prot · FZ0959 · 1975-12-31 00:00:00 — Det börjar märkas en deltecken på della. 1del lägel får vi göra allt vi kan för all möta de påfrestningar som kan komma.25-punkisprogrammet och de åtgärder som förs fram i budgetenlägger en god grund. Vi upprätthåller en fortsatt hög beredskap. Särskiltviktigt tycker jag det är alt med all kraft fullfölja åtgärderna motungdomsarbetslösheten. Regeringen kommer all inbjuda företrädare företl antal kommuner till överläggningar om hur staten och kommunerna gemensamtkan angripa ungdomsarbetslösheten. Liknande initiativ till överläggningarkommer vi att ta med näringslivet. Samtidigtmed detta måste vi ha blicken riktad mol framtiden. Vi måste börja ta ner vårtunderskott i bytesbalansen. Vi måste försöka hålla nere prisutvecklingen. Vimåste börja se i ögonen alt del slora underskottet i statsbudgeten kan behövastegvis reduceras för alt hålla lillbaka inflationen. I kampen för alt hållasysselsättning och produktion uppe finns del sanneriigen inte något utrymme förekonomiskt lättsinne. Detlabetyder inte alls reformstopp. Inte sedan den slora ATP-refor-mens genomförandehar vi gjort sä stora satsningar på pensionärerna som de vi står mitt uppe ijust . Detta präglar också årels budgetförslag. Och del är rikligl att del ärsä. Pensionärerna har en given rätt till den välfärd de själva varitmed om atl bygga upp. Del gäller materiell standard genom folkpension och ATP.Del gäller sjuk- och hälsovård, del gäller mänsklig omtanke och samvaro medandra. För socialdemokratin är del självklart att dessa stora satsningar görs. Iårels budget ligger även stora och väsentliga förbättringar för barnfamiljerna,de handikappade, en utbyggnad av arbetsmarknadspolitiken och mycket annat. Ochi lade arbetarrörelsen fram ett aktionsprogram för elt fortsallreformarbete i det svenska samhället. I fem punkter anger vi vad vi anser varade viktigaste uppgifterna : Trygghet för alla ochgemenskap mellan generationerna Detär ingen tillfällighet att värt främsta krav är en stark ekonomi. Det innebäralt vi fäster en avgörande vikt vid atl trygga produktions-underlaget för enfortsalt välfärdsutveckling. Del har varit och förblir en målmedveten strävan ivår ekonomiska politik alt lämna utrymme för induslrins nödvändiga utbyggnad.Det gäller stora förelag och små företag. Det gäller privat industri lika välsom statlig och kooperativ verksamhet. Det är självklart, kan jag svara er, attvi vill salsa pä de mindre och medelstora företagen. De beräkningar som gjortsvisar att den övervägande delen av det statliga näringspolitiska stödet gårlill de mindre och medelstora förelagen. Tag nu senast de 1,5 miljarderna lilllokaliseringspolitiken. Vad jag inte kan förstå är del här ensidiga klankel påvåra slora exportföretag som ni ägnar er åt. Del ärju dessa exportföretag - smäpå världsmarknaden - och deras anställda som drar in en mycket väsentlig del avvåra valutinkomsler. är faktiskt det enda land i som sedan 1968haft en oavbruten stegring i industriinvesteringarna och vi skall försöka fortsättapå den linjen. Del finns knappast något land som har en så gynnsam behandlingskatiemässigt av de industrier som verkligen vill bygga ul och salsa påframtiden. Enhell avgörande förutsättning är då att vi tryggar tillgången pä energi ochframför alll elektrisk kraft. Jag har i redovisat denkombination av beslutsamma insatser för energibesparing och försiktigutbyggnad av olika energikällor, däribland kärnkraft, som präglar regeringensenergipolitik. Centerpartiethar valt all söka politisk strid i denna fråga. har velat profilera sigsom det parti som säger nej till kärnkraft. Nuär det förenat med betydande svårigheter alt klara ut vari centernsenergipolitik egentligen består. Den är snårig. försökte jagleda i bevis alt i praktiken accepterade kärnkraften. Jag möttes därvidav en myckel våldsam indignation, med visor och annat. Jag har därav dragit denslutsatsen att verkligen anser atl vi skall avbryta all utbyggnadav kärnkraft och alt vi skall avveckla de kärnkraftverk som är ifunktion och som redan nu svarar för en betydande del av vår försörjning medelkraft, 19,1 "., för att la etlexempel. Det är del intryck som man uppenbarligen har velat ge allmänheten. Vihar påvisat alt en sådan linje skulle leda till ulomordentligi negativakonsekvenser för vår sysselsättning och för vår välfärdsutveckling över huvudtaget. Om vi avvisar kärnkraften så får vi acceptera dessa konsekvenser försysselsättning och välfärd eller ocksä satsa pä en enligt min mening myckel mermiljöförstörande produktion av oljekraft. Jaghar brukat ställa frågor lill . Jag gör inte som har ju pä senare tid börjat rycka in och tala om vad menar när han uttalar sig om elkraften. Vi har sådan respekt förFälldin atl vi tycker inte att man behöver använda som något slagstranscendenlall medium för att klara ul vad egentligen avser. Jagbrukar fråga: När skall ni avveckla kärnkraften? Hur skall del gå lill? Vadskall ni sätta i stället? Jag kan tillfoga: När länker ni avbryta utbyggnadenav de kärnkraftverk som är under byggnad i , och Forsmark?Det vill vi ha besked om. Nuhar emellertid parallellt med silt avvisande av kärnkraftenlanserat slagordet om 400 000 Jobb. Jag skall inte ge mig in på all preciserahur många jobb som vore önskvärda. Vi har undvikit den typen av siflerexercis.Vi vill försöka skapa alla de jobb som över huvud taget går all skapa. Centernhar bjudit 400 000 nya jobb, vpk var inne och bjöd 800 000 nya jobb. Skall nihälla på pä det sättet får ni väl kalla in , som med sinvanliga fermilel får försöka slita tvisten auktionsvägen. Men så kan man intearbela. Iförra valrörelsen lovade 100 000 nya jobb. Vi lovade ingenting. Vi sadeatl det inle går atl precisera i siffror. Men sedan har vi genom ensocialdemokratisk sysselsättningspolitik skaffat nära 200 000 nya jobb.Resultatet lalar silt tydliga språk. All leka med siffror är inle det väsentliga.Det väsentliga är atl vilja medlen och i varje läge göra allt man kan för altskaffa nya Jobb. Det är del som skiljer oss från . Ni håller er tillsiffror. här läget är detla viktigt atl säga, därför att del har enligl min meninguppstått en fullkomlig frontalkollision mellan samtidiga löften omdels stopp för kärnkraften, dels 400 000 nya jobb, varav enligl ThorbjörnFälldin 270 000 inom industrin. Jagvågar påstå atl del inle finns en enda praktiskt verksam människa här i landeisom inte vel atl det finns ell samband mellan tillgången på elektrisk ström ochutbyggnaden av produktionen och den mängd av vardagliga förbättringar iarbetsmiljö och arbetsvillkor som sker ule pä arbetsplatserna i . Manbehöver bara stanna svarven eller släcka ljuset, så inser man Ju della samband.Det är inte nägra smä, små ting som skiljer oss från . 40 "o ärcenierns brist - i elkraft-försörjningen, det är den del gäller. Historisktsett tror jag all del är någonting alldeles unikt alt elt politiskt parti iSverige, och därtill det största oppositionspartiet, ger sig ut all mötaväljarna med budskapet 400 000 nya Jobb - utan elektrisk ström. Det finns intemycket av handfast realism i den parollen. Det vill jag ärligen säga. Jaghar i varje riksdagsdebatt framhållit atl det inte räcker att bygga nyafabriker och skaffa bällre maskiner. Vi måste också förbällra människornasvillkor i produktionen. Vi befinner oss mitt uppe i etl intensivt reformarbete.Efter lagarna om skyddsombud, anställningstrygghet, rätt lill ledighet försludier, förtroendemannalag och myckel annal kommer nu att få taställning till lagen om medbestämmande i arbetslivet som vi börjarförberedelserna för den nya arbelsmil-jölagen. Dettaär vardagliga ting som ligger nära människorna ule på arbetsplatserna: skyddetför liv och hälsa, tryggheten i jobbet, rällen alt vara med och säga sin meningoch påverka besluten. Förändringen kommer inle plötsligt. Det är fråga om eltgradvis inväxande i nya förhållanden i arbetslivet. Men jag bestyrks ständigt iuppfattningen all detla tillsammans är den största demokraliseringsprocess idel svenska samhällel som vi upplevt sedan den allmänna rösträtten genomfördes. Detär nästan rörande all höra lala om arbetarrörelsens rådvillhel, närvi med samlad beslutsamhet har gett oss i kast med den gigantiska uppgiften atlförnya arbetslivet och förslärka demokratin. Då är det för den ekonomiskademokratin, hotar med. Ja, del är dags all arbetarna ochtjänstemännen skall få mer att säga lill om på sina arbetsplatser. Det lyckerinle om. Metallarbetaren sover illa om nätterna och alll möjligt.Men det finns ingen återvändo, . Och när talar ommakteliterna skall man komma ihåg att della är den största förändring i den traditionellamaktstrukturen i del svenska samhället och i det ekonomiska livet som vi fältuppleva. Likaövertygad är jag alt den kommer alt ha en produktiv innebörd. Atl lönlagarnafår större ansvar, all de får mer alt säga till om, all vi förändrarrelationerna i arbetslivet lill ökad demokrali - det kommer att i grundenstärka värt näringsliv. Och det är elt utflöde av vår syn pä arbetets värde ocharbetets räll i del moderna samhället. Jusl nu slår familjepolitiken i blickpunklen. Dettycker jag är glädjande. Det finns ofantligt mycket vi kan göra för att gebarnen en god och trygg miljö, för att värna om samvaron mellan föräldrar ochbarn, men också för alt befästa vårt gemensamma ansvar för de nya generationersom växer upp. Menjusl därför att familjepoliliken är sä vikiig måste vi se till att den bärs uppav en helhetssyn och alt den får en ekonomisk hållfasthet så att vi inle skaparförväntningar som räll snart förbyls i besvikelser. Den plan för en utbyggnadav daghem och fritidshem som ligger på bord är utantvivel en milstolpe i familjepoliliken. För hundratusentals föräldrar och derasbarn blir denna satsning av väldigl stor belydelse. Den kan ge en trygghet ochen gemenskap som de eftersträvar - inte som en ersättning för deras insats ifamiljen men som ell positivt slöd. Jag konstalerar bara alt i sakställer sig vid sidan av denna satsning genom att gå emol finansieringen ochgenom atl ideologiskt bekämpa den. Men vad säger man med alla sina vackra ordom valfrihet lill de hundratusentals familjer som önskar plats på daghem, påfritidshem och i familjedaghem? De skall alltså icke få sin valfrihet. Omdella motstånd mot barnomsorgen är något slags kärna i det som som en borgerlig familjepoliiik, dä har verkligen lönlagarna i dethär landei anledning au dra öronen åt sig. Jagkan ulan vidare säga atl det finns starka skäl för en förkortning avarbetstiden för småbarnsföräldrar med ersättning för inkomstbortfallet. Detskulle vidga möjlighelerna till samvaro mellan föräldrar och barn. Längaarbetstider och restider innebär för mänga en svår påfrestning. Sextimmarsdagenär ursprungligen etl socialdemokratiskt förslag som diskuterats mycket livligtinom vårt parli. Del vore emellertid utomordentligt olyckligl om slora grupper,just de som bäst behöver stödet, skulle ställas utanför - de skiflarbetande, desom arbetar i ackordslag och andra. Därför är vi helt överens med de sloralöntagarorganisationerna, som säger all innan man lar slutlig ställning tilldenna reform måste man granska konsekvenserna på arbetsmarknaden så all allakan vara med. Nuarbeiar en arbetsgrupp under statssekreterare ledning intensivt meddelta problem. Jag har svårt all förstå dem som vill gå ut i konflikt med LOoch TCO, vilka i sina medlemmars inlresse vill kartlägga de praktiskamöjlighelerna atl genomföra reformen. Det blir ändå dessa organisationer somfär ta pä sig en slor del av ansvarel för alt praktiskl genomföra reformen. Vihar råd atl vänla de månader som arbetsgruppen behöver för silt arbele. Delvar myckel olyckligt all här drog till med särbe-skatiningen. Detär rikligt atl ni drev opinionsbildning för den, men vi väntade tills vi hadeformat elt konkret förslag. Då blev det alla möjliga opinionsstorrnar, men ni ifolkpartiet teg som små möss. Ni befann er långt ute i kulisserna och vi fickta den striden ensamma. Efteråt försökte ni ta äran ät er. Jag hoppas atl ni iframtiden inle skall agera på del sättet när det gäller all genomföra reformersom möter ett visst motstånd. Vivill fortsätta all bygga ul del kontanta stödet till barnfamiljerna genombarnbidrag, bostadstillägg och föräldraförsäkring. Redan om en månad kommer viatl lägga fram förslag lill förbättring av föräldraförsäkring ochbostadstillägg. Men eflersom det ekonomiska utrymmet är begränsat måste det blien gradvis utbyggnad där vi mäste avväga insatserna mellan olika familjetyper,barnäldrar osv. Frånborgerligt håll har man nu lanserat olika förslag lill s. k. vårdbidrag. De ärprincipiellt myckel olikartade. Folkpartietföreslår i praktiken etl förhöjt barnbidrag för vissa åldersgrupper som skallinföras gradvis och sammankopplas med en skattereform. Det finns en radinvändningar mot förslaget, men den principiella skiljelinjen gentemot vår synär inte så markerad. Barnbidrag, bostadstillägg och föräldraförsäkring ärjuvårdbidrag, om man så vill - bidrag till barnens vård och uppfostran. Det blirmöjligen en semantisk strid. Meneftersom del här är principiellt intressant skall Jag, trots min begränsadetid, mera utföriigt kritisera förslag, framför allt dess ekonomiskakonsekvenser. Det gäller i tillämpliga delar även , som ju hängerihop med i del här fallet. Jag hinner emellertid inte ta upp denkvinnofientlighet som ligger i förslag och deras motstånd moljämställdhet mellan könen, utan Jag håller mig lill ekonomin. Detär icke möjligl all genom elt vårdbidrag som betalas över skattsedeln ersättaen förvärvsinkomst i en barnfamilj. 1 förhållande lill förvärvsinkomsten ärocksä vårdbidrag dels begränsat till en fjärdedel av en normalinkomst, dels inskränkt till i stort setl två årskullar. Ändåblir det myckel dyrt för skattebetalarna. Delta söker på olika sättdölja. föreslår ett vårdbidrag för barn som föds eflerden . Inledningsvisskall delta betalas genom en höjning av skallen på spril och tobak. Men del beror hell enkell på alt man lill en början åker snålskjuls päföräldraförsäkringen . Före den betalas del inteut etl enda öre i värdbidrag. Sedan dröjer del ell tag innan det födstillräckligt med barn för atl del skall kosta något. Närvårdbidraget är fullt genomfört kosiar det däremol 2 400 milj. kr. brutto och 2100 milj. kr. Detta skall betalas genom skalleomläggningen, sägercentern. Det är all söka slå blå dunsier i ögonen på oss. Ty det betyder jubara alt man måste börja skalleomläggningen med alt höja skallen för att belalavårdbidraget. Del lalar inle om. Förall likväl begränsa koslnaderna bygger in iröskeleffekler som är hellorimliga. Densom får barn före erhåller inte etl öre. Den som fär barn den 1Juli erbjuder sammanlagt . Tänker en pappa med tre små barn, del sisla fött , som är ute och drarbarnvagn med sin kamrat vars försia barn föddes . Den förste fåringenting, den andre får , om fick råda. Moldella kommer självfallet alla de som är småbarnsföräldrar alt revolteraoch säga: Då måste också vi få någol. Det är mänskligt och vem kommer att kunnamotstå de kraven? Tänksedan på vad som händer på treårsdagen. Dä mister familjen plötsligt 10 000 kr.Samtidigt blir barnen dyrare och dyrare . Gå ut och jobba sägercentern. Det gör säkert de lågavlönade och de ensamstående redan förut.Och hur blir det för familjer där någon av olika skäl måste vara eller ivalfrihetens namn vill vara hemma? Alla dessa drabbas ju av en omedelbar ochpåtaglig standardsänkning. 1det lägel kommer kraven att växa starka på en kraftig förbättring avkonlanislöden för de I 1/2 miljon barn som är . De kravenkommer att få ökad styrka av reaktionen mol ett bidrags-syslem, som ur mångaenskilda familjers synpunkter ler sig hell orimligt. Jaghar därmed velat visa alt cenierns och vårdbidrags-förslag både isin konstruktion och lill sina ekonomiska konsekvenser är mycket illagenomtänkt. För all kunna presentera optiskt sett slora belopp har manbegränsat sig lill två årskullar av befolkningen och skapat iröskeleffekler somär omöjliga. Ett positivt ochgenomförbart program för barnfamiljen, det är att satsa beslutsamt påutbyggnad av barnomsorgen, all söka genomföra enförkortning av arbetstiden, allgradvis bygga ul kontanlstödel i takt med värt ekonomiska utrymme och ge enrimlig balans mellan olika åldrar och familjetyper, attsatsa på en bred förbättring av barnens uppväxtmiljö i hemmen, ibostadsområdet, i skolan, . Detär naturligtvis lättsamt för politiker att söka framslå som goda gåvors givare,atl fly undan svära prioriteringar. Men jag tvingas återföra er lill den härdaekonomiska verkligheten. Familjepolilikenär bara etl exempel på de slora överbud som framför alll ägnar sigål. har räknal ul all den sammanlagda helårseffekten avmoderaternas motioner till årets riksdag innebär en budgetförsvagning på 6-8miljarder kronor genom minskade inkomsler och ökade utgifter för staten.Beräkningen är dock inte slutförd . Vpk och ligger pä en mycketlägre nivå. Varcentern ligger är det som vanligt svårt all lista ut. Antingen menar man allvarmed sina kraftigt framförda krav på mera pengar till kommunerna, ca 5miljarder kronor eller ocksä är del bara en from önskan. Det fär besked om. Annars ligger pä ungefär samma nivå som . Hur stämraer detla med vadvi vet om vår ekonomi? Vivet alla att utrymmet för en ökning av den privata konsumtionen under denärmaste fem åren är begränsat. Var jag än reser i landei träffar jagföretagare som uttrycker sin oro för de slora kostnadsökningarna. Man kräverälerhällsamheti löneutvecklingen föratt vi skall kunna klara vår konkurrenskraft ochförverkliga den ekonomiska politikens målsättningar. Pålönlagarhåll är man medvelen om problemen för vår samhällsekonomi. sade att de stora lönehöjningarna de senasle åren delvis varalt betrakta som ett konjunklurbetingal förskott inför kommande avtalsrörelser.Det speglar en djupt samhällsansvarig inställning, som de som ofta klankar pålöntagarorganisationerna borde besinna. Menhur skall man kunna få respekt och förståelse för återhållsamhet pålönemarknaden om politikerna med långtgående löften inlecknar del framtidakonsumtionsutrymmet och kanske mer därtill? Löntagarna mås-le Ju säga sig: Kanpolitikerna lova så mycket, finns del så myckel utrymme, varför skall dä vihälla tillbaka våra krav? Vislår inför uppgiften alt solidariskt föra en ansvarsmedveten ekonomiskpolitik. I den uppgiften mäsle alla krafter i vårt fria och öppna samhällemedverka. Men den uppgiften ställer också kravet på politikerna atl inte malasig ur solidariteten genom atl ett valår lova pengar lill medborgarna, för om möjligt skall göra kortsiktiga vinster. Ur den synpunkten är jag djupt oroadav den överbudspolitik som främst ägnar sig ät. Detkan måhända tyckas vara etl kärvt och stramt budskap jag etl valår framför. Menå andra sidan: Fär man tro inlernationell statistik har nu den högslalevnadsstandarden bland industriländerna. Vi har hunnit längre än de flesta närdet gäller social utjämning och elt demokratiskt välfärdsbygge. Vi har det rätthyggligt, trots den svartmålning som , som vanligt, ägnar sig åt.Vårt land har goda framlids- och utvecklingsmöjligheter. Vi skall fortsätta delframtidsbygget. Men vi skall inle spela bort de möjligheterna genom ekonomisktlättsinne och löften som vi inte kan uppfylla. Det är jag djupt övertygad omatl människorna har förståelse för. () kortgenmäle: gav inle svar på hur mycket socialdemokraterna vill prutapä målsällning om arbele åt alla. Han kan alltså inle säga att det ärfel på vår målsättning, och det inregistrerar jag. Sååterkommer till kopplingen arbete-energiförbrukning. Återigenanvänder han uttrycket "utan elektrisk ström". frågar jag: Närskall landets statsminister lämna delta lågvatlenmärke? Vårt program innebär enåriig ökning av energitillförseln med I 96. Varför då fortsätta med utiryck avden typen? Är det därför alt statsministern inle vill gå in i en debatt om demöjligheter som vi anvisar? HerrPalme behöver inte gå lill , som är hans samarbetspartner i frågaom världens mesl ambitiösa kärnkraflsprogram, för alt fä veta när vi villavbryta utbyggnaden av kärnkraften. Det röstade vi för här i i fjol.Vi kommer att rösta för det i är också. Atl inte lyssnar till desvar som jag ger honom på hans frågor, del är en sak som Jag har börjat vänjamig vid. Men det är allvarligare atl han inle vel vad riksdagsbehandlingeninnebär. Påtal om kopplingen industri, sysselsättning och energiförbrukning vill jag pekapä atl , som vi väl ändå får hålla som en auktoritet pä dellaområde, har genomfört undersökningar angående möjligheten alt utnyttjaspillvärme i 56 anläggningar inom massa- och pappersindustrin, inom Järn- ochstålsektorn samt inom kemisektorn. Man har kornmil fram lillatl det är praktiskl möjligt med nu känd teknik atl spara . Om man larvara på den nya tekniken när man går vidare med 80, så ger delytterligare energivinster. Då kommer man upp till en besparing på , ettenergilillskott som kan disponeras för andra ändamål. Om exempelvisverkstadsindustrin, som svarar för så stor del av sysselsättningen, fär dessaTera-watttimmar, har man möjlighet atl skapa 120 000 nya jobb. Funderar aldrigstatsministern i de banorna? HerrPalme säger atl vi inle har några förslag om hur sysselsättningen skall ökas.Vi har i vår näringspolitiska moiion en rad konkreta förslag, av vilka Jaglidigare har redovisal en del. Om regeringen får fortsätta med sinpolitik att ensidigt satsa på storföretagen, då kommer sysselsättningen ifara. Del är här skiljelinjen går mellan våra partier. Regeringspartiet satsarpå storföretagen och de statliga företagen, medan vi säger att sysselsättningenkan räddas och ökas bara om man ger motsvarande stöd och stimulans till demånga småförelagen. HerrPalme lalar om överbud - det gamla vanliga. I fråga om älgärder pä reformsidan,som ät" av det slaget att de blir bestående år , så liggerskillnaden mellan regeringens budget och vår i storieksordningen .. Det ärklart att om statsministern räknar alternalivanvänd-ningen av kärnkraftspengarnasom en påfrestning på budgeten, dä kommer man upp i höga lal. Men vi kan inteha ekonomiskt ansvar för en energiutbyggnad som vi har sagt nej till. Glöm inledel när ni adderar i kanslihuset. Sälill frågan om vårdnadsbidraget. Men vad vill hansjälv? Ge oss besked om sextimmarsdagen för småbarnsföräldrarna! Ge oss beskedom på vilket sätt ni skall ersätta inkomstbortfallet! Ge oss besked om det ärsocialt rikligare atl låta det variera mellan . på samma sättsom föräldraförsäkringen! Ge oss besked om vad det kosiar! pekar påiröskelproblem vid införandel av denna reform. Men vilken social reform harinte tröskel-problem vid silt införande? Bortser fråntröskelproblemen vid etl eventuellt yllerligare utbyggande avföräldraförsäkringen? Detär att slå blå dunsier i ögonen på folk, säger , när vi klarat avflnansieringen, inte bara för nästa budgetär utan också för halva budgelåretdärefter. Nej, det är fråga om en nödvändig solidaritet gentemotbarnfamiljerna. Det är också realism. Vi har redovisal vad reformen skullekosta. Sedankan Jag hålla med om all del vore bättre atl starta ännu djärvare. Ärstatsministern intresserad, sä fär vi val se om det går att skaffa fram pengari en snabbare takt. Vårt förslag baseras på de resurser som vi anser finnstillgängliga. Medanledning av kritiken mot del vårdnadsbidrag som vi har föreslagit vill jagfråga: Vad är del som har hänl inom socialdemokratin sedan är 1962, när TageErlander i boken bl. framhöll atl del naturligtvisinle går all anvisa någon generell lösning på problemet likställdhet man ochkvinna. Del slår vidare: "De individuella variationerna i önskemål ochlivssituation är oändliga. Del väsentliga blir därför alt på olika sätt sökaskapa möjligheler för kvinnorna till ett rationellt och fritt val mellanhemarbete och förvärvsarbete under olika skeden av livet." Gäller inledetta för socialdemokratin numera? () kortgenmäle: Statsministerns lal var i stort setl uppbyggt som hans tal brukar varanu för tiden. För del försia berömmande ord om regeringens insatser. För detandra , riktat mol oppositionen, för överbud.