prot · FZ0959 · 1975-12-31 00:00:00 — För del tredje eltenergiskt försvar för regeringens ovilja att satsa på en familjepoliiik,inriktad på valfrihet - detta kopplat med en försiktig invit lill folkpartiet.För det fjärde inga som helst konkreta förslag i de verkligt stora frågorna -våra skatter OQh vår prisutveckling. Statsministernsäger att han överallt ute i landet, när han reser runt, träffar företagare somär bekymrade över kostnadsutvecklingen och framtiden. Men varför dä inte taupp just denna stora problemalik i den här dagens debatt? Vi vet atl regeringenunder våren kommer atl ytterligare höja arbetsgivaravgifterna. Regeringen harverkligen inte varit intresserad av atl ta itu med kostnadsutvecklingen. Det här var alltså elttypiskt av . Sedangjorde en stor sak av atl del skulle föreligga slora olikhetermellan ä ena sidan och ä andra sidan och ifamiljepoliliken. Ja, det finns vissa skillnader, men de är inle siörre än attde enligl min mening skulle kunna överbryggas. Och de är i varje fall elt intetmot den splittring som finns inom "rörelsen". Vi är överens om atlvi skall ha något slags värdnadsersätlning och att vi skall åsladkomma enförkortad arbelsdag för småbarnsföräldrar - och del är långt mer än man harkommit fram till inom del stora regeringspartiet. Moderaternaställer sig utanför daghemsbyggandet, sade statsministern, efler all halyssnat till mill anförande, där jag förklarade alt vi behöver fler barndaghemoch att efterfrågan är stor. Vad vi har gjort är atl vi inte har velat låsa ossför Jusl 100 000 daghemsplatser. Vi har sagt att daghemsbyggandel skall följaefterfrågan ute i olika kommuner. Vi är övertygade om alt trycket pådaghemsplalser kommer all gå ned om man inför värdnadsersätlning av något slag. Sedanlill koslnaderna för daghemsbyggandet, som för blir ungefär 350milj. Eftersom vi inle har sagl någol om hur detta skall finansieras, menarstatsministern atl vi "i sak" är emot daghemsbyggandet. är väl ungefär detsamma som, kanske t. o. m. någol mindre än vad denreguljära höjningen av barnbidragen brukar kosta. Det beloppet skall ivarje fall jämföras med de 1 500 milj. kr. som regeringen vill salsa päStatsföretag - och för vilka man inte har anvisat någon som helst täckning. Statsministernhar pä något underligt sätt blivit slorföretagsfixerad. förde han häri kammaren en likadan deball med försvar för storföretagen. Det skulle alltsåvara fråga om nägot slags polemik mot mig, som inte skulle gilla storföretag -en polemik som förs fram alldeles efter del all jag har konstaterat att det ärvåra exportföretag som i stor utsträckning byggt upp materiellastandard. är inte della det gäller. Storföretagen finns och de lever -får vi hoppas.De dör inte som småföretagen. Nära 800 småföretag försvann ifusioner med slora förelag eller genom att de såldes ut och lades ned - pågrund av kostnadsbelastningen och pä grund av den politik som har förts ilandet. Även slora förelag har som bekant varil små . De småföretagen behövs för innovationernas skull, för utvecklingen skull, för de nyaidéers och nya tankars skull som skall omsättas i praktiskl arbele och för allge oss sysselsättning och trygghet . Utanden växande företagsamhet som börjar smått och växer sig stor kommer vi inlealt klara vår standard . Men, som sagt, socialdemokraterna ärpå någol sätt fixerade just vid stora förelag. går igen i varenda deball,och del hänger väl ihop med synen på behovel av centralisering, påkollektivisering och på de stora enheternas ideologi. förklaradeen gång all han gärna ville ha storföretag, eftersom de var lättare attsocialisera än små förelag. Det finns alllsä en klar linje frän ochfram lill dagens politik. Vidareanklagade statsministern mig för slentrianmässig svartmålning när jag fråndenna talarstol åberopar vad den socialdemokratiska partistyrelsen tänker,tycker och säger, då jag föredrar vad som har hänt på den socialdemokratiskapartikongressen och när jag drar slutsatser av vad LO-folk runt om i Sverigesäger om framtiden och vad hela LO-pressen och en slor del av densocialdemokratiska pressen är fylld av. Då skulle det vara fråga omsvartmålning. Ja, på den punklen kan jag hälla med statsministern. Tyförverkligas alla dessa tankar som kommer till utiryck i de djupa leden inomsvensk socialdemokrati och pä den slora partikongressen, dä blir framtidenbelydligl dystrare och mörkare än vad vi andra räknar med och hoppas pä all denskall bli. Hen () kortgenmäle: När statsministern talar om familjepoliiik gör han del som ordförande iell djupt splittrat parti. Delär alldeles klart att vi skall ta hänsyn lill löntagarorganisationerna ochgemensamt lösa prakliska problem. Men vad saken nu gäller är om regeringen ärvillig att klart säga ifrån atl småbarnsföräldrarna skall ha en rätt lillkortare arbetstid med ersättning för inkomstbortfallet. Det är en sådanF'oliiisk viljeinriktning som behövs om den reformen skall bli verklighet. Vihar från tagit klar ställning för den reformen för att underlättaför hundratusentals föräldrar all förena förvärvsarbete med omsorg om barnen.Folkpartiet begär vidare ett obeskattat vårdnadsbidrag, som är lika stort föralla, för atl skapa rättvisa för olika grupper av föräldrar med små barn.Tillsammans med en utbyggnad av daghemmen kan värt program skapa både ökadvalfrihet och ökad jämställdhet. Nusäger statsministern atl hans grundsyn inle nämnvärt skiljer sig fränfolkpartiets. Men visa då det i praktisk handling genom atl i riksdagsarbetelstödja förslag! Förlamas inte av er interna splittring i den härfrågan! Halva del socialdemokratiska partiet är emot sexlimmarsdag försmåbarnsföräldrar. Halva partiet är för en sådan lösning. var manpositiv till vårdnadsbidrag för små barn. bedriver man en helskampanj molsådana bidrag. säger nu att han slår nära förslag. Slöddå vår motion här i ! Detär alldeles rätt att maktkoncentrationen i näringslivet minskar när deanslällda får vara med och bestämma. Del är, som statsministern säger, en stordemokratireform. Del är också därför som så länge, delvis molsocialdemokratins motstånd, har arbetat för all de anställda skall vara medoch bestämma också i förelagens styrelser. Menom det verkligen skall bli arbetsdemokrati, dä skall inle staten försöka talillbaka det som löntagarna har uppnått. Om staten skall bestämma överföretagens investeringar, vart tar då inflytandet i företagen vägen? Om statentrots de anställdas protester alldeles i onödan förstatligar hela branscher,vad är då medbestämmandet värt? Socialdemokratinhar här en motsättning inbyggd i sin ideologi. Man är för att ta ifrånkapitalet inflytande och lägga det på de anslällda. Del är vi ocksä. Men sedanvill man ha planhushållning som lar makt från de anställda och lägger den påstaten. Del kan vi inte vara med om. Centralplanhushållning är i själva verket raka motsatsen lill alt sprida inflytandetlill de många verksamma ule i ell stort antal förelag runt om i landet. Jaghar träffat de anslällda på läkemedelsföretaget i . De hade ensak att säga, liksom alla personalgrupper i de olika företag som här berördes:"Vi vill inte ha värt företag förstatligat. Då blir del svårare för oss attpåverka ägarna. Då känner vi inte samma trygghet när del gällersysselsättningen." Vadsade den socialdemokratiska partikongressen? Jo, att läkemedelsföretagen skallförstatligas - det spelar ingen roll vad de anslällda säger. Planhushållningoch socialism är viktigare. Läkemedelsbranschen och läromedelsföretagen skallförstatligas. Vid nästa partikongress är det väl bankernas lur. Nuhar vi redan slora statliga förelag i de här branscherna, Och vilka är del somsitter och bestämmer där? Ja, inte är det de anslällda! Det kan man se om manundersöker vilka personer som sitter i styrelserna för statliga Kabi, statligaLiber och statliga . 1Kabis styrelse sitter en rikspolischef en direktör, en direktör, enbankdirektör och en farm. dr - och så sitter där två representanter för har vi direktör, direktör, maskinsättare, riksdagsledamot,kansliråd, förvaltningsdirektör, iryckningskonsulent, direktör, generaldirektöroch bankdirektör. - den är större - har vi riksdagsledamot, envoyé,ombudsman, bankdirektör, direktör, f d. bruksdisponent, bankdirektör, direktör,landstingsråd, direktör, herr, bankdirektör, generaldirektör, förbundsordförande,bankkamrer och direktör. Av33 styrelseplatser i de här tre statliga företagen upptas 19 av direktörer avolika slag! Inle ett ont ord om dessa direktörer. Men man måste nog varasocialist för alt tro att envoyé , generaldirektör , bankdirektörSenneby och alla de andra direktörerna genom sin närvaro i de slutnastyrelserummen ger de anställda makt. Övertronpå staten som företagare blir särskilt allvarlig när den förenas med en sortsfascination också inför privata imperiebyggare. Vi "klankar" intealls på de största företagen, som påstår. De drar in massorav pengar lill del här landet. De är nödvändiga för bytesbalans ochsysselsättning. Men den här - där finanskomeler köperoch säljer det andra har byggt upp - lycks statsministern inle ha del minstaemot. Regeringenskraftlöshet när det gäller att bekämpa privat maktkoncentration är lika storsom dess entusiasm för statliga företag. De som drabbas är först och främsl demånga mindre och medelstora företagen, som man glömmer bort trots att den delenav näringslivet är nödvändig för tryggheten för hundratusentals människor här iSverige. i (vpk)kort genmäle: Statsministern sade i förbigående atl vpk bjuder 800 000 nya jobb. Nej,vi bjuder inte 800 000 nya Jobb, ulan den siffran skall ses sombakgrundsmaterial för all visa hur stort sysselsättningsproblemet är. Densiffran visar hur mänga arbeten som fram lill är 1990 mäste tillskapas förattvi skall uppnå full sysselsättning i denna terms egentliga mening - om vi medfull sysselsättning menar att den skall gälla för både män och kvinnor, om denskall gälla för dem som är i AMS-ul-bildning och om den skall gälla för allungdom som slutar skolan. Detråder en sysselsättningskris som är av långsiktig art. Ingen statistik ivärlden kan gömma den, och därför atl den är långsiktig måste den bemötas medlångsiktiga, medvetna åtgärder. Stödåtgärder i form av gåvor och lättnader förbolagen går det inte att lita till - i den mån de hjälper handlar det juegentligen bara om myckel kortsiktiga lösningar; pä sikt stärker de i ställetden nuvarande ordningen, och de konserverar kapitalägarnas makt. Det är ändå säatt det är de som med sina profiter som mål kan använda samhällsekonomin somett föremål för spel och spekulalion, och det är ju detla som är denlångsiktiga arbetslöshetens grundläggande orsak. Del är detta som leder tillatt företag går under, att industrigrenar försvinner och alt hela bygder utrymsoch avindu- Det ärju derasstyrning av ekonomin som har lett till ökad Ulslagning av arbetskraft, lillhets och förslitning. Frånvår sida vill vi ha en annan politik. Vi vill ha t. ex. statliga basindustrieroch planerade samhällsnyttiga kollekliva arbeten, åtgärder som naturligtvisskall kombineras med makt och inflytande för dem som jobbar i företagen. Detär inte socialdemokratin som bär huvudskulden till arbetslöshet och stagnation.Sverige är inget socialdemokratiskt samhälle ulan i hög grad ell kapitalistisktsamhälle. Orsaken till arbetslösheten, utslagningen av arbetskraften, dendåliga arbetsmiljön och vandaliseringen av den s. k. yttre miljön är detnuvarande ekonomiska systemet, all penningpåsen och proflten får styrasamhällsutvecklingen. Vår kriiik emol socialdemokratin gäller ju att desspolitik i långa stycken begränsar sig till att förvalla delta syslem, medan manavslår från åtgärder för atl bryla kapitalägarnas makt. Självfalletvill inte de borgerliga partierna heller bryta den makten. De ger i ställetlångtgående löften om arbete och annal ulan att anvisa vilka styrmedel somskall användas. har inte heller i sitt andra inlägg här förmåttatt klargöra vare sig hur man har fått fram siffran 400 000 nya jobb eller, änmindre, hur man skall kunna skapa de här Jobben. I andra sammanhang harcenterns talesmän sagt alt de nya jobben till större delen skulle skapas i detprivata näringslivet, men hur skall förmå det privata näringslivet altåsladkomma del? I flera är nu har det privata näringslivet fakliskl sysselsattallt färre. 400 000 nya jobb är en fras för galleriet och ingentingannat, så länge man inle vill styra och planera den ekonomiska utvecklingen. Mendet är inte bara det att inte vill redovisa hur de 400 000 nya Jobbenskall skapas i valrörelsen . Under frasen "valfrihet förbarnfamiljerna" försöker man dölja att man inle vill bygga ul den samhälleligabarnomsorgen. Samhället skall inle styra hur barnfamiljerna skall ordna sinaliv, sade . Men den otillräckliga barnomsorg som finns t. ex. imånga centerstyrda kommuner ger inte föräldrarna nägot alternativ. Därbarnomsorg saknas ivingas ju en förälder - och då i allmänhet kvinnan -attstanna hemma i stället föratt förvärvsarbeta. Alla barns räll till bra daghemsplatsinnebär inget tvång utan ger föräldrarna verklig valfrihet. Med de borgeriigapartiernas förslag blir det aldrig någon verklig valfrihet. Till : Vi prutar naturligtvis inle ett dugg på vårmålsällning "arbele för alla", men det är etl svek mol den att baraleka med siffror. Vi skapar alla jobb som går all få fram. Vi säger au om maninte har energi - elektrisk ström - går det inte atl skapa de jobben. Och detär fullkomligt klart atl 40 96 av den elektriska kraft vi behöver 1985 för altdriva sysselsättning, produklion och välfärd i del här landei faller bort - detär den enkla innebörden av 4 protokoll 1975/76:59-60 Jagtycker atl i en allmänpolitisk deball skall man ge besked. Om ni nu agiterar såmot kärnkraft - när skall ni avveckla den, hur skall del gå till, vad skall i stället? Och vidare: Vi har ju ell val i hösl. Del pågårkärnkraftsbyggen i , i , i Forsmark. är det störstaoppositionspartiet. Om ni bildar regering, skall ni då avbryta dekärnkraftsbyggen som är i gång? Svara ja eller nej! Jagär glad över atl citerar Valfrihetens samhälle, eflersom Jag päell blygsamt sätt medverkade vid tillkomsten av den skriften; Jag var med närTage jobbade med den. Och del intressanta är att där hällsjämställdheten fram. Vi var tidigt ute i fråga om jämställdhet för kvinnornaoch sade: Självfallet skall man ha räll atl välja fritt om man vill Jobba hemmaeller gä ul på arbetsmarknaden. Hurskall ni betala ert vårdnadsbidrag? Vi säger atl om vi förkortar arbetstiden,är det naturligt att föräldraförsäkringen tar kostnaden. Vi vill göra någontingför dem som är småbarnsföräldrar , vi vill göra någonting för alla defamiljer som tillsammans har 1 1/2 miljon barn mellan . Men ni barakoncentrerar er på de två årskullarna och satsar alla pengar som ni inte har pådem. HerrAhlmark blåste upp sig. Det är ju inte så att partiet är splittrat. Däremot ärTCO och LO eniga om att om man icke kan lösa problemen på arbetsmarknaden, somnu utreds, kan man icke genomföra den förkortade arbetstiden försmåbarnsföräldrar. Jag begriper inte att ni i alla lägen skall knäppa tjänstemännensoch arbetarnas organisalioner på näsan. Ta det lugnt i stället och jobba medproblemen! Vi vill Ju i princip lösa dem, Jagfrågar om besked, fördel är ju inga frågor i marginalen.Hundratusentals människors arbete och välfärd beror på de här frågorna omenergin. HerrBohman levererade sin ideologiska grundsyn. Han började med atl det var ganskabra i landet. Men sedan blev det värre och värre Ju längre anförandet led.Begreppet den svenska modellen har varit étl hedersord, sade han. Hansföreträdare sade för några är sedan att de sociala framstegen,den höga levnadsstandarden, den ekonomiska jämlikheten är icke längre någragängbara argument när del gäller alt skapa goodwill för värt land. hunnit i kapp. är del gnissel i maskineriet, sade han. Jag kunde plockafram hur mycket citat som helst av , och som uttryckprecis på detta: Vi har fält hålla på ett lag, och har del gått bra.Men är demokratin i fara om socialdemokratin fär fortsätta. är det ju sä atlmänniskorna lycker atl del är räll hyggligt i landet. Menom nu ärligen tycker alt det är så illa i och talar omindividens frihet i fara, skattetrycket, sparsamhet och minskade bidrag - ärdet bara ord? Titta på era motioner! Vad kräver ni? Mer pengar lill försvaret,större bidrag till småbarn, siörre bidrag lill slora barn, merabidrag till transporter, större bidrag lill trossamfund, större bidrag lillstudiecirklar. Bidragskarusellen snurrar när skall sätta sig tillalt göra förslag. Och samiidigi med detla klagar ni över skatterna ochutgifterna och kräver slora skattesänkningar. Och ovanpå alltihop är nianhängare av sunda statsfinanser och minskad statlig upplåning - när vi villlåna 6-7 miljarder mer. Det här går inte ihop. Det blir överbudspolitik. Då måste Jag få besked.Antingen är alla konservativa - för att inte sägareaktionära - tirader etl rent ordfyrverkeri, som han avlossar föratt möjligen fröjda del moderata galleriet men som han egent ligen inle menar någonting med, som han inte tror på. Eller också menar verkligen all vi skall skära ned skatterna, spara på stats utgifterna, radikalt hålla tillbaka den offentliga sektorn. Då går det i och för sig logiskt ihop. Men då måste tala om vad det är han skall spara på. Är det ränteslödet, är det bostadsbidragen, är det nägra andra sociala utgifter? Ge etl besked! Den varudeklarationen har väljarna rätt att kräva. HerrAhlmark talade mot makteliter. Del är tilltalande, men det vanskliga är altfolkpartiet i sig är någol av en maktelit. Det är ett problem. Ni är relativtfå personer - strävsamma, arbetsamma personer - och har en stor och myckelmaklkoncenlrerad tidningspress. Men ni har mycket litet av en levandefolkrörelse som slöd. Skall man hålla nere makteliterna är det folkligaengagemanget grundvalen för det hela. HerrAhlmark talade ju för försia gången som partiledare i en allmänpolitiskdeball, och det var trevligt atl lyssna på honom. Jag skall en aning bemötahans ideologiska utläggningar. Parollen var: Socialareformer ulan socialism. Del är en gammal paroll - den fördes siändigt framocksä av , osv. I denna parolls namn - sociala reformer ulan socialism - gick på sin lid till storms mot ATP, mot arbetsmarknadspolitiken, mot den offenlliga sektorn, mot lokaliseringspolitiken, mot Invesleringsbanken och alll möj ligt annal som betecknades som socialism. Alldenna förskräckliga socialism har ni accepterat, och del är i ochför sig glädjande atl ni har blivit samhällstillvända. Man kan med en viss rättsäga all vi socialdemokrater har inle socialiserat sä myckel i den i och försig felaktiga meningen all förstatliga privata företag. Där har Ju borgerligaregeringar ute i gått mycket längre. Däremol har vi varit ganska duktiganär del gäller all socialisera . Och skallinte vara för lycklig, för även han är ju delvis socialiserad. Han säger ickeelt knäppeliknäpp om att avskaffa ATP, som han ju lidigare sade varhöjden av socialism och verkligen satte demokratin i fara osv. Denhär processen får ju fortgå. Men Jag tror att del är - och det är delallvarliga - rätt meningslöst att dra upp negativa kritstreck i den politiskadebatten som ni gör, för det leder ju lill att ni llr göra om erdefinition av socialismen. Det väsentliga är all utan dog- matiska bindningar menutifrån klara värderingar gripa sig an med de problem sorn är viktiga i människorstillvaro och försöka lösa dem. Liberalismenhar mänga tilltalande drag. Men i liberalismens värld är den enskilda människanväldigt ensam i sin kamp mol marknadskrafterna och andra dolska krafter. Dendemokratiska socialismens styrka ärju alt enskilda människor kan nä slagkraftgenom atl sluta sig samman, alt gemenskapen med andra är en viktig väg altutveckla den egna personligheten, atl solidariteten är ell nödvändigtföreningsband mellan människor. Liberalismen lämnar denenskilda människan fasligtensam. Det är er stora svaghet, för del är grunden för den handlingsföriamningsom sä ofta blivit liberalismens öde. Manfrågade ju ungdomar - redovisade det - vad detyckte om ideologierna. De avvisade kapitalismen och de avvisade kommunismen,och liberalismen var inte populär den heller. Men helt överlägset upplevde dåhälften att socialismen var något positivt. Vad de trodde pä var icke herrAhlmarks och vrångbilder av vad socialismen är, ulan vad de troddepå var idéerna om gemenskapen, solidariteten och likvärdigheten, som ärsocialismens kärna. () kortgenmäle: säger nu all vår analys av hur många Jobb som erfordras föratl arbete ät alla skall bli en realitet är en lek med siffror. I så fall harJu regeringens egen utredning, sysselsällningsutred-ningen, ocksä ägnat sig åten lek med siffror. Får Jag upprepa frågorna! Omdel nu är fel atl ha delta som målsättning, vilket statsministern uppenbarligenåterkommer till, sä vill jag veta: Vad är det för personer som skall ställasutanför? Är del ungdomarna? Är del kvinnorna? Är det de äldre? Är det de somhar vissa arbetshinder? Vilka regioner är det som skall ligga kvar pä en lägresysselsättningsnivå än den som kommer som elt resullat av atl människor somvill ha arbele ocksä kan få det? Varför skall det inte vara vår strävan allerbjuda människor i de regionerna möjlighet all få arbele när de vill ha det? återkommer till de . I Sundsvallvar valfrihet den slora grunden för Palmes energiprogram. finns ingenlingkvar av valfriheten. slår statsministern här och förklarar åter och åter atldel inte finns någon väg tillbaka ifrån kärnkraflssamhällel. Så har del gåttmed deklarationen som var grundläggande i ! Granskanu del här sambandet igen. Titta pä senasle statistik! 200 000 fler Jobb än är1973. Elenergiförbrukningen har inte alls ökat i den takt som påstårvara oundgänglig för alt man skall få flera jobb. Säger inte denna verklighetstatsministern någonting? Om han nu inte tror på vad vi påstår vara möjligt, såborde han rimligtvis tro på vad verkligheten visal. Jag läser ibudgetpropositionen att man kommit fram till att ett kraftvärmeprojekt iEskilstuna inte behövs därför atl det enligl nuvarande prognoser förelkonsumtionens ulveckling inle skulle behövas nägot krafttillskoll. Är del säatl ni bygger kärnkraftverk så au ni inte behöver ta vara på möjlighelerna påandra områden? Undra då på all del inle händer någonting där. Såen annan fråga. Vi skulle salsa ensidigt på barn under de tre försia åren. Färjag påminna er socialdemokrater om vilken lid del log all övertyga er om allvi skulle höja barnbidraget ! Fär jag påminna er om att vi föreslår attdel skall indexregleras! Får jag påminna er om alt vi utöver vårdnadsbidragetsäger klart ja till - och även verkar för - att kommunerna skall få bättreförutsättningar för att bygga ut barnomsorgen! Fårjag till sisl svar på frågan om ni är beredda all undersöka omkonsumentprisindex speglar folkpensionärernas konsumtionsmönster, så all viverkligen kan få svart pä vitt på om statsmakterna upprätthäller löftet lillpensionärerna om standardhöjning och värdesäkring av pensionerna? Hen () kortgenmäle: Ja, , vi och många andra har lidigare varnat försocialisering. Det gjorde , det gjorde , det gjorde Heckscheroch del gjorde . Jag är alldeles övertygad om atl en av anledningarnatill all man inte gick längre från socialdemokratiskt håll då var atl vi blåstetill strid, all vi varnade och opponerade. Och är vi där igen. villsocialdemokraterna ta ett nytt kliv framåt, och då är det vår skyldighet altforlsälla och varna . Vi hoppas alt vi skall kunna tvinga er påreträtt även den här gången. Jagskulle gärna vilja fråga statsministern en sak. Är inle statsministern medvelenom alt de svenska marginalskatterna ärett samhällsonl, någonting somskadar hela samhällsekonomin? Om statsministern inte är medvelen om detta dästår slalsministern otroligt isolerad i del svenska samhället, del vågar jagpåstå. Våraresonemang om skattesänkningar går inte ihop, säger , och kräver migpä redovisning. Det förhåller sig ju på det sättet, och del vet alla som haflkontakt med det svenska folkel , att sänkta skattesatser inte behöverbetyda sänkta skatteinkomster.