prot · FY0930 · 1975-12-31 00:00:00 — Anslag tillskolvä- mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört om en ul- sendets centrala och värdering av del pedagogiska, utvecklingsarbetet, regionala myndig- dels att utskottet under 2 vid bifall till yrkandetbeträffande hemställan m. under1 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1975:1 och med bifall till molionen1975:816 yrkandena-2 och 3 lill Pedagogiskt ulvecklings-arbete inomskolväsendel för /76 anvisade ell reservationsanslag av . FruSUNDBERG (m): belänkande nr 3 behandlar bl. a. anslagen tillskolväsendets olika myndigheter. Där återfinns också punklen Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet. På den punkten finns lill betänkandetfogad en reservation av och mig, där vi kräver en nedskärning avbidraget med ca 3,3 mifi. i förhållande lill utskotlsmajorilelens förslag,som är grundat på budgetpropositionen. Detta innebär emellertid inte all vi ärnegativa till pedagogiskt utvecklingsarbete. Tvärtom ser vi del arbetet som engrundförutsättning för att skolan skall kunna utvecklas i enlighet med denmålsättning som gäller för den och vilken har varit enig om. Skolöverstyrelsenhade begärt en 25-procenlig ökning av detta anslag, som skulle användas tilldels nya projekt, dels uppföfining av de nu pågående arbetena. Delpedagogiska utvecklingsarbetet bedrivs inom många olika områden. Man forskarom samspel och samverkan mellan skola och samhälle, man föfierutvecklingsarbetet för handikappade, invandrare och korttidsutbildade och manstuderar ungdomens förhållande lill alkohol, narkotika och tobak. Man gör ocksåmera konkreta försök, man prövar individuell studiegång och sladielösundervisning och man gör en utvärdering av integrering mellan särskola ochgrundskola. Man gör vidare vissa försök med undervisning i mindre klasser, ochman prövar en individualiserad studiegång. Enuppräkning skulle kunna fortsätta . Projekten är många, men hälften av demär trots allt små; de rör sig kring storleksordningen . Närundersökningarna är verkställda publiceras givetvis resultaten. Det görs iskolöverstyrelsens verksamhetsberättelse, del görs i publikationer av olikaslag. Ulskoitsmajorilelen har ibetänkandet påpekat detta mot bakgrund av kravet i molionen 816på en bättre och noggrannare utvärdering av del pedagogiskautvecklingsarbetet - ell krav som vi har fullföfil i re- 102 servationen 3. Med della krav avser vi givelvis inte på något sätt att resultaten skullehemlighållas, men en så omfattande forskning, som tillsammans kostar ungefär 30mifi. , bör naturligtvis också leda till praktiska resultat.Utvecklingsarbetet och forskningen är till alldeles övervägande del avtillämpad natur, men den tillämpade forskningen och det tillämpade utvecklingsarbetetbör, som vi ser del, kunna leda lill konkreta åtgärder och förändringar. Detfinns en seghet när del gäller överförandet av resultaten till praktiskverksamhet - och då syftar jag inte på den praktiska försöksverksamheten ulanpå konkret tillämpning i del allmänna skolväsendet. Delta är naturligtvis enbrist. Tillämpadforskning och tillämpat utvecklingsarbete kan givetvis ha sitt värde även omresultaten därav inte blir omsatta i praktiken. Men då bör utvärderingen havisat att del inte är lämpligt all så sker. Jagkan bara peka på ett par forskningsprojekt - utvecklingsprojekt kanske är eltbättre ord - som man har haft. Del gäller frågan om den individualiseradematematikundervisningen - IMU-projeklel. Del gäller också olika variationer avspråkundervisningen - om den skall grundas på grammalikkunskaper eller inle.Del är en fördröjning här som vi upplever som negativ. Vi har i vårreservation begärt all en praktisk utvärdering och en redogörelse för vilka avde forsknings- och utvecklingsprojekt som bedrivits som har resulterat iförändringar i det dagliga skolarbetet. Vi tycker det är nödvändigt alt ensådan redovisning kommer. Därförhar vi i reservationen inte velat biträda den höjning av bidraget somskolöverstyrelsen hade begärt i sitt anslagsäskande och som sedan visserligenskurils ned av utskottet och föredraganden. I stället har vi yrkat på ettoförändrat anslag men i gengäld begärt att en redovisning skall komma lillstånd. Därefter lämnar vi möjligheten öppen för regeringen alt komma - om såerfordras - till med begäran om ökat anslag till forsknings- ochutvecklingsarbetet. Genomen nedskärning av de nu pågående projekten har visat att mankan öka utrymmet för nya projekt lill 8,5 mifi. Enligt SÖ;spetitaframställning beräknades kostnaderna för pågående projekt lill något merän 21,5 mifi. Del finns alltså även med vårt anslagsyrkande utrymme för nyaprojekt mot bakgrunden av de upplysningar som har lämnat ifråga om det pedagogiska utvecklingsarbetet. Denna forskning har betydelse inteminst för de enskilda lärarna. Men en enskild lärare som arbetar i sin skola -även i de fall då han genom publikationer av olika slag kan få en redovisningför forskningsprojekten och kanske också en utvärdering av dem - saknar oftamöjlighet att i sin egen klass, i sin egen arbetssituation, tillämpa deforskningsresultat som har kommit fram. Därför anser vi all del skulle varavärdefullt om man på centralt håll kunde publicera vad som redan är gjort pådetta område och också vad man tänker praktiskt applicera av vunna resultat. Vihar föreslagit att pedagogiska nämnden skall få göra delta uppföljningsarbeteoch denna presentation. 1 den debatt som fördes ikammaren i går om mål- och utvärderings- Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. projektet, del s. k.MUT-projektet, redogjorde också ordföranden i pedagogiska nämnden. Han påpekade att nämnden nu böriar komma i gång med sitt arbete. Menhan framhöll också att ställningen för nämndens arbete från börian var oklar.Man har dock enats om att i första hand fungera som etl rådgivande organ. Vianser att det mycket väl skulle kunna finnas möjlighet för pedagogiska nämndenatt göra etl sådant här redovisningsarbete för och för lärarna runtom i vårt land. Jag skall be att få yrka bifall till reservationen 3, som slår underherr Nyhages och milt namn. Hen (vpk): I ell samhälle som bygger på den kapitalistiska ekonomin är delnaturligtvis begripligt att de krafter som bedriver profifiakt inle anser attnågot område bör vara undandraget deras verksamhet. De krafter som anser kapitalistiska ekonomin helt bör ersättas med en socialistisk kan däremotfinna områden som redan nu borde undandras profifiakten. Det finns områden därdet är särskilt stötande med spekulation. Fråga är väl om inteutbildningsområdet är ett sådant. Del behövs vissa läromedel föratl förverkligade målsättningar som uppgjorts för utbildningen. Men kan del vara rimligt allframställningen av dessa läromedel skall vara en källa till profit? Vihar haft anledning alt vid tidigare tillfällen diskutera den privatkapiialisliskadominansen i läromedelsproduktionen. När regeringen för etl par år sedan kommed en proposition angående samhällsinsatser på läromedelsområdet kritiseradevi från vpk del förhållandel all man inte gjorde försök att bryta den privatadominansen pä läromedelsområdet. Vi aktualiserade frågan om statlig produktionav läromedel och föreslog att frågan om förstatligande av de dominerandeföretagen på läromedelsområdet eller andra former för statligläromedelsproduktion borde prövas. Detfinns etl par viktiga fakta som bör observeras i sammanhanget.Läromedelsutredningen konstaterade att läromedelsproduktionen "är såstarkt koncentrerad lill vissa företag att man kan tala om monopolistiskatendenser". I en prisundersökning fastslogs att "läroböcker för grundskolanoch gymnasiet i genomsnitt alllid är för förlagen framgångsrika projekt".Dessa fakta betydde dock inte mycket för regering, utbildningsutskott ochriksdag den gången. Allt skulle i stort förbli som det var. Imotionen 1368 till årets riksdag föreslår kommunisterna attEsselte Studium och av Esseltekoncernen kontrollerade läromedelsföretagförstatligas. Esseltekoncernen,som är största i sill slag, behärskar omkring 50 96 av den svenskamarknaden. Även om läromedelsproduktionen allfiämt uppvisar ett stort antalförelag, så är koncentrationsprocessen påtaglig och är en jätte påområdet. Vad som särskilt böruppmärksammas är att samhällets andel av lä- romedelsproduklionen inteär större än ca en tiondel av läromedelsmarknaden. får samhället -stat och kommun - betala huvudparten av de läromedel som kommer tillanvändning. Denprivata dominansen på detta område förvrider läromedelsproduktionen. Närproducenter har som ledfiärna att läromedel skall vara "för förlagenframgångsrika projekt" är det inte nytänkande och pedagogisktutvecklingsarbete som får göra sig gällande. Del är inle säkert att pedagogiskakrav är mest lönsamma för förlagen, men de kraven kan vara av stor vikt förundervisningen. Den rådande situationen kan motverka ulbildningspoliliskasträvanden om dessa inte stämmer överens med förlagens kalkyler ochprofitinlressen. Utbildningsutskottetavslår från att diskutera de principiella frågorna i förslalligandekravel ochnöjer sig med att hänvisa lill sill ställningstagande , somman inte finner anledning att ändra. Talet om den splittradeläromedelsmarknaden - som man då byggde sin ståndpunkt på - kan inle varanågot skäl mol etl förstatligande av de verkligt dominerande förelagen påområdet. Därtill kommer alt koncentrationsprocessen förändrar även den bilden. Ivpk-molionen aktualiseras också kravet på representation för utbildningsväsendeti alla viktiga läromedelsföretags styrelser och ledande organ oavsett om deär statliga eller privatägda. Utbildningsutskottetbestrider att en sådan representation kan anses motsvara statens och anställdasrepresentanter i företags styrelser. Utskottet vill se del somparlsrepresenlalion och talar om "inte önskvärda konsekvenser även påandra områden om motionärernas önskemål tillgodoses". Deskäl som utbildningsutskottet åberopar mot motionskravei kan i själva verkettala fördelsamma. Utskottet talarom "parlsrepresenlalion", men vilkenpart är del fråga om? Det är den part som utformar utbildningspolitikensmålsättning som har ansvaret för denna målsättnings genomförande - därläromedlen spelar en icke oviktig roll - och som också svarar för huvuddelen avkostnaderna för de läromedel som produceras. 1 den mån som den föreslagnarepresentationen skifier sig från övrig representation från stal och anställdai förelags styrelser är det enbart till stöd för alt just i läromedelsförelagenen sådan representation borde anses väl befogad. Detkan inle ha varit någon större huvudvärk för de borgerliga ledamöterna iutbildningsutskottet alt skriva under pä avslagsyrkandei i vpk-motionen. Men omman från socialdemokratiskt håll menar allvar med allt tal om inflytande, såborde den rådande situationen på läromedelsmarknaden kännas besvärande.Läromedelsproduktionen bör väl ändå tillhöra de områden som skall undandras denprivata spekulationen. Från vpk finner vi del angelägel att åtgärder vidtas ochatt delta sker ulan dröjsmål. Tilluibildningsulskollels förevarande belänkande har och reservationer i enlighet med yrkandena i motionen Anslagtill skolväsendels centrala och regionala myndigheter m. m. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. yrka bifall till reservationerna 1 1368, och jag ber, herrtalman, att och 2. HenALEMYR (s): På två punkter i förevarande belänkande har utbildningsutskottet inteblivit enhälligt, och jag skall nöja mig med alt här i debaiten la upp de bådapunkterna. Frånmoderata samlingspartiet har man velat minska anslaget lill pedagogisktutvecklings- och forskningsarbete med . i förhållande lillbudgetpropositionen. Jag tror emellertid alt man har tänkt fel, när manföreslagit den minskningen. 1 själva verket är det så, alt den ökning avanslaget från nuläget med del belopp som föreslagits inte innebär något annatän etl bibehållande av den forsknings- och utvecklingsvolym som vi nu har. Delär inle alls tal om någon ökning av verksamheten, ulan här gäller det pengarsom behövs för alt med hänsyn lill kostnadsutvecklingen kunna fortsättaarbetet med den volym som det nu har. Om följde den moderatareservationen skulle det betyda all vi på delta uiom-ordenlligi vikliga områdeminskade samhällets åtaganden, och del har uibildningsulskollels majoritetinle velat vara med om. För alt kunna klara de stora problem vi har alt brottasmed i vårt skolväsende är det av största betydelse att vi kan få så myckelkunskaper som möjligt om de pedagogiskt bästa metoderna, och därför är ensatsning på forskning och utveckling här utomordentligt betydelsefull. Jagvill vidare erinra om att pedagogiska nämnd har lill uppgiftalt följa utvecklingen och göra de utvärderingar som kan bedömas varanödvändiga. Utskollet hävdar att del i pedagogiska nämndens verksamhetsberättelserredovisas på elt tillfredsställande sätt vilket viktigt forsknings- ochutvecklingsarbete som pågår. Vi har inle velat vara med om en nedrustning pådetta område - del är just en nedrustning som man från moderata samlingspartietyrkar på i delta fall. Sedanåterkommer vpk lill elt yrkande som man hade om förstatligandeav läromedelsproduktionen. Jag sade den gången att jag för min egen personligadel av ideologiska skäl skulle önska att del vore möjligt att göra etl sådantförstatligande. Jag kunde givetvis inte tala på hela utskottets vägnar,eftersom meningarna kan gå isär mellan företrädare för olika partier. Förmin egen del och för den grupp som jag företräder är del angelägel att få etlså stort inflytande från samhällets sida som möjligl när del gäller produktionav läromedel. Men när alla inom utskottet med undanlag av vpk:s representantför sade alt samhället inle kunde överta läromedelsproduktionen,hänvisade vi till de praktiska skälen. Läromedelsproduktionen, sade vi, äruppdelad på ca 700 företag och det är faktiskt omöjligt att gå in i dem alla. 1år har vpk begränsat sitt yrkande till att omfatta ell enda och det största ochväsentligaste av de privata läromedelsföretagen. Del är möjligl, jag vill inteslänga dörren, att den dagen kommer då etl företag av den typen kommer attinlemmas i den statsägda produklionsverksamheten.Jag säger "det är möjligt" och för min egen del skulle jag gärna seen sådan utveckling. Utskottet har nöjt sig med att hänvisa till vad som sadesför , alt del av praktiska skäl inle är möjligt all komma fram denvägen. Tillherr vill jag ytteriigare säga all del syslem som beslutades dels , dels med en utvecklad granskning av och information omläromedel liksom det anbudsförfarande man håller på att organisera upp just nuger del allmänna ett betydligt större inflytande och en betydligt störrekontrollmöjlighet över läromedelsproduktionen än anar. Del är inleså att man kan låta privatkapiialisliska avsikter styra läromedelsproduktionen,därför all när det här informationssystemet blir utbyggt blir del kommunernasjälva som har alt välja bland granskade och rekommenderade läromedel. Dä ärdel andra synpunkter som styr produktionen av läromedlen än de rentprivatkapiialisliska. Med hänvisning till vad jag nu har sagt yrkar jag bifall tillutbildningsulskollels hemställan på samtliga punkter i beiänkandel nr 3. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Utskottets ordförande påpekade att vårt förslag skulle innebära attsamhällets åtaganden minskar. Jag vill erinra om all man också kan se enredogörelse av den typ vi begär som all samhällets åtaganden ökar. Men om manenbart vill knyta vårt förslag lill anslagstilldelningen är del alldelesriktigt alt del innebär en nedskärning. Man kan också formulera det så som attdet innebär en besparing. Vihade i går en skoldebatt, och jag vill bara erinra om två mycket storautvecklingsarbeten inom som har kostat mifioner och som ickehar lett till någonting. Detförsta är IMU-projektel. Åtminstone är del väl troligt all resultaten av dettaprojekt inte har inneburit någonting annat än att man upptäckt att det var felså all säga. Naturligtvis ligger det ett värde i sådant utvecklingsarbeteockså. Delandra utvecklingsarbetet är , och där förväntar man sig allskolöverstyrelsen kommer all besluta om nedläggning. I della projekt harungefär 400 personer varit sysselsatta. Viär inte emot att ett utvecklingsarbete bedrivs, men vi begär att vi skall fånågon form av valuta för del och vi begär att få redovisat vad det praktiskthar lett lill. Mol den bakgrunden har vi ansett all redan pågående projekt, förvilka begärt drygt 20 mifi. och där läroplansarbeietkanske är del allra viktigaste, givetvis skall få fortsätta. Vårt anslag rymmerdärtill medel för nya projekt, och del tycker vi är tillräckligt. Det innebärinte att nu pågående projekt skall avbrytas i annan form än.vadskolöverstyrelsen själv kommeratt besluta om. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. (vpk); Del är naturligtvis bra med,positiv inställning lill tanken på samhälleligproduktion av läromedel men, , det räcker inte med aldrig såpositiva ord - utan handling förändras inte den privata spekulationen iläromedel. När tror man f ö. från socialdemokratiskt håll att man kan få deborgeriiga med pä en ändring? I sådana här frågor måste man la strid om manmenar allvar med sin inställning. Jagvill påpeka all kommunisterna i den här frågan företräder enuppfattning som kom lill uttryck och fick en bred anslutning iremissbehandlingen av läromedelsuiredningen, där bl. a. LO anförde allläromedelsproduktionen borde ligga helt i samhällets egna förelag. SSU anfördealt del för all hävda den svenska skolans mål är av avgörande betydelse attsamhället får grepp över utvecklingen av nya läromedelsmedia. ABF påpekade attsamhället är den största läromedelskonsumenlen och att della med nödvändighetmåste innebära möjligheter för samhället att få inflytande överläromedelsproduktionen. Del var också elt betydande antal motioner i ämnet påden socialdemokratiska partikongressen 1972. Med andra ord är det vi i vpk somföreträder stora grupper som söker sill stöd hos. företräder illa dessa gruppers uppfattning i denna vikliga fråga. Jagtycker heller inle alt man kan anföra splittringen bland producenterna påläromedelsmarknaden som skäl mot etl förstatligande av de dominerandeförelagen. Skall ett förstatligande i så fall kunna bli aktuellt först omkoncentrationsprocessen leder lill att t. ex. slukar alla de mindre producenterna?Så kan man väl ändå inte se på en så viktig fråga. Hen ALEMYR (s): Jag har ju erinrat om vilka åsikter jag för två årsedan framförde när den här frågan senast var aktuell. Jag är principiellt avden uppfattningen all del vore värdefullt om staten kunde äga en betydligtstörre del av läromedelsproduktionen än f n. När utskollet sedananslöt sig lill propositionens förslag hänvisades del i beiänkandel till depraktiska skäl som gjorde all del icke var möjligl att då göra någotingripande. De praktiska skälen kvarstår. Jag har, herr talman, icke inågot stycke givit avkall på min personliga ideologiska grunduppfallning påden här punkten. Närdet gäller anslaget till pedagogiskt utvecklingsarbete sade från moderata samlingspartiets sida vill ha någon form av valuta för deinsatser man gör för det här arbetet. Det är synd att inte vice ordföranden iskolöverstyrelsens pedagogiska nämnd - moderata samlingspartiets representant idetta viktiga organ - begärt ordel i den här debaiten. Del skulle vara myckelvärdefullt för oss alla att få reda på om alla ledamöterna i moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp tycker alt det är så illa ställt med arbetet somdagens talesman för partiet, , har gjort gällande. Hen (vpk): Jag vill bara säga lill ; Lål oss förverkliga principerna! Ärman principiellt fören sådan lösning börden förverkligas. Det kommer alltid attresas "praktiska" skäl mot kraven att överföra produktionen isamhällets ägo. Del är bara fråga om vi skall ge vika för dessa skäl. Skall viinte också titta på den utveckling som sker på läromedelsmarknaden, denfortsatta koncentrationen och de prismässiga problemen i sammanhanget.Förslaget till nytt socialdemokratiskt partiprogram talar om att företag skall"överföras i samhällets ägo" i all den omfattning det är nödvändigtför att la lill vara gemensamma intressen. Här, , föreligger enligtvår mening en sådan nödvändighet. Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. FruSUNDBERG (m); Jag skall be alt för få läsa upp vad pedagogiska nämndensordförande sade i gårdagens debatt: "Delär alldeles givet att pedagogiska nämndens ställning från böfian varit ganskaoklar. Jag vill därmed dock inle ha sagl all del inte är möjligt att föfia deinstruktioner som givits för dess arbete. Men eftersom nämndens uppgift varhelt ny när dess arbete böfiade, har della under en ganska lång inledandeperiod varit myckel trevande. Jag tror alt man bör ge en nämnd som denna, meden så pass svår uppgift, tid på sig all komma in i en riklig arbetsgång." Jag är övertygad om alt vice ordföranden ipedagogiska nämnden, liksom jag själv, instämmer i ordförandens redogörelse förde svårigheter som vilar på nämnden i böfian av dess arbete. Men pedagogiskanämndens ordförande sade också att man nu har böriat komma i gång med sillarbete. Det är mol bakgrund härav som vi tycker att nämnden skulle kunna fåtill uppgift all lägga fram en redogörelse för vilken praktisk nytta som det pedagogiskautvecklingsarbetet har medfört. Vi vet att det har lett till förändringar påläroplansområdet, men del förekommer också åtskillig annan forskning som jaggav exempel på i mitt första anförande, och vi tycker att del vore rimligt atten redogörelse presenterades för vad den praktiskt har resulterat i. När manlyssnar på herr ordföranden i utskottet verkar det som om så gott som alltutvecklingsarbete har resulterat i praktiska åtgärder i det dagligaskolarbetet. Ingen skulle vara gladare än jag om så vore fallet; det skulle iså fall visa alt de medel som vi satsat på pedagogiskt utvecklingsarbete heltoch fullt kommit lill nytta. Hen ALEMYR (s); hänvisar till pedagogiska nämnden och det ullalande som dessordförande gjorde i går. Såvitt jag vet har emellertid pedagogiska nämndeninte yrkat på minskade statliga bidrag till pedagogiskt utvecklings- ochforskningsarbete. Den vill ha de pengar som utgår. Jag vidhåller att fruSundberg inte på någon punkt har Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. kunnat hävda alt det inleär nedrustning av detta vikliga arbete som hon i sin reservation yrkar på. Tillherr Berndlson vill jag säga föfiande. Jag hänvisade i mitt första anförandetill den nya organisation för granskning och registrering av läromedel somriksdagen har fallat beslut om. Jag upprepar att della kommer all leda lill ettavsevärt minskat inflytande för de privata producenterna och till en väsentligökning av samhällets inflytande på delta område. Del här organet trädde tillden och har alltså ännu inte haft elt år på sig all verka. Jag trordet finns anledning alt avvakta något för alt se om vi inte via de här nyametoderna för granskning och registrering av läromedel kan få ell betydligtökat inflytande för de allmänna intressena när del gäller läromedelsproduktionen. Fru.SUNDBERG (m); Jag vill än en gång erinra om att i reservationen finns uttryckt altregeringen skall kunna lägga fram förslag om ökad medelstilldelning tillpedagogiskt utvecklingsarbete, om detta anses befogat när redovisningen ärgjord. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskollet i dessa punkter hemställt Punkten4 Mom. 1 o c h 2 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av fruLantz och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller uibildningsutskottets hemställan i beiänkandel nr 3 punklen 4mom. 3 röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av och