prot · FZ09124 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskotteterinrade om alt slatsbidragsbestämmelserna skulle prövas under en försöksperiodfram till slutet av , och utskottet biträdde förslaget all statsbidragetskulle användas till åtgärder som hade en generell inriklning. Man gick alltsåpå kommunalekonomiska utredningens linje. framhöll emellertid samtidigtatl när effekterna av det ny-införda statsbidraget skulle utvärderas kunde detbli motiverat alt överväga om i bidragsdelen borde fl ingå även kostnaden förbilanskaffning eller om del kunde vara lämpligl alt på annal säll stimulerakommunerna alt tillhandahälla vissa handikappade egen bil. biträddesom bekant den skrivningen. Detbör också nämnas atl när del gäller samtliga tekniska hjälpmedel harlandstingen fr. o. m. övertagit kostnadsansvaret för tillhandahållande ochutprovning av hjälpmedel för handikappade. Den överenskommelse som ligger tillgrund härför gäller t. o. m. uigången av . Det har fömtsatts att fråganom ersättningar från statsverket för tiden därefter skall bli föremål för nyaöveriäggningar. ,som har behandlat motionerna , instämmer helt i det uttalande somsocialutskottet gjorde . Man säger: "Med hänsyn tillatt del f n. löper en avtalsperiod mellan staten och sjukvårdshuvudmännenrörande villkoren för de senares tillhandahållande av tekniska hjälpmedel tillhandikappade och en försöksperiod med statsbidrag till den kommunalafärdtjänsten, vilka båda perioder upphör med utgången av är 1977, anserutskottet det lämpligt att i samband med omprövningen av avtalet ochstatsbidraget lill färdtjänsten överväga atl öka möjligheterna för handikappadeatl fl tillgång till egen bil." Dettaär alltså det ställningstagande som utskottet kan göra , och det ärpositivt. Ulskollel säger alt frågan skall behandlas när avtalet näsla år gårut. Dä skall också färdtjänsten utvärderas. Jag vill understryka all vi isjälva sakfrågan är överens med moiionärerna och med reservanien. Reservalionenav följer emellertid ensidigt handikapputredningens gamlaförslag om att bilfrågan skall lösas via primärkommunerna. Jag är inteövertygad om all del är den rätta vägen au lösa frågan. Myckel talar föralt man i stället skall betrakta bilen som ett tekniskt hjälpmedel och att denskall föras upp på hjälpmedelsförteckningen. Frågan om egen bil lillhandikappade är kostnadsmässigl av del slagel alt den måste ingå iförhandlingarna . Envikiig synpunkl är alt del för den enskilde säkeriigen är trevligare ochtryggare atl landstingen svarar för tillhandahållandet av bilen än allsocialförvaltningen i hemkommunen gör det. Det är en viktig invändning motreservationen. Personligen har jag accepterat den uppläggning frågan har fäll, nämligenall den näsia år måste lösas i förhandlingar med sjukvårdshuvudmännen. Därförväckte jag själv inle någon molion vid årets i denna fråga. Förfullsiändighelens skull vill jag liksom peka .på atl det redan nuutgår statliga bidrag till handikappade personer i arbele eller underutbildning för inköp av bil. Vad del nu gäller är helt andra gmpper, dvs.handikappade som ständigt vislas i hemmei. Idella belänkande behandlas också ell förslag av i Slockholm om ellsärskilt bidrag lill blinda personer som har kosinader för ledarhund. bortser från del faktum atl ersättning redan nu ulgår i det fall hanavser. Den handikappersättning som infördes är nämligen såavvägd atl den skall täcka de memtgifter en blind person kan beräknas ha pägrund av sill handikapp. I merulgifterna inräknas även sådana extrakostnadersom orsakas av svårigheter alt förflytta sig. Sålunda medräknas kosinader förledarhund när man faslsiäller handikappersättningen för en blind person. Handikappersättningutgår alltid till en blind person utan någon som helst prövning. Om enblind person har ledarhund höjs ersättningen 12 protokoll 1975/76:123-124 alltid till 60 96. Det ärpraxis inom försäkringskassornas pensionsdelegationer. Utskottetanser det varken motiverat eller lämpligt all vid sidan av handikappersättningeninföra en ny form av bidrag till blinda med ledarhund. Enligt Ulskoltels meningbör de blindas stödbehov tillgodoses inom ramen för handikappersättningen.Denna ersättningsform har tillämpats ; reformenträdde i krafl . Om man skulle finna atl handikappersättningenär otillräcklig eller all del skulle föreligga behov av ytteriigaredifTerenliering av ersättningen, bör en omprövning av ersättningen ske. Detuttalandet gör socialförsäkringsutskottet nederst på s. 7. Jag ber alt fl yrka bifall till vad socialförsäkringsulskoltelhemställl i sitt belänkande nr 36. HertÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: Hert i sägeratt utskottet skriver positivt omklassningen av bilen som tekniskt hjälpmedel. Del är rikligl all det i detlaavseende förekommer en del välmenande rader. Men jag måsle dä påpeka att dennavälvilliga skrivning har förföljt della ärende . har manvänlal på de olika uiredningar som redogjort för. Däremot har inlesituationen förändrats för den handikappade som behöver bilen för att kunnaförflytta sig. Jagmåste också påminna om de DHR-kongresser som vi lillsammans harövervaril och där frågan om klassningen av bilen som tekniskt hjälpmedel harvarit föremål för långa och, vill jag säga, hetsiga debatter; del har varit enhuvudfråga vid alla de kongresser som jag har deltagit i. Av de inlägg som dehandikappade själva gjort har framgåll hur vikligl de själva anser atl fråganom klassningen av bilen som lekniski hjälpmedel är. Jag kan möjligen förstå dilemma somtalesman för utskottet och för sill parti i denna fråga. Däremot har jag litetsvårt att förstå slällningstagande i hans egenskap av ordförandei . i Slockholm(vpk) kort genmäle: i sägeratt handikappersättningen är avvägdmed hänsyn till merkostnaden för handikappet och inkluderar ledarhund. Jagfrågar mig hur han räknar med lanke på de exlra kostnader som blinda har i formav hemsamariler m. m. Hansäger vidare atl en blind som har ledarhund alltid får handikappersättning,nämligen av basbeloppet. Jag undrar varifrån den uppgiften kommer. Denslår i varje fall inte i utskollsbelänkandd. Jaghar en mycket god kontakt med den förening av blinda som har ledarhundar.Antalet i den föreningen är bara 155. Där säger man all del alldeles klart inteär på del sättet. Många av dem har i handikappersättning, förutsattatl de inte är förvärvsarbetande, och en del har Del som herrNilsson lalar om här äger inle sin motsvarighet i verkligheten. Sedanfrågar jag mig också om menar att handikappersättningen är avvägdlill och molsvarar de verkliga kostnaderna. Varför kan man i så fall godkännaskatteavdrag för vissa? I delta måsle finnas en viss motsällning. Uppenbariigenär inte alla kostnader läckta, eftersom man kan tänka sig atl både utgehandikappersättning och godta skatteavdrag. iKristianstad (s) kort genmäle: Jag vill förklara för hert att del absolut inte är någol somhelsl problem för mig i min ställning som ordförande i all godla denskrivning utskottet här har gjort. Jagär medveten om atl detta är ett starkt krav frän de handikappadesorganisaiioner. Jag har också argumenterat för en lösning i den härriktningen, dvs. alt möjligheterna för de handikappade atl fl egen bil måstevidgas. Möjligheten till bil innebär en hög grad en frihet för handikappademedborgare. Jagser också fram emot en lösning av den här frågan på det säll jag redogjort för,nämligen i samband med förhandlingarna med sjukvärds-huvudmännen under nästaår. Man kan inte bara la ett enkelt beslul i . De handikappade villbetrakta bilen som ett tekniskt hjälpmedel och därför måste den uppföras påhjälpmedelsförleckningen. vet myckel väl all om det skall ske,måsle förhandlingar föras med sjukvårdshuvudmännen och sådana skall hållasnäsla år. Jagser fram emol en lösning av den här frågan på det sätt som skisserats iutskottsbelänkandel. Jag kan inle accepiera den lösning som signaleras ireservalionen, som går ul på atl socialförvaltningen skall dela ul bilarna. JagIror inte alt det är en lämplig metod och därför går jag emol reservalionen. Tillherr vill jag säga att det som jag redogjorde för är riktigt; en blindhar alltid i handikappersättning om han har ledarhund. Del är den praxissom tillämpas. En blind person med ledarhund bör därmed ha full täckning försina merkostnader, HertÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: i säger atl det av reservalionen framgår atlsocialförvaltningarna skall sitta och dela ul dessa handikappbilar. Del trorjag är att dra slulsalser av reservationen som inle är helt i linje medandemeningen. Dettalas i reservalionen om en eventuell försöksverksamhet med leasing av bilar ikommunal regi. Jag vill poänglera atl det aren försöksverksamhet. Slulligensäger hert i all hans ställningstagande i utskottet ochriksdagen inte på något sätt står i motsatsförhållande lill hans post somordförande i . Jag lycker atl därmedhar en alltför låg ambitionsnivå som ordförande i det förbundet. Del framgårav hans deklaration här. i (vpk) kort genmäle: Hert i framhärdar alt blinda med ledarhundgenerellt har 60 96 av basbeloppet i handikappersättning. Jag skall på nyttkontakta mina talesmän i föreningen, som jag talade med så sent som , ochtala om för dem att de har en felaktig handikappersättning och därför kan vändasig till . Skulle det slå slint så kan de vända sig till hertNilsson i . HertNILSSON i (s) kort genmäle: Till hert vill jag säga att min ställning som ordförande i klarar jag naturiiglvis ut själv. Inom förbundetkämpar vi hårt för dessa frågor. Vi ser också fram mot en lösning på det sättsom utskottet har föreslagit. Reservationen hakar upp bilfrågan pähandikapputredningens förslag. Del innebär att de sociala myndigheterna skallha hand om tilldelningen av bil och det tycker inte jag är lyckat. Fm i (c): I motionen 1975/76:1201 har några centerpartister, däribland jag själv,följt upp del förslag som handikapputredningen i sitt belänkande, SOU 1970:64,lagt fram angående handikappades möjligheter atl erhålla egen bil. Frånhandikapporganisationernas sida, vilket också här har verifierats av"tskotvets talesman, har man hävdal att bilen skall erkännasjOii- ;;: .iski hjälpmedel och att en generell möjlighet för handikappade attpå amhällets bekostnadfl egen bil skall införas. Givehisfick man förhoppningar om atl så skulle ske när handikapp-utredn-ngen lade framsitt enhälliga förslag redan är 1970. Utredningen fann nämligen, när mandiskuterade hur den kommunala färdtjänsten skulle utformas, behov föreligga altsom etl komplement lill denna färdtjänst öppna en möjlighel för den enskildehandikappade atl fl egen bil. Inkomslprövalbidrag fr. o. m. nästa budgetär, , lämnas endast tillförflyttningshandikappadesom behöveregen bil för förvärvsarbete elleryrkesinriktad utbildning. Den som inle förvärvsarbetar eller studerar saknarden stimulans, gemenskap och inkomsl som arbetet kan ge. Somförhållandena nu är flr den handikappade alltså inle heller något slöd fränsamhällel atl med hjälp av egen bil söka bryta sin isolering. Viframhåller ofta alt goda möjligheter till förfiyttning är av avgörandebetydelse för alt människor skall kunna leva ell aktivt liv i gemenskap medandra. måsle gälla alla, alllså även de förflytlningshandikappade. Vimotionärer anser att den egna bilen kan ge dessa handikappade den frihet ochdet oberoende som är nödvändiga förutsättningar för att de skall kunna bryta enpåtvingad isolering och delta i arbete, utbildning, kulluriiv, föreningsarbetem. För dem behövs bilen för såväl korta gångavstånd och resor inom en tätortsom vid längre resor. Det nuvarande systemetinnehåller många avigsidor. handikappade all erhållaarbete och utbildning är tyvärr inte jämnt fördelade över landet. Anlaletplatser i skyddade verkstäder och i arkivarbele varierar mellan olika orter. Eftersombilbidraget är knutet till arbete eller studier, missgynnas handikappade iområden med förhållandevis högt antal arbetslösa och arbets-vårdssökande ochlågt antal platser vid t. ex, skyddade verkstäder. Antalet bilbidrag blandarbetsvårdssökande i är mer än tio gånger högre än blandarbetsvårdssökande i . Det beror säkeriigen inle på alt behovetav egen bil är större i Slockholm än i , Orsaken är i stället att desom bor i har betydligt störte möjligheter att uppfylla de villkorsom f n. gäller för bilbidrag. Omnågon behöver ett hjälpmedel, t. ex. en ersättning för sina föriamade ben, kanhan såsom lekniski hjälpmedel ulan egen kostnad erhålla en eldriven rullstolför ulomhusbruk, en s. k. permobil. Om den handikappade hellre vill ha en egenbil, kan han inle erhålla bilbidragel, såvida han inte förvärvsarbeiar ellerstuderar. Detnuvarande syslemet är således till nackdel frän såväl den enskildes synpunklsom från samhällsekonomisk synpunkt. Det finns också exempel på kommuner sombetalar taxiresor för de handikappade. Dessa kosinader blir slörre församhället än de skulle bli om den handikappade i stället kunde erhålla egenbil. skulle i många fall en bil tjänas in. Dessutombetyder bilen, som lidigare har sagts här i debatten, otroligt mycket förrehabiliteringen. Motivet var då heltsys-selsäitningspolitiskt. Då tillkom också de bestämmelser som gäller , nämligen atl endast de som arbelar eller häller på med yrkesinriktad utbildningskall kunna komma i åtnjutande av bilbidraget. Många handikappade ställdes dåuianför, bl. a. hemarbetande, studerande och de som inte kunde arbeta ellerköra bil på grund av sitt handikapp. Fördessa människor ordnades dä färdtjänst i en del kommuner. Men den har tyvärrinle fungerat som den borde. Trots atl arbelel på all åstadkomma en brafärdtjänst har pågått i snart tvä decennier, har vi inle lyckats skapa ensådan. Vi flr hoppas att det problemet skall kunna lösas, sedan statsbidrag nutilldelals kommunerna för delta ändamål. Utskottetframhåller all den kommunalekonomiska ulredningen ställde sig avvisande tillförslagel om bil såsom komplement till färdtjänsten. Man gjorde härvid denbedömningen all de enskilda behov av förflyttning som undanlagsvis inle kundetillgodoses inom färdtjänstens ram ofta var knutna till arbets- ochstudiesituationer och fann mot den bakgmnden inte anledning atl föreslåstatsbidrag lill kommuner för anskaffning av motorfordon för handikappade. Kommunalekonomiskaulredningen hade uppenbariigen betydligt störte förhoppningar på det faktiskautfallet av den kommande färdtjänsten än del i verkligheten har blivil.Statsbidragsbestämmelserna för färdtjänsten prövas nu under en treårsperiodfram lill slutet av 1977. Vid samma lidpunkl utlöper också en avtalsperiodmellan staten och sjukvårdshuvudmännen angående villkoren förtillhandahållande av tekniska hjälpmedel till handikappade - något som ocksåhar omnämnts här lidigare i debatten. Pä grund härav anser utskottsmajoritetenatt etl nytt övervägande bör kunna göras i syfte alt öka möjligheterna förhandikappade all fl tillgång till egen bil, när avtalet och statsbidraget tillfärdtjänsten skall omprövas i slutet av näsla år. Som en konsekvens häravavstyrker man motionen 1201. Vimotionärer beklagar verkligen att denna fråga har förhalats så länge.Handikapputredningen framlade ell enhälligt förslag, och del hadevarit av stor betydelse för mänga handikappade, om detla förslag hadegenomförts . Så har tyvärr inte blivil fallet. De handikappade harväntat år ulan all resultatet har kommit och förhalas sannoliktärendei yiteriigare genom ulskottsmajoritetens slällningstagande. Ireservalionen 1 har betonats angelägenheten av alt rätten till bidrag vid inköpav bil för handikappade vidgas så alt även andra handikappade änförvärvsarbetande och studerande kan fl tillgång till egen bil. Det uttalasvidare all handikapputredningens förslag i detla avseende bör genomföras meddet snaraste. Eftersomdetta yrkande sammanfaller med yrkandet i vår motion, 1201, kommer jag vidförestående votering atl slödja reservalionen 1, som är fogad lillsocialförsäkringsutskollets belänkande nr 36, Hert i (c): Pä en punkt i del betänkande om vissa handikappfrågor som vi harall behandla känner jag ett mycket slarki behov av atl lägga fram någrasynpunkier, även om dessa synpunkier berörts lidigare under denna debatt. Delgäller frågan om bidrag till inköp av bil för handikappade. Jag vill fränbörian anmäla atl jag avser atl rösta för den reservalion i ärendei som fogatstill utskotlsbetänkandet av . Jag har vid upprepade tillfällenpåtalat de restriktiva regler som gäller för handikappade vid bilanskaffning.Denna förmån tillfaller enligt gällande regler endast de personer som använderbil i samband med förvärvsarbete eller utbildning. Detflnns, herr talman, mänga handikappade - jag länker specielll på derullstolsbundna - som kanske just på grund av sitt handikapp inle kanförvärvsarbeta eller genomgå någon utbildning. För dessa människor blirisoleringen om möjligt ännu svårare än för andra handikappade. Det måstebetecknas som synneriigen orättvist all dessa människor inte skall komma iåtnjutande av bidrag till bilinköp när de sä önskar. Bilen är i stora styckenetl medel även för friska människor alt slippa isolering då avstånden kan varalänga i bäde glesbygder och storstäder. Det är eu jämlikhetskrav att en grupphandikappade i bidragsfrägan inle skall behandlas annorlunda än de somförvärvsarbeiar och genomgår utbildning. Jag vill gärna ha sagt att utskottetär ganska positivt när det gäller denna myckel angelägna fråga, men man ärfortfarande inle beredd alt la steget fullt ut och låta bidragen för inköp avbil omfatta alla gravt handikappade. skulle motsvara handikapputredningensförslag på området. Den handikappade skulle ha all svara endast förbensin- och oljekostnader. Ireservalionen av slår visseriigen atl bidragsgivandet skall drivasi regi, men om jag fattar reservalionen rätt kan del mycket väl länkasavse landstingskommunal regi. Landslingen betecknas ju som sekundärkommuner.Vad gäller möjligheten att pröva leasing av bilar i regi anser jagatt del bör ligga på det primärkommunala planet. Däjag finner att denna reservation i stort selt molsvarar de önskemål som jagtidigare framfört i både frågor och moiioner ansluter jag mig helt lill herrHylländers reservation och yrkar därmed bifall lill densamma. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Hylländer, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsulskottets hemställan i betänkandet nr 36 mom. 1 röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-proposilionen. Då herrÅngsiröm begärde rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullat: Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskoltels hemsiällan, dels reservalionen nr 2 avherr i Slockholm, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Slockholm begärt voteringupplästes och godkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsulskollels hemställan i betänkandet nr 36 mom. 2röslar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av i Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter harösial för ja-propositionen. begärde rösiräkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omrösining gav följanderesultat: 1975/76:38 med anledning av motioner ompensionspoäng pä sidoinkomster för person med partiell förtidspension §7 Omdisponering av tillgångar Föredrogs socialutskottels betänkande 1975/76:38med anledning av proposilionen 1975/76:137 om omdisponering av allmännabarnhusels tillgångar jämle moiioner. 1 proposilionen 1975/76:137 hade regeringen(socialdeparlemenid) föreslagil all 1. godkänna de i proposilionenförordade rikllinjerna för all föra över allmänna barnhusels tillgångar lill ensärskild fond, benämnd Allmänna barnhusels fond, under förvaltning avkammarkollegiet, 2. godkänna den i propositionenförordade användningen av fonden, 3. godkänna de riktlinjer som iövrigt hade förordals i proposilionen för en omdisponering av allmännabarnhusels tillgångar, 4. bemyndiga regeringen all vidlade ålgärder som behövdes för au omdisponeringen skulle kunna genomföras. Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 propositionen föreslås atlallmänna skall upphöra som institution och all dess lillgängar skallöverföras lill en särskild fond. benämnd Allmänna barnhusels fond, underförvallning av kammarkol-legiel. Avkasiningen av fonden föreslås bli användlill forskning och försöksverksamhei rörande barn och ungdom, förelrädesvisinom del sociala områdd, efter beredning i socialdeparlemenlels delegation försocial forskning. Allmänna barnhusels Siockholmsfond föreslås kvarstå som ensärskild fond under förvallning av kammarkollegiei med ändamål all slödjaforskning och försöksverksamhet beträffande barn och ungdom, företrädesvis inomdet sociala området, i ." 1 detla sammanhang hadebehandlats motionerna 1975/76:2251av (), vari hemslällls all besluiade avslå de förslagsom framlades i proposilionen 1975/76:137. saml 1975/76:2269av i Hovmaniorp (s) och (), vari hemslällls auriksdagen besluiade 1. att begära all regeringen förin konferensverksamheten i 2 i den stadga som skulle gälla för Allmännabarnhusets fond, 2. atl begära all regeringenprövade all använda Sälra bruks huvudbyggnad till gagn för barn och ungdom medsärskilda behov. altriksdagen med avslag pä moiionerna 1975/76:2251 och 1975/76:2269 skulle anla dei propositionen 1975/76:137 framlagda förslagen. Reservationhade avgivils av herrar Guslavsson i Alvesia (c), Carlshamre (m), iÖskevik (c), (). i Öslra (c) och () samlfröken () som anselt att utskottet bort henisiälla allriksdagen med bifall till moiionen 1975/76:2251 och med anledning av moiionen1975/76:2269 skulle avslå proposilionen 1975/76:137 om omdisponering avallmänna barnhusels tillgångar. HertROMANUS (fp): I det betänkande som vi nu skall behandla föreslås alt allmännabarnhuset skall avvecklas, att dess tillgångar skall förvallas av kammarkollegietoch att avkastningen skall disponeras av . Förslaget är intetillräckligt underbyggt, konstateras del i ett remissyttrande frånLandstingsförbundet. Förslaget har också avstyrkts av iStockholms län och av och skola. Härföreslås all man skall ta bort en institution och en verksamhet som har funnitsunder lång lid, som har varit myckel uppskattad och som även under de allrasenaste åren visat all man kan fl fram resullat som har varit viktiga för desyften som inrättades för, nämligen för barn och ungdom inödsituation. Jag länker då framför alll på del fina material som allmännabarnhuset har arbetat fram om barnmisshandel och den konferensverksamhet somman har ordnat för människor som kan tänkas komma i kontakt medbarnmisshandel. Allmännabarnhuset är etl komplement lill den verksamhei som utövas av olika statligainstitutioner och innebär en smidig möjlighet atl snabbt och ulan byråkratiskomgång fl fram medel till angelägna projekt, när det har varit svårt all fl delgenom andra kanaler. Därför är det nog många som med mig har blivit förvånadenär vi har flu se förslaget att skulle avskaffas. Delär klart att del kan le sig både naturiigt och angelägel all ordna in allverksamhei under och att alla pengar som skall delas utlill forskning och upplysning skall gå genom , om man troratl all visdom i landei finns samlad inom dess väggar. Men jag hör inle lilldem som har den uppfattningen, även om del kan komma myckel gott frånsocialdeparlenienlet. En centralisering har ändå den nackdelen all man gårmiste om ytteriigare en möjlighet att skaffa fram pengar för viktiga projekt. Närman har misslyckats all fl fram medel genom de statliga institutionerna har manhittills kunnai vända sig till . Den möjlighelen kommer atlförsvinna om utskottets förslag vinner kammarens bifall. Detär klart alt en samordning av insalser är angelägen, men den samordningen kanske utan att avskaffas.