prot · FY0995 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975:2103av (), vari hemställts alt som sin mening uttalade nya granskningsorganisalionen borde ges en mera lokal förankring än somantytts i propositionen. Andradskatteadministration och taxering i första instans, m.m. Andradskatteadministration och taxering i första Instans, m. m. 1975:2104av m. fl. (m, s, c, fp), vari hemställts att uttaladeatt vid utformningen av den framlida skatteadministrationen skulle beaktas altgranskningen av så stor del som möjligt av deklarationerna skulle ske lokalloch att granskningen av högst 50 000 deklarationer skulle ske regionalt, delsde vid börian väckta motionerna 1975:97 av m. fl. (s), 1975:99 av hen Fågelsbo(c), 1975:238 av herrar Olssoni (s) och (), 1975:433 av herrarJadestig (s) och i (s), 1975:690 av () och (), 1975:693 av m.fl. (c), (m), 1975:716 av herrÅkeriind (m), 1975:717 av (), 1975:1063 av herrarMundebo (fp) och i (fp) samt 1975:1078 av herrar Olssoni och (). 1. beträffmderiktlinjerna för ändrad skatteadminislration och taxering i första instans a. allriksdagen med bifall lilf motionerna 1975:2044 och 1975:2100 och med anledning av motionen 1975:2102 samt med avslag pä mo tionerna 1975:717, 1975:2101 punkterna c, d och e, 1975:2103 och 1975:2104 godkände de i propositionen förordade riktlinjerna för ändrad skalleadministration och taxering i första instans med de ändringar ut skottet föreslagit beträffande automatiskt anstånd lill med avlämnande av självdeklaration, b. allriksdagen godkände vad i proposiiionen förordats angående be stridandet av kostnaderna under /76 för uppbyggande av den nya laxeringsorganisalionen i första instans, 2. beträffandeöversyn av beslämmelserna om skattetillägg och för seningsavgift alt riksda:?en skulleavslä a. niotionen 1975:99, b. motionen 1975:238, c. motionen 1975:712, d. molionen 1975:1078, i den mån de inle kundeanses besvarade genom vad utskottet anförl, 3. belräffande kompetenskrav fördeklaralionsmedhjälpare alt skulle avslå motionen 1975:433. 4. belräffande skatteavräkningen att skulleavslä motionen 1975:2102 i denna del, 5. beträffande beskattningen av extrainkomster attriksdagen skulle avslä motionen 1975:693, 3. beträffande behörighetskrav för taxeringsnämndsordförande att skulle avslå motionen 1975:97, 4. belräffande tidsfristen för yttrande itaxeringsfrägor all skulle avslä a. motionen 1975:716, b. motionen 1975:1063, c. motionen 1975:2101punkten b, 8. beträffande denenskildes rättssäkerhet alt skulle avslä a. motionen 1975:2099, b. motionen 1975:2101punkten a, 9. beträffandeinbetalning av B-skatt med folkpensionsanvisning att skulle avslå motionen 1975:690. Andradskatteadministralion och taxering i första instans, tn. Reservationerhade avgivits beträffande skallechefens befogenheler 1. avfru () och i Krislianstad (m) som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, beträffandelokal och regional granskning 2. avfru () och i (m) som att utskottet under I a bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975:2044, 1975:2100, 1975:2103 och1975:2104 samt med anledning av molionen 1975:2102 och med avslag på motionerna1975:717 och 1975:2101 punkterna c, d och e godkände de i propositionenförordade riktlinjerna för ändrad skatteadminislration och taxering i förstainstans med de ändringar reservanterna föreslagit beträffande automatisktanstånd till med avlämnande av självdeklaration och beträffanderegional granskning av högst 50 000 deklarationer. Tillbetänkandet hade fogals elt särskilt yttrande belräffande översyn avbestämmelserna om skattetillägg och förseningsavgift av () ochherr i Krislianstad (m). Det har stått klart all den nuvarande organisationen förskatteadniinislration och taxering i försia instans behöver effektiviseras ochmoderniseras. Vi finner också det förslag som har lagts fram av regeringen islort mycket lillfredsslällande. Reformen innebär bl. a. att alla deklarationerskall granskas och föredras av fiänsteman - granskningsassislenter - vidlänsstyrelse eller lokal skattemyndighet och alt den granskningen skall ske medslöd av ett utbyggt ADB-system. F. n. granskas bara omkring 1 mifiondeklarationer av totalt över 6 miljoner av heltidsanställda fiänsteman. Ävenom taxeringsnämndsordfö-randena i del nuvarande systemet har gjort och görutomordentliga in- Andradskatteadministration och taxering i första instans, m. m. satser, finner vi del nyasystemei ägnat all öka likformigheten i bedömningen av deklarationerna ochdärmed ocksä rättssäkerheten. Inte minst finner vi det tillfredsställande attlekmannainflytandel över taxeringarna i första instans bibehålles ochförstärkes. Utskottet stryker här dessutom under att lekmannainflytandel intefår beskäras genom att anlalel nämnder begränsas alltför mycket. Den ökadesatsningen på utbildningen av ledamöter i taxeringsnämnderna finner vi ocksämycket värdefull. Utskottetär helt enigt med departementschefen om alt ell av de väsentliga syftena medreformen är att förbättra förutsättningarna för en effektiv kontroll av dekomplicerade deklarationerna, 40 000 s, k, partiella revisioner föreslås bliutförda vafie år i samband med granskningen av deklarationerna. De omkring 10000 revisioner som f n, utförs avser endast sällan det löpande årets taxering.Vi tror att dessa partiella revisioner konimer att fylla en mycket storfunktion och att det på sikl ocksä kommer all underlälla konlaklen mellanskallskyldiga och laxeringsmyn-digheler. Men en förulsällning för della ärenligt vår uppfallning att dessa revisioner verkligen komnier alt ske ute päfältet, hos de skattskyldiga, och inte vid ell skrivbord hostaxeringsmyndigheten. Ävenom ulskottet är överens i de flesla hithörande frågor, har vi från moderat hållreserverat oss mol utskottet i ett par avseenden. Den ena reservationen avserutskottets uttalande i samband med diskussionen om skallechefens befogenheler,Förslagei i proposiiionen innebär all skallechefen skall leda och slyragranskningsarbeiel och laxeringen. Samråd skall därvid ske niellan skallechefenoch cheferna för de lokala skai-lemyndigheterna. Delta är ocksä våruppfattning. Med anledning av en moiion anför emellerlid utskottet "pä längre sikl bör inrikta sig på all inlemma fögderiorganisalionen i denregionala förvallningen", Departemenlschefen har ullryckl sig merförsikiigi. Han framhåller all vissa fördelar skulle vinnas genom en sädanordning, men han framhåller också all "denna fräga kan emellerlid prövasförsl efler ylleriigare överväganden som lämpligen bör ske i särskildordning". Vi finner del därför förhaslal av ulskoltei att uttrycka sig säpass kategoriskt som man gör i denna fråga, i synnerhet som också andrasynpunkler kan anläggas och bör diskuteras. Vi menar all ytteriigareöverväganden bör anstå i avvaktan pä etl allsidigt beslutsunderlag. all i sitt inlägg närmare belysa denna fråga. Jag yrkar med delta bifalltill reservationen 1, Denandra frågan där vi har en uppfattning som avviker från utskottsmajoriletensgäller deklarationernas fördelning mellan lokalt och regionalt placeradegranskare. Statskontoretföreslog är 1970 alt all granskning skulle ske lokall, dock att verkligt sväradeklarationer skulle kunna remitteras till länsslyrelsen, RS-uiredningen - denarbetsgrupp inom riksskatteverkel och statskontoret som har upprättatrapporten om rationaliseringen av skatteadministrationen - anser för sin delatt de mesl komplicerade deklarationerna. oavsett företagsform, börhänskjutas lill för granskning. Utredningen anser det intenödvändigt att mer i detafi precisera vilka typer av deklarationer som börbehandlas regionalt men framhåller all granskning av deklarationer fränutdelande aktiebolag, förelag som handlar med värdepapper, eller som taxerastill utskiftningsskatt, vissa föreningar och stiftelser bör förläggasregionalt, beräknar antalel deklarationer som bör handläggasregionalt till omkring 50 000, Departemenlschefenförklarar att han inle är beredd att ta slutlig ställning till grunderna förfördelningen av deklaralionsmaterialel, men han anser all antalet deklarationersom lämpligen bör granskas regionalt ligger någonstans mellan 50 000 och 1mifion. Mellan 50 000 och 1 mifion är ju ganska stor spännvidd. Med I mifionmenas väl alla de deklarationer som behandlas av särskild nämnd, men däringår ju också niånga deklarationer för löntagare, jordbrukare och andra. Bl,a, bör, säger departementschefen, alla fåmansbolag och deras delägare samt depersonal-och pensionsstiftelser som hör till dessa granskas regionalt.Utskottet säger att uppenbarligen bör både sådana skattskyldiga som utredningenexemplifierat och sädana som departemenlschefen omnämnt omfattas av denkvalificerade kontrollen. Fränmoderat häll kan vi, liksom , inte dela uppfattningen attsamtliga fämansbolags deklarationer skulle vara sä komplicerade alt del redanfrån böfian måsle slås fasl alt de alla skall granskas regionall. Jag skullevifia fråga utskottets talesman varför detta skulle vara så uppenbart. Däremotvill vi starkt understryka viklen av att fåmansbolagen taxeras tillsammans medsina ägare. Antalet fåmansbolag är ca 100 000. Tillsammans med delägarnasdeklarationer innebär det i dagens läge åtskilliga hundra tusen deklarationer.Och även efter höjningen av lägsia tillåtna aktiekapital skulle det innebäraatt även mänga förhållandevis små företag, där lokalkännedomen kan väga tungt,skulle konima att granskas regionalt. Enligt och elt mycketstort antal remissinstansers uppfattning och även enligt vär uppfattning bördet i stället vara en medveten strävan att sä långt del över huvud tagel ärmöjligt föra ut gransknings- och laxeringsarbelet på lokal nivå. Vidställningstagandet till den nya organisationens utformning väger självfalletkravel på geografisk närhet och lokalkännedom tungt, säger utskollet. Inleminsl de skattskyldigas befogade krav på rådgivning och service fränskattemyndigheternas sida talar därför för att den hell övervägande delen avde skattskyldiga granskas av lokalt placerade fiänsteman, heter det vidare iutskottsbetänkandet. Så långt är vi också helt överens med ulskottet. Vi ärocksä helt överens med utskollet om att ett av huvudsyftena med reformen måstevara att åstadkomma en påtaglig förbättring av kontrollen och taxeringen avrörelseidkare och andra svårkontrollerade skattskyldiga liksom om att dettakräver medverkan av speciellt utbildad välkvalificerad personal. Men vi kaninte inse att en regional placering av granskningspersonalen skulle underlällasåväl arbetsledning som möjligheterna lill branschvis granskning, vilkelutskottet menat. Andradskatteadministration och taxering i första instans, m. m. Andradskatteadministration och taxering i första instans, m. m. Vianser för vår del alt det mäste vara en riktig princip all granskningsorganisationenutformas med beaktande av var skattebetalarna finns. Vi är övertygade om när den största effektiviteten i granskningen om man för ut denkvalificerade skattekompelensen i den lokala förvaltningen. Del mäste, menarvi, vara orationellt all koncentrera resurserna för skattekontroll till ettlitet antal orter, när arbetet i mångt och myckel ändå måsle bedrivas ute påfältet genom bl, a, de här partiella revisionerna. Detväsentliga måste vara att skattechefen får möjligheler att planera och leda denårliga taxeringen. Då tillmötesgår man också kravel pä flexibilitet genom altskattechefen fär rätt att fördela granskningsmaterialet varie är inom ramen förde omkring 50 000 deklarationer som och även vi menar börgranskas regionalt. Vadvi finner särskilt allvarligt är att departementschefen i sitt resonemangulgår från att endast de taxeringsfiänstemän som konimer att finnas regionallblir särskilt väl kvalificerade för skattekontroll. Skulle sä bli fallet blirdet svårt eller nära nog omöjligt att få granskare till de lokalaskaltemyndigheterna med den kompetens som ändå krävs för kontroll av de smårörelserna, jordbruken och en hel del löntagare. Vitror sammanfattningsvis att departementschefens och utskollsmajoritelensinställning kan komma att äventyra möjligheterna alt skapa en slagkraftigskatteadministralion ute på fältet, där kontroll och administration bör skeför alt verksamheten skall bli effektiv. Vi tror att möjligheterna skulle blibetydligt större om förslag till fördelning föfis i detfortsatta utredningsarbetet. Jag vill rned detta, frutalman, yrka bifall till reservationen 2, Slutligen,fru lalman, några ord i anledning av det särskilda yttrande som iKristianstad och jag har avgivit beträffande översynen av bestämmelserna omskattetilläggen. Vi hälsar med stor tillfredsställelse all en ulredning hartillsatts om det skatteadministrativa sanktionssystemet, 1 en motion somväcktes vid årets böfian begärde jag förutom en allmän översyn avbestämmelserna ocksä förslag lill regler som skulle :iöra det möjligt att redanvid innevarande ärs taxering sätta ner skattetillägg när det finns skäldärtill, Ulskottethar behandlat delta yrkande mycket välvilligt och framhåller angelägenheten avall utredningen påskyndar sill arbeie och om möjligt med förtur lar upp fräganom jämkning av skattetillägg. Jag vill starkt understryka det önskvärda idella. Skattetilläggen slår ju inte i något som helst förhällande till självaförseelsen, till om uppsåt föreligger eller inle, utan bara till den skatt somkunde ha undandragits genom den felaktiga eller utelämnade uppgiften, Endasl omdet belopp som kunde ha undandragits är ringa eller annan omständighetföreligger kan skattetillägg efterges. Annars skall det utgå med hälften avden skatt som kunde ha undandragits, 1länsskalterätierna stöter vi ofta pä fall där det av olika skäl ter sigstötande att påföra skattetillägg, men där grunder för eftergift inte fö- Det belopp somkunde ha undandragits är t, ex, inte att betrakta som ringa. Det skall dåenligt anvisningar understiga . Inte heller föreliggerbefrielsegrunderna ålder, sjukdom, bristande erfarenhet eller den oriktigauppgiftens särskilda beskaffenhet. Som exempel kan jag nämna de faktiskt ganskavanliga fall då den skattskyldige skriver av beloppet för preliminär A-skallfrån kontrolluppgiften i stället för den kontanta bruttolönen. Skullebruttolönen vara , och preliminärskalten 10 000, blir skattetilläggetca 4 500, Jag vet all många länsskalteräller i sådana fall med fius och lyktasöker efter befrielsegrunder, som alltför sällan finns, just därför att manbefarar att skattetillägget kan fä en ganska förödande effekt för denskattskyldige och det dessutom ter sig som helt uppenbart alt det inteföreligger något uppsåt. Kunde t, ex, länsskalterätierna som ett provisorium fåmöjlighet att sätta ned skattetilläggen i fall som detta, skulle mycket varavunnet. Allra helst skulle vi se att ett sådant förslag kunde läggas fram såsnart att reglerna kunbe tillämpas av länsskatterätterna redan i fråga om 1975års taxering. Andradskatteadministration och taxering i första instans, m. m. Hen CARLSTEIN (s): Flera betydelsefulla reformer har under senare är genomförts när detgäller taxeringsprocessen och skatteadministrationen. Men taxeringen i försiainstans har i stort sett varit oförändrad . Deklarationernagranskas allfiämt i huvudsak av tillfälliga fritidsgranskare, som ofta fårbedriva sitt arbete under mycket stor tidspress. Av totalt 6,3 mifionerdeklarationer granskas f n, endast omkring 1 miljon, som ocksånämnde, av heltidsanställda fiänsteman, Iproposiiionen 87 framläggs nu förslag om en effektivisering och ocksårationalisering av skatteadministrationen och taxeringen i försia instans.Förslaget grundar sig pä den'utredning som företagits av en arbetsgrupp medrepresentanter för riksskalleverket och statskontoret, Ikorthet innebär förslaget att alla deklarationer skall granskas och föredrasinför taxeringsnämnderna av särskilt utbildade fiänsteman,granskningsassistenter, placerade vid länsstyrelserna eller de lokala skattemyndigheterna,Lekmannainflytandet vid taxeringen förstärks genom att antalet ledamöier itaxeringsnämnderna ökar. Mandattiden förlängs, och beslutsområdet utvidgas tillalt omfatta även ärenden om skattetillägg och förseningsavgifter. För allrationalisera laxeringsarbelet tas ADB-tekniken i anspråk för kontroll av bl,a, deklarationsuppgifterna mot kontrolluppgifterna. Ambitionsnivånvid deklaralionsgranskningen skall vara sådan all arbetet inriktas på attupptäcka fall av väsentligt skalteundandragande och att undvikabagalelländringar. Flertalet löntagardeklaralioner och andra mindresvårkontrollerade deklarationer skall granskas av gransknings-assistenterplacerade hos den lokala skattemyndigheten, medan de mer svårkontrolleradedeklarationerna skall granskas regionalt av kvalificeradegranskningsassistenter hos länsstyrelserna, I syfte all öka och för- Andradskatteadministration och taxering i första instans, tn. bättra kontrollen avnäringsidkarnas deklarationer skall den ärliga granskningen ske branschvis ochkompletteras med ca 40 000 partiella revisioner. Ensärskild taxeringsenhet skall inrättas i länsskatteavdelningarna för att ledaoch verkställa den åriiga taxeringen. Denna nya organisation är avsedd altbyggas upp successivi och vara fullt genomförd vid 1978 ärs taxering, 1 denförsta etappen, som sker innevarande är, rekryteras och utbildas 150granskningsassistenter, och dessa beräknas kunna delta i granskningskontrollenfr, o, m, 1976 ärs taxering. Avsikten äratl under uppbyggnadsskedet bedrivaytteriigare försöksverksamhet saml fortsatt utrednings- och utvecklingsarbete. Utskottetansluter sig i princip till de i propositionen föreslagna ändringarna ochanser det angeläget att man intensifierar och koncentrerar gransknings- ochkontrollinsatserna till rörelseidkare och andra svårkontrolleradeskattskyldiga. Utskottethar hafl att behandla ett stort antal motioner i anslutning till föreliggandeförslag. Behandlingen har resulterat i vissa justeringar av propositionensförslag. Därigenom tillgodoses vissa motionsyrkanden. Bl,a, har frågan om skattetillägg och förseningsavgifter tagits upp i elt flertalmotioner,. Motionärerna har yrkat pä en översyn av bestämmelserna,, som yttrat sig över motionerna, ansluter sig tillmotionärernas uppfattning alt en översyn av nu gällande bestämmelser börkonima till stånd. Finansministern har tillsatt en utredning meduppgift att se över det skatteadministrativa sanktionssyslemel, och ulskottetanser det angeläget alt om möjligl skattetilläggs-problemaliken behandlas medförtur av utredningen. Motionerna bör därmed vara tillgodosedda. Nuhar här strukit under detta. Det tycker jag är rikligt - vi är juockså överens om att en sådan översyn bör komma lill stånd. Men eftersom fruTroedsson återkommer lill det exempel som finns upplaget i hennes särskildayttrande, finns det kanske anledning all se litet närmare på det. Detskulle alltså vara relativt vanligt att deklaranter i stället för bruttolönen upptarinbetald källskatt som inkomst. Jag har inte räknat efter hur niånga .gånger pådeklarationsblanketten som man har anledning att upprepa en sädan felskrivning,men det är på åtskilliga ställen. Och eftersom skattebeloppet i de flesta fallegentligen bara utgör en liten del av bruttoinkomsten - togexemplet ,, varav då , skulle utgöra inbetald skatt - är deträtt anmärkningsvärt att deklaranten inte slogs av tanken, att inkomslen varpåfallande låg. Ofta vet man ju något så när vad man har i vecko- ellermånadsinkomst. Då tyckerjag att man borde kunna uppmärksamma felet, om inteförr sä åtminstone när man uppger vad man har inbetalt i preliminärskatt, somman också skall lämna uppgift om på deklarationsblanketten, och finner att densumman är högre än den summa man har att uppge i taxerad inkomst. Då tycker jagatt man borde kunna upptäcka felet. Jag kan därför inte kommatill nägon annan slutsats än att det är ett uppenbart slarv från vederbörandessida att göra pä detta sätt. Vad vi vill komma fram till är att deklaranternaskall vara betydligt mera uppmärksamma när de upprättardeklarationshandlingen, som ändå skall ligga till grund för den skatt som sedanskall betalas. Menvi är som sagt överens om att vi bör försöka att få bestämmelsernaöversedda, och vi har också hemställt om att detta om möjligt skall göras medförtur. Enannan fråga som framförts motionsvägen gäller rätten till anstånd medinlämnandet av deklarationerna, F, n, gälleratt sådant anstånd knyts tillfrågan, huruvida vederbörande är bokföringsskyldig eller inte. Propositionenförutsätter alt rätten till anstånd med deklarationsavlämnandet skall varaberoende av om räkenskaperna avslutas med vinst- och förlusträkning eller ej.Utskottet har kunnat tillmötesgå motionsyrkandet och föreslår att rätten tillanstånd liksom hillills skall medges alla skattskyldiga med bokföringsmässigredovisning. Anståndmed deklarationsavlämnande även för den som är sambeskattad med den som ärberättigad lill anstånd är en annan fräga som har lagits upp motionsvägen. Ävenhär har utskottet ansett att prakliska skäl talar för en sädan ordning sommolionärerna har föreslagit. Närdet sedan gäller skattechefens befogenheter och frägan angående lokal ellerregional granskning av deklarationerna har utskottet inte blivit enigt. De tvåmoderata ledamöterna i utskottet har i dessa avsnitt fogat reservaiioner tillutskollsbetänkandet, Enliglpropositionen är det skattechefen som skall leda och styragranskningsverksamheten och laxeringen. Del förutsätter givetvis att samrådsker med cheferna för de lokala skattemyndigheterna. Utskottet har funnitanledning att understryka angelägenheten av att man får till sländ en samordningav verksamheten, så att resurserna blir rationellt utnytfiade. Vi tycker dettaär så viktigt att vi vill framhålla alt man här tar vara på de synpunkter somhar framförts i niotionen frän bl, a, , Reservanterna ärförsiktigare och vill att man ytterligare prövar och överväger uppläggningen.Vi tror emellertid inte att förslaget är förhastat, utan vi anser att man skallha en hårdare styrning av granskningsarbetet än vad vi har haft . Detär nog ganska nödvändigt om de hål som ändå finns skall kunna täppas till. Ochdet har ju visat sig att de centralt styrda genomgångar av vissa företagaresdeklarationer som har gjorts har givit ganska avslöjande resultat. Jag behöverbara nämna de razzior som har företagits där man centralt styrt har gått igenomdeklarationerna för minkuppfödare, för läkare eller för - vilket man nu hällerpå med - schaktentreprenörer. Det visar att om man har en väl planerad ochgenomförd aktion ger den resultat. Taxeringarna för dessa grupper har höjts medåtskilliga hundratals mifioner därför att man noggrant och riktigt harplanerat aktioner och gått igenom de skattskyldigas deklarationer. Beträffande den lokala ochregionala granskningen av deklarationerna Andradskatteadministration och taxering i första instans, m. m. 9 protokoll 1975. Ändradskatteadministration och taxering i första instans, m. m. går åsikterna också isär.Här gäller frågan hur man skall hantera de mer komplicerade deklarationerna föratt fä den effektivaste kontrollen. Reservanterna, som ocksä här utgörs av demoderala ledamöterna, vill begränsa antalet sådana regionalt granskadedeklarationer till högst 50 000, Som skäl anför de bl, a, värdet av geografisknärhet. Även lokalkännedom måste enligt reservanterna tillmätas stor betydelse.Därför menar man att granskningen bör ske lokalt. Departementschefenhar här intagit en avvaktande hållning och inte preciserat det antaldeklarationer som bör överlåtas till regional behandling utan anser att fråganom fördelningen fär övervägas av den fortsatta utredningen i nära samarbete medfinansdepartementet. Utskottetanser att för att granskningen av de mer komplicerade deklarationerna skallbli effektiv bör den göras av speciellt utbildad personal och aktionernasamordnas branschvis. Mot den bakgrunden anser utskottet att ett större antaldeklarationer än vad reservanterna har föreslagit bör bli föremål förgranskning pä regional nivå. Med det anförda ber jag att fä yrka bifall lill vad utskottethemställt. () kortgenmäle: En effektivare skaltekoniroll vill vi alla ha - där är vi i grundenöverens.