prot · FZ09117 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskolielsmening är att förslag bör kunna föreläggas nästa . Men därutöver harulskollel underslrukii betydelsen av atl man inom resp. regioner, i avvaktanpä den förordade reformen, försöker åstadkomma en senareläggning avkvällslåsningen i så stor utsträckning som det är möjligt inom ramen för deresurser vi har. 1motionen 1061 aktualiserar vi frågan om marknadsanpassade arbeis-ochutbildningsersättningar för intagna vid våra kriminalvårdsansialier. Enligi våruppfallning är del angelägel all de inlagna får möjlighel till meningsfullsysselsättning och pä friiiden. Den försöksverksamhet medmarknadsanpassad arbetsersättning som bedrivs vid kriminalvårdsanstallen iTillberga har enligt den ulvärdering som gjorts utfallitpositivt. Del finns därför enligt vår uppfattning anledning au fortsälta påden inslagna vägen. 1 moiionen har vi föreslagil en utvidgning avförsöksverksamheten lill all även omfatta kriminalvårdsansialierna i Tidaholmoch . Kriminalvårdsslyrelsen har ansett dessa anstalter som lämpliga,eftersom det där förekommer terapeutisk inriktning på verksamhet och studier.Ulskollel har inle ställt sig bakom värt krav pä utökning avförsöksverksamheten med hänsyn till all ulvärderingen av verksamheten inlelillräckligi har analyserals, varför man inle kan dra för slora slulsalser avförsöksverksamheien. Undersökningenpå ger kanske inte någol entydigt svar på frågan om del är lönen, detrelativt hårda urvalet eller de täta permissionerna som har givii dehittillsvarande goda resultaten. Med största säkerhet lorde del vara enkombination. säger undersökningen, ofta så komplex atl någon"patentmedicin" inte går atl finna i deila sammanhang. Därför har vifrån cenlerparliels sida i dagens läge accepterat utskottets slällningstagande. Viutgår emellertid från att utvärderingen skall ge lill resultat att försöksverksamhetenkan utvidgas och permanentas. Vi är övertygade om alt det är enriklig äigärd för att skapa förutsättningar för de inlagna alt på ett bättresätt kunna anpassa sig i samhället efter anslaltsvislelsen. 1samma molion har vi också aktualiserat frågan om utredning angåendemarknadsanpassade arbets- och studieersältningar för alla inlagna ikriminalvärdens anstalter, varvid de problem som sammanhänger med beskattning,sjukförsäkringsförmåner m. m. beaktas. På den här punkten hälsar vid medlillfredsställelse utskottets slällningstagande i och med att man hosregeringen begär en uiredning för all se över de av oss aktualiseradespörsmålen. Vi delar också utskottets uppfallning om värdet i atl noggrannareundersöka de förelagsekonomiska och samhällsekonomiska aspekterna påmarknadsanpassad lön. Vi ulgår ifrån all utredningen bedrivs med skyndsamhet.så all de här frågorna snabbt blir belysta, och all man från regeringens sidakan återkomma med förslag lill i den riklning som vi har anvisat imoiionen. Jag är glad över all del i ulskollel har blivil majoritet med anledningav center- och folkparlimolioner om högre anslag till frivården. Den höjning avanslaget lill behandlings- och stödåtgärder som föreslås i propositionen räckerinle ens för atl läcka kostnadsökningarna, än mindre till att ge frivårdenspersonal ökade möjligheier all ge sina klienier stöd och hjälp, exempelvis medbostadsanskaffning. Medhänsyn lill all frågan om ansvars- och kostnadsfördelning mellan kriminalvårdenoch andra myndigheter ännu inle är tillfredsställande löst anser vi delnödvändigt alt öka frivårdens resurser. Jag beklagar all inlesocialdemokraierna i utskottet har den uppfattningen. herr talman, skall jag kommentera etl par av reservationerna. i har för all del redan ordat om några reservationer, och jag kani viss mån instämma i vad han har sagi. som är en moderaireservaiion. innebär att man nu skall göra en ulvärderingav kriminalvårdsreformen. Reformen har ju bildligt talat satts i sjön -den beslutades - och vi tycker från majoritetens sida att alltför kort lidhar gått för alt man skulle göra en ulvärdering. Det är inget fel att göra enutvärdering om utskott och riksdag finner atl det har gått alldeles snetl. gör vi inte. räknade här upp en del saker som inle är bra - jag vill hålla medom det. Personalen klagar över att den ibland inte behärskar situationen vidvåra anstalter, och det finns andra förhållanden som inte Men all göra enulvärdering av hela kriminalvärdsreformen med anledning av dessa alarmrapportersom vi ibland får anser jag inle är behövligt. Vi skall försöka rätta tillproblemen efter hand. Det har också sagts i ulskotlsbetänkandel alt det pågårviss utvärdering; del anslås pengar för detta. Det brottsförebyggande rådethar även denna fråga uppe till behandling och följer den. Ireservationen 6 tar men upp narkotikamissbruket och vill ha en arbetsgrupp somutreder narkolikaproblemei vid våra anstalter. Narkotikaär ell slort problem i värt samhälle, och kriminalvårdsansialierna är inlefritagna frän detta gift. Men som här har sagts vidtas det åtgärder vid våraanstalter även på delta område. Det förekommer visitation. och vid en delanstalter finns visiialionspalruller som enbart har till uppgift alt försökaråda bot på del här problemel. Jaganser all narkoiikamissbruket på kriminalvårdsanstalterna är ell stort problem,och vi inom är villiga att, om det visar sig allnarkotikamissbruket på anstalterna blir ännu mer uppenbart, ta upp saken lillförnyad prövning och överväga extra åtgärder. Men för tillfället anser vi attde åtgärder som samhället vidtagit bör räcka. Vi säger emellertid att fråganbör följas med uppmärksamhet av kriminalvårdsslyrelsen. Tillsist några ord om reservalionen 9, där folkpartister och moderater reserveratsig till förmån för bättre jourtjänslgöring när det gäller frivården. Delär behjäriansväri alt bättre resurser ställs till förfogande för jourtjänstunder den lid då den ordinarie personalen är ledig och ati del finns några somträder lill då. Men som framhållits i utskottsbeiänkandet förekommer här ocksåen översyn, och när det gäller storstäderna är det en speciell uiredning pågång. Jag tror därför all vi kan avvakta undersökningarna. När del gäller regeringens förslag om en reducering av plalsantalet vidTidaholmsanstallen kommer aii redogöra för hur vi inom cenlern ser pådetla. Jag har därför inte mer att säga nu utan ber avslutningsvis all få yrkabifall till utskottets hemställan på alla punkter i betänkandet nr 28. i (vpk) kort genmäle: i gör mig häpen. Han säger all vpk gör det lättför sig - vpk vill rasera polisen och får pä det sättet pengar till frivården. När har vi sagt all vi skall rasera polisen? Upp till bevis! Vadvi har sagi är atl man borde ge frivården lilel mer pengar i stället för allfortsälta upprustningen av polisen både personelll och maierielll. Del är deiladet handlar om. Manmåsle ju länka sig för lilel grand, , och inle göra sålältsinniga uttalanden. Jag vet inte vem det ärsom egentligen svarar för ulskollsmajoriteten. men jag fick i alla fallinte några svar. Kanske ställde jag för många frågor, men de är intressanta.Jag skall nu nöja mig med alt fråga i , eflersom han slårbakom uiskoitsmajoriteiens skrivning när det gäller de marknadsmässigalönerna: Delar till kriminal- också den meningen skall anlägga företagsekonomiska aspekter på frågan om arbelsmarknadsmässigalöner på fångvårdsanstalierna, och vad innebär det i sä fall? Vidarevill jag slälla några frågor med anledning av atl har motioneratom en timmes senare inläsning. har också molioneral om ulökningav försöksverksamheten när del gäller arbetslönerna. Men sedan går man intelängre - man bara motionerar. Vad gör man del för? Är del bara för au komma medi en viss diskussion? Vill man inie slå för konsekvenserna och vill man inlefullfölja de goda idéer och tankar som finns? Vad skall fångarna säga? Vadskall människorna över huvud tagel säga och vilken tilltro skall man ha lillsådana initiativ? HerrJOHANSSON i (c) kort genmäle: jag anser all kommunisterna för enmycket lättsinnig politik när del gäller kriminalvården. Del är inle falletbara , ulan så har del varit . Man har alllid gott ompengar lill kriminalvärdens olika avsnitt. Och var lar man pengarna? Jo, manlar dem från anslagen lill polisen. 1reservalionen 8 står del tydligt och klart atl del av anslaget till polisenblir pengar över som man vill lägga på frivärden. Här vill man la pengar fränpolisen och ge lill frivården. Sedan vill jag säga några ord med anledning av herrPetterssons i argumentering om all vi har molioneral men sedan inleföljt upp detta med någon reservation. Som jag sade i milt anförande har viinom ulskollel noga lyssnai lill argumenten all del finns saker och ting somytterligare behöver ses över innan vi kan gå in för en senare inlåsning på vårafångvårdsanslaller. Dessa argumenl har vi ansett vara så starka atl vi har böjioss för dem. Ulskollel har emellertid i sin skrivning slarki belonal alt manmed de resurser som finns ute i regionerna under liden bör kunna tillämpa ensenare inlåsning. i (vpk) kort genmäle: Herr lalman! Ju längre den här debatten pågår desto merförvånad blir jag över i . Förut diskuterade vi ju anslagetlill frivärden och polisen. lar han med hela kriminalvårdsbegreppel, men delfår väl slå för hans räkning. Delär en slor skillnad, , mellan att la från polisen och att kommamed ell annat förslag när del gäller anslagen lill polisens forisallaupprusining. Var har vi föreslagil all vi skall la från polisen och ge tillfrivården? Vad vi har sagi är all vi skall anslå mer pengar lill frivården ochkanske bromsa litet i upprustningen av polisens mate- riella och personellaresurser. Del är verkligen en helt annan sak än att ta pengar från polisen. Detgäller här en prioritering av olika anslagsfrågor. Det borde också herrJohansson förstå. undvek att svara på frågan vad det i hans mening innebär att läggaförelagsekonomiska aspekter på lönerna vid fångvårdsanstalierna. i (c)kort genmäle: Om inte tror på vad jag säger, skall jag be all fä läsa upp vad som slår i reservalionen: "Yrkandet ulgår från hemställan i samma molion om avslag på regeringens förslag i budget propositionen till anvisning av medel för nya polismansljänsler. Dessa medel bör enligt motionärerna i stället läggas ner på all förslärka fri vårdens resurser på olika områden, ." Detla är väl etl tydligt besked Närdel sedan gäller alt lägga förelagsekonomiska aspekter på marknadsanpassad lönfår det naturligtvis inte vara avgörande för att kunna ge en god vård åt vårainterner. Men i det paket som vi nämnde om i ulskollsbetänkandet bör även deltagä in, även om del nalurligtvis inle får vara avgörande. FruANDERSSON i Kumla (s): Med anledning av reservalionen 2 som är fogad lill det betänkande vi nubehandlar ber jag all få göra några kommentarer. "Densjunkande beläggningen pä kriminalvårdsansialierna är all hälsa medtillfredsställelse, och det är därför naturiigt all vi har ställt oss bakom detförslag till en reducering av plalsantalet som departementschefen harföreslagil. Vi anser del vara en riklig utveckling, och del är också riktigtalt reduceringen sker på riksanslallerna." Så föll orden från borgerligthåll i den kriminalpolitiska debatten här i kammaren. Juslitieutskottethade helt accepterat regeringens tankar alt minska antalet platser, ochbeslutet om en reducering med sammantaget 293 platser fattades i stor enighet. Avstatistiken kan man nu se all trenden håller i sig. Den högsta beläggningen påkriminalvårdsansialierna var4 210 mot 4 585 och 5 251under 1973. Anlalet platser på anstalterna var 4 738,och genomsniltsbeläggningen har varit så låg som 3 545. Heltföljdriktigt har regeringen beslutat om en fortsatt reducering av plalsantalet,och precis som är utskottet så långl ense med regeringen.Ulskollsmajoriteten säger dessutom i del betänkande som vi just nu behandlar:"Någon erinran synes inte i och för sig kunna riktas mot beslutet om vilkaanstalter som bör komma i fråga för den fortsatta nedskärningen. Trotsdetta har utskottsmajoriteten gått en centermolion till mötes, vari det krävsall regeringen skall ompröva beslutet all reducera plats- 3 protokoll 1975/76:117-118 antalet påTidaholmsanstallen med 40 platser. Motiveringen är bl. a. allTidaholmsanstallen är den enda anstalt i landet som omfallas av såväl 1974 som1975 års beslut och att en så kraftig minskning - tillsammans gäller det 80platser - inle kan ske utan svårigheter. Den får bl. a.sys-selsällningspoliliska konsekvenser, säger man. Vireservanter hävdar all den argumenialionen inle häller vid en närmaregranskning. Visseriigen blir det fråga om indragningar i följd, men medden låga beläggning som anstalten obestridligen haft alltsedan sin tillkomst -de sammanlagt 80 platser som frågan gäller har nästan aldrig varii belagda -hade beslutel i siorl selt lika gärna kunnat fallas 1974, som man gjorde närdel gällde l. ex. Kumlas 140 plaiser. Den Slora reduceringen skall varagenomförd den . Tidaholmsan-sialien får, lack vare fördelningen påtvå är, liden fram lill den på sig, och det måsle ju ändå vara enklar fördel. Närdel sedan gäller sysselsättningen för den berörda personalen har, enligt deuppgifter vi inhämtat frän , inga slora problem uppstått,då personalindragningarna har kunnat genomföras via en naturlig avgång ochövriga fått arbetsuppgifter som de sig vara nöjda med. Avdet senaste beslutet berörs tre vårdarljänster. Inle heller den indragningenlär innebära några svårigheter då också dessa tjänsters innehavare - alllenligt - kommer all försvinna genom en naturlig avgång. Slutligen:När det gäller hänvisningen från utskottels sida lill försöken medmarknadsanpassad lön pä Tidaholmsanstallen kan jag inte förslå varför de skallbehöva påverkas av platsreduceringen, speciellt som det befintliga antaletplatser inle utnyttjas. Detär väl helt klart atl plaisindragningarna på anstalterna inte kan genomförashelt friktionsfriii. Men vi kan inle rimliglvis springa ifrån ettställningstagande som vi redan gjort och som vi också är överens om - jaglänker pä den principiella målsättningen. Jag ber all få yrka bifall lill reservalionen 2 under punkten 2 mom. I, Hert LÖVENBORG (vpk): Del var en ganska intressant debatt som fördes mellan herrPettersson i Väslerås och i , Vihar i vårt parti i tidigare sammanhang vänt oss mot de kortsiktiga begreppennär det gäller brottsbekämpningen. Det är inte möjligt, anser vi, all kommatill rätta med brottslighet och kriminalitet av olika slag om man riktarhuvudintresset på atl förslärka polisens resurser, bl, a. genom att varie åranslå medel för au rekrytera ännu fler poliser. Det borde ske enomfördelning av resurserna lill förmån för sociala och ekonomiskasamhällsålgärder i förebyggande syfte. Vi har också ul-vecklal den lankegångenoch klargjort hur vi vill prioritera. i Växjötolkar detta som att kommunisterna vill rasera Detär med förlov sagt rena rama nyset. Det handlar om ålgärder för allminska polisens arbetsbelastning. Vi raserar inte den svenska polisen genomförslaget alt överföra 18 milj. kr. Vi anser framför alll allgrundorsakerna lill brottsligheten är all finna i en felaktigsamhällsplanering, avsaknad av jämlikhet osv. Förstärkningenav polisens resurser beror på den kampanj som bedrivs, framför alll avmoderaterna som med jämna mellanrum ropar på lag och ordning. Vi måste gepolisen mer resurser, säger samma kretsar. Och från regeringshäll faller manundan och föreslår varie år ell ökat antal poliser. Så sker också . och detär det som vi har reagerat mot. Vi anser det vikligl med en annan typ avprioritering - en kraftig förstärkning av kriminalvårdens resurser förrehabiliterande ändamål. De människor som har hamnat snett i livet måsle få alltänkbar hjälp. Alternativet är en ständig rundvandring mellan olika anställer,och del är inte särskilt billigt för samhället. Härhar behandlats några konkreta frågor som avspeglar sig i våra reservationer.Jag skall inte utveckla dem så mycket, ty del har i Västeråsredan gjort. Det handlar bl. a. om den senare inlåsningen. Alla utskolielsledamöter som har besökt olika anstalter vel alt den ofta är del problem somstår i förgrunden. Vuxna människor vill inle bli behandlade som barnungar. Vihar ansett del angelägel att någonling snabbi görs på detla område. Ocksådiskussionen om marknadsanpassade löner har pågått ganska länge, och någontingbör nu kunna ske. Vi tror inte att marknadsanpassade löner skulle medföranågra enorma kostnader för samhället. Man spar pengar genom all del blir mindresocialbidrag. De inlagna klarar sin egen situation bättre när de kommer ut idet normala livet och det stärker naturiiglvis självkänslan, vilket inle är heltoviktigt när man talar om rehabilitering. Jag vill sedan övergå annan fråga. Jaghar liksom ett par andra ledamöter motionsvägen aktualiserat situationen påfångvårdsanslalten i . Eftersom det är lika eländigt ställt medfångvårdsanslalten i tycker jag au del var bra atl iVästerås i sin reservation tog med den - den har f ö. också aktualiserats imotionen. Jagerinrar mig utskoliels ordförandes, , sammanfattningefter utskottets besök på Luleäanslallen: "Del var del värsta jag harsett." Jag förmodar atl hon har sett åtskilligt, och jag vet all samlligaledamöler var överens med henne om den bedömningen. Fängvärdsanslalieni är en skandal. Den byggdes i mitlen av , dvs. långl innan delförekom någon kriminalvårdsdebail i . Då gällde del bara alt görastraffet så hårt och omänskligt som möjligt, och fängelserna byggdes utifråndetla synsätt. Anstalten i är ett vedervärdigt museum över en reaktionärsyn pä frågan om brott och straff då samhällets hämnd slod i förgrunden och dååleranpassning och förbättring inte fanns med i bilden. Jagtror över huvud laget inte på alt någon blir bättre av atl låsas in ochisoleras från världen i övrigt, och jag är definitivt övertygad om alt man inteblir bättre av atl tillbringa längre eller kortare lid på fångvårdsanstalten iLuleå. Del är ett råttbo som bör rivas. Deflesta av utskoliels ledamöler har sett interiören och exteriören, men förkammaren i övrigt kan del vara av iniresse all få en skildring av hur det serut där. Del är tjocka dystra murar, fula. trånga och otrivsamma celler. I demryms en säng, ett bord, en siol och etl skåp. Ledamöterna kan ju lämpligenjämföra med något av era egna källarutrymmen, där ni förvarar det ni inle velvar ni annars skulle placera. Dessa utrymmen brukar inle vara slora. Cellerna ifängelset i är ungefär av ell ordinärt källarutrymmes storlek. Fritidsutrymmenaskulle man egentligen inte tala om. De finns i själva verket inle. Biblioteketär ell lilel kyffe. Del finns en lokal för fysisk träning nere i källaren, är i slort sett allt. 1 fiingelset och inle minsl i fritidslokalerna ärluften tung av fukt och dålig lukt. Det präglar också atmosfären i större delenav fängelset. Ventilationen är dålig och del känns när man stiger in. Vadjag här har sagt stämmer i stort sell på anstalten i , som utskottet ocksåhar besökt. Jag har en känsla av all vi alla trodde alt det i årets budgetskulle framgå atl en nybyggnad av anstalten i planerades, men icke det.Likaledes saknas varie tanke pä nybyggnad i . 1kriminalvårdsstyrelsens framställning redovisas heller inga planer på nybyggnadvare sig i eller i . Men man skall ju vara rättvis. De blir intealldeles loltlösa. De skall, vilket man upptäcker i petita. få nya ellerupprustade alarmanläggningar! Anstalteni skall dessutom få ell nyti plank för inle , och ettbrandlarm för . Nyaplank och förbättrade alarmanläggningar är alltså vad man är beredd attinvestera på anstalter som egentligen skulle jämnas med marken, därför att deär skräckexempel på hur man inle skall behandla människor. Nukonstaterar ulskollel precis delsamma som jag - och någol annat hade ju varitförvånansvärt. Man säger i skrivningen att de båda anstalterna är otidsenligaoch olämpliga för modern kriminalvård med betydande olägenheter för bådepersonalen och de intagna. I betänkandet skriver man bl. "Ulskollel,som utgår från atl behov av lokalanslalt i och kommer all föreliggaäven i framliden, anser mot den angivna bakgrunden atl det ärerforderligt all vid planering och projeklering av del fortsatta byggandet avlokalanstalter särskilt beakta behovet av nya anstalter i ochLuleå." Mankan då fråga sig om vi inle borde ha nöjt oss med denna skrivning, därutskottet ger ullryck för samma bedömning som moiionärerna när del gällerbehovet av nya anstalter. Är del inte litet trubbigt atl reservera sig? Nej jagtycker inte det. Nästa stycke i utskottets belänkande lämnar dörrarna öppna förytterligare förskjutningar i liden. Där står nämligen: "Detnämnda planeringsarbetet förutsätter givetvis bl. a. en tidsmässig prioriteringmellan olika orter i landet där behov av nya lokalanslaller föreligger. Härvidmåste också andra omständigheter än de nuvarande anstalternas tillstånd inverkavid planeringen, t. ex. variationer mellan skilda orter i fråga om antaletdömda som skall placeras på lokalanslalt." Jagser i del uttalandel ingen garanti för att nybyggen i och i kommeratl ske så snabbi som del är önskvärt. Man talar om en tidskrävandeprioritering mellan skilda orter och framhåller alt också andra omständigheterän de nuvarande anstalternas lillslånd måsle få inverka vid planeringen. Del ärformuleringar som jag anser lar udden av de tidigare kraftfulla orden ombehovet av nya anstalter på de platser som är aktuella. Vianser atl klart bör uttala sig för en prioritering av nybyggen iLuleå och och även ange när de nya byggnaderna skall vara färdiga.Riksdagen bör inle ta på sill ansvar alt permanentaanstalter, som är i så dåligt skick att de utgör en skamfläck för svenskkriminalvård. Meddet sagda, herr talman, yrkar jag bifall lill den vidjusliiieutskotlelsbelänkande nr 33 fogade reservalionen av i . () kortgenmäle: har i sill inlägg tagit upp en mycket viktig fråga,nämligen när nya lokalanslaller äntligen skall kunna bli färdigställda. Jagvill gärna upprepa vad jag sade när utskottet besökte , atl Luleåanstaltenär del värsta jag har selt. Därtill kommer alt också anstalten i lämnar endel övrigt att önska. Anledningen lill att ulskollel inle kan skriva en såpreciserad beställning som reservanten vill är att ulskollel inte anser sigkunna göra den samlade bedömning av alla anstalter i landet som krävs för attavgöra vilken eller vilka som skall komma i första hand. Min personliga tro äremellertid att situationen för anstalterna i och är sådan atl dessaanstalter rimligen bör prioriteras. Ulskollsmajoritetenhar föreslagit ell tillkännagivande lill regeringen om vad utskottet i dettahänseende har anfört. Jag tycker att detta tillkännagivande är elltillräckligt klarläggande för alt verkligen betona atl någonting måstegöras ät de otillständiga förhållandena på anstalterna i och . Detfinns anledning att känna en viss otålighet över hur långsamt reformen vadgäller lokalanslaller genomförs på olika håll i landet. Eflersom jag ser alljusliiieminisiern nu befinner sig i kammaren, skulle jag vilja be om etl svarpå den fråga som jag förut ställde beträffande den lokalanslall med slulnaplatser som beslöt om förra året för del. Vilken äranledningen till all den byggstart som tidigare angivits lill augusti förraåret i årets budgetproposition anges lill ? Del är ju en avsevärdfördröjning. Jag tror all justitieministern precis som jag är medveten om desvära förhållandena i . Vilken är anledningen lill dennabetydande fördröjning? HerrJOHANSSON i (c) kort genmäle: menar all del på polissidan finns en förstärkning,som han i stället vill ulnyllja för fri vården. Så har man betett sig år efterår, 1975, 1974, 1973 osv. Jag kom till . Jag vel inle allkommunisterna någol år har velat ge någon förstärkning till polisen. Alltid hardet varit orikligt all ge någon förstärkning lill polisen. Jaghar precis som den uppfattningen atl polisen inle är del endasaliggörande ulan alt myckel annat måste till inom kriminalvården. Men polisenskall ha sin del av resurserna. All polisen har också en preventiv effekt påbrottsligheten är min fasta övertygelse. HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: Det är bra med syndare som bättrar sig.