prot · FY0994 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagvet att somliga säger att sådana här tal och motioner skadar i stället för atthjälpa, men kristna människor i dessa länder har sagt all del inle är så.Meningsyttringar är inte utan verkan. Kyrkornas väridsråd har t. ex. gjort envädjan för den här mannen liksom för andra, och det har hänt en gäng, när denbaptistiska världsalliansen riktade en appell lill de styrande i del härlandel, all 50 av de fångna blev frigivna. Jag tror därför all etl kraftfulltagerande frän den fria väriden och från en demokrati inle är meningslöst. Mensamtidigt finns naturligtvis också SvenskainiUativ på de mänskliga rättigheternas område 15 prolokoll 1975. Svenskainitiativ på de mänskliga rättigheternas område tvivel på det hos mig. Jagskall bara erinra om en debatt bland många som jag varit åhörare till ellerdeltagare i sedan jag kom till . Del var 1967 , när vi taladei samma fråga. Jag citerade då: "Vi kan inte annat än fördöma alla formerav förföfielse mot oliklänkande i vilket land det än sker." Citatet ärhämtat från ledaren av världens mäktigaste diktaturstat, som då firade50-årsjubileum av sin tillblivelse. Alltså: "Vi kan inte annat än fördömaalla former av förföfielse mot oliktänkande i vilket land det än sker" - iSydafrika, eller i , om det skulle finnas här - men i sitt eget land harman ingen förståelse för oliktänkande! Det måste vara ett oerhört hyckleri. Ochdet som gällde gäller . Jagskall inle trötta kammaren länge - även om älgjaklen inte är det enda som färta tid - med att föredraga excellensen svar på en fråga avherr i Skärstad. Jag tycker detvar ett bra svar, och jag tycker ännu alt det är etl bra svar att hänvisa tillde mänskliga rättigheterna. Excellensen slutar sitt svar med att peka på att iFN:s tredje utskott har diskuterats ell förslag lill en konvention rörandeeliminering av alla former av religiös ofördragsamhet, os". Det har gått sedandess - och ingenting har skett. Sedanriillegången mot Vins avslutats skrev den dömde kristne ledarensmor etl brev om rättegången i , vilket jag har hafl möjlighel all la delav genom Slaviska missionen. Del ärell gripande dokument. Inle heller del skalljag läsa upp här, men om det är någon som är intresserad av att ta del av del,kan jag förmedla detta. Detär ändå mitl hopp alt sådana här grova brott mot mänsklig integritet och motvåra djupaste demokratiska principer till slut skall komma så niånga människoratt reagera att det mäste bli en ändring. Jagskall i det sammanhanget också passa på att säga att det finns få saker som hargripit mig sä djupt som när en liten pojke föll i en gränsflod för sedanoch fick drunkna, under det au företrädare för en stat som också talar högt omdemokrati stod och såg på utan att göra någonting för att rädda honom. Detär kanske meningslöst att lägga en blomma pä en okänd soldats grav, men det härlilla talet vid den här sena timmen vill ändå vara en hälsning till denne mansom nu senast har dömts och till hans otaliga medfångar och martyrer utan namn.Det är en erinran i ett demokratiskt lands pariament om alla dem som mist sinamänskliga rättigheter, alla dessa som är offer för omänsklig grymhet ochmeningslöst förtryck, dem som ligger i massgravar sedan de slitits frånfamifier, arbeie och församlingar och avrättats abrupt eller långsamt slititsihjäl i arbetsläger i. avlägsna deportalionsorter och om dem som ännu lever därborta och kanske väntar på att frihetens timme skall slå. Jagkommer inle att begära ekonomiska sanktioner mol den här nationen. Jag troratt vi skall samarbeta och ha handel med del rike det Jag har respektför folket där - det finns mycket hos det folket Nr 94 somär imponerande och varmt. Det fruktansvärda är att det har kommit Onsdaeenden i händerna på en doktrin,på förbrytare av det här slaget. Idetta anförande instämde herrar Böriesson i (c), (),i Skärstad (c), Henmark (fp), Raneskog (c). Hylländer (fp) ochNordgren (m). HenGÖRANSSON (s): Samtliga de motionsyrkanden som behandlas i utrikesutskotletsbetänkande nr II tar upp frågor som rör förtryck, diskrimineringoch sociala orättvisor mot människor i hela vår värid. i Agnas harhär givil ett vittnesbörd om hur människor kan förföfias i andra länder. Säkertskulle var och en av oss kunna hålla liknande betraktelser som iAgnas, Vigör allt detta med utgångspunkt i den syn som vi i en modern rättsstat har, attmänniskovärdet skall aktas högre än vad som sker i mänga andra länder. Jag troratt alla kan hälla med om all internationellt sett är det endast ett fåtalländer som har vår grundinställning lill människovärdet. Det visar inte minstde av 1966 godkända konventionerna om de mänskliga rättigheterna.Vi kan , lio år senare, konstatera att endast 30 stater har ratificerat dekonventioner som då godkändes och endast tio stater har anslutit sig till detfakultativa protokollet till konventionen om medborgerliga och politiskarättigheter. Naturligtvis har vårl eget land ratificerat dessa konventioner. Utskottetutgår från alt vi frän svensk sida även aktivt skall bådebilateralt och multilateralt driva dessa frågor precis som vi gjort hittills.Även om vi vet att resultatet hillills har varil klent får vi inte förtröttas ivårt arbete för dessa frågor som rör mänskligheten och människornas rätt attleva. Jagkan, herr talman, inte finna att molionärerna och utskottet har frän varandraavvikande meningar. Motionärernas åsikter stämmer också överens med detinternationella arbete som vi bedriver i dessa frågor. Jag ber med detta att fåyrka bifall till vad utskottet hemställt. Med delta anförande, under vilket herr lalmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar, var överiäggningen slutad. § 8 tillrepubliken parlament Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 12 medanledning av propositionen 1975:85 angående tilläggsstat till riksstatenför /75, i vad avser verksamhetsområde,jämte motioner. 1propositionen 1975:85, bilaga 2, hade föreslagits att lill gåva till republikenMaltas pariament på tilläggsslal III till riksstaten för /75anvisades etl reservationsanslag av , Idelta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:2049av m, fl, (m), vari hemställts att skulle avslääskandet i propositionen 1975:85, bilaga 2, om gåva till republiken , samt 1975:2094av m, fl, (c, fp), vari hemställts att beslutade avsläi propositionen 1975:85 föreslagen gåva om , lill republiken . attriksdagen med bifall till propositionen 1975:85 och med avslag på motionerna1975:2049 och 1975:2094 till till republiken pätilläggsslal III lill riksslaten för /75 anvisade etlreservationsanslag av . Reservalion hade avgivits av herrar ()och () som ansett att utskottet bort hemställa att med bifall till motionerna 2049 och2094 skulle avslä förslaget i propositionen 1975:85 bilaga 2 öm gåva tillrepubliken . Hen (): 1 propositionen 85 konstateras, att räknas till Europasfattigaste länder. Det påpekas också alt alltsedan 1964blev en självständig stat har strävat efter att hävda landets oberoende och attskapa en grundval för en självständig ekonomi. Jag vill på intel sätt bestridaatt denna beskrivning av den lilla republikens politiska och ekonomiskasituation är riktig. Del är, såvitt jag vet, en riktig skildring, och det finnsall anledning all önska republiken framgång såväl när det gällerbevarandet av sitt oberoende som stabiliseringen av ekonomin och stärkandet avdemokratin. Ipropositionen föresläs att som gåva till skall ge . Sommotiv för gåvan anför statsrådet att "en svensk gåva till landelsparlament finner jag ligga i linje med traditionella stöd för nationellaoberoendesträvanden och för befästandet av en demokratisk samhällsutveckling".Det låter ju vackert. Men sävitt mig är bekant så är varken landets oberoendeeller dess demokratiska samhällsutveckling f n. hotad, och skulle de verkligenvara det förefaller det minst sagl märkligt om den svenska insatsen med 700 000kr. skulle kunna vara ett stöd i försvaret mot yttre hot eller hot inifrån. De700 är ju dessutom enligl förslaget avsedda lill möbelinredningför parlamentets plenisal i Valeita - en möbelinredning som i och för sig kanvara motiverad. Det lär vara en dålig möbeluppsättning man har där - och kanske inte bara idet parlamentet. Men en möbelinredning förefaller vara ett egendomligt medel ikampen för att, som propositionen säger, befästa en demokratisksamhällsutveckling. Tillsaken hör dessutom, herr talman, att gåvan från börian var av betydligt störreomfattning, närmare bestämt i storleksordningen 2 mifi. Beloppet har,såvitt mig är bekant, sedan successivt reducerats under de gångna veckorna.Därvid har, såvitt jag vet, såväl stats- och utrikesministern som partiledarnavarit invecklade i diskussioner. Motivenför regeringsförslaget är således något egendomliga, och gåvans karaktär ärinte heller av traditionell art, varför vi moderater har yrkat avslag påpropositionen. Det visade sig ju också att en rad ledamöter från folkpariieloch yrkade avslag med i stort sett samma motivering som anfördes i denav väckta motionen. Det är kanske något förvånande att dessakrav inte har föfits upp av andra än i utskottet. I stället har manpå fem rader i utskottsmajoritelens skrivning utan molivering men delvis medavståndslagande frän proposilionsskrivningen "med hänsyn tillomständigheterna" ändå beslutat tillstyrka proposiiionen och därmed alltsåavstyrkt motionerna. Detskulle nalurliglvis vara av etl visst värde om någon representant fränutskottsmajoriteten, som alltså inle lill alla delar instämmer i propositionen,här talade om i vilken utsträckning man inte instämmer. Det vore ävenintressant att fä veta vilka "speciella omständigheter" det är somman har tagit hänsyn till när man ändå tillstyrker propositionen. Del skulle säkert finnas mera att säga om delta, men vid denna senatimme skall jag inte göra mer än yrka bifall lill den reservalion som harfogats lill utskottels betänkande och som bär och mitt namn. Jagvill upprepa att det givetvis inte är någon som reser någon invändning mot enmöbelgåva som sådan till . Vad som alltså förbryllar är storleksordningenlika väl som omständigheterna. Hen (): Det är kanske ett något egendomligt ärende vi har all behandla iriksdagen denna natt. Propositionenmotiverar förslaget om det här anslaget pä . till en möbelgäva tillMalta med att har strävat efter all hävda landets nationella oberoende.Det gäller ju ett område som alltmer kommer alt dras in i stormaktspolitiken.Och har vädjat om delta bidrag bl. a. med hänvisning till sin samhörighetmed den väsleriändska kulturkretsen. Det är uppenbart för envar ätt det ärväldigt svårt att finna något samband mellan de motiveringar som anförs imotionen och del förslag som läggs fram i motionen om bidrag till möbleringenav . Jagkan inte heller uppfatta utskottets skrivning på annat sätt än som ettavståndstagande från de motiveringar som finns i propositionen, och jag tror nog attutskottsmajoritens formulering får betraktas som en ganska skarp reprimandsåväl till statsministern som till utrikesministern för deras sätt atthandlägga den här frägan. Utskottet har ändå velat bifalla förslaget "medhänsyn till omständigheterna i detta fall", som till republiken detsäger. Det har redan tidigare från denna talarstol efteriysts vilka om-Maltasparlament sländigheter ulskottet har tagit hänsyn till, och eftersom de inteanges i betänkandet är det kanske tillåtet att spekulera litet grand i vilka omständigheternakan vara. Manfär onekligen uppfattningen att huvudmotivet till att utskottet har velatbifalla förslaget trots att det inte delar motiveringen, i varie fall inte ialla delar, är att utskottet velat rädda ansiktet pä ledande företrädare förvårt land som kanske har varit litet för frikostiga med att ge löften. Jag hari och för sig förståelse för utskottsmajoritetens ambition alt i dettasammanhang rädda vad som räddas kan och undvika alltför pinsamma situationer pådet internationella fältet. Men jag tycker ändå inte att bör låtabinda sig av. regeringsföreträdare pä det sättet. Det måste vara sakalt ta ställning till vilka anslag som skall ges till främmande länder ochvilka former biståndsätgärderna skall ha. Vi har nog alla varit med om att inågot utskott göra hårda prioriteringar av belopp i den här siorleksordningen.Även om summan inle är så enorml slor är den lillräckligl slor för att intelättvindigt bli föremål för generös löftesgivning. Detkan finnas mänga anledningar lill att siödja ett land som , men det mäslevara mycket lätt att hitta bättre sätt att siödja ekonomiska ulvecklingoch strävan efler en oberoende politik än att ge bidrag till parlamentetsmöblering. Jag är i och för sig den förste att anse det värdefullt förpariamentariker att ha goda möbler, bekväma omständigheter och en vacker mifiöatt arbeta i, men trots delta är det uppenbart att svenska biståndsinsatser -det här måste ses som en biståndsinsats även om det inte går viabiståndsanslaget - bör ha en annan form än den som föreslagits. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till den reservation som har fogats tillutskottsbetänkandet. Idetta anförande instämde () och i (c) samtherr i (fp). Hen (): Både och har fäst sig vid någraformuleringar i utskottets skrivning. Depåpekar att vi "med hänsyn till svårigheterna i detta fall" hartill-möiesgäii iiroposilionens krav och spekulerar också i varför vi har gjortdet. tror att formuleringen är en skarp reprimand tillstatsministern och regeringen i övrigt och spekulerar i att vi är i färd medatt rädda ansiktet på regeringen genom att tillmötesgå propositionens förslagoch leverera den här skrivningen. Delär ingalunda pä det sättet. Vi har velat hugfästa en högtidlighet genom att geMalta en gåva. har önskat en möblering till sitt pariament, och det ärdet önskemålet vi tillmötesgår. Moderaternaskriver i sin motion att de vill ge en gåva av mer vanligt slag. De avvisaralltså inte tanken pä att ge en gåva. Vi har i utskottet gång efter annanfrågat : Vad vill ni ge i stället? Vi får inget svar av dem, om detär kristallkronor eller kaffeserviser eller vad del kan vara har vi inte fältklart för oss. Men de är inle nöjda med alt vi skall ge en bättreutrustning till sitt parlament. Attskrivningen blivit pä det här sättet är väl ett uttryck för det parlamentariskaläget i det här huset, där de borgeriiga var ovilliga att över huvud tagettillmötesgå propositionen. Man trodde väl att man skulle kunna ge regeringen enklackspark i förbifarten och för att undvika en lottning i ett sådant härärende är den här skrivningen en kompromiss-produkt, som resulterar i all ävenSverige kan della bland de länder som vill ge en gåva. Mansäger i motion framför allt att det är en märklig gåva. Då villjag erinra kammarens ledamöter om att jag fäll en förteckning fränutrikesdepartementet pä de länder som givit gåvor och på vad slags gåvor mangivit, och den visar all det ingalunda är någon märklig gåva givit. Denhär sammanställningen, som är gjord av svenska ambassaden i , är någramånader gammal - del har kommit flera förteckningar - och den upptarföfiande gåvor: har givit anslag till en musikskola och anslag tillskogsprojekt. har bevifiat 1 mifion dollar i räntefria lån, 7 500kanadensiska dollar för industrikampanj. har givit 500 000 danskakronor till teknisk utrustning samt en donation av avelsfår, baggar och tackor.Tyska hargivil medel till teknisk assistans, ett anslag pä 3miljoner . Man har även givit jordbruksredskap, transportfordon, drivhus,polisutrustning, palrullbåtar, utrustning för radio, böcker ochaudiovisuella hjälpmedel. har givit materiel som kan underlättatelekommunikationerna, ve-lesändningar, 15 mifioner francs i län och 30mifioner i kommersiella krediter. har givit citrusträd, utrustning fören handelsskola, vete, polisutrustning och radioutrustning. har giviträntefria län. har givit maskinverktyg. har givit trä ochmaskiner, medicinsk utrustning och borrverktyg. har givit 500 000 norskakronor. har givit en donation i citrusträd och möbler till officiellbyggnad. har givit utrustning till en handelsskola. har givit vetenskapligutrustning för undervisningsdepartemenlet. har givit trädplantor. NyaZeeland har givit mjölkprodukter. har givit trädplantor, anslag tillrestaurering av hisloriska byggnader och böcker. har givit livsmedel, 2mifioner dollar i överskoiisulrustning och 5 mifioner i räntefria lån.Sovjetunionen har givit trädplantor. Delta är alltså en provkatalog på de gåvorsom givils, och i det här Nr 94 sammanhanget blir den svenska leveransen av bänkar till par- Onsdaeen den lamentingalunda någon märklig eller unik gåva. 28 mai 1975 ''''' "" " skrivning vi gjorde föreställt oss att vi skulle ha --------------- kunnatbli eniga, att del skulle vara glada givare i det svenska parlamentet republiken somställde upp bland andra glada givare och alt vi skulle slippa få dessa Maltasparlament sura, beska och ovilliga kommentarer, som avgivits frän talarstolenalldeles . Vi gör naturligtvis inte svensk utrikespolitik några fiänstermed sådana småskurna aktioner som det här är fråga om. Det utrikespolitiskaumgänget blir inte bättre av att man törs ge sig på de mycket små länderna. Detär dessa smä länders ansträngningar att upprätthålla en demokrati som vi på dethär sättet velat visa vår uppskattning för från svenskt håll. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan. HenWIJKMAN (m): Ju längre uppräkning blev av olika gåvor från olika ländertill , desto orimligare framstod vär egen möbelgäva. Var och varannan avde gåvor som räknade upp var ju vettiga, rimliga saker som verkligenskulle hjälpa det här fatliga landel lill snabbare ulveckling. Det var utsäde,slöd lill ell skogsprojekl, teknisk utrustning, baggar och tackor -ja, deförökar sig ju ocksä - det var teknisk assistans, telekommunikationsutrustningosv. Detär inte det att vi skulle vara "sura givare" eller dåliga givare,ulan det är gåvans art och över huvud taget omständigheterna det är fråga om. Sedansäger alt ulskottsbelänkandet är en typisk kompro-missprodukt och attni inte har menat att ge regeringen en klackspark. Del var sä sig. Men vad menar ni dä med de här formuleringarna? Bäde och jag bad ju om en förklaring pä de här någotunderliga formuleringarna, men vi har inte fäll någon. Sanningenär den, , att inte skall bindas upp på det här sältel. Jaghåller helt med . Del kanske inle skulle skada alt densocialdemokratiska regeringen, och för den delen även det socialdemokratiskapartiel, en och annan gäng tänkte över den situation ni befinner er i. Det ärinte en majoritetsställning. Man fär vara litet mer försiktig när man lovar utgåvor vilt och brett. Från börian var gåvan inte av storleksordningen 700 000,som är del belopp vi diskuterar , utan betydligt slörre. Jag upprepar: Delär inte njugghet gentemot , som är ett litet fattigt land, del äromfattningen och arten av gåvan som gör att vi protesterar. sade att vifrämst har fäst oss vid vissa formuleringar i betänkandet. Nej, vi har i reservationen fäst oss vid gåvan och omstän digheterna kring gåvan. Högtidlighet eller inte, , jag tror vi kan vara överens om - åtminstone utanför den här kammaren - alt detta 224 är en ganska olycklig incident. Så här skall delinle gå till. Jag begärde replik innan kom med sin utomordentligaexemplifiering på vilka gåvor andra länder har kommit med. Sedanskall jag bara konstatera att ingen kan ju argumentera bättre för reservationenän vad gör. Jag vill bara rikta ett varmt tack till för atthan på detta sätt har visat hur man kan ge vettiga gåvor till ett land somMalta, gåvor som på ett aktivt sätt bidrar till landets ekonomiska utveckling.Det var ju synd att man inte tittade p;i den här lislan med dessa fina exempelinnan man lade fram propositionen, I så fall hade vi kanske kunnat fä enproposition, som vi hade kunnat bifalla och bifalla med glädje. HerrPALM (s): frågar varför vi har gjort dessa formuleringar iutskottets skrivning. De är priset för att vi skulle bli någorlunda eniga iskrivningen. De var villkoret för att och skulle gä loss urmoderaternas omfamning. Sedansäger att man enligt motion ville att vi skulle ge engåva som i dylika sammanhang är av mer vanlig karaktär. Jag har ett par tregånger frågat i utskottet vad de ville ge i stället, men jag harinte fått något svar. De har inte haft ett enda uppslag att ge. är mantacksam när jag här står och läser från den lista som vi har fått frånRomambassaden och som talar om vad andra länder har givit. När man går tillattack mot gåvans karaktär borde man ha kläckt ur sig något annat uppslag somvi hade kunnat ta upp. Det har alltså inte skett. Herrförste vice talmannen (): Att utskottets skrivning aren kompromissprodukt framgår nästan avtexten. Det har också understrukit. Men då lycker jag att det ärganska olämpligt att gör självständiga tolkningar av texten. Det ståri betänkandet att endast undantagsvis bör utlova gåvor av föreslagenart till ett annat land. Vad som slår gäller både för den tid som har varit ochför tid som kommer. Vidare slår det i betänkandet: "Med hänsyn tillomständigheterna i detta fall och utan alt till alladelar instämma i propositionens ordalydelse ," Det gäller lika mycket, ochvi andra som är med i utskottet undanber oss nägra speciella tolkningar frånherr . Med hänsyn till de speciella omständigheter somförevarit står jag bakom utrikesutskottets betänkande och ber att få yrkabifall till ulskollels hemställan. Hen (): säger att vi inte har presenterat något förslag om en annangåva. Det var inte vår uppgift. Vi fick efter mycket om och men ett nedbantatregeringsförslag om de . är inte vär sak att sittai utskottet och diskutera utfästelsen om den här gåvan. Vi.har sagt fleragånger i utskottet: En möbelgåva, all right, men för en hell annan summapengar, alltså etl mycket mindre belopp. Debatten mellan hen och henBengtson skall jag inte lägga mig i. Men apropå famn vill jaguttrycka förhoppningen att fler låter sig omfamnas, eftersom det är så svårtatt nå enighet om vad man menar med den s. k. kompromisslinjen. HenPALM (s): Socialdemokraterna var beredda att la proposiiionen utan några somhelst kommenlarer, men det blev en läng diskussion om dessa formuleringar. Detkänner de lill som var med i sammanhanget. Sedanhör det till saken - jag har sagt det förut - att har begärtden här .möbeluppsättningen. Jag tycker att det är rimligt att tillmötesgådetta önskemål. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner,gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrGranstedt begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat:- Ja - 206 . Nej- 84 Avstår - . Nr 13 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Nr 13 med anledning avpropositionen 1975:59 om 1976 års verksamhelsbudgel för det nordiskakultursamarbetet m. m. Nr 14 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 21 angående verkställd granskning avförvaltningen av Stiftelsen . Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 10 Godkännande av avtal om verksamheten vid Godkännandeav avtal om verksamheten vid Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 22med anledning av propositionen 1975:105 om godkännande av avtal om verksamhetenvid jämte motion. HerrWACHTMEISTER i (m): Jag tar inte till orda i denna fråga för att plädera för min motionutan fastmer för att anlägga några principiella synpunkler påutskollsbetänkandet.