prot · FY0966 · 1975-12-31 00:00:00 — Bolaget anseratt planet är för dyrt helt enkelt, och det är också en sak som man måste tahänsyn till i sammanhanget. Närdet sedan gäller miljöaspekter på traflken mellan och anserjag att löser man dessa problem bäst med spårbunden trafik. Den typenav kommunikationer kommer att lösa många miljöproblem. Hen () kortgenmäle: Sin vana trogen kunde självfallet inte låta bli alt geen känga. Det skedde när han talade om reservationen som är fogad tillutskottets betänkande - en reservation skriven på departementet, som hanuttryckt sig. Jag skall inle ta upp den frågan i detalj, men jag vill bara talaom att även om reservanterna kanske inte är så skrivkunniga som , hade vi i alla fall en arbetsgrupp som fick litet underlag för del som står i reservationen, om det nu kan vara till tröst för . Allsedan utskottets majoritet, som är så fantastiskt stor som en röst, också fårskrivhjälp på sin håll kanske jag inte skall la upp så mycket. Ni har dock inteskrivit ihop en enda rad av utskottets betänkande, ulan det har en visssekreterare som finns här i salen. Nog om detta. Brommaär en samhällsfråga, säger , och därför måste fiygplatsen finnastill. Därför har dessa väldiga satsningar gjorts av kommuner och landsting,för alla skulle till , lill . Man skyr inga som helst medel, laringen hänsyn lill de störningar som jag tidigare redovisat här, ulan de skallfram oavsett vad det kostar, oavsett vilka bullerskador och slresskador somdrabbar de människor som råkar befinna sig i vägen. Dettakan vi inte acceptera. Det finns redan nu ell underlag, och del kommer altfinnas ett ännu färskare underlag , som till fullo kommer attvisa atl vi måste göra någonting. Jag är övertygad om atl detta underlag kan fåäven an ändra sin inställning, om den nu alls kan ändras. Hantalar om nya fiygplan som ännu inie finns på proiotypstadiet. I varje fallflyger de inte . Brommaborna skall alltså vänta tio eller och levamed bullret tills de lystgående planen a la finns klara för drifi. Ärdet vad menar med sitt inlägg? Jagtycker det är tragiskt alt Linjefiyg inle skall kunna börja planera för sinfortsatta verksamhet på , utan tvingas avvakta av s. k.utredningsarbete. HenLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Först några ord lill i . Det är alldelesgivet atl om man får en flygplanstyp som kan vara acceptabel för ,innebär detta förutsättningar alt bättre kunna göra ett folkflyg. Man har enmöjlighet att komma direkt till stan via en näraliggande flygplats, och dåfinns också förutsättningar alt driva tvärlinjer i detta land. Även andrasamhällen kan då bygga flygplatser där landningsbanan kanske bara behöver vara600 meter och som ger mycket låga kostnader i jämförelse med dagensinvesteringar. Detta kommer att hjälpa oss lill ett folkflyg. Jagär naturligtvis ledsen all jag retade upp genom att säga allreservationen skrivits i departementet. Det är väl inget fel. Det är en mycketbra skriven reservation. Men jag tyckte den så väl fick fram vad man ideparlemenlei tycker i den här frågan, och jag tyckte det var naturligt atldessa åsikter finns inskrivna i detta aktstycke. Jagtycker nog, , att om vi skall tala om flyg så måste vi liggalångt framme. Det är en nödvändighet att vi verkligen är på bettet och följermed vår tid. Om jag inte är felunderrältad så är Dash 7 elt plan som börjarserietillverkas. Vi kan redan ställa oss i kö för inköp av detsamma, och vi kanganska snart få det. Jag tycker alltså att man skall hålla sig långt framme ochvara förutseende. Är vi inte det binder vi oss för en lång framtid vid enflygplanstyp som kanske inte passar oss och då kommer vi att ligga efter. Detär bakgrunden till mina synpunkter i del här sammanhanget. Svenskt näringsliv genomgår f n. ett intensivt skede av övergripandeplanering. Enbart i fråga om kommunikationer och trafikpolitik står en radutredningar inför slutskedet av sin arbete. Flygel berörs endast marginellt.Någon utredning om flygets roll i den framtida trafikpolitiken finns inle. Detär egentligen en svår brist i synnerhet som flyget utvecklats eftertraditionellt mönster som stora samhällsförändringar skett, vilkapåverkal resebehov och resemönster avsevärt. Jag nämner bara utlokaliseringenav statliga verk, vilket rimligtvis torde skapa behov av ändradelinjesträckningar inom flyget. De stora regionalpoliiiska satsningarna för attöka landets attraktivitet på det svenska näringslivet frammanar en anpassninggenom niaiarlinjer till primärflygfälten. Sverigesaknar en luftfanspolilisk målsättning vad beträffar inrikesflyget, ditgenerellt sett även allmänflyget bör räknas. Jag finner del angeläget attinledningsvis säga detta när vi nu står inför en avgörande debatt beträffandeBromma flygplats framlid. Punktåtgärder, sådana som att lägga nedflygverksamheten på utan anknytning lill elt planmässigt mönster förinrikes flygverksamhet, kan få utomordentligt svåra och oreparablakonsekvenser. Sålångt jag förstår står den här allmänna synen på svenskl inrikesflyg i fullsamstämmighet med vad kommunikationsminister sade till pressen ifebruari 1973: "Vadjag som ansvarig för flygverksamheten i hela vårt land sagt, är endast att storrisk finns för all flygels utveckling skall hindras på grund av svårigheternaatt bli överens om flygplatsernas placering och utformning, i första hand iStockholmsregionen. Jag har önskat säga detta innan det är . Villvi ha elt väl utvecklat flyg i och dessutom kunna välkomna flyg frånandra länder, måste vi se litet längre än till den egna kommunens ellerregionens gräns. Om skall kunna bibehålla sin ställning som landetsledande centralort, så måste regionen göra de nödvändiga uppoffringarna ikonimunikationshän.seende, inle minst på flygsidan. Just nu har hela frågan omflygplatserna i hamnat i ett läge som inle ser alltför ljustut, men jag hoppas naturligtvis fortfarande, att del skall finnas möjligheterlill en positiv lösning. Delär nog ingen som är motståndare lill en god miljö, men jag vill uttrycka denförhoppningen att vi i begreppet god miljö inle bara skall inläggaorörd natur, fritidsområden med frisk luft o. d., ulan också möjlighet för allaall kunna utnyltja moderna kommunikationsmedel. Om vi inte kan finna en rimligkompromiss mellan önskemålet om god miljö och alla människors möjlighet altsnabbt och bekvämt förflytta sig med kollektiva trafikmedel inklusive flygel,då lar vi ell steg tillbaka i vår utveckling." Där värdet slut på detutmärkta uttalandet. Efter det här citatet skulle jag kanske kunna avsluta mitt anförandeoch med åberopande av konimunikationsminister uttalande yrka bifalltill utskottels hemställan i trafikulskoiiets betänkande nr 4, som vi nubehandlar. Där hemställer utskottet alt hos regeringen begär enförutsättningslös utredning belräffande flygplatsfrågan i . Vadutskollet menar skulle man enkelt kunna uttrycka så här: Medan luftfartsverketutreder hur snart Linjeflygs verksamhet kan överflyttas till hinner mansamtidigt göra en förutsättningslös avvägning, där även las med. Och idenna utredning skall självfallet miljöaspekterna räknas in. Delhär slår också i full överensstämmelse med vad utskottet enhälligt anförde ifjolårets betänkande i samma fråga, där utskottet utgick från att frågan omfortsatt lokalisering på hålls öppen. Utskollel förutsatteatt den skulle ytterligare övervägas i samband med remissbehandlingen ochberedningen av den s. k. ULF-ulredningen. inle lägger fram ett enhälligt förslag till finns detskäl att ytterligare motivera utskoitsmajoritetens ställningstaganden. Jagkommer an beröra något vad som har sagts av herrar ochLothigius, men det är värt all la upp igen, särskilt vad gäller deninternationella ulvecklingen. Jag skall la upp det exempel som . I en ICAO-bulletin redovisas elt framgångsriktförsök med interciiy-irafik mellan och . Inom parentes kan jagnämna att är FN:s internationella civila luftfartsorganisation. Försökenbörjade i fiol och skall pågå . har man använt sigav Twin , som lar endast 11 passagerare. Planen opererar från fiygplatseralldeles inpå stadskärnorna. I ligger flygplatsen frånstadscentrum och i från centrum. visadeverksamheten sådan framgång att antalet flygturer ökades till 30 per dag ivardera riktningen. Den totala restiden redovisas ochär därmed med bred marginal kortare än med varje annat färdmedel mellan debägge städerna. Några bullerproblem har inle uppkommit på grund av att planenknappast producerar någol buller. Av en annan rapport har jag inhämtat att 2kilometer från s. k. downtown-flygplats ligger elt sjukhus, men någrabullerstörningar har inte inrapporterats därifrån. Meningen torde vara attsenare införa det nya och större Dash 7 i trafiken. Redandetta exempel visar att ett nedläggande av går tvärteniotutvecklingen i andra länder. Även om inrikesflyglinjerna skulle överflyttastill ett annat flygfält kommer behov atl finnas av ell s. k. cityflygfäll.Därför bör man länka om mer än en gång innan nedläggningsbeslutet verkställs.Del är en ganska rimlig begäran. Viden omprövning bör man också göra klart för sig att frågan om den fortsattalokaliseringen på inle enbart är en lokal fråga ulan i allrahögsta grad en riksangelägenhet. har med all önskvärd tydlighet framkommitav det överväldigande flertalet av de remissinstanser som yttrat sig överutredningen för lokaliseringen av flygverksamheten i - ULF.Gemensamt för delta är även att bibehållande av bör utredas. Denmeningen måste väga synnerligen tungt, eftersom den delas också av Stockholmsläns landsting. Ävenalla uppvaktningar som diirefter gjorts har framhållit inrikesfiygetsbetydelse för näringslivet ute i landet. Jag behöver bara ta ett citat:"Genom all utvecklingen på fiygeis område givit alltfiera delar av vårtland möjlighet till snabba och effektiva förbindelser med Stockholms-regionenhar förutsättningarna för ulveckling av en livskraftig industri i frånStockholm avlägsna delar av vårt land väsentligt ökat. centrala läge inära anslutning till har därvid varit av storbetydelse." Äventrafikutskoltet framhåller i sill yllrande att det vid uppvaktningar som gjortsinför utskottet framhållits att är en riksangelägenhet avstor betydelse inte bara från trafikpolitiska utan även från regional-,närings- och lokaliseringspolitiska utgångspunkter. Del här med riksintressetgäller inte ensidigt landsorlen. Det gäller i hög grad Slockholm. Vad voreStockholm utan ett pulserande näringsliv ute Den frågan måstenog också ställa sig. Meningsmotsättningarnahar mest kretsat kring miljöfrågorna. Enligt uppgifier från företrädare förStockholms kommun bor 140 000 människor inom den nuvarande bullermaitansavgränsning. Av dessa påslås var femte person vara mycket störd, dvs. 28 000-30000 människor. Men detta gäller främst Metropolilans bullermatta. F-28har visserligen en annan utbredning av sin bullermatta, men den är ändockendast ungefär hälfien så stor som Metropolilans bullermatta. Dethar varil en hel del debatt kring dessa siffror och andra senare undersökningarsom påvisat att antalet mycket störda skulle vara betydligt färre. Docent har med ledning av en metod som utvecklats av trafikbullerulredningen- fiygbullernivå- eller FBN-melo-den - gjort beräkningar över antalet mycketstörda personer. Resultatet av den beräkningen visar att mellan 5 150 och 8 000personer är mycket störda av den nuvarande trafikens omfattning. Närnättrafiken upphört sjunker antalet lill maximalt 4 500personer. Det är en avsevärd skillnad mot 30 000 personer. Docent gårvidare i sina beräkningar och kommer fram till all vid en viss given sammansättningav Linjeflygs flygplansfloila - åtta F-28 och ett antal Dash 7 - skulleantalet mycket störda personer sjunka ytterligare till maximalt 2 000 ellerdärunder. nämnde siffran 21 000, men jag tror all han har lästreferatet fel. Nutar jag inte för givet all Linjeflygs flygplansfloila skall ha densammansättning som docent använt i sina beräkningar. Men jag har tagitdetta som ett exempel på hur bullerstörningarna kan minskas redan inom kort.Det bör inte heller vara en utopi alt Linjefiyg för att begränsabullerstörningarna i närheten av flygfältet skall kunna använda Dash 7. Nuär det så att buller försvinner inle bara genom alt man flyttar det till enannan plats. Del blir bara nya grupper av människor som blir störda. Skeralltså flyttningen lill vet vi redan nu atl man där får en ny opinion -ja, egentligen inte ny, därför atl redan nuvarande bullersituation kringArlanda bedöms som besvärande. Märstaflygbullerkomminé påtalade bullerstörningarna redan i sin utredning . Därsägs att "del råder ingen tvekan om att det buller, som härrör frånverksamheten på utgör en sanitär olägenhet för ett stort antalmänniskor och att en försämring inte kan accepteras". Mananför vidare att med ett bibehållande av nord-sydbanan skulle , dårapporten skrevs, ca 40 000 människor flygbul-lerstöras, en siffra som skullestiga till 80 000 människor 1985. Och hade man ingen aning om all manmöjligen skulle få ta över Brom-matrafiken också. Vihar också ute i landet ett flertal flygplatser alldeles inpå centralorten -, , m. fl. Det betyder atl man av hänsyn till befolkningenvid dessa orter inte kan tillåta mer bullrande plan även om Linjeflyg flyttarsin lokalisering till eller någon annanstans i Manmåste ju la samma hänsyn var än flygplanen går ner eller startar. Och läggerman samman alla bullerexponerade människor kring övriga svenska flygplatsertorde siffran bli högre än kring . Då blir min bestämdaslutsats att man vinner ingenting på all flytta buller. Den enda effekten bliratl andra människor drabbas och att det kostar enorma summor pengar. Bullerskall bekämpas, vid källan och inte flyttas. Därkommer vi in på en ny meningsbrytning. De som hävdar all flygverksamheten påBromma flygplats skall läggas ner säger att det tar tiotals år innan tystareflygplanstyper kommer fram, om man över huvud tagel lyckas.få fram några. där är gårdagens språk. har provflygningarmed Dash 7 kommit i gång. sade något patetiskt att de planenfinns inte - men de finns, ! Leverans kan börja i april 1977.Dash 7 är ett QSTOL-plan och en vidareutveckling av Twin Ottern. Del lar 50passagerare och är ytterligt lystgående. Bullermattan håller sig praktiskt tagetinom flygfältsgränsen. Överallt i världen ökar kravet på att minskamiljöstörande buller kring såväl trafikleder som flygplatser. Samma problem harvi i hela , och jag kan nämna atl del norska flygbolaget redanhar köpt fyra Dash 7. Jag tycker det är angeläget att man inte med förhastadebeslut medverkar till omfattande kapitalförstöring och onödiga avgränsningar. Bullerfrågornahar dominerat debatten så starkt alt man nästan helt skjutit de ekonomiskaaspekterna åt sidan. Utredningar har visat att nedläggning av flygverksamhetenpå leder lill merkostnader för samhället på miljardbelopp.Sekreteraren i ULF-ulredningen anger i sin debattbok ramentill mellan 770 och 1 710 milj. kr. En upprustning av ,inberäknat bul-lerreducerande åtgärder, beräknas stanna vid 134 milj. kr.Spännvidden är alltså enormt stor enligt dessa beräkningar. Omräknat i skattmotsvarar Arlandaiilternativet en höjning av landstingsskatten enligt 1975 årstabell med medan kostnaderna för är . En skillnad på 98öre! här kalkylen bör också tas med de årsförluster som drabbar trafikanternagenom längre restider. Jag hade i del här anförandet inte tänkt nämna justtrafikanterna, men tog in dem. Han talade väl inle föraktfulltom dem, men han tycktes ändå mena all de är en grupp som man kanske intebehöver la samma hänsyn lill när det gäller buller och tidsförlust. Men, herrMellqvist, trafikanter är också människor, och människor som är ute och reserslits. An åka lång väg från stadskärnan ut till en siorfiygplals och kanskeockså vänta förlänger restiderna och del är också slitsamt. Även demänniskorna bör man ta hänsyn till. Deekonomiska aspekterna, som jag nämnt, förbigick helt ochhållet. De är inte små, och man bör räkna med dem i en sådan här avvägning. utredning som trafikulskoiiets majoritet förordar, bör också tas hänsyntill en rad andra konsekvenser i samband med Brommafällels nedläggning. Denomedelbara följden av en nedläggning blir ju en krafiigt minskadinrikesfiygtrafik på en hel del orter - , , , Hultsfredoch kanske även andra orter. Dessutom kommer vissa planerade linjer inte lillstånd. På innebär en utfiytining av all inrikestrafik till Arlandaatl en andra fiygplats inom bör komma till omkring . Men om skulle vara kvar, behövs en tredje flygplats . Tilldet resultatet kommer professor i sina beräkningar.Generaldirektör vid luftfartsverket har uttalat att en koncentrationav inrikesflyget lill medför ökat buller kring nord-sydbanan och all enny bana bör komma till stånd 1985. Detkan också i delta sammanhang vara skäl att erinra om del avtal beträffandeanvändande av som föreligger mellan ochstaten. Genom delta avtal upplåts fr. o. m. nyttjanderättentill lill kronan under en lid av . får kommunendisponera det av staten ägda som friluftsområde. Om flygplatsskall nedläggas, aktualiseras avtalels avlösningsregler i fråga om Gärdet.Dessutom blir kommunen inlösensskyldig för luftfartsverkets anläggningar påBromma. Del är också en ekonomisk fråga. Även delta visar att elt fint samspelmellan stat och kommun kan riskera att upphöra lill men för inle bara dem sombor i ulan kanske också för de många landsortsbor som i ser entillfiyktsori i samband med besök i . Det är klar att detta är en rentkommunal angelägenhet. Men frågan är om det inte även berör samhället somhelhet, eftersom del också innebär kostnader. Ytterligareen intressant fråga berör avtalet mellan kommunen och staten. Det har sagts altinga bebyggelseföriindringar har sken efier 1947 i fiygplatsens omedelbaranärhet. Det kan vara svårt all tolka ordel "bebyggelseförändringar".Men en sak iir klar: Bebyggelsen har tiitnal och triingt närmare fiygfiltet.Sedan 1947 har bostiider kommit lill i stadsdelar som gränsar direktlill fiygfältet. Det kan vara en mått på hur olika miinniskor uppfattar bullerfrån en niirbeliigen flygplats. Idet fortsatta utredningsarbetet måste allmiinflygets lokalisering klargöras.Bromma flygplats kan knappast liiggas ned förriin allmiinflygel fått ettalternativ. Endast en liten del kan enligt uppgifi lokaliseras till Arlanda.Lufifirlsverkel anser det angeläget att inte utesluts somlokaliseringsalternaiiv för vissa delar av allmiinfiygel. Del skulle å andrasidan innebiira att Linjeflyg kanske får en mer markerad konkurrenssituationpå Visbylinjen. iir passagerarfrekvensen hög för allmiinflygelmellan och . Detta illustrerar behovet av en samlad lösning försåväl allmänflyget som Linjeflygs inrikeslinjer. en niirmare utredning serdel ut som om båda dessa viktiga delar av kommunikationsområdet hamnar isvårlösta situationer vid en ned- Trots alt vad jag här anfört talar för ett bibehållande av fiygplatsär jag inte beredd atl nu yrka all beslutar så. Jag delar däremothelt utskotlsmajorilelens mycket förslag att frågan prövas i en nyförulsiittningslös utredning, där man undersöker olika alternativ och där dåäven ett bibehållande av vägs in som ell av alternativen.Tidsmässigt behöver en sådan utredning inte förändra nu giillande planer. på regeringens uppdrag utreder frågan om när man tidigast kanfiytta Linjefiygs trafik till Arianda och innan della kan verkställas hinnerden föreslagna utredningen fullgöra sitt arbete. En överflyttning kan inte skeföre årsskifiet 1976-1977 och kanske inte . Därför delar jag inteherr Mell-qvists pessimism på den här punkten. Del är ju så att det mesta avunderlaget torde finnas - det har kommit fram i samband med andra utredningarsom gjorts. För egen del ser jag förslaget som en så långtgående kompromissmellan de uppfattningar som kommit lill uttryck i denna fråga att man skulle hakunnat avge ett enhälligt utskottsbetänkande, i all synnerhet som förslagethelt stämmer med den enighet som rådde så sent som . Vadjag slutligen vill med skärpa betona är att Linjeflyg , till dessatt de här utredningarna är klara, bör ges de tillstånd till förnyelse avflygplansflottan som är elt livsvillkor för Linjeflygs fortsatta verksamhetoch all de nya Fokkerplanen får dispens för användning av . Jag insiiimnier slutligen i kommunikationsministerns inledningsvisciterade förhoppning att frågan om flygplatserna i skall fåen positiv lösning och yrkar bifall lill ulskoilels hemsliillan. Idetta anförande instämde herrar i (fp) och iLjusdal (fp). Hen () kortgenmäle: I mycket ambitiösa inlägg fanns några synpunkter somjag vill kommentera. HerrSellgren sade att människor slits så oerhört om de inte får flyga från Bromma.Tänk vad dessa stackars miinniskor skall bli nerslitna som flyger från Luleåoch till och från och till . De måste medandra ord ha det väldigt besvärligt och bli jiikiade och stressade på ett heltomänskligt sätt, när de inte har förmågan att utnyttja Broninia flygplats. Jagvill, herr talman, citera elt uttalande av en partivän lill . som gjorde ett särskilt uttalande i kommunstyrelsen här iStockholm med anledning av remiss av framställning frånLinjeflyg om godkännande av inköp av jetflygplan för inrikeslrafik. "Utflyttningav allt inrikes trafikfiyg från till bör komma tillstånd. Genom en sådan utflyttning skulle del niil-jöstörande bullret i storadelar av Västerort och på avsevärt reduceras. Omsiigningen mellanolika in- och utrikes flyglinjer skulle vidare underlättas om all reguljärflygverksamhet sammanfördes till en plals, vilket borde stimulera utvecklingenmotell väl fungerande folkflyg. Koncentrationen av trafikfiygel till en fiygplatsborde också medföra betydande kostnadsbesparingar." Dellavar alltså del uttalande som dåvarande ledamoten av kommunstyrelsen iStockholm gjorde vid det tillfället. Närherr åberopar vill jag erinra om att dessledande man, finanslandslingsrådet , hade en helt annan uppfattningän den som nu vill göra sig till tolk för. Han anförde med storbestämdhet och utan att darra på manschetten att nu borde läggas ned påså sätt som regeringen redan har föreslagit. Del var inget tvivel om delta, ochhan var faktiskt inle ensam om den uppfattningen. Jaghinner inte nu la upp frågan om och Teg. Jag var med på den liden dåTegfältet kom lill. Att det sedan har blivit bullerstörningar även för dem sombor i närheten av del fältet är en annan sak. Vi kanske kan återkomma till del. iKristinehamn (vpk) kort genmäle: sade all jag hade missuppfattat en siffra. Jag togvisserligen den siffran ur minnet, men del var väl ändå så atl docent att med tillämpning av den kritiska bullergränsen, efier fiyttningav visst charterflyg till och efier nedläggning av nättrafiken påBromma , skulle antalet bullerstörda människor vara 24 000. Jagtror atl det var det antalet, och det var den siffran jag nämnde. Sedanhar också siffran 8 000 nämnts, och jag skall naturligtvis inle stå här ochmisstänkliggöra vetenskapliga metoder. Men jag tycker del är litet egendomligtalt man kan komma fram till så skilda resultal när man mäterbullerstörningarna, alt man i ena fallet säger att det rör sig om 24 000 svårtbullerstörda människor och i andra fallet 8 000. Milt sunda bondförstånd värjersig emot all detta kan läcka in verkligheten. Slutligensade att man inte skall fiytta fiygbullrei. Nej, givetvis inte.Men min uppfattning är den all man på har möjligheter atl på ett annatsätt komma till rätta med bullerstörningarna, t. ex. genom alt anlägga eltöst-västligt bansystem. Det kostar visserligen en del pengar, men jag har lästall om man kan besluta sig för atl göra del ganska snabbt, så skall det intebehöva bli mycket dyrare än all anlägga en nord-sydlig bana. Och där tycker jagatt det finns en skillnad. Jag kan nämligen inte se alt man på kanneutralisera de bullerstörningar som finns, utan de störningarna finns därmitt i ett tätbebyggt samhälle. På däremot har man som sagtmöjligheter att komma till rätta med bullret på ett helt annat .sätt. Hen () kongenmäle: talade om alla fakta som jag här anfört. Jag haranfört många. Men har inte kommit med så förfärligt många fakta.Han har bl. a. helt förbigått kostnadsaspekterna.