prot · FZ0945 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag trorall fågelstammarna nog tål en viss avskjutning, och vi i brukar Jukunna sköla jakten rätt snyggt. Men hela denna fråga har en i hög gradpsykologisk aspekt. Vi har genom påverkan från svenskt häll lyckats förmåNordsjöländerna atl tidigarelägga sin sjöfågeljakt. Förut Jagade man utmedNordsjökusten fram lill . Jagtror att det skulle vara mycket olyckligt om vi nu här i ändrade ossoch gav vissa möjligheter lill jakt . Då skulle vi nämligen ocksåpåverka Jakten i andra Nordsjöländer, som vi erfarenhetsmässigt vet inte harriktigt samma intresse som vi är kända för atl ha när det gäller alt bevarafauna och flora. Jagvet all nere pä kontinenten ornitologer och naturvårdare över huvud taget påsina bara knän ber de svenska myndigheterna att inte ändra bestämmelserna pådetta område. Om sä skulle ske, skulle del där nere uppstå elt helt annatjaktlryck än vad som blir fallet här. Jaghar inget yrkande men Jag vill säga alt vi skall vara försikliga och verkligenlänka oss för innan vi släpper loss värjakten efter sjöfågel igen. Hen i (): I jordbruksutskottets belänkande nr 26 behandlas sen-vinterjakl eftersjöfågel, aktualiserad i en under den allmänna motionstiden väckt moiion medinte mindre än 27 motionärer, representerande fem partier. Imotionen hemställs all som sin mening ullalar alt regeringen börgenomföra begränsad senvinterjakl för yrkesfiskare och andra skärgårdsbor ihuvudsaklig överensstämmelse med Svenska Jägareför- bundets förslag härom tillregeringen . Detkonstateras i motionen att beståndet av ejder, vigg och storskrake iÖstersjöskärgården är utomordentligt stark, elt förhållande som också gäller iden finska skärgården, vilket framgick 1973 &jort uttalade frånjord- och skogsbruksministeriet i om förhållandena där. Det börnoteras att i bedrivs ifrågavarande Jakt huvudsakligen . INorge har man tillåtit en senvinterjakl för etl par kommuner längst uppe inorr. Ettav skälen för all vi för skärgårdsbefolkningen önskar denna jakt är avbiologisk art. Det förhåller sig så att den fågel som kanske är mest aktuell isammanhanget, nämligen ejderhanen eller gudingen, inle kan jagas under hösten.De äldre hanfåglarna finns då inle i de här akluella skärgårdarna. Enbiologiskt riktig beskattning av stammen kan alltså endast ske om ocksä ensenvinterjakl möjliggörs. Jordbruksutskottetsbehandling av motionen har varit positiv. Att frågan om en sådan Jaktslämpliga utformning närmare kan behöva ses över ter sig naturligt. Noggrannaöverväganden om den lämpliga personkrets som kan komma i fråga för dessajakttillsländ synes ocksä vara nödvändiga. del av den svenska expertisen på området finns i -statens organ för att handha jakten här i landei. Det finns därför allanledning alt hänvisa till Svenska Jägareförbundels skrivelse lill regeringenfrän , där förslag lill lämpliga lösningar i långa stycken står alt finna. Skärgårdsbefolkningensintresse av åierinförd senvinterjakl är förståeligt. Att uiskottei nuhemställer atl regeringen skyndsamtt skall utreda formerna för en sådan Jaktinnebär en uttalad viljeyttring frän utskottets sida atl på lämpligt sälltillmötesgå skärgårdsbefolkningens önskemål. Enliglmin mening finns, som jag lidigare nämnt, så myckel malerial vilket kan utgöraunderlag för överväganden att en utredning borde kunna ha sinaställningstaganden klara i så god tid att elt förslag kan föreläggas riksdagenredan i vår. Följaktligen bör ett införande av senvinterjakl kunna genomförastill Jaktårel 1977/78. 1anledning av del anförande som i alldeles höll finnsdel anledning all erinra om all i den fågelskyddskonvenlion som ocksåSverige undertecknat finns en undanlagsregel i artikel 6 i konventionen - somf ö, tillkom på svenskt initiativ - så lydande: "INorge, och samt på rådande särskilda förhållanden inomnäringslivet berälliga vederbörlig myndighei i dessa länder alt medgivaundantag samt göra vissa avvikelser i fråga om bestämmelserna i föreliggandekonvention," Dettaundantag som tillkom pä svenskt initiativ och som tillämpas i och inågon män även i torde rimligen inte kunna slälla såsomförslagsnation i en sämre situation, eller över huvud taget i någon ofördelaktigsituation, i andra länders ögon. Med andra ord: jag lycker inle atl delresonemanget har fog för sig. Jag har inget yrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 8Förbud mot nöjesjakt Föredrogs betänkande 1975/76:27med anledning av motion om förbud mot nöjesjakt. I detta belänkande behandlades motionen 1975:59 avherr (), vari föreslagits alt skulle besluta atl avregeringen begära utredning om och förslag lill sådan organisation av dennödvändiga vilt-avskjuiningen att nöjesjakten kunde förhindras. Utskottet hemställde att lämnade motionen1975:59 utan åtgärd. HerrSJÖHOLM (fp): Del finns säkert många i den här församlingen som lycker all del är enmärklig motion Jag har väckt, men jag är lika viss om alt det finns väldiglmånga människor utanför del här huset som sympatiserar med de tankegångar somfinns där, och jag tror att deras antal är tillväxande. Eftersom vi har enrepresentativ demokrati bör även deras talan kunna föras i den härförsamlingen. Jag gör det allra enklast och allra korlast genom att läsa uppmotionen - de flesta här har nog inte läst den. Den lyder sä här: "Omett kulturellt välutvecklat land skall tillåta nöjesjakl, ett konkret uttryckför lusten att döda, kan verkligen med fog sällas i fråga. Åtskilliga kultur-och djurvänner vämjes helt visst vid anblicken av pressens illustreraderedovisningar från en god jakt, gärna då med den stolte jägaren med en fotnonchalant stödd mot det nedlagda villebrådet. Det osmakliga i situationenmildras ingalunda av att kungahuset här föregår med dåligt exempel. Detär sårande för den intellektuella redbarhelen atl nöjesjägarna samt ochsynnerligen uppger sig vara de verkliga djurvännerna. Förhållandet är sålundadel all när nöjesjägaren vandrar omkring i markerna och blir varse exempelvisett rådjur han då blir föremål för en från psykologisk synpunkt mycketintressant och myckel märklig påverkan: Här kommer ell rådjur och somdjurvän gläder jag mig ål anblicken av della vackra djur. Ja, Jag gläder mig åtdel i så hög grad att jag beslutar mig för all döda del på fläcken. 16 protokoll 1975/76:44-45 Omförsök med nyhetsprogram for döva i TV Nöjesjägarensförsäkringarom alt vara djurvän måste väl ändå rimligen bottna antingen ihyckleri eller en speciell form av djupgående personlighetsklyvning. Intetderaframstår som särdeles respektabelt. Särskilt klandervärt i fråga omnöjesjaktens bedrivande är del bristande omdöme förenat med otillräckligskjutskicklighei som många av dessa lusldödare visar prov på. I synnerhei lidenefler den årliga älgjakien påiräffas i markerna skadeskjulna djur, levandeeller döda, som måst utstå de mest fruktansvärda plågor. Omdjuren själva fick välja sina vänner skulle de förvisso kassera nöjesjägarna. Detäfgivetvis ofrånkomligen nödvändigt all en viss avskjutning av viliei sker. Delborde kunna ske under kulturellt och humanitärt anständigare former än demunder vilka nöjesjaklen bedrives. En utredning bör lämpligen ges i uppdrag altklarlägga hur en ansvarsmedveten avskjutning av viltet bör administreras ochpraktiskl genomföras. Medåberopande av del anförda föreslår Jag alt måtte besluta atl avregeringen begära utredning om och förslag till en sådan organisation av dennödvändiga viliavskjutningen alt nöjesjaklen kan förhindras," Jag ber, herr talman, atlfå yrka bifall lill moiion 1975:59, Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskotlels hemställan,dels motionen nr 59 av , och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande Ja besvarad. På förslag av herr lalmannen beslöt kammaren atluppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återståendeutskottsbetänkanden lill morgondagens sammanträde. § 9 Om försök mednyhetsprogram för döva i TV Herrutbildningsministern erhöll ordet för att besvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:131, och anförde: har frågat mig om Jag är beredd atl medverka lill all enförsöksverksamhet i TV för döva kan komma lill stånd. mellan staten och angående rundradionsprogramverksamhet äger bolaget med ensamräii avgöra vilka program som skallsändas, SverigesRadio bedriver en omfaltande utvecklings- och försöksverk-samhei, bl. a.belräffande lextning av nyhetsprogram. Förelaget har vidare i början avinnevarande år i samarbeie med leleverkei. samhällsinformalion ochhandikappinsiilulel genomfört en landsomfattande kampanj om möjligheterna förhörselskadade att gratis erhålla sädana tekniska hjälpmedel som underläliarprogramutnylljandet. Kampanjen har enligt uppgift varit framgångsrik. Jagvill också nämna all radioulredningen behandlar frågan om särskilda programför handikappade, bland dem de döva. Under detta anförande överlog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Om.försök med nyhetsprogram .for döva i TV (vpk): Jag ber atl få lacka utbildningsministern för svaret på den fråga somjag har ställt. Jag är naturligtvis medvelen om all pro-gramsällningen handhasav , men Jag är också medveten om alt det har en viss betydelsevad utbildningsministern säger och vad vi här i kan ha aU säga om hurresurserna skall användas i . Dethar uppgetts att TV-nyll skall upphöra med sin verksamhet men ändå under eltpar år behålla resurser i fråga om både ekonomi och personal. Det är mol denbakgrunden som jag har funderat över möjligheterna att använda dessa resurserför att med det snaraste starta en försöksverksamhet med nyhetsprogram för dedöva. Det skulle ge behövliga erfarenheter för en, som jag hoppas, såsmåningom heltäckande programservice även för de döva. Vihar Ju här i diskuterat olika möjligheler att bryla den isolering somalltför många döva upplever, och bl. a. har då frågan om teckenspråketsanvändning aktualiserats. Den alltför länge dominerande felaktiga uppfallningen- all del skulle vara lill skada att ge döva undervisning i teckenspråk därförall del skulle hämma deras förmåga lill munavläsning - har numera inte sä mångaanhängare. Men alltjämt är ändå insatserna för att öka teckenspråketsanvändning alldeles för små. Det har jag och andra påtalat i enriksdagsdebatt. Jagser den här idén att utnyttja TV-nylt-tiden - om vi skall använda del begreppet- för ett nyhetsprogram, riktat till de döva, som en stimulans ocksä förleckenspräksundervisningen. Genom atl man använder nyhelsuppläsaresom, vända lill de döva tittarna, ger möjligheter lill munavläsning, en tolksom uttrycker sig med tecken och slutligen också en textremsa, som liiiarenkan följa, skapas ju en fullsländig inlärningssituation. Jag tror alt detskulle vara en bra hjälp för alla dem som arbetar med atl sprida kunskaper omteckenspråket. Del gör Ju numera verkligen skäl för benämningen språk.Tidigare uttrycktes teckenspråket i elt slags staccatostil. såsom "honslor, han liten", medan den som lär sig teckenspråket verkligen ocksåfår möjligheler all uttrycka sig. Jag tror all TV skulle kunna medverka lilldella, bl. a. genom alt använda den här resursen som Jag har pekat på i minfråga. Omlämpligheten av försök med ungdomar inom alkoholforskningen Det är naturligtvis bra atl del finns ett intresse för alt de döva ochde som har nedsatt hörsel fär ökade möjligheler au la del av radioprogram. Men,, diskulerade denna fråga ochullalade därvid ganska bestämt en önskan, som f ö. ocksä från regeringshäll haruttryckts . Jag skall inte nu trötta kammaren med all läsaur utskottsbetänkandel, som bara är gammalt. Jag lycker att detkanske kan vara pä sin plats atl kammarens ledamöter tar del av del somriksdagen har beslutat bara för elt litet tag sedan och inte igen ställer sammafråga som man har fått svar på. FruMARKLUND (vpk): Jag tror Jag vågar säga all Jag hör lill dem i kammaren som har tagitdel av utskottets belänkande, de försök som pågår och de initiativ som hartagits på detta område. Men del är kanske Jusl därför alt Jag hör till dem somhar intresserat sig för denna fråga som Jag ocksä har funnit en möjlighet genomatt TV-nytl, enligl uppgift, skall läggas ned. Delta ger alltsålid som kan användas till sådana nyhetsprogram som jag menar är nödvändiga förde döva och nörselskadade. Det har sagts all man inte har lid ochekonomiska resurser för atl vända sig lill dem. Här får vi låt mig säga en bilöver i etl redan finansierat program för alt vända oss Jusl lill de döva och dehörselskadade. Man har alltså följt de här frågorna och har klart för sig vadsom pågår, men man har också klart för sig att det som pågår inte ärlillräckligl. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Omlämpligheten av försök med ungdomar inom alkoholforskningen Herrutbildningsministern erhöll ordet för att besvara ()anmälda fråga, 1975/76:135, till herr socialministern, ochanförde: har frågat socialministern om han anser det rimligt altungdomar i yngre tonåren används för försök med alkoholforskning. Frågan haröverlämnats lill mig för besvarande. Fråganär föranlåten av uppgifter i dagspressen om planerna på vissforskningsverksamhet vid vidKarolinska institutet. Vidinstitutionen har slutförts en omfattande serie av försök däralkoholens inverkan på vuxna och äldre undersökts. Del har därvid framkommitvissa skillnader i graden av påverkan som kan hänföras Det har därför fallit sig naturiigl för institutionen all vilja göramotsvarande undersökningar med yngre personer. Jaghar inhämtat atl avsikten är alt en forskningsgrupp skall undersöka ett mindreantal tonåringar, som är kända av personer som ingår i forskargruppen.Föräldrar och lärare har, enligl vad som upplysts mig, inbjudits till eninformationsträff om projektet. Jag förutsätter att föräldrars eller annanvårdnadshavares samtycke inhämtas i de fäll försökspersonerna är minderåriga. Jaghar slutligen också inhämtat atl projektet i vanlig ordning kommer attunderställas kommitté, vars godkännande fordrasför alt undersökningen skall få påbörjas. I övrigt vill jag för dagen inlenärmare kommentera de nämnda planerna. Omfämpligheten av försök med ungdomar inom alkoholforskningen Hen HENMARK (fp): Jag ber förstatl få tacka utbildningsministern för svaret. Detvar någol av en chockartad upplevelse att få höra all en vetenskapsman skullebörja experimentera med alkohol på ungdom. Vi vet att ungdomar inte har rättall inköpa spril innan de fyllt och inle får serveras mellanöl innan defyllt . Då är del underligt alt en vetenskapsman kan börja experimenteramed ungdomar i åldern från och nedåt till 14 är, enligl vad Jag harerfarit. Jaghar också hört alt saken underställts JO av någon, så vi får kanske se hur detligger lill rent författningsmässigl. Vivet att alkohol är ell gift för människor i alla åldrar. Men vi vet också altden är alldeles speciellt farlig för ungdomen, och mänga är allvarligtoroade för atl dessa spril- och alkoholvanor skall sträckas ner till ungaåldrar. Jag vill gärna passa på att nämna alt Svensk sjuksköterskeföreningssektion för skolsköterskor, som Ju har myckel med ungdomar all göra, vid ensammankomst i med 450 deltagare givit ul en appell. Tyvärr har TT,enligl vad det står, vägrat publicera appellen. Där står emellertid bl. "Underden 10-ärsperiod som förflutit sedan mellanölet legalt kunnal saluföras i denallmänna handeln, har uppenbara förödande effekter kunnat konstateras framförallt när det gäller skolungdomen. Missbruketav mellanöl har spritt sig långt ner i åldrarna och är t. o. m. frekvent pålåg- och mellanstadierna. Ölkonsumiionen som helhet har ökat på tio åroch trenden utvisar fortsatt stegring." Nuvädjar dessa skolsköterskor till alla opinionsbildande myndigheter atl manverkligen skall ta storlag för atl förhindra alkoholkonsumtion i dessa åldrar.Och mitt i detta upplever vi atl en vetenskaplig institution börjar göra sådanahär experiment! Sakenskall underställas etiska kommitté, säger statsrådet.Det är ungefär som om man gör djurförsök. Jag tycker det är förunderligt allelt sådanl här initiativ får tas. Jagbeklagar all utbildningsministern inle vill göra några ytterligare kommentarer,men Jag kan delvis förstå honom om frågan är under ul- Omlämpligheten av försök med ungdomar inom alkoholforskningen redning rent Juridiskt. Däkan del vara svårt all kommeniera den. Men del skulle ändå vara myckelinlressanl all få höra ulbildningsminisierns egen personliga syn pä frågan,även om han inle vill utlala sig i egenskap av ämbelsman. Del vore mycketintressant att fä höra utbildningsministerns rent personliga syn på om dettaär rimligt och lämpligt. Henutbildningsministern : Herr lalman! Jag skall göra en enda kommentarytteriigare, Naluriigtvis har man i en mängd forskningssituationer all väga denenskilda människans integritet och behov mot de många människornas intressen.Men som med all rätt framhållit har vi en besvärligalkoholsituation bland ungdomen, och om det dä visar sig atl man med hjälp avökade kunskaper om ungdomens reaktioner kan förhindra atl unga människor iframliden beter sig så vårdslöst med alkohol som de kanske nu ofta gör, så kanju del vara ett värde. Men självfallet måste man i alla forskningssituationervara myckel noga med och slå vakt om den enskilda människans integritet. Jagvill här säga alt i den mån som del blir fråga om en direkt konflikt mellan denenskilda människans integritet och lät oss säga samhällsintresset - eller demånga människornas samhällsnytta om Jag fär uttrycka del så - anser Jag delvara självklart atl den enskilda människans värde och inlegriiel måsie vägalyngsl. Hen HENMARK (fp): Jag tackar utbildningsministern för detta sista ullalande, som villnadeom mänsklighel i denna situation. Jagvill bara tillägga all vetenskapen ju ändå har ell rikt fäll all studera dessafrågor rent sociologiskt. Man vet atl alkoholen innebär mycket stora faror.Bara genom atl studera själva cellförändringarna skall man säkert kunna severkningarna av alkoholen. Man behöver inte använda några människor för del. Vi vet ocksä all alkoholen är vanebildande. Del är ett farligtgift. Självfallet vill ingen all våra ungdomar skall bli alkoholslavar. Därförtycker Jag atl det är én onödig risk med sädana här experiment. Dessutom kanförsöken troligen avtrubba känslan för alt ungdomar och alkohol inle hör ihop.Här låter nu vetenskapsmannen ungdomarna dricka vilken spril de vill, precis hurde vill och vad de är vana vid atl dricka, står del i referatet. Manförutsätter liksom atl ungdomarnas föräldrar har brutit mol lagen i delta fall,ty meningen med lagen är väl ändå all den som är inte skall fådricka sprit, resp. under för mellanöl. Men här förulsäller man, somsagl, all ungdomarna har vanan inne. Därför får de dricka vad de är vana vid,och det skall de få fortsätta med. Jaganser all del måste finnas en gräns för vad vetenskapsmannen får göra. och Jaglycker att här har vi ett område där han inte borde få verka på det sätt som ärplanerat. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Omvuxenstuderandes rätt till extra studiemedel Herr utbildningsministern erhöll ordelför att besvara () anmälda fråga, 1975/76:138,och anförde: har frågat mig om jag är beredd atl medverka till atlunderlätta för vuxenstuderande att erhålla extra studiemedel viddubbelbosältning. Förvuxna studerande som under sin studietid uppbär studiemedel kan extrastudiemedel utgå till gift studerande (jämställd) som på grund av studier måstevistas på annan ort än hemorten och som har make och hemmaboende barn påhemorten. Endast om studieorten ligger pä sådanl avstånd från hemorten atlmakarna inte kan ha gemensamt hushåll skall dubbelbosältning anses föreligga. Delsärskilda vuxensludiestöd som fr. o. m, innevarande budgetår har införts gerväsentligt bällre förmåner än vanliga studiemedel. Någon möjlighet att förenavuxenstudiestödet med exira studiemedel finns emellertid inte. Jag är inteheller beredd all f n, föreslå en förändring av gällande beslämmelser i dettaavseende. Däremot avser jag all följa verksamheten med den nya stödformen föralt, om erfarenheterna ger anledning därtill, överväga lämpliga förändringarav nuvarande regler. Fredagen den 12 december1975 Omvuxenstuderandes rätt till extra studiemedel Jag ber att få lacka utbildningsministern för svaret på min fråga. Detär rikligt, som herr stalsrådel anförde, atl antog etl förslagom studiemedel, och del möttes med stora förväntningar av mängavuxenstuderande. Men det har tyvärr inte slagit så ul som man hade förväntat.Jag har elt exempel på all en vuxenstuderande familjeförsörjare medhemarbetande hustru och fyra minderåriga barn kommer i sämre studiesocialsituation än t, ex. vuxenstuderande gift kvinna, vars make har egen inkomst.Del hänger samman jusl med möjligheterna att erhålla extra studiemedel. Den manjag talade om har irols noggrann redovisning till sludiemedelsnämnden inleerhållil extra studiemedel för sin dubbla bosättning, och besvär hos centralasiudiesiödsnämnden har också avvisats. Del är därför förvånande all hörastatsrådet säga all en person som har dubbelbosätining skall kunna få extrastudiemedel. Jag undrar vilka andra kriterier del kan vara som lett till alldenne man inte fått extra studiemedel trots dubbelbosältning. Kan del bero påatt han har förmögenhet som är bunden, eller kan det bero på att han haftinkomst utanför studietiden? Den inkomsten-är dock medel han behöver förunderhåll av sin familj. Delverkar som om studiemedelssystemet för studier på högskolenivå är uppbyggtefter ungdomars ekonomiska situation och studiesituation. Om man är vuxen ochhar familj lever man under hell andra förhållanden. Man har försörjningsbörda,och med delta restriktiva studiemedelssystem Omvuxenstuderandes rätt till extra studiemedel kommer en vuxenstuderandemed familj i en betydligt sämre silution än unga studerande. Resultatet blir dåantingen alt han mäste avslå från studierna eller att han tvingas lill etlorimligt dubbelarbete som drabbar familjen och går ul över studierna. Det kanväl inte vara avsikten med de nuvarande reglerna? Jagskulle gärna vilja höra om statsrådet har någon uppfattning om varför en personsom mannen jag talade om skall hamna i en sämre studiesocial situation än enannan vuxenstuderande pä högskolenivå, trots atl han kan åberopa dubbelbosättning. talar delvis med utgångspunkt från en gammal situation.Det är ingenting annat än Jusl avståndet frän hemorten som avgör om det skallutgå så atl säga dubbla studiemedel vid dubbelbosältning, Däremol gäller andraregler för alt studiemedel skall utgå över huvud laget, men det är en annanfråga. Vad har frågat är i vilka fall det utgår extra studiemedelvid dubbelbosältning. Det är alltså avståndet frän hemorten, eller rättare sagtdet faktum all det är omöjligt för makarna alt ha gemensamt hushåll, som avgördet. Detnya vuxensludiestödet som diskuterade har ännu inte, herrSellgren, slagit ut så alt de vuxenstuderande kunnat se effekterna av det; detär nu första terminen som det utgår, och vuxen-studiestödsnämnderna har justbörjat sin verksamhet med atl betala ut de nya vuxensludieslöden till devuxenstuderande. Jag är hell övertygad om att det nya vuxensludiestödet när delhar kommit i gång väsentligt skall förbättra de vuxenstuderandessituation, såsom vi alla hoppades i samband med diskussionen om reformen ivåras. HenSELLGREN (fp): Men det är ju nuläget vi resonerar om, herr statsråd. Det och som del akluella fallet gäller. Dä måstedet väl vara något fel i handläggningen, eftersom man har samma regler att utgåfrån. Jagfrågade om möjligen bunden förmögenhet - bil, egethem eller sådanl - kunde varaell hinder. I del fall som Jag har tagit upp kan orsaken till all extrastudiemedel inte utgår inle vara alt avståndet är för litet, eftersom det är 11mil mellan den fasta bostaden och studieorten där den studerande måste vistasunder veckorna. Det är alltså uppenbart all familjen är åtskild under de veckordå studierna pågår. Jag vill alltså fråga: Dröjer del med genomförandelav denna reform eller skall stödet utgå även ? Frågan omförmögenhet och annat sådanl har ingenting med de extra studiemedlen viddubbelbosättning att göra.