prot · FZ0911 · 1975-12-31 00:00:00 — Vill regeringen fortfarande inle ägna någoliniresse åt denna sak är det måhäncla möjligt och nödvändigt med ettutskotts-initiativ. Ja,herr talman, detta gäller trots allt ett initiativ i det någol längreperspektivet. I det mer kortsiktiga finns del anledning att granska några av dei regeringsförklaringen aviserade åtgärderna sedda just ur näringslivsdynamikenssynpunkt. är del Ju så att denna dynamik förutsätter - som jag påpekat- inte bara ett kontinuerligt nyskapande av företag inom näringslivet ulanockså förekomsten av en bred uppsättning småföretag. Det är ju f ö. så att delär småföretag som slår för eller har svarat för den allt övervägande delen avnyelableringen. En snabb titt på regeringsförslagen ger omgående vid handen attnär del gäller att stimulera de mindre företagens motståndskraft och mobiliseraderas la-lenla resurser i kampen mot en ökande arbetslöshet har regeringen ingentinglärt och ingenting glömt. ex. det väsentliga konjunkturinslrument som heter näringslivetsinvesieringsulveckling. Varje gång en konjunkturnedgång skall bekämpas ochregeringen presenterar sina bekämpningsvapen får samma tröttsammakonstaterande göras. Småföretag är ett begrepp som i delta sammanhang inteförekommer i regeringens ordlista. Anledningen härtill kan vara ivåfaldig.Antingen har man glömt bort atl det inom näringslivet ulanför jordbruket finnsca 100 000 förelag, varav ungefär 25 000 inom indusirin, eller också har manför sig all dessa företags omsättning och sysselsäiiningsmöjligheter ickebetyder någonting alls i de olika konjunkturcyklarna. Det finns därföranledning påminna om ait inom industrin svarar de mindre och medelstoraföretagen för drygt hälften av såväl produktion som sysselsättning, och att detav ålder varil ett känt faktum atl de mindre industriföretagen bl. a. på grundav seghet och flexibilitet är den bästa sysselsältningsbufferten. Inom enregion utsatt för konjunklurstörningar, t. ex. på grund av ensidigbranschinriktning, är del enkelt uttryckt säkrare och tryggare ur löntagarnassynpunkt atl söka få till stånd 100 mindre företag med i genomsnitt 10anställda och i skilda branscher än alt satsa på ett storförelag med 1 000anställda i en och samma bransch. När del sedan gäller attstärka investeringsutvecklingen inom närings- livet återkommerregeringen med samma förslag till åtgärder som tidigare, nämligenbl. a. satsning på ett särskilt invesleringsavdrag om vid maskininköpunder - med leverans senastsistnämnda dalum. Vi har från med utgångspunkt i en avde centrala punkterna i värt näringspolitiska program, dvs. kraftig satsningpå att nyskapa och utveckla mindre företag, krävt att även de mindre företagensinvesieringsulveckling skall stimuleras vid de tillfällen då samhället önskarstärka investeringsutvecklingen inom näringslivet. Motiveringarna varför såmåste ske har jag anfört och vill med skärpa understryka nödvändigheten avatt propositionen i denna fråga innehåller icke bara förslag om införandet avett särskilt investeringsavdrag ulan också presentation av ett särskiltinvesteringsbidrag. Del sistnämnda skulle kunna utnyttjas av alla de företagsom uppvisar små vinster eller inga vinster alls. Till dessa kategorier hör avolika anledningar majoriteten av våra mindre företag. Jag har konstaterat atl socialdemokratin här i landet - i varjefall den politiska ledningen - om än med skiftande grader av olust accepteratatt leva och även regera under de förutsättningar som marknadsekonominuppställer. Jag har också konstaterat alt marknadsekonomins funktionsduglighetförutsätter förekomsten av en livskraftig småföretagsamhet. Det gäller då atlpå olika sätl slå vakt om småföretagen, öka deras ekonomiska styrka ochmotståndskraft och söka stimulera uppkomsten av nya företag. Alltdetta är sjä'lvklara ting. Men del är, herr lalman, lika självklart att man idet ständigt pågående lagstiftningsarbetet icke inför bestämmelser som skadarsmåföretagen eller hämmar deras utveckling. Det finns anledning altuppmärksamma denna tes i två för dagen särskilt aktuella sammanhang.Företagsskatteberedningens betänkande om fåmansbolag ochrealisationsvinstkommitténs betänkande om beskattning av realisationsvinsterär offentliga aktstycken som i mycket intim grad berör just småföretagensförhållanden och överlevnadsmöjligheter. Båda beiänkan-dena innehåller förslagsyftande lill all stävja i vissa fall svårartat missbruk av skatteregler, s.k. legal skatteflykt, och de framlagda förslagen har i den allmänna debatten påde fiesla håll hälsats med tillfredsställelse. På en del håll, främst bland denotoriska hälarna av biandekonomin som sådan och privatföretag i synnerhet, harförslagen hälsats med entusiasm, mestadels av aningslöst slag. Detär emellertid uppenbart, herr talman, att om man anser det ofrånkomligt atlutveckla såväl marknadsekonomin som dess mest dynamiska element - småföretagen- så gäller det atl vid stävjandet av skattefusk och andra lagöverträdelsericke införa sådana regler som innebär all man kastar ut barnet med badvattnet.Jag kan självfallet från denna talarstol icke gå in på detaljgranskning avdessa båda betänkanden - delta är remissinstansernas sak - men jag villframföra denna varning därför att vissa förslag som redan varit under allmändebatt skulle kunna få den konsekvens jag varnar för. Påen punkt vill jag emellertid lägga fram ett förslag och del gällerbeskattningen av vissa realisationsvinster. Det är alldeles uppenbart atl delfinns avsevärda strukturskillnader i fråga om aktieinnehav. Ett aktieinnehav iett börsnoterat företag motiveras nästan helt av sådana hänsyn som förväntanom dels säker avkastning på placerat kapital, dels förhoppningar om värdeökningpå grund av kursstegringar som i varje fall skall kompenserainflationsutvecklingen. När det gäller de mindre företagen är det helt andrabevekelsegrunder som dominerar aktieinnehavet. Fördet första - och delta är det grundläggande motivet - sätter en litenföretagare sitt företag på aktier för atl med stöd av gällande lag söka drivarörelsen ulan att automatiskt behöva ställa sill hem saml sina övriga ochfamiljens personliga lillgångar som säkerhet för företagets ekonomiskaåtaganden. Fördet andra sätter en liten företagare icke sitt företag på aktier för att hanskall spekulera med dem. Dessa aktier innehas som regel - ofta över flera generationer - och den rörelse aktieinnehavetrepresenterar har till huvudsyfte alt trygga företagarens och hans anställdassysselsättning . Dessutom finns också ett ofrånkomligt expansionsmotivmed i bilden. Fördet tredje är medlen i ett litet aktiebolag innesiående i maskiner och övrigutrustning både som begynnelsekapital och som uppkommande vinstkapital. De motaktierna svarande medlen ligger sålunda i vad man icke kan beteckna som annatän arbetsverktyg. Detförefaller mig uppenbart all sådana aklier i skallehänseende måsle behandlas påannat sätl än aktier som i spekulationssyfte inköpes och försäljes på börsen.Jag vill därför föreslå all förelagsskalteberedningen genom tilläggsdirektivfår i uppdrag atl ulreda möjligheierna all beskalla akiieinnehav ifamiljeföretag och motsvarande på ett annat och mera sakligt motiverat ochutvecklingssiimulerande sätl än vad fallet blir med skalleregler riktade motaktieinnehav i börsnoterat företag. Tillsisl, herr talman, endast några få ord om en av de mest centrala frågorna isåväl den svenska som den internationella debatten, energipolitiken. Dennafråga har icke förlorat i aktualitet genom riksdagsbeslutet om energihushållningm. m. detta år utan snarare tvärtom. beslut framstår för ett ökandeantal människor här i landet som ett ödesdigert misstag genom dess konsekvensatt göra till ett atomkraflssam-hälle och därtill världsetta i dettaavseende. Enligt en tabell upprättad av SlPRl kommer år1980 att producera atomkraft per innevånare. Av samma tabell framgåratt kommer att producera 680, 372,47 och bara per innevånare. Den våldsamma svenskaalomkraftssatsningen sker i ett läge då osäkerheten om atomkraften är slörre ännågonsin. Upparbetningsanläggningarna runt om i världen klarar inte tillnärmelsevis sinuppgift, och frågan om deponering av det högaktiva avfallet är lika långt frånsin lösning som . Den som påstår all denna fråga nu är löst ärantingen okunnig eller talar osanning. För att vi skall klara en snabbtinträdande global brist pä uran - amerikanerna har som bekant sagl upp ettstort kontrakt om uranleverans - börjar alomkrafteiablissemanget alt tala omuranbrytning i storskaledrift i , vilkei uppenbarligen skulle åstadkommaåtminstone europeiskt rekord i grotesk miljöförslöring för att bara nämna ennegaliv följd. Vi hade frågan om uppe i debatten , och dåföreslog vi ett nej till anslagsframställningen. Delförefaller uppenbart all beslutet om den framtida energihushållningen från ivåras snabbi börjar bli moget för omprövning och grundlig revidering. Detta såmycket mera som alternativa energikällor synes kunna tas i bruk mycketsnabbare än vad som kunde förutses endast ; bl. a. haraggregat som tillvaratar den ijordyteskiklet lagrade solenergin föruppvärmningsändamål börjat serietillverkas, och de kvantiteter energi som medrelät i vt enkla sparmetoder kan tillvaratas,!, ex. via mottryckskraft, äruppenbarligen större än vad som lidigare antagils. energiprogram, herrtalman, framsiår alltmera som del enda realistiska alternativet med gynnsammaeffekter såväl i fråga om energiförsörjningen inklusive elproduktionen som ifråga om sysselsättningseffekterna. Beträffandeelproduktionens volym i energiprogram, som väsnades såvåldsamt om . vill jag konstatera att våra siffror håller och medde nya energitillskolt som de alternativa energikällorna kommer att och delvisredan gradvis börjar ge blir med vårt energiprogram en normal expansionslaklinom indusirin fortsättningsvis garanterad. Någon överexpansion, som herrPalmes elproduktionsprogram förutsätter, torde knappast kunna bli aktuell - ivarje fall inte med det blygsamma eller obefintliga invesieringsutrymme förnäringslivet framöver som regeringens atomkraftssatsning lederfram till. Påförslag av herr andre vice talmannen beslöt kammaren atl uppskjuta denfortsatta överläggningen lill . §8 Anmäldes och bordlades 1975/76:7 av m. fl. med anledning avpropositionen 1975/76:1 med redovisning av programskedel i den fysiska riksplaneringen 1975/76:8 av m.jl. med anledning avproposiiionen 1975/76:15 med förslag till irafikskadelag m. m. § 9 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1975/76:42 av herrJohansson i Skärstad (c) lill herr utbildningsministern om sakuppplysningar isamband med TV-sändningar: 1 ett TV-program visades ivångsmaining av enperson. Programmet behandlade del aktuella fallet med värnpliktsvägrarenChrister Sandsiedt, vilken utsatts för tvångsmatning på grund av matstrejk.Från TV:s sida gavs ingen förklaring om alt bildsekvensen inte var autentisk,ulan tittarna fick den uppfattningen att man visade nämnde Sandsiedt. Nuställer sig osökt frågan: Är det i linje med de bestämmelser som reglerarSveriges Radios verksamhet atl på detta sätt vilseleda titlarna ulan all lämnaupplysning om att man visar en icke autentisk situation? För anhöriga ochvänner till Sandsiedt måsle programinslaget närmast ha fått en chockerandeverkan. 1radiolagens 6 § stadgas: "Ensamrätten enligt 5 § skall utövas opartisktoch sakligt." Även i avtalet mellan svenska staten och Radiosaktiebolag berörs programutformningen, och däri skrivs: "Bestämmelserna i6 § radiolagen om opartiskhet och saklighet skall tillämpas med beaktande avatt vidsträckt yttrande- och informationsfrihet skall råda i rundradion. "1 samma paragraf stadgas vidare: "Bolaget skall före sändning av programså noggrant som omständigheterna medger kontrollera sakuppgifter i programmet. "Vidare stadgas: "Den enskildes privatliv skall respekteras om icke ettoavvisligt allmänt iniresse kräver annat." Enligtmin mening har /TV inte uppfyllt dessa bestämmelser i detaktuella programmet. Man borde enligi min tolkning av avtalet och radiolagensbestämmelser ha upplyst TV-tiilarna om all man visade en icke autentisksituation. Jag vill för min del ge de berörda paragraferna en myckel vidtolkning, innebärande att sakupplysningar hellre bör ges en gång för mycket änför litet. Medhänvisning till del anförda anhålles om kammarens tillstånd att till herrutbildningsministern få ställa följande frågor: Anser statsrådet mot bakgrund av stadgandena iradiolagen och i avtalet mellan staten och , altuppgift bör lämnas i anslutning lill att man visar icke autentiska situationer? Har nämnda program enligt statsrådets meninguppfyllt radiolagens och avtalels bestämmelser? § 10 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1975/76:58av (vpk) till herr kommunikationsministern om en bro lillSeskarö: 1 samband med svar på en av mig framställdinterpellation framhöll kommunikationsministern att ellbrobygge till .Seskarö i skulle ges högsta prioritet. Viddel tillfället anförde statsrådet att byggnadstid och tid för projekteringfram till färdigställandet skulle utgöra ungefär . Då upplystes ocksåatt planeringsarbetet redan var i full gång. Det innebar all bron till Seskaröskulle bli klar . Påvägverkshåll i uppges alt del knappast kan vara möjligt alt komma i gånglidigare än 177. Det är alltså betydande skillnader i de tidsuppgifter somlämnats. Mot den bakgrunden villJag fråga herr kommunikationsministern: redogöra för anledningarna till dröjsmålet och uttala sig om närbron till beräknas bli klar att tas i bruk? 1975/76:59av () till herr industriministern om bildande av ett statligtaktiebolag för officiell provning: biföll förslaget inäringsulskotiets betänkande nr 20 atl ett helstalligt bolag för officiellprovning av tryckkärl och stationära lyflanordningar skulle bildas. Beslutetinnebär även att samrådsgrupper omgående skulle tillsättas. Samrådsgruppernaskulle ta kontakt med berörda parter -dvs. de nu aktivabesiktningsmännen - så att deras berättigade krav kunde tillgodoses innan detnya bolaget bildades. Vill statsrådet lämna en redogörelse för vidtagnaåtgärder vad gäller såväl bolagsbildning som samrådsförfarande? Om samråd har ägt rum, vilka har då kallats lilldessa sammankomster? Har samrådsgrupperna kommit fram till någragemensamma resultat'? § 11 Kammarenåtskildes .