prot · FY0970 · 1975-12-31 00:00:00 — Här har varit en allmänsträvan att samhället skall skaffa sig insyn i hur statens pengar förvaltas. Dåförefaller del åtminstone för mig rätt underligt alt enskilda ledamöter villifrågasätta om detta verkligen är nödvändigt, men det är vad hargjort. Frågan om del har varit befogat att gå in på formulären eller inte villjag besvara först. Givelvis har del varit befogat, därför att formulären visarvart en konstitutionell felaktighet kan leda. Det är inte i själva formulärensom felaktigheten ligger. Men man hade inte kunnat utfärda formulären om maninte hade haft en felaktighet att stödja sig på. Om man ser delegeringen avlagstiftningsmakten som en kedja, där först ger regeringen befogenhetoch regeringen i sin lur ger befogenhet, brister det häri det första ledet mellan och regeringen. Vi har inte anmärkt pånågonting i det senare ledet mellan regeringen och . Menregeringen har inte haft fullmakt bakom sig när den utfärdadetaxeändringen. Det tror jag aldrig att i kan komma ifrån omherr verkligen sätter sig ner och studerar de här frågorna frånkonstitutionell synpunkt. Närdel sedan gäller nyttan av statistiska uppgifter för framtida ändring itandvårdstaxan har vi inom moderata samlingspartiet inte satt oss emot densaken. Men vi anser alt formulären skall vara vettigt utformade, så att de intetar i arbetstid för en privattandläkare. Det är frånpatienterna man måste ta . Det är patienterna som drabbas. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter Jag skulle vilja be i att fundera över vad som redovisas i den PM som ligger som bilaga till utskottsbetän kandet. På s. 180 redovisas: "fann i beslut att uppgift om arbetad tid inle var erforderlig för bestämmande av landvårdsersältning------ ". Då kanske kommer från miss uppfattning lill uppfattning. i (s): Jag skall inte förlänga debatten, men jag skulle vilja ställa en kortfråga till . Hon säger att det har varit viktigt all få vettigtutformade blanketter. Därför skulle jag vilja fråga; Varför avstodprivattandläkarnas egen fackförening, , från alt varamed och utforma dessa blanketter? De fick ändå ett erbjudande frånriksförsäkringsverket, men landläkarna lämnade skriftligt besked om att de intehade något intresse av att vara med och utforma blankellen till sin fördel.Varför tog de inte den chansen? FruJACOBSSON (m): Delta tycker jag däremot alt vi skall hålla utanför debatten. Fråganom hur landläkarnas representanter har agerat i förhållande till tandläkarnaanser jag mig inte bemästra att ta upp här. Det är deras interna angelägenhet. HerrANDRE VICE TALMANNEN: Sedande under avsnittet Vissa frågor rörande tandvårdstaxan anmälda talarna nu haftordet övergår kammaren lill alt debattera Slopande av beteckningen Kunglig inamnet på statliga myndigheter. HerrBJÖRCK i (m): Det råder inget tvivel om alt den svenska monarkin är väl förankradbland människorna i vårt land. De många vittnesbörd som finns om detta behöverinte lämna någon i tvivelsmål. Dettaär naturligtvis ett tråkigt förhållande för de republikaner som finns. Särskiltsorgligt är det för socialdemokratin som har republik på sitt program, men sominte vågat genomföra kravet. Det är en missuppfattning all tro attsocialdemokraterna är helt overksamma i sitt republikanska nit. Tvärtom harhär utvecklats en betydande aktivitet . Man höll sig någorlundapå mattan så länge den gamle kungen levde, men lycks en hel del avhämningarna ha släppt. Exempelpå detta är ordensväsendets avskaffande, de nya formerna för riksdagenshögtidliga öppnande, avskaffandet av skattefriheten för kungahusets medlemmaroch mycket annat. Detsom har att ta ställning till är avskaffandet av beteckningenKunglig framför namnet på statliga verk och militära för- Frågan kan synasvara liten, men insatt i sitt sammanhang är det ingalunda någon bagatellartadfråga. Monarkinsbevarande har varit en given utgångspunkt för den nya författningen. Det harunderstrukils i grundlagspropositionen av del ansvariga statsrådet, herrGeijer, Konungen är alltjämt rikels statschef från socialdemokratiskthåll att eventuellt bereda vägen för republik genom åtgärder av det slag som nuär för handen innebär att man bryter den enighet och de löften som låg bakomden kompromiss som träffades i . Från moderata samlingspartiets sida servi allvarligt på detta om det skulle vara riktigt. Vi vet att det som hållerpå att ske icke har stöd bland människorna. Detär djupt beklagligt alt regeringen uppenbarligen vall all försöka införarepublik smygvägen. Del är betecknande att man inte vågar ta en öppen diskussionutan ägnar sig ål nålslygnslaktik. Regeringensmetoder härvidlag inger inte någon respekt. Och alt det är fråga om ettförberedelsearbete för alt införa republik är helt uppenbart. Något annat syftekan rimligen inte verksamheten tjäna. Möjligen skulle det kunna vara fråga omvanlig klåfingrighet, men den brukar faktiskt inte vara så systematisk utformadsom nu är fallet. Avskaffandetav beteckningen Kunglig är märklig på två säll. Det gäller dels grunden föråtgärden, dels tillvägagångsätiet. Regeringenmenar nu att avskaffandet av beteckningen Kunglig hör samman med att konungeninte längre formellt är chef för statsförvaltningen och högste befälhavare förkrigsmakten. Detta är i grunden ett felaktigt argument. Beteckningen Kunglighar endast alt verksamheten varit statlig och sålunda ej avkommunal eller privat natur och inte heller direkt underställd . Härfinns också en direkt parallell till förhållandena i andra länder. De monarkiersom jag känner till har använt och använder beteckningen Kunglig utan attmonarken där haft vare sig direkt eller formellt chefsskapöver den statliga verksamheten. Dennya grundlagen, som gäller fr. o, m. årsskifiet, innehåller ingenting omnamngivning av myndigheter. Moderata samlingspartiet anförde i sin partimolioni grundlagsfrågan 1973 följande; "Det ter sig likaså självklart attsvenska myndigheter, verk och militära förband allt framgent använderbeteckningen Kunglig." och hade ingentingalt erinra mot skrivningen i denna del. Omdet, herr talman, hade varit på det sättet att man hade ansett att moderatasamlingspartiet här hade framfört felaktiga synpunkter och att vi hade dragittokiga slutsatser av den nya grundlagen hade naturligtvis de republikaner somfunnits i kammaren eller utskottet sagt att de inte kunde dela partietsuppfattning. Del är fullkomligt otänkbart all den här frågan bara skulle hakunnat segla förbi utskott och kammare om del nu hade funnits någon invändningalt göra mot det som moderata samlingspartiet då anförde. Och någon sådaninvändning kom alltså inte. Det finns sålunda varkennågon saklig grund eller några praktiska skäl Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter som talar för attbeteckningen Kunglig försvinner. Det är en ren efier-handskonslruktion altdella skulle följa av den nya grundlagen, men det ingår alltså - som jag sagt -i det led av antimonarkistiska åtgärder som man har satt i gång. Vadsom är ägnat att förvåna är också formerna för förändringen. Man borde hakunnat vänta sig alt en så pass viktig fråga och en så pass omfattande åtgärd -det rör sig om en hel del förband och myndigheter - skulle ha handlagts påsedvanligt sätt, dvs. dragils i konselj. Del har man emellertid struntat i. Delhela har gått så till att man har diskuterat saken i statsrådsberedningen underförra hösten - och då hade varken statsrådsberedningen eller regeringen någonformell beslutskapacitet. Då gällde fortfarande den gamla grundlagen. Sedan harman uppdragit åt rättschefen i statsrådsberedningen att ta kontakt medredaktören för statskalendern. Man får förmoda att det skett per telefon,eftersom det inte finns ett papper, inte en PM eller någonting liknande som visarvilka grunderna är för beslutet eller hur del förberetts. Jag efterlyste sådanai utskottet, och det har meddelats att några sädana icke existerar. Detbehandlades ca 27 000 ärenden i konselj. Det är höjden av nonchalansatt inle bry sig om alt dra ell ärende av denna typ i konselj. Allhandläggningen går till så att rättschefen i statsrådsberedningen ringer lillredaktören för statskalendern vittnar om hur regeringen anser att frågor medanknytning lill monarkin skall handläggas. Detgår nämligen inte att hävda all del här bara rör sig om en följdändring tillförfattningen. Som jag sagt och som också utförligt motiverats i denmoderata reservationen vid utskottets betänkande, så är det här fråga om sakersom sannerligen inte följer automatiskt av grundlagsreformen. Enannan märklig sak gäller stora riksvapnet, del vapen som kammarens ledamöterkunde avnjuta vid riksdagsöppnandet i stort format på filmduken alldelesovanför talmannens plats, I lagen om rikets vapen av som träddei kraft den som som fortfarande gäller, heter det i I ! ;:"Rikets vapen äro två, slora vapnet och lilla vapnet." Rättslägethärvidlag är alltså hell klart. Men i en PM från utrikes-departementet, somsänts ut bl. a. till våra utlandsmyndigheter, heter det i punkten 7; "Detbör i sammanhanget observeras all slora riksvapnet numera är att betrakta somdet Kungl. Husets personliga vapen. Myndighet bör begagna lillariksvapnet." Detinnebär alltså all UD på egen hand försöker upphäva gällande lag! Heraldiskexpertis som jag varit i kontakt med har karakteriserat UD;s ståndpunkt som"hellokig". Men det får man tydligen vara i sitt republikanska nit. Idetta sammanhang kan omnämnas att det 1966 kom en statlig ulredning i ämnet avf d. hovrättspresidenten . Den helte "Rikets vapen ochflagga". Denna utredning vilar fortfarande i , varförsättet att ta lagen i egna händer inom ut- rikesdepartementel ärganska betänkligt. Om man nu ville göra någonting i vapenfrågan, borde mannaturligtvis ha gått till med en proposition på grundval av dennämnda utredningen eller på andra grunder. Avskaffandetav beteckningen Kunglig och de former det skett i är så pass allvarliga sakeratt de moderata ledamöterna i utskollet finner att del föreligger anledningtill anmärkning mot den formellt ansvarige, justitieminister , Jagkan inte underlåta att uttrycka min förvåning över att och centerpartietinte velat slå vakt om monarkin genom att stödja den moderata reservationen.Centerns särskilda yttrande är så platt och intetsägande som det maximalt gåratt uppnå, och partiet anser tydligen att det inte finns någon anledning tillett påpekande. inställning är densamma. Vad som förekommit från regeringens sida är alltså sammanfattningsvis:felaktiga slutsatser av den nya grundlagen, nonchalant och felaktigt handlandenär det gäller handläggningen samt försök att på egen hand upphäva lag somtillkommit genom samfälld lagstiftning. Det anmärkningsyrkande som föreliggerär enligt min mening ovanligt välgrundat. Även om del formellt i första handriktar sig mot justitieminister , så bör regeringen i sin helhet kännasig träffad. Jag ber att få yrka bifall lill reservationen M som är fogad vidutskottels betänkande. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter i (s): Slopandet av beteckningen Kunglig i namn på statliga myndigheter har påsenare lid av ett fiertal moderater, inle bara av i , gjortstill en stor politisk fråga. Det har antytts alt detta skulle vara ett sätt allsmygvägen införa republik. I sin monarkistiska iver ser långt upp ipartiloppen tydligen spöken på ljusan dag. HerrarWerner i och i anför i sin reservation bl, a, all det är"av väsentligt intresse ur allmän synpunkt att statsmakternas inställningtill statsskickets grunder inte missuppfattas av medborgarna på grund av dessaeller liknande åtgärder". Med den kännedom jag har om den svenska allmänhetenkan jag försäkra reservanterna saml alla övriga moderater att deras rädsla ochderas tvivel på medborgarnas fattningsförmåga är helt obefogade. Den svenskaallmänheten är 'mycket klokare än vad och ger uttryckför i sin reservation. Allmänheten i vårt land är klok nog att inte gå på depolitiska spöken i varje vrå som allt som oftast försöker måla upp. Moderaternasreservation om prefixet Kunglig är, om än inte i alla hänseenden, en lustigläsning. Del är faktiskt svårt, herr talman, att hålla sig för skratt när herrWerner och kommer fram lill all från logiska utgångspunkterövervägande skäl talar för ett bibehållande av epitetet Kunglig i namn påstatliga myndigheter. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. tn. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter man kan fälla om en sådanslutsats är alt den brister i logik. Reservalionen är ett utmärkt pedagogisktmaterial för dem som vill studera ämnet bristande logik. Nej,herrar i och i , sakläget är följande, Enligl 1809års regeringsform var det kungen som hade det formella chefsskapet över demyndigheter som var underställda Kungl. Bruket av prefixet Kungligframför myndighetens namn utgjorde en markering av detta förhållande. Menförhållandet har ju ändrats fr. o. m, den , när den nyagrundlagen trädde i kraft. Enligt den nya regeringsformen är det regeringen somstyr riket. Myndigheterna lyder under regeringen och inte under kungen. Enkonsekvens härav blir att ordet Kunglig, som markerade myndighetenslydnadsställning i förhållande till kungen enligt den gamla ordningen, börslopas framför myndighetens namn. Reservanternasäger att de åtgärder som vidtagits i denna fråga är tvivelaktiga och att deskulle strida mot de förutsättningar enligt vilka enighet i grundlagsfråganuppnåddes i . Som stöd för det resonemanget hänvisar bl.a, till den moderata partimotionen i grundlagsfrågan. Detta är i sanning enmärklig argumentering, eftersom den åberopade moderatmotionen avslogs avriksdagen. Islutet av reservationen anmärker reservanterna att gjorten felaktig tolkning av stora riksvapnets ställning. Jag bestrider detta, herrtalman. Reservanternaåberopar lag om rikets vapen som bevis för sitt påstående. Jag villbara här nämna -och det var förvisso inne på - attulrikesdepartementet i ett meddelande nr 16, daterat , harbehandlat frågan om användning av beteckningen Kunglig. Meddelandet upptar sjupunkter. citerade i sitt inlägg den sjunde punkten, och jagbehöver inte därför upprepa den. Men det som anförs i punkten 7 i meddelandetnr 16 från ulrikesdepartementet står inle i strid med lagen av ,vilket här har hävdat. I denna lag finns del inte någraföreskrifterom användningen av riksvapnen. Vissa speciella regler har dockmeddelats i syfte alt hindra obehörig användning av vapenmärken. Så har skett ivarumärkeslagen av 1960 och i den utfärdade lagen om skydd för vapenoch vissa andra officiella beteckningar. Dessa två senaste lagar nämner jagbara för att fullfölja uppräkningen av den lagstiftning som finns på det härområdet, så att vi är klara över vad som här föreligger. Tillslut anför reservanterna kritik mot formerna för åtgärder som vidtagits närdel gäller slopandet av prefixet Kunglig, Härtill vill jag foga en kortkommentar. Någonföreskrifi om att myndighetsnamn skall föregås av Kunglig finns inte. Det finnsdärför inget beslut att ändra på. Det skall kanske tilläggas all på senare tidinrättade myndigheter inle använder ordet framför sina namn. Ordet förekommerinte heller framför myndighets namn i lagar och andra författningar. Moderaternahar i sin reservation riktat en anmärkning mot justitieministern. Något somhelst sakligt skäl till anmärkningen föreligger emellertid inte. Det är baramoderaterna som har kommit fram till en sådan slutsats. Inga andra parlier harfunnit skäl till en anmärkning. Detta faktum borde stämma ochmoderaterna lill efiertanke. HerrMOLIN (fp): I den svenska statsförvaltningen har det inte funnits någon bestämdpraxis när det gäller användandet av prefixet Kunglig framför ämbetsverkensnamn. Ursprungligen-och så länge som ämbetsverken fungerade som konungensredskap - var det både vanligt och naturligt att' man satte beteckningenKunglig framför namnen på förvaltningsmyndigheterna. Prefixet Kunglig hardärefter successivt tagits bort från ämbetsverkens namn, och det har iallmänhet skett genom beslut av ämbetsverken själva. Vissa relativt nyaämbetsverk, t, ex. livsmedelsverket, och planverket, har överhuvud taget aldrig använt prefixet Kunglig och har alltså heller inte kunnatavskaffa det. Dettaär alltså en, som jag ser det, rätt naturlig och i stort sett kontinuerligutveckling, som del inte finns anledning att särskilt ondgöra sig över. Demilitära myndigheterna - jag tänker då inte på försvarets civila myndigheter,där prefixet inte är särskilt vanligt - har däremot genomgående haftbeteckningen Kunglig, vilket har sammanhängt med regeringsformens bestämmelseom konungens överhöghet över landets försvar, I det avseendet inträdde ju enändring i och med ingång genom all konungens ställning som högstebefälhavare då upphörde. Denna ändring bör i sinom tid slå igenom också när detgäller beteckningarna på de militära myndigheterna. Detskulle, herr lalman, kanske räcka med att säga detta. Men i Nässjöfann det förvånande att och inte hade följt honom ihans reservation. Jag får nog säga att det mest förvånande i detta ärende varherr inlägg, som utmynnade i ett anmärkningsyrkande. Det byggde påpåståendet att borttagandet av beteckningen Kunglig framför de statligamyndigheternas namn kunde uppfattas som ett led i en politik att i vårt landsmygvägen införa republik. Det var exakt den argumentering som . Finnsdet någon som tror att om man ändrar beteckningen Kungl, statskontoret tillstatskontoret så blir del republik i ? Eller att om Kungl,på egen hand börjar kalla sig förarbetsmarknadsstyrelsen så är det ett led på vägen mot republik? Eller att omKungl. får heta så är republiken hotande nära? Ja,om det är någon som tror det bör han observera all detta ju har pågått sedanlänge successivt och utan att moderata samlingspartiet, såvitt jag vet,har reagerat mot denna hotfulla utveckling. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter Nogborde väl ändå moderata samlingspartiets representanter i konstitulionsutskolletkänna till all republik inte kan införas på annat sätt än genom ändring avgrundlagen. Ändring av grundlagen sker genom två beslut med mellanliggande val. Jagtycker, herr talman, att det för dem som slår vakt om monarkin i - ochdet är del verkligen många som gör - känns lite generande alt ha försvarsadvokat. HerrBJÖRCK i (m): i böriade med att betyga sin aktning för denklokhet som finns hos den svenska allmänheten i den här frågan. Jag vill varmtinstämma i det. Den svenska allmänheten är ju så pass klok att tyckeratt det socialdemokratiska partiprogrammets krav på republik är heltfelaktigt. Det är klara siffror som finns att ta del av i allaopinionsundersökningar i stort sett som gjorts . Klokhetenhos den svenska allmänheten betygar jag alltså min slora vördnad för, inteminst i den här frågan. Men det förvånar mig att herr . i kandra några växlar på detta. Detär helt fel och vittnar om historisk okunnighet att påstå alt Kunglig harbetecknat ett direkt chefskap. Det har det inte alls, I stället har det variten beteckning för att skilja statlig verksamhet från privat verksamhet. Fårjag peka på en mycket konkret punkt på den militära sidan. Konungen harformellt varit chef för vissa förband; den som i praktiken varit chef harkallats sekundchef Men det har ju inte inneburit att alla andra förband inomkrigsmaklen inte haft beteckningen Kunglig, Parallellen är alltså totaltologiski och rent okunnig. Detsägs här att det finns inget beslut alt ändra på, då man aldrig har beslutatalt verken och de militära förbanden skall ha beteckningen Kunglig framförnamnet. Ja, men vad är det nu man har gjort? har alltså de härinstanserna själva bestämt vad de har velat kalla sig. Varför skulle de inte ifortsättningen få ha den beslutanderätten? Vad som sker är att man fattarett centralt beslut och att dessa instanser inle längre skall få ha den härbeteckningen. Detta,herr talman, barsken utan något samrådsförfarande, utan någon remiss, utan på något sätt har frågat dem som berörs. Är det demokrati? Vittnar det omnågon stor lyhördhet för vad förvaltningen tycker? Man har inle ens brytt sigom alt dra frågan i konselj. Ävenom jag förstår att del finns gott om republikaner i kammaren tycker jag att manåtminstone när det gäller den formella beslutsordningen, där man - . ex, - är litet mera alert i andra frågor, skulle kunna ha något ord tillanmärkning mot hur del gått lill i det här fallet. Men man har inte ett ord attsäga i denna fråga! HerrMolin gör stort nummer av att vi - det är inte bara jag utan många andra, intebara från mitt parti utan även från andra håll - har pekat på att detta är ellled i införandet av republik. Vi har inte sagt att detta innebär att maninför republik, men det kan vara ett led i den utvecklingen. Jag räknadedessutom upp - som hörde om han lyssnade - en rad exempel på sådanahär saker som genomförts bara under föregående år. Dessa exempel måstenaturligtvis syfta någonstans. Jag pekade på att de var systematiska. Det somvi diskuterar är bara ett led i detta. Jag förstår att det finns många -och är en av dem - som i detta ser en positiv utveckling. Med herrMolins republikanska utgångspunkt tycker han kanske inle att det spelar någonstörre roll. Har han en annan utgångspunkt - om han nu tycker att vi skallbehålla monarkin som statsform - ja, då kan jag inte dra någon annan slutsatsän att han är ganska naiv, om han inte tror alt det som sker syftar tillnågonting, I så fall är det väl bara all citera vad statsminister sadenär det gällde all lugna upprörda kongressledamöter som ville ha republik, attmonarkin bara är en plym, en dekoration, som man när liden är kommen - och denförbereder man alltså nu - kan avskaffa med ett penndrag. Detuttalandet, som har citerats fiera gånger i denna kammare, borde väl ändå fåherr att länka efier något. Jag vägrar nämligen all tro all ,med den politiska erfarenhet han har, är så naiv att han inte ser någon meningi detta. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter i (s): Jag tror att i skulle tjäna på att inte vara alltförstor i orden i denna debatt, när han hävdar alt det finns skäl för enanmärkning mot justitieministern i den här frågan. Det var nämligen så, attherr av justitieministern fick svar på en enkel fråga idelta ämne, och då förekom det en ganska lång diskussion. Men det märkliga medden debatten var att , som ju sitter i ,aldrig kom underfund med att frågan kunde ha en konstitutionell aspekt. Trotsalt vid det tillfället försökte mobilisera hela sitt ordförrådkunde han egentligen bara åstadkomma ett ordfyrverkeri. Jag ber all få citeranågot av vad sade i den debatten: "Beslutetinnebär tradilionslöshet, klåfingrighet och ytterligare ett steg i riktning mot ett allt färglösare och tråkigare samhälle, I den här frågan kunde man ha visat en viss respekt för traditionen ," HerrBjörck åberopade alltså inte någon konstitutionell aspekt . Det ärnågonting som han har konstruerat efteråt, sannolikt i sällskap med myckeldåliga rådgivare. Närdel sedan gäller allmänheten har och jag hafi en liten dispyt, Ioch för sig är jag glad över att från denna talarstol nu har slagitfast att han också litar på allmänheten, men det intrycket får man tyvärr inlenär man läser den moderata reservationen i denna fråga. Man säger där att detfinns "en risk för att även sådana åtgärder som de förevarande hos allmänhetenkan uppfattas som ett led i en politik som ytterst syftar till att införarepublik i vårt land. Nr 70 detta mot angivna bakgrund inle är avsikten med åtgärderna är TisHappn den 'emellertid av väsentligt intresse ur allmän synpunkt att statsmakter- 79 anril 1975 "''inställning till statsskickets grunder inte missuppfattas av medbor- garna---- ."