prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Förvissokan del, som del anges i propositionen, finnas skäl för ingripande även om delinle är rpanifesterai på något sätt att vederbörande tidigare är känd förterrorverksamhet i politiskt syfte. Att ingripa i fall av till synes passivtmedlemskap i en terrorristorganisation kan naturligtvis ha fog för sig, omvederbörande har en sådan funktion att han i denna sin egenskap och med hänsyntill medlemskapets förpliktelser förr eller senare måste medverka i någon formav lerrorhandling. Del behöver naluriigtvis inte vara vederbörande själv somutför själva handlingen; det räcker med en hänvisning lill de svenskamedverkansreglerna för all åtgärd kan vidtagas inte bara mot den som utförteller kan komma alt utföra gärningen, ulan jämväl mol den som främjat gärningenmed råd eller dåd. Men lika klart är atl man inle ulan vidare kansluta sig till aU alla relationer lill en terroristorganisation skall kunna laslill intäkt för ett ingripande. Man kan fråga sig varför en person har kontaktmed en sådan organisation. Måste del inte alltid i de här fallen ytterst finnasen politisk ambition, parad med klart militanta inslag? Därom kan vinaluriigtvis inte säga någonting generellt, även om mycket talar för att så ärförhållandet. kan ocksä, herr ta/man, röra sig om människor som av olika skäl tvingats ini terrororganisationens nät eller om människor som aningslöst - kanske av renafamiljeskäl - deltar i organisationens allmänpolitiska verksamhet. Även om dethär rör sig om undantagsfall, fär lagstiftningen som jag ser det inte skäraalla, lål mig säga koniakt-och relationsfall, över en kam! Uttrycket 'ellereljest" utan den närmare precisering av dess innebörd som Jag begärt i minmotion kan leda lill jusl den osäkerhet om lagens räckvidd som vi alla är angelägnaom att försöka undvika. Varken justitieutskoilel eller inrikesuiskottet haremellenid funnit anledning att kräva den precisering av förhållandena som rymsi uttrycket "eller eljest", som jag begärt. Det finner jag otillfredsställande,och Jag yrkar därför, herr talman, bifall till reservationen 2 iinrikesulskottets betänkande i denna del. Dådet så gäller mina övriga yrkanden i anslutning lill den särskildatvångsmedelslagen, som ju ingår i justitieutskottets betänkande, vill jag kortoch gott framhålla det märkliga i att vi kommer att få olika uttryck förterrorgärningens innebörd och omfattning i utlänningslagen och i 8Riksdagens protokoll 1975/76:44-45 tvängsmedelslagen, ehuruvi menar exakt samma sak. Det förefaller mig vara något av, om jag så får säga,den obotfärdiges förhinder när man i utskottet ger mig rätt i sak men menar här oformlighelen fär rätlas lill i ell senare skede. Till saken hör alltsåatt del i utlänningslagen talas om en utlänning, som kan befaras använda våld,hot eller tvång för politiska syften. Går vi över till motsvarande bestämmelsei tvångsmedelslagen, finner vi emellertid lill vår häpnad att där talas omplanläggande eller förberedande av åtgärd som "utgör hot mol allmänordning och säkerhet"! Självfalletavses samma sak i båda fallen, men medge, herr talman, att det här är enonödigt bristande överensstämmelse i de båda språkbruken. Det är en tröst förett tigerhjärta atl.della kommer alt rättas till. Jag förslår intevarför vi inte kunde ha gjort del omgående. Det enligt ordalagen betydligtvidare gärningsområdet i tvångsmedels-lagen kan inbjuda till viss osäkerhet itillämpningen. Det medges atl utskotlsskrivningen är klar på den här punkten,men har man sagt A borde man också ha sagt B och rättat till lagiexten. Närsä inle skett anser Jag mig inte kunna avstå från atl yrka bifall även tillreservationen 3 i justitieutskotiets betänkande. ber Jag också att fåyrka bifall lill reservationen 2 i samma betänkande, innebärande en hemställanatt tvångsmedelslagens tillämpning i tiden bör begränsas till ,dvs. alt lagen skall gälla t. o. m, , Enligt uppgift frånsekreteraren i lelefonavlyssningsutredningen kommer utredningens betänkandeatt avlämnas , såvida inte tryckeritekniska hinder i sista stunduppkommer. Därmed förefaller det klart atl den fortsatta översynen avtvångsmedelsreglerna i terroristsammanhang, som klart aviserats, kan komma lillstånd utan onödig tidsuldräkl och alt del arbetet borde kunna av undervåren 1976 på ett sådant sätt att slutlig ställning skall kunna lagas tillfrågan nästa är. Allrasist, herr talman, vill jag uttrycka min tillfredsställelse med att min motion1975/76:74 angående förvisningsinstitutet i utlänningslagen kommer atlbehandlas i en beslutad utredning och att de problem jag har tagit upp imotionen återfinns i direktiven för denna översyn. Jagber alltså sammanfattningsvis atl få yrka bifall lill reservation nr 2 vidinrikesulskottets belänkande nr 24 och reservalionerna 2 och 3 vidjustitieutskottets betänkande nr 15, Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen i (vpk): Förslaget lill ny utlänningslag innehåller flera anpassningar ochkompletteringar som är av positiv natur från progressiv ståndpunkt. Detinnehåller som bekant också bestämmelser vilka faller tillbaka på den s. k.lerrorisllagsliftningen. 1 den följande interpellationsdebatten fär jag om en stundtillfälle atl i konkreta detaljer diskutera denna lill-lämpning. Med anledningdärav - liksom med hänsyn till del pressade tidsschemat i kammaren - skall Jaghär inskränka mig till några kortfattade, allmänna synpunkter förvänsterpartiet kommunisternas räkning. Vpkhar konsekvent hävdat, att bestämmelser av den art som förekommer i den s, k,terroristlagen är främmande för rättsslalliga principer. De ger en lägre digniielål sädana begrepp som skuld, misslanke och. De tillåter all förindividers situation genomgripande beslut fattas på basis av rykten,oredovisade källor och påståenden frän främmande länders polisagenter. De hörinte hemma i den svenska lagboken. Grundläggande rättsprinciper kan inte bliföremål för lämplighetsprövning eller köpslagan. De måste upprätthällas. Det ärdet enda konsekventa förhållningssättet, som'vi ser det. Detfinns också många praktiska invändningar mot lerrorisllagsliftningen. Den ärverkningslös mol terrorister som är svenska medborgare. Den hindrar inte inresaav personer som först efter inresan värvas för någon eventuell lerroristiskgrupp. Den har Ju strängt taget heller inte åstadkommil någonting verkligtreellt för all motverka terrorism som inle hade kunnat åstadkommas i alla fall.Vi kan ju föreställa oss den situationen att vi i samband med deuppseendeväckande Ustasjadåden - flygplanskapningen och ambassadörsmordel -hade haft en terrorisilag. Inte hade denna pä något som helst praktiskt sättkunnat förhindra eller försvåra dessa dåd. Och när man väl fick lerrorisllagenhindrade den inte Baader-Meinhof-ligan atl göra sin attack mot denförbundslyska ambassaden. Den utvisning som fullföljdes efter della dåd hadesjälvfallet kunnat företagas i alla fall - terroristlag eller inteterroristlag. Man kan säga att lerrorisllagstiftningen egentligen är betydligtfarligare för enstaka oskyldiga än för enstaka skyldiga. Terroristlagenstillämpningsområde har blivit föremål förvissa politiska preciseringar sedanlagen infördes, detta som en direkt följd av kritiken och opinionen emot den.Dessa preciseringar har minskal den omedelbara risken för godtycke. De ger enstramare tillämpning än den ursprungliga utredningens svepande hopblandning avkriminell terrorism och politiska frihetsrörelser. Preciseringarna gälleremellertid bara i de nuvarande statsrådens tid och i det gällande politiskaklimatet. De undanröjer inte den fara som ligger i alt lagen innehåller endold, passiv maklreserv, som under ändrade förhållanden kan tas fram. Vissaosympatiska effekter av lagen gör sig också gällande i myndigheternas attityd.Som jag sade har lerrorisllagen dess bättre inte haft några vidsträcktapraktiska verkningar i sig själv. Men dess anda, dess länjbarhel, dess karaktärav undantagslag har haft en viss verkan pä myndigheters attityder, I Sverigebosatia utlänningar vittnar ofta om delta, Uilänningar frän vissa naiionereller utlänningar som är politiskt aktiva i progressiva sammanhang utsätts förökad misstänksamhet. Jagvill ställa en direkt fråga med relevans lill myndigheters attityder och denverkan de har på utlänningspoliliken, I pressklipp, som har lill- ställts mig av , förekommer uppgifter om atl pro-cenien avvisade eller förpassadeär exlremi hög bland araber. Vill ui-skolteis talesman något kommentera dettaförhållande? Är del en reflex av en fördom som har stimulerats avterroristlagens tänkande? Är det ell rekommendabelt inslag i svenskutlänningspolitik? Meddessa med hänsyn lill situationen starkt nedkortade och summariska synpunkterber Jag atl fä yrka bifall lill vpk:s reservationer. Jag avser au i mitt inlägg endast beröra inrikesutskottets betänkandesåvitt det avser terroristbestämmelserna och justitieutskottets betänkande närdet gäller lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte. Närman skall diskutera frågan om effektiva bekämpningsålgärder mot terrorism, trorjag atl man inte skall glömma bort att det är myckel viktigt att se lill altpolisen har möjligheter att bedriva en effektiv spaning och all del polisiärasamarbetet över gränserna främjas. Jag tror att vi frän svensk sida kan glädjaoss åt att polisen bedriver verksamheten på ett bra sätt, även om det ärmöjligt att man mäste tänka över frågan om någon form av specialutbildning ochkanske förbättrad organisation för alt man på hemmaplan skall kunna agera meraeffektivt för den händelse vi skulle drabbas av ytterligare terrordåd. Fråganom lerrorisllagstiftningen rymmer i sig etl dilemma. Å ena sidan har Jumedborgarna ett naturligt krav pä effektivt skydd. Å andra sidan harmedborgarna krav på atl rättssäkerhetsgarantier skall ställas. Det är deltadilemma som man får arbeta med i dessa frågor. Jag vill gärna säga, herrtalman, att jag tycker att statsrådet har löst detta dilemma på elltillfredsställande sätt. Detnya och principiellt viktiga är ju alt statsrådet nu föreslär alt den tidigarelerrorisllagen i tillämpliga delar skall inarbetas i utlänningslagstiftningen.Del kan naturligtvis finnas skäl både för och emot della. Ettskäl för är väl att man, som statsrådet själv säger, för överskådlig tid fårräkna med alt vi har behov av terroristbestämmelser och all lagen alltså kommeratt få permanent karaktär. Då bör den ju bakas in i en permanent lagstiftning.Ett annat skäl för är att lagen endast avser utlänningar och atl den då harsin naturliga plats i utlänningslagstiftningen. Det är alltså systematiska skälsom talar för delta. Molförslaget kunde man säga att ell inarbetande av terroristbestämmelserna iutlänningslagen måhända skulle ofördelaktigt påverka de allmänna reglerna iutlänningslagen, som ju utgår frän rättigheter och skyldigheter förutlänningarna i allmänhet. Jag tror emellertid atl fördelarna övervägernackdelarna. har också stannat för detta, och vi ställer ossalltså bakom statsrådets förslag till ett inarbetande av terroristbestämmelsernai utlänningslagstiftningen. Menjag tycker det är viktigt all understryka att man i detta sammanhang inte färge sken av alt skyddet mol terrorister därmed har Det kanske ärså att terroristlagen i sig inte har haft så väldigt stor effekt utom därigenomatt lagen har verkat förebyggande. Skulle man genom inarbetandet ge sken av attnu skall bestämmelserna inte längre bli så ingripande, så kommer man kanskeockså att mista den viktigaste effekten av terroristlagen, nämligen just denförebyggande effekten. Men om man klargör hur det förhåller sig så tror jaginle att del egentligen finns några nackdelar med ett inarbetande. Närdet gäller frågan om att man kommer att tillämpa del personliga rekvisitet ifortsättningen, så känner jag själv inte någon tvekan på den punkten. Jagtycker det är riktigt, i synnerhet som man i den praktiska tillämpningenhittills ju utgått just från etl personligt rekvisil. Iövrigt vill Jag, herr talman, säga alt jag är glad över att kunna notera allstatsrådet proposition i vissa hänseenden innebär en uppstramning iförhällande till den departementspromemoria som presenterades i våras.Speciellt tänker jag då på atl statsrådet nu menar att bestämmelserna ilerrorisllagen om tvångsmedel i spaningssyfte inle skall upphöra, som man hadeavsett i promemorian, utan de skall bestå i avvaktan på resultatet avutredningen om telefonavlyssning. Vidaretänker jag på den förändring som sker i lagstiftningen och som innebär altkrav inte längre skall uppställas alt resp. organisation redan tidigare skallha varit känd för att utanför sitt hemland ha använt våld, hot eller tvång ochdärmed kan befaras även i vårt land använda sig av dylikt. räcker del attorganisationen kan befaras utanför sill hemland använda våld, hot eller tvångför politiska syften och därvid begå sådan gärning även här i riket. Det tyckerjag är en obestridlig fördel. Jagnoterar också med tillfredsställelse att statsrådet i propositionen menar attlagen även bör kunna omfatta passiva medlemmar. Fall kan exempelvis tänkas,säger statsrådet, när medlemskapet ålägger medlemmen att medverka i sådanahandlingar. I dessa fall medför naturligtvis redan det förhällandet, attutlänningen är medlem, all han bör betraktas som fariig, heter det vidare. Jagnoterar att i det hänseendet innebär propositionen en viss uppstramning. FårJag sedan, herr talman, ge ytieriigare en liten blomma till statsrådet diskuterade terroristfrägorna i kammaren , och då frågade jag ominte statsrådet var beredd till en omprövning när det gällde all inte låtaverkställa utvisningsbeslutet beträffande de två japanska terroristerna.Statsrådet svarade att det fann hon inte anledning atl göra. harutvecklingen emellertid blivit sådan att statsrådet och regeringen har menatatt beslutet måste omprövas, och vi kan konstatera atl de båda Japanskaterroristerna har utvisats. Jag lycker alltså all detta är rikligt - det villJag understryka. Idetta sammanhang vill Jag fästa kammarens uppmärksamhet på det somjustitieutskottet yttrat och som inrikesuiskottet ställer sig bakom, nämligenall man mäste iaktta stor restriktivitel när del gäller alt ge en terroristfristad i vårt land. Vi menar alltså att reglerna om politisk asyl inte bör få tillämpasfullt ut när det gäller terrorister utan att man mäste vara mera restriktiv.Det har vi med skärpa velat understryka, och inrikesuiskottet ställer sig somsagt bakom uttalandel. MenJag skulle vilja rikta en fråga lill inrikesulskottets talesman. Frågan avservad inrikesutskottet egentligen menar med det tillägg som man har gjort efterinstämmandet i justitieutskottets yttrande. Där säger man all inrikesutskottetinstämmer i dessa uttalanden och vill för egen del endast tillägga att del vidterroristbestämmelsernas tillkomst förutsattes att de inte skullemedföra någon inskränkning i asylrätten, varför utskollet avstyrker ettmotionsyrkande i ärendet. Det kan hända att detta inte innebär någottillbakatagande av det som man sagt, men jag förstår inte riktigt detlogiska i slutsatsen. Enfråga har jag också att ställa till statsrådet , och den gäller vad somhänder med den konstitutionella nödrätten. Vi har i justilieutskottel, ianslutning lill ett ärende som vi avhandlade om militärs medverkan vidstillande av upplopp i samband med arbetskon-flikt m. m., notera alt frågan omden konslilutuinella nödrätlen är föremål för regeringens prövning. Då skullejag vilja fråga statsrådet : Hur ligger del ärendet till nu i regeringen?Vilka åtgärder har man konkret vidtagit för alt lösa problematiken med denkonstitutionella nödrätten? Statsrådetsäger i propositionen att , , och Just harpåbörjat en undersökning rörande behovet av ett vidgat nordiskt samarbete Låtmig då erinra om att så tidigt som väcktes del ett förslag om etl nordiskt samarbete till skydd mot terrordåd. Först inovember 1974 tillsatte departementen en nordisk kommitté, som egendomligt noghöll sitt första sammanträde efter dramat på västtyskaambassaden. Och skriver man som sagt i propositionen att man just harpåbörjat en undersökning rörande behovet av ett vidgat nordiskt samarbete. Jagvill då fråga statsrådet : Man .menar väl ändå från regeringens sida altbehov föreligger? Den saken borde man inte behöva undersöka. Men frågan är närman kan förvänta konkreta åtgärder. Jag anser alt det är brådskande atl denordiska länderna uppträder likartat och försöker stärka skyddet för detnordiska området när det gäller terroraklioner. Tillslut ett par ord om justitieutskottets betänkande omivångsme-delslagstiftningen. Jag tänker här inte ingå i någon diskussion medherr i rörande hans avslagsyrkande på propositionen. Det ärkanske en sak som man frän regeringspartiets sida kommer atl la upp. Men vadangår inlägg har Jag behov av att hålla med honom när han talarom den egendomliga formuleringen i 2 §. Det är riktigt all utskottet inte hartillstyrkt motion, där del frågas varför man använder uttryckethot mot allmän ordning och säkerhet, när man i stället borde använda uttrycketvåld, hot eller tvång för politiska syften. Vi har emellertid menat, och vi harockså skrivit det i betänkandet, att eftersom ivångsmedelslagsliftningen nu ärföremål för översyn i samband med lelefonavlyssningsutredningens arbete och vi har att vänta ettförslag lill våren - och vi dessutom inle känner till all den nuvarandelydelsen har medfört några olägenheter - så har utskottet stannat för attutredningen bör pröva en ändring av lagtexten. Del har vi också velat ge tillkänna. Med del anförda ber jag atl få yrka bifall till vad som hemställts iinrikesulskottets betänkande nr 24 och i jusiiiieuiskoiieis betänkande nr 15. Hen (): I den proposition som vi nu behandlar föreslås omfattande ändringar iutlänningslagen, och i inrikesutskottets betänkande nr 24 har en bred majoritetställt sig bakom propositionens förslag. Endast i tre fall har avvikandemeningar anmälts. Också i motionerna är ändringsförslagen marginella. Inle ensi kommunisternas motion har man gjort några störreinvändningar. Atl man i utskottets betänkande sedan har yrkat avslag påpropositionen återkommer Jag till. De viktigaste ändringarnainnebär i korthet följande: Utlänningarsom inte kan betraktas som politiska flyktingar enligt nu gällande definitionkan, om den nya lagen antas, beredas i värt land om de på grund avpolitiska förhållanden i hemlandet inte vill återvända dit. Endast om delföreligger särskilda skäl skall de vägras uppehållstillstånd. Detta gällerockså utländska krigsvägrare. Man kan säga atl genom lagändringen stadfästerman nu gällande praxis. Möjligheternaför utlänning att överklaga beslut om avlägsnande ur riket förbättrasväsentligt, och sädana beslut skall dessutom kunna preskriberas. Reglerna omfriheisberövande ändras lill utlänningens fördel. Efteransökan kan utlänning få bosätlningstillstånd, sedan han vislats i itvä år. Detta innebär en ökad trygghet när det gäller risken alt bli avlägsnadur landet och likställer honom i många avseenden med svensk medborgare. Bosäilningslillståndelföreslås bli ersatt med permanent uppehållstillstånd, som skall kunna beviljasefter i regel vistelse här. k. lerrorisllagen föresläs i modifierad form bli införd i utlänningslagenoch permanentad. Som sade har justilie-ulskotlel på den punktenavgivit ett yttrande, som har legal till grund för inrikesulskottets förslag.Även andra ändringar har föreslagits, men Jag nöjer mig med att nämna dessa. Låtmig , herr talman, direkt gå över lill de reservationer som är fogade tillinrikesulskottets betänkande och som också finns med i justitieutskottetsbetänkande. Denförsta reservationen är avgiven av , som ansluter sig till sinpartiväns, , reservation i justilieutskottels betänkande. Moiion71 som väckts av ledamöter av kommunisterna lill pågåenderiksmöte har undertecknats av både nuvarande och förutvarande partiledare ochav ; den skall tydligen betraktas som en partimotion, attdöma också av övriga namn. I denna motion framförs inle den uppfattning somhävdas i reservationen. Visst kritiserar man terroristbestämmelserna, menmotionen mynnar ut i de mera begränsade kraven att de särskildaspaningsätgärderna mol misstänkta terrorister som beviljats asyl skall slopasoch alt man inte kritiklöst skall godta uppgifter från utländsk polismakt. Detsenaste kravet kan man instämma i, och efter vad Jag inhämtat prövar man redansådana uppgifter kritiskt och godtar dem icke utan vidare. Dessamotionskrav innebär att kommunisterna accepterar attutlänningslagen förses med instrument för att kunna avlägsna misstänktaterrorister. Ja, man ger t. o. m. propositionen en vänlig klapp för atttillämpningsområdet blivit klarare belyst och de rättsliga betänkligheternadärigenom reducerade. Det ansåg också i sitt anförande här. Vadsom har hänt under utskottsbehandlingen som gjorl att vpk ändrat uppfattningvet inte jag. Vpk yrkar nu emellertid avslag på propositionen. De händelser somutspelats och utspelas ute i världen, bl. a. f n. i , kan väl inle hainverkat på detta sätt, lika litet som de händelser som inträffade i april i åri vårt land - ambassaddramat - bör ha gjort del. De visar i stället att vibehöver det skydd som lerrorisllagen ger genom den avskräckande effekt den har. Delfinns ytterligare en aspekt pä denna fråga. I dagens nyhetsutsändningar harman refererat debatten i engelska underhuset om återinförande av dödsstraff förterrorister. Att föreslå det är en klart reaktionär viljeyttring. Själv tyckerjag atl det gamla ordspråket att det är bättre att stämma i bäcken än i ån härhar giltighet. Låt oss handla så att vi inle riskerar att det i Sverigeinträffar händelser som kan få en debatt att blossa upp om alt även här införadödsstraff Jag tycker alt det är viktigt alt vi har terroristlagen som ettmedel att klara dessa problem. Deändringar som föreslås i terroristlagen genom inarbetande i utlänningslagenär bl. a. följande. Ifortsättningen skall inte bara medlemskap krävas vid en eventuell utvisning;det skall också prövas att den misstänkte vid en individuell prövning bedömssom en säkerhetsrisk. instämmer med såväl föredragandestatsrådet som justitieutskottet i att detta är en klar förbättring. Frågan omavlägsnande av utlänning skall alltså prövas inte enbart med utgångspunkt ihans anknytning till viss organisation utan ocksä på grundval av en bedömningav hans farlighet. Justitieutskottetgör i detta sammanhang en rad klariäggande uttalanden som inrikesutskottetinstämmer i. Vi hävdar att asylrätten inte får inskränkas. in en del av detta i protokollet. Jag tycker alt man borde ta med enpassus före den hon citerade. Utskottet skriver: "Del anförda lederutskottet till den uppfattningen att terrorister inte generellt bör undantas fråntillämpningsområdet för de nya reglerna om asyl ochverkställighetshinder." Vi tycker detta är viktigt, och det är vad vimenar med vårt tillägg. Justilieutskottelsuttalande utmynnar i alt propositionens förslag godtas. Utskottet anser attdet i propositionen görs en rimlig avvägning mellan effektivitets- ochrättssäkerhetssynpunkter. Ettyrkande om viss skärpning av lagreglerna framställs i moiion nr73. Det yrkandet har i utskottet bilrätts av folkparliledamöterna och följtsupp i reservation nr 2 lill inrikesulskottets belänkande nr 24. Enligt denföreslagna lagtexten skall utlännings farlighet ha kommit fram genom vad som ärkänt om hans föregående verksamhet eller del "eljest" föreligger faraalt han här i riket medverkar lill handling som kan anses vara farlig. Det ärordet eljest som man vill ha bort. Reservanterna och motionären befarar att manhär öppnar för en alltför vidsträckt tillämpning och urholkar det personligarekvisitet. Man godtar lagiexten temporärt men vill att regeringen inom ensnar framlid i lämpligt sammanhang skall lägga fram förslag till preciseringav lagiexten. Sammabedömning som gjordes beträffande det motsatta yrkandet i herrLidgards och moiion blir även här aktuell. Man får försöka göraen såvitt möjligt rimlig avvägning mellan effektivitets- ochrättssäkerhetssynpunkter.