prot · FY0978 · 1975-12-31 00:00:00 — Del är klart all om vi skall göra rättvisande jämförelser mellan desäll på vilka man i olika länder försöker skapa garantier för fiskarna allkunna bedriva sin näring på rimliga villkor - t. ex. all man stött lill medsubventioner i anledning av situationen när del gäller ofian - får vi inleglömma bort att vi generellt har Föreningen fisk, som är tillkommen föralt skapa möjligheter att upprällhälla etl ur fiskarnas synpunkt hyfsat pris.Del är ju den funktionen som Svensk fisk konlinueriigt fullgör, och del ärdelta som bl. a. lett lill all vi - som jag nämnt - på sydkusten har elt prispå torsken som ligger över vad danskarna får. Manmåste ha med i bilden all delta är ell annal sätt alt lösa den här typen avfrågor. Deungdomar som kan vara intresserade av fiske fär ju en skev föreställning omfiskets möjligheter i framliden om man ensidigt lalar om att nu har den svenskaregeringen glömt bort fiskarna. Om man skapar intrycket att det inle finnsnågon vilja hos den alt siödja näringen, vad skall dåungdomarna tro? Detvore väl lämpligare all man redovisade alt vi t. ex. i fiol ändrade låne- ochinvesteringsstödet för att bl. a. öppna möjligheter för unga människor att bliflskare. Vi konstaterade att också i fiskaryrket ökar medelåldern, och om viskall ha etl visst antal fiskare i framliden mäste vi kunna rekrytera nyautövare inom näringen. Vi vel all här är det fråga om exempelvis andra typer avfiskredskap och andra typer av båtar, och så har vi skapat speciellamöjligheter som också skall kunna trygga lämpliga och rimligainvesteringar för den som böriar i yrket. Allldel här måsle man ta med i bilden när man redovisar vad statsmakterna villgöra, för annars finns del ju risk för att man genom en svartmålning avförhållandena medverkar till att ungdomen flyr yrket, och del kan väl ändå inlevara i fiskels intresse. HenÅBERG (fp): Bara etl parord lill. Jaguppfattade herr statsrådets ullalande sä alt han underförstått villebeskylla mig för att mörkmäla och därmed kanske medverka till att skrämma bortungdomar. Ungefär sä förslod jag det - kanske lar jag dock till litet iöverkant när jag säger detta. Jagvill emellertid klart och tydligt säga ifrån all del är den kalla och bistraverkligheten som skrämmer bort ungdomarna. Och det förhåller sig fakiiski såall jag vid massor av tillfällen har fått uppträda som försvarare av deätgärder som regeringen vidtagit. Vid många tillfällen -inte minst blandungdomar - har jag pekat på just vad som sades 1970, alt man vill ha kvar etlsvenski fiske. har jag fått frågan direkt ställd lill mig: Tror duverkligen på della? Och jag har svarat: Ja, jag tror pä del. Jaglar alltså inle ål mig när statsrådet lalar om all man genom mörkmålningskrämmer bort några. Det är den bistra kalla verkligheten som skrämmer bortdem. Jag vill gärna hjälpa till att hålla ungdomarna kvar i fisket, ly för migär del en hjärlesak all fiskerinäringen lever vidare och att ungdomarna går ini det fäderneärvda yrket. Men dä vill jag ocksä gärna ha den känslan alt man påregeringshåll är besjälad av samma iver och att man där sä fort som möjligtverkligen gör någonling för att behålla ungdomarna i fisket. Dä fär jag kanske förstå saken sä att egentligen inle självtror pä vad han sade tidigare här i talarstolen, att vi om ell antal år kanbeflnna oss i den situationen alt vi inle har några fiskare kvar. Med hänsyntill de åtgärder som regeringen vidtagit och den målsättning som vihar för flskeripolitiken samt det faktum all vi snart fårflskerinäringsulredningens förslag-en ulredning som själv sitter medi - är kanske beredd all svara de ungdomar som frågar honom: Vikommer säkerligen all ha en flskerinäring här i landet även i fortsättningen,och om du är intresserad av flsket behöver du inle känna dig avskräckt, ulan duhar möjligheler att fä bli flskare. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrLarsson i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Lane-Herreslad begärt voteringupplästes och godkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifallerjordbruksuiskotieis hemställan i betänkandet nr8 punkten 6 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades ivekankunna råda angående resultat, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav föfiande resullal: Ja- 154 Nej - 154 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara med övervägandeja besvarad. Herrförste vice talmannen nedlade i röslurnan en ja-sedel och en nejsedel,varefter på herr förste vice talmannens anmodan () ur urnanupptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservationenav i m. fl. Nr 9 med anledning avpropositionen 1975:29 med förslag till ändringar i lagen (1938:274) om rättlill jakt och lagen (1950:596) om rätt till Nr 13 med anledning avproposiiionen 1975:22 med förslag till lag om ändring i lagen (1951:649)om straff för vissa trafikbrott, m. m. jämte motionNr 15 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr27 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll vadutskotten i dessa belänkanden hemställt. § 14 Ersättning vidlokal trafikreglering Föredrogs civiluiskotiets betänkande nr 18 medanledning av motioner angående ersättning vid lokal trafikreglering och ändradvägslräckning. Idelta belänkande behandlades molionerna 1975:302av m. fl. (m) vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla om bestämmelser innebärande all myndighet som meddelade lokaltraflkföreskrifl eller som föranstaltade om ändrad sträckning av allmän vägskulle ta initiativ till överenskommelser om ersättning lill sakägare somekonomiskl drabbades av den berörda iraflkändringen saml 1975:1750av i (), vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla om förslag lill regler för ersättning åt dem som led avsevärdekonomisk skada lill föfid av förändrade irafikbesläm-melser. 1. belräffande ersättning i samband med lokalatrafikföreskrifter all skulle avslä molionerna 1975:302 i motsvarandedel och 1750, 2. belräffande ersättning i samband med ändradvägslräckning alt skulle avslä motionen 1975:302 i vad den intebehandlals under 1. Reservalion hade avgivits belräffande ersättning isamband med lokala trafikföreskrifter av herrar () och ()som ansett all utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen i anledning av molionerna 1975:302 i motsvarande del och 1750 som sinmening gav regeringen lill känna vad reservanlerna anfört. HenFRIDOLFSSON (m): Tillsammans med några partikamrater har jag väckt en motion om allersättning bör utgå lill butiksägare, detafihandlare och affärsidkare som pågrund av företagna traflksaneringar drabbas av ekonomiskl avbräck. Civilutskottels belänkandenr 18 behandlar just denna fråga. Vimotionärer har naturligtvis förståelse för all del är nödvändigt alt företaIrafikplaneringsförsök och trafiksaneringar i syfte alt skapa en bällre mifiöinte minst i tätorternas centrala delar. Men del slår helt klart alt för vissabutiksägare kan sädana Irafikomläggningar fä direkta skadeverkningar. När manavstänger galor och vägar, försvårar man familjernas inköpsresor lillaffärerna, och mänga köpmän förlorar då sina kunder. Eftersommånga, för att inte säga de allra flesta butiksägarna arbelar med knappamarginaler, kan en trafikomläggning bli elt direkt hot mot butiksägarens möjlighelatt fortsätta sin rörelse. Del finns, herr lalman, många bevis pä allbutiksägare tvingas gå i konkurs pä grund av en företagen Irafiksanering.Eftersom de här trafikomläggningarna ökar påtagligt, kommer alll flerbutiksägare att råka i svårigheter. Dennaulveckling flnner jag och mina medmotionärer samt reservanterna, herrarAdolfsson och , icke acceptabel. De affärsidkare som på grund av enföretagen traflksanering mister sill kundunderlag och därmed möjligheten allfortsätta sin verksamhet bör givetvis ersättas. De skadelidande näringsidkarnaskall tillförsäkras en skälig ersättning. 1 del här husel stiftar vi lagar, sompå olika sätt skall ge individen trygghet. Vi har exempelvis antagit en lag omanställningstrygghet, där vi vill se till att anställd personal tillförsäkrastrygghet. Då kan man ju fråga sig, om icke de näringsidkare och butiksägare sominle bara satsat hela sin arbetskapacitet ulan även tar slora ekonomiska riskerskall ha någol skydd, när samhället vidtar ätgärder som rycker undan grundenför vederbörandes möjligheter att bedriva sin verksamhel. I utskottets betänkandebeskrivs gällande ordning pä följande sätt: "Fråganom ersättning för bortfall av inkomst av rörelse lill föfid av trafik- ochvägomläggningar i vad gäller allmän väg har prövats i rättstillämpningen.Därvid har konstaterats att laga grund för yrkandena saknades. Liknande kravpå ersättning där affärsrörelser fiärmals från trafikleder har även de ansettssakna laga grund." Sedan fortsätter man med en närmast festlig motivering.Det står föfiande all läsa: "Avslag har ofta motiverats med all det endaslär en förmån men ingen rättighet att ha nära anslutning till allmän väg." Fårman verkligen, herr lalman, avfärda en växande grupps svårigheter med en sådanformulering? Det aren naturnödvändighet all butiksägare förlägger sina lokalervid galor och vägar som trafikeras av människor! Man sätter ju inte upp sinaffär på en bakgata eller vid sidan av en allfarväg. Affären, butiken, har singivna plats; centralt belägen vid en trafikerad gala eller väg. Delta är engrundförutsättning för all affärerna skall lyckas. Mennär en traflksanering företas, rycks kanske grunden undan för näringsidkarnasmöjligheler all fortsätta sin verksamhel. Och dä står del att läsa i dettabelänkande alt nägon ersättning inle skall utgå lill butiksägaren, eftersomaffärens placering vid galan eller vägen "endasl är en förmån men ingenrättighet". Del är ell myckel besynnerligt resonemang. Vägar och galorfinns ju bl. a. lill för all trafikanter skall kunna komma lill en affär. Jagskulle vifia fråga i , utskottets ordförande, om ochutskottsmajoriteten verkligen kan slälla sig bakom della fullkomligt ohållbaraoch orimliga resonemang. Reservanlernapekar pä att rättsosäkerhet kan uppslå i samband med alt irafiksaneringarföretas. Vi har ersättningsprinciper pä flera andra områden i samhället,exempelvis i exproprialionslagstiftningen, och det slår ocksä iutskottsbetänkandet beskrivet hur ersättning skall utgå lill fastighetsägare som liditskada vid omläggning av gator och vägar. Vi finner det därför helt naturligtatt man också lämnar ersättning ät butiksägare som på grund avtrafikomläggning råkar i svårigheter. Jagyrkar, herr talman, bifall till reservationen av och herrDanell. FruOLSSON i (c): För att vi skall fä väl fungerande sladsmifiöer finner kommunerna detibland nödvändigt att företa lokala Irafikregleringar. När sådana har planeratshar affärsmännen i regel haft en myckel negativ inställning. Dä förändringarskall ske är det förståeligt att det uppstår oro för hur saneringen skallutfalla för affärsmännen. Att den kan vara önskvärd frän del allmännassynpunkler och från mifiösynpunkter råder del inga delade meningar om, och omjag förslod räll instämde han i della. talade om all del har gått illa för affärsidkare närIrafikregleringar har genomförts - mänga har fått göra konkurs, sade han. Deuppgifter som vi har fått i ulskottet visar emellertid all det inte har gått säilla som affärsmännen hade befarat. Kunderna har inle försvunnit ulan efter vaddel har sagts oss har kunderna uppskattat just den bilfria mifion. Jag kan t.ex. hänvisa lill en rapport frän generalplaneberedningen i i vilkenredovisas en uppföljning av ira-fiksaneringsförsökel på . Delsom citerade ur beiänkandel var ett referat av en ofta förekommandemotivering för avslag av ersättningskrav i rättstillämpningen. Del ger inleuttryck för utskottets synpunkter. Vad vi har byggt vårt ställningstagande påär i stället att del inle har blivit elt sådant ulfall avtrafiksaneringsätgärderna som affärsmännen hade befarat. Jagvill också understryka att del är utomordentligt vikligl alt kommunernagenomför irafikomläggningar pä ett smidigt sätt och att dessa föregås av samrådi god lid med berörda intressenter sä att inte en mängd missförstånd uppslår,vilkel har hänt emellanåt. Men om irafiksaneringen skulle medföra försämringari kundtillströmningen flnner vi det ändå svårt all uppställa regler omersättning från samhället. Del sker nämligen ocksä andra förändringar isamhället, och del skulle kunna hävdas alt även dessa borde föranledaersättningar. Därför finner utskottet att vi inle bör beställa något förslagangående ersättningar i dessa fall. Delviktigaste för oss har emellertid varit all vi fåll så klara besked om att detinte blivit sådana försämringar för affärsmännen som del sagts i motionen. Vimäste ocksä ha som utgångspunkt att en planering som är lill nytta för deflesta samhällsinvänarna måste ske. Givetvis måste man därvid ta slor hänsynoch genomföra åtgärderna långsiktigt. Jagvill till slut än en gäng framhålla all del är lyckligt alt dessa saneringarinte fått så negativa resullal som affärsmännen befarat, farhågor som det gesuttryck för i denna motion. Jag yrkarbifall till utskottels hemställan. Nr 78 Hen (); -T- . . Herr talman! Vi är hell överens om all del ärnödvändigt, bl. imc miljöskäl,alt företa Irafiksaneringar. Jag tror också all affärsmän och butiksägare är medvetna om detta. Del torde emellertid inle råda några Ersättning vid lokal delade meningarom att butiksägare kan räka i svårigheter vid en sanering. trafikreglering Vad motionären och reservanlerna anser är alt dessabutiksägare i sädana fall skall fä ersättning.Jag har myckel svårt all tro att man kan ge ell enda exempel pä alt butiker somligger vid en livligt trafikerad gala, som hell och hället avstängs, skullevinna på en sådan trafikomläggning. Naturiiglvis är del inle så. Man kan frågabutiksägarna på om de vann någonting pä den härda trafiksaneringenhärom året. Del kan naturligtvis finnas något undantag, men i slort harresultatet blivit utomordentligt nedslående för butiksägarna. Sedansäger i att det citat jag gjorde ur ulskottsbelänkandet - omatt det skulle vara en förmån för butiksägare att fä ha sina butiker vid engata eller en väg och inte nägon rättighet - var hämtad ur ell referat och inleur utskottets egen skrivning. Man fär dock den uppfattningen all utskottetdelar denna synpunkt. Hur som helsl är det ett värdslöst resonemang.Ersättningar utgår lill fastighetsägare därför all höjdläget av en befintlig trafikledändras, men när det förekommer bortfall av inkomst av rörelse pä grund avtrafik- och vägomläggningar bryr man sig inle om det. Jagär förvånad över att inte utskottet och förslår all man här måstevidta åigärder för att se till att dessa kategorier av samhällsmedborgare fårsin situation ändrad och kan erhålla en ekonomisk ersättning. HerrANDERSSON i (fp); När jag lyssnade lill i fick jag alldeles klart för migatt inte förstår det här problemel. Jag tillhör själv deaffärsidkare som blivit utsatta för avstängning av gatan utanför affären. Närman hyr en lokal i en centralt belägen fastighet innebär det, som , all man måste långsiktigt planera sin verksamhel vad gäller bådepersonal och investeringar. Om sedan all trafik slängs av utanför lokalen, blirsilualionen plötsligt förändrad. Människor är av naturen lata och vana allkunna åka frän dörr till dörr, och man har bara all konstatera alt man misteren stor del av sin gamla kundkrets. Kunderna söker sig lill andra affärer somligger bällre lill ur kommunikationssynpunkt. Erfarenheternafrån Storgalan i är inle särskilt uppmuntrande. Trafikomläggningen har inneburit problem, , för affärsidkarna. Lål oss t. ex. ta en urmakare som specialiserat sig på pendyler och tyngre klockor. Han lär inga kunder till del område där hans affär ligger. Han fär avskeda en man räll abrupt. Han fär klara avgångsvederlag. Det hade han inte räknat med. Han hade i stället räknat med all kunna behälla 74 den här mannen i sin fiänsl. Delär alldeles tydligt att inom viss affärsverksamhet behöver en lokalirafikreglering inle fä sä negativa föfider, men alla de som har en servicefunktionmister i regel en stor del av sitt kundunderlag. medför problem inleminst när del gäller all behälla personalen. Enligt de nya anställningslagarnamåste man belala avgångsvederlag om man tvingas avskeda en anställd. Visstkan del bli en påtagligt bällre mifiö ur bullersynpunkl. Jag har liteterfarenhet av det ocksä, eftersom jag länge suttit i bullerulredningen. Men mangör inle mifion bällre genom att flytta över lät oss säga fyra decibel tillandra gator där det kanske bor människor. Hurman skall lösa ersättningsfrågorna vet jag inte, men det är alldeles tydligtall för många affärsidkare inkl. mig själv har ett av de slora problemen varitalt kunna behålla personalen och fä räntabilitet pä rörelsen. Til syvende ogsidst är del ju sä att man inle startar en verksamhet kortsiktigt, utan man görlångsiktiga planeringar och lägger ned mycket kapital som sedan inle blirräntabelt - det är problemet. i (c): Till skulle jag vifia säga att jag lycker att han gören glidning i sitt resonemang. Han undrar om vi kan peka på några fall där manföretagit Irafikreglering och affärsmännen gjort några vinster. Det harutskottet aldrig påstått att de gjort. Vad vi har hängt upp vår hemställan ibeiänkandel pä är de uppgifter vi fåll att det inte blivit några negativakonsekvenser, om man ser del i stort. När vi böriade behandla motionerna ochtalade om Östermalmssaneringen trodde jag också all det här skulle bli eltslort problem, men del har sedan visat sig att det inle var sä farligt. Jagvill säga till i alt jag förslår att det i något enstakafall kan bli de konsekvenser som nämnde, men vi har inte varitberedda alt i enstaka fall ta någol initiativ, när de slora undersökningarnaändå visat alt del i varie fall inte pä sikl blivit så stora negativakonsekvenser som man frän börian befarade. Del är väl jusl i första skedet avsådana här trafiksaneringar som det kan uppstå problem. HerrFRIDOLFSSON (m); De ledamöier i kammaren som lyssnade lill i Örebroinlägg måsle ju rösla pä reservaiionen. Närfrisören i i elt värdefullt inlägg klargör att han bevisligentappat kunder pä grund av en trafikomläggning mäste vi förslå att de affärersom befinner sig pä samma gala och varifrån man skall bära varor mister ännufler kunder. Går man inle och klipper sig hos en frisör vid en gata därför attden pluggals igen går man givelvis inle och handlar varor i affärer som liggervid samma gala. Ersättning vid lokal irafikreglering Det var ell värdefullt inlägg som i Örebrogjorde och jag vill understryka milt yrkande om bifall lill reservaiionen. Överläggningen var härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , och förklaradesden förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrFridolfsson begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottelshemställan i belänkandet nr 18 punklen 1 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkslälldes votering medomrösiningsapparal. Denna oin-röslning gav föfiande resullal: Utskottets hemställan bifölls. § 15 Föredrogs Civilutskottels betänkande Nr 21 med anledning av motioner ommålen för samhällsplaneringen, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Pä förslag av herr förste vicelalmannen beslöt kammaren all uppskjuta behandlingen av på föredragningslistanåterstående ärenden till . § 16Anmäldes och bordlades Proposilioner Nr 103 medförslag till ny aktiebolagslag, m. m. Nr 104 med förslag lill ny bokföringslagm. Nr 109 med förslag om rält lilltilläggspension och sjömanspension för entreprenöranslällda pä svenskahandelsfartyg, m. m. § 17 Anmäldes ochbordlades Nr 78 Nr 18 Skrivelse från talmanskonferensen medöverlämnande av JO-ulrednings belänkande JO-ämbelet - uppgifter ochorganisalion (SOU 1975:23) Nr 19 Skrivelse frän fullmäktige i riksbankenangående ändring av reglerna om arvode lill de ledamöier och suppleanter ivalutastyrelsen som ej är riksbanksfiänsiemän §18 Anmäldes och bordlades betänkande Nr 24 med anledning av propositionen 1975:68 omändringar i sjölagen (1891:35 s. 1), m.m. Nr 14 med anledning av proposiiionen 1975:75 omvissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret jämte motioner Nr 16 med anledning av propositionen 1975:85 medförslag om tilläggsslal 111 lill riksslaten för /75 såviiigäller försvarsdepartementets verksamhetsområde Nr 17 med anledning av proposiiionen 1975:21 medförslag till nytt system för skyddsrumsbyggandet och dess finansiering jämtemotioner Nr 7 med anledning av motioner angående vissamedicinska specialiteter m. m. Nr 10 med anledning av motioner om insyn,integritet, medinflytande och rättssäkerhet inom sjukvärden m. m. Nr 17 angående uppskov med behandlingen av vissaärenden till /76 Nr 8 med anledning av moiioner angående denstatliga trafikpolitiken, m.m. §19 Anmäldes och bordlades Nr 2150 av m.jl. med anledning avskrivelse (förslag 1975:15) från talmanskonferensen med överlämnande avbetänkande från informationsutredning om lidningsfräga § 20 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades föfiande interpellation somingivits till kammarkansliet Nr 65 av ()lill herr induslriminislern om utnytfiande av mottryckskraften som energikälla; 1 strävandena all åstadkomma bällreenergiulnylfiande kan mottryckskraften komma all spela en belydelsefull roll.Della gäller inle minst mottryckskraft från kommunala kraftverk och industriellmottryckskraft. Även regeringen har tydligen denna uppfattning. 1 proposition1975:30 om energihushållningen m. m. framhålls alt det behov av baskrafl sominte kan tillgodoses med vattenkraft och kärnkraft i första hand bör täckas medkraftvärmeverk och industriella mollrycksanläggningar. Delär enligl min mening angeläget all staten stimulerar tillkomsten avanläggningar för mottryckskraft. Som det varit har statensvatlenfallsverk närmast motarbetat ulbyggnaden av sådan kraft. Sålunda erhöllBotkyrka och kommuner t. ex. är 1968 förmånliga kontrakt angåendeleverans av elektrisk kraft frän valtenfallsverkel. Delta skedde under villkoratt kommunerna under en lid av avstod från all bygga ut del storavärmefallel som finns i del av de båda kommunerna ägda kraftverket i . Visserligen skulle man kunna ulnyuja denna energikälla isamarbete med valtenfallsverkel, men del har inle varit möjligt förfiärrvärmeverkels ledning alt fä lill stånd elt avtal om ell sådant samarbete. Delfinns anledning räkna med alt andra kommuner har liknande avtal medvaltenfallsverkel. Deninställning hos valtenfallsverkel, som kommer till uttryck i avtal av den härarten och i verkels vägran att tillsammans med kommunerna la lill varamottryckskraften, måste betecknas som anmärkningsvärd. Såsom indirekl framgårav regeringens proposilion om energihushållningen blir föfiden alt del krävsmera kärnkraft - med den positiva inställning lill denna som regeringen hyser -om man uraktlåter alt använda sig av mottryckskraften. Enliglmin mening måsle man lita lill andra kraftkällor än atomkraften. Jag betraktardärvid mottryckskraften som en belydelsefull, hillills oulnylfiad energikälla.Del framstår därför som nödvändigt att hinder av det slag som påtalats i detföregående så snabbi som möjligt undanröjs. Delfaktamaterial som denna interpellation bygger på har ej varit tillgängligtföre april månads utgång.