prot · FY0952 · 1975-12-31 00:00:00 — 1del sammanhangei - vid höstriksdagen 1973 - höjdes också driftbidragel från Ijuli till . för daghem och 3 250 för fritidshem. Tack vare dessaåtgärder ökade igångsättningen av nya daghems- och friiidshemsbyggen kraftigtunder , nämligen med 14 200 platser för daghemmen och 6 000 plalser förfritidshemmen. Den ökningen harocksä lett lill att socialministern har begärtylleriigare 40 mifi. för bidrag lill anordnandet av förskolor ochfriiidshem /75. För all kommunerna skall få möjlighet allfortlöpande bygga ul daghem och friiidshem har i årets budgelproposilionföreslagils en höjning av anordningsbidraget med . ochvidare föreslås att driftbidraget höjs med . per platsoch år. Utskottetsbetänkande har tidigare citerats i debatten, men jag vill här ändå återge vadutskollet har sagl, nämligen föfiande; "mening är del, i överensstämmelse med vad so-cialminisiern anser, avstörsta vikt all daghemsbyggandei hålls på en forlsatl hög nivå. Detstatliga stödet till anordnandet och till driften av daghem bör därför i dentakt de ekonon-iiska resurserna medger del ytterligare förbättras. Detsann-i-iabör gälla stödet lill kommunernas fri- Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. tidshems verksamhet." Närman bedömer det statliga stödet och de insatser som har gjorts från samhälletssida, sä lycker jag att man också skall beakta de belopp som har utbetalats. Omjag då lar /74 finner jag att anordningsbidragel var 77 milj. kr.,och det beräknades för /75 till 212 milj. kr. Jag finner ocksåatt driftbidragel 1973/74 var 265 milj. kr. och beräknades till 413 mifi. kr.för /75. Sedanhar jag fäst mig vid att man i reservationen 7 av och frökenAndersson i stora delar ansluter sig lill utskottets uppfattning, när utskottetskriver: "Det statliga stödet lill anordnandet och till driften av daghembör därför i den takt de ekonomiska resurserna medger det ytterligareförbättras." Det intressanta är emellertid all i reservationen har manuteslutit orden "i den takt de ekonomiska resurserna medger del".Skall jag tolka del så alt ekonomin inte har så slor betydelse? Utskottetsäger sedan alt man nu inte är beredd att biträda förslag i vissa moiioner omelt beslul om en höjning utöver de belopp som finns i propositionen.Därför begär man alt det möjligt skall framläggas förslag om höjning avbidragen. Men i reservationen 10, som har förstärkts med iBorlänge, begärs att ett förslag till nytt statsbidragssystem för kommunernasbarnomsorg skall "utarbetas skyndsamt-- om möjligt såall ett förslag kan föreläggas Det därfår jag inte riktigt att stämma. Och del stämmer ännu mindre när man läser detbrev som har skickat och som i här citerade. Dädet här talas om utbyggnaden av förskolorna tror jag det finns anledning erinra om all i samband med behandlingen av finansplanen anslöt sig lill en av finansutskotlet föreslagen konjunkturpo litisk beredskapsplan. Denna plan, säger finansutskottet, "bör omfatta dels åtgärder som lar sikte pä all stimulera näringslivets investeringar, dels insatser som gör del möjligl för kommunerna att vidmakthålla och förbättra sin service inom vårdsektorn ". "Inomvårdsektorn", skri ver n-ian vidare, "bör bl. a. fortsatt utbyggnad av barnomsorgen aktua liseras. "har alltså direkt uttalat sig för en utbyggnad av barn omsorgen, och jag är övertygad om all regeringen lar hänsyn lill del när den nu gör de förberedelser som är erforderliga för att beredskaps planen skall kunna sättas i kraft. Föratt skapa förutsättningar för en fortsatt och snabb utbyggnad av daghemmenskall enligt 10 ij förskolelagen i vafie kommun finnas en plan för förskoleverksamheten,och denna plan skall antagas av kommunfullmäktige. Planen skall avse minst femår. Införandet av en allmän förskola för sexåringar får inte medföra attulbyggnaden av förskoleverksamheten för övriga åldersgrupper medförvärvsarbetande eller studerande föräldrar eftersatts. Därför finnsbestämmelsen om en förskoleplan för vafie kommun. Barnstugeuiredningenskrev att med dessa plankrav bör man inte binda några centralt angivna krav påviss ambitionsnivå i utbyggnadslakten. Förskoleplanen bör istället bli föremål för politiska beslul i kommunen. Jag är för min delövertygad om all barnsiugeutredningen innan man gjorde delta ställningslagandeingående diskuterade olika möjligheter att öka takten i utbyggnaden avförskolorna. Det är enkelt alt som man gör i reservation 4 kräva statliganormer för ulbyggnaden av barnomsorgen. Men utredningen valde all föreslå ochriksdagen beslutade att varie kommun skall upprätta förskoleplaner. Del innebäratt man lokalt bestämmer målen, och det ligger väl i linje medsocialdemokraternas slrävan alt föra beslutsfunktionerna nära människorna. Påså sätt kan organisationen, de politiska partierna och de enskilda människornavara med i debatten och skapa opinion för en kraftigt ökad förskoleutbyggnad. Delverkar som om hell tappat tron på de politiska organisationerna, ja,över huvud taget på all organisalioner och enskilda kan driva en opinion. Honkänner lydligen en viss oro för att planerna inte skall innehålla det hon vill.Men utskottet har framhållit alt kravel på planer kommer allmedföra etl bättre underlag för planeringen i kommunerna. Därför menar vi altdel bör vara angelägel att kommunerna här gör kraftfulla insatser. Lagenträder i kraft . Del blir, skriver utskottet, "enangelägen uppgift för regeringen att, sedan samtliga kommuner fastställt sinautbyggnadsplaner för den första femårsperioden, på grundval av socialslyrelsensmaterial eller efiest tillgänglig information utvärdera effekterna av delplankrav som uppställts i lagen och av den höjning av statsbidragen somutskottet tillstyrkt." Viskriver vidare: "Om del därvid visar sig påkallat, bör övervägas huruvidasärskilda åtgärder är nödvändiga för all få till stånd en kraftigare utbyggnadav barnomsorgen." Efter det besked som slalsrådel Aspling här har lämnatär det uppenbart att regeringen noggrant kommer att föfia denna fråga och ta deinitiativ som behövs. Barnstugeutredningensbelänkande "Barns fritid", som gäller utbyggnaden av kommunernasfritidsverksamhet, är ute på remiss. 1 det betänkandet förordas att vafiekommun skall bli skyldig att utarbeta en plan för verksamheten och alt dennaplan skall bli föremål för en san-ilad politisk bedömning. harfått i uppdrag att starta en försöksverksamhet för all pröva uiredningensförslag. Med hänsyn lill alt utredningens förslag remissbehandlas och utskolletflera gånger har understrukit angelägenheten av all vi snabbi får ett förslagom fritidshem och annan fritidsverksamhet menar utskottet all det inte finnsanledning för all nu vidia någon särskild åtgärd. 1reservationen 13 tas upp frågan om bidrag till famifiedaghem, framför allt lillfamifiedaghemsassistenier. 1 höstas behandlade frågan om bidrag tillfamifiedaghemsverksamheten, och det förslag som vi dä tog innebaren utvidgningav bidragsunderlaget. a. kan man nu också räkna in omkostnadsersättning fördagbarnvårdare och den föreskrivna hälsokontrollen av dagbarnvårdare och dennesfamilj. Utskottet anser att denna bestämmelse har varit i kraft under så kortlid - från den Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, m. m. - alt viinte flnner anledning all bifalla den motion som har lämnats. Vi har tidigaresagl att när det gäller delta bidrag lill famifiedaghemmen finns del anledningatt föfia verksamheten och att del eventuellt kan finnas anledning att la uppden till omprövning, men vi menar att den ändå försl måste ha pågått någon tid. Sammaresonemang för utskottet i fråga om reservationen 11, där man vill att bidragetlill friiidshem och famifiedaghem skall knyta an till kommunernasbruiiokoslnader. Här har ulskottet anfört att bidraget inle får vara utformatsä, alt del kan verka lockande för kommunerna att satsa på den ena eller denandra verksamheten, ulan all del skall vara etl bidrag som är neutraltutformat. 1reservationen 12 anhåller man om elt förslag för alt underlätta barntillsynenvid vuxenutbildning. Liknande moiioner har behandlats av såvälhösten 1973 som . Utskottet anser att del kan finnas behov avbarntillsyn inte bara i anslutning till vuxenutbildning ulan också i andrasammanhang, t. ex. om föräldrarna vill della i någon politisk eller fackligverksamhet eller över huvud tagel i någon ideell verksamhet. Vi har menat skulle kunna lösa problemet med den tillfälliga barntillsynen genom attanvända sig av den sociala hemhjälpen eller genom familjedaghemsverksamheten.Jag kan här nämna all delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnorhåller på med en kartläggning av hur de fackliga organisationerna, kommunerna,landstingen och staten ordnar barntillsynen för dem som deltar i kurser ochkonferenser men också för dem som fullgör fackliga och kommunalaförtroendeuppdrag. Jag är övertygad om all delegalionen i del sammanhangetocksä kommer in på den frågan när del gäller vuxenstudier. Det finns, som jagsade, ingenting som hindrar an man använder fa-mifiedaghemsplatser. Mende kommuner som vill göra det har naturligtvis möjlighet att ordna barntillsynockså i dessa sammanhang, och jag vet all i vafie fall elt par kommuner -och - redan nu har avsatt konimunala resurser för justbarntillsyn i samband med vuxenutbildning. Jag ber all få yrka bifalltill vad ulskoltei hemsiälli. Underdella anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Fröken () kortgenmäle: Del är väldigt mycket son-| vi är överens om i ulskotlei. och del harockså framgåit av anförande. Jag sade redan i n-iiilinledningsanförande all jag iir glad över an vi har kunnai uppnä en så relativtslor enighet om behovet av en snabb utbyggnad av barntillsynen. Jag iirsjälvfallet också glad över det ökade statsbidrag son-| föreslås istatsverkspropositionen för barnomsorgen. FruSkantz säger all reservalionerna 7 och 10 inte går ihop. Jag har inie svårt allfå dem alt stämma överens. I reservaiionen 7 säger vi an med hänsyn lill altbarnomsorgen är beräknad ingå som en väsentlig del i den beredskapsplan somskall upprättas har vi avstått från alt ställa något yrkande just . Delviktigaste för mig har varit att få en långsiktig plan för barnomsorgensutbyggnad och för hur den ekonomiskt skall tryggas via ett slörreansvarstagande från statens sida. Sedankommer in pä samma argumeni som i , alt dettaär en fråga, att kommunerna skall falla de politiska besluten och attredan barnstugeutredningen sade del. Jag vel del, men jag tror inte attbarnstugeuiredningen kände till att del skulle bli en kommunalt skaltestopp.Jag håller med om att det är viktigt all besluten fattas sä nära människornasom möjligt. Vi har ofta sagt det, och den plan som vi efterlyser uppfattar jaginte som ell inträng i människornas möjlighet att kommunalt göra sig hörda,ulan den gäller den långsiktiga ulbyggnaden och ekonomiseringen. Utformningenskall självfallet ankomma på kommunerna även i-fortsättningen. Jagbeklagar att vi inte före utskottsbehandlingen fick det besked som statsrådetAspling lämnade här, att han är beredd att vidta lagstiftningsåtgärder om såskulle behövas. 1 sä fall hade vi kanske kunnai enas i utskottet. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, m. m. () kortgenmäle: De krav som har förts fram i reservationerna 11 och 13 skulle, om derealiserades, underlätta för kommunerna att verkligen la sitt ansvar när detgäller barntillsynen - och göra del på ett kvalitativt fullgott säll. Utskottethar bemött dessa önskemål på ell ganska negativt sätt. När del gäller kravet påetl enhetligt statsbidrag lill den kommunala barnomsorgen säger man bara altbidragsbestämmelserna inte får leda till att daghemsulbyggnaden eftersatts. Delär ungefär detsamma som all säga "Goddag - yxskaft". Vad vi velal ärall få garantier för all den fortsatta utbyggnaden av den kommunalabarnomsorgen sker på ett kvalitativt fullgott sätt, alt kommunerna alltsåstimuleras att verkligen tillgodose kvalitetskravet och all de också får ökatstatsbidrag i den mån de verkligen tillgodoser kvalitetskravet. Delhade också varit önskvärt att utskottet sagl någonting om alt statsbidragenlill barnomsorgen bör vara utformade på ell neutralt säll, så att kommunernainte i sin planering i många avseenden tvingas att snegla pä konstruktionen avstatsbidraget. Som jag anförde förut är del sä att en mycket liten del avde totala kostnaderna för småbarnsavdelningarna, t. ex. tvåårsavdelningarna,täcks med statsbidrag. Det kan naturligtvis leda till att en kommun föredrarfamiljedaghem för dessa barn just av statsbidragsskäl. Jag menar attkomn-iunerna inte skall behöva snegla på utformningen av statsbidragen ulan altde i sin planering enbart skall utgå från vad som är barnens bästa. Närdet gäller statsbidraget lill kostnaderna för familjedagshemsas-sistenier sadefru att del förnutit alltför sedan de nya statsbidragen komlill - de trädde i kraft försl . Nr 52 i och för sig en invändning som ofta kan accepteras. Onsdacpnden '"' ' '"' motionerade om detta redan i samband med attpropositionen Q anril 1975 ladesi höstas var att vi hade den uppfattningen att i kostnaderna för denkommunala famifiedaghemsverksamheten ingick som en oupplöslig Ekonomiskt stöd åt delkostnaderna för famifiedaghemsassistenier. Så har sedan visat sig barnfamiljer,m. inte vara fallet. Jag tycker all det finns all anledning att ha enlikformig behandling av kostnaderna förarbetsledaren inom den socialahemhjälpen och arbetsledaren inom familjedaghemsverksamheten. Del är anledningentill våra reservationer på den här punkten. HenROMANUS (fp) kort genmäle; Socialministern böriade dagen med några ganska positiva tongångar närdet gäller den fortsatta ulbyggnaden av barnomsorgen. Visserligen var det mestfråga om allmänt välvilliga ultalanden - de innehöll inga konkreta utfästelser- men man fick ändå intrycket all socialministern var beredd att, utan altinvänta några ytterligare utredningar, när kommunernas planer komin ta upp frågan om vilka åtgärder staten kan behöva vidta i form av en centralplan och i form av nya statsbidragsbestämmelser. Sedanlog lyvärr socialuiskoiieis ordförande lillbaka en del av delta genom althänvisa lill alt resultaten av den kommunalekonomiska ulredningen skallinväntas, och del kan ju ta ganska läng lid. Sedan har beklagligtvis lillbaka ytterligare litet genom alt trycka på att det inte skall varanågra centrala normer eller riktlinjer utan att kommunerna skall ha fullrörelsefrihet. Vi har inle länki oss all man skall lägga några maximigränser påkommunernas daghemsutbyggnad, utan vad vi vill är all det skall vara enminiminivå som kommunerna måste uppfylla. Utskottetstalesmän har i debaiten tagit upp frågan om förhållandena i . Jag hade ingen ylleriigare replik lill i Hus kvarna, men jag kan nu svara i stället, eftersom jag har en känsla av alt det var hon som hade letat rätt på det där tidningsurklippet. Situationen i är den, att när socialdemokraterna hade ledningen i kommunen kom det fram 90 daghemsplalser. När folkpariiel sedan hade ledningen ökade antalet daghemsplalser till nära 800, trots all kostnaderna per plats ökade. All mot bakgrunden av den verkligheten ta upp frågan huruvida var närvarande vid etl informationsmöte eller inte visar hur litet argument man har att komma med. Jag har ingen aning om varför inte någon folkpartist var där, men jag tror all kommunens medborgare är mer befiänla av det faktum att man under lid i ledningen för kommunen fick daghemsplatser, vilket man inte fick . Jag begär inle all skall känna lill della, men om ni lar upp förhållandena i får ni faktiskt också accepiera all fakta kommer fram och inle bara sådana slrunlsaker som vilka som var med på elt 60 möte. Sedanskall jag be att fä ge en komplimang till , som inle är här nu.Han lyckades med att i ett replikskifte med socialutskottets ordförande fåsista ordet i elt meningsutbyte om och . Jag skall inleföra den debaiten vidare, men jag vill noiera alt anser altmoderaterna vill gä fram med lika slor satsning inom famifiepolitiken och närdet gäller ulbyggnaden av barnomsorgen som . Jag hoppas all dessauttalanden ocksä håller - jag skall lägga dem pä minnet så får vise hur myckel de är värda. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. FruLANTZ (vpk) kort genmäle; påpekade att det har vidtagits åtgärder från statens sidaför att trygga barnomsorgen. Det är alldeles rikligt att det har haft en visseffekt. Det har också sagts att regeringen föreslagit vissa ökningar. Det ärockså riktigt, men det som har föreslagils är hell otillräckligt. Effekten av1974 års storlek pä anordningsbidraget borde ha övertygat utskottet omnödvändigheten av att anordningsbidraget även fortsättningsvis bör utgå med . Ulskottetsäger vidare alt "del är vikligt att barnomsorgsulbyggnaden hälls på enfortsatt hög nivå". Det verkar som om utskollet lycker att utbyggnaden ärhög. Jag delar inte den åsikten. Den är i stället uruselt låg. Delvittnar servicenivån pä 8 96 om, eller det faktum all bara 63 000 barn fårplals på daghem, medan 400 000 barn har förvärvsarbelande mödrar. Sedansägs det all förskolelagens krav på upprättande av planer för utbyggnaden avförskoleverksamheten är en milstolpe. Man kan naturligtvis hysa förhoppning omall klart redovisade behov ger en debatt på nivå som i sin tur kanstimulera till en utbyggnad, men många kommuner har redan barnomsorgsplaner ochhar haft diskussioner om ulbyggnaden tidigare utan alt det har lett till någonnämnvärd utbyggnad. Del sägs också alt politiska bedömningar skall göras pågrundval av behovsanalysen. Sådana politiska bedömningar har redan skett. Detär, vill jag hävda, just de här politiska bedömningarna som har lett till attvi har den nuvarande katastrofala situationen på barnomsorgsområdet. FruSkaniz frågade mig huruvida jag har tappat tron på de politiska partierna i denhär frågan. Del vill jag då säga alt det har jag gjort vad beträffar borgerligapartier och socialdemokratiska partiet. Jag kan avslöja all jag har deliagil iHuddinge kommuns arbeie med den här planen, och delta gör alt jag är väldigt pessimistisklill planen. Det arbete på planen som har lagts ned i kommun kommerförmodligen inte alt leda till någon nämnvärt förändrad ulbyggnadsgrad.Dessutom satsar man alltför slor del på famifiedaghemmen. 1974 hade enservicenivå på 11 96 och på 16 96. 1980 kommer man upp till en nivå på 2196. Del är ingen kraftfull satsning. Jag tror inte att vare sig tillfälligaekonomiska stödåtgärder eller allmänna vädjanden till kommunalpolitikerna attprioritera barnomsorgen varaktigt leder till någon verklig utbyggnad. () kortgenmäle: Jag länker inle ge mig in på någon diskussion om förhållandena i förorternatill . Jag bara noterar att förlorat tron på de politiskapartierna. Det är från hennes utgångspunkt Ekonomiskt stöd åt - jag har medmycket stort intresse seu hur man i agerat när barnfamiljer, m. m. detgäller förskoleplanen. Den har sänts ut till inle mindre än 64 remissinstanser:naturligtvis till socialförvaltningens olika avdelningar, lillpersonalorganisationerna, de kommunala nämnderna, politiska partier lokalaorganisationer, FCO;s och TCO;s kommittéer och till huvudmännen för privatalekskolor. Jag vel att ell myckel stort antal organisalioner, bl. a.kvinnoklubbar och sladsdelsföreningar, har yttrat sig, och håller socialacentralnämnden på alt sammanställa de remissvar som kommit in. Tillhösten kommer alt kunna redovisa resultatet av kommunernasförskoleplaner. Då har man verkligen ett underlag, då vet man hur kommunernahar prioriterat ulbyggnaden av daghemmen. Visar del sig att det finns anledningall gripa in så har regeringen genom statsrådet sagt att man är bereddalt ta olika initiativ. Jaglycker kanske att det är litet för tidigt att nu döma ut effekten avförskoleplanen, när man som bäst runt om i alla landets kommuner håller på attbearbeta den. Jag är övertygad om all både de fackliga och de politiskaorganisationerna agerar, men frågan är naturiiglvis hur kraftigt de gör. det.Jag tror emellertid på dem. Detfinns väl ändå elt värde i den kommunala självstyrelsen, alt kommunerna självafår bestämma ulan all alltför mycket styrs centralt. Det har väl ändå kommii inlitet av - skall vi kalla det - en statlig kontroll i och med attförskoleplanerna skall skickas till . När det gäller bidraget till famifiedaghemmen ochlill famifiedaghemsassistenterna har sedan självvarit med om alt godkänna de bestämmelser som utskottet förordar. (vpk) kortgenmäle: Det är enligt min mening fortfarande en illusion att tro attförskolelagen skall leda lill någon nämnvärd utbyggnad. Jag redovisade i etttidigare inlägg att förskoleplanen ulgår frän delvis felaktiga premisser. Manlar i planen inte hänsyn lill det verkliga, latenta och dolda behovet avdaghemsplalser, utan man utgår från en förväntad förvärvsfrekvens. Dennaförväntade förvärvsfrekvens är framräknad pä siffror. Man lar alltsåinte hänsyn till cjen mycket kraftiga ökningen av den förvärvsintensitet försmäbarnsmödrar som skett efter 1970. Vidarefinns del en del andra beräkningssätl i planen som ocksä gör alt man måsteställa sig mycket tveksam. Jag tycker alt man borde kunna uttalasig för kraftfulla åtgärder på barnomsorgens område. Den reservation som vpkstöder borde vinna kammarens bifall. Jag tror inle att vi klarar en utbyggdbarnomsorg ulan lagstiftning och ulan all göra en rejäl koslnadsomfördelningmellan stal och kommun. Fröken () kortgenmäle: säger att del är för tidigt all döma ul effekten av deförskoleplaner som kommunerna har gjort upp och som f n. är ute på remiss. Dethar vi inle heller gjort. Alt vi har väckt denna fråga nu beror på att vikänner lill kommunernas ekonomiska situation. Vi vill inle heller ta ifrån kommunernanågon bestämmanderätt. Men det är väl en chimär all säga all kommunerna skallfå rätt att bestämma om delta när man vel att de saknar ekonomiska resurser attgenomföra planerna i förhållande lill den ambitionsnivå som jag är säker på attflertalet komr-nuner har. Del är dessa bägge saker som vi har velal segemensamt i vår reservalion. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, m. m. FruTROEDSSON (m) kort genmäle; Jag tror att missuppfattade mitt inlägg. Jag godkände intealt utskottet inle ville vidga de stalsbidragsberälligade kostnaderna därföratt sä förflutit sedan nya skallebidragsbe-stämmelser infördes förfamifiedaghemmen. Jag menade alt det normalt kan ligga någonting i all manskall avvakta en lid innan ylleriigare förändringar görs. Men i det här falletvar del nog en miss, kanske från regeringens sida eller i vafie fall frånutskottets sida, att man inte redan från börian lät kostnaderna förfamifiedaghemsassistenterna ingå i sialsbidragsunderlaget. Därför är delangeläget all man rättar till della så fort som möjligt. FruSKANTZ (s) kort genmäle; Jag skulle vifia säga lill alt del är ju ungefär dettasom utskottet har sagt. Vi menar att man bör pröva del här bidraget i variefall etl par år innan man gör några ändringar. Redan från i årskedde det ändå en viss utvidgning när det gällde grunden för bidrag. Flera lalare har kommii in på frågan om kommunernasekonomi och deras möjlighel all la ut skatt. Men antingen det gällerbarnomsorg, färdfiänst, social hemhjälp eller vad det kan vara så är det juändå en fråga om hur man prioriterar i kommunerna. Del är där jag menar all delbetyder väldigt mycket att man är aktiv i den egna kommunen och inte bararesonerar som så alt får vi statsbidrag skall det bli så mycket bättre. Fm (); Barnbehöver vuxna för sin trygghet och utveckling. En god barnomsorg är avavgörande betydelse för barnet och dess utveckling. Vuxna ocherfarenhetsmässigt framför allt kvinnorna behöver trygghet för sina barn föralt kunna fungera utan ständig oro för hur del går för barnen, om de klarar signär de är litet krassliga. när de kommer hem från skolan eller när arbetsdageni skolan varit extra jobbig. Nr 52 Samhället får alltmer ökat ansvar för barnen och det bör lika Onsdaeenden '''' ° ' ' °" skolan få avgöras av den enskilda kommunen i 9 anril 1975 vilkenutsträckning barnen skall fä plals i den kommunala barnomsorgen