prot · FY0991 · 1975-12-31 00:00:00 — Nalurliglvis fanns detbakom detta komplicerade försäkringsiekniska be- Energihushållningen,m. räkningar - hur man kommerfram lill den och den summan - men det var inle det man röstade om. Del sägshär alt man skall gå ut och fråga: ja eller nej till kärnkraft? - och sä skalldiskussionen upplysa om vad som li;gger i delta. För oss är intekärnkraflsfrågan isolerad i samhället, den är en del av det hela. Jag trorfaktiskt att det skulle bli mycket svårt att upplysa allmänheten om denna sak.Hur olika har inte vi i ulskottet hamnat ulifrän det material vi har kunskapom? Hur skall då inte människorna ute i landel uppleva detta'? Herr talmannen anmälde att herrar , Svenssoni och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt till ytteriigare repliker. Frågan om energihushållningen är ju föremål för livlig debatt i mångaländer. Både här hemma och utomlands har insikten växt sig alltstarkare om all det är nödvändigt att den fortsatta samhällsplaneringen ulgårfrän en myckel restriktivare hushållning med energi och andra naturresurser änförut. Våra ambitioner pä mifiöområdei, värt intresse av att naturresursernaskall räcka för all utveckla ännu flera länder till vår nivå och flera andraskäl talar för delta. Glädjande nog kan det konstateras att en bred politiskenighet råder om detta mäl -att vi skall hushälla med energin sä längt del ärtekniskt och ekonomiskt genomförbart, Samiidigimäste vi emellertid komma ihåg att behovet av energi är starkt ocht, o, m, ökar - även i , som ju ofta betraktas som etl energiintensivtsamhälle. För vårt land är energi en oundgänglig förutsättning för välståndetoch dess fortsatta utveckling. Vi kan inte förädla våra råvaror utan energi,inte värma skolor, arbetsplatser eller bostäder, inte transportera människoreller varor, inte underlätta arbetet i hushållen, jordbruket eller handeln,mycket annal all förliga. Det finns fortfarande många mål i det svenska samhälletsom för sin uppfyllelse kräver en ökad energitillförsel. Önskanom strikt energihushållning och vetskapen om fortsatt ökning av behoven gör attkraven skärps på den samhälleliga planeringen för energiområdet. Samhälletmåste i ökad utsträckning la en ansvar för området i dess helhet, öka sillinflytande över energiförsöriningen men också mer än tidigare aktivt föfia ochpåverka konsumtionsutvecklingen. Regeringens energipoliliska program markerarutgångspunkten fören mer planmässig hushållning med energiresurser, 1centrum för regeringens program står målsättningen att sänka ökningstakten ivär energikonsumtion till i genomsnitt ochatt nå en förbrukning omkring 1990, Vi har kommit fram lill dettagenom beräkningar och bedömningar som har utförts av särskilda uiredningar påområdet, av industrins organisationer och, sektor för sektor, av ansvarigafackmyndigheter. Detär uppenbart frän della malerial, all regeringens sparmål är satt så lågt somdet över huvud taget är möjligt, utan alt utsätta ekonomin för svära kastningaroch äventyra vikliga samhällsmål, Särskill gäller detta om man ser påmöjligheterna till förändringar pä kort sikt, dvs, upp till tio är. Man måste ien sådan balansräkning ta i beaktande exempelvis att vår befolkningfortfarande växer - 1985 torde vi ha ca 250 000 fier invånare än . Med enlika förbrukning per invånare växer energibehovet med nära 1,5 mifiarder kWhper är. Vi bygger ca 70 000 hell nya bostadslägenheter -jag bortser från demsom har ersatts. Del kräver 1,7-1,8 mifiarder kWh. Vi skaffar netto ca 70 000nya bilar - del kräver ungefär lika mycket energi. Summerarjag snabbt siffrorna för dessa tre områden - befolkningstillväxten, billillväxlenoch nya bostäder- kommer jag fram lill en ökning på ca 5 mifiarder kWh . Omställningartar tid, både när det gäller energisektorns ofta slora maskinella enheter, somskulle behöva ersättas eller byggas om, och när del gäller konsumenternas värdering.Lät mig bara ta ell exempel. Förnågon vecka sedan redovisades en undersökning av svenska folkets banksparandeoch vad man sparar till. Det framgick där att högst på önskelistan står bättrebostad - helsl eget hus - och därnäst resor, hem-utrustning och fritidshus inämnd ordning, allt önskningar som kräver energi. Detiväprocenlsmäl som vi har ställt upp är en genomsnittssiffra ochavserenergikonsumtionen som helhet. Del betyder inte att användningen ökar idenna takt för alla de olika energislagen eller att sparmöjligheterna ärdesamma på alla områden. Likaså bör man räkna med att ökningstakten undertioårsperiodens inledning kommeratt ligga högre än genomsnittssiffran - kanske3-3,5 96 - för alt vid slulel av perioden uppgå lill omkring 1 96. Detutredningsmaterial vi har visar klart att sparmöjligheterna är betydligtSlörre när det gäller bränsle än när del gäller el. hänger främst sammanmed - som energisparundersökningen visar - all möjligheterna att spara energi ärstörst inom uppvärmningssektorn, dvs. när del gäller uppvärmning ochventilation av bostäder och övriga lokaler. är detta enanvändningsområde där oljeprodukterna är den dominerande energiformen. Detbedöms av de flesta vara möjligt att redan pä kort sikl och ofta med relativtenkla åtgärder göra betydande energibesparingar här. Jag kan nämna sädanaexempel som tätare översyner och kontroller av upp-värmningsanläggningar ochkortare driftlider för ventilationsanläggningar. Ettannat exempel som kan nämnas iir alt om vi kunde vänja oss vid någol lägreinomhustemperalur skulle belydelsefulla minskningar i energiätgången ske. Sänktinomhustemperalur med 1 C minskar energibehovet för uppvärmning med ca 6 96.vilkel motsvarar ca 3 96 av landets totala energibehov. Här finns utrymme fören gemensam aktion Energihushållningen,m. Energihushållningen, m. m. Påelsidan är det svårare all finna sparmöjligheter som ger slor effekt pä kortsikt. El svarar bara för en liten del av förbrukningen för uppvärmning. Vi hartransportsektorn som svarar för 2 å 3 96. Den förbrukningen skulle kunna ökaom önskemålen att gå över frän bilar lill järn- och spårvägar förverkligas. som använder slora delar av energin, är enligl de allra flestabedömare sparmöjligheterna mindre. Jag talar nu om elsidan. Päuppvärmningssidan har vi tagit ut myckel av de effekter som sparandet kan geinom industrin. Centerngör ett stort nummer av de olika bedömningar som presenterats beträffandeindustrins energianvändning 1985. väljer all gå pä värden frånInduslrins ulredningsinslilul och frän den amerikanska Fordsliftelsens siudier.Vi väljer all gå på de värden som vi fåll från industriverket och som ärbaserade pä material frän men också frän företagoch berörda branschorganisationer. Det är visserligen en tilltalande lanke skulle se pä vad som teoretiskt skulle kunna vara uppnäeligl, men man måsteta hänsyn lill de prakliska möjligheterna och förutsättningarna. Omjag bara som elt exempel pä energibehovet inom induslrin framöver larskogsindustrin, sä har en utredning som vi gjort visal alt om vi skall kunnatillgodose de önskemal som finns om en utbyggnad av förädlingen inomskogsindustrin, sä skulle det kräva ca 9 miljarder kWh ylleriigare av energi.Då har jag fränriiknat den egengenerering som sker inom skogsindustrin. Ochnär man larsamfärdselseklorn som exempel ärdet orimligt all, som gör,försöka tillämpa Fordsliftelsens sparförhoppningar pä ell land som medavsevärt lägre biliälhei och avsevärt ben-sinsnälare bilpark än den som finns iUSA. Del enda hållbara underlaget mäste ändå vara del som härrör från praktiskerfarenhet från industriell och verksamhet i . Jagtroralt borde lyssna mer på sina egna kommunalråd, skogsägare ochjordbrukare och på människor inom de organisationer, som brukar kännafrändskap med. Se pä jordbruket. Där har man f n..oni vi inräknarförädlingsledet, ca 6.5 96 av energiförbrukning. Faktum är att detmoderna jordbruket är hell beroende av en fungerande energitillförsel, nägolsom jordbrukarna och deras organisalioner är väl medvetna om. Lät mig ta etlcitat ur 1974: "Sanningen är den att del intefinns nägon enskild produktionsgren som barett lika stort behov av energienbart föran hålla själva processen i gäng." Och inom jordbruket, det börvi väl ändå kunna vara överens om. är del ulomordentligt myckel som iir ogjortännu för alt rationalisera och effektivisera, för alt underliilla för demänniskor som är engagerade i jordbruket all bedriva sin arbete. Regeringenhar efter övervägande kommit fram lill all en dämpning av energikonsumtionensökningstakt till 2 96 borde vara möjlig utan att överordnade målbeträffande sysselsättning, social och ekono- misk ufiämning samtfördjupad välfärd behöver äventyras. Nå, hur skall då detta energibehov täckas?Ja, lät mig lill en böfian slå fasl alt vi för all klara vår energiförsöriningunder i huvudsak måste förlita oss på sädana energislagför vilka tekniken för framställning av energi är tillgänglig och i praktisktbruk. Regeringen har inte ansett det förenligt med en ansvarsfull energipolitikatt sälla sina förhoppningar till vindenergi, solenergi, geotermisk energi ochandra energiformer som pä papperet erbjuder intressanta framtidsmöjligheter menvilkas tillämplighet, mifiörisker och ekonomiska förutsättningar i värt land viännu inte kan ha nägon välgrundad uppfallning om. Det betyder inte au viavfärdar dessa energislag. Vi vill vara med om och se till att vi får enordentlig forskning om i vilken omfattning vi kan utnytfia dem framöver. Iregeringens energibalans svarar bränslena, dvs. ofieprodukter, kol,koks, lutar osv. för 75-76 96 av energiförbrukningen saml vattenkraft ochkärnkraft till lika delar för återstoden. Bakom denna energibalans ligger en sälångt möjligt realistisk bedöinning av hur den totala konsumtionen av energikonimer all fördela sig pä ä ena sidan elektrisk energi och ä andra sidan andrabränslen. Det är givetvis omöjligt all utan en långtgående delafiregleringexakt bestämma hur den fördelningen skall se ul. eftersom del på väsentligakonsumtionsområden, framför alll inom den energitunga uppvärmningsseklorn,finns möjlighet att väfia mellan den ena eller andra formen av energi. Allrimlig bedönining lalar för alt konsumtionen av elektrisk energi kommer alt ökasnabbare än konsumtionen av annan energi. Och del beror dels pä all de slörslamöjligheterna all spara finns inom uppvärmningsseklorn, som till helt övervägandedel är baserad på bränsle, dels på alt elkraften är bekväm, lätthanterlig ochren och därmed mera allrakliv för användaren ;in andra energislag, dels på attvi måste räkna med och hoppas på, om vi skall kunna tillgodose önskemålen omavkortad arbetstid, bättre industrimiljö m. ni.,ati mekaniseringen ochrationaliseringen inom induslrin komnier att fortsätta. Vihar alltså funnit all det är realistiskt att räkna med en förbrukning 1985 avungefär 160 miljarder kWh elektrisk energi. Det skall jämföras med denelproduktion vi hade 1974, nämligen ca 78 mifiarder kWh. Det är alllsä enfördubbling av elkonsumtion och -produktion som vi nunärmast ser fram över. Dådet gäller elproduktionens fördelning pä olika kraftslag ger centernskraftbalans anledning till en intressant jämförelse. Lät mig böfia medvallenkraften! Detkan vid första påseendet synas som om regeringen och här vore fulltöverens. Men medan regeringen ocksä visar på vilka utbyggnader som måsle kommatill stånd för au vi skall få en vattenkraftsproduktion av 66 mifiarder kWh,pekar ut vilka utbyggnader man inte kan tillåta. Det ger inte någraenergitillskoii. Är det kanske för myckel begärt alt cenlern. om man är beredd attinstämma i all EnergihushåU-ningen, m. m. Energihushållningen,m. det behövs 66 mifiarderkWh vattenkraft, också lalar om hur denna ul-byggnadsnivå skall kunnarealiseras? häller handen för det ena ögal, blundar med det andra ochlar sedan elt raskt kliv över till nästa kraftslag, moi-irycket. Regeringenhar framhållit att en slor del av det nödvändiga tillskottet av elektriskenergi utöver vad som konimer att produceras i redan beslulade och påböriadeanläggningar måste utvinnas i kraftvärmeverk och induslriellamollrycksanläggningar. I det avseendet skifier sig cenlerns uppfattning intefrän regeringens. Däremot skifier vi oss ät när det gäller omfattningen av denproduktionsapparat i form av mollrycksanläggningar som det är rimligt all troatt vi skall kunna ta i drift som vi här diskuierar. Regeringenhar med stöd av bedömningar som gjorts av berörda branschorganisationer ochsom framkommit i utredningar och remissyttranden funnit att det bör varamöjligt att bygga ut kraftvärmeverk och andramollrycksanläggningar för en kraftproduktion av 23 mifiarder kWh. Skillnaden på 12 mifiarder kWh är emellertid inte oväsentlig, medtanke på att det här ofta är fråga om relativt smä anläggningar som var för sigger blygsamma tillskott till kraftproduktionen. Jagtror också att del är fel att i likhet med cenlern i del här fallet, liksom närdet gäller exempelvis energisparandet i form av ätgärder i byggnader, tro attförverkligandet av etl ulbyggnadsprogram eller elt sparprogram enbart är enfräga om alt ställa tillräckligt myckel kapital lill förfogande. Man kan inieblunda för det faktum all det tar läng tid att planera, projektera,tillslåndspröva och bygga ut en kraftstation. Det gäller också kraftvärmeverk.Med en mer jordnära bedönining hamnar kraflbalans för el - utankärnkraft - snarare under än över 100 mifiarder kWh. Del innebär enökningstakt för elkraften pä mindre iin 2 96. Del är här som den verkligt storaskillnaden mellan oss och i fråga om energiprogrammel framträder. Vadkommer linje att få för konsekvenser? Det vägrar cenlern konsekveniatt upplysa om. Det torde väl ändå bli nödvändigt för kraftindustrin altbromsa åtskilligt av ny försäfining till energikrävande industrier. Detbetyder att utbyggnadsplanerna för skogsindustrin, vilka som jag nämnde ärutomordentligt omfattande, för järn- och stålindustrin - ocksä derasutbyggnadsplaner är omfattande - och för den kemiska induslrin ochmetallindustrin fär prövas ulomordentligt restriktivt. Del blir ocksånödvändigi all stoppa ytterligare installationer av elvärme. Det skall man semot bakgrund av att ca 90 96 av alla småhus förses med elvärme, under allaomständigheter planeras för uppvärmning med el. Detär alltså uppenbart att i det här fallet inte ägnat nägon tanke åt detsom är det centrala i regeringens energipolitik, nämligen all en omläggning avenergipolitiken inte fär ske i sådan takt och sådan omfattning att det medförsysselsättningssvårigheter, belalningsbalansproblem eller hindrar en fortsallekonomisk ulveckling. Låtmig dröja vid ulvecklingen efter ofiekrisen . Enligtsenast tillgänglig statistik har elkonsumtionen frän i fiol t. o. m. den30 april ökat med 5 96. Då skall man ha i minnet all vintern varitosedvanligt mild, vilket påverkat elförbrukningen. Gör man korrigeringar pägrund av della ligger ökningen närmare 6 än 5 96. Jämför man i ställetelkonsumtionen i fiolligger årels förbrukning hela 13,5 96 över. Det är inte rättvisande, sägernågon, all göra denna jämförelse eftersom vi i börian av 1974 befann oss mittuppe i ofiekrisen och ett intensivt elsparande. Gör vi i stället jämförelsenmed 1973 hamnar vi på plus 9 96. Jaglycker att dessa siffror talar ett klarl och entydigt språk. Med centernsenergiprogram kominer vi snart all hamna i en utomordentligt besvärligkrissituation eller också måsie vi snabbi dra i gång en omfattanderansonerings- och förbudsapparal, som kommer all leda till allvarligarubbningar i samhället. Del är sädana störningar i samhället som regeringenföresatt sig att undvika. Vi har vall linjen att genom successivt verkandeåtgärder stegvis leda oss in i ett energisnålare samhälle. Vi har velal söriaför att den för hela värt land och vår välfärd så viktiga induslrin skall kunnafortsätta att utvecklas. Del ligger i vårl gemensamma intresse och har i ochför sig inte med samhällssystemet att göra. Jag satt och lyssnade på JörnSvensson, och min fråga var egentligen bara: Hur vill han beteckna delsamhällssystem som har? Jaghar haft tillfälle alt resa omkring i och fåll se pä derasutbyggnad av kärnkraften. Sedan 20 är lillbaka och någol mer har ryssarna tagitden fredliga kärnkraften i anspråk för all bygga upp den effektiva produkiionsom skall ge dem möjligheter att klara en stegring av sin välfärd. Jag skullevifia knyta an lill del exempel använde sig av, nämligenätandet av filmjölk - del heter kefir i . Med den utveckling manunder de här årtiondena haft av sin produkiion har man skapat möjligheter förmänniskorna att fä någorlunda tillräckligt också av kefir, och jag vägar ävensäga all de äter den nied en sked som framställts i den produkiion där mantagit kärnkraften i anspråk. Lätmig än en gång, herr talman, fä fastslå att om vi skall kunna förverkliga måletpä andra samhällsområden så måste vi också, trots slörre återhållsamhet ochbättre effektivitet i energianvändningen, acceptera all förbrukningen av energikommer att öka under åtskilliga är framöver även i vårl land. Dä är del ocksävär skyldighel alt se lill att den energi som behövs står lill förfogande. Detgäller ocksä den elektriska energin. Omjag nu kommer in pä frågan om kärnkraften så är vi alla medvetna om all del förden produkiionen krävs uran, som vi lills vidare köper utifrån. Vi har dockegna tillgångar som, om vi så finner angelägel, kan Energihushållningen, m. m. Energihushållningen,m. Vad beträffarkärnbränslecykeln måste vi lila lill utlandet för anrikning av del uransom ingår som bränsle i de svenska kärnkraftverken, varvid våra långtidsavtalför anrikningsfiänsier med och särskilt börframhållas. Emellertid är det angeläget alt vi följer ulvecklingen på della områdesåväl belräffande teknik som de konventionella förutsätlningarna, vilket ingåri del forsknings-och utvecklingsprogram som ocksä skall falla beslulom. Jaghar velal la upp delta med kärnkraften därför all del är det enda slags kraftsom kan ge väsentliga tillskoll av elenergi för vårt land om vi inte skallbygga ut ofiekraften ytterligare, och dä måsle vi också resonera omförutsätlningarna. Jag har nämnt uran, som vi nu köper utifrån och för vilkelvi också köper anrikningsfiänsier. Men lät mig erinra om att vi inom värt landhar stora tillgångar av uran. Enbart den uranmängd som finns i uppgåruppskattningsvis lill omkring 1 mifi. varav ätminsione tredjedelen börkunna utvinnas för försöfining. Det skulle innebära att vi här har försöriningav ett kärnkraflsenergiprogram av den omfallning som regeringen har föreslagitunder omkring . utgående frän dagens reaktorteknik. Jag säger om viskulle vifia la i anspråk dessa tillgångar, det finns inga beslut och helleringet förslag om det. Vi har ansett att vi bör fortsätta utredningsarbetet idella avseende. Fråganom de sista leden i kärnbränslecykeln, dvs. upparbetning, hantering ochförvaring av aktivt avfall, utreds av Aka-ulredningen. Jag vill undersiryka altulredningen har i uppdrag att bl. a. undersöka möjligheterna lill enförläggning av verksamhet av delta slag lill mot bakgrund av alt densvenska kraftindusirin inte har träffat några kontrakt om upparbetning avanvänt kärnbränsle som sträcker sig längre än till mitten av . 1likhet med utskottet vill jag framhålla all utredningen i sin lägesrapport 1974inte har funnii någol som lalar mot all avfallsproblemen tekniskt ochsäkerheismässigt är möjliga att lösa. Sverigetillhör de ytterligt få länder i världen som har utvecklat en egenreaktortillverkning och bränsleelementiillverkning ulan hjälp av utländskalicenser. Del har varit en utomordentlig lillgång för vårl land. Den tekniskakunskap som besiiler belräffande reaktor-systemens egenskaper ochtillverkningstekniken är i mycket stor utsträckning en fönitsällning för densvenska kraftinduslrins salsning pä kärnkraften. Jagvill ocksä någol beröra kärnkraftens ekonomi, som det har talats om i detidigare inläggen. Enligl CDL kunde man räkna med föfiandekostnader per kWh för de olika kraftslagen: oljekraft , kolkraft 5,8öre, kärnkraft . Med 6 000 timmars ulnylfiningslid per är blir prisetper kWh: ofiekraft , kolkraft , kärnkraft . Dessa ochandra mera detaljerade beräkningar utgör underlaget till all del i den nuföreliggande proposiiionen framhållits att kärnkraften synes vara ellekonomiskt allernativ även om tillgängligheten skulle gå ned lill , om jagdä frånräknar beräknade revisioner. Amerikanskaerfarenheter visaren medeluinyujning för de civila kärnkraftverken med 5696 och 1974 . Europeiska kärnkraftverk hade enmedelutnytfining av 62 96. motsvarande 5 400 timmars fullt effektiv drift. Vidden anläggning som jag hade tillfälle all besöka i Voronesj i Sovjetunionenangavs utnytfiningen lill ca 80 96. Erfarenheternahittills från visaratt elproduktionen fram till iår varit 7,88 mifiarder kWh brutto. Medelutnytfi-ningen för 1 fränstarten har varil ca 47 96, för II ca 7496 t. o. m. . Om jag tar medeluinyujningen för månadernajanuari-april i är har den för I legat pä 72 96, för II såhögt som . Ringhalsstalionen böfiar försl nu komma i drift, och nägrasiffror för utnytfiningen där kan därför inle anges. har ca 2mifiarder kWh producerats vid de två första aggregaten i . Averfarenheterna hillills all döma finns del således skäl alt anta att densvenska kärnkraften komnier att uppvisa en fullt tillfredsställande ekonomi.Allt pekar på att el från kärnkraftverk kan produceras lill kanske halvakostnaden mot den el som produceras i fossileldade kraftverk. Lätmig återvända lill kärnkraftens säkerhet. Regeringen har ipropositionen redovisat ett mycket omlaiiande material för bedömning av dessafrågor. Den slutsats regeringen drar är alt vi redan nu har en tillräckligtläng erfarenhet av reakiordrift frän utlandet och från för alt kunnafastslå all säkerheten hos de kärnkraftverk som vi tagit i bruk iSverige är helt betryggande. Del är också regeringens uppfattning att denomfattande granskning som våra säker-hetsmyndigheter gör avreakiorkonstruktioner och den kontroll som våra myndigheter utövar sedanaggregaten väl tagits i drift är en fullgod garanii för att säkerheten hosbefintliga och nytillkommande aggregal är tillfredsställande. Jagvill emellertid undersiryka all när del gäller sä komplicerade anläggningarsom kärnkraftsaggregal kommer tid efter annan fel att uppstå som innebär allaggregaten måste slängas av för kortare eller . Detta påverkar,som jag tidigare nämnt, anläggningarnas ekonomi i viss utsträckning. Däremotbedömer regeringen pä grundval av befiniligi erfarenhetsunderlag en olycka somfär svårartade konsekvenser för personalen eller omgivningen som myckelosannolik. Den totala erfarenhet man har av kärnkraften är ca 750reaklorår. Det kan omräknat sägas vara 75 reaktorer som varil i funktion idrygl 10 är. Del finns anläggningar som varil i drift under längre lid. upplill 20 ä 25 är. Vi komnier emellertid au under de närmasle åren fä enbetydligt större egen erfarenhet av kärnkraftverkens säkerhet frän driften avde fem aggregal som tagits i drift i . Närdet gäller de mera långsiktiga konsekvenserna av kärnkraften, framför alllhanteringen av del radioakliva avfallet, så är del regeringens uppfattning andetta problem kan lösas även förvart lands vidkommande. EnergihushåU-ningen,m. Energihushållningen, m. m. Vi stöder oss här päuttalanden frän Aka-ulredningen. Den slutsats regeringen drar rörandekärnkraftens säkerhet är all vi bör avvakta lill innan vi fattar beslutom en eventuell ytterligare utbyggnad av kärnkraften utöver den regeringen nuföreslagit, med lanke pä all vi kommer att ha ett betydligtmer omfattande erfa-renheismalerial än det som föreligger. Menlät mig ändå säga ett parordom säkerheten, eftersom man, framför allt fråncenlerns sida, förmenar all vi skulle sakna möjligheter att klara de problemen.Aka-ulredningen har sagl att det inte finns någonling som talar emot att viklarar del här problemet. Detta siöder sig på del erfarenheismaterial som sedanlångl tillbaka står lill förfogande.