prot · FZ0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskottets: majoritet har intevarit beredd att tillmötesgå reservanterna på den punkten, och enligtutskottets mening finns det ingen anledning alt föreslå någon ändring avgränserna. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan icivilutskottets betänkande 1975/76:7 i alla punkter. Hen ÅKERFELDT (c): sade alt del i och för sig stora antalet inneliggandeansökningar, 95 000, inte motiverar den höjning som vi har föreslagit ireservationen 1 a. Ja, om man ser det isolerat lill dessa 95 000, sä har herrJadeslig rätt. Men och jag kan väl vara överens om att det underde återstående tre fjärdedelarna av budgeiårei bör komma in yllerligareansökningar. Som jag sade i mitt tidigare anförande är ju tendensen ökande. Vihar därför alt emotse etl niyckei stort medelsbehov Sånågra ord om de ramar, som jag inte berörde i milt anförande men som herrJadeslig log upp. I fråga om anslaget lill energibesparande ål-gärder förallmänna samlingslokaler har vi en liknande effeki som när del gäller dekommunala lokalerna, nämligen atl man inte har hunnit initiera några åtgärder.Här planeras och initieras åtgärderna genom och i samverkan med de treriksorganisationerna för samlingslokaler. Denna anslagsram är tämligen ny. Manhar ännu inte hunnit med i planeringen. Man styrks i denna uppfattning av erfarenheternafrån del ordinarie upp-rusiningsbidragei, där åtgången inte heller var särskillstor under del första året. Men som alla vet har del blivit en avsevärd ändringhärvidlag under sen.aste tiden. Vadgäller kommunala lokaler kan jag inte underlåta atl som en illustration tillvad åtgärder av detta slag kan ge nämna något om vad jag läste i en tidning omSundsvalls sjukhus. Genom all initiera elt nytt system för ventilation ochvärme sparar man där olja, vilkel översalt till begripligarespråk är detsamma som en höjning av rumstemperaturen med tre grader i helaSundsvalls kommun. Jag tycker alt det ger vid handen att det finns allanledning all salsa på dessa åtr gärder. Vadslutligen angår höjningen av beloppen per lägenhet har utskottet inte funnitanledning till någon sådan höjning, och det kan ju diskuteras. Barakostnadssiegringen borde väl motivera en höjning. Vi från anser att delbehövs en bättre stimulanseffekt, och då är ju ocksä detta en väg att gä. Hen i (fp): I många brevlådor har del dumpit ned enbroschyr från något som kallas Bygginfo. I den försöker man intresseramänniskor för att spara energi i sina villor och fastigheter. Broschyren harmötts av mycket stort iniresse. Man har redan fått mycket folk till olikainformationsträffar. Det har anslagils en hel del pengar lillinformationsinsatser för att fästa uppmärksamheten på den stora åtgången avenergi. Del är naturligt om det också ger resultat. Intresset tyder enligt minuppfattning på att behovet av sådana anslag som vi nu diskuterar kommer allöka. Den som vill spara energi, den som vill minska oljeförbrukningen, ochpå del sättet angripa underskottet i vår handelsbalans, den som vill försökaöka sysselsättningen genom att satsa på byggarbeten, vilket inte på något sätlpåverkar vår import, den bedriver en god ekonomisk politik. Det är ingenöverbudspolilik. HenJADESTIG (s): Intresset av att spara energi ligger oss alla här i kammaren varmt omhjärtat. Vad debatten rimligen borde gälla är huruvida de penningmedel som nuföreslås kan beräknas räcka lill eller ej. Med de erfarenheter och detstatistiska underlag som vi f n. har att utgå ifrån anser uiskottsmajoritelenalt 450 milj. kr. bör räcka lill. Men liksom föregående år följer vinaturligtvis utvecklingen med uppmärksamhet. Visar det sig atl intresset av altspara energi i dessa former ökar, ligger del naturligtvis i allas vårl iniresseatl också se lill att de ekonomiska resurserna härför kommer fram. Därombehöver det inte råda någon tvekan. HenÅKERFELDT (c): Det sista vill jag gärna la till intäkt för att vi är överens ombehovet och tydligen ocksä om medlen; det är bara fråga om när vi skall anslåmedlen. senaste uttalande måste innebära alt det bara är attåterkomma vid nästa tillfälle budgeten kompletteras. Det tackar Jag för. Hen JADESTIG (s): Att bara tillämpa ett överbudssystem - man slänger fram eu bud på ettpar hundra miljoner mer och säger alt det ar den rätta siffran - ger inte detunderiag som behövs för en riktig bedömning. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill I:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 a av i m. fi. samt 3:o) reservationen nr 1 b av herrStrömberg i , och förklarades den förstnämnda pro positionen vara med övervägandeja besvärad. Dä begärde votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha fiertalets mening för sig. Sedan i begärt vo tering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendecivilutskottels hemställan i belänkandet nr 7 punkten 2 mom. 2 antar reservationen nr Ia av i m. fi. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr I b av herrStrömberg i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrStrömberg i begärde rösträkning verkställdes volering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 7 punkten2 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I a av i m. fl. Vid omröstning genomuppresning förklarades fiertalet av kammarens Nr 40 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av fruOlsson i m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 7punkten 2 mom. 3 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrÅkerfeldt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 205 Nej - 111 betänkande 1975/76:19 med anledning av moiioner ompensionärernas levnadsstandard. Idetla betänkande behandlades de med anledning av propositionen 1975/76:65 ominriktningen av den ekonomiska politiken väckta motionerna 1975/76:100av m. fi. (c), vari i yrkande 3 hemställts att beslutadeatt hos regeringen anhålla om en undersökning av folkpensionärernaskonsumtionsmönster och förslag till åtgärder, som kunde erfordras för attinfria löften lill pensionärerna om standardhöjning och värdesäkrapensioner, samt 1975/76:102av m. fi. (fp), vari i yrkande 3 hemställts att hosregeringen begärde en översyn av metoden för indexre- glering av folkpensionen. altriksdagen med anledning av molionerna 1975/76:100, yrkande 3, och 1975/76:102,yrkande 3, hos regeringen begärde att motionerna i motsvarande delaröverlämnades lill pensionskommittén. Reservation hade avgivits av herrar iVikmanshytlan (c) och Ringaby (m), fröken () samt herrar (), i (c) och Wesiberg i (fp) vilka ansett attutskollel bort hemställa atl med bifall lill motionerna1975/76:100, yrkande 3, och 1975/76:102, yrkande 3, hos regeringen skulleanhålla oni en undersökning av Iblkpensionärernas konsumtionsmönster i syftealt möjliggöra alt löften lill pensionärerna om standardhöjning ochom värdesäkra pensioner infriades. Hen iVikmanshytlan (c): Betänkandet nr 19 från socialförsäkringsulskoltel behandlar motionerom pensionärernas levnadsstandard. Belänkandet är kortfattat: Del är på tresidor - Ja, egentligen bara på tvä sidor eftersom den reservation vi blivitnödgade alt avge rned hänsyn till behandlingen av molion nr 100 upptar dentredje sidan. Men omfånget av ulskottsbeiänkandet är inte på något sättavgörande för ärendets betydelse -tvärtom. Det gäller här en fråga avutomordentligt stor belydelse för landels alla pensionärer. Imotionen 100 hemställer vi alt beslutar atl "hos regeringenanhålla om en undersökning av folkpensionärernas konsumtionsmönster och förslaglill älgärder, som kan erfordras för alt infria löften lillpensionärerna om standardhöjning och värdesäkra pensioner". Delär en viktig fråga som varit föremål för behandling sedan lång lid tillbaka.Redan år 1969 beställde dåvarande andra lagutskottet en undersökning för attfinna vägar för att siandardsäkra pensionerna inom den allmänna pensioneringensram. Den "tillsatta pensionsålders-kommittén, som heterpensionskommittén, utreder även frågan om slandardsäkring av pensionerna.Utredningen skall enligt sina direktiv "undersöka behovet av ochmöjligheterna att med hänsyn lill inkomstul-vecklingen och omfattningen av deresurser som kän ställas lill förfogande förslärka de garanlier rörandepensionsnivån som följer av nu gällande beslämméiser". är def denlO , alltså drygi sedanulredningen lillsaltes. Jag förutsätter liksom utskottet att Ulredningen kommerall ta upp frågan om en standardsäkring lill behandling, och det är bra atl såsker. Men vad som med utskottets skrivning är ovisst är när det kommer att ske. Det är av den anledningenvi från cenlern tillsammans med repre- sentanter för folkpartietoch fåll lov att foga en reservaiion lill utskottets betänkande. Vibegär en snabbundersökning av folkpensionärernas siluation med hänsyn lillprisslegringarna och den infialion som är rådande i detla land och som hardiskuterats här i samband med finansutskottets betänkande nr 16.Av delta betänkande framgår att prisslegringarna rör sig om ungefär20 96. Vilkadrabbas av dessa koslnadssiegringar? Jo, framför allt de lägre inkomsttagarnaoch pensionärerna - folkpensionärerna men även övriga pensionärer - eftersom dehar den minsta bärkraften och molslånds-kraften när det gäller de våldsammaprisstegringar som vi har fått uppleva och som man väntarockså . Mängapensionärer har uttalat sina bekymmer. Jag har kontakt med dessa grupper, ochså fort man träffar någon pensionär ställs frågan: när allting blir dyrareoch dyrare, skall inte också vi pensionärer få del av den inkomslhöjning ochstandardhöjning som andra fär? Man svarar att problemet är löst genomanknytningen till basbeloppet, genom pensionstillägg osv. Dä invänderpensionärerna: får vi förbättringar, men är ni inte medvetna om hur fortpriserna stiger? Närman upprepade gånger ställts inför dessa resonemang, finns del anledning altfråga sig: Hur ser det ut i realiteten? Del är bakgrunden till värtmotionsyrkande. Underhöstens remissdebatt tog upp detta problem till behandling ochförklarade att en snabbundersökning måste göras. Är utvecklingen ofördelaktigför pensionärerna skall del rättas till. Vi måste självfallet infria de löftensom givits till pensionärerna. Det är också anledningen till motionen 100,vari vi har tagit upp dessa frågor. De som har tilläggspensioner av olika slag får uppleva attförmånerna trappas av och atl skatterna slår hårt. Skatterna lar sä mycket atlmånga säger: När jag har betalt skatter och hyra, harjag betydligt mindre kvarän grannen bredvid, som bara har folkpension och bostadstillägg atl leva på. Infialionenverkar även på andra sätt. Många av dessa människor har upplevt del gamlasamhället, där man sparade någon krona för att ha den såsom säkerhet på åldernsdar eller för alt man då skulle kosta pä sig något extra. Man ville kännatrygghet över huvud taget. Det spar-kapilalet har ständigt minskal i värde. 10procents infialion på ell år innebär att den tusenlapp man hade på bankenhastigt och lustigt är värd . när året är slut. Vid nästa års slut är denvärd . Ärdel rimligt att pensionärerna skall finna sig i den situationen? De har sparatpå ett bankkonto eller på en livförsäkring. När de sedan skall njuta frukternaav sill sparande, får de uppleva alt pengarna blivit ingenting värda prakliskilägel. Vissihar man fått det bättre. Men dessa grupper undrar och det är en motiverad oro:Vart lar det vägen med dessa väldiga prisstegringar? Min granne, som ärpensionär och ensamstående, frågade mig: Är du medveten om vilketkonsumtionsmönster vi pensionärer har? köpa konserver och brödsamt färdiglagad mat. Är man en bra bit över 70 är, är det inte sä lätt attlaga mat själv. Detta fördyrar levnadskostnaderna. Ävendenna del behöver belysas, när man ser på pensionärernas konsumtionsmönster. Detfinns en läng rad andra frågor. nalkas vi årets slut med julen, vilketinnebär Julglädje för många. Min granne säger att han skall prenumerera pä tidningarför han är intresserad av atl läsa. Tidningar är inte någon lyx. , som kostar . Så skulle jag gärna vilja hamin länstidning, för Jag har Ju en del kontakter ii norra ocksä. Och jag borde egentligen ha en rikstidning. Den koslar 319kronor. Del blir för de tre tidningar som jag skulle vilja ha. Jagkan hälla med den här pensionären om att tre tidningar egentligen inte är någonlyx. Men, säger han, det finns ingen möjlighet för mig alt hålla alla de härtidningarna. Jag får lov att välja, för del ärju inte bara dessa fastakostnader jag har. Jag skriver inte sä mänga brevlängre, men portot stiger ocksä, och det stiger fort. Jag har en TV-apparat,säger han, och den krånglar emellanåt; jag har ju haft den några är. Varje gängden skall pä service kostar del mycket pengar och mer och mer för varje gång.TV-reparatören skall åka ut eller också skall jag frakta in apparaten. Detmåste ändå vara riktigt och rimligt att människor som sitter i sin ensamhet fårha sin TV-apparat. Och betalar man TV-licensen så vill man att apparaten skallfungera. Vattnetstiger i pris, elkraften stiger i pris -jag skulle kunna fortsättauppräkningen. Jagmåste gä till doktorn ibland, säger pensionären. Ni genomförde en fin reformför . Ett läkarbesök kostade . lärdet skola kosta . - är det riktigt det? Ja visst, har beslutatdel. Förulfic:k jag resebidrag, säger han vidare. då, men måste jagbetala . Jag behöver medicin ocksä. Förul kostade den . varje gång -resten betalas ju över försäkringen - men skall jag betala 20 kr.Pensionärer är ofta stora konsumenter av medicin, och den kostar pengar. Dethär är bakgrunden till att jag har sagt mig: Det finns verkligen anledning attlilla pä pensionärernas situation med hänsyn till deraskonsumtionsmönster, med hänsyn till de våldsamma prisstegringarna, med hänsyntill hur de upplever sin situation över huvud laget. Finns det fog för deraspåpekande - och det tror jag att del gör - då måste vi se till att snabbi fåfram en kartläggning av delta, sä att vi kan lösa in de växlar vi har ställt utpå att pensionärerna skall få sin rätt tillgodosedd. Del är vad vi har sagtfrån vårt håll när vi har väckl den molion som ligger till grund förreservationen. Sammantaget sett är dethär etl ärende som brådskar. hänvisa motionen till densittande pensionskommittén, som haft frågan till behandling . Lätmig säga att ingen pensionär kan vänta på en fortsati ulredning när ingen vetnågonting om när resultatet kommer på bordet, när infiationen fortgår, när prisernastiger. Vad vi behöver är en snabb kartläggning av lägel för att komma framlill ett resultat. Pensionärerna,som har lagt grunden lill dagens samhälle, skall inte bära en otillbörligt stordel av bördorna för de prisstegringar som vi upplever . Tvärtom är detett samfällt ansvar för oss atl se till att de verkligen får bibehålla sinkonsumtionsstandard, att de färden rättvisa som de kan kräva med hänsyn till deväxlar som har ställt ut. Detta är bakgrunden till vår motion, lill det anförande jag har hållithär och till den reservation som fogats till socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 19. Jag ber att få yrka bifall till den reservationen. Idetta anförande instämde i , i Säffie,fröken samt (samtliga c). Hen i (fp): Jag kunde nöja mig med alt instämma i vad i Vikmanshytlanhar anfört, men jag skall ändå säga några ord. Med anledning av vad som harförevarit kan Jag fatta mig relativt kort. Jaghar ocksä mött de problem som talat om. Jag har hört hurpensionärerna upplever sin situation med prishöjningar och ökade utgifter iolika sammanhang, hur infialionen lär på eventuellt sparkapital, osv. Vimenar från sida att det är angeläget att följa utvecklingen myckelnoga och att se till att del skapas rättvisa för pensionärerna. Vi har därför ien molion, nr 102 av m. fi., hemställt all hos regeringenbegär en översyn av metoden för indexreglering av folkpensionen. Det finnsenligt motionärerna - reservanterna har slutit upp bakom dem - anledning attanta atl konsumentprisindex inte på etl riktigt sätt speglar delkonsumtionsmönster som gäller för det stora fiertalet pensionärer. Motbakgrund av de senaste årens kraftiga prishöjningar är det motiverat med ennoggrann kartläggning av folkpensionärernas konsumtionsmönster i syfte atlmöjliggöra att löften lill pensionärerna om standardhöjning ochvärdesäkra pensioner infrias. Utskotlsmajoriletenanser att pensionerna är värdesäkrade genom all de är anknutna tillbasbeloppet. Men utskollel bortser då ifrån atl man vid beräkningen av detallmänna prisläget utgår från konsumentprisindex, som inte utan vidare enligtvår mening kan tillämpas på pensionärernas situation. begärde redan är1969 - som i Vikmanshytlan lalade om - enförutsättningslös översyn av standardsäkringen inom den allmännapensioneringen. I uppdraget till den tillsatta pensionsålderskommittén,numera pensionskommittén, ingår även frågan om standardsäkring av pensionerna.Det är vi också ense om, men del är en sak. Vad begär i sin motionoch i sin är någonting därutöver. Vi begär en kartläggning avpensionärernas konsumtionsmönster som utgångspunkt fören bedömning av sättelall värdesäkra pensioner och pensionstillskott. Del är mycket möjligt all dekomponenter som ingår i konsunientprisindex avviker från de fiesta äldre människorskonsumtionsmönster, och det är del som bör undersökas. Vi har i motionenangivit exempel på kostnader som vi räknar med är lägre i äldre människorshushåll än för genomsnittet, men del finns annal som kräver siörre kostnaderoch del anser vi bör undersökas. Nuföreslår utskottet alt motionerna i motsvarande delar skall överlämnas tillpensionskommittén, och det är gott och väl. Det är elt steg i rätt riktning,och del finns anledning att hälsa den framgången med tillfredsställelse. Menenligt vår mening är del inte nog. Det innebär såvitt Jag förslår inga somhelst direktiv lill pensionskommittén. Utredningen har enligt sina direktivbl. a. att undersöka behovet av och möjligheterna att med hänsyn tillinkomstutvecklingen och omfattningen av de resurser som kan ställas tillförfogande förslärka gällande garantier rörande pensionsnivän. Det ärettbestämt och begränsat uppdrag. Självklart är det en mycket viklig uppgift, menden berör såvitt jag förstår inte den fråga som vi har tagit upp i motionen ochsom reservationen handlar om. Den kartläggning vi begär är ju någonting annat.Vi finner del synnerligen önskvärt att pensionärerna får en korrekt och rättvisbehandling. Detbör inte förvåna någon all vi från sida är angelägna om att få denfråga som vi tagit upp i motionen behandlad ulan onödig tidsutdräkt. Jag villstryka under vad i Vikmanshytlan sade på den punkten. Viförutsätter att en framställning lill regeringen om en undersökning avfolkpensionärernas konsumtionsmönster gör del möjligt att få detta spörsmålbehandlat utan onödig tidsutdräkt. Syftet är ju att möjliggöra atl riksdagenslöften till pensionärerna om standardhöjning och värdesäkring av pensionernainfrias. Detär ingalunda första gången som vi från sida tar upp frågor avdelta slag. Jag behöver bara påminna om och kamp fören värdesäkring av folkpensionerna som ledde lill beslut omindexreglering av folkpensionerna och året efter lill att indextilläggei förbättrasmånadsvis. Jagnämner detta bara som exempel på omsorg om de äldre. Vi är bereddaalt gå vidare på den vägen. Reservationen är ett bevis för att vi menarallvar. Jag ber meddessa ord att få yrka bifall till reservationen. Idetta anförande instämde i (fp). i (vpk): i Vikmanshytlan böriade sitt anförande med atl beklagaatt utskottsbelänkandel var sä kortfattat. Detta skulle eventuellt tyda päbristande iniresse för frågan. Eftersom jag slår på ulskottsmajoritetens sida,vill jag säga att en anledning till att betänkandet blev kortfattat vara attmotionerna tillstyrktes. F.ö. är det sä i utskottet atl vi brukar ha en kortfattad debatt, där vi läggerfram våra synpunkter, och därefter går vi lill beslut. Vi brukar inte direktföriänga debatterna utan vi brukar säga all vi skall spara argumenten tillkammaren, men ändå ha en presentation av förslagen. Mendet må Jag säga till och de andra ledamöter som slår på dennareservation alt del var ingen kort presentation av reser-vationsförslagel utanden var kortkort. Del förekom alltså ingen presentation alls i utskollel avreservanlernas förslag. Vaddet handlar om är demagogi. Man har Ju lärt sig all del skall v; rademagogi med i spCiCi, men att den demagogin kunde bli så grov anade jag inte,inte ens i denna församling. Man målar upp en bild, där deborgerliga partierna står emot socialdemokraterna och vpk när del gällerpensionärernas levnadsstandard, och man försöker göra den bilden till sanning.Hur går man till väga? Jag har i utskottet lärt mig allsocialförsäkringsfrågor är svåra. Men de blir inte enklare alt förstå efterherr inlägg, där han talar om alt pensionärernas standardhöjning ärförsäkrad via basbeloppets höjning. Det är nämligen tvä vitt skilda saker.Basbeloppet och dess höjning är till för att man skall tillförsäkra pensionärernabibehållen standard. Om man vill höja pensionärernas standard, måste man vidtaandra åtgärder. Jagkan väl vara överens med om att detta är en viklig fråga. Men detfinns verkligen inget borgerligt monopol på uppfattningen all den frågan ärviklig. I själva verket är del så att och hans medreservanier,och f ö. även socialdemokraterna, år har avstyrkt vpk:s förslag om enhöjning av pensionsiillskoiien. En snabbare höjning av pensionsiillskoiienskulle verkligen innebära en siandardhöj-ning. Socialdemokraierna har sagt altdenna fråga skall utredas av pen-sionskommillén. Vi tycker att del ärotillräckligt, och vi återkommer med våra krav om en snabbare höjning avpensionsiillskotten. Men vi är ensamma om det kravel. Nihar, i Vikmanshytlan och i , är efter årröstat mol våra förslag om en höjning av folkpensionärernas standard. Och så står ni här och försöker framstå som de enda talesmännenför ett bibehållande och eventuell höjning av folkpensionärernas standard. Ettgrepp lill i argumentation måste jag ta upp. Han säger attskatterna slår hårt. Han påslår t. o. m. atl den folkpensionär som harextrainkomster utöver pensionen får mindre kvar än den som lever enbart påpensionen. Vem som helsi som är matematiskt kunnig kan räkna ut alt dettanaturiigtvis är fel. Men jag förstår vad det handlar om. har härhamnat på gamla borgerliga krav, framför allt moderatkrav som gått ut på att fåfolkpensionen skattefri för att höginkomsttagarna skall få mera kvar. Dessutomhar våldsamma kamp för pensionärerna huvudsakligen gått ut på skall ha lägre avgifter lill olika pensioneringssystem. Så kan man kort sammanfattamoderaternas insatser när det gäller pensionärerna. Infialionen,som i Vikmanshytlan och i talar om, är ellgissel. Man vill undersöka pensionärernas konsumtionsmönster. Jag skall varavänlig och förulsälla att man härvid tänker på de pensionärer som lever enbartpå pensionen. Såviitjag förstår används folkpensionen i huvudsak lill mal,kläder och den hyreskostnad som kommunen inte står för.