prot · FY0955 · 1975-12-31 00:00:00 — Om jättelika vinster las ul på annat sätt, vartlar då progressiviteten vägen? Myckel bärkraftiga förelag skulle kunna komma iden lägsta pro-gressivitelsklassen, medan elt tiotal aktieägare som ville hautdelning skulle komma i den högstaprogressivitelsklassen. Del är alltså etl relativt dödfött förslag som herrLorenlzon har lagt fram. HenLORENTZON (vpk): Om förslaget vore så dödfött, skulle givelvis inle utskollet svara pådet säll som del gör. Dä hade man heller aldrig tillsatt dennaföreiagsskalteberedning. Redan på den liden dä vi hade bevillningsutskottet,dvs. skatleutskottets föregångare, var man lika ogin när del gällde yrkanden ombolagsbeskatiningen som man är . Så enkelt ligger hela frågan lill. HenWÄRNBERG (s): Sä enkelt är del inte! Det ingår icke i förelagsskalleberedningensdirektiv alt försöka införa någon progressiv bolagsskatt. Däremot ingår del idirektiven all beredningen kan föreslå ändringar av de olika skattesatserna,trots all uttryckte tvivel om all förelagsskalteberedningen hademöjligheter all la ställning till dessa. HerrLORENTZON (vpk): Men vårt första yrkande i molionen gäller ju tilläggsdirektiv lillulredningen angående företagsbeskattningens progressivitet. Vi har ju ställtförslaget pä det sättet. Överläggningenvar härmed slutad. Punklen1 Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1051 av herrHermansson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 16punkten 1 mom. 2 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1051. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfianderesultat: Ja- 262 Nej - 14 Mom. 3 och 4Utskottets hemställan bifölls. Vårdnadav barn utom äktenskap § 5 Vårdnad avbarn utom äktenskap betänkande nr 14 med anledning av motioner om talan angåendeäktenskaplig börd och om vårdnad av barn utom äktenskap. FruFRÄNDÅS (s): De ändringar som infördes i 1973 ä-sladkom allskilsmässoförfarandel blev betydligt förenklat. Makar som vill skiljas behöverinle längre tvista om vem av dem som bär skulden lill skilsmässan.Skilsmässoförfarandel är avdramaliseral och man kan skifias i sämja. Menom man har ell gemensamt barn, uppstår ofta ändå uppslitande tvister om vem avde båda föräldrarna som skall ha vårdnaden om barnel. Nuvarande lagstiftninginnebär all en, och endasl en, av de båda föräldrarna kan bli vårdnadshavare.Barn får själva avgöra hos vilken av föräldrarna del vill bo. Barnbehöver, och önskar självfallet, goda relationer till båda föräldrarna mentvingas då ofta ta ställning för en av dem. Värdnadsfräganbelräffande yngre barn avgörs av domstol. Vägledande vid beslulel skall vara"barnels bästa". Det görs mellan 150 och 200 vårdnadsutredningar perår. Där gäller del vanligen att hopa så myckel förnedrande material som möjliglom den andra parten för att själv framstå som lämpligast. Barnel slits mellantvä människor, som tvingas framställa varandra som olämpliga föräldrar. Vårdnadsutredningenkan för barnels del bli fullkomligt förödande. Barnel kan knappast undgå attunder den långa utredningstiden påverkas av föräldrarnas oro och ångest. Inlenog med detta, familjens vänner och släktingar dras in i kampen, och barnelkommer mänga gånger alt möta spår av det förtal som tidigare vännerutsatt mamman eller pappan för. Barnets,och även föräldrarnas, bästa måste uppenbarligen vara att i möjligaste månslippa dessa uppslitande vårdnadslvisler. Del skulle uppnås om lagstiftningenändrades så, all de föräldrar som så önskade kunde fä gemensam juridisk vårdnadav sill barn, även om de inle är sammanboende. Också den faktiska värden avbarnel skulle i högre grad än nu kunna delas mellan föräldrarna. För den av f''-i;-äldrarna- oftast mamman - som får vårdnaden Vårdnadav barn utom äktenskap av barnel uppslår ofta enorimlig arbetsbörda. Hon har hela ansvaret för barnels vardagsliv med allt vaddet innebär av svårigheter all kombinera förvärvsarbete, vård av barn ochdeltagande i samhällsarbete -poliliska, fackliga och kulturella aktiviteter.Hon blir ofta hell låst i sin mammaroll, hon har ingen att dela ansvaret ocharbetsbördan med. Mamman upplevs av barnet som den trötta och slitna föräldernmed dåligt samvete över all inte räcka till. Förden som inte fär vårdnaden om barnet - oftast pappan -innebär skilsmässan ellstort tomrum i vardagen. Papparollen kan inskränkas till en poslanvisning engång och umgänge med barnet i bästa fall . Barnelträffar sin pappa under några korta dagar dä man inte hinner etablera endjupare känslomässig kontaki och närhet. Närdet gäller vården av barn lill sammanboende föräldrar har vi skapat ell systemav lagar som möjliggör för pappan all ändra sin traditionella andraplansroll.Han har fått möjlighel alt dela vardagsarbetet med barnen. Även del barn varsföräldrar inte är sammanboende måste få räll all i möjligaste mån dela bådevardag och fritid med båda föräldrarna. Vad skall barnel annars fä föruppfattning om de vuxnas värid och könsroller, om de upplever en trött ochsliten vardagsmamma och en fritidspappa som sä småningom blir alltmerfrämmande? Värdnadsfräganhar ibland också setts som en jämställdhelsfråga. Del har framställts krav påalt männen, i lika stor utsträckning som kvinnorna, skulle kunna få vårdnadenom barnel. Frågan har pä sä sätt utvecklats lill en kamp mellan könen. Densynen är i grunden djupt reaktionär. Vi kan inle hälla med om all jämställdhethar uppnåtts om mannen i 50 96 av fallen tilldelas vårdnaden av barnet. Fördeinblandade parterna uppnås ju inte i det enskilda fallet någon jämställdhet.Det enda som förändras är, att del i högre grad än nu är mannen som blir denutarbetade vardagspappan och kvinnan som blir den halvt främmande person sombarnel umgås med ibland . För barnel innebär detta i realiteteningen förbättring. Vianser att värdnadsfrägan helt enkelt är fel ställd. lyder frågan; Vem av debåda föräldrarna skall få vårdnaden och därmed den faktiska vården av barnel? Ommöjlighel till delad juridisk vårdnad infördes, skulle frågan i stället kunnalyda: Hur skall vi praktiskt ordna det så att barnet i största möjligautsträckning får behålla en djup och varaktig kontaki med båda föräldrarna? Däskulle frågan om barnels bästa verkligen kunna sältas i centrum, och inle somnu underordnas föräldrarnas maktkamp. De f d. makarnas inbördes relationerefter skilsmässan skulle också förbättras, om de slapp den uppslitandevårdnadstvislen. De skulle sannolikt ocksä bemöda sig om all tillsammans finna lösningarpå de praktiska problem som rör barnet. Vimotionärer hälsar med lillfredsslällelse att frågan om gemensam juridiskvårdnad av barn till icke sammanboende föräldrar får sin lösning i den departementspromemoriasom utskottet hänvisat lill i sill svar Nr 55 pä molionen. Jag har inget annat yrkande än ulskoilels. Idetta anförande instämde herrar , och , saml herrar och i (samtliga s). Vårdnad av barn utomäktenskap Hen i (vpk): Det är snabba turer i attityderna lill vårdnads-frågorna. Enaåret staplar lagutskotlel mer eller mindre ansträngda invändningar ovanpåvarandra i fråga om gemensam vårdnad för ogifta samlevande. kännerdepartementet ett hastigt påkommet behov av all vara progressivt och förebådarså ell förslag om gemensam vårdnad, som tydligen kommer att avse inte barasamlevande utan också alla kategorier icke samlevande. Kapplöpningen mellanherr och motionärerna är onekligen ell anslående skådespel. Menall ironi åsido är det i högsta grad tillfredsställande all det nu böfiar rörasig i fråga om gemensam vårdnad. Verkligheten tränger sent omsider in ilagstiftningen. Den livliga offentliga diskussionen har sattmänga traditionella begrepp pä del här området under debatt. En lösning av dengemensamma vårdnadens problem har en mängd fördelar. Förogifta samlevande innebär den en viklig rälivisereform. För icke samlevandeföräldrar erbjuder den en möjlighel all lösa tvister i godo ulan alt någonbehöver känna sig åsidosatt. För barnen innebär den en möjlighet alt slippauppleva föräldrarnas konflikt och all behälla en lika god kontaki med bådaföräldrarna i trots av separationen. Underlättar och uppmuntrar man gemensamvårdnad, bringas antalet domslolspro-cesser säkerligen ner. Man kommer ocksåifrån det olämpliga systemet med vårdnadsutredningar, där tvivelaktigareferenssystem, ytliga analyser och dunkla värderingar fär fälla utslaget. Mankommer ifrån inblandningen frän myndigheter, vars benägenhet all länka ikönsroller varit Slarkl normgivande för deras sätt att hantera barnen. Mankommer ifrån hovrätter, som i prejudikatsfall påstår alt mödrar är bäst päkänslomässiga omsorger och att fäder är bäst på planlagd uppfostran - två mycketvanliga fraser i domskäl från hovrätterna. Man kommer ifrån den befängdaåsikten all flickor helsl bör vara hos sin mamma och att pojkar skulle särskiltbehöva ett manligt stöd - föreställningar som alltför länge flutit omkring iden offlciella ideologin. Mankommer också ifrån traditionella uppfattningar att barn måsle tvingas ha ennära vuxenkontakt, en sovplats osv. Hemmet som en skön-målad CarlLarsson-akvarell kanske kan fås all försvinna ur den offlciellaföreslällningsväriden, lika väl som del häller på att upplösas ipraktiken. Kanske skall vi dä lära oss förstå all barn inle är hundar ellerkattor, som har sin trygghet i materiella ting och fyra väggar, ulan Vårdnadav barn utom äktenskap har sin trygghet imänniskor och i ell öppet sinne för omgivningen. All nära förlrolighet med tväeller flera vuxna stimulerar mer och ger mer trygghet än den snäva bundenhetenlill en enda förälder - i synnerhet som ellbarnshushället mer och mer blir delvanliga. Kanskekan den nya lagstiftningen också hjälpa människorna lill slörresjälvständighet, slörre möjlighel att klara ut en konflikt och hjälpa dem lillden mognande insikten att del bortom den traditionella famifien ochtväpartsförhållandet skymtar rikare och öppnare sociala koniaklsyslem. Lätoss från vpk:s sida bara hoppas alt inle låler skrämma sig av detradilionalisliska föreställningar med vilka de officiella remissinstansernasannolikt kommer all möta hans promemoria och hans förslag. På den punklen ärlyvärr ulvecklingen allfiämt osäker. Jag har ingetyrkande. Hen (): De frågor som tas upp i lagutskottets belänkande nr 14 är inle nya föross som har sysslat med famifielagsliftning . Vi känner igen demfrän den partiella reform pä familjelagstiftningens område som togs 1973. Vikänner igen dem från en motion lill riksdag. Vidbåda dessa tillfällen utgick lagutskottet ifrån alt del fanns mycket som taladeför att man skulle gä den nu föreslagna vägen. All utskottet icke föfidemotionärerna berodde väl främst pä att vi fann all del förelåg räll störaadministrativa svårigheter; del skulle komma alt krävas tekniska lösningar somman inle på rak arm kunde sätta sig ner och formulera vid enutskottsbehandling. Jagfinner också anledning erinra om att i famifielagsakkunnigas betänkande fannsetl majoritelsförslag som förordade gemensam vårdnad även förutomäklenskapliga, barn. Den majoriteten bestod av socialdemokraterna plusfolkpartisten . Denna ståndpunkt fanns alltså med dåfamifielagsakkunnigas belänkande gick ul pä remiss. Del är väl de synpunklersom framfördes i samband med remissbehandlingen och som visade på tekniska ochadministrativa svårigheter som har gjort all lagutskottet tidigare icke funnitanledning alt gä på motionärernas linje. erinrade emellertid omall man förutsatte alt regeringen skulle föfia ulvecklingen på del härområdet. Vidförra årets riksdag togs en motion angående bördsreglerna. Vid behandlingen avden motionen hemslällde lagutskottet all hos regeringen skulle begäraen översyn av bördsreglerna. Med stor lillfredsslällelse konstaterar vi nu attden hemställan har lett till ätgärder från regeringens sida och all mandessutom har tagit ad notam vad utskollet tidigare sade, nämligen alt fråganskulle föfias. Den deparlementsöversyn som sker och har skett i vad gällerbördsreglerna har ocksä lill syfte all vårdnadsfrågorna skall ses över. 1ett svar på en enkel fråga meddelade slalsrådel att den härulredningen pågick i departementet, och han signalerade all elt förslag skulle läggasfram . Jag vill, som sagl, uttala den största tillfredsställelseöver detta och samiidigi uttrycka förhoppningen alt den promemoria som väl blirett resultat av den deparlemenlsul-redning som pågår kommer all ta upp och geen lösning av de här frågorna om den gemensamma vårdnaden. Itidigare diskussioner om den gemensamma vårdnaden har syftet främst varit alllösa frågan för sammanboende som icke var gifta. moiion går en bitlängre, och hon anser att man också skall pröva om inte gemensam vårdnad kankomma till stånd även efter skilsmässor. Det har belysts i hennes anförande.Pä det viset har del tillförts något nytt i den här dagens debatt om dengemensamma vårdnaden. Viuttrycker den förhoppningen frän utskottets sida - det framgår av skrivningen ivärt belänkande - att också den delen av problematiken rörande den gemensammavårdnaden skall behandlas i den väntade promemorian. Jagskulle, herr talman, ha kunnat nöja mig med all efter det nu anförda yrkabifall lill lagutskottets hemställan i betänkandet nr 14. Jag skall emellertidytterligare understryka motiveringen till all jag yrkar bifall till utskottetshemställan med alt citera några rader ur det särskilda yttrande somvpk-ledamolen har fogat till lagutskottets betänkande. Jagtycker att han på etl bra sätt skildrar utskottets moderering när han sägerföfiande: "Utskottetsfrämsta motivering för avslag på motionen är att den fråga som tas upp skallbli föremål för överväganden och förslag inom berört departement. Utfästelsehärom har getts av statsrådet i etl frågesvar . Däden i molionen upptagna frågeställningen sålunda kommer att bli föremål föröverväganden och förslag lill från regeringens sida sä kommertroligen motionens syfte att bli tillgodosett ulan någon vidare åtgärd frånriksdagens sida." Herrtalman med detta yrkar jag bifall till lagutskottets hemställan i belänkandetnr 14. Vårdnadav barn utom äktenskap Överläggningen var härmedslutad. Pä förslag av herr talmannen beslöt kammaren attuppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden tillmorgondagens sammanträde, § 6 Herr talmannenmeddelade att pä föredragningslistan för morgondagens sammanträde skullenäringsutskottets betänkande nr 12-15 uppföras sist. 11 protokoll 1975. § 7 Meddelande om fråga Meddelades att föfiandefråga framställts Nr159 av fröken () lill fru statsrådet om vidgademöjligheter till fast anställning för vissa akademiskt utbildade lärare: Bland behöriga sökande till praktisklärarutbildning för erhållande av adjunktskompetens finns många med flerårigtjänstgöring som lärare, vilkas möjligheter att vinna inträde vid lärarhögskolai dag är närmast obeflntliga. För en del av dessa är också dispensvägen heltstängd. Med anledning härav ber jag att till statsrådet ställa föfiande fråga: Vilkaåtgärder avser statsrådet att vidtaga för att ge möjlighet till fastanställning för lärare med akademisk ulbildning för adjunktsbehörighet, som saknar möjlighet all erhålla praktisk lärarutbildning? §8 Kammaren åtskildes .