prot · FZ0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Viär fullt medvetna om att det finns anledning att ta upp charterflyget överhuvud taget, I det belänkande som utskottet senare skall lämna omtrafikpolitiken kommer reglerna för charterverksamhelen alt närmare belysas.Att vi har lagil upp den här motionen i detta sammanhang beror på au vi hartolkal den så all del gäller en flygsäkerhelsfråga. Viär fulll medvetna om att förhållandena pä i ärdjupt otillfredsställande och behöver ändras, Svårighelen är att man håller påmed en ulredning om en flygplats för regionen, 1 de beräkningar som har gjortsbeiräffande ombyggnadsarbete på har man utgått frän attden skulle läggas ned 1985, Det blir alltså en myckel kort avskrivningslid förde nya anläggningar som skulle göras, och luftfartsverket har funnit att delulifrån sina direktiv inte kan föra fram förslag om investeringsanslag. Vimenar att om utredningen om flygplats för regionen blir färdig i är skall detfinnas förulsältningar att bedöma den här frågan i ett nytt sammanhang. Detkan tänkas att förutsättningarna då är hell andra. Något längre dröjsmål medatt lösa frågan bör emellertid inte få komma i fråga. Jag ber all få yrka bifalltill utskollets hemställan. Hen (): Jag lackar för den kommentar som i gav.Den bekräftade min förmodan all inle bara han ulan hela utskottet delar ThureJadesligs och min uppfaltning att många charterresenärer har anledning attvara irriterade. Detär möjligt att molionen ell annal år kan formuleras annoriunda sä att den gårtill en annan adress än trafikulskollel. Det väsentliga i svar är emellertid all han är medveien om att här finns mycket altgöra även om del inle huvudsakligen gäller säkerhetssynpunkterna. Jag delaralltså den uppfattningen. Men det är ändå inte alldeles utan skäl som den härmotionen har hamnat hos trafikulskollel. Jag tror att många av oss som restmed charterbolag har lagt märke till att de flygplansflottor som användsrelativt ofta är ganska Förstatligandeav de privata bevakningsföretagen har manfrågat sig hur gamla och nedslitna flygplanen får bli. Del kan vara svårt inleminsl för äldre människor, som kanske dessutom har besvär med blodtryck, hjärtaoch annat, när tryckkabinerna inte är som de borde vara. Jagskall inte fortsätta den här debatten; jag tycker att jag har fält det relativtpositiva svar som jag hade hoppats pä. Jag kommer tillbaka vid ett annaltillfälle för alt inte charlerresenärerna skall glömmas bort. De har anledningall känna sig irriterade, och deras silualion måste ägnas skärpt uppmärksamhetockså här i kammaren. HenSÖDERSTRÖM (m): Jag är tacksam för att irafikulskottets ordförande och jag är överensom att något måste göras . Herr ordföranden sade att det är en kortavskrivningslid på projektet. Det är jag medveten om, men tiden blir alllkortare ju längre vi dröjer. Det gör inte de ekonomiska kalkylerna bättre. Nuvar den här utredningen aviserad till . Den blir lydligen någolfördröjd, men kommer väl all läggas fram i vår. Om man är realist i det här falletmåste man medge att en sådan ulredning bör komma fram till att vi inte kanbygga en reguljär flygplats i , Vi har väl blivit litetförnuftigare sedan vi i bönan pä hade sädana planer. Jaghoppas emellertid att det dä blir lättare att vinna gehör för de välmotiveradekraven pä en upprustning i , Överläggningenvar härmed slutad, Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt, 1975/76:15 med anledningav proposilionen 1975/76:93 med förslag till lag om uriämning avtaxorna för fjärrtransporier av gods med lastbil lill och från GollandJämte motioner. § 14Förstatligande av de privata bevakningsföretagen Föredrogsnäringsulskottels betänkande 1975/76:30 med anledning av motion omförstatligande av de privaia bevakningsföretagen, I detta belänkandebehandlades motionen 1975/76:1800 av nussoni m, fl, (vpk), vari hemställts all hos Nr 80 regeringen skulle anhålla om iniiialiv till ett förstatligande av deprivaia den bevakningsförelagen, Utskottethemställde all skulle avslå molionen 1975/76:1800, Reservation hade avgivits av i (vpk) som ansett att ulskoltet bort hemställa allriksdagen med bifall till molionen 1975/76:1800 hos regeringen skulle anhållaom ålgärder för förstatligande av de privaia bevakningsförelagen. Förstatligande av deprivaia bevakningsförelagen Hen iKristinehamn (vpk): Vi har i den motion som ligger lill grund för della belänkande saglatt bevakningsföretagens roll i samhället alltmer kommit i blickpunkten. Alldet blivit så kan väl förklaras av alt dessa förelag svarar för en radskiftande arbetsuppgifter av mycket grannlaga nalur. Bland de uppdrag sombevakningsföretagen brukar åta sig nämns i betänkandet bevakning avfastigheter, byggnadsplalser, anläggningar och fartyg samt övervakning avkunder i varuhus och butiker, Inle minst de sist nämnda uppdragen är av denkaraktären ätt höga krav bör ställas på kvaliflkaiioner och utbildning.Anställda i bevakningsförelag fär ibland också fungera som slrejkvakler. Medalll detta som bakgrund är del viktigt all väktarna utgör en ansvarsmedvetenkär som utan alt överträda sina befogenheter fullgör sinabevakningsskyldigheier. Härförfordras främsi givelvis tillfredsställande utbildning, I det hänseendet hardel för en del av de privata bevakningsföretagens vidkommande lydligen funnitsen del alt önska, Ioch med all lagen om bevakningsförelag trädde i kraft krävs nuauklorisation för alla företag som yrkesmässigt ulför be-vakningsuppgifler,Lagen föreskriver alt personal vid auktoriserat bevakningsförelag skall varagodkänd vid prövning i fråga om laglydnad, medborgerlig pålitlighet samtlämplighet i övrigl för anställning i sådanl förelag. harutfärdat provisoriska föreskrifter för utbildning av väktare. En utredning harvidare tillsatts för att lägga fram förslag lill en utformning av utbildningensom gör väklarpersonalen "väl skickad all utföra uppdrag av sådanl slagsom normalt brukar anförtros bevakningsföretag", såsom det sägs iulskottsbeiänkandet, Detlamåste givelvis ses som ett uttryck för all utbildningen av denna personal är enviklig fråga och att det här har funnits slora brister. Att del nu är på vägatt bli bälire får man hälsa med tillfredsställelse. Men om man betänker attdet torde finnas mellan 100 och 150 företag av olika storlek i denna branschfår man en uppfallning om att det kan finnas och även kommer att finnas problemi branschen. Det förekommer ju av och till uppgifter om att väklarpersonaluppträder olämpligt, t, ex. Förstatligandeav de privaia bevak-ningsföi-etagen i samband med att deanvänds som strejkvakter. Med den omfattande flora av företag som finns kan detvara svårl att kontrollera alt del alllid rör sig om seriösa förelag, som ocksåsläller krav på sin personal. Det problemet accentueras ytterligare om mannämner att i de mindre företagen antalet deltidsanställda torde överstigaantalet heltidsanställda. Närdet gäller anslällningsfrågorna framstår del som klarl att de deltidsanställdautgör en mycket stor del av antalet anställda - något mindre än hälften i destörsta företagen och, som jag sade, mer än hälften i de mindre, Ilönehänseende ligger del statliga ABAB klart före de privata företagen, Detlagäller även AB , som dominerar marknaden med sina 7 000 anställda.Ulan tvivel upplevs ABAB av väktarna som elt förelag med slörreanställningstrygghet än de privaia bevaknings-förelagens, 1fråga om strukturen pä bevakningsmarknaden gäller att AB , som nuövertagit bevakningsföretaget /Nordvakl i , som förut nämnts har 7000 anställda och behärskar marknaden till 60 96, ABAB har 1 200 anställda ochen marknadsandel om ca 17 96, Dessa båda företag bedriver alltså enlandsomfattande verksamhet, medan övriga förelag mestadels har ell lokallbegränsat verksamheisområde. Jag har fält den uppgiften all företaget iGöteborg anses vara landets Iredje största bevakningsföretag med sina 100anställda, men jag har senare hört att det bevakningsförelag som sköterbevakningen här i skall har flera anställda. Men detlaunderstryker i alla fall alt de övriga förelagen lorde vara mycket små sädanamed begränsade resurser att föra en seriös utbildnings- ochanställningspolilik. Speciellt bland dessa mindre förelag kan del förekomma attden anställda personalen inte är kvalificerad för sina uppgifier. Delförekommer att man vägrar att skriva pä avtalsuppgörelser. Omsättningen avpersonal är stor. Men också inom del slora företaget klagas del påall anställningsförhållandena leder till stor omsättning av personal. Det kannaturligtvis inle vara bra i en bransch som har så myckel med allmänhet ochbevakandet av allmänna tillgångar att göra, Ivår motion har vi pekat på alt verksamhetsgrenar med anknytning till deuppgifter som bevakningsföretagen handhar är lagda under samhällelig kontroll.Polis- och tullväsende är t, ex, slalliga inrällningar, brandkårerna harkommunerna hand om. Au bevakningsförelagen också bör ligga under samhälletskontroll är enligt vär mening ett logiskt krav. Deras arbetsområden inrymmer,som jag sade förut, alllför grannlaga och vikliga uppgifier för att få handhasav företag varav kanske en del är av den karaktären au de inte inger allmänhetenförtroende. Enligt motionärernas uppfattning behövs del en sanering på det härområdet och det bästa sället alt åstadkomma della vore, menar vi, ellförstatligande av branschen. Genom ett förstatligande skulle man kunna få lillstånd ordentlig kontroll över utbildningen, bälire anställningsförmåner ochan-ställningsirygghel - över huvud taget ell samial grepp över branschen somsådan. Därmed skulle man också skapa respekt för väktarföreiagen Detförhällandet att AB , del ojämförligt största bevaknings-företagel, ärett multinationellt företag med förgreningar i en rad länder, däribland ,lalar också enligt motionärernas uppfattning starkt för för-siatligandelanken.Företaget visar tecken på att vilja lägga under sig en allt slörremarknadsandel. Övertagandel av Sydvakt/Nordvaki innebar alt man log över del dänäst slörsla bevakningsbolagei. Alt ett multinationellt företag skall innehakontrollen över ell så storl antal anställda av den här karaktären inger, menarvi, betänkligheter. Del kan Ju länkas alt situationer kan uppslå därbevakningsstyrkorna används på elt sätl som inte står i överensstämmelse medsvenska medborgares inlressen. Jag yrkarbifall till reservalionen. Förstatligandeav de privata bevakningsförelagen Hen (): Jag kan koncentrera min framställning rätt mycket när del gällerutskollels betänkande och utskottets resonemang och diskussion i den härfrågan, därför att i har ju i slorl redogjort förvad han skrivit i molionen och även för en del av vad vi har sagt iutskoltsbetänkandet. Jagvill först vända mig lill och böria där han slutade, nämligenbeträffande multinationella förelag. Det är väl inte räll lid och plats att idetla sammanhang diskutera sådana. Jag vill inte betrakta AB som ellmultinationellt förelag, för om man tittar på siffrorna finner man allföretaget har mellan 6 000 och 7 000 anställda här i landet och kanske litetöver 7 000 i utlandet. Jämför man della med vad som i övrigl gäller för svenskaindustriföretag ulomlands - 1970 t, ex, hade svenska företag 182 650 anställdai ullandel - är dessa 6 000 å 7 000 inle mycket. De svenska företagen iutlandet hade en omsättning pä över 16 miljarder. Jag tycker inle att man däkan tala om all AB har någon speciellt multinationell karaktär. Omjag skall sammanfatta det som vi diskuterar i utskottet, det som berört och vad som framgår av näringsulskottels betänkande nr 30 kan jagt, ex, nämna all auklorisation av bevakningsförelag är obligatorisk. Frågan omauklorisation prövas av länsslyrelsen, som också utövar tillsynen över deauktoriserade bevakningsförelagen. ISverige finns f n, ca 100 bevakningsförelag. De flesta är mycket små - det haräven sagt. De två största är , som ju ärelt dotterbolag lill , vilket har sill säte i ,och , som är ell statligt bolag, har omkring 6000 anställda, ABAB bildades och har ca 1 000 anställda. Ordföranden iSecuritas slyrelse är inte okänd för någon här i . Del är nämligenAxel Iveroih i , Ibelänkandet redogörs vidare för de bestämmelser som gäller enligt lagen om bevakningsföretag. Förstatligandeav de privata bevakningsföretagen Jagkan instämma i vad sade om utbildningen av väktarna. Särskiltulbildningen har betonats i molionen. Gällande bestämmelser föreskriver redannu all både hel- och deltidsanställda skall genomgå en grundulbildning, somomfattar en introduktionskurs saml allmän väktarkunskap,brandförsvar, väklarljänst och praktiskyrkesträning. Totalt omfattar grundutbildningen , Beiräffandeulbildningen pågår, som anförde, två utredningar, som skallsamordnas sinsemellan, nämligen ulredningen om väktarutbildning ochordningsvaktsulredningen. Den förstnämnda utredningen arbelar med sikte på attbli färdig med sitt arbele , Imotionen och reservationen krävs ett förstatligande av de privatabevakningsförelagen, I reservationen framhålls: "De båda utredningarna harenligt direktiven uppenbarligen inte tillsatts med sikte pä någon grundläggandeändring av förhållandena," Med anledning av den kritiska inställningen ireservationen vill jag redogöra något för direktiven lill ulredningen omväktarutbildning. Huvuduppgiftenär att lägga fram förslag lill en utformning av utbildningen som är ägnad attgöra väklarpersonalen väl skickad att utföra uppdrag av sådanl slag som normaltbrukar anförtros bevakningsförelag. Behovet av utbildning hänger samman medarbetsuppgifternas art, därför bör en kartläggning göras av omfattningen ochfrekvensen av olika typer av bevakningsuppdrag. Efter kartläggningen skallfrågan om gränsdragningen mellan bevakningsförelagens verksamhel och sådanaarbetsuppgifter som bör ankomma på polisväsendet behandlas. Sedanskall utredningen självklart ta upp utbildningens innehåll. Härvid börÖvervägas "differentierade utbildningsplaner". Vidareskall möjligheterna till dispens från föreskrivna ulbildningskrav för t, ex,personer med lång erfarenhet av väklarljänst undersökas, Behovel av ålgärderför att centralisera ulbildningen eller delar därav skall övervägas, I sambanddärmed bör överväganden ske angående i vems regi en sådan verksamhel skallbedrivas; i det allmännas regi eller i andra former. Särskild uppmärksamhetägnas åt kostnadsfrågorna. Utgångspunkten bör vara alt företagen själva skallsvara för kostnaderna oavsell i vems regi utbildning bedrivs, Behovel avutbildning och vidareutbildning för arbetsledare bör uppmärksammas, främsi däde som har lill uppgift att leda och instruera väktare, Ulredningen äroförhindrad att ta upp även andra frågor som aktualiseras underutredningsarbetet. Beträffandede två huvudfrågorna framhålls i utskotlsbetänkandet: "Utskottet finnerdet vara angeläget att del allmänna har en tillfredsställande insyn i och kontrollöver bevakningsförelagens verksamhel. Det auktorisalionssystem som tillämpassyftar härtill." Motionskravethar alltså i hög grad blivit lillgodoselt. Jag hemställer därför, herr talman,att avslår molionen 1975/76:1800. iKristinehamn (vpk): Den impuls som gjort att motionen väckts har jag fått från anställda iSecuritas, som för mig har pekat på vilka missförhållanden som råder. De småföretagen motsvarar ju inle alls de fordringar som måste ställas i ett sådanthär sammanhang. Del verkar bli alll vanligare alt väklarpersonal anlitas förbevakningsuppgifter. kan del Ju länkas att en del av dessa uppgifier är avganska oskyldig nalur, så att del inte behöver ställas speciellt stora krav påpersonalen, men det finns ju också uppdrag som kan langerar renasäkerhetsfrågor, och dä måste man absolut kräva att personalen står underoffentlig kontroll. Hurskulle svenska folket uppfatta förslag om all polisen eller delar av polisenskulle ställas under privat kontroll? Jag tror att alla finner denfrågeställningen vara hell orimlig. Någol sådant skulle inle accepteras, fördet har blivit förankrat i människornas medvetande att personal av den artenskall stå under samhällels koniroll. Del är mot den bakgrunden jag vill visa pådet betänkliga i att vi får stora privatägda företag - även multinationellasädana - vars anställda kan sägas uigöra privata polisarméer. Det kan inte varaen förnuftig utveckling. Bevakningsföretagensuppgifier är av den arten att personalen bör jämställas med polis, och då ärdet helt naturiigt alt verksamheten läggs under offentlig kontroll. Medoffentlig kontroll menar jag all den skall ligga i statens händer. I dedirektiv som gäller för de pågående utredningarna och som vi har hört herrHaglund referera står del ju klart att så långt tänker regeringen inte gå. Skullejag mot förmodan förlora voteringen i det här ärendet, så är jag övertygad omall diskussionen kommer alt fortsätta och alt kravet pä förstatligande avbevakningsförelagen kommer att resas pä nyll. Förstatligandeav de privata bevakningsförelagen HenHAGLUND (s): Jag ulgår ifrån all det hör lill de pågående utredningarnasarbetsuppgifter att ta upp frågan om gränsdragningen mellan vad polismaktenskall göra och vad väktarna skall göra. har dessutom godamöjligheler att föra fram motionärernas synpunkter till utredningarna, enärbåda utredningsmännen tillhör . Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrSvensson i och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 30 röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservationen av herrSvensson i . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärderösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: § 15 Regional konsumentpolitisk verksamhet Föredrogsnäringsutskoltets betänkande 1975/76:31 med anledning av motioner om regionalkonsumentpolitisk verksamhel. Hen (): Utskoltsbetänkandet om den regionala konsumenipolitiska verksamhetenär egentligen ell ganska onödigt belänkande. Del är onödigt att frågan överhuvud taget kommer upp eftersom del inle finns någol regeringsbeslut om att denkonsumenipolitiska organisalionen pä del regionala planet skall skrotas. Vihar också riksdagsbeslutet från som mycket klarl ullalar altorganisationen skall behållas. Ändåhar del lämnats in fem motioner, däribland den som väckts av mig och andra ochdär det hemställs "alt beslutar 1. alt uttala att regionalhemkonsuleniverksamhet endast kan upphöra efter godkännande, 2. alt uttala att ledigahemkonsulenlljänsler i sedvanlig ordning skall ledigförklaras. utannonseras ochålerbesällas". Densom undrar över detla bör ha bakgrunden någol klar för sig. Det finns 39tjänster inom den regionala hemkonsulentverksamheten ule i landel, vilken lyderunder och som har till uppgift dels alt föra ner den centralakonsumentpolitiska verksamheten på del lokala planet, dels att förmedla denerfarenhet av konsumentpolitisk verksamhet sorn finns i kommunerna till decentrala myndigheterna, dels också au hjälpa de kommuner som håller på allbygga upp en konsumentpolitisk verksamhet med detta arbete och hjälpa även dekommuner som inle har någon sådan verksamhel sä alt del inte blir någrakon-sumenlpolitiskl vila områden litet här och var utej landet. Förraårel kom ell regeringsförslag i propositionen 1975:40, som föreslog all denregionala hemkonsulentorganisationen skulle skrotas till förmän för bidrag - omän små - lill den kommunala konsumenipolitiska verksamheten. Detta väckie enväldig opinion och vi återfann motioner från alla fern riksdagspartierna om skulle bibehålla den regionala hemkonsulenlverksamhelen eftersom den trotsalll var del enda vi hade av någon slörre kaliber utanför den cenlralakonsumenlverksamheten. Såblev också beslul och näringsulskollet uttalade i sitt betänkande nr26 : "Det finns enligt utskottets mening inte underlag för ett beslut nuom indragning i en nära framlid av hem-konsulenttjänsterna i länen. Denverksamhet som bedrivs pä regional nivå genom hemkonsulenterna fyller för närvarandeen viklig funktion." Vidare sade utskottet: "I takt med utvecklingenpä det kommunala planet bör enligt utskottets mening en anpassning av denregionala organisalionen komma till stånd." Dessutom skrev man:"Regeringen bör fortlöpande följa ulvecklingen på det lokala ochregionala planet och lägga fram förslag lill sådana organisatoriskaförändringar som föranleds härav." Nuhände bara det märkliga all när utskottet hade ullalat detta, och det var envecka kvar tills kammaren skulle behandla frågan, kom del ett regleringsbrevfrån regeringen till länsstyrelserna som talade om att de regionalahemkonsulenttjänslerna inte skulle återbesättas ulan regeringens särskildamedgivande. Innan fattat beslul, men efter det alt utskottetenhälligt lagt fast sin kurs, gör regeringen ett klart ställningslagande isyfte all påböria nedrustningen av hemkonsulenlverksamhelen. Det är ett ganskamärkligt förfarande, hell enkell en fruktansvärd nonchalans gentemotriksdagsarbetei i de konsumenipolitiska frågorna. Därefterhar en hel del runnit under broarna, men myckel tydligare har det inieredogjorts för hur det ligger till med den regionalahemkonsulentorganisalionen. Del framgår nu av ulskotlshandlingarna att detvarit en interpellationsdebatt . Men där har vi inle fått reda på såmycket mer än att regeringen uppenbarligen tolkat riksdagsbeslutet från förraåret på sitt speciella lilla vis, nämligen att en nedrustning avkonsulentorganisationen skulle genomföras i en eller annan form medan, som manhävdar, den kommunala konsumentpolitiska verksamheten byggs upp. Nuförhåller del sig pä det viset att kommunerna inle har råd alt bygga upp sinorganisation i den takt man önskar och del finns heller ingel krav på dem attgöra det. Au i det lägel röja undan den väldiga erfarenhel och kunskap somfinns inom den regionala konsumenipolitiska verksamheien måste varaförkastligt. Det är delta vi hävdat hela liden. Dessutom framgår del avnäringsutskoltets belänkande nr 31 au man enligt utskollets mening finner godaskäl för att det även i ett läge där den kommunala konsumentverksamheten blivitfulll utbyggd bör finnas kvar konsumentpolitisk verksamhet på del regionalaplanet. Vimotionärer har alltså lill fullo blivit tillgodosedda i våra yrkanden och delär vi tacksamma för. All jag ändå upptagit kammarens tid beror pä del märkligaförfarandet . är del min allra innersta förhoppning attregeringen till slut viker i den här frågan och går med på all haruttalat som sin uppfallning att man bör behälla den regionalahemkonsulentverksamheten. Sedan får ha kvar sin alldelesegna uppfaltning, men den skall inle styra det fortsatta arbelel. Jag yrkar bifall lill näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr31. 7Riksdagens protokoll 1975/76. I del belänkande om regional konsumentverksamhet, som vi nu behandlar,slår man från näringsutskoltets sida fast med ännu slörre skärpa än tidigareall denna verksamhel skall finnas kvar. Detär glädjande att det är ett enigt utskott som står bakom belänkande nr 31. Manär överens om all den regionala verksamheien har en viktig funktion även närden kommunala byggs ut. Anledningenlill att denna fråga behandlas nu är att den i en interpellationsdebatt ijanuari aktualiserades på nytt. Regeringen har sedan beslutet togs 1975 gjortvissa förändringar av verksamheten. a. har man beslutat att inle lillsältanågra lediga hemkonsulenttjänster med ordinarie befattning utan endast somlångtidsvikariat. Man har också gett vissa direktiv om förändradearbetsuppgifter. interpellaiionsdebatt som jag hade med handelsministern diskuterade vifrågan om regeringen följt beslul. Deballen visade all regeringentolkal beslutet annorlunda än man avsåg vid behandlingen av ärendei inäringsulskollet och som debatten i före beslutet gav uttryck för.Jag går inle närmare in på behandlingen av ärendet, för den diskuteradesingående i interpellationsdebatten. har ju också berört saken isitt anförande.