prot · FY0996 · 1975-12-31 00:00:00 — Och vidare: När kan man färvänta sig attstaten ändrar sin praxis beträffande hälsodeklarationer överhuvud taget ochblir mera av en mönsterarbetsgivare än den är i delta fall? Beträffande kommunerna vill jag helt kort säga, vilket välär medveten om, att de arbetar inom ramen för sina. egna lagar ochförfattningar. Jag har ingen möjlighet att påverka dem annat än genom ett föredöme.Min uppfattning är också att staten på detta område utgör ett föredöme. HerrRomanus slår faktiskt in öppna dörrar, eftersom de gamla formulären är borta.De har inte längre nägon aktualitet. Med tanke pä detta tyckerjag inte helleratt det finns nägon anledning att fördjupa sig i bakgrunden till att det fannssådana konstiga formuleringar som påtalats. Jagtror att man ulan överord kan påstå att myndigheterna är väl medvetna om aukönsdiskriminering inte får förekomma. I olika utbildnings-och informationssammanhangframhåller vi också ständigt detta från re-geringshäll när vi är ute och agerari dessa frågor. De övertramp som kan ha förekommit i fräga omkönsdiskriminering tyckerjag kan betraktas som olycksfall i arbetet snarare änsom medvetna försök till könsdiskriminering. Man har helt enkelt inte insettatt den vidtagna åtgärden har varit att betrakta som könsdiskriminering. Mensjälvfallet är detta frågor som vi inom departementet skall och måsle hållaunder ständig uppsikt. Del har vi gjort, och jag kan försäkra herrRomanus att vi konimer att göra det också i fortsättningen. Omskyldigheten att besvara vissa frågor för anstäUning i statlig eller kommunaltjänst Hen (): Jag är naturiiglvis tacksam för alt statsrådet slår vakt om denkommunala självbestämmanderätten. Men om kommunerna har kunnat använda dennadåliga statliga blankett kan det väl inte vara fel att tala om för dem all nuskall de använda en ny, bättre statlig blankett. Del kan ju inte vara någotintrång i deras självbestämmande. HerrLöföerg menar att jag slår in öppna dörrar. Ja, det skulle jag ha gjort om denhär blanketten inte längre användes. Men för de kvinnor som ställs inför sådanahär frågor är del skäligen likgiltigt att det numera finns en bällre blankettsom inte innehåller dessa frågor, för det vet de inte om. Och alt frågornauppfattas som stötande av de kvinnliga arbetssökande kan jag försäkra herrLöföerg. Jag har inte sä många fall att peka på, men jag är säker pä att nästanvafie kvinna, som ställs inför frågor av den här typen, reagerar. Även om herrLöföerg och jag kan lycka all menstruation är ett alldagligl begrepp och inlespeciellt värdeladdat, är det inte alla som känner sä. Man uppfattar del somdiskriminerande att få en fråga om den saken. Därför slår jag inle in någraöppna dörrar när jag frågar vad statsrådet vill göra för all åsiadkomma enändring. Del är bra all del flnns en ny blankell, men del är ännu bällre om denanvänds över hela linjen. Sedanförklarar all slalen är ell föredöme. Jag undrar del. Om jagfållade artikel i räll, är inom denprivala sekiorn en sådan här läkarundersökning hell en sak mellanförelagshälsovården och den ansiällningssökande, medan Ombetygsättningen på specialarbete vid gymnasieskolans tekniska linjer handlingarna när detgäller slalliga jobb kan gå med till den som handlägger anställningen och t.o. m. till kommittéer och andra som diskuierar den. Då är inle slalen nägolföredöme i fråga om all respeklera inle-grilelen. Man mäsle ocksä intyga inle har lämnal felakliga uppgifler. Om man har försummal all nämna nägonåkomma som man har hafl. kan del påverka anslällningen. Sådanl finns inleheller inom den privala sekiorn, enligl LO-läkarens artikel. Då är stålen välingel föredöme pä de punklerna heller. Herrlalman!HerrRomanus tar med de här uppgifterna från egenlligen upp en hellannan fräga, och vid den här sena limmen skall jag inte gå in pä den ulankoncentrera mig till vad diskussionen gäller. Jaghäller med om att varie kvinna som ställs inför en sådan här frägakan finna den stötande, och det har jag förklarat redan i svaret. Jag har ocksåpekat på de åtgärder som vi har vidtagit för att förhindra att detta skallupprepas. När ändå fortsätter med att fråga om dessa saker, trolsatt jag har talat om att de egentligen saknar aktualitet, tycker jag faktisktdet är att slå in öppna dörrar. Jag vidhåller del påslåendet. HerrROMANUS (fp): Jag är medveten om all de exempel på alt staten inte är ett föredömesom jag senast nämnde, inle finns i min fråga, sä dem behöver herr statsrådetinte kommentera. Jag bara tar upp dem som en belysning av att slaten faktisktinte är etl föredöme när del gäller jusl hälsodeklarationer. Den enda fräga somjag ställde i del sammanhanget var: När kan man förvänta en ny praxis? Jag vetatt det pågår en utredning om hur hälsodeklarationerna skall behandlas. På denpunkten kanske skulle kunna ge ell besked. Tyvärrblir det inte tillfälle att ställa några fler frågor lill statsrådet pådel här områdel. Det beklagar jag, även om jag önskar honom lycka till i hansnya uppgift. Överiäggningenvar härmed slutad. § 20 Ombetygsättningen på specialarbete vid gymnasieskolans tekniska linjer erhöll ordet för alt besvara () den 18april anmälda fråga, nr 172, och anförde: har frågat mig om jag vill medverka lill att betyg enliglden femgradiga skalan slopas för specialarbete som självständigt ämne pågymnasieskolans två- och fyraåriga tekniska linjer. Specialarbete förekommer itvå olika former i gymnasieskolan. samtliga tre- ochfyraåriga linjer utförs i årskurs 3 specialarbete som ett led i alt utvecklaelevernas förmåga att arbeta självständigt. Detta specialarbete skall enligtläroplanens allmänna bestämmelser inte betygsättas. Pätvåårig teknisk linje finns specialarbete B - byggteknik - upptaget i timplanenoch pä fyraårig leknisk linje specialarbete M - maskinteknik - resp. K -kemiteknik. Dessa specialarbeten är ämnen och avser all ge en fördjupning ivissa tidigare studerade ämnen. De har äsalls ett visst veckotimtal och ingårsålunda i timplanen tillsammans med övriga ämnen och betygsätts. Eflersombelygsältningen inom skolväsendel f n. utreds av betygsutredning ochförslag från utredningen kan väntas , är jag inte nu beredd allföreslå nägra förändringar av betygsättningen inom gymnasieskolan. Omutbildning av sjukgymnaster i HenTURESSON (m): Jag ber attfä lacka statsrådet för svaret. Minfråga avsäg givelvis den andra gruppen av specialarbeten som finns omnämnda isvaret. Dessa uppgifler är av myckel olika karaktär, eftersom de gesindividuellt till eleverna. Det kan finnas lika många specialarbetsämnen inomen klass som det finns elever i klassen, och det säger sig självt att det ärmyckel svårt för lärarna att dä sätta differentierade betyg. Modellen börnaturligtvis vara att det bara antecknas i slutbetyget alt specialarbete hargodkänts eller icke godkänts inom ett visst ämne - med angivande avspecialarbetets art. Jagkan förstå att statsrådet inte vill göra något bindande uttalande ,eflersom belygsutredningen förväntas avlämna sina förslag innevarande är. Mennär del förslaget är klarl för ställningstagande inom regeringen, hoppas jagatt önskemålet om slopande av differentierade betyg i specialarbetena kantillgodoses. Överläggningenvar härmed slutad. § 21 Om utbildningav sjukgymnaster i erhöll ordet för att besvara () den 21maj anmälda fråga, nr 208, till herr utbildningsministern, och anförde: har frågat chefen för ulbildningsdepartementet om hanvill redogöra för del aktuella lägel belräffande utbildningen av sjukgymnasteri . Enligt fastställd ärendefördelning ankommer del på mig att besvarafrågan. Enliglstatsmakternas beslul (prop. 1964:73, SU 1964:96, rskr 1964:216) skall denfortsatta ulbyggnaden av bl. a. sjukgymnastutbildningen ske under kommunalthuvudmannaskap. Det ankommer därför pä skolöver- Omutbildning av sjukgymnaster i styrelsen att fatta beslutom anordnande av ifrågavarande utbildning. Redanär 1972 inrättades sjukgymnastutbildning i . Pä grund av svårigheter attbesätta vissa för utbildningen nödvändiga fiänster kunde ulbildningen inlestarta förrän . Örebroläns landstingskommun - som är utbildningshuvudman och närmast ansvarig förulbildningen - hade då under tre terminer hafl studierektor anställd enbart föratt förbereda utbildningens start. Dävissa initialsvärigheter ändock uppstod i undervisningen kalladeulbildningsdepartementet till en överläggning medrepresentanter för bl. a. läns landstingskommun, ,socialslyrelsen. Legitimerade sjukgymnasters förbund och Örebroeleverna. Vidöverläggningen rådde stor enighet om att utbildningen i skullefullföfias som planerat. Motdenna bakgrund har regeringen beslutat anordna ytterligare enpraklisk-pedagogisk lärarkurs, främst avsedd för sjukgymnaster. Kursen kommerall förläggas till . 1 syfte att underlätta rekryteringen till deuniversiletslekloral i anatomi och fysiologi som är avsedda för bl. a.sjukgymnastutbildningen i , har vidare beslut fattats om att knyta dessatill . Tjänsierna inrättas som exlra ordinarie. Härmed hårdekrav som ställts pä medverkan blivit tillgodosedda. Eftervad jag erfarit har landstingskommunen i en särskild skrivelse den 23 maj 1975informerat samtliga sjukgymnasielever om den fortsatta utbildningen. Av dennaskrivelse framgår bl. a. att frägan om medicinsk föreståndare och lärare förutbildningen kommer alt lösas till näsla termin saml att viss stödundervisningkommer att anordnas med hänsyn till studiesituationen . ,NKEL (fp): Jag fär tacka statsrådet för svaret och framför allt för det sislastycket i svaret. Av del förslär jag all man efler del alt jag lämnat in minfråga informerat eleverna i om vad som skulle hända med dem och med denfortsatta utbildningen. Manmäste väl ändå konstalera all Örebroulbildningen slarlades med hell oacceptablaförutsättningar. Lärarfiänslerna var inte besatta och man hade egentligen ingengaranti för hur förhållandena skulle kunna förbättras under terminen. Vad somverkligen förvånat mig är all myndigheterna inte tog lärdom av vad som hände iGöteborg. Jag minns myckel väl hur man 1966, precis som i , log in t. o.m. dubbelt sä myckel elever pä vårterminen. Sä fick de gå en termin, men envecka innan terminen var slul meddelades eleverna att man inle kunde skaffalärare för näsla termin, och då blev del en termins uppehåll för dessa elever. Delvar ju snudd på skandal i ulbildningen, och jag lycker all hela den nu aktuellautbildningen ocksä har varit snudd på skandal. Jag vet att eleverna har varitmycket missnöjda med undervisningens kvalitet. Elever har sagt att defrågar sig om de verkligen under den termin som gått har fäll den utbildning deborde ha och om de, ifall de inte skulle ha fäll fortsätta vid dennautbildningsanstalt, över huvud tagel hade kunnat gä över till nägon annaninstitution och där fortsätta sin utbildning. De trodde inte att de hade entillräckligt kvalificerad grund för att fortsätta pä samma nivå som andra. Nusäger statsrådet i svaret all man skall ge eleverna en viss stödundervisning,och det tyckerjag är väldigt positivt. Jag hoppas verkligen att dennastödundervisning kommer lill stånd och alt man pä det sättet kan hjälpaeleverna att få låt mig säga litet bällre självkänsla. Jagtycker att hela den här valhänta hanteringen av sjukgymnastutbildningen försti och i inte har ökat förtroendet för svensktutbildningsväsen bland ungdom. Men jag hoppas som sagt att det skallbli bättre och att stödundervisning o. d. skall ges, så att eleverna får denutbildning som de bör ha. Omytteriigare medelstilldelning för särskilda stödåtgärder på skolområdet Överläggningenvar härmed slutad. §22 Om ytterligare medelstilldelning för särskilda stödåtgärder på skolområdet Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, nr 210, och anförde: har frågat mig när jag är i stånd all ge besked omylleriigare medelslilldelning för särskilda stödåtgärder pä skolområdet. Regeringen uppdrog ätskolöverstyrelsen all inkomma med en redovisning av behovet av ytterligaremedel till anslaget särskilda åtgärder pä skolområdet. Jag har erfarit allskolöverstyrelsen konimer all avge en sådan redovisning. Försldärefter är det möjligl all ta ställning lill elt eventuellt ytterligaremedelsbehov i enlighet med beslut. Hen NORDSTRANDH (m): Jag ber all få tacka statsrådet för svaret, och jag skallinskränka mig till etl par kommentarer och en följdfråga. Jagnoterar alt statsrådet av har erfarit att man kommer all avge en redovisning för de inkomna ansökningarna om pengarlill stödåtgärder på skolområdet. Jag har nämligen hört, fru statsråd, allskolöverstyrelsen inte menade sig behöva ha särskilt bråttom med redovisningen,utan sagl all de kunde ta del ganska lugnt med den eftersom del ändå inte kundehända någonting förrän lilläggsproposilionen kom vid höstens och alldet var gott om lid. Nuhar i alla fall slalsrådel erfarii all redovisningen skall komma . Men om ärendel hade skyndats på när regeringens uppdrag Omytteriigare medelstilldelning för särskilda stödåtgärder på skolområdet gavs borde redovisningen -för svårare är den inle alt göra - kunnat föreligga i departementet vid det härlaget. Detta sagt om såsande, för att anknyta tillbenämningen pä stödåtgärderna. Statsrådetsäger att del i enlighet med bud är möjligt att la ställning tillett eventuellt ytterligare medelsbehov försl när redovisningen och bedömningenav ansökningarna har inkommit. Del är fullt korrekt alt det inte går all göranägol . Men jag skulle vilja fräga statsrådet statsrådet ta slällning till ansökningarna och ge någotförhandsmeddelande innan tilläggspropositionen kommer? Den kan länkas kommaförsl eller , och då är del litet väl sent för dekommuner som begärt medel alt planera. Det är angeläget för dem all fä någotförhandsbesked så snart sorn möjligt. Villsiatsiådet sedan bedömningarna har inkommit från ge nägonform av förhandsbesked sä att de kan planera? Jag vill undersiryka alt detta ärytterligt betydelsefullt och att dessa pengar, som jag sagt tidigare, är detbästa som hänt nä länae. Jag vill erinra om att det var utbildningsutskoll som nämndeall om ylleriigare medel skulle anses behövas skulle de komma pä näslalilläggsslal. Som känner lill föreligger denna inle förrän vidriksdagens höslmöie. Vihar också vissa arbetsregler i såväl som regeringen, och jag länkerför min del inte bryta mot dem. Denna fråga kommer att behandlas vidberedningsarbetet inför nästa tilläggsstat. HenNORDSTRANDH (m): beslul var ett bifall till en motion av mig och några andramotionärer. Vi ville inle ansluta oss till andra motionärer som menad3 att dubbellsä mycket pengar som propositionen föreslog skulle anslås direkl. Vi tyckte attdel var klokt all vänta för att se om det verkligen förelåg ett stort behov ochvilken kvalitet det var på ansökningarna. Beslutet innebar alt del slulligabeskedet skulle ges i en lilläggsproposilion, och del slår också implicituttryckt i niotionen. nu förklarar all hon inie vill bryta mot gällande regler om att inlesäga någonling om vad som komnier i en proposilion måste jag säga altstatsrådet verkligen är lojal näslan lill döds. Del har ju hänl mänga gångeratt statsråd har meddelat vad en proposilion kommer att innehålla innan denföreligger. Jag skall inle trötta med alt i denna sena stund räkna upp sådanaexempel. Statsrådet borde kunna ge någonform av förhandsbesked innan lilläggsproposilionen föreligger. Del förlåtersäkert de kollegor som har syndal mot regeln all inte ge någol sådanlbesked. Överläggningen var härmedslutad. § 23 Herr talmannenmeddelade att på föredragningslistan för morgon- Nr 96 dagens sammanträde skullefinansutskottets betänkande nr 25, skatteut- Torsdaeen den skottets betänkande nr 34och socialförsäkringsutskottets betänkande nr 29 mai 1975 19 i nu angiven ordninguppföras främst bland två gånger bordlagda------- §24 Kammaren åtskildes .