prot · FZ0986 · 1975-12-31 00:00:00 — Någon skalllala också för alkoholister, och om ingen annan gör det så skall jag fortsättaall göra det. HenWENNERFORS (m): Jag vill först säga lill i Agnas all jag är väldigt ledsenatt mitt sätt all tala och att agera i talarstolen gör ell delvis sä negativtintryck. i Agnas säger t. o. m. att han fåll en känsla av alt jagegentligen skulle vilja - jag hoppas all jag inle citerar fel nu - att Sverigelåg först i den nämnda totalkonsumlionslistan. När del kan gå så långt är jagledsen all jag agerar och lalar som jag tydligen gör då jag står där framme ilalarslolen, och därför skall jag stanna här nere i bänken och fortsälla. Detär tyvärr inte så lätt all föra en debatt där det lydligen är så myckel känslamed i diskussionen. Jag kan också förstå att det är så av mänga skäl, men vikan väl ändå låta bli den typ av argumentering som förekommit. Jagskall inle förlänga denna debatt utan vill bara göra ett parlill-rätlalägganden till . Han är ledsen för att jag citerai honomfel. Jag har en avskrift vad som sades i programmet Öppen kanal. Därsäger : "I det fallet tror jag att del lill myckel stor delmåste karakteriseras som okynnesdrickande. Det är inte några märkliga problembakom. Det finns ingenting, som tyder pä att det är, utan det är ettokynnesdrickande och lättillgängrigheten tillhopa. För den gruppen finns detinget alternativ. De dricker inte blandat, de dricker öl." Litetlängre fram i programmet frågar programledaren: "Jag undrar varför är dusä övertygad om all de här I2-14-äringarna verkligen dricker av okynne? Är detinte snarare sä att de här ungdomarna, som har problem , ochberusar sig att de har väldigt svåra problem kanske t. o. m. psykiska problem,sociala problem, att de har en hopplös situation runtomkring sig? Del är därförde fiyr." På det svarar : "Det är bara del all delfinns faktiskt ingenting som tyder på del i de undersökningar som är gjorda, ivarie fall inte påvisbart. Det är ungdomar, barn av alla sorter, av alla sorlsanpassningsgrader och sådant. Det förefaller vara väldigt myckel tillfälligheterom man böriar eller inle." Jaganvände ullrycket "bara", och det var kanske olyckligt. Men harjag citerat exakt vad som sades, och sedan får andra döma över den uppfattningsom i della avseende för lill torgs. Jagber också alt få tacka för förklaringen när del gäller hur ni hadedel i höslas. Jag förslår alt del var besvärligt och svårt att komma igenomdet. Men det kan inte hjälpas, , alt man släller sig frågan: Varförförde ni då in uppgiften om att del skulle bli en proposilion ipropositionslislan? Varför tillsatte ni inte arbetsgruppen , decembereller januari? Hen i (fp): Socialminislern bökade sitt inlägg med att fråga om jag var ute för attmucka elt allmänt gräl om de här seriösa frågorna. I den mån jag försökte kanvi konsiatera att jag inte lyckades. Tonen var mycket vänlig, även om jagfortfarande saknar någon som helst redovisning för en aklivitel som vorelämplig i det här läget. Omman ibland höjer rösten, kan del ju bero på att man ändå upplever engagemang idessa frågor som berör ungdomen och dem som har fått sociala problem jusldärför all de brukar och missbrukar alkohol. Delär väl inle okänt för nägon att den verkligheten är mycket dyster. Aldrignågonsin förr under della århundrade har det druckits sä mycket alkohol som nu.De senaste åren har vi haft en ökning på 6 96 av den totalaalkoholkonsumtionen. Skulle kurvan stå sig, har vi en fördubbling på mindre än15 år. Det finns forskare som hävdar med bestämdhet att en fördubbling avalkoholkonsumtionen leder till en fyra-eller femdubbling av missbruket. Delsades tidigare i debatten här att vi har 200 000 ä 300 000 personer somgår en svår balansgång mellan samhällsfunktion och social undergång. Det är 3000, 4 000 eller kanske 5 000 människor som går en alllför tidig död lillmötes. Jagtycker att vi kunde göra en jämförelse. När del gäller andra typer av gifterkan det röra sig om ett fåtal människor, och del är rimligl au vi kraftfulltgriper in; det har gjort i en rad frågor. Men när det gäller justbruksgifierna är del som om man inte ens ville eller kunde ta i della. Fråganhar ju också en irafiksäkerhetssida. Ungefär var tredje förolyckad i trafikenär sprilpäverkad, trots all "bara" 2 av 1 000 kör onyktert. Menirafiksäkerheisverkel säger att 2 av 1 000 innebär alt det är 8 000 om dygnetsom kör onyktert. Om vi skulle be att polisen stoppar alla som kör onyktert -och jag tror att vi är överens om att det borde ske - skulle det bli eltingripande var tolfte sekund. Dä tror jag att man får lilel av den dimensionsom det ändå gäller. Jagskulle vilja fråga: Är inte socialministern så oroad att han också upplever attvi här ändå måste försöka komma framåt? HerrAspling sade att dessa frågor måste behandlas med både saklighet ochmåttfullhet; del finns inga enkla och patenierade lösningar. Jag har ingeninvändning mot det uttalandel på något sätt. 1den konkreta frågan om 20-ärsgränsen när del gäller all handla isystembutikerna sade socialministern all han ville ha mer malerial för attregeringen skulle kunna göra en bedömning. Man säger sig onekligen: Tänk omherr Aspling 1965, när beslutet logs om mellanölets införande, hade sagt all vimåste se myckel noga på vad detta kan innebära. En kåsör i en storstadstidningskriver: "Jagglömmer aldrig den infantila tidningskampanj som drevs för att trumfa genommellanölet i . Framför alll ledarskribenter och kåsörer istockholmspressen lovsjöng det himmelrike vi skulle få om vi kunde få köpa vår lillasällskapsöl i närmaste butik. Det efterblivna, puritanska skulle fåkontinenlala vanor. Frihelens timme stundade! skulle minsann inlenyklerislmaffian i få förtrycka Folket !" Härhar ledamöter stått upp och sagl all man har ändrat inställning , ochjag upplever att ingeniing hindrar all också socialministern säger alt vimåste ändra på delta beslul. Och här går all göra en hel del, även om man inlesilier inne med den fulla och hela sanningen. Man kan i. ex. verka för all vifår fier alkoholfria miljöer för ungdomen. är del på många orter myckelsvårt för ungdom all komma lill en offentlig miljö där det är drogfritt. Vimåste naluriiglvis också försöka fä stopp på bryggarnas mycket hårdaexploatering av ungdomsgenerationen. Den exploateringen skedde framför allt ibörian av mellanölsperioden. Som här har sagls attackerade den ju ocksåbarngenerationen. Jagtror att man får angripa tillgängligheten, och i det sammanhanget aklualiserasockså prispoliliken när del gäller andra alkoholvaror. Man kan även salsamycket aktivare på upplysning och information ulan alt invänta ytterligareutredning. Detla tycker jag är i harmoni med en social - eller låt oss sägamänsklig - syn på dessa problem. Mellanölär farligt, säger socialministern, starksprit är ännu farligare. Inte hellerdärvidlag har jag någon invändning. Men i denna siluation lycker man sig hörade liotusenlals och hundratusentals människor som vädjar lill oss att göranågot åt del här. Vad vi behöver är en aktiv alkoholpolitik. / dag har vi enalkoholpolitik med förhinder. Det är faktiskt inte mitt fel att debatlen blev så lång - jag talade i mitt första inlägg. Jag skall vara mycket kortfattad . Jagär tacksam för det socialministern sade i sill andra inlägg och för den öppnaoch måttfulla tonen. Får jag säga att jag för min del har aldrig ell ögonblickmisstänkt herr socialministern för all slå pä samma linje som ochherr Wennerfors i alkoholpolitiska ulredningen. Jag vill säga det -Jag villinte rikta en sådan anklagelse mot . Detär uppenbart all del finns många som har ändral uppfattning , ochjag har väldigt starkt intryck av ell inlägg som del gjorde.Del iniryck jag får är all också socialminislern i viss mån har ändraluppfallning genom äreni och dei är ju pä det här området ingenting som manskall skämmas för eller beklaga. Denavgörande frågan är nalurligtvis synen på vilken effekl restriktionerna har,och för mig är del en gåta hur man kan iro all en social utvecklingsoptimismlängre skulle hålla på det här området. Om det är någonling jag har alt anmärkapä i socialministerns andra inlägg, så är det denna ton av att om vi nu baraklarar de här sociala problemen, då kommer det väl ändå all bli bättre såsmåningom. Vivet att värt land verkligen ligger långt framme när del gäller social välfärd,och jag är angelägen om alt säga det, eftersom jag har en stark respekt försocialministerns ambitioner och insaiser i det avseendet. Det är ju inle någonkritik mot del socialminislern eller departementet eller stårför när man konstaterar att trots denna välfärd har problemen ökat, och del ärdärför jag Iror att man måste använda sig av restriktioner. Jaghar respekl för socialminisierns hållning när han säger all han inte delar våruppfattning, då vi menar att det nu är dags att avskaffa mellanölet. Jag tyckerdet är rejält när man talar om att man ännu inte är klar över all det skullevara en riktig åtgärd. Här måste vi ha respekl för varandras hållning. Nuskall alltså ta över den här frågan, och jag vill gärna säga,eftersom deballen ju rymt mycket av både polemik och kritik, att del är viktigtatt vi försöker komma till ett så samlat ställningstagande som möjligl. Jag harför min del god tillförsikt om det, bl. a. därför att ärendet väl påskatteutskottet, som vid sina överväganden kommer att ledas av . Hen (): Jag har ingetslörre behov av all förlänga debatlen. Vadjag ville ha fram som min uppfallning - och jag vill påstå även centernsuppfattning - i dessa frågor framförde jag i mitt första inlägg, och jaguttalar nu bara ett tack för del svar som jag fick av statsrådet på denfråga jag ställde. Jag vill ullala min tillfredsställelse över att stalsrådelsä klart slog fast sambandet mellan bruk och missbruk av alkohol. Jag hoppasockså all beredningen i silt arbete har detta helt klarl för sig, när den tarställning i frågorna. Sedanbara en mycket kort kommentar och ett påslående, att det förslag som centernhar framlagt i sin molion angående slopande av mellanölet tror vi kommer attgenomföras. Vj föreslår att mellanölet skall klassas som starköl och att detinte skall få förekomma någol öl med slörre alkoholhall än 2,8 96 i affärerna.Därigenom tror vi alt mellanölet försvinner även inne på systembutikerna, ochdå uppstår inle problemet längre. Kvällen är sen och ålskilliga interpellalionssvar återstår påföredragningslistan. Därför skall jag fatta mig utomordentligt kort. Jagvill bara säga till och att när vi diskuterar desociala frågorna och även restriktioner, sä är det klart all det gäller ellbåde-och icke ett aniingen-eller. Jag skall sätta punkt där. Överläggningenvar härmed slutad. § 2 Om åtgärder för attförbättra återväxlen av skog Omåtgärder för att JÖrbältra åteiväx-ten av skog Herr jordbruksministern erhöll ordet förall besvara () anmälda fråga, 1975/76:248, ochanförde: har frågal vilka ålgärder jag är beredd att vidla för attförhindra ett fortsatt dåligt återväxtresullat inom skogsbruket. Skogsstyrelsenssenaste återväxltaxeringar visar att mer än hälften av den areal somskogsodlades och ca 75 "n av den areal somslulavverkades under tvä är pä och som inte har skogsodlats saknarnöjaktig ålerväxl. Skogsägarna har alltså under dessa är inte uppfyllt de kravsom skogsvärdslagen ställer. För alt säkra en hög skogsproduktion i framtidenär del nödvändigl alt dessa krav uppfylls. Skogsägarnas egna organisationeroch skogsvårdsstyrelserna bör bidra till detta genom utökad information ochrådgivning. Regeringen har innevarande budgetår ställt mer än 2 milj. kr. lillskogsvårdsslyrelsens förfogande för dessa ändamål. Vissaav de skogsplanteringar som gjordes har enligt de uppgifter jag harfält lyvärr skadats i belydande utsträckning genom angrepp av snylbagge. Det ärnödvändigt att minska denna typ av skador, t. ex. genom en omsorgsfullmarkberedning och plantering. För att underlätta en utökad markberedning, somalltså är en angelägen förebyggande åtgärd, har regeringen anvisat särskildamedel. Skogshögskolan gör vidare en bred forskningsinsats i frågor som rörsnylbaggen och olika meloder för att bekämpa den och begränsa dessskadeverkningar. Skogshögskolan följer även det arbete som bedrivs på deltaområde i våra grannländer. Jagkan slutligen nämna att jag har för avsikt att föreslå attsärskilda statsmedel ställs till förfogande för kompletterande plantering avsädana områden som har skadats av snylbagge. HerrFÅGELSBO (c): Jag ber alt få lacka jordbruksministern för att jag har fåll min frågabesvarad. Jagframställde min fråga med anledning av de rapporter som kommit in om de storaskadeverkningarna på planteringarna . Via skogsvärdsstyrelserna hardet framkommit att 60 ä 70 'i. av planteringarna i ochSydsverige har gått lill spillo och att 7 ä 8 'V, ytterligare är skadade genomangrepp av snylbaggen. Även de skadade plantorna kommer troligen att gå tillspillo. Fränskogsägarhäll frågar man nu vad man kan göra. Jag hade tillfälle att närvaravid Skogsvårdsslyrelsernas'förbunds kongress i höslas, där också skogsstyrelsenvar representerad av sin generaldirektör, och där diskuierade man denna fråga.Vi har ju här i beslutat om det DDT-förbud som råder, ochskogsodlarna har den uppfallningen att om man inte har DDT, så kommer man lillkorla i kampen mot snytbaggen. vet jag all DDT är elt värdeladdat ord, ochjag vill inte att vi skall fä någonvärdeladdad deball om DDT . Vi har väl nu ingeniing annat att göra än altmarkbereda och vänta med planteringarna i två eller . Dä kan man möjligenkomma lill rätta med snylbaggen, har det sagls. Delär gott och väl att jordbruksministern i sitt svar lovar au medel skall ställastill förfogande för ökad informalion, men Jag tror ändå att det blir svårt attnyplantera under innevarande år. Planteringen kostar ju också slora pengar. Manräknar med att del kostar . per hektar allplanlera skog. Jag skulle faktiskt vilja fråga jordbruksministern: man dånågonting annal att ta till än DDT? Hur allvarliga bedömer man allskadeverkningarna av DDT är? har sagl att ingamedicinska risker har kunnat påvisas med de kvantiteter som används iskogsbruket, vare sig i värt land eller i någol annat land. Omåtgärder för att Jörbättra åteiyäx-ten av skog Det är produktkontrollnämnden som fattar beslul i dessa frågor. Den harfattat beslutet att DDT inte längre får användas i skogsbruket. Del beslulethar fattats . Vi har haft elt DDT-förbud ända , men iskogsbruket har man haft dispens och fått använda DDT i samband medskyddsbehandling av plantor. Men vägrade produktkontrollnämndenskogsbruket fortsatt dispens. Regeringenmottog besvär över detta beslul, men regeringen avvisade besvären. Vimotiverade värt beslut med de risker för människor och miljö som användningenav DDT innebär. Regeringen hänvisade också lill Öslersjökonventionen om denmarina miljön. Vi har där tillsammans med de andra länderna uttalat att viskulle försöka moiverka risken för att DDT pä något sätt kom ut i naturen.Likaså var Skogsarbetarför-bundeis inställning pä denna punkt mycket bestämd. Jag.vill i detta sammanhang erinra om att jag i milt svar redovisat att detuppenbarligen inle bara är DDT-förbudel som förorsakat den situation vi har iskogen . Den återväxltaxering som har gjorts visar alt lidigareunderlålenhetssynder av skogsägarna varit med om alt skapa den här situationen.Undersökningarna visar dessulom alt man med en god markberedning kan nåutomordentliga resullal ulan att använda DDT. Här har jag hänvisat till deålgärder som vi i detta sammanhang vidtar för att förbättra möjligheterna attbedriva denna markberedning. Jag förutsätter att skogsägarna kommer all görasitt bästa för all den vägen moiverka de risker för en sämre ålerväxl somannars finns. HenFÅGELSBO (c): Jag skall inle mycket förlänga den här debatten. riklade väli viss mån en anklagelse mot skogsägarna för att inie ha gjon tillräckligtlidigare. Jag skall inle ta upp en debatt om det här . Jag har med tacksamhetnoterat alt jordbruksministern kommer att Nr att särskilda statsmedel skall ställas lill förfogande för Torsdaeen den kompletterandeplantering av områden som skadats av snytbaggen. °' ''" "Jföra den planteringen är jag rädd att det inte kommer --------------- ----------------------------------------------- all lyckas. Om miljövårdsåt- Jag skallinle ta upp någon vidare deball om DDT. Vi fär väl hoppas gärder i anslutning attforskningen på ett eller annat sätt skall komma till rätta med snyi- //// 80 baggen.Men f n. ser del verkligen mörkt ul, herr jordbruksminister! Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om miljövårdsåtgärder i anslutning till 80 Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt i ett sammanhang besvara dels (vpk) den 20 februarianmälda interpellation, 1975/76:122, dels () den 24 februarianmälda interpellation, 1975/76:126, och anförde: HerrLövenborg har frågat mig vilka ålgärder Jag anser måste vidtagas för att tryggabästa möjliga miljövård i samband med uppbyggandet av 80 och om jag ärberedd att i detta syfte förorda all erforderliga medel garanleras NJA. Vidarehar frågal mig om jag är beredd att lämna kammaren enfullsländig redovisning av de miljöproblem som uppstår med anledning avbyggandet av 80-85. har även frågat mig vilka åtgärderjag är beredd alt föreslå för att stålverket skall uppfylla de minimifordringarbeiräffande utsläpp i luften och i vattnet som uppställts av naturvårdsverketoch koncessionsnämnden och om jag anser alt de åtgärder som vidtagilsfyller de krav som allmänheten och miljövårdsmyndigheterna har rätt att ställapå en industribyggnad av denna storlek. Interpellationernabesvaras här i ett sammanhang. Vidprövning enligt byggnadslagen av stålverkets lokalisering har regeringen ibeslul föreskrivit långtgående villkor för verksamheten i syfte attbegränsa miljöstörningarna. Bolaget har sålunda bl. a. ålagts att i sådan gradsom från störningssynpunkt är erforderlig tillämpa den bästa teknik som harkommil lill praktisk användning i nya stålverk. I samband med prövningen enligtmiljöskyddslagen av 80 skall omprövning vidare ske av gällande villkorför utsläpp från bolagels övriga anläggningar i Luleåområdel. Som yllerligarevillkor har uppställts att överskottsgas och överskottsvärme skall tillvaratas. Genomde nu angivna allmänna villkoren har regeringen slagit Tast att den fortsatta planeringen av stålverket skall ske på ell sådanl sätt alt miljökraven tillgodoses. Del ankommer på alt utforma de närmare villkor som skall gälla för verksam heten. är därvid bunden av de allmänna villkor ''" som regeringen har ställl upp. Bolagethar inkommit till koncessionsnämnden med ansökan om prövningenligt miljöskyddslagen av 80. Bolaget har ansökt omomprövning av gällande villkor för bolagets nuvarande verksamhet i . Medhänsyn till de ändrade planerna för stålverket avser bolaget enligtvad jag erfarit all lill inge en reviderad ansökan. Arbelsmiljöfrågornai samband med anläggandet av 80 bevakas av arbeiarskyddsslyrelsen ochyrkesinspektionen i i konlakl med bolaget och fackliga förelrädare. Undervåren 1976 avser representanter för arbetarskyddsstyrelsen all göra en samladgenomgång av arbelsmiljöfrågorna. Eftersommiljöfrågorna i anslulning lill byggandei av 80 nu kommer att prövasav vederbörande myndigheier är jag inle beredd all här diskulera demiljövårdsproblem som uppkommer vid stålverket och de närmare åtgärder, sombehöver vidtagas för att motverka dessa. Medanledning av fråga om anvisande av medel för miljövårdsåtgärdervid 80 vill jag framhålla all kosinaderna för dessa ålgärder måsie sessom en del av de totala anläggningskostnaderna. De medel som kommer att ställastill förfogande för byggandet av stålverket kommer därför självfallet allläcka också kosinaderna för erforderliga miljövårdsåtgärder. Ommiljövårdsålgärder i anslulning till 80 Hen LÖVENBORG (vpk): Jag ber all få lacka slalsrådei för svarei på min inlerpellalion. Denframslälldes , innan de senasle turerna för 80 hadepresenterats. flyter det mesta i den här frågan, och därför är detsynnerligen svårl att diskutera konkreta ting i samband med projektet Vikommer för vår del alt slåss för 80 i dess ursprungliga skick - vianser stålverket avgörande för framtid och en uigångspunki för enbred industrialisering. Vi hälsade projeklel med glädje, och den planeradereirälien fyller oss med besvikelse. Kalalogen över svikna löften tillNorrbollen fär inle bli längre än den redan är. Men den deballen hör kanskeinle hemma i della sammanhang. Mininlerpellalion slälldes mot bakgrund av all projektledningen för 80ville slippa rena svavlet och som konsekvens därav släppa ul mellan 50 och 60lon svaveldioxid i den luft som människorna i kommunen skall andas. När detgäller NJA diskuteras ofta spridningseffekten. Om utsläppen i luften vel manalt spridningseffekten är belydande redan av nuvarande luftföroreningar. Jagansåg alltså att uppgifterna om alt man av kostnadsskäl skulle avslå frånnödvändiga reningsanläggningar var så alarmerande all del redan pä ett tidigtstadium måste dras i gång en klargörande deball med raka besked från ansvarigthåll. Detgamla järnverket var en svår föroreningskälla för både luft och vatten. Sloradelar av plågades av stoflnedfall. Nr 86 svarta, lacken på bilarna förstördes och vilka hälsorisker som varför- Torsdagenden knippade med utsläppen vet väl ingen rikligt. 18 mirs 1976 ''senare år har man någol kunnat begränsa föroreningarna frän NJA. --------------- Det varockså mot den bakgrunden rnan med viss förskräckelse kunde Om miljövårdsåt- läsa omde nya miljörisker som skulle vara förknippade med projeklet gärder i anslutning 80. Enligt projektledningen skulle man kunna tänkasig aitsläppa //// 80 ut 63,5 lon svaveldioxid över . Men det kaninte luleåborna tänka sig, och protesterna frånNJA:s arbetare såväl som frän kommunens invånare lät inte vänta på sig.Svaveldioxiden går att rena, men det skulle kosta ca 100 miljoner att genomföraden ordningen, har del sagts. Iinterpellationssvaret redogör nu jordbruksministern för de allmänna villkorenoch framhåller alt regeringen har slagit fast att del skall ske på sådant sätlatt miljökraven tillgodoses och att koncessionsnämnden är bunden av de allmännavillkor regeringen har ställl upp. Idet läge som hela frågan om 80 nu befinner sig är det inle möjligl attdiskutera miljöfrågorna i hela deras vidd. Statsrådet kan naturligtvis inte gebesked om effekterna av ett projekt som kanske inle förverkligas eller som barablir en skugga av lidigare planer. Jagvill sluta med att uttala förhoppningen att 80 byggs i enlighet med deursprungliga planerna och alt hela projektet också formas till ett mönster närdet gäller del yttre och inre miljöskyddet. Förmodligen får vi nya tillfällenatt diskutera dessa frågor. HenLOTHIGIUS (m): Jag ber ocksåall få lacka jordbruksministern för svaret. Varjegäng jag tar upp frågan om miljövården i samband med NJA och 80 harjag en förtvivlad otur. Svaren blir så ofullständiga och generella att detsynes meningslöst alt diskulera dem. Felet härför är inle milt. Orsaken är attvarie gång som jag lar upp denna miljö-värdsfräga sä iniräffar samtidigtförändringar inom NJA och i fråga om planeringen av 80, varför maninte kan få något ordentligt grepp om det hela. Turerna är så många att även enmiljövårdsminisier måste känna sig förvirrad. Hur är då sitsen för alla demänniskor i ämbetsverk och forskningsgrupper som skall ge ett svar när delgäller miljövårds-situationen och som nästan varje kvartal och ibland medkortare lidsmellanrum fär nya premisser all arbeta efter? Detär f n. nästan omöjligt att fä ell grepp om den samlade kvantitet föroreningarsom kommer att släppas ul där uppe. Jag kan alltså inle i detalj gå in påföroreningsmängderna trots att jag har samial ett ganska stort malerial. Vi vetknappast vad det gäller, och det vel inle statsrådet heller. Min första fråga iinterpellationen var: "Är stalsrådel beredd att lämna kammaren en fullständigredovisning av de miljöproblem som uppstår med anledning av byggandetav 80-85?" nu förändrats, ochslatsrådet är inle beredd att nu diskutera de mil- 138 jövårdsproblem som uppkommer vid stålverket och de närmare åtgärder