prot · FZ0920 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:20 §1 Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. §2 Upplästes följande till kammanre inkomna skrivelse: Dåjag nu uppnått den i ersällningssladgan för ledamöter angivnapensionsåldern anhåller Jag om entledigande från mitt uppdrag att vara ledamotav rik.sdagen fr. o. m. . Meddelandeom tidpunkt för besvarande av interpellation 1975/76:6 om en exlra bolagsskatt Dennaframställning bifölls av kammaren. §3 Meddelande om tidpunkt för besvarande av interpellation 1975/76:6 om en extrabolagsskatt Jag vill härmed meddela kammaren atl jag varit förhindrad atl besvaraherr i Bodänge interpellation angående extra bolagsskatt inom denstipulerade fyraveckorsperioden. Jag avser atl besvara . §4 Föredrogs och hänvisades Propositioner 1975/76:23lill konsiiiutionsutskoltet /76:35-38 till kuhurutskotlet /76:40 lillskatteutskoiiet /76:55 lill konsiiluiionsulskotlel 1975/76:69 lillsocialulskoilel 1975/76:74 lill skaiieuiskoliei § 5 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:38 lillnäringsulskoliel 1975/76:39 tillskaiieuiskoliei 1975/76:40 lillfinansuiskotiel 1975/76:41-43 lillsocialförsäkringsutskottet 1975/76:44 tillsocialulskoilel 1975/76:45 lill Jusiiiieulskoilei 1975/76:21 med anledning av motion om översyn avreglerna om ansvar för beljugande av myndighet 1975/76:6 med anledning av motionerom upphävande avbrottsbalkens bestämmelse om beljugande av myndighel 1975/76:1 med anledning avmotion om särskild ekonomisk information i riksdagsärenden rörandeutökade uppgifter för primärkommun och landstingskommun1975/76:2 med anledning av motion om statlig planering Kammarenbiföll vad utskotten i dessa beiänkanden hemställt. § 7 Denekonomisk-politiska målsättningen Föredrogs finansutskottets betänkande 1975/76:3 medanledning av motion om den ekonomisk-politiska målsättningen. HerrOLOF i (c): I del härbeiänkandet behandlas egentligen tre olika saker med inbördessamband: En annan utformning än den nuvarande avbruttonationalprodukten, En begäran all den ekonomiska långtidsutredningenskall närmare belysa de välfärdspolitiska avvägningar och restriktioner som krävsvid formuleringen av de ekonomisk-politiska målsättningarna, Ett förslag att man redan nu skall ange derestriktioner som jag antar att vi är överens om när det gällermålformuleringen "snabb ekonomisk tillväxt", nämligen alt den börske utan resursförstöring eller utslagning av människor i arbetslivet. Målsättningsdiskussionenbör egentligen knytas till finansplanen eller kompletteringspropositionen, sådet kravet är i och för sig överspelai vid det hiir laget. Men jag noterar medintresse alt utskottet delar min uppfattning att den ekonomiska tillväxten -som vi mäter den f n. genom bruttonationalprodukten - kan, om den drivs förlångl, innebära utslagning av arbetskraft eller försämring av den regionalaresursbalansen. Så tolkar jag den sista meningen i utskottets betänkande. Detärett medgivande som egentligen borde innebära alt finansutskottet i framtidenmer än analyserar målsättningsformuleringarna och de restrik- tioner som finns inbyggdai dessa - bl. a. med utgångspunkt i resurser som miljö och människor. Samtidigttycker jag nog att utskottet i dess helhet liksom mina partikamrater i sillsärskilda yttrande borde ha kunnat formulera sig rakt på sak. Det framhålls ideras särskilda yttrande bl. a. att tillväxtmålsättningen måste förenas medkrav på hushållning med naturresurserna och sociala bedömningar av verkningarpå arbetsmarknaden. Beträffandedet andra kravet i molionen, en rensad BNP-beräkning, hänvisar utskottet tillpågående arbete inom och , . Naturligtvis är det arbete som där utförs viktigt. Men delinnebär inle, som jag ser det, alt det inte också vore mycket inlressanl allanalysera BNP från våra politiska värderingar för att se om vi kan bli eniga omen rimligare målsättning för tillväxten och för den ekonomiska politiken, därman inle lika friskt som i dagens BNP-beräkningar blandar ihop del goda och detonda. 1 BNP invägs både sjukvårdskostnader på grund av trafikolyckor ochmiljöreparationer i efterhand, trots att sådana företeelser egentligen äruttryck för alt vi har misslyckats med samhällsplaneringen. Denallra största tillväxten av bruttonationalprodukten får man i ett samhälle somsatsar maximalt på produktion av vad som helst och där man sedan i efterhandförsöker lappa ihop skadorna av den hanteringen. Men en sådan politik har juinte mycket med välfärd atl skaffa. Den innebär mycket mänskligt lidande ochmiljöförstöring. Jag hoppas alt utskottets talesman är överens med mig om atlvi har en samhällsplanering och en lagstiftning på t. ex. arbetslivets områdesom är till för att förebygga skadeverkningar av produktionen. Ändå räknar visådana negativa faktorer som posiliva i vår BNP. Det är därför som denna inteär någon bra måttstock för att mäta tillväxten. Jagkan däremol erkänna alt milt krav på en rensad BNP naturligtvis inte innebäratl bruttonationalprodukten i dess nuvarande utformning blir hell överfiödig.Man får väl lita på experterna när de säger att nationalräkenskaperna härdenviktiga funktionen r/c/i att jämföra oss med utlandet, eftersom många andraländer har samma uppläggning av nationalräkenskaperna som vi, dels alt varaintrumeni vid analyser av konjunkturutvecklingen. Men delta utesluter, som Jagser det, inte att man vid sidan härav försöker göra en bättre bedömning avvilka posiliva resultat man egentligen uppnår i tillväxlsammanhang. Dettredje kravet i min motion våren begäran till regeringen att uppdra åtlångtidsutredningen att närmare belysa de välfärdspoliliska avvägningar ochrestriktioner som krävs vid formuleringen av de ekonomisk-politiskamålsättningarna och atl basera viktiga ställningstaganden på dessa. kommerju långtidsutredningens belänkande alt framläggas , och i ochmed atl molionen behandlats så sent är också detta krav mindre aktuellt.Jag kommer - liksom jag förstått är fallet med utskottet att döma av dessskrivning både och -med stort intresse att ta del av det somlångtidsutredningen kommer au säga i sitt belänkandepå denna punkt. Vikommer alla ihåg den mycket kritiska analys som en rad ekonomer inomLO-sekretariatel levererade efter den förra långtidsutredningen. Jag hoppasbåde med hänsyn lill vad vi har diskuleral här i och med hänsyn tillvad LO-experterna har sagt, att vi verkligen kommer fram till en mera fördjupaddebatt om avvägningarna av de sociala förhållandena i samhället än vad dentrubbiga, ofullständiga och sammanblandade lillväxtmålsättningen BNPrepresenterar. Hen (): har i det föreliggande belänkandet behandlat molionen1027 som i Slockholm nu summariskt redogjort för. Dessamotionsyrkanden är ingalunda nya. Senast vid riksdag behandladesfrågan om bruttonationalprodukten, BNP, som instrument föratt mäta denekonomiska utvecklingen. vill nu liksom tidigare få en rensadberäkning av BNP på så sätt atl de negativa faktorerna elimineras. Vidare yrkasi molionen att en utredning skulle få i uppdrag atl belysa de välfärdspoliliskaavvägningar och restriktioner som krävs när de ekonomisk-politiskamålsättningarna formuleras. Tilldet enhälliga betänkandet från finansutskottet har fogats särskilda yttranden,av ledamöter i uiskoltet och av . a.: "Det förefaller oklart omlångtidsutredningen verkligen kommerati belysa lill välfärdsproblemaii-kenanknutna avvägningsproblem inom den ekonomiska politiken." 1 detsammanhanget vill Jag säga atl såvitt vi har kunnal inhämta upplysningarkommer långtidsutredningen, som väntas bli färdig ,atl la upp de svåra problemen rörande välfärds-problemaliken. Jag erinrar omalt finansutskottet inhämtade yttranden dels från statistiskacentralbyrån, dels från . Det var på grundval avdessa remissyttranden som utskottet då byggde sitt liksom nu enhälligaavslagsyrkande. Vi framhöll att BNP-begreppet inte .avser alt läckavälfärdsbegreppet i en vid mening och alt del råder slor internationell enighetom att ett lands nationalräkenskaper även i forisätiningen bör innehålla så fåtillräknade värden som möjligl - och därmed inbegriper jag också så fåavräknade värden som möjligt. Det är många av de ling som vi räknar in ibegreppet mänsklig välfärd som ligger ulanför BNP: hälsa, irygghei och andrasidor av välbefinnandet. Finansutskottel- jag ger i rätt i det - är även nu av den meningenatt det är angeläget att välfärdselementen i den ekonomiska utvecklingenbelyses. Men eftersom det enligt vår mening inle är möjligt alt skapa någotsammanfallande välfärdsmåti bör den belysningen ske i form av mätning avenskilda komponenter. Av utskottets betänkande framgår alt de första resultatenav mätningar kommer alt vara lillgängliga.Likadant är del med SOFLsuppföljning av låginkomstutredningens levnadsni- Nr 20 Problemen rörande denekonomiska tillväxten har tidigare behandlats ] av finansutskottet, och vihar därvid liksom nu hänvisat till långtids--------- utredningen.Centerpartisterna har funnit det angeläget att foga någon Denekonomisk sorts förklaring lill sitt ställningstagande till utskottets förslag alt riks- politiskamålsätt- dagen skall avslå molionen. Jag skall inte närmare uppehålla mig vid ningen förklaringen, ulan Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall till finans utskottets hemställan i betänkandet nr 3. HenOLOF i (c): Jag vill bara återknyta till varför Jag har tagit upp denekonomisk-politiska målsättningen. Bruttonationalprodukten och formuleringen"snabb ekonomisk tillväxt" har ju i den senaste finansplanen ochkompletteringspropositionen varit myckel starkt knutna till varandra. Jaglycker atl när man formulerar sig på detta sätt med utgångspunkt i BNP måsleman också ange restriktionerna. Det är anledningen till atl jag har tagit uppmålsätlningsfrågan. Detär väl riktigt som säger, att vi har varit överens om att BNPverkligen inte avser atl mäta välfärden som helhet. Vad jag är ute efter medförslaget om en rensad BNP är emellertid just att om man började med detarbetet, skulle man få en mera heltäckande bild än man kan få genom delevnadsnivåundersökningar som pågår. Trots sina förtjänster är de punktvisa. Debehandlar saker som inte låter sig mätas i ekonomiska termer menäven andra. Jagmenar alt man skulle få en mera metodisk och systematisk analys, om man gjordeen rensad BNP-beräkning, men lill den frågan får vi väl åierkomma efter del allvi har granskat resultatet av SOFLs och SCB:s ansträngningar och avlångtidsutredningen. Jag delar förhoppning attlångtidsutredningen verkligen har gett sig i kast med den här myckel svåraproblematiken. Överläggningenvar härmed slutad. Redovisningenav underlaget JÖr budgetpropositionen § 8 Redovisningen avunderlaget för budgetpropositionen Föredrogs finansuiskoiieis betänkande 1975/76:4 medanledning av molion om redovisningen av underlagd lör budgciproposiiionen. HenROMANUS (fp): Någon lycker kanske all den molion som jag har väckl om principerna förbudgciproposiiionen innehåller en rad självklarheter. Visst är del välsjälvklart att presentationen av regeringens förslag inte skall varavilseledande, utan att man skall kunna bedöma om de innebärökadeller minskad verksamhet i förhållande till föregående år, och i så fall medhur mycket. Visst är del klart atl myndigheternas begäran om anslag, som liggertill grund för propositionen, alltid skall redovisas. Och visst bör friståendeorganisationers önskemål redovisas i alla fall där det kan ske utan olägenhet,och inte bara vad det ämbetsverk som skal! dela ut pengarna har sagt. Detär också utskottets kommentar, atl de här principerna skall följas och atl deredan täcks av gällande anvisningar. Att molionen ändå har väckts berornaturligtvis på att jag har funnil atl de här riktlinjerna i verkligheten inlehar följls. 1årels budgetproposition, i socialhuvudtiteln, sägs t. ex. atl det föreslagnaanslaget till hälsovårdsupplysning innebär en ökning från 5,5 miljoner år1974/75 till 7,5 miljoner för innevarande budgetår. Men för de områden somanslaget skall läcka utgick ytterligare 4 miljoner, som hadeanslagits i samband med att abortlagen antogs. Propositionen innebar alltså enminskning med 2 miljoner i pengar och en verklig minskning med ännu mer medtanke på kostnadsökningarna. Det här har lill en del rättats till, menpropositioner får naturligtvis inte utformas på det sättet. Därför är del braall finansutskottet särskill påpekar au eventuella tilläggsanslag under det årdå budgeten läggs fram alltid skall anges. Vidareframhåller utskottet all "myndighetens beräkning av anslagsbehovet alltidskall anges" - jag ber att få stryka under ordet alltid. En genomgång avsocialhuvudtiteln visar att det inte har skett på alla punkter. Och i mångafall är uppställningen så osystemalisk, atl man ändå måste läsasocialstyrelsens petilaskrivelse och budgeten åtskilliga gånger för atl förståvad som menas. Del mest anmärkningsvärda exemplet är det nämnda anslagettill hälsovårdsupplysning, där begärde 19,9 miljoner och regeringenföreslog 7,5. anslagsäskande fanns över huvud taget inleredovisat i siffror i budgetpropositionen. Så får det alltså inte gå till iforisältningen. Anslaglill uiomsiående organisalioner som beslular om hör vanligen inietill de slörsla budgetposterna. Ändå omfattas de ofta med slorl intresse avriksdagen och av en stor krets människor som är berörda. Därför är del önskvärtatt en redovisning kan ske i budgetpropositionen, inie bara av vad delansvariga ämbetsverket tycker utan också av hur myckel organisationernasjälva har begärt. Jag är glad att utskottet anser att det kravei normalt börkunna tillgodoses. Ävenhär kan jag ta ett exempel från socialhuvudtiteln, nämligen anslaget tilllänkrörelsen m. m. Delta anslag tas upp i motioner här i ,och del har ökal just på grund av aktiva och positiva iniresse. Härborde del vara naturligt att i budgetpropositionen redovisa hur mycket pengarde olika organisationerna har ansökt om. Det har bara skett i mycket begränsadoch ofullständig omfattning. Atljag nu har valt exempel från socialhuvudtiteln betyder inte att jag tror atlden är sämre än andra delar av budgetpropositionen i detta avseende. Del harjag ingen anledning att förmoda. Det beror bara på atl jag har läsl densärskilt noga. Jagmenar inte heller att budgetpropositionen bör bli myckel mer omfattande än denär , utan dessa önskemål bör kunna tillgodoses i stort sett inom nuvarandeutrymme. Det väsentliga är att man lägger till några viktiga siffror i de småtabeller som inleder varje punkt. Jagär glad över att utskottet säger ifrån så klart på de punkter jag har tagitupp. Del är också ett betydelsefullt påpekande som görs i det särskildayttrandet av herrar och . Med hänsyn till vad som har inträffatutgår de från att konstiiulionsutskottet kommer att ingående sludera hurbudgciproposiiionen ulformas i de avseenden som har aklualiserals i molionen. Jag har inle lagil upp de här punklerna för all vara små-aklig ellerför alt slälla till besvär för kanslihuset. Nej, del är för att underlättariksdagens arbeie och den offentliga debatten. De veckor när budgetförslagetläggs fram, och när vi har möjlighet att väcka motioner, är tillräckligtarbetstyngda och hektiska ändå utan atl riksdagsledamöterna skall tvingas allägna sig ål ell renl detektivarbete för att få fram innebörden av ochbakgrunden till förslagen i budgetpropositionen. Jag yrkar bifall till uiskoiielsförslag. Redovisningenav underlaget Jör bl tdgetproposltio -nen Del är ett enigt utskott som står bakom detta betänkande med anledningav den motion som har väckts av och som harkommenterat. Jag vill underslryka att de synpunkter som nu haranfört - och som framgår av hans molion - har i slorl setl vunnit anslutning ifinansutskottel. Vi säger i ulskollsbelänkandei: "Det råder bred enighetom motionärens huvudkrav. Underlaget för budgetpropositionen skall såledesredovisas fullständigt, systematiskt och objektivt för ." Dettaär mycket betydelsefullt för att vi här i skall kunna arbeia på eiteffeklivi sätt under den korla lid som slår oss lill förfogande sedanproposiiionen framlagis och lill dess all molionsliden har ulgåil. Vi har juhär i en helt annan arbetssituation iin man har i kanslihu.sei i detavseendet. Men vi har också iutskottet ansett att de anvisningar som finns bör vara tillräckligastyrinstrument för alt man skall kunna leva upp till berättigade krav frånriksdagens sida. Så långt det gäller finansutskottets kompetensområde har deltakrav fullföljts, och det åligger sedan andra utskott alt bedöma huruvida dellahar gjorts i lillräcklig grad. Menvi är alltså eniga om att dessa krav bör tillgodoses, och vi kommer att funderaöver de här frågorna också och bevaka att så sker. Jag vill yrka bifall tillutskottets hemslällan i belänkandel nr 4. Överläggningenvar härnied sluiad. Ulskolicis hemslällan bifölls. §9 Allmänna pensionsfondens placeringspolitik Föredrogsfinansuiskoiieis belänkande 1975/76:5 med anledning av motion om allmännapensionsfondens placeringspolilik. HenEKSTRÖM (s): hemställer i föreliggande betänkande alt motionen 1026,vilken väcktes vid föregående av i m.fi., överlämnas till kapitalmarknads-utredning. Utskotleiär enigt, och därmed borde väl för dagen inte vara mera att säga i dettaärende. Jagvill dock fästa kammarledamöternas uppmärksamhet på att utskottet före sittställningstagande inhämtat yttranden från dels allmänna pensionsfondens första,andra och tredje fondstyrelser, dels dess fiärde fondstyrelse. Samtligaavstyrker att en särskild utredning tillsätts i syfte att undersöka huruvidaAP-fondens placeringspolitik kan komma i konfiikt med samhällets intentionerom atl IVämia regional balans. 1 remiss-yllrandena framhålls svårigheier ursåväl principiell som prakiisk synpunkl. Del är endast i fråga om direktareverslån till den kommunala sektorn som det enligt de ire förslåfondstyrelserna föreligger möjligheler till någon styrning. Dessa lån äremellertid en myckel liten del av den totala utlåningen. Den helt övervägandedelen av utlåningen går andra vägar, och härom har utskoilel erinral i sillbelänkande. Närdel gäller fjärde fondsiyrelsen. vilken placerar del kapital som ställts tilldess förfogande i aktier, är det heller inte möjligt att för varie särskiltfall dra bestämda slutsatser om vilka regioner som gynnats av fondens aktieköp. Eftersomnu kapitalmarknadens struktur och sätt att fungera utreds av 1968 årskapitalmarknadsutredning och eftersom AP-fonden utgör en mycket stor del av vårkapitalmarknad - tillgångssidan närmar sig 87 miljarder - har vi frånsocialdemokratiskt håll i utskottet inle velat motsätta oss alt motionenöverlämnas till kapitalmarknadsulredningen. Jag yrkar av den anledningen bifalltill utskottets hemslällan. Även det här ulskollsbelänkandei råder del. som sade,enighet om. Men eftersom log till orda vill jag också anföra ettpar synpunkter. Denmotion som i väckt angående AP-fondenshittillsvarande placeringspolilik i förhållande till samhälls-målsätlningen närdet gäller den regionala balansen är förvisso en myckel viktig fråga, ochallteftersom AP-fondens andel av kapitalmarknaden i vårt land blir större ökarnaturligtvis också ansvaret i det här avseendet. Del är också helt riktigt somherr sade, att i remissyttrandena från de olika fondstyrelserna betonasdet all man inte har möjlighet att bedriva placeringspolitiken utifrån dehär förutsättningarna. har ju enligt direktiven i uppdrag alt utreda dessafrågor enligt de nya förutsättningarna. Därför kan remissyttrandena frånfondstyrelserna inte betraktas såsom avvisande i sak, utan det gäller demöjligheler som man har . Detär, som sagt, mycket viktigt att de här frågorna blir allsidigt bedömda, ochjag är därför glad att kunna konstatera alt vi har ett enigt utskott bakomkravei på alt kapitalmarknadsulredningen skall få ta del av och ulreda desynpunkter som framförts i motionen 1026 av . Jag yrkar bifall tillutskottels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. §10 Utredning angående det enskilda sparandet m. m. Föredrogs finansuiskoiieis beiiinkande 1975/76:6med anledning av motioner om ulredning angående det enskilda sparandel m. m. 1detta betänkande behandlades molionerna 1975:423av herr m. fi. (m) samt 1975:1032 av i (c) och fruNilsson i (c), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla om utredning angående a. inflationensverkningar för småsparare, mindre företagare, lågin komsttagare m. n., samt b. värdesäkrasparformer i enlighet med vad i motionen angivits. 1.all molionen 1975:423 ej föranledde någon åigärd. Utredningangående det enskilda sparandet m. m. Ulredningangående det enskilda sparandet m. m. 2. att motionen 1975:1032 moment a ej föranledde någonriksdagens åtgärd, 3. att skulle avslå motionen 1975:1032moment b. Reservation hade avgivits av herrar ()och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa atlriksdagen med bifall till motionen 1975:1032 moment b hos regeringen skulleanhålla om utredning angående värdesäkra sparformer i enlighet med vadreservanterna anfört. Jag märker atltalarna här försöker koncentrera sina anföranden så atl man t. o. m. kommerunder den angivna tiden, och jag skall också fatta mig så kort som möjligt. Denfråga som behandlas i finansutskottels betänkande nr 6. alltså sparandet, ärgivelvis myckel betydelsefull. Sparandet borde vara en hörnpelare för bådefamiljer och enskilda människor när det gäller ekonomins stabilitet. Men dåkrävs det också att den som sparar kan känna att han är uppskattad för sittsparande, och en sådan uppskattning borde komma inte minst från alla dem somutnyttjar spararnas pengar i form av lån och använder pengarna för att skaffasig realvärden. Sådana låntagare kan ju senare betala tillbaka länen i etthelt annat penningvärde än som gällde när man lånade. Enfråga som har tagits upp både i den gamla och här i dennya är att försöka göra en ordentlig kartläggning av sparandet, så att man vetvilka de villkor är som gäller både för spararna och för dem som lånarspararnas pengar i skiftande ekonomiska lägen. Man har också försökt att göraen sådan kartläggning, men stora och kostnadskrävande utredningar har avbrutitsutan att de kommii fram till något väsentligt resultat. Avden anledningen förstår jag atl man nu åter aktualiserar frågan om en utredningrörande sparandet. Under utskottets behandling har jag också försökt att finnavägar alt nå enighet härom, även om motionerna om en utredning av sparandetinte just nu skulle bifallas. I utskollels betänkande har vi klart och tydligtredovisat betydelsen av sparandel och viklen av all en karlläggning avsparandels villkor och förulsäilningar kommer lill stånd. Dethar också hänvisats till att det pågåren utredning på sparbankernas område, menjag vill här deklarera att vid den hearing vi hade i utskottet framgick det attsparbankerna anser sig ha alldeles för knappa resurser för atl kunna göra enulredning av den omfaiining som de helsi önskade. sägs del allframslällningar kommer all göras från sialisliska centralbyrån om att fåutföra en hel del utredningsarbete samt atl de fram-slällningarna kommer aubeviljas, och med hänsyn härtill skall jag nu begränsa mig lill vad jag härsagl rörande den delen av uiskoiiels betänkande där vi är eniga. Sedan har vi emellertidockså en annan fråga, nämligen den som ivå cenlerpartisler har lagilupp i molionen 1032 till årels riksdag. Jag tänker här på den del av molionensom utmynnar i ett yrkande i mom. b om utredning angående värdesäkrasparformer. Under min lid i har jag både i den gamlaandra kammaren och här pläderat för vikten av alt göra någonting för attåstadkomma sådana värdesäkra sparformer. Det kan inte vara rikligt att ständigtavvisa tanken härpå. Man kan väl åtminstone göra ett försök i mindreomfattning, så att vi kan se vilka erfarenheter som kan dras. Det har hänvisatstill erfarenheter från andra länder, men jag är beredd att tillbakavisaeventuella påståenden om misslyckanden i t. ex. . Del har jag gjortlidigare, och jag är som sagt beredd att göra det nu också, om någon av minamedde-battörer kommer att säga någol om den saken.