prot · FY0920 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagvill gärna, herr lalman, stryka under ett påpekande som vi har gjort i vårmotion, nämligen att den garanti från rättssäkerhetssynpunkt, som domstolarnassjälvständighet i förhållande lill regering och allmänna förvaltningsorganinnebär, inte är till för domstolarnas egen skull utan det är för de enskildamedborgarna, den rätlssökande allmänheten som den principen är såbetydelsefull. De enskilda medborgarna skall inte behöva ha ens den minstamisstanke om all ovidkommande hänsyn tas vid måls Organisationav , m. m. 7 protokoll 1975. Organisationav , m. m. och ärendens avgörande idomstolarna, all inga som helst direktiv på det ena eller andra sättet direkteller indirekt skall kunna spela in från t. ex. politiska instanser ellerförvaltningsmyndigheter. Dethar under delta lagstiftningsarbetes gång, bl. a. avherr Larfors, pekats på del viktiga stadgande som finns i 11 kap. 2 Sregeringsformen; "Ingen myndighet, ej heller , får bestämma, hurdomstol skall döma i det enskilda fallet eller hur domstol i övrigt skalltillämpa rättsregel i särskilt fall." Denna viktiga princip räckeremellertid inte för domstolarnas självständighet. Denna kan nämligen komma attnaggas i kanten om centralmyndigheten för möjlighet att ge direktiv för hurdomstolarna skall handlägga sina arbetsuppgifter och organisera sitt arbete.Det finns anledning att hänvisa till det ganska stora antal remissinstansersom här har uttryckt oro för att självständighetsprincipen inte skall bligaranterad. Utskottethar emellertid nu gjort några viktiga uttalanden som stärker domstolarnassjälvständighet. Jag vill gärna uttala en uppskattning lill utskottet i desshelhet och lill fru ordföranden i första hand för den uppenbara förstärkning avdomstolarnas ställning och självständighet som kommer till genom utskottets idenna del enhälliga skrivning. Utskolletsäger t. ex. att principen om självständighet för domstolarna gerdomstolsverket en särställning i förhållande lill andra centrala ämbetsverkoch blir av avgörande betydelse när dess uppgifter skall fastläggas. blivande instruktion skall det också enligt utskottet framgå altdess åliggande skall gälla enbart den administrativa verksamheten inomförvaltningsområdet. Och utskottet konkluderar att det här betyder attdomstolsverkets inrättande framför allt innebär att domstolarna får möjlighettill kvalificerad service i frågor av det slag som har handlagts avDON och all, vilket är väsentligt, något subordinationsförhållande av försvensk förvaltning sedvanlig modell inte skall komma till stånd. Sistnämndauttalande tror jag är väsentligt att ha i minnet t. ex. för domstolar när dekan komma att - vilket inte är så märkvärdigt - i konkretafrågor ha en annan mening än vad företrädare för har. Isamband därmed bör även noteras att utskottet har den meningen attdomstolsverkets uppgifter beträffande disponeringen av personalen vid domstolarnabegränsas till att avse den icke dömande personalen och alt frågor omtjänstgöring för assessorer och fiskaler skall handläggas huvudsakligen i denordning som sker. Del betyder t. ex. alltså att när det är fråga om allförordna om vissa tjänsters tillfälliga upprätthållande av assessorer ochfiskaler, så är del hovrätten som skall ta ställning till del. Jagvill också i del här sammanhanget nämna frågan om arbetsordningens utfärdande,som bl. a. var inne på. antydde alt man genom eltdelegationsförfarande från verket - om man nu lägger uppgiften på verket -lill hovrätten skulle uppnå ungefär samma resultat som om hovrätterna utfärdararbetsordningen. Då vill jag påpeka all man här kommer in på ettsubordinationsförhållande, eftersom en delegationsrätt alllid innebär eltförfarande mellan en högre och en lägre myndighet; man ställer alltså verketovanför hovrätterna. Principernaom rättssäkerhet och effektivitet brukar ibland komma alt slå emot varandra.Under det ganska långvariga arbetet att konstruera denna centralmyndighet hareffektivitetsfrågan berörts ganska ofta, mera sällan frågan om rättssäkerheten. "Effektiv planering", "samordning av resurserna","uppföljning av verksamheten" är uttryck som använts i samband medtillsättandet av domstolsverksulredningen. Målsättningen för verkels arbeteskall enligt utredningen vara att se till all verksamheten bedrivs hosdomstolarna rationellt och effektivt. Jagvill gärna säga att jag inte har något emot alt domstolarnas arbete bedrivseffektivt - tvärtom. Men effektivitetsprincipen får inte ställas fram så långtalt omsorgen vid dömandet minskar, för då kan rättssäkerhets-principen kommaatt sällas åsido. Del är därför ganska viktigt när utskottet nu slår fast allmyndigheten visseriigen skall verka för att verksamheten bedrivs effektivt menatt detta effektivitetskrav icke får drivas så långt att del kominer attinkräkta på det viktiga allmänna intresset av rättssäkerhetens upprätthållande. Ettenigt utskoU betonar alltså hur viktig rättssäkerhetsprincipen är, och jagtycker mig kunna spåra en viss skillnad i förhållande lill propositionen idenna del. Såvitt jag kunnat se finner departementschefen inte ens ordet"rättssäkerhet" värt alt nämnas. Verketskall nu hjälpa till att skapa domstolar som arbetar effektivt i sin dömandeverksamhet och är självständiga och för vilka allmänheten kan hysa förtroende.Effektivitetskravet blir heller inte någon motsats lill kravet på rättssäkerhetnär man som utskottet gör helt riktigt konstaterar att med effektivitet måsle iförsta hand avses säkerhet i dömandet. Låtmig slutligen, herr lalman, få säga några ord om enskilda punkter ibetänkandet. Detär med utomordentligt stor tillfredsställelse jag noterar att utskottet villbehålla begreppet ting i . Jag kanske inle rikligt vill skrivaunder på utskottets uttryckssätt att det är en mindre redaktionell jämkning irättegångsbalken man gör i förhållande till propositionen när man behållernamnet ting på sammanträden för huvudförhandling. Var och en som har del minstasinne för rättshistoria vel vilken god tradition begreppet ting har i det svenskarättegångsväsendet. a. mot bakgrund av den mycket förnämliganämndemannainstiiuiion vi har i vårt land är del inte utan betydelse attbegreppet ting behålls som benämning på domstolssammanträde som därigenom kani vår moderna lid återspegla del historiska skeendet med domstolar, där enlagfaren domare tillsammans med kunniga och omdömesgilla folkvaldaförtroendemän tolkar lagen. Närdet gäller tjänsteförslagsnämnden tycker jag däremot inte all utskottet harkommit till någon särskilt god lösning. Som vi framhåller i motionen 1991accepterar vi inrättandet av elt sådant organ som nämnden skall vara, eltofficiellt organ vars beslut kan överklagas. Men anknytningen lill domstolsverketgenom att dess chef skall ingå i nämnden är enligt min mening Organisationav , m. m. Onsdagenden 12 febmari 1975 Organisationav , m. m. Utskottets förslag innebär någon förbättring i förhållandelill propositionen, eftersom verkschefen enligt ulskoilels mening inte skallvara självskriven ordförande, vilket han skall vara enligt propositionen. Jagvill här understryka vad sade i ettreplikskifte med , nämligen alt utskottsmajoritetens ändring avpropositionen rimligen måste innebära att utskottsmajoriteten anser attverkschefen inte bör förordas till ordförande i nämnden. Del är såvitt jag kanse den enda möjliga tolkningen, om utskottets underkännande av departementschefensförslag skall ha någon reell innebörd. Ettbifall lill reservationen 4 av och skulle dockinnebära ylleriigare ett steg lill förbättring, eftersom de uttryckligen hävdaralt verkschefen inte under några omständigheter får vara ordförande i nämndenmen däremot ledamot. Del mest klara markerandet av domstolarnassjälvständighet är dock enligt min mening alt ingen av personalen vid verketfår ingå i nämnden - varken chefen, ledamot av dess styrelse eller annanbefattningshavare. Vissrisk kan också uppkomma för att de administrativa meriterna när del gällersökande lill domartjänst blir övervärderade i förhållande lill skickligheten idömandet, om verket genom sin chef får ett förstärkt inflytande itjänsteförslagsnämnden. Del är en intressant principiell fråga vilka färdighetersom skall tolkas in i begreppet förtjänst och skicklighet. Är del deadministrativa färdigheterna eller skickligheten i dömandet? Eftersomjustitieministern är här kunde del vara av värde alt få höra hans synpunkter pådenna fråga. Jagkommer att rösta på reservationen 4, som jag tycker innebär en acceptabelkompromiss mellan olika synpunkter. Närdet gäller administrationen av de allmänna advokatbyråerna vidhåller jag, somvi har skrivit i motionen, au det är principiellt fel att de skalladministreras av en centralmyndighet för domstolsväsendet. Det kan ge intryckav all advokatbyråerna inle är fristående från och oberoende av domslolsorganisationen. Iövrigt har yrkandena i motionen 1991 tillstyrkts eller medfört förslag omtillkännagivanden för regeringen i en utsträckning som sällan tillkommermotioner här i kammaren. Kanske delvis av detta skäl tycker jag att det - mednågra undantag - är elt ganska bra betänkande som juslitieulskoltet haråstadkommit, särskilt med hänsyn till att underiaget varit en mindretillfredsställande proposition. Idelta anförande instämde (). HerrLARFORS (s) kort genmäle: kom tillbaka till frågan om garantierna för domstolenssjälvständighet och integritet. Jag skall inte upprepa vad jag har sagt omdetta tidigare i mitt inlägg och i mina repliker. Jag har försökt uttrycka migså klart som möjligt, vilket också har skett både i propositionen och i utskollsbetänkandet. Mennär man driver denna sak så pass hårt i princip all man ständigt ifrågasätterom domstolarna kommer all bli självständiga i framliden, löper man kanskerisken att skapa motsättningar och missförstånd där inga sådana finns. Man bördärför vara litet försiktig när man talar om dessa saker. är det naturiigt alt inle tycker om detställningstagande som utskottet har kommit fram till. När vi har stannat föralt förorda all regeringen skall utse ordförande i nämnden, är det - som jagförut har sagt - inte för alt utesluta generaldirektören från möjligheten altbli ordförande utan för all skapa en valfrihet. Jag kan här hänvisa lill vadherr sade i sitt inlägg. Närdel gäller ijänsleförslagsnämndens sammansättning vill jag också erinra om attvi lever i ett demokratiskt samhälle och jag skulle personligen myckel välkunna länka mig alt även annan personal inom domstolsväsendet än just domarna iframliden kommer alt göra sina krav gällande på representation ifiänsieförslagsnämnden. En sådan utveckling kan ligga i liden. Tillslut kan jag gott instämma i vad sade om traditionen och attbibehålla ordet ting i lagtexten. Jag instämmer också i de vackra orden om detfolkvalda inslaget i våra häradsrätter. Även jag tycker om traditioner, ochdärför vill jag behålla ordet ting i lagtexten. Organisationav , m. m. HenWINBERG (m) kort genmäle; Vad först gäller självständigheten för domstolarna så tror jag lillskillnad mot att den inle kan betonas tillräckligt ofta. Jagtycker att del är utomordentligt väsentligt att försöka så långt det går fåfram en skillnad mellan verkets administrativa uppgifter och de uppgifter bådeav administrativ art och av dömande art som vi vill skall ligga kvar hosdomstolarna, bl. a. för att markera självständigheten. Beträffande ordförandeskapet itjänsteförslagsnämnden föreslås i propositionen att verkschefen skall varasjälvskriven ordförande. Utskottsmajoriteten godtar inle det utan säger altregeringen skall utse ordförande bland ledamöterna, och bland dem finns dåockså verkschefen. Men skall delta ha någon reell innebörd, i vafie fall nu närdel hela så alt säga skall komma i gång, måste del innebära ett avståndslagandefrån det förslag som framlagts i propositionen om alt verkschefen skall varaordförande. Annars betyder det ju ingenting att utskottet tar bort ordet"självskriven". () kortgenmäle; sade alt han i motsats till mig inte tillräckligt oftakunde understryka självklarheten i domstolarnas självständighet. Jag tror attherr och jag är överens om att det skall råda självständighet fördomstolarna, men det behöver vi inle slå här och tycka något om. Det finnsklart utsagt i regeringsformen. Vadvi kan ha skiljaktiga meningar om är väl hur ofta man skall upprepa detta. Ensanning blir inte sannare därför att man säger den . Man kanpåminna om den, men den blir inte sannare för den skull, och Organisationav , m. m. jag tycker nog alt del harpåmints så mycket om domstolarnas självständighet nu alt del bör stå klart vadvi menar. Jag måsle tyvärr konstatera alt man på flera håll velat missuppfattaregeringens inställning i den nu behandlade frågan. Man har trott attregeringens mening varit att skaffa sig inflytande över domstolarnas judiciellaverksamhet genom alt inrätta en central administrativ myndighet. Jag vet inlevar man har fått detta ifrån, i varie fall inle från propositionen somriksdagen nu skall ta ställning lill. Den som läser propositionen kan inlefinna alt regeringen har för avsikt att genom adminislrationsreformen trädadomstolarnas självständighet för när. Del görs däremot gällande i vissamotioner, men jag vel inte vad del beror på. Jaghar aldrig hört att regeringen fått kritik för att lägga sig i domstolarnasjudiciella verksamhet. Tvärtom har man i interpellationer o. d. frågat migvarför jag inte ser till ett och annat inom domstolsväsendet. I går diskuteradevi här en interpellation som delvis gällde hur en viss typ av mål internt skallprioriteras inom domstolarna. i kommer jag all besvara eninterpellation som bl. a. berör frågorom inkallande av polismän att vittnainför domstol. Nej, ingen kan påslå atlregeringen visar tendenser att lägga sigi domstolarnas judiciella verksamhet. Propositionen innebär inte - det vill jagunderstryka - att skall bli ett instrument för inblandning idomstolarnas judiciella verksamhet. Den som bara läser motionerna kan få denuppfattningen, men del beror inte på innehållet i propositionen. Motionärernahar i viktiga avseenden läst propositionen slarvigt och sett spöken som intefinns. Sånågra ord om en detaljfråga. har berört personalbehovet inom delnya verket och sagl alt vi har föreslagit ett betydligt större antalpersoner än vad som nämndes 1972. Jag vill bara lämna denupplysningen att orsaken till att det behövs ett större antal personer än vadvi förmodade 1972 sammanhänger med den rätlshjälpsorganisation som numeratillkommit. Domstolarnaär ju inte till för sig själva, ulan de skall tjäna vårt samhälle. Vi skallvara tacksamma för den höga kvalitativa standard som våra domstolar har ochdel förtroende som de åtnjuter bland medborgarna. För att domstolarna skall fåägna sig åt sina huvudsakliga uppgifter behöver de de fiänster som domstolsverketkommer att lämna dem. De domstolsan-ställda kommer också alt ha stora fördelarav en myndighet med sakkunskap på så viktiga områden som personalvård ocharbelsrältslig lagstiftning. Medborgare som behöver domstolarnas tjänsterkommer också alt ha stor fördel av ett domstolsväsende som effektivt kanulnyltja de resurser som ställer till förfogande. () kortgenmäle: Herr justitieministern gjorde gällande att det fanns de som hade velatmissuppfatta regeringen och menat all regeringen nu tänker för- söka skaffa sig ettinflytande i den dömande verksamheten. Herr justitieministern sade altmissuppfattningen kan i varie fall inte bero på propositionen. Som jag ser dethar väl ingen velat tolka in i propositionen så långtgående åsikter som vadherr statsrådet påstod all vissa kritiker hade gjort. Men den kritik som vi -och jag tycker med all rätt - har riklat mot propositionen beror ju på attpropositionen inte är tillräckligt klariäggande. Vi har menat, och fåll stöd idenna åsikt från många remissinstanser, att på ett så här viktigt område är detutomordentligt angeläget att man så långt möjligt klariägger gränserna mellanden administrativa och den judiciella verksamheten. Delär inle så, herr talman, all vi har läst propositionen slarvigt och sett spökensom inle finns. Jag vill bara i korthet i den mån tiden räcker till ändåsammanfalla de ändringar och klariägganden som utskottet i enighet har ansettsig böra göra. Vitycker del är anmärkningsvärt alt propositionen inle lar avstånd fråndomstolsstyrelseutredningens uppfattning alt en gränsdragning mellan dömandeoch administrativ verksamhet skulle vara meningslös. Propositionen säger istället att skall få samma ställning som vilka centralaförvaltningsmyndigheter som helst med ledande och styrande funktioner inomverksamheten. I utskottet säger vi gentemot della att del skall inte finnas någotsubordinationsförhållande mellan och domstolarna. Vi klargörall i instruktionen för verket måste klart sägas ifrån att verket enbart fårsyssla med administrativa frågor. Ipropositionen sägs det att del kan vara lämpligt all verket inle får lägga sigi fördelningen av mål mellan enskilda domare. I utskottet klargör vi alt deltaskall uttryckligen undantas från verkels kompetensområde. Ipropositionens sägs det att verksamheten skall bedrivas effektivt ochrationellt. Med rationellt menas då, om man får tro propositionen, ocksåsnabbhet i avgörandet. Utskottet säger att med effektivitet menar vi säkerhet idömandet, som vi sätter före kravet på snabbhet i handläggningen. Utskottetföreslår i motsats lill propositionen att fiänsieförslagsnämnden skall fåställning som fristående organ. Utskottetföreslår i motsats till propositionen all all rättsbildad personal skallundantas från verkets kompetensområde. Del jag här har hunnit nämna lyder ändå på all det är ganska väsentligafrågor som är oklara eller felaktigt lösta i propositionen. Organisation av , m. m. Hen () kortgenmäle: För att inle la upp tiden i onödan vill jag först säga att jag ställermig helt bakom de preciseringar som nu har gjort när del gällerrelationen mellan propositionen och utskollsbetänkandet. Justitieministernkritiserade innehållet i en del motioner utan all närmare utveckla kritiken.Eftersom jag tillsammans med några kamrater inom moderata samlingspartiet harväckt en ganska lång motion kan jag anta all det delvis var den molionen hankritiserade. Låt mig då bara påpeka att - som jag sade i mitt första inlägg -vi har fått gehör i utskollet för yrkanden Onsdagenden 12 febmari 1975 Organisation av , m. m. i denna motion i enutsträckning som är myckel ovanligt för motioner här i . Och det harskett åtskilliga tillkännagivanden lill regeringen beträffande förslag i vårmotion. Detta lyder väl ändå på, herr statsråd, alt del finns en hel del attanmärka på i propositionen? 1 frågor av den här arten kan man givetvis ha olika meningar omutformningen och ha goda grunder för både den ena och den andra uppfattningen.Man måsle finna en lösning som från de egna utgångspunkterna är den mestpraktiska och lämpliga. Del är inle det som jag i mitt anförande ville riktamig mot - att utskollet på vissa punkter har haft en annan uppfattning än densom har kommit till uUryck i propositionen. Vid sidan av dessa sakligainvändningar, som naturligtvis alltid kan framställas, har man emellertid,inte så mycket här i kammaren som fastmer i den allmänna debatten, velatmisstänkliggöra själva syftet med inrättandet av della domstolsverk. Det vardel jag vände mig mol. Och jag tänkte inte i första hand på imitt anförande - det kanske jag kan tillägga. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Det var synd. Jag tror alltid all justitieministern i första handtänker på mig. Jagser inte de här frågorna som enbart praktiska frågor och lämplig-helsfrågor,ulan jag ser dem i första hand som principiella frågor. Del är därför vi läggerså stor vikt vid all de får en sådan lösning alt oklarheter inte kan uppkomma.Med utgångspunkt från propositionens bedömning alt om del lill äventyrs skulleuppstå oklarheter ankommer del på domstolarna själva alt värna om dengrundlagsfästa självständigheten tycker jag, herr lalman, alt propositionenbort vara så klariäggande som möjligt. Jagär glad alt höra att justitieministern inte har någonting att invända mol deförlydliganden som utskottet har gjort. Ett så klariäggande beslut som möjligtkrävs för alt undvika att domstolarna kommer i den verkligt olyckligasituationen att själva behöva värna om den grundlagsfästa självständighet somrimligen bör komma lill ett så tydligt uttryck som möjligt i riksdagsbeslutet. Jag sade att jag inte riktade mig mol de invändningar utskottet hargjort mot propositionen, men jag vill för tydlighets skull säga att del ju intebetyder all jag delar dem. Givelvis kommer jag all lojalt följa del beslut somriksdagen fattar, men får inle dra den slutsatsen av miltanförande att jag på alla punkter menar all de ändringar som utskottet gjortöverensstämmer med min uppfattning. HenPETTERSSON i (vpk); Jag har deltagit i reservationerna I, 2, 3 och 5 tillsammans medsocialdemokraterna i utskottet. Del har inte skett av parliiakliska skäl utan av rentförnuftsmässiga. Vihar inom kommunisterna en positiv inställning till denrältshjälpsreform som har beslutat om. Den gör det lättareför vanliga människor alt begagna sig av lagliga rättigheter. Vi betraktarockså inrättandet av som en nödvändig uppföljning av denreformen. Någon central instans måste organisatoriskt hålla i det hela. Frånborgeriigt håll har man försökt alt genom motioner och förhalnings-taklikförsena den organisatoriska uppföljningen av reformen. När inte del har lyckatsförsöker man på olika sätt förhindra eller begränsa del nyinrättade verketsinflytande över rättskipningen. Såvittjag kan förstå handlar del om bl. a. huruvida domare och dom-slolsfiänslemänskall få bestämma efter eget huvud när det gäller arbetsordningar och andrasådana vikliga ting. Vi anser all det här gäller att komma fram till sårationella arbetsordningar som möjligt ulan all eftersätta kravet på störstamöjliga rättstrygghet. Får vi nu ett domstolsverk med en parlamentarisk ledningoch en styrelse med inslag av lekmän inger delta förtroende. Jag vill inlepåslå alt vi har något obegränsat förtroende för vare sig statliga verk ellerlekmannastyrelser, men i det här sammanhanget anser vi dem vara betydligt merförtroendeingivande än domar- och fiäns-lemannavälde ute i tingsrätterna. Såvittvi kan förstå vill de borgerliga på olika sätt ha kvar de höga fiäns-lemännenshierarki och exklusiva rättigheter, med tingsrätterna som egna små riken. Denmöjligheten bör begränsas och försvinna, och det är också skälet till att vistödjer reservationerna. Inom alla områden i samhällslivet finns detkonservativa tendenser - självfallet också när det gällerdom-slolsverksamhelen. Vihar på de flesta andra områden centrala verk som är chefsmyndigheter över regionala.Vi ser inget skäl lill att inte ha ett sådant centralt organ också i fråga omdomstolsverksamhelen, och då måste även della organ ha en samordnande ochledande funktion. Vinsten är bl. a. att kunna ta del avrationaliseringsvinster, slippa ifrån en del dubbelarbete och kunnaeffektivisera verksamheten inom ett viktigt område. Jagtänker inte gå in på alla detaljer i betänkandet, men en av de frågor som hardiskuterats är frågan om antalet nämndemän. Det är stora skillnader i dagmellan olika tingsrätter beträffande nämndemän. Vi har svårt alt förståmotiveringen för en ordning som gör alt dessa skillnader befaras bli kvar äveni fortsättningen. Däremot kan man genom det nya komma fram lillnågoriunda enhetlighet. Arbetsordningenvid hovrätterna har också varit ett diskussionsämne. Departementschefen harföreslagit att skall ha den yttersta bestämmanderätten. Detbetyder inle att i detalj skall fastställa arbetsordningen. Iförslaget betonas att det handlai" om de allmänna riktlinjerna ochingenting mer. Detta måsle vara principiellt riktigt om domstolsverkelsinrättande också syftar till effektivisering och bättre utnyttjande avmateriella och personella resurser. Från borgeriigt håll har man använt argumentetatt delta handlar om ingrepp i domstolarnas självständighet Onsdagenden 12 febmari 1975 Organisationav , m. m. Organisationav , m. m. när del gäller den dömandeverksamheten.