prot · FZ0972 · 1975-12-31 00:00:00 — Det kan lålakrasst att säga att det tillhör affärslivet att ta risker, men jag säger detändå. Med dessa ord yrkar jag,herr talman, bifall till utskottets hemställan. Hen (): i försvarar utskottets ställningslagande med alt inganya argument har presenterats. Det är riktigt, men de gamla argumenten räcker.De är tillräckligt lunga. Man behöver inte komma med nya argument härvidlag. Infören trafikomläggning, säger i , upplever affärsmännen stortveksamhet och i början är de negativa, men om man bara väntar skall det noglösa sig. Ja, det finns säkert exempel på affärsmän som i börian av entrafikomläggning haft svårigheter men som småningom har hamnat så att säga päräll sida. Men det är inte dem Jag talar om. Att man åstadkommer en bättremiljö är bra, det är vi överens om. Att del är nödvändigt medtrafikomläggningar har jag också sagt. Jag håller ju med så långl - vi äröverens ända till själva knäckfrågan. Frågan är om de affärsidkare, dehantverkare som pä grund av en företagen irafiksanering inte kan bedriva sinverksamhet i den omfattning de har gjort eller kan få rörelsen alt gåihop skall ersättas. Jag kan icke begripa utskotlsmajoritetensställningstagande. Socialdemokraterna är ju oförbätterliga - de tänker pä deverkligt slora förelagen, de stora statliga förelagen, - Med socialdemokraternagår det icke att resonera i det här fallet. Men jag är besviken över att vimoderater, som reserverat oss till förmän för de små företagen, icke fått medoss och . Jag önskar att vi vid voteringen får notera - vibrukar då och då fä göra det - att ledamöter från olika partier, som finner detnödvändigl, viktigt och riktigt att man löser den här frågan för de affärsidkareoch hantverkare som råkar i svårigheler, röstar med reservationen. Om jagåterkommer lill efter valet - och med den opinionstrend som rådertror jag alt jag gör det - väcker jag den här motionen nästa är också. Denkommer då alt upp av den borgerliga regering som jag hoppas vi då kommeratt ha. i (c) kortgenmäle: Jag hänvisar till det material som utskottet haft tillgäng till. Jagförutsätter faktiskt, , att det utvärderingsresultat som vifått redovisat inte bara gäller dem som del gäll bra för utan att alla ärinräknade. Men,, om vi får tillfälle att talas vid efter valet, så återkomgärna med en motion. Men redovisa då ett material som säger någonting annat! Däkan vi också böria resonera på ell annat sätl. Det kan vi inte göra med detmaterial som har redovisats. Onsdagenden 25 febmari 1976 Rätttill ersättning vid lokal trafikreglering HenFRIDOLFSSON (m) kon genmäle: De argument som vi presenterat i vår motion och som är desamma somvi använde och förfjol anser jag bestämt räcker för att ta ställning iden här frågan på det säll som vi yrkat i vär motion. Jag kan inle lova fruOlsson i någon annan uppläggning av frågan. Jag bara när en stillaförhoppning och önskan alt man verkligen skall läsa innantill och förstå hurnödvändigt det är alt vi löser den här frågan. I och för sig kanske det inte är någon stor fråga,eftersom påvisat att man vid en utredning kommit fram till att detgått rätt hyggligt för ett flertal affärsidkare och hantverkare. Men det somjag sagt är inle dem frågan gäller. Jag talar om dem som råkar illaut. Det är dessa som vi inom moderata samlingspartiet vill backa upp, vi tänkerpå små egna företagare av typ affärsidkare och hantverkare. Det är även vårtfolk. Hen (): är förbittrad över att civilutskottet inte harbehandlat hans motion tillräckligt ingående. Han tyckeratt motionen skulle vara värd mer än två rader.I sin förbittring går han till attack motsocialdemokraterna och säger att han är förvånad över att civilutskottel ochdess fru ordförande har kunnat följa socialdemokraterna, som i allra högstagrad skulle vara ointresserade av småföretagarna. Socialdemokraterna tänkerbara på de stora företagen, säger , Det är ett argument som visocialdemokrater rätt ofta möter. Men man skulle ändå tro att dessa argumentnär de förs fram i skulle underbyggas litet bättre och inte bara fåformen av ett kort konstaterande. Jagvill till protokollel få antecknat några av de insatser som socialdemokraternagjon och gör för småförelagen. Låt mig ändå konstatera att under de senasteåren har småföretagarna fått slörre möjligheter att låna pengar. Detta harskett på olika områden. Låt mig bara ta ett exempel, , Det ärfrän , som ligger myckel nära i tiden. Man hade då lånat utpengar till småföretagen genom Industrikredit, Företagskredit ochföretagarföreningarna, en summa som uppgick till nära nog 900 milj, kr. Beiräffandelokaliseringsstödet, som ändå i stor utsträckning utnyttjas Onsdagenden 25 febmari 1976 Rätttill ersättning vid lokal trafikreglering av småföretagen, kan jagbara konstatera att del under /75 utgick en summa på 616 milj.kr. I myckel stor utsträckning är det småförelagarna som fått utnyttja dessa pengar.Till det skulle jag också kunna nämna alt utvecklingsfonden i myckel storutsträckning är inriktad på de små och medelstora företagen. Visom är intresserade av utvecklingen i våra län har ett väldigt storl inlresseav företagarföreningarna. Del är företagarföreningarna som genom sina insatseri form av lån och stöd i olika sammanhang verkligen hjälper småföretagen. Dethar väl inle undgått som sysslar med småföretagen alt enupprustning ändå skett av företagarföreningarna för att de i störreutsträckning än tidigare skall få möjligheler att stödja små och medelstoraföretag. På tal om denna utveckling har socialdemokraterna med lika stortinlresse - jag skulle nästan vilja påstå med något större inlresse än de andrapartierna - varit angelägna om all bygga upp denna viktiga verksamhet pålänsplanet. Ja,herr lalman, jag skulle kunna utveckla detla vidare, men jag lycker ändå attdessa korta kommentarer till inlägg pekar på att herrFridolfsson inle har någon saklig täckning för de uttalanden som han här hargjort. Hen (): tycks se i mig en bitter man. Han slog fasl två gångeratt jag skulle vara förbittrad. Jag framhöll att jag var besviken, och jag troratt kammarens ledamöter kunde notera den sinnesstämningen i mitt inlägg, Iregel är socialdemokratiska politiker säkra och bestämda i sin argumentering.Man vet alllid bäst. Men det är två saker som gör skickliga politiker avBlomkvists karaktär oroliga och skrämda. Del är dels när man talar om attregeringen vill socialisera, dels gör en koppling mellan socialdemokrater ochstora, statliga företag, 1 ett valår är de oerhört rädda för en sådandiskussion, Juslden fråga vi nu behandlar kan visa om det legal något verkligt allvar bakomherr resonemang. Eftersom jag är generös till min natur och villhälla mig till sanningen kan jag gärna erkänna alt även socialdemokraterna påmänga håll har förståelse för de mindre företagens problem, även omsocialdemokraterna kanske vill lösa problemen på ett annorlunda sätt än viinom moderata samlingspartiet. Om man nu i den här speciella frågan haft deninställning som så varmt talade för i talarstolen - han hadetydligen tagit med sig någon katalog överallt vad man gjort iföretagarföreningarna etc, -skulle man väl i rimlighetens namn följdriktigt habackat upp den motion vi just nu behandlar. Här är del nämligen ingendiskussion om annal än alt många mindre affärsidkare råkat i svårigheter ochfått lägga ner sin rörelse. Hela deras satsade kapital har försvunnit i sambandmed nedläggningen. Men här vill man inle vara med. Del var det jag uttalade minbesvikelse över - icke någon förbittring. Hen (): Jag noterar all konstaterar alt jag har varitallvarlig. Delta är ett konstaterande som ligger helt vid sidan om del ämne vidiskuterar. Vi diskuterar om det finns fog för del uttalande som herrFridolfsson gjorde beträffande socialdemokraternas inställning lillsmåföretagen. Jaghar tagit en rad exempel på områden där socialdemokraterna har gjort insaiserför de mindre och medelstora företagen. Jag har inle -och inle heller någonannan ledamot av kammaren - kunnat notera att har bestrittdessa uppgifier, Däremol har han gjort konstateranden, som fullständigt liggervid sidan av själva sakdebatten. Närman går ut i en debatt - det gäller men även andra - är detklokt alt ha litet mer täckning för sina uttalanden, specielll när man gör demså allmänna som tidigare gjorde. Deuppgifter som jag har lämnat är sakligt riktiga. har inlekunnat bestrida dem. Jag skulle kunna peka på flera områden, därsocialdemokraterna har gjort och kommer alt göra insatser för småföretagen. Onsdagenden 25 febmari 1976 Rätttill ersättning vid lokal trafikreglering Hen (): Till glädje för många blir detta mitt sista inlägg i denna debatt. HerrBlomkvist hävdar alt jag talar vid sidan av frågan. Detta vill jag emellertiddefinitivt förneka. HerrBlomkvisi blev illa berörd av au jag ullalade min besvikelse över allsocialdemokralerna har ringa försiåelse för dessa problem. Han föredrog en radsiffror som skulle bevisa vad socialdemokraterna har gjort, I denna fråga kansocialdemokralerna verkligen visa sin goda vilja. Diskussionenkan nalurligtvis breddas åt olika håll. Jag skall dock inle göra det ulan jagvidhåller mitt yrkande om bifall lill reservationen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen av herrar Wennerfors och , och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 12röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av herrar Wennerfors och , Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen, Då 9 protokoll 1975/76:71-74 rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: §17 Anmäldes och bordlades 1975/76:2209 av herrFiskejsö m.jl. med anledning avpropositionen 1975/76:112 om kungörande av lagar § 18 Anmälan av interpeiiationer Anmäldes och bordlades följande interpeiiationersom ingivits lill kammarkansliet 1975/76:130 av () till herr socialministern om en generalklausul inom sociallagstiflningen: Inom räiislivets område har pä senare lid begreppetgeneralklausul kommit alltmera i bruk. Proposition föreligger om tillämpning avgeneralklausul inom förmögenhetsrätten, och regeringsförslag om generellskatieflyktsklausul har aviserats. Syftet bakom införandet av begreppetgeneralklausul kan väl sägas vara att styra rällspraxis närmare en förankringi lagars och förfaltningars anda och mening och mindre i deras bokslav. Sålundaskall exempelvis skatteflykl kunna påvisas ha förelegat även utan hänvisninglill visst uttryckligt stadgande i någon viss paragraf Inomsociallagsliftningen borde inslilulei generalklausul ha en given plats. Andanoch meningen bakom den sociala välfärdslagsiiftningen är obestridligen allkomma nödlidande människor till hjälp och undsättning, Detla syfte kullkastasicke sällan av den på myndighetshåll devola respekten för paragrafrytterietsspelregler och byråkratins budord. Även där alla materiella förulsältningar förlagens lillämpning föreligger kan samhällels hjälpinsals ulebli med en kall ochnärmasl cynisk hänvisning till en formalistisk peiiless, Rätistillämpningeninom del sociala områdel bjuder exempel på all lagens bokslav betyder mer ändess anda och mening. Ett enda sådant exempel skall här redovisas. En personskadas allvarligt i en trafikolycka. Det är givetvis bevisbart. Personen ifråga innehade vid olyckstillfället arbelsanställning och förlorar genom del inträffadesin inkomst. Även dessa förhållanden är helt ostridiga, Lagen om sjukpenninghar skapats for att träda i tillämpning i fall som detta. Men sjukpenningenuteblir, den skadade lämnas åt sitt öde, dvs, eko- nomisk misär, sedanvederbörande samhällsorgan, med rätt eller orätt, påstått all den skadade ickelämnal erforderlig inkomstuppgift. Hjälpbehovet försvann, samhällsansvaret veksig inför den katastrofala avsaknaden av vederbörlig blankett. Och det är denenskilda människan som skall stå risken för att en blankett kan förkomma ellerslarvas bort i myndighelshanteringen. Och risken är inte liten - uteblivensjukpenning betyder uteblivna existensmöjligheter. Min första fråga tillsocialministern är därför denna: Börinle allmänheten uppmanas eller tillrådas att sända in inkomslupp-gifl tillförsäkringskassan i rekommenderad försändelse med mottagningsbevis för attdärmed gardera sig mot att bli ställd helt rättslös? Socialministerntorde tveklöst hysa uppfattningen att det är viktigare och angelägnare attbistå människor i nöd än' att söka efter kryphål för att slippa gripa hjälpandeemellan. Det är här begreppet generalklausul anmäler sig. Inomsociallagstiflningen borde finnas en generalklausul som garanterade all dessanda och mening finge slå igenom på bekostnad av byråkratiska blockeringar ochformalistiska finurligheter. En människas hjälpbehov kan bättre avläsas urfaktiska förhållanden än ur förekomsten eller frånvaron av den eller denblanketten. Engeneralklausul som gör det lättare att fälla människor för skattebrott ärmåhända ändamålsenlig - regeringen anser uppenbarligen detta. En generalklausulsom förhindrade att en bevisbart hjälpbehövande berövas samhällets stödförefaller inte vara mindre ändamålsenlig och förvisso inle mindre angelägen.Jag frågar: Villsocialminislern verka för att en generalklausul införes inomso-ciallagstiflningens område för att därmed eliminera byråkratins och formalismensförödande inflytande över människors möjligheter att få den hjälplagstiftningen syftat lill att garantera dem? Onsdagenden 25 febmari 1976 1975/76:131 av herr förstevice talmannen () till herr handelsministern om förbud mot export avalkoholvaror: Alkoholens väldiga skadeverkningar är väl kända iflertalet länder och inle minsl i värt egel land. haråtgärder mot alkoholbruket vidtagits i , och dessa åtgärder har på grundav den alltmer ökande konsumtionen måst skärpas vid åtskilliga tillfällen. Inomdetta och följande är står vårt land inför nödvändigheten av att vidiagaytterligare åtgärder för att helst minska alkoholkonsumtionen och i vart fallförhindra en ökad konsumtion och därmed begränsa skadeverkningarna, Iutvecklingsländerna, som varit självstyrande ochoberoende, är kännedomen om alkoholens farlighet inte så stor, vilket i mångafall berott på analfabetism, dålig upplysning osv. Trots den bristandeupplysningen har dock mänga inte haft alltför stora ölägenheter avalkoholkonsumtion. Dels har levnadsstandarden varit mycket låg och intemedgivit inköp av sådana drycker, dels har till- Onsdagenden 25 febmari 1976 verkning förekommit iganska ringa utsträckning. Dethar i' internationella sammanhang ansetts viktigt att industriländerna i olikaformer ger stöd åt , och har efter måttet av sina resurser iolika former försökt ge hjälp ål ett antal . Detta bistånd har givitsdels i form av materiell hjälp, dels i form av undervisning och upplysning. Detvore givetvis önskvärt att upplysning om alkoholens skadeverkningar ocksålämnades, men detla har hell överlämnats lill frivilliga organisationer, sompå della fält med myckel begränsade resurser utfört ett berömvärt arbete. Detär dock betydelsefullt att detta arbete inte motverkas av enskilt vinstintresseeller oklok handläggning av vår hjälp till . Medanledning av att cigaretter ingått i svensk u-hjälp till ett land väcktes förraåret motion' om alt hälsoskadliga varor såsom tobak och alkohol inte skulle fåingå som en del av den svenska biståndsverksamheten lill , godkända uttalande skrev utrikesutskottet om motionen:"Utskottet vill erinra om att mottagarländerna skall fritt fä välja varorsom produceras i . " (Kursiveringen är gjord av mig,) 1och med alt varubislåndet hänfördes till "varor som produceras iSverige" kan varken tobaksvaror eller fiertalet av alkoholdryckerna förekommai svensk u-hjälp. Det borde dä vara konsekvent att på allt sätl undvika atiexportera våra dåliga alkoholvanor till utvecklingsländerna. förberederemellertid ett bryggeri företag en helt ny marknadssatsning. Det gällerförsäljning av mellanöl till i , En första leverans på 250000 burkar är nu på väg till , och om del försöket slår väl ut kommerdet i fortsättningen alt röra sig om leveranser av flera miljoner burkar.Tillverkningen ligger f. n, på ca 12 miljoner burkar , och dennigerianska marknaden väntas bli minst lika stor. Avgörande är nu om det gåratt klara transporlfrågan. Detär således uppenbart att i varie fall ett bryggeri ämnar försöka höjaalkoholkonsurntionen i elt u-land. Sädana försök borde stoppas sä attinte i-länderna på grund av enskilt profitintresse skall exportera alkoholvarortill . Medanledning av vad som sålunda anförts anhåller jag om kammarens tillstånd alllill herr handelsministern ställa följande fråga: vidta åtgärder för att förhindra export av alkoholvaror till andraländer? § 19 Meddelande om fråga Nr 72 den Meddelades att följande fråga framställts den24 jebruari Meddelande om 1975/76:251av () till herr justitieministern om majoritetsval avnämndemän: beslöt vissaändringar i , innebärande bl. a. att val av nämndeman skallkunna vara proportionellt. Lagändringen träder i kraft . Enenhällig riksdag uttalade i samband med detta lagstiftningsärende att det varav utomordentligt stor vikt från principiell synpunkt att garantier skapadesmot att ett majoritetsparti utnyttjade sin ställning till alt välja uteslutandeegna kandidater. har utnyiijat sin majoriiel ochför återstoden av 1976 valt uteslutande socialdemokrater till nämndemän. Anserjustitieministern att majoritetsval av nämndemän står i överensstämmelse medde principer för val av nämndemän om vilka fållade beslut den 12december 1975? §20 Kammaren åtskildes kl, 15,54,