prot · FY0923 · 1975-12-31 00:00:00 — Ifallet var förutsättningarna alt kommunen tvingades påböria förskoledelenför all erhålla det förhöjda investeringsbidraget från , ochkommunen räknade med att formella skäl inte skulle hindra den all uppföraintegrerade skolanläggningar med fullt statsbidrag även om de olika stadierna,bl. a. av planeringslekniska skäl, måste uppföras etappvis. När jag log uppden här frågan med statsrådet var det också med utgångspunkt i vad som stårangivet i stalsbidragskungörelsen 5 §. Jag skall citera två meningar. "Byggnadsarbete,för vilket statsbidrag avses skola utgå, må icke igångsättas, innan beslut avskolöverstyrelsen föreligger i statsbidragsfrågan. Om särskilda skäl föreligga,må dock överstyrelsen medge statsbidrag till sådana byggnadsarbeten av mindreomfattning, som igångsatts innan beslut i stalsbidragsfrågan föreligger." Med hänvisning till dettavill jag ställa en följdfråga till statsrådet: Är inte dåliga beredskap för allmöta de här initiativen från kommunerna skäl nog för all statsbidrag till låg-och mellanstadiedelen borde utgå till de berörda kommunerna? Borde inle statsbidragutgå trots att igångsättning skett och med hänvisning till under vilkaförutsättningar de här kommunerna hade att arbeta? Torsdagenden 20 febmari 1975 Omlokalmässig integrering av förskola med låg-och mellanstadieskola Jag tror inte att man kan skylla på någon dålig planering hosskolöverstyrelsen. Det blir stor ryckighel i den rullande femårspla-neringen påskolbyggnadsområdet om man bryter ut en skola som ligger framöver i ramen,kanske inom år två eller tre, tidigarelägger den därför att kommunen villsamplanera den med en förskola. Det måste framstå som klart att detta är ensvårighet när det finns en fast detaljerad planering år . Det kommer attbli bättre i framliden när del inom ramen finns en fri resurs att disponeraöver. Beträffandemöjligheterna alt göra undantag i stalsbidragshänseende för skolbyggnad somredan satts i gång ulan att slaisbidragsbesked lämnats avses, som del står ikungörelsen, mindre byggnationer, t. ex. loaletter för handikappade elever.Men det går naturiiglvis att inge ansökan Omverksamheten vid experimentgymnasiet i om att få del avstatsbidraget trots alt man satt i gång för . Vi skall då behandlaärendet i vanlig ordning. HerrOLSSON i (s): Det är möjligt all statsrådets och mina uppfattningar inte går allförena. Men jag vill bestämt hävda att under åberopande av 5 §statsbidragskungörelsen borde de här berörda kommunerna ha rätt att anhålla omoch också erhålla statsbidrag lill skoldelen i den totala skolanläggningen. Jagvill erinra om att i anslutning till Kungl. Maj:ls proposition 1973:136 omförskolans utbyggnad, vilken i allt väsentligt antogs av den 12december 1973, fattades beslut om extra anordningsbidrag för lokaler därbyggnadsarbetet påböriades före december månads utgång . Inte trodde väldå någon av oss här i att della beslut skulle äventyra statsbidragtill låg- och mellanstadiet. Vi trodde alt synkroniseringen beträffandestatsanslagen skulle fungera på ett bättre sätt än jag tycker har skett. Jagvill därför slutligen än en gång vädja till statsrådet att undersöka om delinte på något sätt går att rätta till delta så att de' kommuner del berör - detär inte så många - kan söka och erhålla det statsbidrag man förväntat sig. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Om verksamheten vid experimentgymnasiet i Fru statsrådet erhöllordet för att besvara (vpk) anmälda fråga, nr 80, och anförde; har frågat mig om jag anser det lämpligt att avbrytaintagningen till elt experimentgymnasium innan fullständig utvärdering skett. Enligtmin mening bör en första förutsättning för all en försöksverksamhet på skolansområde skall medgivas vara att den lokala skolstyrelsen vill bedrivaförsöksverksamheten i fråga. Av detta följer att del i realiteten i första handblir den lokala skolstyrelsen som avgör hur länge en försöksverksamhet skallpågå. Jag utgår från att en konlinueriig insamling avunderiag för utvärdering alltid sker i en försöksverksamhet. Därmed bör detvara möjligt att göra den slutliga utvärderingen i efterhand. (vpk): Jag villtacka statsrådet för svaret på min fråga. Tillkomstenav experimentgymnasiet i härrör från ett s. k. kungabrev där tillståndgavs för experimenigymnasiel alt gå vid sidan om skolstadgan. Man drog ocksåupp en del andra riktlinjer, bl. a. skulle en årlig noggrann utvärdering avverksamheten ske. Envetenskaplig utvärdering har gjorts efter första verksamhetsåret. Därefter harde enda utvärderingar som skett bestått av kortfattade rapporter frånförsöksledare. Debatten om experimentgymnasiet har därför fått slagsida. Förstaverksamhetsåret var med stora problem och detta återspeglas inte minst irapporten från utvärderingen. Efter detta har personal, elever och lärare videxperimentgymnasiet vidtagit åtgärder för att komma till rätta med många av deproblem som fanns i börian och man har även lyckats med della. Men debatten harfortsalt att i stor utsträckning gälla de problem som fanns i börian. Närman nu från experimentgymnasiels sida vill få lill stånd en ordentligutvärdering och en diskussion om utvärderingens resultat och man fortfarandevill ha kvar experimenigymnasiel i fullt arbete så tycker skolmyndigheterna attde vet tillräckligt. Och det man vet tycker man motiverar all skolan läggs ned. Experimenigymnasielkan inle lastas för alt den avsedda utvärderingen uteblivit. Man har intealllid fått förståelse för den otroliga arbetsinsats, arbetsglädje, entusiasmoch framtidstro som visats av såväl elever som lärare vid experimenigymnasiel. Nusäger statsrådet i sitt svar att hon utgår från att en kontinuerlig insamlingav underiag för utvärdering sker i en försöksverksamhet och därför, säger hon,bör det vara möjligt att göra den slutliga utvärderingen i efterhand. Kan jagtolka detta, fru statsråd, på så sätt att statsrådet anser del fullt korrektall man i mol lärares och elevers vilja stryper experimentgymnasietsverksamhet innan fullständig utvärdering skett? Torsdagenden 20 febmari 1975 Omverksamheten vid experimentgymnasiet i När experimentgymnasiet fick sätta i gång som försöksverksamhet skulleförsöksperioden pågå tills vidare, dock längst intill utgången av 1973/74.Efter ansökan från allmänna skolstyrelsen i fick skolan ylleriigareett år på sig all göra en sista intagning. Därefter var man från kommunalt hållinställd på all det hela skulle avslutas. Då menar jag alt del inte finns någonanledning för oss centralt att ha någon annan åsikt. Beträffande utvärderingen har ett fiugotalrapporter översänts lill skolöverstyrelsen.Skolöverstyrelsen har redovisat erfarenheterna av försöksverksamheten bådeI97I och 1974. genomförs en slulvärdering av experimenigymnasiel. Dennautvärdering av skolan kommer alltså till stånd, delvis görs den , och ivarie fall kommer utvärderingen att ske under detta år. (vpk): Jag ber att få tacka för del kompletterande svaret. Jag hoppas attutvärderingen verkligen kommer att kunna ske. I detta sammanhang skulle jagemellertid gärna vilja citera ur en rapport från försöksledaren som hanavgivit så sent som förra årel. Torsdagenden 20 febmari 1975 Om rättatt använda militär personal i krissituationer säger att det har varit ensynneriigen stimulerande uppgift att vara försöksledare videxperimenigymnasiel. Som mest positivt har han upplevt det mänskliga klimatetoch "det goda samarbetet i en skola där många gjort sighörda". Han säger vidare all detta har stärkt honom i hans tilltro lillmöjligheten att i skolan förverkliga läroplanens målsättningar på väsentligapunkter. Försöksledaren finner det beklagligt alt experimentgymnasiet av alltatt döma skall upphöra. Han fortsätter: "Utan en fortsättning i form avnya experimentgymnasier kommer många värdefulla erfarenheter att gå tillspillo." Jagförutsätter alltså att statsrådet tar detta ad notam och försöker att på någotsätt ta till vara de värdefulla erfarenheter som man har fått i . I såfall kanske den experimentverksamhet som har bedrivits i inte harvarit helt utan nytta. Jag tror helt visst att den verksamhet man haft vid experimentgymnasietvarit till nytta. Jag tror att erfarenheterna kan få stor betydelse i denfortsatta försöksverksamheten på gymnasieområdel, som bedrivs inle bara iGöteborg utan i ett stort antal kommuner. Dethar också blivit bekant för mig att man inom harintresse för ylleriigare försöksverksamhet på det gymnasiala stadiet. Mandiskuterar nu en annan typ av försöksverksamhet som alltfort skulle röra justgymnasieskolans inre arbete. Överiäggningenvar härmed slutad. § 12 Om rätt attanvända militär personal i krissituationer Herrjustitieministern erhöll ordet för att besvara iEskilstuna (s) anmälda interpellation, nr 19, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd attmedverka till att det skapas ökad klarhet i fråga om rätlen att använda militärpersonal i en krissituation. Jagär tacksam för att jag genom inlerpellationen har fått tillfälle att rätta lillde missuppfattningar om rättslägel på det här området som förekommer. Närregeringen tog initiativ till att då alltjämt formellt gällandebestämmelser om militär handräckning för stillande av upplopp skulle upphävas,var det grundläggande motivet att det varit en vedertagenuppfattning alt militär personal inte skall användas vid sociala konflikter ochatt de aktuella bestämmelserna därför hade föriorat all aktualitet. Dennauppfattning vann också allmän anslutning vid frågans behandling . Det är polisen som hartill uppgift att upprätthålla allmän ordning Medutgångspunkt i förhållandena i vårt land kan jag inte heller tänka mig någonsituation då inte polisen skulle kunna fullgöra denna uppgift på ett helttillfredsställande sätt. Ivad gäller den rent rättsliga situationen lagändring bör i dellasammanhang slutligen erinras om innebörden av den nya regeringsformen. Degrundläggande medborgerliga fri- och rättigheterna och del skydd som i övrigtdär tillförsäkras medborgarna, t. ex. demon-slralionsrält, rörelsefrihet ochskydd mol att utsättas för påtvingat kroppsligt ingrepp av myndighet, fårenligt uttrycklig föreskrift begränsas endast genom lag. Någon starkarerältsliggaranti än grundlagens skydd i förening med det förhållandet att varjeavvikelse därifrån får beslutas endast av kan jag för min del intetänka mig. Om rättatt använda militär personal i krissituationer HenGUSTAVSSON i (s): Jag ber att få lacka justitieministern för interpellationssvaret, somjag finner helt tillfredsställande. Lika litet som herr statsrådet kan jagtänka mig en situation då inte polisen skulle förmå all i fredstidakrissituationer upprätthålla ordningen på betryggande sätt. Del är hos polisensom för ändamålet erforderliga resurser finns. Vårt militära försvar, somenbart är uppbyggt för att ge oss skydd mot yttre hot, har dem inte. ärinte en följd av hastigt och planlöst tillkommen resurs-och uppgiftsfördelning- tvärtom. Därför kan man möjligen säga all del av utskott och riksdagenbiträdda lagrådsyttrandet av , som innebar att regeringen i kraft avsitt allmänna ansvar för ordningen i samhället hade möjlighet att besluta ommilitär handräckning i krissituation om polisens resurser var otillräckliga,inte var särskilt välformulerat. Vad som avsågs var inle elt krisläge utanmöjligen ett krigsläge. Den oro som kan ha föranletts av den inte alltförlysande skrivningen i första lagutskottets ullålande nr 1969 bör varaundanröjd genom justitieministerns erinran om det starka skydd som grundlagennumera tillförsäkrar medborgarna mot varje kränkning av dessas fri- ochrättigheter. grundlagsfästa skydd ger så stark garanti som kan ges motsamhällets missbruk av maktmedel - det må vara militära eller polisiära. Jagtackar för del bestyrkande härav som herr statsrådet har givit. Hen LOVENBORG (vpk): I i interpellation las en viktig fråga upptill diskussion. Jag finner till skillnad från interpellanten inte svaret helttillfredsställande. kommunisterna har för sin del aktualiseratden här frågan i motionen 718 till årets . Vi nöjer oss inte där medall som efterlysa klarhet. Vi kräver i stället lagförslag somskall omöjliggöra att militär används mol arbetare i arbetskonfiikter ellerliknande. Vihar ingen övertro på lagstiftning. Genom alt ändra vissa lagar tar man varkenbort klassamhället eller statens funktion all organisera och försvara detta.Men demokratiska lagar är alltid ett stöd för de arbetande Omrätt att använda militär personal i krissituationer - uppenbara klasslagar ärlill deras nackdel. Statsrådethänvisar i svaret lill grundlagen. Men kvar står att tolkningen kan görasolika, och att det råder osäkerhet, varför del finns ett behov av precisering.I svaret hänvisas lill grundlagens andra kapitel om grundläggande fri- ochrättigheter, men del ger inget svar på den konkreta frågan och tar inle upp vadsom kan ske i händelse av konflikt. socialdemokrater ansåg i en motion till riksdag all armén haren dubbel uppgift, dels alt värna utåt, dels också att värnaklassamhället inåt. skrev alt armén i vardagslag egentligen gör"tjänst som kapitalets vaktpost mot arbetarna i de sociala striderna".Ingenting har förändrat arméns karaktär och uppgifter. Enlagstiftningsändring av det slag vi föreslagit ändrar inte heller arménskaraktär, men den försvårar att armén kan ulnylfias i sociala konflikter ochden illegaliserar militärens användning mot arbetare. Jagblir inle överraskad om vår hänvisning till Branlings och andras agerande år1912 för ett yrkande, som innehållsmässigt är nära nog identiskt med det viformulerat i vår motion vid detta , besvaras med att situationen nu ärannorlunda, att det demokratiska systemet befästs sedan Branlings tid etc. Härtillär del bara alt dra den enligt vår mening självklara slutsatsen att det intefinns någon anledning all behålla den lucka i vår lagstiftning enligt vilken enanvändning av militär i vårt och kommande decennier kan bli en realitet - somfallet blev i börian av 1930-talel i . Jagtycker nog, herr lalman, att den önskade klarheten inte uppnås genom ettslalsrådsultalande utan snarare genom elt riksdagsbeslut. Härtillfinns det emellertid anledning att återkomma. Jag har dock funnit det angelägetatt redan nu göra dessa understrykande kommentarer. Del är inle lätt att göra lill lags vad man än säger.Men, , kan vi inte vara överens om vissa fakta i den fråga som vidiskuterar, bl. a. all det har inträffat en förändring fr. o. m. den när den nya regeringsformen trädde i kraft? vel ju lika brasom jag all den innebär all regeringen inte kan lägga sig lill med någrabefogenheter ulan alt ha lagstöd för det, dvs. Densituationen förelåg icke när lagrådet avgav sill yttrande, vars innebörd manenligt min uppfattning har missförstått. fanns det ingetlagligt hinder för en regering, som skulle kunna tänka sig det ifrågasattaagerandet i en sådan situation. Jag har hela liden före den 1 januari 1975sagt, att vår regering inte kan länka sig någon situation där militär skullekomma att inkallas för nu ifrågasatt syfte. Men har det också skett en förändring,som svarar mot det som efterlyser. Fr. o. m. i årkrävs del medgivande i form av en lag för alt en regering skallkunna använda militär i sådana situationer som här har nämnts. Någonsådan lag finns ju inle. HenGUSTAVSSON i (s): citerade , och det tycker jag var mycketklokt. Jag hoppas alt fortsätter med de studierna. Det ökarväsentligt hans förutsättningar all komma rätt. sade vid etttillfälle nära alt vad socialdemokratin strävade efter var enarmé som var effektiv till försvar men oduglig lill anfall och lill ingrepp motdel egna landels medborgare. Vi har väl också i vår politik försökt fullföljadenna inriktning. Jag vågar nog därför säga all del inom krigsmakten inle finnsmedel alt fylla sådana syften som här diskuteras, även om lust därtill skullefinnas - och jag försäkrar att någon sådan lust inle finns inom denmeningsriktning som jag företräder. Vadsom egentligen uppkallade mig att begära ordet igen var tolkningen alt herrLövenborg inte skulle vara lika förnöjsam som jag. Jag tycker nog alt det ärtvärtom på den här punkten. Jag begriper inle varför vpk, som partiet gör i sinmotion, kräver en utredning av denna fullt klara fråga. Det är väl bättre attpå det radikala sätt som justitieministern gör säga att militär personal inteskall användas vid sociala konfiikter. Om rättatt använda militär personal i krissituationer HenLÖVENBORG (vpk): Ja, också jag tror, i , all socialdemokraterav kan ha rätt stor nytta av att studera . Men nog om delta. Ingenkan ju förneka att militären slår i ett särskilt lydnadsförhållande lillstatsmakten. beslut att upphäva bestämmelsen om militärinsats vid upplopp har tolkats på olika säll. har tolkat detså att regeringen därmed-givits fullständiga rättigheter att ensam besluta omoch när militära styrkor kan sällas in för ordningens upprätthållande. Manhar alltså tolkat det på det sättet alt bestämmelsen avskaffades men attmöjligheterna finns kvar. Man kan säga som statsrådet att den regering vi hari dag i och för sig innebär en betryggande garanti för att inget missbruk kanske. Men vi kan ju få en annan regering, en borgeriig regering med de moderatasom ledande kraft, och då tycker jag all saken genast kommer i elt annat läge.Del är därför vi har ansett del vara angeläget med ett lagförslag som myckel klarareomöjliggör att militär används mol arbetare som står uppe i en konflikt ellerliknande. är vänlig nog att inte tro den nuvaranderegeringen om så onda anslag, och del får vi vara tacksamma för. Men där finnsden skillnaden efter den , - i den mån man nu ärövertygad om att lagar verkligen kan innebära ett hinder - att om viskulle få en sådan borgerlig regering som säger, så måste denregeringen i lag ha ett mandal från för att kunna använda militär.Del var ju del som efterlystes i olika tidigare diskussioner, bl. a. ,när man sade: Vi tror inte att socialdemokraterna kommer att inkalla militär,men det kan komma en annan regering. har fått det av honom såhäftigt eftertraktade lagliga skyddet. Jagbegärde egentligen ordet för att helt kort säga alt utskottet som behandladefrågan inför ändringen 1968-1969 anslöt sig lill departementschefensuttalande, att del är en vedertagen uppfattning alt militär personal inle skallanvändas vid sociala konflikter och alt bestämmelserna om militär medverkan vidstillande av upplopp har saknat aktualitet. Det kan vara av viktalt erinra om det i den här debatten. HenLÖVENBORG (vpk); Det kanske då också vore angeläget att gör en nytolkning, sedan vi har fått den nya grundlagen. var rikspolisstyrelsenstolkning nämligen den här: "---------------------- riksdagensbeslut måsle enligt mening anses innebära all Kungl. Maj:t,såsom ytterst ansvarig för ordningens upp rätthållande i landet, ensam har att besluta om att under vissa excep förhållanden anlita militär för ordningens upprätthållande---------- ." Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Omsysselsättningsläget i Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för all besvara (vpk) anmälda interpellation, nr 18, och anförde: har frågat mig hur jag bedömer sysselsättningsläget iVästernorrlands län och om regeringen har någon utarbetad plan över omedelbarasåväl som långsiktiga åtgärder för alt komma till rätta med den besvärandearbetslösheten i länet. Underen rad av år har den långsiktiga utvecklingen i varitrelativt ogynnsam. Antalet förvärvsarbetande minskade exempelvis med närmare 7000 personer . Del är en följd framför allt avnedgången inom jord- och skogsbruket. Men även strukturomvandlingen inomskogsindustrin har medverkat lill den ogynnsamma utvecklingen. Mellan 1965 och1970 minskade antalet sysselsatta i jord- och skogsbruket med 6 900 personer. Delär framför allt länets inland som drabbats av den ogynnsamma utvecklingen. Arbetslösheteni länet är liksom i övriga skogslän högre än för riket i genomsnitt. Ijämförelse med föregående år är dock arbetsmarknads- Inom byggsektorn är t. ex. arbetslösheten den lägsta som noteratsunder 1970-lalet. Inom många andra yrkesområden, bl. a. gruppentillverkningsarbete, råder förhållandevis god efterfrågan på yrkeskunnigpersonal. Sysselsättningsproblemen är således koncentrerade till vissabranscher och regioner inom länet samt till vissa grupper av arbetssökande. Delbör framhållas att staten har gjort utomordentligtstora lokaliseringspolitiska insatser i . Genom dessaåtgärder har länet tillförts ca 3 250 nya arbetstillfällen fram t. o. m.december 1974. När pågående investeringar har slutförts beräknas siffran stigatill ca 4 000. Sammanlagt har ca 445 milj. kr. salsals i länet i form avlokaliseringslån och lokaliseringsbidrag. Del innebär att Väsler-norriands länligger i topp när det gäller beviljat lokaliseringsstöd med av dettotala stödbeloppet i landet. Härtill kommer den ytterligaresysselsättningsökning om ca 750 personer som följer med ullokaliseringen avstatlig förvallningsverksamhet m. m. lill länet. Genom investeringsfonderna harockså drygt 300 nya arbetstillfällen tillkommit. Detär regeringens strävan att genom bl. a. fortsatta lokaliseringspolitiskaansträngningar söka skapa ytterligare arbetstillfällen i länet i riktning moten mer differentierad arbetsmarknad. Något behov av generellaarbelsmarknadspolitiska insatser utöver dem som vidtas för alt tryggasysselsättningen för vissa grupper av arbetssökande bedömer jag för dagen inteföreligga. Behovet av ytterligare sådana åtgärder inom bl. a. skogslänen följsdock uppmärksamt av regeringen. Delångsikliga regional- och sysselsällningspolitiska problemen avhandlas i denpågående länsplaneringen. Länsstyrelserna kommer att presentera sina förslagtill länsprogram . Efter remisser till kommuner och fackligaorganisationer redovisas de slutliga länsprogrammen lill departementet den 1juli. På grundval av dessa läggs en departementspromemoria fram före åretsslut. beräknas därefter kunna ta ställning lill regionalpolitikenunder 1976. Hen LORENTZON (vpk): Jag lackar arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Dock saknarsvaret substans; det ger inget konkret att ta på. Frågan gällde ju omregeringen har någon utarbetad plan över omedelbara såväl som långsiktigaåtgärder för all komma till rätta med den besvärande arbetslösheten iVästernorriands län. Här lämnar statsrådet inget svar utan hänvisar bl. a. tillden pågående länsplaneringen och lill att skallkunna ta ställning till regionalpolitiken. Dåjag för något mer än elt år sedan ställde en fråga, liknande den som besvaras , hänvisade arbetsmarknadsministern till all det då skulle tillsättas ensysselsättningsutredning. Något mer konkret fanns det den gången inte all lapå. Och hänvisas lill den pågående länsplaneringen. Varför inle säga som detverkligen förhåller sig, all regeringen inte Torsdagenden 20 febmari 1975 har någon utarbetad planför vare sig omedelbara eller långsikliga åtgärder? I stället ger statsrådetelt visseriigen relativt långt svar, med massor av ord byggda på varandra, menulan att besvara den fråga som är ställd. Ändå har säkerligen denkansliljänsleman som arbetat med svaret uppbjudit all den ambition vederbörandehar varit mäktig med tanke på hur illa lägel är på det område det här är frågaom. Länsplanering ger inga fler jobb. Planering i delta sammanhang ärett felaktigt uttryck, ty i verkligheten är del fråga om en framräkning avsvårigheterna - eller hur illa det kommer att gå om inle kraftfullaarbetsskapande åtgärder vidtas . Delta gäller framför allt Västernorrlandslän. Isvaret säger statsrådet även: "I jämförelse med föregående år är dockarbetsmarknadssituationen väsentligt förbättrad." Så står det faktiskt isvaret - inle endast förbättrad ulan väsentligt förbättrad i Västernorrlandslän. Finnsdel då något verklighetsunderlag för denna skrivning i statsrådets svar? Jaghar varit i kontakt med länsarbetsnämnden i mitt hemlän, ochdär svarar man att man inte alls upplever förhållandena så som statsrådetbeskriver dem i sitt svar här .