prot · FZ09121 · 1975-12-31 00:00:00 — Man har kommil fram lill all av sjukvården kan lämnasinom den öppna verksamheien. 5-8 96 av de vårdsökande behöver remitteras frånden öppna lill den slulna sjukvården. Då är det också angeläget att vi får enöppen sjukvård som fungerar på etl lillfredssiällande sätt. Jagsade all alla skall ha räll till sjukvård, och delta är bakgrunden tillden laxereform som träffadeöverenskommelse med statsmakterna om, den s. k. På grund avkostnadsutvecklingen och landslingens situation i övrigt blev 7-kronan 12kronor, och avgiften är uppe i . Syftet med reformen var atlstimulera den öppna sjukvården och öka möjligheterna för patienter alt sökasig till den. Jag tror all man har lyckats med det. Därför har jag svårt atlförslå vad man skulle vinna med den ulvärdering om enhetstaxan som man här ärute efter. Menar man all del nuvarande systemet med denna låga taxa försjukvård inle har stimulerat och främjat den öppna vården? Mennär man ser vilka möjligheter som finns, frågar man sig ändå: Varför fungerarinle sjukvården tillfredsställande ? Varför har vi köer? Var har vibrister? och har lagil upp en rad av problem somligger i dessa frågor. Jag blev nästan skrämd av den svartmålning som fruMarklund gjorde av sjukvården. Jag vel inte om det var erfarenheterna från Norrbollensom låg bakom. 1 så fall är svartmålning en allvarlig kritik motden sjukvårdsverksamhet som bedrivs i . Jag har emellertid sett endel av sjukvården i detta län och har svårt all förstå atl kan haunderlag för sin allvarliga kritik. Så illa ställt är det ändå inie med svensksjukvård som målar ut det. Det måste jag säga till de svenskalandslingens försvar, och jag påslår, , atl jag inte är alldelesokunnig på det här området. Närdet gäller mentalsjukvården, som talade om, skall det erinrasom all landstingen blev huvudman för den vården . Sedan desshar del skett en mycket slor upprustning inom mentalsjukvården, med stöd frånstatsmakterna och på grundval av del avtal som på del området träffades mellanlandstingen och statsmakterna. Del skall man i sanningens namn också erkänna.Landstingens organisatoriska insalser i samråd med statsmakterna har bidragitlill en väsentlig upprusining pä detta område. FruMarklund och har också gjort medicinska utvärderingar. Sådanaskall jag avslå från au göra. Vi politiker kan fundera pä hur samhällelfungerar och vad man kan göra i del avseendet. Men i fråga om den medicinskavården tror jag aii man, liksom på andra områden, skall överlämna ål dem somkan verksamheien au göra bedömningarna. situation som vi har , med vårdköer osv. måsle man emellertid frågasig: Var är del brister? Vi vel all man på sina håll har ny- Nr 121 öppnade sjukvårdsavdelningar som inte kan las i anspråk. Fredaeen den ''"lopPrbergs län har allvarliga bekymmer i det avseendel. 7 mai 1976 iäkarbrist.Man har svårl all fä sjuksköterskor, och man kan ha brist påvårdpersonal i övrigt. Hälso- och s,juk\'ård Det pågår ändå inomlandslingen en verksamhet för alt komma lill rälla med dessa problem.Landslingen ligger långl framme i sin utbyggnadsverksamhet för att tillgodosesjukvårdsbehovet och för atl leva upp lill vad har uttalat isin skrift Sjukvården inför 1980-talet, nämligen alt man skall sträva lilloffensiv sjukvård. Del är på den sidan landslingen har gjort insatser. Man haribland byggt fortare än personalresurserna har medgell. Då är del självfalletall man frågar sig vad dei är för sorls planering. 1970 hade vi en läkare på 1 000 invånare i det härlandei. 1975 hade vi en läkare på 500 invånare. räknar man med atl viskall ha en läkare på 400 invånare. Del måste innebära ökade resurser och ökademöjligheter atl tillgodose efterfrågan på sjukvård. Då kommer jag över lillvad som diskuterats i debatten , inle minsl del som framförts av som representant för folk partiet, nämligen frågan om husläkarsystemel. Vi har moll den också i landslingen. Del låler mycket bra. Tänk all ha en egen läkare, en egen husläkare! Del är ingeniing nyll. Del hade man också dä dei gamla privinsialläkarväsendd fanns - dvs. de människor som hade sådana kontakter atl de hade tillgäng lill den läkaren. Men alla de män niskor som inte hade tillgäng lill läkare, som inle hade de kontakterna, de hade inget husläkarsyslem på den liden ulan de var utlämnade. läkaren med kunde de'komma under läkarvård. Men vi skall inle tro all möjligheterna var slörre om man hade en läkare på 2 000, 3 000 eller 4 000 invånare mol del som man har , en läkare på 500 invånare. Man kom hell enkelt inte under läkarvård . Den gamla goda liden, som en del lalar om här, var min själ ur de många män niskornas synpunkl ingen god tid på dd här området. Del fanns ytterst svaga värdmöjligheler. Vi skall inie lappa bort del i sammanhanget. Jag sade all vi har Iäkarbrist på många håll, vilkel vi upplever inom den öppna sjukvården, inom disirikissjukvården . Del är ett av landstingsvärldens mycket slora bekymmer, hur man skall fylla ut de luckorna. Men så länge vi inle kan göra del är diskussionen om hus- läkarsysiemei egeniligen ell slag i luften. Och när man har läkare pä liikarcentraler är del en fråga om organisation, hur man skall kunna or ganisera verksamheten där, så au patienterna i största möjliga omfaiining får komma lill samma läkare. Del behövs inga centrala utredningar i den delen. Del behövs inga riksdagsbeslui om delta, ulan det är fråga om hur man kan organisera verksamheien pä resp. dislriklsläkarsialion eller läkarcentral. har redovisat ire-fyra olika skisser över hur del här problemet lösls på olika håll i landei. Jag skulle vilja re- kommendera den som vill fundera på husläkarsystemelatt ta del av de skisserna och försökafinna lösningar. Vi kan inle klara den delen här. Fårjag slälla .frågan på följande säll. Del låter myckel bra, och man kan fåmyckel beröm för förslaget till husläkarsyslem om man åker omkring i landei.Men hur skall del ul inom de områden där man inte har läkare? Vad blirdel där? Det är klart an de människorna säger: Nog skulle del vara sköni om vihade husläkare. Menlål oss se på realiteterna, såsom vi upplever dem . Då tror jag all denhär diskussionen kan föras ned på jorden. Vi skall inle försöka föra framförslag om någonting som det inle finns reellt underlag för all kunna genomförai dag. För oss som upplever verkligheten ule på fältet är del inle sä enkeltsom all man genom centrala beslul skall lösa problemen för den öppna sjukvårdeni landei. Som jag har sagt tidigare; Där del finns tillräckligt med läkare påläkarcentralerna kanske husläkarsystemel är möjligt, I övrigt skall vi försökase lill atl vi får tillräckligt antal läkare för all kunna fylla luckorna ochklara den öppna sjukvården. Delvore myckel mer att säga på denna punkt, herr lalman. Vi lär om någon dag få endiskussion om den ökade sjukfrekvensen i det här landet. Vi hade under förraåret 106,8 miljoner sjukdagar, ersatta från . Det är 22,4dagar per försäkrad. Då frågar man sig vad orsaken kan vara. Det finnsanledning alt börja fundera över varför antalet sjukdagar ökar i vårt land. Harvi en för dålig förebyggande vård? Är vi vårdslösa med vår hälsa över huvudlaget? Jag hade tillfälle att se på sjukvården i . Vireste genom Staterna och studerade sjukvården. a. var jag päMayokliniken i Rochesler. Där fanns en utställning, där man visade hur olikasjukdomar påverkar människokroppen. Jag måste säga atl del var en skrämmandeutställning, där man fick belägg för hur vårdslösa vi är med vår egen hälsa. Sålänge hälsan står oss bi och tiger still länker vi inte pä vilka risker viutsätter oss för. Den utställningen blev en allvarlig påminnelse om att viockså själva har ett ansvar för vår egen hälsa. Det behöver också sägas när vidiskuterar frågan om den förebyggande vården. Denutveckling vi har , där sjukvårdsefterfrågan bara tenderar all öka,innebär all vi kommer atl slällas inför ulomordenlligl svåra problem ocksåframöver. Del är därför som den förebyggande vården är så vikiig, och del ärockså anledningen till all landstingen alllmer engagerar sig på del området. Denförebyggande värden kan minska efterfrågan på sjukvård. Del medför också ettökat utrymme för det som landslingen har gjort lill sin uppgifi, nämligen allorganisera och sköta sjukvården pä etl sådanl säti all vi kan leva upp lill dengamla läkarelikens bud 'aii läka, lindra och vårda". Del är de svenskalandslingens ambilioner. De har också visat att de kan leva upp till dem, ochfrån de utgångspunkterna, herr lalman, ber jag all fä yrka bifall lillulskoltels förslag. Nr 121 Hert () kort genmäle: r- Herr talman! Del var onekligen ett klart besked somvi fick från cen- 7 m- ' 1Q76 terpartidgenom i Vikmanshytlan. Det var ett ledsamt beskedall är så negalivi lill all skapa ett husläkarsyslem Hälso- och sjukvård och menar att det skulle varaett slag i luften och ingenting att komma med. Jag tror att människorna kräverav landstingspolitikerna atl de ser till att kravet pä kontinuitet, på atl mankan få komma tillbaka lill samma läkare, tillgodoses bättre än . Om nuherr har etl stort inflylande i landsiingssammanhang, vilkel jag haren känsla av, är del ledsamt all han är så negaliv. Viär inle ule efter några centrala direktiv, men när man utreder riktlinjernaför sjukvården, vilket man gör i den nya kommitté som, såviii jag förslår, ävencenterpartiet är representerat i, och när utformar planertycker vi att de skall bygga på vettiga principer. En sådan princip är just altdet skall vara en nära anknytning mellan patient och läkare. Sedanär del självklarl all planerna skall förverkligas genom initiativ ilandstingen. företrädare i landstingen står bakom vårt program,och del är inte så konstigt, eftersom det är utformat i samarbete med dem.Många har också fört fram iniiialiv i sina landsling för all få delförverkligat. Jag skulle tro atl de har lika god kontakt med verkligheten somherr i Vikmanshytlan, även om de inte är fullt sä konservativa ochnegaiiva i sin inslällning lill nya tankar och lill vad som händer i andraländer. Jag kan också försäkra att de kontakter jag haft med människor somarbetar i sjukvården visat atl de är mycket positiva lill en sådan fastareanknytning patient-läkare som vi lalar om. Det är i stor utsträckning enorganisationsfråga, inte bara en fråga om ökade resurser. Jagnämnde exemplet , och jag skulle kunna räkna upp också andraexempel, där det inte fallas mycket till det önskade lägel i fråga om resurseri den öppna vården. Vad jag har velat hävda är att en sådan organisation avarbetet att läkaren känner ett ansvar för en grupp av patienter också görarbetet i den öppna vården mer attraktivt. av problemen har varit all denöppna vården har haft svårt att dra till sig läkare. Del har varit finare atlvara specialist. Om den öppna värden på detla sätt blir mer attraktiv, ökarockså förutsättningarna all ge en bra sådan värd. Jagförslår inte varför i Vikmanshytlan drar upp del som han kallar för den gamla goda liden, när man hade en läkare på 2 000 människor. Jag har inte talat om den liden ulan om dagens si tuation, där vi har en läkare på 500 invånare. Skall vi inte då kunna ge människorna den goda primärvård som de begär och organisera vården så all de vet vilken läkare de hör lill? Människorna anser inle all de har den sjukvården . Gä ut och fråga dem hur de uppfattar sjuk vården! De uppfattar den tyvärr alllför ofta som anonym - de vet inte 44 hos vem de hamnar och måsle ständigt på nyll läggafram sina problem. Del är ledsamt all seföreträdare för landstingen inta en sådan försvarsställning som , i stället för att erkänna problemets allvar. FruMARKLUND (vpk) kort genmäle: Jag har sagt all hälso- och sjukvärden är en landstings-uppgift och attdet därför måsle skapas ekonomiska förutsättningar för landstingen att klaradenna viktiga uppgift. Jag förslår inte att i Vikmanshytlan kanuppfatta mitt resonemang som kritik av landstingen och deras ambition attvilja göra det bästa möjliga i den situation de befinner sig i. Men även de harbrist på resurser. Inle ens i , som i Vikmanshytlan avnågon anledning irodde all jag hade tagit som exempel, har man möjlighel alt geall den sjukvård som människorna behöver i detta slora glesbygdslän. Jag villverkligen belräffande landsling och dess ambilioner inom hälso-och sjukvården läsa in i prolokollel alt jag tror alt länet ligger väl så bratill som övriga delar av landet. Men del finns, som sagt, begränsningar ävendär. Myckel av del man skulle vilja göra kan man inle göra, därför alt medleninte räcker till. Av den anledningen har jag hänvisal lill de möjligheter somstaten måsle skapa för att klara problemen. i Vikmanshytlan beskyllde mig sedan för atl svartmåla situationen inomhälso- och sjukvården. Nej, det gör jag verkligen inle. Jag har redovisatsituationen sådan som den är och som den framstår enligt de undersökningar somhar gjorts, undersökningar som visar atl människor trots uppenbara vårdbehovinle har sökt läkare, vilket har haft all göra med kommunikationsproblem menockså med de långa väntetiderna och övriga problem. Belräffandekommunikaiionsproblerhen har jag alltså hänvisal till den här lösningen medrörliga värdgrupper. i Vikmanshytlan var också upprörd över alt jag har synpunkier påmedicinska frågor, som han menar all i stället folk med kunskap på områdetskall syssla med. Jag~ har naturiiglvis inle talat om vad för slags behandlingeller vilken sorls medicin som skall komma i fråga, utan jag har talat om påvilket säll man genom att organisera vårdpersonalens samarbete skulle kunnaskapa bättre möjligheter för vården pä våra inrättningar. Vidarehar jag påtalat atl samhällel måste stå för produktionen av sjukvårdsmalerieloch läkemedel och all della inle får vara etl vinstintresse. Här har detnämligen ock.så visat sig att människor har kommil lill skada av sådant som harskrivits ul, därför an del skrivits ut inte av den anledningen all det är lillnytta för folk utan därför au del ger en vinsi. Hälso-och sjuk\'ård iVikmanshyltan (c) kort genmäle; Jag skall böria med att citera författaren , som en gånghar sagt att "i de bästa av motiv lägger man in de sämsta avavsikter". Det är ungefär vad jag skulle kunna säga om . Nr 121 när han tolkade vad jag sade. Fredaeenden ' ° " diskussion, inte från någrapartipolitiska utgångspunkter 7 mai 1976 "'"' utgångspunkt i den verklighet som de svenska landstingen --------------- lever ii dag. Del var det jag redovisade. Och, , vad sade Hälso- och sjukvård jag då? Jo, jag sade att vimåsle arbeta för ett samhälle med tillgång lill fullgod sjukvård, på rätt tidoch på rätt plats och på sädana villkor alt alla också kan komma i åtnjutandeav denna sjukvård. Då måsle jag säga lill , och det kan jag ocksåsäga till : Vad ligger del för negalivi i della över huvud lägeleflersom man säger all jag var så negativ mot sjukvärden i della land? Vad liggerdet för negativt i detta atl alla människor skall få fullgod sjukvård? HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Del är inle negalivi au säga att alla skall ha tillgäng lill godsjukvård. Någon har sagt om i Vikmanshyltan parti att man är fördel som är positivt och mol det som är negalivi, och del övriga har man intelagit slällning till. var väl också del ungefärliga innehållet i herrCarissons senaste inlägg. Det negaiiva är är all sade atlhusläkarsystemel inle var någonling som han ville slödja, utan alt del var ettslag i luften. Jag tror inle att människor uppfattar det så. Jag tror att folkvill ha just etl sådanl system, där de vel vilken läkare de hör till och fårkomma lillbaka lill i förslå hand. i Vikmanshyltan är talesman för i sjukvårdsfrågor. Jagbeklagar att jag fått negativt besked om förslaget om husläkare. All herrCarlsson tycker att människor skall fä sjukvård betvivlar jag inte. Men detgäller att ordna den på ett sådant sätt att önskemålet om den personligaomvårdnaden och kontinuiteten kan tillgodoses. Och där säger nej. HerrCARLSSON i Vikmanshytlan (c) kort genmäle: Herr lalman! Jag har inte sagt nejlill husläkarsysiemd. Men jag har sagi all där det finns tillräckliga resurserpä dislriklsläkarstalionerna kan dessa frågor lösas ulan cenlrala beslul. Jaghar också sagi an när vi har brist på läkare kan vi inte lösa dessa problem,oavsett vilka beslul vi fållar här. Jag har visat pä den verklighet som vilever i. HertKARLSSON i (s): Med anledning av del inlägg som gjordes senast av iMalmö, där han tycktes tro mer på uppgifter som lämnades av änpå vad utskottet skriver i sitt belänkande, vill jag säga att är något orakel som ulskollel kan tillfråga. Ulskollelhar tillfrågat , och meddeladeavdelningen all det utredningsarbete som pågår inom på dellaområde beräknades vara färdigl hösien 1976. 46 Överläggningen var härmed slulad. Mom. 1 Nr 121 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Carlshamre m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Hälso-och sjukvård Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 34mom, 1 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av m,fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalei av kammarens ledamöler ha röslat för ja-propositionen. Då herrRomanus begärde rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar Carishamre och Åkeriind, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 34mom. 2 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av herrar Carlshamre och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesfierlald av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrÅkeriind begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskoliels hemställan, dels re- Nr 121 servaiionen nr 3 av , och förklarades den förrapropositionen Fredagenden ''' "' övervägande ja besvarad. 7maj 1976 ow. Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservalionen nr 4 av m. fi., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 34mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 4 av m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dä herrÅkeriind begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 5 avherr i saml 3:o) utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motionen nr 2074 av m. fl., ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåfru begärde volering uppiogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbelräffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendesocialutskollets hemställan i betänkandet nr 34 mom. 7 antar reservationen nr 5av i Boriänge röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenlill koniraproposiiion i nämnda volering aniagil utskoliels hemställan med denändring däri som föranleds av bifall lill motionen nr 2074. Vid omrösining genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resullalel, varför volering med omröslningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: 48 Avslår - 189 Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 34mom. 7 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 2074. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruHjalmarsson begärde rösiräkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 6 avherr i Boriänge, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 34mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 6 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslat för ja-propositionen. Då fruMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 8 avherr Carlshamre m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. 4 protokoll 1975/76:121-122 begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialulskotlels hemställan i belänkandet nr 34mom. 10 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstal för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Föredrogs socialutskottets betänkande 1975/76:37med anledning av propositionen 1975/76:116 med förslag om ändrad administrationav bidragsförskott, m. m. jämte moiioner. I proposilionen 1975/76:116 hade regeringen() föreslagil all anla vid proposilionen fogadeförslag lill 1. lag om ändring i lagen(1964:143) om bidragsförskott, 2. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "På grundval avresullalel av överläggningar mellan företrädare för ochSvenska kommunförbundet föresläs i propositionen all adminislralionen avbidragsförskoiien fr. o. m. förs över från kommunerna lillde allmänna försäkringskassorna och . Förslagen iproposilionen innebär att försäkringskassorna skall beslula i ärenden ombidragsförskotl och all skall ha hand om utbetalningen. Kostnaderna för administrationen beräknas minskagenom den föreslagna ordningen. Genom den nya adminisiralionsformen kan manockså få lill stånd en samordnad uibeialning av bidragsförskott och barnbidragoch bättre kontrollmöjligheter. I propositionen föresläs samiidigl vissa andraändringar i bidragsförskollslagen." 1della sammanhang hade behandlais de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöte väckta moiionerna 1975/76:568av i (vpk), vari föreslagits all skulle beslulaupphäva 2 S d) lagen om bidragsförskott och därmed omöjliggöra atl hot omförlust av räll lill bidragsförskott kunde användas Nr 121 som påtryckning i sambandmed faderskapsärenden, samt Fredaeen den 1975/76:757 av fruHörnlund (s) och (), vari hemställts 7 mai 1976 all skullebeslula all 2 § d) lagen om bidragsförskott upphävdes_ och att 4 § fjärdestycket utgick.