthet och liknandereservaiionslösi skall tillhöra den politiska demokratins beslutsområden. Mansäger dock i reservationen: "De fackliga organisationernas vilja attlämna den poliliska demokratin ulan inskränkning behöver inteifrågasättas."" Det är naturligtvis etl hell riktigt konstaterande.Ändå får man känslan av all det trots alll av reservanterna uppfattas som interiktigt all lita lill. Den fackliga rörelsen, som under många årtionden kämpadeför den politiska demokratin, anses alltså inte ärligen stå för den. Avvilken annan anledning säger man två rader längre ner i reservalionen att delär nödvändigt att reglera gränsdragningsfrågorna i lag; dvs. en ytterligarelagreglering än den som redan gjorts vad gäller mål, inriktning och kvalitet. Vadsom däremot är mycket intressant i motion och som styrker minuppfattning att vad egentligen vill är atl på avgörande punkterbegränsa och kringskära den fackliga förhandlingsrätten och även det nuvarandesamrådsförfarandet. På vilkel annat sätt skulle man kunna tolka uttalandet frånceniern i partimolionen? Detta är en mycket intressant fråga, och det är syndatl inte fler tagit upp den. Man säger i motionen att del är otänkbart attgenom medbestämmandeavtal ge arbetstagarna direkt inflytandei frågor somytterst påverkar 14 protokoll 1975/76:145-146 Arbetsrättsreform m. m. Nr 146 t. ex. behovet alt beskatta medborgarna. Onsdagenden ' '" y'' konsekvens kan alltså centerpartietsdeklaration innebära 2 iuni 1976 "bot mot de offentliganställdas hävdvunna och lagenliga rätt att för- --------------- handlaom både löner och allmänna anställningsvillkor, eftersom dessa Arbetsrältsreförm självklart kan leda lill ökat behov av skattemedel. är 60 96 av m. m. kommunernas utgifter resultat av förhandlingar. där regeringens förslagöppnar förhandlings- och inflytandevägar för de anställda, vill centernlillsamt.ians med moderalerna begränsa eller förhindra arbetstagarnasinflytande. Menatt man förhandlar med de anställda om bl. a. personaltäthet utgör ju ingenfara för att man inte skulle uppnå de mål som politiskt har bestämls förverksamheten. Intressantär också att de företagsnämndsavtal som reglerar samrådsskyldighetenomfattar just de frågor som regeringen nu föreslår skall göras till föremål förförhandlingar. Parterna har ju i avtal varit överens om all dessa ämnensjälvklart rör både de anställda och arbetsgivaren. Enligt meningskulle alltså även det samrådsförfarande som äger rum på något sättinnebära inskränkning av den politiska demokratin. Vad det är fråga om är juatt förstärka de anställdas inflytande i just de frågor som enligt vad parternatidigare har varit överens om kan vara rimliga att tillsammans diskutera ochfinna lösningar på. Under detta anförande övertog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HertWENNERFORS (m): När jag som en av de sista talarna i den här debatten nu har fått ordethar onekligen mycket blivit sagt. Således skall jag begränsa mig så mycket sommöjligt. Jag har vidare haft tillfälle alt påverka utskottsbehandlingen genommin elva sidor långa moiion, nr 2500, och jag hoppas all i varje fallutskottets ledamöter, som har bläddrat i motionen och kanske t. o. m. lästvissa avsnitt, har förstått all jag hälsar arbelsrättsreformen medtillfredsställelse. Mendet är en sak alt fatta besluten. Det är en sak atl votera - om man nu hinnerfram lill knapparna. Del är en sak atl offentligen kungöra atl lagen ochdess paragrafer iräder i kraft. Det är en annan sak all genomföra lagenpraktiskt ute på arbetsplatserna. Vi här i må vara aldrig så positivaoch entusiastiska. Vi vet att reformarbetet kommer all ta . Vi vet altentusiasmen inte alltid är så slor på arbetsplatserna. Ställ exempelvis de härfrågorna till folk på vilken arbetsplats som helst: Vill verkligen allamänniskor ha information? Vill verkligen alla människor vara med och bestämmaoch ta ansvar? Desom har ställt sådana frågor lill människor ute på del poliliska fältet liksom ute på arbetsplatserna vet all många ställer sig skeptiska. Nej, inte vill alla människor vara med och bestämma, säger man. Del 210 är bara en del som vill del. Andrakan berätta om hur oerhört svårt det är att informera på en Nr 146arbetsplats så att del verkligen intresserar alla. De flesta springer juförbi den anslagstavlan, och få är de som ordentligt läserpersonaltidningen. bara på de fackliga mötena- inte går den stora majoriteten av medlemmar på fackliga möten! Jagvill personligen deklarera atl jag trots de här pessimistiska ytt- m. m.ringarna utgår ideologiskt ifrån all alla människor vill ha informalion, attalla människor vill vara med och bestämma, vill påverka sin arbetssituation,vare sig det gäller handdukarna i tvätlrummei eller valet av maskinutrustningeller en eventuell investering i en ny produkt. Jagutgår alltså ideologiskt från del här, och därmed menar jag att den enskildamänniskan föds med behov av att vara informerad och att få påverka sinlivssituation. Dess värre händer det som bekant olika ting med alla dessaindivider från barnaåren och lill vuxenlivet på en arbetsplats. Många får inteden goda start här i livet som vi av reformverksamhet haftförhoppningar om. Är del så konstigt att man struntar i alt studeraanslagstavlan närmare, när man inte riktigt begriper vad där slår? Är del såkonstigt atl man låter andra bestämma, när man inte riktigt förslår vad beslutenegentligen avser? Jagvill med delta ha sagt atl i del väldiga reformarbete som ligger framför oss isvenskt arbetsliv är det viktigt atl ideologiskt och principiellt utgå ifrånalt alla människor vill ha ett engagerande arbete. Människan är skapt för aktivitet.Hon vill ta initiativ och vill känna tillfredsställelse i etl väl ulförtarbete. Hon vill utveckla sig och vill ta ansvar. Del är med min moderatamänniskosyn som jag hävdar varje människas originalitet, skaparförmåga, friheloch oberoende samt det ansvar som följer av detta. I del samspel som varjemänniska ständigt lever i med sin omgivning utgör självständighet, gemenskapoch medansvar vikliga grundpelare. För mig är del naturligt all med dennamänniskouppfattning, både i det politiska arbetet och i mitt s. k. civilaarbete, verka för en demokraiisk och decentraliserad organisationsform påarbetsplatsen. Medden här grundsynen och med erfarenheter av ett progressivtdemokratiskt utvecklingsarbete i det förelag där jag är anställd, ställde jagmig i min moiion positiv till all informationsplikten blir lagfäst och till atlvi får editionsplikt. Jag ställde mig positiv till den primäraförhandlingsskyldigheten och lill principen om kollektivavtalsrätt tillmedbestämmandeavtal. Närdel gäller den primära förhandlingsskyldigheten har jag dock fram fört betänkligheter beträffande den cenirala förhandlingsomgången. Jag har pekat på atl den kan bli onödigt tidsödande, men jag har sagt och säger nu att det är möjligt att förhandlingshjälp från centralt håll kan fylla en psykologisk och medlande funktion. Därför har jag yrkat på följande tillägg lill 14 S: "Vid förhandling enligt andra stycket är arbetsgivaren dock ej skyldig att skjuta upp beslut eller ålgärd, annat än när särskilda skäl föreligger." Nr 146 Tyvärr har min lösning på problemet fått etl kortfattat och i någon den ""missvisande referat på s. 33 i utskottsbetänkandet Jag skall emel- 2 iuni 1976 lertidinte blåsa lill strid om detta . En poäng i mitt förslag är ju att jagväljer uttrycket "särskilda skäl" i stället för "synnerligaskäl". Arbetsrättsreform Tyvärr minskas värdet av poängen - jag är medveten om del - genom m. m. alt varken proposiiionen eller utskottsbehandlingenklarar ut hur orden synnerliga resp. särskildaskäl skall tolkas. herr talman, ligger alltså ett omfattande reformarbete liksom etltidsödande utbildningsarbete. Vi kan med tillförsikt avvakta resultaten, ävenom vi får vara beredda på all reformens genomförande komnier all la . HertLINDBERG (s): Jag beklagar alt jag känner behov av atl ta kammarens lid i anspråknågra minuter. Jag hoppas kunna undvika alt dra i gång elt replikskifte.Efiersom jag indirekt har blivit åberopad i debatten under dagens lopp, kännerjag elt behov av all lämna en lilen redovisning för de socialdemokratiskaledamöternas ställningstagande i arbetsrällskommittén. Fleratalare, bl. a. , har hävdat att har samma inställningsom socialdemokraterna i arbetsrältskommittén och atl till Slordel har gått på kommitténs förslag. Ävenom inte är här skulle jag vilja rekommendera honom m. fl. atlgrundligt läsa arbeisrättskommitténs förslag och även läsa det särskildayttrande som vi socialdemokrater har fogat till förslaget. Som statsministernredogjor(Je för lidigare här finns del rätt väsentliga skillnader mellankommitténs förslag och de reservationer som moderalerna avlämnat. Jag skullekunna lägga lill ytterligare argument för dessa skillnader men jag skall avståfrån del. slutbetänkande vill jag säga atl del är alldeles riktigt alt de tvåledamöterna från vårt parti skrivit sina namn under. Det betyder inte atl vi ialla delar är principiellt överens med majorilelen i kommittén. Men som allakänner till arbetade arbelsrättskommittén under en svår tidspress. Vi hade dlvoleringssammanlräde . Vid del tillfället reserverade sig TCO:soch LO:s representanter saml vi två socialdemokrater på fem punkter. Deltagällde inte alla kommitténs förslag. diskuterades ytterligare förslag. Viddet tillfället röstade vi bl. a. om tolkningsföreträdet. Där följde mittenpariierna majoritetens förslag, varför vi kom all hamna i minoritet och därmed på reservationen. När vi kom fram till sluljusleringen i kom mitténs arbeie hade ytterligare tilläggsförslag kommii, vilka det av tids skäl var svårt alt hinna ta släilning lill. När vi slutligen skulle rösta om tolkningsföreträdet avvek två av ledamöterna ifrån sitt tidigare ställ ningstagande och anslöt sig lill majoritetens förslag. Detla betydde att vi fick en majoriiei för den tidigare reservationen. Då stod vi inför vald 212 att skriva om kommitiéns belänkande i väsentligadelar, vilkel skulle ha tagit bortåt etl halvtår. Vi hade dä de alternativen atl fundera på Nr 146 omvi skulle fortsätta arbetet i kommillén eller försöka hitta vägar ur den Vi bedömde del så atl delbara fanns en väg att gå och det var att ------ även vi bytte fot ochrent tekniskt ställde oss pä den tidigare majoritetens Arbetsrättsreform Därmed skulle viundvika all få en ny majoritet och försena kom- m. m. Närvi gjorde detta ställningstagande visste vi vilka beskyllningar vi skulle bliutsatta för. Men vi resonerade som så alt det kan vi leva med. På del sättetbytte vi plats med mittenparliernas representanter men förhindrade allkommitténs arbete försenades. Därför kan vi diskutera del lagförslag somligger på bord. förslag bifogade vi ett särskilt yttrande där vi talade om att mångaförslag rests under uiredningens slutskede om en utvidgning av lagstiftningensom sträcker sig längre än utredningsmajoriietens förslag och alt vi rentprincipiellt ansluter oss till de många förslagen. Närman sedan läser tidningsreferat från t. ex. folkparlisliska möten därframställningen vill ge intryck av atl anslutit sig lill lönlagarnai arbetsrätlskommiltén medan socialdemokraterna anslöt sig lillarbetsgivarsidan, då förslår var och en att håret nästan reser sig på huvudet.Delta är ju egentligen inte sanning. Men nog om det. Jagville bara göra den deklarationen all vi rent principiellt är fullständigtöverens med arbetstagarna om deras förslag. Jag vill också göra det tilläggetalt vi hell stöder den proposition som ligger på bord. Slutligenskulle jag vilja säga lill , som åberopade majoriteten iutredningen, alt han borde lala med mycket små bokstäver. Med detla anförande, i vilket ()instämde, var överläggningen slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller inrikesuiskoitets hemställan i betänkandet nr45 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrHallgren begärde röst- Nr 146 räkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Onsdagenden ""8 följd '"e"""'' m.m. Mom. 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr45 mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparaiverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 156 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på atl ärendetskulle dels återförvisas till utskoilei, dels avgöras , ochförklarades den senare proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan i Holmgården (c) ur urnan upptog den ena avdessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill attkammaren bifaller inrikesuiskoitets hemställan i be- Nr 146 länkandet nr 45 mom. 6 röstar ja. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av --- m. fl. m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,vafför votering med omröstningsapparai verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 156 Nej - 156 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas lill utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i röslurnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit uiskoneishemställan. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller inrikesuiskoitets hemställan i betänkandet nr45 mom. 7 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNilsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 183 Nej - 129 Propositionergavs på bifall till dels utskoiiets hemställan, dels reservationen nr 5 avherrar och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Nr 146 gren begärt votering upplästes och godkändes följande voteringspropo- Onsdagenden '''°"' Den somvill att kammaren bifaller inrikesuiskoitets hemställan i be- Arbetsrättsreförm tänkandet nr 45 mom. 8 röstar ja, m. m. den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av herrar Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrNordgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 265 Nej - 47 Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 7 avherrar och , saml 3:o) reservalionen nr 6 av ,och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad.Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalels mening för sig. Sedan herrHallgren begärt votering beträffande kontrapropositionen, upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeinrikesuiskoitets hemställan i belänkandet nr 45 mom. 9 antar reservalionen nr7 av herrar och röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit reservalionen nr 6 av herrHallgren. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstninggav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill alt kammarenbifaller inrikesuiskoitets hemställan i belänkandet nr 45 mom. 9 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 7 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrNordgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 8 avherrar och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller inrikesuiskoitets hemställan i betänkandet nr45 mom. 10 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 8 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kamniarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrNordgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Nr 146 Den som vill att kammaren bifaller inrikesuiskoitets hemställan i be- Onsdagenden lä-Tanclet nr 45 mom. 12 röstar ja, "' '" '"°''"' "'' Vinnernej har kammaren bifallit reservalionen nr 9 av Arbetsrättsreform m. fl. m. m.