prot · FZ0945 · 1975-12-31 00:00:00 — Mol bakgrund av att del är fråga omen marginell förändring skall man väl inte nu göra delta lill en slor debatt omägandefördelningen här i landei. Det väsentliga i sammanhanget är atl skaparationella enheter och fä lill stånd elt rationellt brukande, oavsett vem somäger ifrågavarande mark. Ireservationerna I och 2 yrkas avslag på propositionen beträffandestiftsnämndernas lalerätt och vidgade möjligheter till lån av kyrkofonden.Reservanterna går därmed emot elt enhälligt kyrkomöte. För mig är detförvånande att och moderata samlingspartiet i frågor av dennaart så totalt underkänner kyrkomötets beslut. HerrNisser sade här all kyrkan med den nuvarande ordningen fär finna sig i ensådan behandling. Om Jag har fattat den kyrkopoliliska debatten rätt menarrepresentanterna för och moderata samlingspartiet atl denordning som råder när det gäller banden mellan stat och kyrka bör bestå. Alltsåbör enligt dessa partier kyrkan fortsättningsvis finna sig i alt blitillrättavisad av i frågor av denna lyp. Härrör del sig enligl mill säll att se om frågor där kyrkans egen mening börtillmätas en avgörande betydelse. I ena fallet är del fråga om vilket organ somskall företräda kyrkans egna intressen, i andra fallet gäller det rätt förkyrkan att få disponera sina egna medel. Dettahar nu gjorts till en fråga om markspekulaiion. Reservanterna menar sig viljaförhindra kyrkans möjligheter till markspekulaiion. I samma syfte föreslärreservanterna bifall lill motionen 1324 som innebär atl upp till hälften avprästlönefond och kyrkofond skall få användas till inköp av aktier ochförlagsbevis. Dennägot märkliga situationen har uppstått att har fått slöd av moderatasamlingspartiet i sin påstådda strävan all bekämpa Föiyaltningav kyrklig/ord. m. m. Föiyattningav kyrklig jord, m. m. Derasmetod är dels atl förmyndarmässigt förbjuda kyrkan att disponera egna medel,dels alt inbjuda kyrkan all i stället för all spekulera i mark ge sig in ispekulation på börsen. Utskotlelsmajoritet, bestående av socialdemokrater samt vpk- och folkpartiledamöter, harinte funnit skäl alt gå emot ell enhälligt kyrkomöte i de här berördalagstiftningsfrågorna. Vi har inle heller funnit skäl au tillstyrka motionen1324, som går ul på all stimulera till överflyttning från påstådd markspekulationlill spekulation på börsen. Jagmenar självfallet att markspekulation skall bekämpas, och jag tänker då påalla former av markspekulation. I det arbetet behövs kraftfulla insatser molalla kategorier av spekulanter. Som redan nämnts pågår en utredning angåendejordförvärvslagen, och jag förväntar mig att vi när vi behandlar den kan ta ellsamlat grepp på den här frågan. Med det anförda yrkar Jagbifall lill kulturutskottets hemställan. HenMATTSSON i Lane-Herrestad (c): i sade att huvudsaken med lagstiftningen varatl främja en strukturrationalisering. När man struk-turrationaliserar läggerman ju samman och gör större enheter genom att man säljer på ett ställe ochköper på elt annat. Men man struktur-rationaliserar inte genom att köpasjälvständiga jordbruksfastigheter! Visstskall kyrkan få disponera sina egna medel. Vad vi vänder oss emot är alt mankonkurrerar på marknaden genom alt köpa fastigheter och på del sättet driverupp priserna så alt jordbruksmarken blir dyrare än den borde vara. Dettaär inle bara en detalj, . till första halvåret 1974förvärvade kyrkan en areal med jordbruksfastigheter och köpte för över 42 milj. kr. Det är inga småsummor del rör sig om. Jag vill frågaherr om det är etl önskemål från utskoitsmajoriteten att öka kyrkansmarkinnehav ytterligare. Med nuvarande bestämmelser ökar markinnehavetavsevärt. Skall det öka ännu mer genom atl utskottsmajorilelen vill utvidgamöjligheterna för kyrkan alt förvärva mark? Sedan vill jag gärna vela om tyckerdel är rikligl att vi skall hjälpa kyrkan alt placera ännu mer medel iJordbruksmark, Är detta verkligen majoritetens mening, när det ändå finnsmöjligheter all placera medlen på annat sätt? Det vore illa om folk skulle haden uppfattningen all man inte kan placera pengar värdesaken på annal sätt ängenom all placera dem i jord och skog. Hen NISSER (m): Vi vill inletillrättavisa kyrkan, och del har Jag inte sagt, i . Vivill korrigera vissa beslut av kyrkomötet som via regeringen har kommit pä vårtbord och som vi tycker är politiskt känsliga. borde ha rätt att sägasin mening också i kyrkliga frågor, även om denna åsikt inle överensstämmer medvad regeringen och kyrkomötet anser. Delinnebär inte någon tillrättavisning, utan jag tycker att del är riksdagensskyldighet alt framföra sin åsikt, eflersom vi nu fär agera i denna treenighet- om Jag får uttrycka mig så. Det är alltså inget tillrättavisande ulan baraelt hävdande av, som vi lycker, självklara politiska åsikter. Sedanvar det fråga om markpolitiken. och moderata samlingspartiet har idenna fråga en gemensam ståndpunkt, en gemensam ideologi. Vi vill ha enlandsbygd som består av etl nät av familjejordbruk, ett spritt ägande. Omkyrkan, domänverket, bolag, kommuner och kanske även landsting får köpa alltförmyckel ny jord medför det alt en hel mängd familjejordbruk med tiden läggs nedoch landsbygden uttunnas. Delta kan inte ligga i kyrkans intresse. Kyrkan elleri varje fall kyrkoförsamlingarnas intresse är tvärtom atl vi har en levandelandsbygd med många människor och många själar. Det är ju dessa som kyrkan såalt säga skall ta hand om. Idet här fallet går alltså och på samma linje. Alt herrAndersson i har en motsatt uppfattning är väl hell naturiigl, men altvi som företräder och inte fick flera med oss i vår syn påden här markpolitiska frågan lycker jag är litet egendomligt och beklagligt. Föiyattningav kyrklig.jord, m. m. Hen i (s): i Lane-Herrestad blåser upp detta lill en stormarkpolitisk fråga. Jag försökte förklara alt den fråga vi nu behandlar är endetalj i den här lagstiftningen. Jag har tydligen misslyckats på den punkten,men jag tycker nog alt utskottets ledamöter som haft möjligheter alt läsa inden här frågan i förväg borde ha haft förutsättningar att komma fram till sammaståndpunkt. Det är faktiskt en detaljfråga, och den har också bedömts som ensådan i lidigare beslutsinstanser -av regeringen och av kyrkomötet. Man harunder pågående samtal mellan företrädare för kyrkan och staten velat undvikaatt lägga fram förslag som innehåller några väsentliga förändringar. blåser upp det här till en slor ballong. Jag lycker att vi skall gåned pä jorden igen och se vad delta i sak innehåller. Dä tror jag att vi börkunna bli överens om alt detta är en marginell fråga. säger vidare atl del finns möjligheler för kyrkan att placera pengar iannal än mark. Visst finns del andra möjligheter, och det är kyrkans egen sakatt bedöma var man vill placera sina pengar. Vi har i utskottet funnit alt denrätt man har att placera i aktier inte utnyttjas. Kyrkan har alltsåutrymme för att välja den möjligheten. Jaghar vidare lagt märke lill all man i en av cenlermotionerna anvisar möjlighetenatt placera pengarna i hyresfastigheter. Jag vet inte om det är en ståndpunktsom man fortfarande står fast vid, dvs. alt man rekommenderar kyrkan altspekulera i den sortens värden också. HerrNisser försöker krypa ur det här, och han säger all detta inte är alltillrättavisa kyrkan. Det innebär bara all man korrigerar vissa beslut. Föiyattningav kyrklig jord, m. m. säger , Det ärju olika vad man väljer för ord. Men jag bedömer del nog så att när manunderkänner kyrkomötets enhälliga beslut i två marginella frågor som rör kyrkansjälv så intimt, då är det uttryck för etl förmynderskap. HerrNisser säger vidare alt det inte kan vara i kyrkans intresse atl placera pengarpä delta sätt. Också där kryper förmyndarmenlalileten fram. Kyrkan har numöjlighet att välja olika vägar för sitt förvaltarskap. Jag undrar om herrNisser saknar förtroende för kyrkan i detta avseende. Är det därför sommoderaterna pläderar för ett fortsalt samband mellan kyrka och stat? HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Nog befinner vi oss på , när vi diskulerar denna fråga. Medanledning av i senaste anförande konslaterar Jag atlhan inte har någonting emot atl kyrkan ytterligare ökar sitt markinnehav. Dåvill jag gärna veta varför det är sådan brådska med atl genomföra den saken attni inle som i de allra flesta fall i övrigt hänvisar lill sittande utredning -i delta fall jordförvärvsuiredningen. Del är Ju sagt all den skall ge ensamlande överblick. Jag har ändå påvisat atl del pä fyra har gäll altförvärva Jordbruksmark. Man har köpt för 42 milj. kr. Enligt minmening är del inte en sä marginell sak som vill göra gällande. håller före alt sliftsnämnderna skulle vara skickligare än pastoratennär det gäller talerälten. Han nämner de låga arrendena. Då får välstiftsnämnderna sköta sin förvaltning per bil med resor och traktamenten i detoändliga och kontrollera vartenda lönebosiälle vid arrendesällningen. Kännerman inle lill de lokala förhållandena, är del svårt au sätta skäliga arrenden. Enligt min uppfattning innebär ulskollets meningatl den starke skall utnyttja sin styrka mot den svage. Sådant kan inträffa ompastoralen inle skall betraktas såsom ägare och företrädare för jordiniressetutan detta överlåtes åt sliftsnämnderna. Vi säger att kyrkan mä besluta om sinainre angelägenheter. Flera propositioner, som har tagit upp frågor om kyrkansinre angelägenheter, har bifallils av i stor enighet. Här ärdet fråga om jord- och skogsvård, men Jag trodde alt kyrkan hade själavård somsin huvudsakliga uppgift. Hen NISSER (m): Fär kyrkanbättre möjligheter att placera sina överskolls-medel och sill kapital i andravärden än jord och skog, vilket reservationen 3 vill, behöver kyrkan kanskeinle gå ul på Jord- och skogsmarknaden. Taletom tillrättavisning och liknande är ganska egendomligt för atl komma frän enriksdagsledamot. Del är alltså inle comme il faut all haren åsikt ikyrkliga frågor. Del finns ju ändå en kombination. Skall vi avskaffa riksdagensinflytande på dessa frågor? Vi skall väl ha rätt all säga vad vi tycker - ellerhur. Hen i (s): Lät mig först instämma i förhoppning all kyrkanhuvudsakligen ägnar sitt intresse åt själavård. Men tvingas vi Ju trots alltdiskutera frågor om jorden, och då påslår att jag inle harnågonting emot att kyrkan ökar sitt markinnehav. Jag har inte talat om del. Jaghar talat om - och del är vad proposilionen och kyrkomötets beslut går ut på -alt ge kyrkan möjlighet alt, när hon nu är Jordägare och förvaltare av vissjord, också förvalta sin mark i form av rationella enheter. Del frågan nugäller är inte att kyrkan skall lägga sig till med mera mark utan all den skallkunna rationalisera sitt markinnehav. Närdet gäller siiftsnämndernas lalerätt, som gör till en stordecentraliseringsfråga, är del Ju helt enkelt så atl sliftsnämnderna harbedömts förfoga över den bästa expertisen all tillhandagå pastoraten i dessaangelägenheter. 1 proposilionen har förutsalls etl nära samarbete mellanstiftsnämnd och pastorat i de här frågorna. Jag tror au del kommer alt fungerabra, och del är också den ordning som kyrkan själv vill ha. Kyrkanhar redan möjlighet, , alt förvalla sitt pund på olika sätt. Låt ossockså ge kyrkan förtroendet all göra del inom ramen för den lagstiftning som vihär nu går all besluta om. Föiyattningav kyrklig jord, m. m. Hen (): Jag har bilrätt utskottsmajorilelen, och Jag har inle funnit behov avatt förklara mitt ställningstagande. Jag tycker att i Lyckselehar redogjort ganska väl för motiven till detta. Jag har blivit litet illaberörd av en del som har sagts i den här debatten. Både iLane-Herrestad och talar om spekulation i mark. Jagmåste säga atl del är en ganska säregen ståndpunkt atl beskylla de kyrkligamyndigheierna för alt spekulera i mark, när de försöker förvalta sinatillgångar så rationellt som möjligt. Om vi nu skall ha en debatt omstat-kyrka, så är jag beredd alt ta den, och där har vi säkert inte sammauppfattning, och Jag och och jag. Men del kan intevara rikligl all använda sådana argument som atl om stiftsnämnderna fårtalerätt, dä blir del onödiga rese- och traktamentskoslnader, besluten blircentraliserade, driver genom köp av mark upp livsmedelspriserna-det ena argumentet är otroligare än det andra. Vaddel gäller är ju alt göra vissa förändringar i lagstiftningen som inle innebäratt man ruckar på de principer som gäller. Vill man komma åt svenska kyrkansmöjlighet att förvärva jord. bör man föra den debatten separat. Så längesvenska kyrkan nu har den relation lill staten som den har. måste vi väl ivarje fall unna möjlighet atl så rationellt som möjligtförvalla sina lillgångar. Jag lycker all del är otroliga anklagelser som mankommer med mot kyrkliga förtroendemän ute i pastoraten och mot svenska kyrkansämbetsmän, atl de så fort de diskuterar hur förvaltar sinalillgångar skulle Föiyattning av kyrklig jord, m. m. ägna sig ålmarkspekulaiion. Förmin del nöjer Jag mig med att slå på kyrkomötets och utskottsmajoritelenssida. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Vi har sagt atl när kyrkan säljer rätt betydande egendomar intilltätorter fär den in stora summor som den dä har all på nytt placera. Vi anserdel inte nödvändigt all kyrkan då skall ge sig ul på den fria marknaden för allförvärva självständiga jordbruksfastigheter och vara med såsom en köpstarkintressent och driva upp priserna ytterligare. Attstiftsnämnderna skulle vara så mycket skickligare än pastoralen finns del ingabevis för, men en sak är klar: deras förvaltning kommer, som Jag sade, att varaplacerad i bil, därför all nämndernas experter måste resa omkring ochkonlrollera vartenda löneboställe i stället för atl della görs inom pastoraten.Här är det inle fråga om tro, här är del fråga om vetande. HenNISSER (m): Jag har icke, , med en antydan nämnt någol om spekulalion.Jag har inte ens använt del ordel. Vad jag vill påpeka och trycka på är alt vi,som vår värderade ordförande i kul-lurutskottel sade. vill ge kyrkansiörre möjligheler alt förvalla sill kapital på annal sätt än att Jusl köpamark. Del är det frågan gäller. F,ö, har jag en känsla av alt inle rikligl har salt sig in i denhär frågan. HerrWIKSTRÖM (fp): Del är ett ganska billigt argument all säga till en de-baltmolståndare althan inte salt sig in i frågan. Del är Ju flera frågor del gäller. Det handlarom relationen mellan stat och kyrka och del gäller frågan om tillämpningen avJordförvärvslagen, FärJag fråga i Lane-Herrestad, som hade siffror pä hur myckel marksvenska kyrkan köpt, hur mycket mark har sålt under motsvarandeperiod och vilka värden detta rör. Överiäggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Maltsson,i Lane-Herrestad m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Lane-Herrestad begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller kulturutskottets hemställan i be- Nr 45 Föiyattning av kyrklig jord, m. m. tänkandet nr 22 mom. 1röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av i Lane-Herrestad m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMattsson i Lane-Herrestad begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i Lane-Herrestad m. fl.,och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Lane-Herrestad begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 22mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i Lane-Herrestad m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMattsson i Lane-Herrestad begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i Lane-Herrestad m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Lane-Herrestad begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Vissajaktfrågor m. m. Den som vill all kammarenbifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 22 mom. 4 röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i Lane-Herrestad m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMattsson i Lane-Herrestad begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:23 med anledning av proposilionen1975/76:32 om ändringar i fiskelagstiftningen 1975/76:24 med anledning av propositionen1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 såvilt avser anslag inom verksamhetsområdejämte motion Kammarenbiföll vad utskollet i dessa betänkanden hemställt. §6 Vissa jaktfrågor m. m. Föredrogsjordbruksutskottels betänkande 1975/76:25 med anledning av motioner angåendevissa jaklfrågor m. m. i (c): Jag har i min hand ell tidningsurklipp. När jag kom tillbaka tillriksdagen hade en som arbetar här i huset klippt ur den uren av Stockholmstidningarna. Delär en insändare skriven av en pojke i vid , Han är . Jag har lelefonledes varil i kontakt med honom, och han har lovat att Jagfår utnyttja artikeln. Jag vill börja med atlläsa några inledande ord från denna insändare: har de allra svartaste skamfläckarna i svensknaturvärd trätt i kraft. börjar nämligen den allmänna Jakttidenpå duvhök i södra och . Den varar till den 29/2. I Norriandinfaller jakttiden ." Jagtror all grabben skulle ha varil räll belåten om han hade tagit del avjordbruksutskottets belänkande nr 25, som behandlar bl. en motion om allduvhöksjakl skall förbjudas.och duvhök fridlysas. a.: "Enligl utskottets mening får rovfåglarna anses utgöra etlomistligt inslag i en levande och variationsrik fauna och utskottet villdärför tillstyrka sädana åtgärder som är ägnade att trygga rovfägelarternasfortbestånd." Tidigarehar utskollet gjorl en resumé och sagt att rovfåglarna är hotade och alt manäven i andra länder vidtar åtgärder för all de inle skall utrotas. InsändarenMagnus tar vidare upp del som också tagits upp i min och , nämligen den skyddsjakt på duvhök som sker bl. a. vid fasanerierna. Den13-årige har samma uppfattning som vi motionärer. Han säger att del ärfel att skyddsjakt får' ske. Mankan göra en liknelse med flugorna pä en sockerbit. När man slår ihjäl en flugakommer det genast en ny. Likadant är det vid fasanerierna. Dödar man en duvhökkommer det en ny igen, och på så sätt kan stammen decimeras på elt olyckliglsätt. Utskottetskriver ganska positivt när det gäller själva jakten, men man kunde önska atlutskottet mera klart tagit ställning för etl uttalande om all duvhöksjakl bordeförbjudas. Duvhöken är den enda rovfågel man får jaga. är mera tveksamt och vill inle ta ställning till skyddsjakt vidfasanerier, hönsgårdar osv. Det är litet olyckligt. Vi bör på alla sätt skyddasamtliga svenska rovfåglar, vilket mäste innefatta även duvhöken. Jag vill avslutningsviscitera det sista i insändare: "Totalfridlysdärför duvhöken, den enda svenska rovfågel som ännu inle har della skydd, såalt vi även i framliden kan njuta av dess stolthet och elegans ute inaturen!" Jaghoppas atl vi alla är överens om att vädjan inte bör förklinga ohörd. Hen i (c): I det betänkande som vi nu debatterar behandlas en motion av ErikLarsson i Öskevik och mig, som tar upp frågan om ersättning för vissa skadorförorsakade av vill. Motionen tar upp etl fall av bäverskador på skyddsvallarinom ett sjösänkningsförelag. inom del nämnda förelaget har under hela1960-talet pä grund av bäverskador fält repareras på slora områden och tillslora kostnader. var så perforerade av bäverns boplatser atldel krävdes omedelbara och omfattande åtgärder för att återställa en sträcka avminst av dessa i godtagbart skick. Kostnaderna för dessareparationer beräknades av lantbruksnämnden i vederbörande län lill ca 100 000kr. Markägaren, eller med andra ord sjösänkningsbolagei, beviljades också ellstatligt anslag, men del uppgick endasl lill . Således var del i deltafall markägaren som fick slå för huvuddelen av kostnaderna för de skador bävernhade orsakat. 15Riksdagens protokoll 1975/76:445 Vissajakt frågor m. m. Dethär kan inte anses som en skälig kostnadsfördelning mellan de skadedrabbade ochdet allmänna som har ansvaret för en fridlyst djurart. Vi har i motionen pekatpå de svårigheter som uppslår för de skadedrabbade när del gäller all hävdasina krav, dä det inle finns några som helst fasta regler för ersättningav skador av den här typen. menar all principen bör vara att den somdrabbas av skada, förorsakad av fridlyst djurart, får ersättning för hela denskada han åsamkats. Vihar också i motionen begärt förslag till enkla och klara regler för regleringav sådana här skador. Vidare har vi begärt att en fond skulle, inrättas, varurde som är ersättningsberälligade kunde fä bidrag, Vj har också hemställt attbidrag skulle kunna utgå till förebyggande åtgärder, när sä är nödvändigt. Utskottethänvisar till lantbrukssiyrelsens och yttranden och sägerall en gammal praxis varil att varje näring får tåla viss skadegörelse av vill,och först när skadegörelsen blivit mer omfattande och andra åtgärder intehjälpt kan i sista hand ekonomisk kompensation komma i fråga. Uiskollel slutarmed atl anföra att det hittillsvarande systemet med prövning från fall lillfall t. v. bör godtas och alt det ankommer pä regeringen att fatta beslut påområdet. Utskottetsäger vidare atl det är angeläget atl ersättningssystemet är så utformat atldel tillgodoser intresset av ett tillfredsställande skydd för fridlystadjurarter liksom utskottet också konstaterar behovet av alt markägare ges etlrimligt skydd mol ekonomiska förluster till följd av viltskador. Utgårman frän del aktuella fall som jag har relaterat framgår del alt man knappastkan göra gällande att ekonomisk ersättning lämnats lill de skadelidande iskälig omfattning. Ändå har skadornas omfattning i det här fallet konstateratsav vederbörande lantbruksnämnd, vilken ocksä är elt statligt organ. Någol tvivelom ersättningens berättigande bör således inte föreligga. Likväl erhöllmarkägarna en ersäiining som endast svarade mot en fjärdedel av de totalakostnaderna för uppkomna skador. Dettafall om något visar att man, för att förverkliga de intentioner om rimligtskydd mot ekonomiska förluster lill följd av viltskador som vi i motionenförespråkar och som också utskottet säger sig vara överens med oss om, nogmåste komma fram till andra regler än de som f n. gäller. Ett enigt utskott har Ju avstyrkt motionen i fråga, och jag skalldärför inle ställa något yrkande. Jag avser dock alt återkomma i ärendet. Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Vårjakt eftersjöfågel Föredrogs betänkande 1975/76:26med anledning av motioner om vårjakl efler sjöfågel, m. m. HerrJOHANSSON i (c): Jag kan i och för sig inte peka på någon egentlig anledning att la lillorda i denna fråga, eftersom Jag inle är motionär och inte heller är ledamot avjordbruksutskottet. Jag känner dock elt behov alt säga några ord i dellasammanhang, Eltenhälligt jordbruksutskott har hemställt att skall ge regeringenlill känna vad utskottet uttalat om undersökning av möjligheterna atl på nyttinföra sjöfågeljakl . Utskottet skriver för all del myckel försiktigt isitt betänkande och vill inle alt stammarna skall drabbas av någon siörreåderlåtning. Man vill att jakten i fråga skall förbehållasskärgårdsbefolkningen, och del kan i och för sig vara vällovligt. Men jag trorändå att del är mindre lyckat atl släppa denna vårjakl fri igen. Jagser inte sä mycket till den biologiska aspekten i della sammanhang.