prot · FZ09102 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessutom skulle det naturiigtvis ställa orimliga kravpå nya statliga investeringar inom förtags-branschen. Nej,då är det naturligtvis lättare att gå in i branschen och försöka förstatligaredan befintliga läromedelsförlag. Men då skulle samhället för att få ensamrätttill de böcker som våra barn skall använda alltså få makt att svara förgodkännandet av de uppfattningar och den påverkan som dessa läromedel bibringareleven. Likväl:vid elt sådant tillvägagångssätt skulle ändå ingenting kunna hindra andraförlag att producera läromedel. Det skulle vara intressant att höra om ,när han tar upp de här frågorna, vill närmare precisera förstatligandet ochkanske erkänna att det alltid måste finnas möjlighet för den som vill produceraläromedel att göra det. Dessutom har vi ju möjlighet att konkurreraprismässigt, så det kanske är förordningar man närmast är inriktad på. Jagvill också påpeka att i sittremissyttrande över SÖ:s nu inte antagna förslag till försöksverksamhet medanbudsförfarande har framhållit det läromedelsprojekt som pågår inomKommunsamköp AB och som sägs syfta till en samordnad upphandling av läromedelför kommuner inom en region. Jagvill starkt understyrka att det nog egentligen inte kan vara meningen. Varjekommun inom en region har fritt val mellan läromedel och skall ändå kunnautnyttja Kommunsamköp. HerrNordslrandh och jag har i reservationen 8 gått litet längre än ledamöterna ifolkpartiet och och begärt att skall göra ett uttalande omatt produktion och distribution skall ske under fri konkurrens. Vi tycker attdet är viktigt. Det är endast den fria konkurrensen som kan garantera kvalitet,mångsidighet, och en rimlig prissättning när det gäller utbudet av läromedel. Enliglvår uppfattning är det nödvändigt att klart markera allt tänkbart avståndstagandefrån uppfattningen att läromedelsproduktionen skall förstatligas. Ikravet på fri konkurrens ligger övertygelsen att kommunerna endast därigenomkan garanteras en rimlig prissättning på läromedel. Anslaglill det obligatoriska skolväsendet m. m. 12 protokoll 1975/76. Anslagtill det obligaloriska skolväsendet m. viktigare är attläromedlen får produceras i frihet, ge uttryck för olika åsikter ochuppfattningar, stimulera till nytänkande och utvecklingsarbete och genom sinmångfald bilda ett gott underiag för de alternativa val som kommunerna har rättatt göra. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna med mitt namn under. Under detta anförande övertog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. betänkande nr 21 rörande i huvudsak detobligatoriska skolväsendet tar också under rubriken frågor uppavsnitt som berör gymnasieskolan. Huvuddelen av gymnasiefrågorna och motionernaom dem behandlas i betänkandet nr 22, som kommer efter detta ärende. Detbetänkande som vi nu behandlar har ingående redovisat skälen förutskottsmajoritetens ställningstagande, varför jag inte avser att fördjupa migallt för mycket i det som ändå är skrivet i betänkandet. Jag tror attkammariedamöterna känner tillfredsställelse över den tidsvinst det ger, och jagmenar också att debatten vinner på att man inte upprepar det som alla självakan läsa. Påen rad punkter i betänkandet är utskottet enigt - det har sagts av fleratalare. Jag skall också försöka sammanfatta enigheten. Viföreslår att skall ge till känna vad utskottet anfört exempelvis iavsnittet rörande de naturvetenskapliga och tekniska linjerna i gymnasieskolan.Inga delade meningar har rått om de bekymmer som uppstått inför det vikandeintresset för naturvetenskapliga och tekniska studier. Både motionärernassynpunkter och förslag till åtgärder har ingående redovisats tillsammans medskolöverstyrelsens åtgärder för att bryta den här negativa utvecklingen. Jagkan nämna ett exempel - åtgärd att höja betygens medelvärdefrån 3,0 till 3,3 i vissa ämnen redan innevarande läsår för att stimuleraeleverna i gymnasieskolan att läsa just sådana ämnen där man kan konstatera attbetygen inte har varit riktigt jämförbara. Det gäller matematik, fysik ochkemi på N- och T-linjerna samt biologi på N-linjen. Dessutomhar i propositionen nr 39 om skolans inre arbete aviserats en översyn när detgäller de naturorienterande ämnena i undervisning. Utskottetsbestämda ställningstagande på s. 5 och'6 i betänkandet föreslår vi attriksdagen skall ge regeringen till känna i enlighet med mom. 1 på s. 10. Ettannal avsnitt där vi är eniga om ett tillkännagivande rör statsbidragsreglernaför inbyggd utbildning i företagsskola och läriingsut-bildning. Det har bl. a.också fröken uttryckt sin tacksamhet för. gav ju sin meningtill känna års - att bidragsreglerna bordeses över och att bidragen till speciellt den inbyggda vårdyrkesutbildningen borde ökas. Med hänvisning till det som skrivits in i propositionen 39 rörande skolans inre arbete och tankarna om en ökad samverkan med arbetslivet föreslår utskottet nu en beställ ning hos regeringen om förslag till bestämmelser om förbättrat statsbidrag i sådan tid att de nya bestämmelserna kan gälla frän /79. Utskottethar också varit enigt om att ge till känna sina sympatier för en utvärdering avvad vi kallar reformpedagogisk verksamhet utanför den kommunala grundskolan.Inom detta område är utskottet ense med motionärerna om att den verksamheten är mycket oenhetlig, och utskottet understryker därför behovet av enordentlig utvärdering. Jagvill säga några ord om reservationen 1 av och urvalet till högskolan genom kunskapsrelaterade betyg ochantagningsprov. Reservationen tar från en annan sida upp frågeställningar sommycket ingående debatterades här i kammaren i anslutning till förslaget omreformering av högskoleutbildningen . Då anfördeutskottsledamoten en rad skäl till att reservanterna - och devar desamma då som - inte kommit med några övertygande argument. a. att eftersom arbetslivserfarenheten är en ny merit atttillgodoräkna sig för inträde till högskolan så var det svårt att uttala sig omdet ena kriteriets försteg när det gällde effekterna framför de andra reglernaför intagning. Därför menar vi inom utskottsmajoriteten att bör förflytaefier beslutet för att man därefter skall kunna se vilka effekterförändringarna i urvalsreglerna kommer att ge. Ireservationen 2 har samtliga borgeriiga ledamöter, som här har sagts, enat sigom att statsbidraget till privatskolorna skall kunna utgå även om intekommunalt bidrag utbetalas. Reservanterna är inte till freds med atl den s. k.SSK-utredningen - skolan, staten och kommunerna - skall pröva dessafrågor. I stället kräver man i reservationen 3 direkta anvisningar till SSK om att SSK skall avge förslag om statsbidrag till privatskolorna. Trots att SSK fick tilläggsdirektiv "att seöver formerna för givande av statsbidrag till statsunderstödd enskild utbild ning" begär man i denna reservation "förtydligande direktiv". Vifinner del väldigt märkligt att man inte kan avvakta och se vad kommer fram till på detta område utan i stället motser en eventuell vinst i en lottning här litet . Närdet gäller reservationen 4 av och utskottsmajoriteten om att den frågan behandlades den 9 december 1975när utskottsbetänkandet /76:15 var uppe till avgörande. Skillnaden mellandå och är ju atl reservanterna skärpt sitt krav. Då krävdes en utredning -nu kräver man alt bidrag skall utgå utan utredning. Mot bakgrund av riksdagensavslag finner majoriteten ingen anledning att nu biträda detskärpta kravet i reservationen. Vad gäller reservationen 5från center- och folkpartiledamöterna om Anslagtill del obligatoriska skolväsendel m. m. Anslaglill det obligatoriska skolväsendet m. m. ytteriigare anslag tillkonsulenttjänster för rörelsehandikappade råder det inga delade meningar ombehovet som sådant. Utskottet uttalar att det förutsätter att regeringensförslag om en successiv uppbyggnad innebär att förslag om de ytteriigare tvåkonsulenttjänsterna för rörelsehandikappade kommer att föreläggas 1976/77 årsriksmöte. FruLantz har i reservationen 6 tagit upp läromedelsproduktionen och begär ettförstatligande av i första hand Studium. Utskottet var ense om attavstyrka ett sådant förslag. Men här har samtliga borgerliga partier enat sigom att föreslå en annan motivering. Man anför bl. a. den socialdemokratiskapartikongressens beslut om förstatligandet av läromedelsproduktionen sommycket oroande. Man motiverar också med att läroböckerna följer läroplanernaoch att de har tillräcklig kvalitet. Det är heller ingen som har ifrågasattdet. Detskulle finnas mycket atl säga om detta, och något bör jag kanske säga eftersomdet har ställts frågor till mig som utskottets talesman. Några inledande ord omvad som har hänt kan kanske först vara på sin plats. Vihar i utskottsbetänkandet redovisat att det inrättade statens institutför läromedelsinformation har till uppgift att samla och sprida information omläromedel för alla skolformer: Verksamheten är under uppbyggnad och omfattar information om samtliga centrala läromedel för ochgymnasieskolan. För nästa budgetår avser utvidgningen gälla nomadskolan och denstatliga och kommunala vuxenutbildningen. I budgetpropositionen har ocksåangivits att regeringen kommer atl genomföra en undersökning eller kartläggningav läromedelsbranschen. Utskottethar noterat dessa ålgärder och anser i övrigt inte att något särskilt uttalandefrån sida är nödvändigt. Jag menar att det säkert finns anledningatt återkomma i den här frågan när det väcks ett direkt förslag omförstatligande. Min förhoppning är att den aviserade kartläggningen omfattarfrågan om vilka läromedel som kommer till användning i den rika fiora sombjuds . Nog borde alla utbildningsansvariga i och landet överkunna vara ense om att en ordentlig översyn och kartläggning av den härbranschen är nödvändig och nyttig. Därmed har jag inte sagt att det skallfinnas bara ett läromedel och en producent . Idet här sammanhanget har ställt en direkt fråga till mig medåberopande av den socialdemokratiska partikongressens beslut. Han frågar närstaten skall överta all produktion av läromedel. Om hade lästprotokollet från partikongressen och lyssnat på den interpellationsdebatt somfördes här i kammaren , där statsrådet den frågan, så hade han fått veta att det i partikongressens beslutinte angavs någon tidpunkt för när det skall ske. Det är ju också fulltnaturiigt. Det går inte för staten att överta all sådan produktion. Det harockså sagts av liksom av den 4 november1975. höll då att grundlageninte ger möjligheter därtill. Nuförsökte manövrera med att säga att ett förstatligande kan ske pånågot annat satt. Jag vet inte hur många socialiseringsspöken som måste manasfram. Men varie gång tar lika glatt tillbaka och säger atlsocialdemokraterna säkert inle vill göra det hon manar fram i sina tankespöken. Avinterpellationssvaret från statsrådet den 4 november 1975framgick med all önskvärd tydlighet hur del blir med ett förstatligande avläromedlen. Men jag förstår att man försöker speciellt frammana dettasocialiseringsspöke när vi börjar nalka oss valrörelsen. Man vill utpeka osssocialdemokrater som förespråkare för omöjliga beslut som det inte går attpraktiskt genomföra. Så handlar inte vi i praktisk politik. Menden socialdemokratiska partikongressen godkände också etl utlåtande frånpartistyrelsen om atl regeringen borde noggrant följa utvecklingen på läromedelsområdet.Det kommer regeringen också att göra, och regeringen har i budgetpropositionenaviserat att en sådan kartläggning av läromedelsbranschen kommer att ske. Hurdet sedan blir får vi väl se. Framtiden får väl här som på så många andraområden ge oss besked om vad som är bäst i sammanhanget. Medhänvisning lill vad jag här anfört yrkar jag också avslag på reservationen 8av och , där reservanterna vill att riksdagenskall uttala sig för att produktionen och distributionen av läromedel skall skei fri konkurrens. Utskottet anser att inte skall frångå silt tidigareställningstagande i denna fråga, främst av den anledningen att samhället intekan ta över hela denna produktion. Den frågan har prövat både 1973och 1975, och även 1976 anser vi att några nya linjer beträffandeläromedelsproduktionen inte är aktuella, speciellt som regeringen avser altgöra den kartläggning som jag har nämnt . Medhänsyn till denna kartläggning bör också vpk-reservationen nr 9 avslås. FrökenHörlén har i reservationen 10 yrkat att ytterligare . skall anvisasför personlig assistans åt vissa handikappade elever. I budgetpropositionenhar anslaget räknats . Reservanten förslår ett nära nog likastort belopp ytterligare. Frågan om personlig assistans' lill vissahandikappade elever har diskuterats ingående i utskottet under de senasteåren: Vid behandlingen gav på utskottets förslag till känna atlfrågan om schablontilldelning av den slörre delen av anslaget borde omprövas. Istället skulle en mindre del fördelas schablonmässigt och en slörre del avbeloppet fördelas efter de behov som kommunerna redovisar. Skolöverstyrelsenhar sagt samma sak, alt inför nästa budgetår bör, efier prövning,schablonbidraget minska och medelstilldelningen öka till de kommuner somredovisar stora kostnader för berörda ändamål. Utskottet har förutsali allregeringen beaktar de synpunkter har framfört. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. 13 protokoll 1975/76. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Förnågra månader sedan, , behandlade vi utbildningsutskottetsbetänkande nr 9 där utskottet ganska utförligt redovisade motivet för attriksdagen skulle avslå kravet i en vpk-reservation att det hos statliga ochkommunala myndigheter och serviceorgan, som enligt reservationen har en någolmer omfattande kontakt med allmänheten, måste finnas anställda som kanteckenspråket. Det finns ingen anledning att efter så ändra på detställningstagandet, menar vi i utskotts-majoriteten, och vi yrkar därför avslagpå reservationen. Utöverdet anförda vill jag också säga några ord till , som tog uppfrågan om studielämplighetsproven. Den diskussionen förde vi ju när det gälldebehörigheten att få tillträde till den nya högskolan. Om jag inte missminnermig framhöll i den debatten att studielämplighetsproven så attsäga hade växlande öden bakom sig och att mycket stora vanskligheter uppståräven vid ett sådant provsystem. Varken eller jag är välheller okunniga om de ganska upprörda diskussioner som förts omstudielämplighetsproven. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan i samtligapunkter, vilket innebär avslag på alla de reservationer som fogats lillutbildningsutskottets betänkande nr 21. Underdetta anförande hade ledningen av kammarens förhandlingar för en stundövertagits av herr förste vice talmannen. () kortgenmäle: inledde silt anförande med att kommentera reservationen 1rörande systemet för urval till högskoleutbildning. Jag lade märke till atl han- genom att han citerade i - hade den uppfattningenatt del system som skall sjösättas kanske inte är så bra som endel menar. Del kan få oönskade effekter och måste måhända efter hand omprövas.Det anser jag också. Men jag kan gå något längre. Jag tror inle att det äranvändbart. Jag tror all del omgående kommer att kollapsa. Vihar - väl vetande hur svårl det är att konstruera elt rättvisande och brasystem - reserverat oss för atl man redan nu skall inrikta sig på att finna ettsystem för urval som bygger på andra principer än det som kommer om något år.Det står klan i vår reservaiion. Grundpelarna skulle vara kunskapsrelateradebeiyg och antagningsprov i olika former, däribland också sludielämplighelsprov.Jag vet att del är vanskligt att utforma studielämplighetsprov, men vi har ändåpå det sättet velat säga att vi icke tror på del system som man nu håller påoch konstruerar. Vi menar all man och fortsättningsvis bör inriktasig på elt annat system. Ireservaiionen 4 yrkar vi att skall ställa sig bakom ett uttalande omenskilda skolor. Man kan ha olika meningar i frågan om delta uttalandeinnebären skärpning eller inle jämfört med många andra förslag tillriksdagsuttalanden som vi kommil med. Förra gången vi hade en reservation härhade vi till den kopplat ett utredningskrav, sade . Att enutredning behövs har vi inte uttryckligen sagt, men jag vill gärna medge måste göra en utredning om hur bidragen från stat och kommun skall ges, vilkenhöjd de skall ha osv. Jag utgår ifrån alt en sådan utredning är självklar. FruSUNDBERG (m) kort genmäle: Bortsett från alla tankespöken blev jag mera oroad efter att ha lyssnatlill än jag var tidigare. Han sade till att man Hiravvakta utvecklingen tills det kommer ell förslag om förstatligande avläromedelsproduktionen. Det kommer alltså tydligen elt sådant så småningom.Herr ansåg att samhället inte nu kan ta över eller i varje fallläromedelsproduktionen. Nej, det kan inle samhällel göra. Men man skalltydligen, enligt , skapa förutsättningar för detta. Jagerkänner att jag i mitt anförande inte kunde länka mig den mest effektiva typenav styrning av läromedel, nämligen atl socialdemokraterna i skolförordningentar in en bestämmelse om atl endast läromedel producerade vid visst -underförstått statligt - föriag får användas. Det var för mig en orimlig tanke.Men jag hade kanske fel. Kanske är den tanken i stället verklighet. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. () kortgenmäle: Jag har en stor respekt för den socialdemokratiska partikongressen ochdess beslut, precis som jag har det för min egen partikongress och de beslutsom där fattas. har alltså den socialdemokratiska partikongressen beslutatatl all läromedelsproduktion skall förstatligas, och säger att enkarlläggning av läromedelsbranschen är nödvändig och viktig. Ja, branschen ärväl kartlagd, och sådant kan man ju ägna sig åt. HerrWiklund säger vidare att grundlagen inle tillåter etl sådant beslut som det densocialdemokratiska partikongressen failat, och delsamma lär ha sagt. En sådan tolkning av grundlagen tror jag emellertid inle ärriktig, I varje fall har jag inle tolkal den så. Jag iror att ettförstatligande av läromedelsbranschen är fullt möjligt och ganska enkelt altgenomföra. Om man tar de 25 största företagen kostar det ungefar 400 milj. kr.ulan tryckerier, binderier och distributioner. Till de största förelagenräknas då , , Natur o. Kultur, Skolförlaget ,Biblioteksförlaget, , och ett antal andra. Sedanfinns det ungefär ett 100-tal småförlag som ger ut tryckta läromedel. Jag trorsåledes inle att det finns något grundlagshinder för ett förstatligande avläromedelsproduktionen, om jag med detta kan hjälpa på vägen. HerrWiklund sade också att det inle fanns något lidsprogram angivet ipartikongressens beslut. Nej, det var ju därför jag frågade om när etl Anslag lill det obligatoriska skolväsendet m. m. förslalligande skall ske.Är del verkligen frågan om en formulering som gäller härifrån till evigheten? Avslutningsvissäger att framtiden får visa vad som är bäst. Till della vill jagsäga att frågan om elt förstatligande av läromedelsproduktionen inte avgörs ikammaren . Den avgörs i valet. FrökenHÖRLÉN (fp) kort genmäle: tar upp två punkter som jag skulle vilja anknyta till. Detgällde dels de enskilda skolorna, dels stödet lill de handikappade. HerrWiklund sade att vi på något sätt hade ändrat oss när det gällde inställningenlill vad har att ta ansvar för. Till detta vill jag säga attutvecklingen i denna fråga - såsom vi upplever den - när del gälleravvecklingen av de enskilda skolorna har gått mycket snabbare än vi hade tänktoss. Vi ser detta som litel oroande och är angelägna att det också i framtidenskall vara möjligt att starta sådana pionjärskolor som t. ex. Kristofferskolanoch alt med statsbidrag starta och driva skolor utanför det kommunalaskolväsendet. Närdel gäller stödet lill de handikappade är jag fulll klar över att jag inte har några delade meningar vad gäller behovet av slöd lill dennagrupp människor. Men all lillgodose sådana behov koslar pengar, och vi har allavåra prioriteringar atl göra. har gjort den prioriteringen atl vivill öka stödet på den punklen. HerrELMSTEDT (c) kort genmäle: Som jag sade i mitt huvudanförande är läromedelsproduktionen ettutomordentligt känsligt område. När elt förstatligande av denna produktionaktualiseras genom en molion i och det därlill föreligger etl beslutom ett sådant förstatligande från regeringspartiets kongress tycker jag inteatt del är så märkligt om de andra partierna -jag talar här givelvis enbart förmitt parii, - finner anledning all markera sin inställning sådan tanke. Debatlen ger oss ju lillfälle all redovisa vår syn på dennafråga, och då vore del konstigt om vi inte gjorde del, särskill motbakgrunden av att frågan har kommil upp i och all det inte är myckelmer än etl halvt år sedan den hade stor aktualitet på den socialdemokratiskapartikongressen. Jag kan hålla med om att utbildningsutskottelsmajoritet här har givit eit besked i motsatt riktning, men det oaktat finns jureservation från vpk och kongressbeslutet. Då lycker jag det är rimligt att manförstår att vi känner ett behov av atl visa vår inställning lill denna fråga. (vpk) korlgenmäle: Jag begriper uppriktigt sagt inte vad de borgerliga är så oroliga för.Efier vad jag kan förslå är elt förstatligande tyvärr inte akluelll, irots attsocialdemokratiska partikongressen beslulal om ell förslalligande avläromedlen. Jagkonstaterar all socialdemokraterna lika väl som de borgerliga ledamöternaaccepterar en stark ägarkoncentralion och en förstärkt kapitalkoncentrationinom det här området. Man accepterar att det är pro-filiniressen som slyrläromedelsproduklionen. Man acceplerar all irols all del är regering ochriksdag som fastställer utbildningsmålen, så är det enskilda profitinlressensom får lolka och styra en slor del av undervisningen i vårl land. Manaccepterar all skattebetalarna får betala de vinster som läromedelsföretagengör. har ju redovisat att årskostnaderna för inköp avläromedel uppgår lill 600-700 miljoner för kommunerna, så det är inte småpengardel gäller. Detär klart all jag lika väl som , fast på andra grunder och med enannan formulering, med tillfredsställelse skulle emotse ett klartställningstagande från sida när det gäller frågan omförstatligande av läromedel. Är tolkning riktig, nämligen alt euförstatligande är att vänta? I så fall skall jag silla lugn i fortsättningenoch inle oroa mig för att och andra socialdemokrater inte lyssnarpå den egna partikongressen när den beslutar alt förstatligaläromedelsproduktionen. Menjag vill gärna, herr talman, pressa på den här punklen: Harvi atl vänta ett förstatligande i enlighet med den socialdemokratiskapartikongressens beslut eller inle? Anslaglill det obligatoriska skolväsendet m. m. () kortgenmäle: Debatten har kommil att röra sig omkring förslalligande eller inteförstatligande av läromedel. Jag skall försöka svara när det gäller de sakerna. Jagvill säga lill atl det var ell tankespöke till hon upplevde närjag sade: Vänta tills det kommer ell förslag. Jag sade det i anslutning tillden karlläggning som jag beskrev. Deltaär väl inte så underligt. Här talar från en annan utgångspunkt än deborgerliga om vilken flora av läromedel som finns och vilka bekymmer hon har påden kanten. Del är del faktiska förhållandet. Man vänder inte på den härpannkakan så väldigt lätt. Sedan har vi väl alla fållbrev och lelefonsamial från enskilda lärare - del skulle kunnabeskrivas ganska utförligt. Jag har också upplevt att lärare har haft andra meningar än dem som ger uttryck för. Jaghörde på debatlen i går när var med. tyckte jag att hanbörjade frammana de religiösa tongångarna igen - härifrån och till evigheten.Jag tänker inte gå in på del, för jag är en agnostiker i della sammanhang. Menjag vill påpeka all i det slutligt justerade riksdagsprotokollet från den 4november 1975 har - han har inte blivitmotsagd på något sätt, så jag litar på alt det är Anslagtill det obligatoriska skolväsendel m. m. rikligt - utlalalföljande: "Enliglsvensk grundlag kan ingen hindras att trycka en lärobok. Del borde faktiskt densocialdemokratiska partikongressen tänka på när den uttalar sig för ensocialisering av läromedelsproduklionen."