prot · FZ0959 · 1975-12-31 00:00:00 — Enär tron atl del skulle finnas något slags idealsystem, som på etl enkelt ochelegant säll skulle förse stat och kommun med stora och växande inkomster menändå vara föga kännbart för de enskilda människorna. Det finns inga sädanasystem. Det finns inga nya och perfekta lösningar sorn väntar på sin upptäckt.Men del finns bättre och sämre alternativ,och vårt nuvarande skattesystemharalldeles för många brister. Därför är en omfattande skattereform nödvändig. Enannan illusion är tron att det går atl sänka det samlade skattetrycket ochsamtidigt ge människor god social trygghet, god utbildning, godakommunikaiioner osv., tron atl man genom sparande, ny näringspolitik etc.skulle få så stora tillgångar alt slalliga och kommunala skatter väsentligtskulle kunna sänkas. Degångna årens erfarenheter, den statliga och kommunala planeringen samtlångtidsutredningen och andra utredningar visar klart alt de beslut vi redanfallat och de förpliktelser vi redan lagil på oss är så omfallande att sådanaskattesänkningar inte är möjliga. Tvärtom är den finansiella situationen förstat och kommun sådan att huvudproblemet är hur vi skall undgå all alltförkraftigt höja skatter och avgifter. Del blir nödvändigt alt spara, hushälla,planera och prioritera för atl klara och bara den som villgöra myckel drastiska nedskärningar av den offenlliga verksamheten kan lovaskattesänkningar. EnIredje illusion är tron atl de höga marginalskatterna, alltså skallen på eninkomstökning, bara berör en mindre grupp människor, de som har höga inkomsler.Så är det inte. Del vet flertalet löntagare, och det börjar man inse även ikanslihuset. Marginalskatteproblemelär besvärande för alla människor med heltidsarbete och även för mängadeltidsarbetande. Den sammanlagda marginaleffekten - alllsä skalle- ochavgiftsökningen samt bidragsminskningen vid en inkomsiförbällring är myckelkraftig: vid en årsinkomst på . går av eninkomstökning lill ökad skatt, lägre bidrag och högre avgifter. Vid högaårsinkomster -. eller mera - är enbart marginalskattesatsen 75-80 96. Enfjärde illusion slutligen är tron att skattefusk och skatteflykt bara gällerell fåtal människor, en del höginkomsttagare och en del kändisar med högaavdrag etc. Men del gäller många, mänga fler. Hur vanligt har del inte blivitalt söka obeskattade inkomster, atl byta tjänster, att fä ersättning i form avtraktamente i stället för lön och all det finns tvä ersättningsnivåer, en medoch en ulan skatt. Del går inle att räkna ut hur stora summor som pä della sättundandras beskattning, men alla är överens om alt de är betydande. Delskulle naturligtvis vara bra om allt detta inte vore illusioner, om det funnesett idealsystem, om marginalskatter och skattefusk bara berörde elt fåtal ochom vi kunde sänka skatten. Men vill vi vara äriiga och vill vi föra enrealistisk debatt, dä måste vi säga atl detta är illusioner, som vi bör rensabort ur debatten. Nutycks del dröja innan vi fär en ordentlig skattereform. Jag skall inte gå in påskatteutredningens arbele - på vad som gjorts och inte gjorts, pä vad som sagtsoch inte sagts, vad som skulle kunna ha gjorts, etc. Det har varit tillräckligtmycket debatt om delta. Jag vill bara beklaga atl en mer omfattandeskaltereform inte kommer att gälla fr. o. m. 1977 och atl regeringen inte meraaktivt arbetat för en sådan reform. De som kommer atl drabbas av dennaförsening är landels företagare och löntagare. Nuär det nödvändigt atl det fortsatta utredningsarbetet i de många utredningarnafår en bestämd inriktning mol en klar och omfaltande skattereform. Del är ocksånödvändigi att utredningsarbetet samordnas så atl det kan bli en genomgripandeoch samlad skaltereform. Del vore bra all fä elt klart besked frånfinansministern, alt han verkligen vill ha en skaltereform, att han vill salsapå all få fram ett förslag lill och inle vill fortsättaprovisoriernas väg också utöver det nya steg som blir nödvändigi . Vihar frän sida angeti några huvudmål för en skattereform. Vi kommeratt utveckla och redovisa dem ytteriigare. Här skall jag bara kort beröra de trehuvudpunkter jag inledningsvis nämnde. 1.Sänkt inkomstskatt och sänkt marginalskatt. Vi menar att det främsta målel fören skattereform mäste vara att få en ordentlig sänkning avmarginalskaltesatserna. Del nuvarande syslemel driver på inflationen, delförsvårar avtalsförhandlingarna, det höjer kostnadsnivån och det påverkarskallemoralen. Det kan inte vara rimligt atl flertalet löntagare skall behövaen lönehöjning om 700, . bara föratt bevara sinstandard. Så ärdet emellertid , med nuvarande mar- 8 protokoll 1975/76:59-60 ginalskatler och nuvarandeprisutveckling. Vi anser målel alt sänka marginalskatterna vara så viktigt allvi är beredda all justera andra former av skatter och avgifter för attgarantera att stat och kommun skall fä erforderliga resurser. Den snabba inflationen under se nare är har ju medfört alt skalletabellerna snabbi förbrukats, alt en alll siörre del av inkomslen gått lill skatt. Skatietrycket har automatiskt skärpts. Därför måste skattesyslemel inflalionsskyddas. Man kan exem pelvis indexreglera grundavdrag och skatteskalor, eventuellt bara ska lorna. Självfallet kan man då och då behöva förändra också ell infla- lionsskyddat skallesystem med hänsyn lill nya förhållanden och vär deringar, men man skulle inle behöva justera för vanliga pris- och lö neökningar. Kundevi inte åtminstone pröva etl sådanl system under säg tre lill och sedanundersöka effekterna? Del är nödvändigt atl skalleutredningen nu får prövaockså frågan om inflationsskydd - annars kommer inget skattesystem alt hållamera än några är. Finansministern borde nu ge skalleutredningen det uppdraget.Kommer ulredningen alt få del? Jag förutsätter atl finansministern senare i dagdå han har ordel kommer atl svara på den frågan. Skall skaiteulredningen fåpröva också om skattesystemet skall vara inflationsskyddat? Etlenklare och mera rättvist skattesystem. Vi vet - inte minst , före sisla deklarationsdagen - att mänga människor upplever del nuvarande syslemel som krångligt och orättvist. Mänga känner inle till skattelagstiftningen, de kan inte följa med i alla förändringar, de finner det besväriigl att deklarera och beräkna sina skat ter och de finner alt många människor kan undgå skatt eller i vart fall väsentligt reducera den - ibland i olagliga former, ibland i lagliga - genom atl ulnyllja olika regler. Därför mäste elt nyll skattesystem vara så ut format atl skattefusk och skatteOykt försvåras. Del är nödvändigi dels därför all det kan medföra lägre skatt för lojala skattebetalare, dels därför atl del kan medföra siörre tilltro till skattesyslemel och lill reformarbetet i samhällel. Därför vill vi fortsätta atl förändra lagstiftningen och bygga ul skatteadminislralionen. Menjag vill samiidigi gärna understryka en sak. Samhällel har rätt all slälla kravpå människorna, t. ex. all de korrekt redovisar sin inkomst och förmögenhet ochatl de betalar skatt enligt gällande lag. Men människorna har också rätt atlslälla krav på samhällel, på all rättssäkerheten skall respekteras, påintegritet, på rimlig konlroll och ingrepp i rimliga former. Del får t. ex.inte vara så att myndigheter skall ha behandlingstid pä månader, ofta år, medanenskilda människor skall svara på sex . Viskall skärpa kontrollen, täppa lill luckor, förslärka skatteadministrationenså atl vi kan få en effektiv, rättvis och likformig lillämpning avskattelagarna. Men vi mäste också ständigt slå vakt om rättssäkerheten. Huvudlinjeni arbetet mot skattefusk och skatteflykt måste vara att fä elt syslem somreducerar möjlighelerna och minskar frestelserna. Skattesystemet mäsle i singrund vara mera enkelt och rättvist än del nuvarande systemet. De gångna åren under 1970-lalel har varil skalteprovi-soriernas år. Dellycks som om den perioden skall fortsätta. Del får den inte göra. (vpk): Stagnationstendenser i ekonomin, ständigt återkommandelågkonjunkturer, arbetslöshet, inflation och prisstegringar är ullryck för denkapitalistiska ekonomin. Det grundläggande problemet är delta system. Delbehövs en politik som angriper kapitalets makt föratt komma till rätta medproblemen. Det är inte för att utforma en sådan politisk linje som deborgerliga partierna krävt rundabordskonferenser. 1stället för alt angripa orsakerna har regeringen sökt lappa över de värstaföljderna. De borgerliga vill gå ännu längre pä denna väg. Delfinns en hel kalalog med stödformer lill privata förelag. Del utgår slöd vidanställning av vissa kategorier på arbetsmarknaden. Det utgår stöd vid risk förpermitteringar. Man kan säga all förelagen får bidrag föralt anställa folk ochbidrag föratt inte avskeda folk. Den "socialkalalog för företagare"som kan upprättas har ell stort sortiment av bidragsformer. När verkningarna avden kapitalistiska anarkin gör sig gällande, skall de som orsakat regionalobalans, arbetslöshet, ulslagning ur arbetslivet, miljöförstöring etc. hasärskilda bidrag för atl lindra verkningarna. Delta är en polilik som i dellänga loppet kommer att förvärra situationen, inle lösa problemen. Del mäslevara rikligare att använda samhällets resurser för att skapa slalligabasindustrier, såsom vpk föreslagit, och alt begränsa i stället för attunderhälla privatkapitalels spekulation. Ensida av inflationen som såväl regeringen som de borgerliga partierna glömmerbort alt lala om är militärutgifterna. De borgeriiga partierna har visal stortintresse för besparingar i statens utgifter. De har krävt en särskildbesparingsuiredning. Med hjälp fick de också en sådan. Men har någonhört alt man frän borgerligt häll antytt atl miljardrullningen lill militäraändamål kan vara ett besparingsobjekl? Tvärtom vill man - särskilt frånmoderaterna - öka dessa utgifter. Då nära en tiondel av s. k.rekordbudget användes för improduktiva militära ändamål måste delta givetvisslarkl påverka ekonomin i negativ riktning. Här finns utrymme för verkligabesparingar och frigörande av resurser för andra och angelägnare uppgifter. Tillde märkliga argumenten hör påståendena om sysselsättningsskäl för att fortsättamiljardrullningen till militära ändamål. Den propagandan drivs särskillintensivt i bygder där den militära verksamheten är koncentrerad. Var femteLinköpingsbo som går till jobbet är sysselsatt med militärt anknutenverksamhet. Fortsatt miljardrullning till Viggenplanet moiiveras ibland medsysselsättningsskäl. Detla är en förvrängning av De enorma resursersom nu är bundna lill militär verksamhet skulle kunna användas för viktigacivila uppgifter. Denmilitära dominansen utgör en oirygghetsfaktor för de anställda men medför ocksåallvarliga regionala problem. Lösningen ligger inte i fortsatt och ökadmiljardrullning lill militära ändamål. Den hittillsvarande utvecklingen måstebrytas. Det finns säkert angelägna civila uppgifter som väntar pä all få la ianspråk de väldiga resurser som användes för militära ändamål. Inflationenoch den ekonomiska utvecklingen framställes ofta i debatlen som om del endaslvar problem för nationalekonomerna. I själva verket är del de vanligamänniskorna som får bära bördorna av infia-lionen. Vem drabbas främsl avprisstegringar på 10-12 '-'d pä de dagliga konsumtionsvarorna? Vem drabbasfrämst av de kraftiga hyreshöjningarna? Vem drabbas främsl av arbetslöshetenoch förslitningen i arbetslivet? Vem drabbas främsl av stigandekommunalskatter och ökad indirekt beskattning? Det är låg- och medelinkomsltagarna. Del är barnfamiljerna. Inflationen och den kapitalistiska krisen angår i hög.stagrad de vanliga människorna. Skattepolitikenär en vikiig del av den ekonomiska politiken. Den ofta Ullalade målsättningenatt genom skattepolitiken åstadkomma en omfördelning har inte uppnåtts. Olikaskaltepoliliska åtgärder har i stället lagt nya bördor pä låginkomsttagarna.Skalleprovisorierna i fråga om den direkta statliga skatten har gått hand ihand med stigande kommunalskatter. En hel del av skattesänkningen till statenhar därigenom tagits tillbaka, lill råga på alll genom en skatieform som ärsärskilt betungande för låg- och medelinkomsttagare. Detär lätt all i dessa deklarationstider förvissa sig om all för de allra flestainkomsttagare kommunalskatten ulgör den tyngsta av de direkta skatterna. Dettagäller för inkomsler upp lill . Deflesta landsling och etl betydande antal kommuner har höjt skatten för är 1976.Uppskattningsvis torde av den lill en krona för tvä årmaximerade skattehöjningen i överenskommelsen mellan staten och kommunförbundenha tagits i anspråk redan första ärel. Om inle kommunalskatterna skall stigaytterligare och om inte den kommunala servicen allvarligt skall försämras,måste slalliga insatser av en helt annan storleksordning komma lill stånd. Frånvänsterpartiet kommunisierna har vi krävt statligt övertagande avpersonalkostnaderna vid barnstugorna, statligt grundbidrag lill pensionärernasbostadstillägg och befrielse för kommuner och landsling frän skyldighet allerlägga allmän arbetsgivaravgift. Dettaär nödvändiga åtgärder för alt bryla den utveckling som präglar kommunernasekonomi och kommunalskatterna. Vi anser del också motiverat med en exlrabolagsskatt i syfte all finansiera ökade statliga insatser lill kommuner ochlandsting. Bolagen kommer lindrigt undan . Genom olika åtgärder, såsomavdragsgilla fondbildningar, minskar Delta försvårar yllerligare kommunernas siluaiion. De kraftiga prisstegringarna pä dagligvaror - nära 12 %förra året - illustrerar tydligt inflationens verkningar för de enskildamänniskorna. Det är heller inte svårt alt finna exempel på hur varorna stiger ipris på butikshyllan. Konservburkar ommärkta både en och två gånger tillhörvanligheten. Alt det nya priset vanligtvis är högre behöver väl inte sägas. Låtmig, herr lalman, ge etl exempel pä detta. Jag har i min hand en burk sill, somursprungligen kostat . Den har sedan ökat i pris lill , och påden tredje prislapp som klistrats pä burken slår nu . Denna vara haralltså ökat . eller den stått i butiken. Delstår på burken att innehållet bör förbrukas före . Man kan frågasig hur den hinner märkas om . Trointe att detta exempel på någol sätt är unikt. Gör gärna en butiksrond ! Ni kan säkerligen finna ännu mera anmärkningsvärda exempel. Idenna prisutveckling framträder mervärdeskattens orättvisor allt tydligare. Påprisstegringarna läggs moms och även prisstegringen blir alltså eltskatteobjekt. Delta understryker vpk-kravet om slopad moms på livsmedel ochhårdare kapitalbeskattning. Den skattepolitiska linje som uttrycks i kravet påslopad moms på maten och hårdare beskattning av kapitalet skulle verkningsfulltbidra till en omfördelning av skattebördan lill förmån för de grupper somanvänder en stor del av inkomsten till livsnödvändig konsumtion. Samtidigtskulle man också åstadkomma prissänkningar på maten med 15 "i. Etlutmärkande drag i skattepolitiken hillills har varit att ekonomiskt svagagrupper får bära tunga bördor medan de med större bärkraft kommer lindrigareundan. Vad återspeglar exempelvis pressdebatten om vissa' "kändisars"skatteavdrag? Den återspeglar de grundläggande orättvisorna i skattesystemet,bl. a. i form av utformningen av avdragsrälten. I det sammanhanget är den enaeller den andra personen av mindre intresse. Viktigare är det faktum altavdragen i nuvarande form ökar med stigande inkomsl. Etl och samma avdrag ikronor räknat betyder större skatteminskning i kronor för den höga inkomstenän för den låga inkomsten. Avdragen kan av vissa grupper utnyttjas på etl sättsom minskar den skatt som normalt skulle erläggas. Vanliga löntagare är klartmissgynnade i detla syslem. Denskaltepoliliska utvecklingen har följl samma mönster som den ekonomiskapolitiken i övrigt. Den har präglats av hänsynstagande till privatkapitaletsoch de borgerliga partiernas krav. Resultatet har blivit därefter. Del går likalitet i fråga om skatterna som i fråga om andra uppgifter alt samarbeta med etlborgerligt parli eller flera borgerliga partier och samiidigi tro atl man kanuppnå resullat för arbetarklassen. Detta borde regeringen ha lärt. Det behövsen annan politik även på della Viddel här laget finns åtminstone tre fyra olika utredningar som berörskattefrågorna. Men det avgörande är inle antalet utredningar utan viljan attåstadkomma en verklig omfördelning av skattebördorna. Skaltepolitiken mäsle inriktas på att la bort resp. sänka skatter somhårt drabbar lägre inkomsler - dit hör matmomsen och kommunalskatterna - ochsamtidigt skärpa beskattningen på de mera bärkraftiga - dil hör bolagen,människor med höga inkomster och med förmögenheter. Skattefusk och skatteflyktmäste effektivt bekämpas. Delta är nödvändigi för alt vi skall kunna åstadkommastörre rättvisa i skattesystemet. Fröken (): I den deball om familjepoliliken som hittilldags mestadels har pågåll iform av partimolioner lill årets och partiledarin-tervjuer i pressenhar en särlösning av införandel av den kortare arbetsdagen försmåbarnsföräldrar intagit en dominerande plats. 1 etl avsnitt av debatten i dagintog f ö. denna lösning en ganska dominerande roll i diskussionen och ianförandena av partiledarna. Jag har inle för avsikt alt kommentera fråganinnan den av regeringen tillsalla ulredningen om de praktiska möjligheterna atlgöra en sådan eventuell reform tillgänglig för alla inom gruppen lämnat sinslutrapport. Alt problematiken är svåröverskådlig vittnar ju också främsl delfaktum om att löntagarorganisationerna - LO och TCO brukar oftast nämnas, menocksä har i detla fall sällat sig till dem - har krävt att en branschvisanalys skall företas innan definitiv slällning tas. Vadsom i mitt tycke är förvånande är all sä litet f n. sägs i den politiskadiskussionen om kravet på en generell arbetstidsförkortning för alla. Del ärändå en fråga som vi jusl nu borde ha anledning alt debattera, eflersom denåterkommer i två avgivna betänkanden - långtidsutredningen ochulredningen om deltidsarbete 1974, utförd av påuppdrag av delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor. Manhar kallat utredningen om deltidsarbetet för en ny låginkomsl-utredning. Eielfinns verkligen berättigade skäl till delta. Alla fakta om de dellidsarbelandessituation som kommer fram visar att våra 650 000 deltidsarbetande är en mycketeftersatt grupp, som näsian hell arbeiar på arbetsgivarnas villkor - villkorsom utnyttjas på elt mycket otillböriigt sätt. Många deltidsarbetande harbrisler i sina anställningsförhållanden. Många går miste om viktiga socialaförmåner. Mängas, ja, rent av de flestas, inkomster är för låga. Låglöneproblemetär med andra ord ett sysselsättningsproblem. De som arbetar deltid är - för atlcitera , LO-represenlant i jäm-slälldheisdelegationen - offer förbrist på sysselsättning och hindrade all ta andra arbeten. Vilka är det dä som omdömetgäller? Jo, 600 000 av de totalt 650 000 Därför är del nödvändigi ur jämlikhetssyn-punkt atl lösa dedellidsarbelandes problem, alt lösa problemen för de kvinnor som skulle viljaha full arbetstid om de kunde få det och om samhälls- och familjeförhållandenavar sådana atl del gick all genomföra. Ianalysen av dellidsutredningen framhåller Jämställdhetsdelegalionen atldeltidsarbetets slora omfattning bland kvinnorna är ell slarkl argument för enförkortning av den dagliga arbetstiden för alla och för en fullt utbyggd, godbarnomsorg. En allmän arbetstidsförkortning ger alla män möjligheler atl arbetamindre och ägna sig mer ät familjen, framför alll åt barnen, medan den gerkvinnorna bällre möjligheter till en jämnare fördelning av arbetet i hemmet ochansvarel för barnen mellan de män och kvinnor som står barnen nära. Slutsatserna av denna myckel väsentliga karlläggning av hur dedeltidsarbetande har del och hur de upplever sin siluaiion leder med andra orddirekl fram till kravet på kortare arbetsdag för alla. Delär också intressant atl notera all långtidsutredningen, liksom f ö.sysselsältningsulredningen i sitt delbetänkande, klart slår fasl alt vi blirhelt beroende av kvinnorna om vi vill klara av vikliga reformer fram till 1980.Liksom kommer kvinnorna atl hell svaraför nytillskotlel på arbetsmarknaden. presenterar fyra olikaalternativ för resursutnyttjandet utifrån deekonomisk-politiska utgångspunkterna full sysselsättning, snabb ekonomisktillväxt. Jämnare inkomstfördelning, rimlig prisstabilitet och balans iutrikesbetalningarna. Detnya greppet i arbelsuppläggningen i denna utredning är all man i vissa av defyra alternativen för resursutnylljandel också har räknalin en arbetstidsförkortning för alla, dvs. en generell minskning av arbetstidenlill 37,5 limmar . ledande politiker har redan framträtt och sagl all alternativen medarbetstidsförkortning kan avvisas. Men jag vill verkligenifrågasätta om vi vid del här skedet skall la någonting sådant för givet.Långtidsutredningens fyra alternativ får väl ändå betraktas som extrema - ochnär Jag kallar dem extrema menar Jag alt de bör tjänstgöra som underlag för endiskussion och, i elt senare stadium, ell beslul om hur vi själva skall formavår framlid, kanske med nödvändiga Jämkningar inom de givna ramarna. Även defyra alternativen kan ju bli föremål för diskussion och vissa förändringar. Vihar här i bundit oss för slandardkompensaiion till folkpensionärerna,ell synnerligen rimligt rällvisekrav. Överenskommelsen mellan regeringen ochKommunförbundet om väsentligt utökad barnomsorg, föremål för proposition lillårets , ger oss också i detla tidiga skede anledning att avvisaalternativ 3 i långtidsutredningens förslag. En drastisk nedskärning avkonsumtionen inom den offentliga sektorn skulle nämligen leda till att vi intekunde fullfölja löftena om en ökning av barnomsorgen. Del är här fråga om ellbrisiproblem som f n. enligl min och mångas bedömning står i förtur när delgäller vårt politiska ansvar och del svenska samhällets möjligheter alt hjälpa demänga familjer där barn och föräldrar helt enkell inte klarar av sin siluaiiondärför all den barnomsorg som samhällel erbjuder inle räcker till Jusl för dem.De är väl fler än vi har haft en uppftillning om. blandmedlemmarna gav skakande exempel på hur verkligt eftersatt detta självklarasamhälleliga omsorgsansvar egentligen är. Minslutsats, herr talman, blir därför atl vi inte utan vidare skall avfärdalångtidsutredningens alternativ 4. 1 detla alternativ förutsätts all denprivata konsumtionen skulle stanna vid 1,5 "o och den offentliga vid 1,996, medan veckoarbetstiden skulle sänkas. Inlressanl nog har man de senasteveckorna sett i en hel del reportage och intervjuer, inte minsl i veckopressen,alt rätt många familjer har förklarat sig acceptera en väsentligt långsammareutvecklingstakt och standardökning för atl i gengäld fä den kortare arbelsdagsom vi hoppas kunna genomföra. Opinionen finns - i varje fall på sina håll.Detla kräver emellertid solidaritet mellan olika samhällsgrupper och inte minstsolidaritet mellan kvinnorna - det pekar deltidsutredningen på. , som Jag föreiräder, kommer att fortsätta att arbeta för enarbetstidsförkortning för alla. Vi kommer att hälla diskussionen levandeutifrån långtidsutredningens alternalivförslag, utifrån dellidsulredningensresultat och med tillgäng lill de siffror som delegationen för arbetslidsfrågorkommer att lägga fram i en slor redovisning . Enligl vår meningär del fulll möjligl att börja ell etappvis genomförande av sextimmarsdagenredan 1979. Herr förste vice talmannenBENGTSON (c): Teoretiski kan som bekani humlan inte flyga. Den är för tung och harför små vingar, och därför har vetenskapen räknal ut att den inte kan flyga.Humlan vel emellertid inte om detta, och därför flyger den ändå, gör slor nyttai våra trädgårdar och är lill glädje med sitt hemlrevliga surrande under varmavår- och sommardagar. Dennalilla lärorika erinran skulle vara nyttig också för politiker när de vill formavårt samhälle efler teoretiska spekulationer - som också har förekommit idagens debatt.