prot · FZ09131 · 1975-12-31 00:00:00 — Del är ingei Ivivel om atl delhär rör sig om oförmåga lill aklivl handlande från kommunernas sida. I inteoväsentlig utsträckning är det borgerligt styrda kommuner som har ansvarei förde besvärligheter som har uppkommit. Jag fick ingen kommentar från tillmitt konstaterande av de prakiiska ömöjligheter som ligger i dt genomförande avförslaget i reservation. Innebär del alt bekräftarmin beskrivning av förslagels konsekvenser? () kortgenmäle: Del var ju ändå glädjande all höra atl delar minuppfattning all del inle är någol nytt i nya cirkulär. Medanledning av andra fråga vill jag säga all jag har en annanuppfattning. Reservanlernas förslag går ut pä atl renhållningslagen skallgälla för tätorterna och för all övrig bebyggelse med undanlag för defastighetsägare som kan styrka all de pä etl betryggande sätl själva lar handom sitt avfall eller transporterar borl det. Här gäller inga skillnader mellantätorter och byggnadsplanelagt område, utan vad del gäller är attfastighetsägare som kan klara sophanieringen på ell vettigt sätt ocksä skall hamöjlighel all göra del. Detförhållande som log upp senast, nämligen all hälsovärdsnämndernahar möjlighet all bevilja dispens sä all fastighetsägare Denkommunala avfallshanteringen m. m. får deslruera sill avfallsjälva, ingick i det riksdagsbeslut som fattades 1974. Passusen atl det finnsmöjligheter för kommunerna att genom hälsovårdsnämnderna ge dispens tillfastighetsägare som själva kan bortforsla och oskadliggöra sitt hushållsavfallinnebär alllså ingeniing nytt. HertWICTORSSON (s) kort genmäle: Jag förstår inle riktigt beskrivning av sitt egetförslag. I reservalionen slår del: " om inle fastighetsägare utanförsladsplanelagt område själv styrker, all han på ell godtagbart säll kanbortforsla eller omhänderta sådanl avfall". Del måsle ändock innebära altmoderalerna hävdar all vi skall ha renhällningsmonopolet kvar inom desladsplanelagda områdena i våra tätorter, medan man däremot skall slopa detinom de byggnadsplanelagda områdena och inom områden med glesbebyggelse. Hurmenar reservanierna att delta praktiskt skall kunna fungera? I tätorterna finnsdet sladsplaneområden som gränsar lill byggnadsplane-områden. Skall den varsfastighet är belägen inom byggnadsplanelagt område få gräva ner sin latrin,medan däremol grannen på andra sidan galan som bor i ell slaiplanelagl områdeinte skall få göra del? Och hur skall del renl praktiskt gå all bygga upp enrenhållningsverksamhel i tätorterna som fungerar med del här systemet? Somjag upplever del - och del var på den punkten jag hade hoppats på någon form avbekräftelse från - har man begått etl falall misstag när manskrivii reservalionen. Man har i sladsplanelagda områden tydligen velal plockain även de byggnadsplanelagda områdena. Här är del ju fråga om förslag lill endireki lagändring, och då måste ju ändå vara medveten om vad del ärman har för avsikt all gå lill beslut om. Herrförste vice lalmannen anmälde au anhållit all lill prolokollelfå anlecknai all han inte ägde räll lill ytterligare replik. Hert (): renare var den stolta målsättningen för när deninledde det stora lagsliflningsarbdd pä renhållningens område 1970. Men sällanhar någon lagstiftning blivil sä bekymmersam i sin praktiska lillämpning.Renhållningen är förvisso ell praktiskt problem, men i den här frågan, som imånga andra frågor som hamnar pä bord, gäller dock lill sisl altlagsliftningen i ärendet är del avgörande. Denlagstiftning som reglerar dagens ämne har inle varit särskilt lyckad. Del berornog på viljan. vill mycket, men den förmår inie alla gånger likamyckel. Kanske ligger förklaringen i atl vi här rör oss på ell område som ärstort och som berörs av flera lagar. Huvudproblemet ligger nog heller inle iutformningen av lag och författning i sig. De kan var för sig,vara goda. Men deharmonierar inle alla gånger med Jaghar tillsammans med några partikamrater tagit upp den frågan i en motion, nr825, som berör den kommunala renhållningslagen. Där påpekar vi atlrenhållningen är förknippad inte bara med den kommunala renhållningslagen, utanäven med renhällningskungörelsen, lokala hälsovårdsordningar utfärdade medstöd av normalhälsovårdsordningen, lagen om kommunala renhållningsavgiftersamt naturvårdslagen. Vi anser alt hela lagkomplexet måste bli föremål för ensamlad översyn med sikle på atl lagar och författningar harmoniseras och ger möjligheterlill en snabb och smidig tillämpning på primärkommunal nivå. Härlycker vi all den redan sittande utredningen borde kunna få etttilläggsdirektiv. Jagbefinner mig nu i den unika situationen atl såväl ulskollsmajoriteten somreservanterna bygger sina ståndpunkter på vår motion. Ändå är jag inle nöjd. Utskottetanser det lämpligt att motionen överlämnas till utredningen om översyn avhälsovårdsstadgan. Det kan förefälla bra, men utskottet säger självt att vadden utredningen skall syssla med är att anpassa hälsovårdsstadgan ochnormalhälsovårdsordningen till renhällningslagen. Renhållningslagen skallalltså inle ändras. Lagen om kommunala renhållningsavgifter skall heller inteändras. Någon harmonisering av hela komplexet blir det alltså inte lal om i denulredningen. Del anser jag olillfredsställande. Menjag är heller inle belåten med reservanlernas skrivning. Jag tror inte deträcker med att ändra 4 § första stycket renhållningslagen så som moderaternaföreslår. Del löser inle frågan. Del skulle förmodligen bara skapa nya problem,som påpekade. Jagkan alltså inte rösla med vare sig utskottet eller reservanierna. Jag skallheller inte ställa något eget yrkande. Däremot tror jag alt jag får möjligheloch kanske blir tvungen att komma igen i den här frågan. Samtidigtsom jag gör den lilla röstförklaringen känner jag behov att tillägga en sak.Avfallshanteringen är ett typexempel på de problem som uppstår för såvälkommuner som enskilda när lagar och författningar blir alllför detaljerade.Själv är jag inle främmande för tanken all hela del berörda problemkomplexetblir reglerat genom en klart uttalad ramlagstiftning med lokala stadgar ochförordningar som styr den prakiiska tillämpningen. Kommunerna skulle då kunnafatla beslulen, och medborgarna finge klagorält i vanlig ordning lilllänsstyrelserna. Manfår nämligen förulsälla alt de som lever närmast problemen också vet bäsl hurett problem i sina detaljer skall lösas. Jag har somnämnts inget yrkande. Denkommunala avfallshanteringen m. m. della anförande inslämdeherr i (c) Denkommunala avfallshanteringen m. m. Hert i (c): Jag skall inte animera till en ny debatlomgång. Del som gav miganledning all begära ordet var etl inlägg av , men jag avstärfrån alt gä in i debatt med honom. Däremotkänner jag mig nödsakad atl säga all det finns mänga kommuner i vårt land däravfallsproblemen har lösls på ell för alla kommunmedborgare lillfredssiällandesätl. Man har inga som helst klagomål. Däremot kan det hända att hundratalsinvånare i grannkommunen fåu betalningsförelägganden. Det är dock til syvendeog sidst samma lag som tillämpas i landets samlliga kommuner. måsle varaen tankeställare: Det är tillämpningen av lagen som har skapat irritation ochkanske medverkat till alt vi har fått denna deball . 2()6 Hert (): Hell korl: Jag har läst cirkulär, , ochjag har aldrig sagt atl det finns särskilt myckel nytt i det. Jag har sagt altdet är etl bra klariäggande. Vadär då skillnaden? Kommunförbundel anför i sin klariäggande skrivning:Fastighetsägare kan av hälsovårdsnämnden fä dispens från förbud atl slutligtbehandla sitt avfall. Ireservationen står del: "Genom ändring av 4 § första siyckei renhållningslagenkan delta ske på så sätt atl sista satsen 'om ej regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer föreskriver annat' fär följande lydelse: 'om intefastighetsägare uianför sladsplanelagt område själv styrker, all han på ellgodtagbart säll kan bortforsla eller omhänderta sådant avfall'." Ävenen sådan formulering som finns i den sisla passusen måsle bedömas av någon.Jag kan därför inle se all del blir någon skillnad. Ianledning av inlägg vill jag säga all jag förslär bättre än jag förslår reservanterna. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen av herrarWachtmeister i och Leuchovius, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvolering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller jordbruksuiskotlds hemställan i betänkandet nr44 mom. 1 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av herrar Wachimeisler i och Leuchovius. Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröslal för ja-proposilionen. Dä begärde rösiräkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Pä förslag av herr försie vice lalmannen beslötkammaren alt uppskjula behandlingen av på föredragningslistan återståendeärenden lill morgondagens sammaniräde. §7 Herr försie vice lalmannen meddelade au på föredragningslisian förmorgondagens sammanträde skulle kuliuruiskoileis beiänkanden nr 35, 38 och40-42 uppföras främsi bland två gånger bordlagda ärenden. §8 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 19maj 1975/76:373av i (c) till herr ulbildningsminislern om samnordiskhögre utbildning av orlopedisk personal: rekommenderade vid sin 17:e session1969 regeringarna all anordna en samnordisk högre ulbildning av ortopedlekniskpersonal. Enligt uppgifi har denna ulbildning icke kommil lill slånd. redogöra för hur långt frågan avancerat och när sådan ulbildning kanigångsättas? 1975/76:374av () lill herr utrikesministern om ålgärder för att lindranöden i Eriirea: Del långvariga kriget i Eriirea har medfört svåralidanden för befolkningen. Ca en miljon människor har tvingats fly frän sinahem. Den etiopiska regeringens beslut alt sända hundra lusen bönder lillEriirea hotar atl förvandla kriget lill dt blodbad. Ärden beredd all la initiativ dels lill all om möjligt få denetiopiska regeringen all avslå frän sin plan, dels lill ålgärder för all lindraden akuta nöden i Eriirea? Nr 131 1975/76:375 av i Ulfsbyn (c) till herr socialministernom Onsdagenden idrollsmedicinsk forskning; 19maj 1976 Pet anses att motionsidrott kan främja hälsan ochvara ell betydel- ,, , , , '. sefullt inslag i "friskvärden".Forskningen inom della område bör in- , tensifieras, men en fasl organisation saknas f n. att en fast organisatorisk bas bör skapas för en idrotts-medicinskoch idrottsbeteendevetenskaplig forskning i vårt land? §9 Kammaren åtskildes .