prot · FY0964 · 1975-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes börian av herr andre vice talmannen. § 1 Internationellt utvecklingssamarbete (forts.)Fortsattes överiäggningen om utrikesutskottets betänkanden nr 3-5, Hen i (m): Den obestridligen glest besatta kammaren får en att länka på enaftonsäng i en citykyrka . Även debatten kan associera till en avberättelserna i , nämligen berättelsen om den barmhärtigesamariten, som hjälpte den slagne på , Vi vet att alla inle varbarnhärtiga i den berättelsen. Alt de tvä som gick förbi båda var präster görinte saken bättre - men det är rätt ovidkommande i detta sammanhang, ärdock säkert: man skall ha myckel starka motiv för alt gå förbi en halvdöd. Kanman hjälpa men inte gör det, är man skuld lill den människans död. Deargument som utrikesutskonet anför i sitt betänkande nr 3 när det gällerkatasiroföislånd på 500 mifi. är inte hällfasta. Man kråmar sig ochförsöker tala om hur duktig man har varit och att minsann ärbättre än de andra OECD-staterna, bortsett från , Man citerarfinansutskottet, som i rätt stor pösighet skriver: "Utskottet konstaterarall tillhör de länder som givit mest av både långsiktigt utvecklingsbiståndoch katastrofhjälp," Fattas bara annat! Har man det bäst, kan man ge mest.Vem skulle annars göra det? Detvar gott att höra att också på sitt försynta säll reagerade molvi-är-bäst-menlaliteten. Även om inte alla har givit bistånd av samma storleksom vi, har vi för den skull inte anledning att bromsa tåget och stiga av. Vidareanför finansutskottet att "en icke önskvärd avmattning i samhälletsekonomi" skulle kunna bli föfiden av en sådan här extra kraftansträngningför de hungerdrabbade länderna. Det är klart att sä kan bli fallet. Men manborde ocksä i klara verba tala om alt vinningen ligger i 10 mifioner räddadebarn. Delvar besvärande när lidigare menade au detta bistånd kan delsvenska folket inle gå med på, eftersom del finns angelägnare reformer som vimåste slå vakt om och inle ställa åt sidan. Han nämnde de fem semesterveckornaoch arbetstidsförkortningen. Jag tror att grymt missbedömer svenskafolket. I varie fall skulle de allra flesta förslåangelägenheisgraden i della bislånd, speciellt om man lalar om vinningen: kan ge så mänga människor liv och livsinnehåll. Delfinns tecken på en förbällring av världens försöfining med vete.Världsmarknadspriset har sjunkit kraftigt. Men f n. har man bedömt svenskt vetevara en biståndsform som de tilltänkta mottagarländerna inte prioriterar. Jagvel inte vilka informationskällor utrikesutskottet har, men jag har i vafiefall med egna ögon för inle sä särdeles länge sedan i dessa hungerländer setthur människor äter nästan alll som går all lugga. Del var länge sedan manupphörde att prioritera. Det är myndighetspersoner som gör del. Vissthar vi bistått med slora belopp , men vi har också bistått medstora ord och stora löften sorn varit mer eller mindre tomma. Enprocentsmålethar det talats en del om . Det infriade vi inte . Enprocentsmålet somett elappmäl har man spolat . Del framgår alldeles tydligt av.mängavittnesbörd från regeringssidan. Talet om en ny världsekonomisk ordning och ellnytt konsumtionsmönster är och förblir granna ord pä slora konferenser - punktoch slut. Jagber all få yrka bifall lill reservationen yid utrikesutskottets belänkande nr3. Sedanvill jag säga att det finns en man som kanske har gjort mer än de flesta för defalliga folken, och det är flygkapten . Han har inle baralalal slora ord, ulan han har arbetat niecl livet som insats vafie gång. Jaglänker på del flyghjälpsprojekt som han och hans medarbetare genomfört päinitiativ av Lulherhjälpen, Rädda barnen och Röda korset och också med biståndav SIDA-medel. Vi vet nogsamt alt del i katastrofsituationer går.alt få frambrödsäd och andra förnödenheter lill hamnar och flygplatser, men sedan larkommunikationerna i den falliga världen oftast slut. Åsnor och kameler ochkanske nägon gäng terränggående fordon kan anlitas men i sä fall med myckelslor tidsspillan, och man måste ju tävla med liden. Den sista halvainillimetern på världskartan är del stora problemet, brukar säga. Härsatte man nu in små flygplan, MFl 17, specialkonstruerade av AB.Man emballerade säd i speciella säckar och kunde från låg höjd fälla denmatnyttiga lasten jusl över svällbyarna. Många byar i de bägge provinsernaWollo och Tigré fick pä della sätt chans all överleva den förfärligalorkkalasirofen i . FrånKombolchaflygfältet i närheten av , som är huvudstad i ,kunde man nä sju olika moiiagningsplaiser pä med sammanlagt 126lon spannmål under en kort lid förlidel år. påsommaren fortsatte verksamheten en månad, och sammanlagt transporterade de två- som mest tre - planen vete, sorghum och faffa ut till byarna. har utvärderats och visat sig vara överlägset alla andraalternativ. Helikoplerdrifi t. ex., som ell tyskt förelag har prövat, ärdubbelt så dyr som flygningar med MFl-planen. per ton ochkilometer. Då skall man också betänka den snabba insatsen - istället för dagar. Detär glädjande att SIDA är intresserat av projektet, och ivivelsulan skulle ensådan flyghjälpskår i beredskap kunna avsevärt mildra åtskilligakatastrofsituationer i världen. Jag är lill freds med all utskottet ansermotionen besvarad och avvaktar med spänning hur SIDA kommer alt handla. Tillsist, herr lalman, vill jag säga ett par ord om u-landsinformationen här hemma.Den har varit på tapeten lidigare. Men jag ser kanske informationen ur enannan vinkel. Det är helt klart alt om vi skall kunna vidmakthålla en hyggligopinion för bistånd ål fattiga folk, så vill del också till en information sominte bara rör sig på expertplanet utan också-når gemene man. Och här vill jagför femtioelfte gängen, herr talman, framhålla an kyrkorna och de humanitärafrivilligorganisationerna tveklöst svarar för den kanske mest väsentligainsatsen. Jag kan ta något exempel: Lulherhjälpen har en synnerligen informalivtidning som utkommer vafie kvartal i 400 000 exemplar och ell månadsblad somockså ger saklig information. Tillsammans med Röda korset, Rädda barnen ochSIDA har Lulherhjälpen också utarbetat ell skolprojekt, elt informationspaketför sjätte årskursen i och högstadiet, som kallas Famifien SambaBa. Del är ett bra exempel pä sådan information. Vi vel alt de 5 miljoner som under del härbudgelåret varit avsatta för hemmainformalion delals mellan studieförbunden ochlöntagarorganisationerna, varav LO och ABF tillsammans disponerat hälften. Vifår hoppas att det har blivit god information av dessa 2,5 mifi. Men jagvill säga att när det nu flnns i vafie fall tre stora frivilliga humanitäraorganisationer som har som enda uppgift att bedriva u-landsbislånd och somdärför lägger ner mycket pengar och kraft på sakkunnig information, så bordenalurliglvis dessa organisationer gott och väl i anslagshänseende vara iparitet med studieförbund och löntagarorganisationer, öm man ser pä sidan 98 ibelänkandet så mäste man säga sig all det är oacceptabelt att t. ex. med sina . inle bara skall servaLulherhjälpen, som är vär största frivilliga humanitära organisalion, ulanockså missionen, den kyrkliga ungdomsrörelsen och alla andra kyrkligaorganisalioner som har u-landsengagemang. Jag menar alt de slora humanitäraorganisationerna borde få elt särskilt anslag som nalurliglvis skulle vararelaterat lill de informationsinsatser dessa organisationer presterar. Det ärhög tid att den biständspolitiska utredningen ser över finansieringen avu-landsinformationen. Den gängen informationen brister vilar vårt bislånd tillde fattiga folken pä lösan sand, det är säkert. Jagber med detta, herr talman, alt få yrka bifall till samtliga reservationer somär signerade av moderala samlingspartiets representanter i beiänkandel nr 4. Hen (): Vpk kommer ocksä i är med en motion där man föreslår alt skallgå ur Världsbanksgruppen. Några yngre centerpartister har lagt en motion med ivarie fall liknande innebörd när del gäller . Såvitt jag vet harcenterparlisterna ännu inte yrkat bifall till sin motion. Vi får väl se om delkommer senare i debatten. Sverigesallmänna kritik av Världsbanksgruppens politik är väl känd. Jag skall intenärmare ta upp den saken jusl . Del intressanta är vilka slutsatservi skall dra av vårt handlande i . Skall vi gå ur somvpk säger eller skall vi stanna och försöka påverka politiken? De argument vifält höra från vpk är har ju varit att del är naivt av oss att tro attvi kan påverka en organisalion där har ell dominerande inflytande. harvi ett par intressanta lestfall, som jag tycker det finns skäl att diskuterajust . 1973böfiade planera för en biståndsinsats lill Saigon-juntan.Samtidigt tog man upp frågan om lånen lill - när Allenderegimen hadefallit. kritiserade, till en börian som enda nation, hårt - offentligtoch i alla sammanhang där vi kunde - planer. Vi tog upp kritikeni , i FN-organ och pä andra häll. Till en börian var del självfalletstor irritation i Världsbanksgruppens ledning. Man såg detta som etl isoleratangrepp, elt nålstick, från sida. Men del som hänt är ju att Sverigeforlsalt sin kritik och all vi efter hand har fält slöd åv en rad andra länder;vi har fått slöd av de nordiska länderna och vi har efter hand i vissa frågorfått stöd även av den nya engelska regeringen osv. Det som skett är ju i vär vid Världsbankssammanlräden avfört från dagordningen bägge dessafrågor; det nya lånet som skulle ges till och frågan om en biståndsinsatsi . Det betyder inle att man sä att säga kan vara på den säkra sidan ochslå sig till ro. Det flnns säkert risk för all de här projekten - inle när delgäller , men kanske - kan konima upp i annan form senare igen. Vibör alltså fortsätta att vara pä vär vakt. Men vi har uppenbarligen under dehär två åren då vi drivit en hård och frän kritik lyckats få med oss andranationer i tillräcklig grad för att få Världsbanksledningen att lägga ned projekten.Vår kritik har alltså givit resultat, vi var inle naiva när vi sade att vikunde påverka om vi stannade kvar i . Enfråga som bör ställas till vpk och lill de unga cenlerpartislerna, även om deinle vall all ta upp diskussionen i debatten ännu, iir; Vad hade hänt omSverige hade lämnat ? Jag tror inte att del är chauvinistiskt attsäga att i så fall hade Saigonjunlan fått bisiåndspengar frånVärldsbanken. Chilelänet som skulle ha kommit upp. nu hade beslutats, också Chilehade fått del större länet. Jag tror man mycket väl kan dra den slutsatsen fördel är utan tvivel sä all hela den här aktionen har letts från ochdrivits av . Vi har fält med oss andra nationer men del är inlesannolikt all nägon annan nation hade lagit initiativet själv. Med vpk:s receptär det alliså myckel sannolikt all både Saigonoch hade haft de pengar frän som vi nu har kunnathejda. Ävennär det gäller innehållet i Världsbanksgruppens politik tror jag vi kan sägaall vår kritik givit visst resultat. Vi har kritiserat för attinle ge tillräckligt bisiänd som kommer de fattigaste folken lill del, attsatsa alllför hårt pä t. ex. multinationella livsmedelsföretag och annat. Heladen kritiken är känd, jag skall inte gå in på den i deiafi. Men det är även härulan tvivel så all del sker en viss omorientering. Den går alllför sakta så delfinns alla skäl för all vi skall stanna kvar i för all fortsättapressa på så all omorienteringen går snabbare. Det är tveklöst så all det inomjordbmksbiständet skett en omsvängning från att tidigare idominerande grad gav stöd lill multinationella livsmedelsföretag som sög uljord som kunde använts för livsmedelsförsöriningen inhemskt för att i ställetutveckla export-skördar. Jag skall ta etl exempel som i och för sig inte direkthar med att göra, men söm belyser litet av den livsmedelsdebattsom förts. Ett av de länder som hårdast drabbades av dens. k. Sahellorkan varMali i Väslafrika. Under den fruktansvärda torkperioden sjönk produktionen avlivsmedel för inhemsk konsumtion drastiskt och katastrofalt och orsakade denfruktansvärda nöden. Men ökade Malisproduktion av jordnötter för export genom multinationella förelag. Del ger enaspekt pä diskussionen om svälten och torkkatastroferna, som man inle får lappabort. Men har alltså upphört alt i huvudsak stödja de multinationellaförelagens exportjordbruk och har i stället mer och mer gåll in för alt geslöd lill sådana jordbruksinsatser som kommer de fattiga småbönderna till delgenom lagringsmöjligheter och annat. Det går som sagl för långsamt, men detråder inget tvivel om all det ocksä här sker en omsvängning i en riktning somSverige kan acceptera och som har varit pådrivande för. Så lill en hell annan fråga. Socialdemokraterna i utskottet har fänreservera sig i frågan om en forskningsberedning, som enligl propositionensförslag skall bereda alla Ibrskningsärenden vilka därefter skall underställasSIDA eller regeringen för beslut. U-landsforsknings-ulredningen har haft tilluppgift att försöka dra in de u-landsforskare som finns i vårt land i biståndsprocessenoch att över huvud taget initiera en forskning inriktad på u-landsproblem. Manhar försökt få in forskare i berednings- och beslutsprocessen. Ipropositionen föreslås nu en forskningsberedning bestående av folk från SIDA,UD och rena forskarintressen. Den borgerliga oppositionens förslag - om del tashär - skulle nog omintetgöra u-landsforskningsutredningens arbeie,genom an man dels godtar forskningsberedningen, dels säger alt SIDA skall haansvaret förden forskningsberedning som alltså skall bereda allaIbrskningsärenden åt regeringen och SIDA. Man tilldelar alltså tvä organ -forskningsberedningen och SIDA -samma beredningsuppgifter. Det arenmotsägelsefull inställning som naturligtvis inle kan leda lill annat ändubbelarbete eller lill all SIDA lar över det Jag tror att del dålyvärr kan vara svårt att få forskarna alt slälla upp pä någonling som ipraktiken bara blir en förstärkning av SIDA;s verksamhet. Det var inle syftetmed u-landsforskningsulredningen. Jag tror lyvärr att ett beslul i den av denborgerliga majoriteten önskade riktningen kan innebära att hela tanken på attengagera forskare, att suga upp forskarintressen kan förfuskas. Värstär del här för som tydligast markerar de oförenliga ståndpunktersom den borgerliga oppositionen - i det här fallet majoriteten - har genom attpä s. 51 i utskottsbetänkandet reservera sig till förmän för sin egen motion.Grundtanken i den är alt man skall ha elt självständigt forskningsorgan, t. o.m. självständigare än vad regeringen har föreslagit. Organet skall självtkunna fatta beslul. På s. 52 i belänkandet instämmer medfolkpariiel och cenlern i tanken på alt SIDA skall ges beredningsansvarel,dvs. man överlåter be-redningsansvarei lill ell av de organ som beredningenskulle vara självständig mol. Jag hoppas för u-landsforskningens skull attnågon på den borgeriiga sidan, 1. ex. nägon moderat, tänker om i fråga om denhär bisarra uppläggningen och i stället stödjer vär reservation, där vi uttryckligenbeskriver hur propositionen fakiiski läcker in syften när delgäller all ge självständighet. En annan socialdemokratisk reservalion, nr 17, handlar om Pakistan.Innebörden av propositonens och reservationens skrivningar om kansägas vara att vi inle anser att man skall la ställning till som ettprogramland, vilket blir den praktiska innebörden av den borgerligamajoritetens förslag. Däremot har socialdemokraterna i ulskottet avgivit ettsärskilt yttrande i fråga om elt annal land, , där vi menar attbislåndsutredningen, när länderkrelsen för bislånd utvidgas, noggrant skallanalysera de frågeställningar som tagits upp i motionen 330. Peruär ell land som snävar efter oberoende geniemol bägge supermakterna. Dennasjälvständiga hållning har lett till att man får mindre slöd från supermakternaoch deras allierade än många andra . är från den synpunkten i etlekonomiskt sämre liige iin många andra länder. Det är också ell myckel fattigtland. Del ärell av de fattigare länderna på den latinamerikanska kontinenten.Peru har en undersysselsätlning som torde omfatta inemot hälften avbefolkningen. av befolkningen är analfabeter. I stort ärPeru en indiannation, där indianerna lever under utomordentligt knappa omständigheteri bergstrakter eller i . Delintressanta är att den regering som suttit har en strävan allutveckla en politik som tillgodoser folkflertalels intressen och att nå ut tillde stora falliga folkgrupperna med denna politik. Del iir framför alll på tresäll man gör della. Mangör del genom en jordreform som kommer all omfalla en stor majorilel av destörre godsen i landet och som innebär all lantarbetarna och indianbyarna runtomkring godsen med anspråk på jorden får della i besluten i denya kooperativen; kooperativen baseras alltså pä lantarbetarnas demokratiskabeslut. Mangör det också i industrin genom ett system med löntagarfonder som ärintressant. Pä sätt och vis har man kommii längre där än vi har i vår debatlhär i om lönlagarfonder. Arbetare och fiänsteman tar successivt övermer och mer av bestämmandet i förelagen i en intressant förelagsdemokraliskmodell - också del ett försök att aktivera de fattigare folkgrupperna i delperuanska samhället. Mangör del slutligen genom en politik som innebär en strävan till oberoende bådegentemot utländska, multinationella företag och gentemot stormakterna och somhar lett till omfattande nationaliseringar. Man försöker sedan ge arbetare ochfiänsteman del i besluten i företagen. Vimenar att är ett land, vars politik myckel väl stämmer överens medkriterierna för svenski u-landsbislånd. Vi anser att den statliga bislåndsutredningenmyckel noggrant bör analysera de problemställningar som aktualiseras i moiion330 för alt ell allsidigt underlag skall kunna föreläggas regering och riksdagnär man en gäng skall besluta om en utvidgning av länderkrelsen förbistånd. Slutligen vill jag säga några ord om nya politik, somSture i utförligt kritiserade före middags-pausen. Centerpartietvisar nu etl senkommet intresse för mifiöproblemen i . Man sademycket lite om den mifiöförslörelse som amerikanarna åstadkom närterrorbombningarna var som mest intensiva under 1960-lalel. Nuär det "storsatsningen på ell papperskombinal i DRV" som oroarcenterpartisterna. Del kommer all få "ytterst negativa ekologiska, regionalaoch sociala konsekvenser", sägs det i centerreservalionen. Pappersbruketi kommer att fä en kapacitet av . bekymmer för"storsatsningen" är desto mer rörande som ansvariga centerpartisterhär hemma är vana vid alt besluta om betydligt större skogsinduslriprojekl. Hurbedömer cenlerpartislerna mifion i de skogsägarföreningsägda fabrikerna iMörrum, , , , och Köpmanholnien,soni ärmellan tre och sex gånger så slora som pappersbruket i kommer attbli ? Ärdet centerpolitik att rationella enheter skall förbehållas NCB, Vä-nerskog ochSödra Skogsägare, medan del decentraliserade lokalsamhället exklusivtskall pådyvlas vietnameserna? Debatien om pappersbruket visar utmärkt väl vadcenterns biståndspolitik går ul pä. Modern och rationell teknik skallreserveras för induslriviirlden. Den s. k. "smäskaliga" teknikentycks ha fångat intresset hos de cenlerpartisliska lillskyndarna avskogsindustrin i ungefiir lika litet som svenska bönder ärintresserade av svedjejordbruk. En sådan politik begränsar i vartfall risken för framtida konkurrens från de falliga ländernas-sida. Eller hurkommer de cenlerpariisler all rösta som hemma i sinaskogsägarföreningar är med om alt falla beslul som ger en slagkraftigoch effektiv exportindustri i skogsnäringarna? Likabisarr är lanke att biståndet till skall sänkas därför altvärldsmarknadspriset på socker har gåll upp. Råvaruprisernas fluktuationer ären bräcklig grund för en långsiktig bislåndsplanering - bara ifiol har sockerpriserna fö. fallit med 50 96. De har gått ned med en fiärdedelsedan moiion skrevs . Men centerpartister brukar ju kunna dethär med sockerpriser. Om man skall ändra pä principerna för biståndspolitikenmed hänvisning till råvaruprisernas upp- och nedgångar kanske man har tänktsig att något liknande skall gälla för den svenska jordbrukspolitiken. Skallprinciperna för slöd lill de svenska jordbrukarna också slängas över bord somett resultat av tillfälliga och nyckfulla prisförändringar? Cenlernhar anslutit sig lill högerpolitik i sina bistånds-förslag. Dethade varit hederligare om hade anslutit sig till moderaternasbetydligt rakare motiveringar. Jag yrkar bifall lill de socialdemokraliska reservationerna och iövrigt till ulskollels hemställan. Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) kort genmäle: Herr talman! Om hade observerat vadsom sagts från sida skulle han ha fått vela att vi inle vid någottillfälle har anfört sockerpriserna som skäl föratl minska hjälpen tillCuba;jag betonar än en gång, ; Om man tittar pä listan över allabidrags-mottagande länder finner man all ligger högst med en per capita-inkomstav mol en hel del som ligger nere pä per är. Detvisar att har en så pass god ulveckling att man inte skall böria länka påall utveckla nya projekt. Vi har inte yrkat på någon sänkning av anslaget tillCuba i förhållande till vad som utgår, nämligen 45 mifi. Vi yrkar fråncenterns sida all anslagel skall uppgå till 50 mifi. -en minskning iförhållande till majorilelsförslaget med 10 mifi. Anledningen till alt vilar bort 10 mifi. är att vi anser alt del induslriprojekl som regeringen nulagil initiativ lill är ell nyll projekl. Vi anser alt man inte skall startanya hjälpprojekl för elt land som kommii så pass långl som . Vi grundarinte vår uppfattning på sockerpriserna, och dessutom vill jag framhålla allsiffran , som jag nämnde, hänför sig lill statistikfrån 1972, som inte alls var influerad av några sockerpriser. HerrHellström får väl ändå svara: Är det inle meningen alt nägol av vårabidragsmollagande länder skall komma i en sådan situation alt bislånd kanförändras och kanske upphöra? Är så pessimistisk all han intetror all det någonsin skall ske? Vi tror för vår del all vi skall komma dithänatt vissa länder som vi hjälper nu-skall uppnå en god situation, så att vi kanförändra relationerna, ha tekniskt samarbete med dem osv. och därmed kanskeupphöra med biståndet och ge del lill dem som har del mycket sämre. Jag hoppasall del står klart , så all inle herrHellström behöver tala om sockerpriser när det gäller inställning lillCuba; det är del jag nu nämnt som vi anfört belräffande . Vadsedan beträffar skogsindustrierna är del självfallet att vi bygger uppslagkraftig skogsindustri i . Etl av de argument som vi anfört motskogsindustri i har varit all vi befarar all den industrin är förliten. Del byggs knappast några skogsindustrier nu i världen som har under 300000 lons produktion. Den här skall ha 50 000. Om man alltså bygger en så litenindustri kan del medföra all del papper som produceras där blir myckel dyrt. Omdet vill jag tala med , när vi kan se hur detutvecklas och hur dyr papperspro-duklionen blir. Del är inte konstigt all manuttalar vissa tvivel i della sammanhang. Vi har inte yrkat avslag på projektetulan har utformat vår skrivning som ell observandum lill regeringen att varanoga med sina åtgärder i delta fall, så att den inle gör nägol som kan bli lillskada för den svenska u-hjälpen. Skulle projektet inle lyckas, blir del högstbeklagligt för svensk u-hjälp. () kortgenmäle: För det första fär nog böfia läsa på sina egnamoiioner och reservationer. Såväl i moiion som i centerpartietsreservalion lar man upp sockerpriserna. Fördel andra är ganska intressant. Den belyser mycket bra den diskussion somfördes före middagspausen. Del är jusl industribislåndet lill somcenterpartiet går emot. Del betyder alt av de fyra stadier sompartiet hänvisar lill lägger största vikten vid de första, där del gäller hjälplill mal och kläder osv. När sedan kommer upp lill en nivå som utgören industrialiseringsbas säger man stopp. Då är man inle beredd all föfia medlängre ulan säger alt dessa länder lämpar sig väl för jordbruk. Deras klimat ärbra för jordbruk - eller som sade före middagsuppehållel;Svedjebruk passar i osv. är bara elt annat exempel på det förhållandelall cenlern inte längre vill vara med när man konkret böfiar komma upp till ennivå där del blir fråga om bisiänd till industrialisering.