prot · FZ09107 · 1975-12-31 00:00:00 — Enförulsällning för permanent boende i skärgärden är alt barnen ges möjligheteralt bo i föräldrahemmet Del måste anses vara otillfredsställande att, som f n,är fallet, barn frän så många skärgårdshem måste bo inackorderade på skolortenfrån första skolåret. Det innebär otrygghet för såväl barn som föräldrar. Förföräldrarna är det svårt all inle få ha barnen hemma under de förslå, vikligaskolåren. Viförulsälier att det i utbildningsutskottets yllrande nämnda bidragel kommer attutgå och får en sådan utformning all det kommer all tillgodose hemställan imolionen 1651 p, . Bostadsbyggandeti skärgärden måsle få möjligheterali utvecklas. Därigenom skapas bättreunderlag för olika verksamheter. Här måste den kommunala planeringen beaktadetta. 1 olika riksdagshandlingar har uttalats all glesbebyggelse inte skallhindras. Centermolioner - som bifallil - om alt dessauttalanden skulle vara motiv i byggnadslagen bör ge förutsättningar för enmera aktiv planering för bebyggelse även i vissa skärgårdsområden. 1det belänkande som vi nu debatterar har många cenlerförslag beaktats och en delfrågor ulredes. Därför har inga centerreservationer avgivits. Vi betraktar debeslut som fattas soni inledning till en försöksverksamhet, vilken vi haranledning att noga följa, och återkommer med kompletteringar eller förändringarom vi inte når de mål vi har för skärgårdens ulveckling. Jag har inget annat yrkande än bifall till ulskottets hemställan. () kortgenmäle: sade att det hade varit irevligi all lyssna tillmeningsutbytet mellan mig och angående markspekulation. Sedankom hon fram till en konstig slutledning, nämligen att markspekulationen var ettresultat av den ändring i jordförvärvslagen som skedde 1965. Jag måste faktisktuppmana att lilel närmare förklara sin tankelinje i delta fall.Jordförvärvslagen gällerjord-bruksfastigheter. Enligt vad jag vill minnas utgörjordbruksfastigheterna i skärgården inte fullständiga jordbruksenheter. Det varväl också redan tidigare så atl även icke jordbrukare fick förvärvsiillslånd isådana fall. Därför kan jag inle finna att jusl den lagändringen pä någol sätthar verkat spekulationsbefrämjande, men det skulle som sagt vara intressant allav få höra den närmare moliveringen. Sedanylierligare en sak, eftersom tydligen är krilisk mol moderalasamlingspartiets uppfattning i markpoliliken: Innebär då detta - vilket jaginle Irodde - att man pä cenlerparlihäll inte anser del angelägel altprivatpersoner skall kunna äga frilidstomler i skärgår- För oss är dellanågot av en grundfråga, och jag trodde faktiskt Nr 107 alt man även icenterpartiet hade samma grundinställning. Jag vill därför Onsdaeen den efterlysa hur det är medden saken. FruFREDRIKSON (c) kort genmäle; Stöd till skärgårds- Jag troratl lyssnade noga till vad jag företag, m. m. sade, och i så fall börhan vara på del klara med atl vi i är intresserade av alt fåbehålla etl prival markägande. slällde i sitt första anförande till mig en fråga om hurman skulle lolka vad som sägs i proposilionen beträffande möjlighelerna attutnyttja jordbrukels ralionaliseringsstöd i del här sammanhanget Jagkan då hänvisa till vad ulskotiei har sagl på s. 11 i betänkandet där man försitt vidkommande uttrycker meningen att propositionen inte bör "tolkas så,att hinder skulle föreligga att i nu förevarande fall anlägga samma synsätt påjordbrukels ralionaliseringsstöd som när det gäller exempelvis det år 1971införda investeringsstödet till vissa jordbruk i norra ". Jag haringen annan mening än den som har kommit till uttryck i utskoltels skrivning. Sedankan jag väl, herr talman, utöver det här svaret ändå få konstatera att del harvaril en på sitt sätt säregen proposition. Den har förberetts i rätt mångadepartement, och den har behandlats i inle mindre än alla ulskott. Från denutgångspunkten tycker jag det känns oerhört tillfredsställande all vi kan gätill beslut i sä bred enighet om vad som bör gälla för skärgärdspolilikenframöver. Detta vittnar naturiigtvis först och främst om atl vi alla inser detvärde som skärgårdarna har både för den befolkning som bor där och för alla ossandra, och det vittnar också om viljan att göra någonting för att skärgårdenockså skall kunna ha en årel-runt-boende befolkning och spela sinbetydelsefulla roll för rekreationsintresset Jag tycker atl del känns särskilttillfredsställande att veta att det råder så bred enighet om angelägenheten avalt slå fast kommunernas möjligheter lill den översiktliga planläggningen avmarken ute i skärgårdsområdena. vittnar gotl om det ansvar som de fyrapartier som slår bakom den ståndpunkten känner inför skärgården och dessproblem, inte bara för dagen utan också för morgondagen. Jag tycker att bådeherr Wiclorsson och i på ett utomordentligt sätt härhar klargjort vad det egentligen är fråga om när man diskulerar den s. k.privatiseringen av dessa områden. Det är helt enkelt fråga om all dessa områden,som är så värdefulla ur allmän synpunki, inle skall förbehållasbara elt begränsat anlal människor ulan all de skall kunna vara tillgängligaför folket i gemen. Överiäggningen var härmedslutad. , m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar Krönmark och Wachlmeister i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 34 mom. 2 rösiar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar Krönmark och Wachlmeister i . Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrKrönmark begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 259 Nej - 45 Propositionergavs pä bifall till dels ulskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr34 mom. 3 och 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 290 Nej - 14 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels ulskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar Krönmark och Wachlmeister i , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: , m. m. Densom vill att kammaren bifaller jordbruksulskollels hemställan i betänkandet nr34 mom. 26 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 3 av herrar Krönmark och Wachlmeister i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalel av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då herrKrönmark begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 258 Nej - 46 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Mom.27 b och 28 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherrar Krönmark och Wachlmeister i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr34 mom. 29 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 5 av herrar Krönmark ochWachlmeister i . Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalel av kammarens ledamöter harösiat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 258 Nej - 46 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i Slockholm begäri votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr34 mom. 35 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 6 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalel av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt §2 Kommunindelningen i södra Föredrogs civilutskottets betänkande 1975/76:24 medanledning av motioner om kommunindelningen i södra . Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:1950av herrar () och i (fp), vari hemställts 1. att som sin meninggav regeringen till känna vad ulredningen av kommuntillhörighet förförutvarande kommun anfört i fråga om sockens kommuntillhörighet, 2. att hela kommun, somomfattade hela jordregistersocken och församling, överfördes från Bollnäskommun lill , 3. all ändringen om möjligt borde genomföras den 1januari 1977, och 1975/76:1956av i m. fi. (c), vari hemställts atl uttalade attAlfta förutvarande kommuns område borde överfiytlas från lill Ovanåkerskommun från i enlighel med vad utredningsmannen uttalat 1. alt skulle avslåmolionen 1975/76:1950, yrkandet 2, 2. att med anledning avmolionerna 1975/76:1950, yrkandena 1 och 3, samt 1956 som sin mening gavregeringen till känna vad utskottet anfört. Reservaiion hade avgivits av herrar iGöleborg, , , Jadestig, Häll, i ochAndersson i (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 borthemställa altriksdagen skulle avslå molionerna 1975/76:1950, yrkandena 1 och 3, samt 1956. Civilulskotlel har i betänkandet 24 behandlat två motioner som enligtbetänkandets rubrik rör kommunindelningen i södra . omskrivningrör molionerna sockens kommuntillhörighet. Vill vi vara mera exakta, sågäller motionerna ett förslag alt flytta från till Ovanåkerskommun. Motionerna innehåller förslag att skall uttala sig för enöverflyttning. Herrar och i motion innehåller t. o.m. - i yrkandet 2 - något som måste uppfattas som att själv skulle taett direkt beslut i den frågan. Utskottethar enhälligt tagit avstånd från tanken att skulle ta ett sakbeslul ifrågan. Delta behöver jag inle orda mer om jusl . Närdet gäller att göra uttalanden enligt motionsförslagen har utskottet delat sig.En majoritet sammansatt av borgarna och vpk föreslår alt göra ettvisst uttalande med anledning av motionsyrkanden, medan vi socialdemokrater ien reservation avstyrker dessa yrkanden. Det är alltså de alternaliven vi efterdebatten skall votera om. Vadinnehåller då del föreslagna uttalandet? Det första som sägs är all elt direktutlalande i sakfrågan inte bör göras därför atl frågan prövas - och prövas i en ordning somlagts fasl i lag. Om jag läser rätt måsle alliså forlsällningen uppfällas somett indirekt uttalande i samma ärende. Då blir en första fråga: Vad är densakliga skillnaden mellan ell direkl och ett indirekt uttalande? Innebär ettindirekt uttalande som man ger regeringen till känna ingenting? Är deltillkommet bara för all använda voleringsknappar för en sorlsgallupundersökning? Man vill helt klart påverka bedömningen iett anhängigi ärende - och detta fastän man ärmedveten om att regeringen är skyldig alt följa indelningslagensgrunder. Man upphäver ju inte lagar med uttalanden. Och man väljer den härvägen fast man självfallet inser att på något sätt alltid skullekunna få igenom en vilja, om man bara tacklar ärendet så. Härstår vi dä med ett förslag till ett indirekt uttalande som regeringenkonstitulionelll inte blir bunden av. Varför gör man då della? Jo, det är valåri år. Förra valåret, 1973, slod vi här i kammaren på samma sätt och talade bl. a. omAlfta. Därefter satte vi oss ner i bänkarna och voterade i frågan huruvidaindelningslagen skulle ses över eller inle. Likheten är slående. Om en stundsätter vi oss ner och voterar om huruvida skall ge regeringen tillkänna elt icke förpliktande uttalande eller inte. Vadstår det nu i del här utlalandel? Jo, uiskottsmajoritelen vill att riksdagenskall "starkt betona den allmänna principen alt klara opinioner bland deav en aktualiserad indelningsändring närmast berörda självfallet måste ha enavgörande betydelse för bedömningen". Är detta en översättning tillindirekt språk av ett direkt uttalande att skall gå till ? Detverkar advokatyr i det ordets sämsta mening. Dåskulle i stället uttalandet få tolkas efter sin ordalydelse, och då kan jaginte komma lill annat än att man vill trycka på åsikten att en viss opinion ikommunindelningsfrågor alllid ensam skall fälla utslaget Det står faktiskt"avgörande belydelse". Det innebär atl andra faktorer är helloinlressanta. Är det hell olänkbart atl en sådan opinion skulle kunna ha enmening, som kom i konfiikt med andra och dessulom väsentligare intressen?Självfallet inle. Hur skall man kunna upphöja opinionsprincipen till den endaoch alltid saliggörande regeln, en regel som skall gälla alla? För all undvikamissförstånd ber jag atl få betona alt del väl inte finns någon i denna kammaresom inle lycker atl de lokala opinionerna väger tungt, och myckel lungl, i ensådan här bedömning. Vad jag vänder mig mol är en skrivning som upphöjer demlill den ensaml helt avgörande faktorn. Vadkan vi mera läsa ul av uttalandet? Jo, där finns en beskrivning av hur dennaavgörande opinion skall se ul. Opinionen skall, sägs det, dels vara"klar", dels gälla "de närmast berörda". Jag har utgåttfrån atl begreppei klar innebär att opinionen skall vara slark, atl den skallvara klart konstaterad och atl den skall kunna redovisa också sakligt bärandeargument. På den sistnämnda punkten vet jag inte om jag har tolkal majoritetenräll, men jag hoppas på ett besked därom senare i debatten. När del är fråga omvilkas opinion det gäller kan det självfallet uppstå tvekan. Om jag som ellrent exempel skulle välja , så blir frågan om det är Alflaborna man syftarpå, eller om del är invånarna i och kommuner lillsammans somskall ha della avgörande. Om det är Alflaborna ensamma som avses, så lämnasman ändå i ovisshet när del gäller framtida avgöranden i övrigl. 1 den glidandeskalan av opinioner kan man hitta snart sagt vilka kombinationer som helst mellanden mycket lilla men klart artikulerade gruppen och kommunernas lolalabefolkning. Ja,herr lalman, del här sisla har jag sagl som kommenlar för alt visa på att ocksådet indirekta uttalandel som sådant kan ha sina komplikationer och oklarheter.Del var, får vi förmoda, bl. a. jusl därför som man 1973 föreslog en uiredningom indelningsförutsäliningarna. Den ulredningen skall enligt direktiven lillaockså pä hur lokala opinioners inlressen skall beakias. Bifaller riksdagenulskottsmajoritelens förslag lill uttalande har den faktisktföregripit utredningen just pä den punkt som samma majoritet ansåg vara enväsenllig utredningsuppgift Detjag nu har sagl kan också leda tanken lill en litet mer begränsadopinionsmätning: Var står i den här frågan? Det skulle varaintressant att registrera ett uttryck åt ena eller andra hållet för att få vetaom blod är tjockare än vatten i det här fallet också. Jag har ju tidigareantytt atl aktionerna i den här frågan får sin tyngdpunkt med en rytm sommotsvarar valperioderna. Egentligen är det, som jag ser det, märkligt all enfråga som denna kan bli så parlipoliliski fastlåst. Slutligen,herr lalman, ber jag dock all få återknyta till voteringsfrågan. Vad sakengäller enligt utskottsbetänkandet är inte Alftas kommuntillhörighet - del ärfrågan om skall göra ell s. k. indireki ullalande av generellkaraktär. Det finns därför all anledning all noga begrunda vad som faktisktstår i betänkandet. För min del föreslår jag atl molionerna i dessa delaravslås och yrkar bifall till reservationen vid civilutskottets betänkande nr24. i (c): Den stora kommunindelningsreform som genomförts var naturiigtvis mångagånger nödvändig. Kommunerna var för små för alt klara tjänster och service försina invånare. Indelningen var enligt förslaget till en början frivillig menblev lill slut som vi alla vet tvingande. genomfördes besluten moten folkopinion, och del var inte det bäsla klimatet för en ny kommun all börjaarbeta i. Trots detta kan vi konstatera atl de fiesta sammanläggningar har gåtthyggligt. På en del håll är folkviljan dock ännu slarkl emottvångssammanläggningen. Man har svårt att finna atl fördelarna övervägernackdelarna. Människor upplever avstånden lill kommunförvaltning ochbeslutsfattare som alltför stora. Besluten fattas långl borla, och detuppfattas som om allt sker över medborgarnas huvuden. Detär sådana upplevelser som jag förstår ligger bakom de motioner som vi nubehandlar och som jag personligen ser mycket allvarligt på. skall interiksdagen, som myckel riktigt påpekade, fatta beslut i särskildaärenden när det gäller kommunindelningen. Men vi som tillhörutskottsmajoriteten vill starkt undersiryka den uppfattningen atl de somslulligen skall avgöra bör la hänsyn lill lokala opinioner, alltså lillåsiklerna hos dem som är närmasi berörda. Den centraliserade beslutsprocessenfår inte innebära alt de som fattar besluten är så besjälade av menialilelenall själva vela bäsl all de glömmer borl all lyssna lill dem som berörs avfrågorna. Iror jag själv nalurliglvis all de som skall besluia, bl. a. idetta ärende, är besjälade av grundläggande demokratiska värderingar ochlyssnar och handlar därefter. Del är mänskligt i kommunindelningsfrågor liksomi andra frågor atl man fattar beslut som efteråt inle visar sig vara sålyckliga. Del är mänskligl och naiurligt Men det är lika mänskligt ochnaturligt all man dä försöker rälla lill del hela för all fä någonling bälireoch all man inte dröjer med all fatla HerrLindkvist sade atl civilutskottet och behandlal dessa frågor underett antal år. Det är riktigt - molionerna har ålerkommit Del är då att märkaatt saken varje gång har kommil en bit på väg. Först fick vi beslutet om denuiredning nämnde. fattades beslutet all man skulle seöver just det här området Det uppdraget var begränsat till en del av gamlaAlfta kommun. utvidgades uppdraget till alt omfatta hela området.Den utredningen är nu klar, och den visar all någonting här bör göras. Vadmenas med en lokal opinion? frågar har redan sagt att jagmed den lokala opinionen avser dem som närmast berörs, alltså här Alfta.Naturiigtvis är det svårt att med hundraprocentig säkerhet säga vad somär Alftabornas mening - de har ju inga möjligheler atl yttra sig. Men herrLindkvist känner lika väl som jag till alla de opinionsyttringar som vi ändåfält i brev från invånarna i och genom den - låt vara lilla -undersökning som gjorde där uppe. Dessa opinionsyttringar visaralt man har ungefär samma inställning som när sammanläggningen skedde. Det ärvad jag avser när jag säger att man skall lyssna till de närmaste berörda. Detär också att märka all de kommuner som haft möjligheter att yttra sig haravgivit en meningsyttring som gått åt ett visst håll, något som väl känner till. Det är sådana lokala opinioner som jag anser skall lyssna till. Sedansäger att det är märkligt att denna fråga är så partibunden. Detkanske är så att man har olika uppfattningar i olika partier om vilkel avseendeman skall fästa vid vad de lokalt berörda tycker. Det är tydligen sä, och jagbeklagar del. För oss i majorileten har det varit angeläget att på det sätt somstår oss lill buds ändå lala om var vi står i denna fråga. Jag yrkarbifall till ulskottets hemställan. () kortgenmäle: i säger att man skall ta hänsyn till en starkfolkvilja. Del blir då fråga om alt ta ställning lill huruvida myndigheternahandlägger exempelvis ärendel beträffande Alftas kommun-tillhörighet enligt deriktlinjer som beslutat Det är huvudfrågan i den här debatlen:Handlägger myndigheterna Alftas kommuntillhö-righel enligl de beslut somriksdagen har fatlal? Jag hävdar att handläggningen sker strikt efterriksdagens beslut. har vidare utvecklat vad hon avser med de lokala opinionerna. Vi harfåll veta att hon avser "de närmast berörda". Närvi behandlade dessa frågor 1973 och jag hade äran atl diskutera med civilutskotletsdåvarande ordförande, , lalade han om levande opinioner. Vi hade iriksdagen ett annal ärende som var mycket intressant. Vi diskuteradedå inför fullsalla läktare frågan om sammanläggningen av , ochÅsele kommuner. ken opinion utveckladesinte mot den kommunsammanläggningen! Vilka olyckor skulle inte drabba de härkommunerna! Vilka misstag hade inte begåtts av myndigheterna, som ens vågattänka sig att dessa tre kommuner skulle läggas samman! säger ingen att myndigheterna gjorde fel. har del visat sig vara enlycklig sammanläggning av dessa tre kommuner. Jagmenar därmed, , att man visseriigen skall la all möjlig hänsyn tilllokala opinioner men all det finns lägen då myndigheterna måste fatla beslut avöversiktlig karaktär. Huvudfrågani denna debatt är inte vart skall höra utan om myndigheterna i detta fallhar handlat felaktigt och inte i enlighet med tidigare beslut FruOLSSON i (c) kort genmäle: Jag sade också, , att det har gåll bra de flesta gånger,även om det har funnits opinioner just vid kommunsammanläggningarna. Men på endel ställen finns opinionen mot en sammanläggning kvar. Då lycker jag faktisktatt myndigheterna skall lyssna pä den. kan inte heller vara såsäker pä att alla tycker att del är sä bra i det fall som . Man kan ge Upp ocksä. Härär det inte bara folkopinionen man stöder sig på. Det har också skett enutredning, som inte kan ha tagit sä helt fel när det gäller myndigheternasplanläggning och allt vad man däri kan lägga in. Jag hoppas verkligen alt detinte skall vara så mycket prestige i denna fråga. När det nu har gått några årefter kommunsammanläggningarna och vissa kommuner fortfarande har önskemål omändringar, skall man lyssna på de opinionerna, . HerrLINDKVIST (s) kort genmäle: Jag ställde en huvudfråga till fruOlsson i , nämligen om hon anser att myndigheterna har handlagt dettaärende enligt fattade beslut. Jag går inle in i debatten omhuruvida skall tillhöra eller . Det blir ettställningslagande i slutskedet av den hanlering som är på gång. Vad jag villvela är om med silt sätt att ta upp delta ämne ville rikta direktkritik mol myn-dighelernas handläggning av ärendel om Alftas kommunlillhörighetDet är den stora och avgörande frågan. Den har inte svarat på i sinförsta replik. Molionerna om till vilken kommun förutvarande kommun skall höra iframtiden kan vara grund för åtskilliga principiellt intressanta resonemang.Flera av dem har redan berörts. Man kan fråga sig hur stora de s. k. allmännaintressena skall vara för att kunna bryla en uilalad lokal opinion. Skall manöver huvud laget acceplera all en uttalad lokalopinion skall kunna köras över med slatliga beslut? När man vidare studerar denlänga dragkamp som har försiggått om Alftas kommuntillhörighet, kan man också -liksom vi moderaler har gjorl i olika sammanhang - finna skäl att ifrågasättade tvångssammanslagningar av kommuner som har skett . Iutskollets arbeie har dock inte dessa frågor behövt ställas, eftersom uppgiftensnarare har varit att ta ställning till om och hur skall kunnauttrycka en uppfattning beträffande Alftas framtid. I sammanhanget börunderstrykas alt den debatt och de motioner som vi har arbetat med sedan 1972om nu till varje pris måste få sitt slut, eftersom kommundelens framtidverkligen kan komma i fara, såvida statsmakterna inte inom korl kan ge etlbestämt besked om vart skall hänföras.