prot · FZ0973 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag har i mininterpellation ställt fyra frågor: Vilken betydelse för svensktvidkommande har den holländska regeringens förslag om avkriminalisering avinnehav av cannabis? Kommer delta förslag - om detgenomförs - att få följdverkningar så till vida att andra länder kan tänkasfölja efter för att avkriminalisera innehav av cannabis? Strider den holländskaregeringens förslag mot allmänna narkotikakonvention? Avser den svenska regeringenatt vidta nödvändiga diplomatiska åtgärder, antingen på bilateral bas ellergenom , i avsikt att upprätthällarespekten för bestämmelserna i narkotikakonvenlionen. Socialministerngår inte så konkret in på mina frågeställningar, men svaret ger dock vissvägledning för en bedömning. Svareipå den första frågan angående betydelsen av det holländska förslaget försvenskt vidkommande uppfattar jag klart posilivt, och det finns alltså intenågon som helst anledning att vara orolig för att vi här hemma i skalländra vår lagstiftning kring cannabis. Dethar ju varit ett holländskt delegationsbesök här med experter pä narkotika förbara någon vecka sedan, och jag hoppas att socialministern i sina samtal meddelegationen framförde sin oro över det tilltagande narkotikamissbruk somförekommer här i och i övriga . Svaretpå min andra fråga tolkar jag så, att inga andra länder än har aviseratändring i sin lagstiftning kring cannabis. Närdet gäller fråga tre tolkar jag svarei som en bedömning att den nederiändskaregeringens förslag till ändring av straffsatser m. m. ryms inom den allmännanarkotikakonventionens ram. Beträffandeden fjärde frågan kan det tyckas att statsrådet var något svävande. Jag tyckerdel skulle vara värdefullt om jag kunde få en deklaration att regeringenkommer alt motarbeta varje förslag om ändring i den allmännanarkotikakonventionens bestämmelser. Andra länder, t. ex. vissa arabstater,och , är liksom starkt narkotikapolitiskt medvetna,och rör ett internationellt agerande på det här området skulle få ettstarkt internationellt stöd. Bådeden svenska och den internationella narkotikalagstiftningen har som målsättningatt slävja narkotikamissbruket. Narkotikalagstiftningen är enskyddslagstiftning. Den behövs för att alla medborgare skall förmås attmedverka i strävandena att komma till rätta med narkotikamissbruket. Jagber, herr talman, att få tacka för svaret. Statsrådet har numera såväl alkohol-som narkotikafrågorna under sitt beskydd, och låt mig få uttala denförhoppningen att vi i vårt samhälle skall lyckas finna former som minskar destora skadeverkningar som dessa droger vållar. 0/77åtgärder med anledning av holländskt .förslag om avkriminalisering av innehavav cannabis Omåtgärder med anledning av holländskt .fÖislag om avkriminalisering av innehavav cannabis Hen (): Min kollega i och jag har av naturiiga skälsedan många år intresserat oss för narkotikaproblematiken. , i egenskapav hamnstad i en gränszon för trafik mot kontinenten, har naturiigtvis haftspeciella problem all bemästra i dessa sammanhang. Vi har i Göleborg sedanlänge satsat på förebyggande narkotikapolitik, och vi har främjat åtgärderdels från polisens sida, dels från socialvårdens sida men inte minst gemensammainsatser från polis och socialvård i ett som vi har funnit fruktbärandesamarbete. Detär trots allt så att narkotikaproblemet står i direkt relation lill tillgångenpå narkotika. Finns det gott om cannabis och andra former av narkotika så kanman vara ganska säker på att man får ökad frekvens av narkotikamissbruk. Dethar tyvärr i vissa kretsar funnits en viss tendens att bagatellisera - Jagskulle nästan vilja säga popularisera - bruket av hasch. Ganska länge var detockså t, o, m, seriösa forskare som hade en känsla av att hasch var relativtofariigt. De baserade detta ståndpunktstagande på det faktum att man inte isamma utsträckning som när det gäller andra narkotikapreparat blir fast - omjag så får säga. De flesia människor kan ägna sig åt haschbruk någon lid ochsedan sluta utan alltför stora abstinensbesvär. Men å andra sidan är det enkänd erfarenhet bland dem som sysslar med dessa frågor alt haschen fungerar somen inkörsporl till tyngre narkotikapreparal. Det blir alltså en övergång lillamfetaminpreparat och sedan också heroinderival och annal som börjat dyka upp. Viser därför synnerligen allvarligt på eventuella lättnader i narkotikalagstiftningeni , Jag lycker dock att statsrådels svar på denna punkt är fullltillfredsställande. Det är glädjande all se att man i varie fall inte är innepå att helt avkriminalisera innehavet av cannabis. Tillsist skulle jag bara vilja ha en liten kommentar. Det står i sista meningen isvaret: "Enligt min mening finns det inte någol underlag för ett beslut omändring av konventionen när det gäller cannabis." Jag antar att statsrådetdärmed menar att det inte har kommit något till den svenska regeringenskännedom som tyder på att det skulle finnas någon strävan att ändra dennakonvention. Men Jag skulle ändå gärna vilja höra socialministerns uttryckligaförsäkran att om del kommer några propåer i den riklningen, skall socialministernpå allt sätt försöka motverka en sådan ändring av bestämmelserna. Till att börja med vill jag instämma i de synpunkter som herrarJadestig och har anfört. Jagtycker att det finns anledning att rikta kritik mot regeringen för en vissovilja all söka påverka i det här fallet den holländska regeringen till enförbättrad narkotikalagstiftning. Det är som vi från den härtalarstolen har begärt att exempelvis justitieministern skulle ta kontakter medHolland för att försöka påverka opinionen. Men jag villhär nämna, herr lalman, att justi-lieutskott besökteHolland och hade ingående diskussioner med parlamentariker i den holländskariksdagen. Vi har fält dem att förstå att ett engagemang från vår sida inteskall uppfattas som en inblandning i ett annat lands inre angelägenheter utanatt frågor om nar-koiikalagstiftning bör lösas i internationellt samförstånd.Om del är en svag länk i en kedja, så kommer del alt negativt påverkasituationen i övriga länder där man har sett om sitt hus och där man har fåtten acceptabel lagstifining. Ettresultat av denna resa, som vi i justitieutskottet förelog, var att man fråndet holländska parlamentet anmälde inlresse av att fåkomma hit och lala med oss om del lagförslag som föreligger. Jag tycker detfinns anledning, herr talman, att notera att det lagförslaget i stora styckentillmötesgår de önskemål och synpunkter som vi här från den svenska riksdagenhar framfört. Därför lycker jag del är värt all konstatera att del nuförefaller som om en omsvängning ägde rum i . Jagtror det var som sade att när de holländska parlamentarikernavar uppe i fick de också den uppfattningen all Sverigetillrådde en fortsatt kriminalisering av cannabis. Jag har inget annat intryckän att man fick ett sådant besked. Däremol kanske jag ändå får antyda alt närparlamentarikerna talade med oss i justitieulskottet nämnde de att deninformation de hade fått i jus-tiliedepanementel närmast gick ul på all detinte var sak att lägga sig i hur ordnade sinnarkotikalagstiflning. Jag vill inte komma med några direkta påslåenden,eftersom jag själv inte deltog i den här sammankomsten -jag vill bara framföravad parlamentarikerna sade till oss vid den kontakt som vi hade med dem. Detleder mig, herr lalman, lill slulsatsen alt det svar som socialministern hargivit på interpellationen borde ha kunnat få en någol annan avslutning, och jaginstämmer i synpunkter där. Jag tycker att uttalandet att detinte finns något underiag för ett beslut om ändring av konventionen när detgäller cannabis är skäligen magert. Därför skulle jag vilja fråga herrsocialministern om han kanske med del här menar alt på alll sätt även ifortsättningen skall verka för att diskussionen om avkriminalisering avcannabis inte blir aktuell, I varie fall vill jag avslutningsvis säga till herrtalmannen och till kammaren att det var det besked som vi parlamentariker frånsamtliga partier gav våra holländska kolleger när de var uppe hos oss, attdiskussionen om en avkriminalisering av cannabis är icke aktuell såviii på densvenska ankommer. 0/7?åtgärder med anledning av holländskt .förslag om avkriminalisering av innehavav cannabis i (fp): Självfallet ser vi från sida med mycket stort allvar pådel här problemet. Vi vet alt det är en fråga som har väldigt storakonsekvenser i olika avseenden. Narkotika kan ju lätt föras över Torsdagenden 26 febmari 1976 Omåtgärder med anledning av holländskt förslag om avkriminalisering av innehavav cannabis gränserna, och trafikenöver gränserna är också mycket omfattande. Narkotikan är inte särskiltskrymmande men så värdefull per gram att även relativt dyra ombyggnader avbilar t, ex, kan löna sig, om risken för upptäckt därigenom minskar, Ibeaktande av de svära förhållanden under vilka lull och polis verkar måste mankonstalera att de resultat som vunnits har varit belydande och värdaerkännande. Men självfallet kan inte vi lösa problemet på nationell basis, utandel måste ske ett mycket intimt samarbete över gränserna. Vi har många gångerhär i haft anledning alt påpeka hur viktigt det är att deinlernationella överenskommelserna -jag tänker nu på den konvention som här haromnämnts - respekteras i alla avseenden, I det sammanhanget har vi ju lidigarehaft tillfälle att diskutera den nederländska regeringens, ibland åtminstone,bristande intresse när det gäller att hålla lillbaka narkotikabrukelsutbredning och slävja möjligheterna att via föra över narkotika t, ex,till , Ettannal land vars inslällning har haft negativa verkningar för oss är ,Den turkiska regeringens hållning har varit sådan att vi har fått ettväsentligt ökal tryck på vårt land när det gäller olagligt införande avnarkotika hit. Därför finner jag det vara utomordentligt angeläget att man pädet internationella planet observerar den saken samt att vi från svensk sidagör allt vad vi kan för alt påverka ulvecklingen positivt. Man måste sålundavara utomordentligt återhållsam när del t, ex, gäller att lagstiftningsvägenavkriminalisera narkotikainnehav. Detfinns säkert mycket mer att göra i dessa frågor, och av lidigare talare idebatten har vi hört - inte minst av - att en del är på gäng.Jag noierar det och ansluter mig gärna lill vad föregående lalare sagt i detfallet. Slutligentycker också jag att avslutningen på detta interpellationssvar kunde hainneburit en mera direkl uttalad mening från regeringens talesman att man iregeringen är beredd att göra allt som står i regeringens makt för alt någralättnader i narkotikalagstiftningen, som kan medföra negativa verkningar, integenomförs utan att man respekterar konventionen och med alla medel försökerförhindra sådana lättnader. Det är en viktig fråga som vi nu debatterar, och jag har egentligenanledning att knyta an till vad samlliga lalare här har sagt. a. ställt en del frågor som gäller kontakten med . Vid denholländska parlamentsgruppens besök hade jag lillfälle alt införgruppen redogöra för den svenska regeringens.inslällning. Som jag ser det ärdet väsentligt att vi har fått möjlighel alt framföra vår uppfattning inarkotikafrågan, och jag finner f n. inte skäl au därutöver vidta någraåtgärder. Men jag kan försäkra att vi i regeringen med mycket storuppmärksamhet följer ulvecklingen på narkolikaområdet i och i andraländer. Såviiijag vel har det holländska pariamentet ännu inle lagil ställning till detförslag som föreligger om cannabis. Vi vet därför inte vad som kommer att ske.Men det var av storl värde alt vi fick tillfälle att diskutera frågan med derepresentanter för del holländska parlamentet som var här som den svenskariksdagens gäster. Från vår sida talade vi då också klarspråk och redogjordeingående för vår syn pä narkotikafrågorna, inte minst när det gäller cannabis. Vårinställning till cannabis är oförändrad. Vi är helt på det klara med att denmedför medicinska och sociala skadeverkningar och att den kan bli inkörsportentill miljöer där man missbrukar tyngre droger. Vi har från svensk sida underårens lopp slagit fast vår inställning, och jag tror att det har varit av stortvärde. Denna mycket fasta och konsekventa inslällning har väl också haftbetydelse utanför våra gränser. har uppenbarligen fåll lov att lämna kammaren. Jag skall därförinle här gå in i någon direkl polemik mot henne. Hon tycktes anse att vi skulleha varit passiva när det gällde att föra fram våra åsikter exempelvis till deholländska myndigheterna. Del är inte riktigt. Vi har haft fortlöpandekontakter. Manskall inte heller glömma bort att vi i FN:s , där vi ärrepresenterade, har direkta möjligheler att påverka andra länders inställning.Just pågår i en konferens med FN:s narkotikakommission.Det finns f. ö. i vissa svenska tidningar referat från sammanträdet somunderstryker den svenska internationella aktiviteten. Man skall inle hellerglömma bort all del var från vårt land som kravet framfördes att psykoiropamedel, centralslimulanlia, skulle föras in under FN:s narkotikakonveniion, dens. k. Singie Convention, Det har sl Jag skall inte föriänga debatten på denna punkt. Men det är självfalletcentrala och vikliga frågor. Om någon oklarhet skulle råda beträffandeinnebörden av den sista meningen i mitt svar, vill jag försäkra att vi, om delskulle uppstå tendenser lill avkriminalisering av innehav av cannabis, med allkraft kommer att motarbeta detla. Omåtgärder med anledning av holländskt förslag om avkriminalisering av innehavav cannabis Hen JADESTIG (s): Den deklaration som statsrådet senast gjorde är myckel glädjande. Denligger i linje med den narkotikapolitik som rätt länge fört. Jag ber aufå tacka för deklarationen - nu vet vi var vi står på den här punkien. Jagbegärde egentligen inte ordet med anledning av statsrådets anförande utan föratt rätta till ett missförstånd i protokollel. måtte hamissuppfattat mig - hon lyssnade kanske inte så noga pä mig. När hon läser miltinlägg kommer hon all se au jag, när jag lalade om den holländska delegationensbesök, inte gjorde några värderingar; jag sammanträffade inte själv meddelegationen. Jag uttalade bara förhoppningen alt socialministern vid sittsamtal med delegationen Omändrade villkor för sjukförsäkring jör pensionärer framförde sin oro över dettilltagande narkotikabruket i och även här i vårt land. Någonvärdering gjorde Jag alltså inte. Överläggningenvar härmed slutad. §22 Om ändrade villkor för sjukförsäkring för pensionärer Herrsocialministern erhöll ordet för alt besvara i (c) anmälda interpellation, 1975/76:111, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd medverkatill alt sådan ändring av de s, k, utförsäkringsbestäm-melserna företas aupensionärer jämställs inom sjukförsäkringen med personer i aklivi arbele ochdärmed får koslnadsersällning från försäkringen oavsell den lid sjukdomenomfaiiar. Ersättningi form av sjukpenning avser att täcka del inkomstbortfall som uppslår vidsjukdom. På molsvarande säll iräder förtidspension och ålderspension in istället för den vanliga förvärvsinkomsten och utgår även vid sjukdom. Av dennaanledning utgår inle sjukpenning lill den som uppbär hel förtidspension. Förden som uppbär ålderspension kan sjukpenning f n, utgå för högsl . m. den gäller begränsningen för ålderspensionärer endasl för densom fylll eller börial uppbära hel ålderspension. Den somuppbär halv ålders- eller förtidspension har alliså i princip samma rält lillsjukpenning som övriga försäkrade. Nären försäkrad vårdas på sjukhus belalas vårdavgiften av försäkringen. Samtidigtgörs ell avdrag på den försäkrades sjukpenning med . per dag eller i vissafall med lägre belopp. För den som uppbär folkpension i form av helförtidspension eller ålderspension svarar försäkringen för sjukhusavgifienunder högsl . Fr. o. m. gäller denna begränsning förålderspensionärer endasl för den som fylll eller böriatuppbära hel ålderspension. Avdrag för den sjukhusavgifi som försäkringenbetalar görs endast i de fall pensionären uppbär sjukpenning. Vidlängre sjukhusvistelse får pensionären själv svara för vårdavgiften. Det hardock förutsatts att sjukvårdshuvudmännen vid behov medger avgifisnedsältningeller avgiftsbefrielse för att inte vårdavgiften för dessa pensionärer skallbli för betungande. Den vårdavgifi som pensionären får belala i dessa fallmol-svarar i princip del sjukpenningavdrag som görs vid sjukhusvård för övrigaförsäkrade. Jagvill slutligen nämna au regeringen gav socialutredningen i uppdragatt utreda och möjligl lägga fram förslag angående avgiftsregler vidsluien sjukvård för dem som inte omfattas av sjukförsäkringensersättningsregler för sjukhusvård. Hen i (c): Jag ber att få tacka socialminislern för svaret på min interpellation.Vad jag påtalade i den var det förhållande som råder beträffande reglerna försjukpenning lill folkpensionärer. Enfolkpensionär kan erhålla sjukpenning under högsl , och vårdaspensionären på sjukhus utgår ersättning för sjukhusvård . Dessaregler gäller för alla som har gått i pension - utförsäkringen Iräder i kraftsamma dag som pensionären varil sjuk , räknal från den dag dåpensionsåldern inträdde. Jagvill genast underslryka att vad jag påtalade självfallet inle gäller de falldär det är fråga om en livslång sjukhusvistelse inom l. ex. långtidsvården. Dåbör del givetvis bli fråga om ersättning för den sjukes del. Däremol anser jagdet högsl diskriminerande all pensionärer skall ha sjukpenning under 180 dagaroch ingeniing därutöver med undanlag för all viss ersällning för sjukhusvårduigår under högsl . Personeri aktiv ålder behöver inle bekymra sig för den händelse de blir sjuka 180 dagareller myckel längre. De får sjukpenning liksom sjukhusvård ulan egna ullägg.Vi kan ju alla drabbas av sjukdomar som lar , oavsett om vi befinneross under eller i pensionsåldern. Vibrukar här i vara tämligen överens om all det gäller att skapa sårättvisa villkor som möjligt för pensionärerna, som varil med om att läggagrunden lill den välfärd vi har i vårt land. Pensionärerna bör få del av denhöjning av levnadsstandarden som människor i akiiv ålderautomatiskt kommer iåtnjutande av. På samma sätt bör vi rimligivis belrakia pensionärernasställning när det gäller våra trygghetslagar. Deulförsäkringsbesiämmelser som gäller för pensionärerna kan mot den bakgrund jaghär citerat inte rimma med vår allmänna inställning när det gällerrätlvisekraven för våra pensionärer. Enligt min mening bör en person som träderin i pensionsåldern ha samma trygghei, framför alll vid sjukdom, som den sombefinner sig i aktiv ålder. Förutsatt, som jag tidigare nämnt, att sjukdomenoch vården varar viss begränsad tid, dvs, att det inte är fråga om en livslångvistelse på sjukhus eller annan vårdinrättning. Gränsen180 dagar för pensionärer är enligt min mening hell otillfredsställande ochbör mjukas upp. Man kan inle begära alt en pensionär efter elt halvlårs sjukdom - om del som sagl inle gäller en livslång sjukdom - skall avståfrån sin lägenhet, sin telefon och annat som han måste beiala för undersjukdomstiden. Om något är del viktigt att en åldrig människa känner dentryggheten au hon har del egna hemmet - med alll vad del innebär - allåtervända till när sjukdomen är överstånden, med andra ord samma trygghet sommänniskor i aktiv ålder har. Jagskall, herr lalman, ge bara ell exempel som belyser hur en pensionär kan råka iekonomiska svårigheler på grund av de bestämmelser som jag har påialai i mininterpellation. Del gällde en patient som vistades på ell myckel siort ochförnämligt sjukhus. Jag skall av naturiiga skäl Torsdagenden 26 febmari 1976 0/7?ändrade villkor jör sjukjörsäkring jör pensionärer Omändrade villkor jör sjukjöisäkring .jör pensionärer ej nämna sjukhusets ellervederbörandes namn. Personen i fråga var och hade tillbringatmånga månader på sjukhus. Han har fått flera hjärtinfarkter och hans ena ben äramputerat. Vårdenvar i alla avseenden bra, sade han. Vad han egentligen klagade över var att delfaktiskt är ganska dyrt alt ligga på sjukhus, även i , om man ärlångvarigt sjuk. Den här mannen har sin folkpension men ingen ATP, Varie dagkostade vården honom , Mannen säger alt han har I , i pension ochatt den sista sjukhusräkningen gick på I . Del blir sannerligen inlemyckel över till några som helst ut-, svävningar när den räkningen är betald.Han säger att han som pensionär måste vända på slantarna. Dettavar endast ett exempel, men det ligger till viss del lill grund för mininterpellation. Sedanjag framställde min interpellation har 18 personer låiii höra av sig ochbetonat önskvärdheten av att en ändring kommer lill stånd, så att en pensionärsom exempelvis inle har ATP eller annan form av till-läggspension vid längresjukhusvistelse skall erhålla avgiftsbefrielse för all inle, somsocialministern så rikiigi påpekat, vårdavgiften skall bli alllför betungande. Jagvill, herr talman, tolka socialministerns svar välvilligt. Med hänvisning tillau regeringen gett socialutredningen i uppdrag att utreda och möjligllägga fram förslag angående avgiftsregler för sluten sjukvård för dem som inteomfattas av sjukförsäkringens ersättningsregler för sjukvård hoppas jag all desynpunkter jag framfört i min interpellation skall behandlas seriöst avulredningen och att hänsyn skall las lill rällvisekravel när det gäller berördapensionärer. Jag hade inte tänkt att förlänga debatten, men iFalköping inlägg ger mig ändå anledning att stryka under några väsentligaprinciper. Detär viktigt all i detta sammanhang hålla i minnei all både förtidspension ochålderspension - på motsvarande säll som sjukpenningen - är avsedd ati ersättaen förvärvsinkomst. Pensionen kan ju även innefatta en relativt hög ATP ellerijänsiepension. Del ligger då i sakens nalur all man inle under obegränsad lidsamiidigl kan få både full pension och sjukpenning. För den ålderspensionär somfortsätter att arbeta gäller all han vid sidan av sin pension har rält tillsjukpenning . Från gäller begränsningarna av tidenför sjukpenning enbart dem som har hel förtidspension eller hel ålderspension. Jagvill slutligen framhålla att pensionären har rätt till samma förmåner somövriga försäkrade närdet gällerexempelvis läkarvård, tandvård, sjukvårdandebehandlingar, läkemedel och resekostnadsersättning. En pensionär har också,som jag lidigare framhållit, rält lill fri sjukhusvård i sammanlagt 365 dagar.Medan det för övriga försäkrade görs ett sjukpenningavdrag på upp lill 20 kr.per dag, så görs det inie någol mot- svarande avdrag påpensionen . Försl efter sammanlagt ell års sjukhusvistelsebehöver pensionären böria belala avgift för mat och omvårdnad på sjukhuset. Delär viktigt alt hålla delta i minnet, och jag har därför velal göra deltatillägg. Jag vill slutligen bara än en gång underslryka alt det f. n. pågår enutredning om hur avgifterna för långvårdspatienier skall utformas. Torsdagenden 26 febmari 1976 0/7?kostnaderna jör hemtransport av avliden person HerrBÖRJESSON i (c): Jag hade kanske inte behövt begära ordet än en gång, men för klarhetensskull vill jag deklarera alt vad jag åsyftat är de pensionärer som enbart harsin folkpension och som har en längre sjukhusvistelse än . Det kommersäkerligen att framgå klart av protokollet vad jag avsett. Närdet gäller en så långvarig sjukhusvistelse att pensionären bör lämna ifrån sigsin lägenhet och säga upp sitt telefonabonnemang, anser jag att det kan vararimligt att ta ut denna avgift på . Men i andra fall kan del vara hån fören person som bara har sin folkpension att behöva belala . Detexempel jag anförde i mitt första inlägg visar att den pensionär det där gälldekänner sig ganska bitter över alt behöva betala så mycket av sin pension förvården. Jagtror att socialministern och jag skall finna att vi är ganska överens i den härfrågan när vi läser resp. inlägg. Överläggningenvar härmed slutad. §23 Om kostnaderna för hemtransport av avliden person Herrsocialministern erhöll ordet för alt besvara iFalköping (c) den II februari anmälda interpellation, 1975/76:113, och anförde: