prot · FY0991 · 1975-12-31 00:00:00 — riskerna för ovan jord belägna kärnkraftverk vid krigoch sabotage, "plutoniumbergel" och de fruktansvärda riskerna för atts. k. fredligt plutonium kommer på drift och används för framställning avatombomber i slor skala. Alltdetta borde ha väckt till eftertanke i stället för kärnkraftssatsning, men medsä ringa vishet förefaller ändock dessa ödesproblem hanteras avkärnkraftsvännerna inom och utom regeringen. Härtill kommer alt kärnkraftsproduktion,tvärtemot de optimistiska kalkylerna bara , inte kommer altekonomiskt bli sä överlägsen all annan kraftproduktion. Redan nu liggerproduktionskostnaden för kärnkraftsprodu-cerad elektricitet bara ett tuppfiätefter oljekondensframslälld kraft, och kostnaderna stiger snabbi, främst pägrund av kärnkraftsverkens dåliga tillgänglighet. Detta senare är både här ilandet och utomlands det största bekymret i fråga om kärnkraften, eftersombasproduktionen av energi måste vara fullt tillförlitlig i vad det gäller denkontinuerliga tillgängen. De hittillsvarande erfarenheterna främst frän handen, något drastiskt uttryckt, att kärnkraftsproduktion ständigt drabbasav driftstörningar, därför all aggregatens barnsjukdomar lätt lycks övergå ikroniska tillstånd, varefter äldersskröplighelen infinner sig abnormt snabbt. Cenlern säger alltså av de skäl jag redovisat nej lill den utbyggnad avkärnkraften som föreslås i propositionen 30 och sammanfattar skälen sålunda,att så länge en samfälld forskar- och expertkär inte kunnat garantera att deallvarliga riskerna vid kärnkraftsproduktionen kan bemästras på ett betryggandesätt fär ytterligare invesieringar i kärn-kraftsulbyggnad inle göras. Tillföfid härav framställs förslag om inskränkning i rätten att meddela ochutnyUja tillstånd enligt alomenergilagen. Enligt denna lag medgives driftendast av de fem kärnkraftsaggregat - senast - som redan fåttmedgivande att laddas med bränsle. Beträffande dessa fem aggregat säger centernvidare i konsekvens med den redovisade principinställningen all om inlesäkerhets- och avfallsriskerna bemästras, måste de fem kärnkraftsaggregat somnu är i drifl ersätias med andra energikällor och besparingsåtgärder. Om ochnär ett sådant läge inträder alt kärnkraftsproduktionen, oavsett vilket omfångden genom beslut än kommer att fä, mäste avvecklas - riskerna kansnabbt bli överhängande och ekonomin rent oacceptabel - får det svenskasamhället inle las med överraskning, så som skedde när det gälldeMarvikenprojektei. Därför mäste en beredskapsplan för kärnkraftens gradvisaavveckling göras upp möjligt, vilken plan skall kunna tas i anspråk medomedelbar verkan. Vad vill dä cenlern göra i stiillel för att bygga ut kärnkraften här ilandet i syfte att garantera en betryggande, säker och riskfrienergiförsörining'' Svaret är att vi vill göra kraftfullaste tänkbara satsningpä alternativa energikällor och på åtgärder som leder lill en planmässig ochkonlinueriig hushållning med energi. Genoin vårt avvisande av regeringenskärnkraftsutbyggnad, vilken torde kosta minst 20 miljarder, får vi åtskilligamifiarder disponibla för erforderliga investeringar på al- Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. ternativa energikällor, påenergihushållning och pä effektivisering av den nuvarande energiproduklionsapparaten,I sistnämnda hänseende syftar vi bl, a, till en modernisering ocheffektivisering av befintliga vattenkraftverk och dessutom lillianspråklagande av vissa nedlagda äldre fall-sträckor. Vidare vill vi göra enverklig storsatsning pä mottryckskraft såväl via kommunerna ochfiärrvärmeverken som inom induslrin. En sådan satsning innebär, som vi visar ivår motion 2030, ett tillvaratagande av väldiga mängder energi som hittillsgått lill spillo. Deinvesteringar i hushållning med energi som vi vill göra giiller av naturligaskäl främst bosläder och lokaler samt industrier. Det är värt alt understrykaatt bägge dessa sektorer var för sig slår för drygl av den totalaenergiförbrukningen och att bl, a, energiprogramkomniitlén visat att redanganska enkla besparingsmeloder kan medföra ofantliga tillskott av sparadenergi. Som exempel på vilka mängder energi det i själva verket rör sig om kannämnas att Industrins ulredningsinslitui. som har bakom sig,med utgångspunkt i en beräknad årlig ökning av industriproduktionen om 4 96 -en ganska hög genoin-snitlsökning - via relativt okomplicerade stimulanser tillsparåtgärder kommii fram lill ell energibehov som ligger 17-18 96 underener-giprognosulredningens lägsia allernativ. Detta är en skillnad pä mer än 40TWh, vilket motsvarar åtta till nio kärnkraftsaggregal i full drift, Ikonsekvens med insikten om vilka väldiga sparvinsler i fräga om energi som kangöras inom induslrin föreslår vi sålunda 500 milj. kr. i reservationsanslag tillenergibesparande ätgärder inom näringslivel, vilket skall ställas motregeringens förslag om 80 milj. kr. för samma ändamål. Jagvill i delta sammanhang, herr talman, ta upp en annan fråga av slor vikt. Justför näringslivets del är naturligtvis en jämn och säker tillgång till elenergiav vital betydelse. Av den tabell för elproduktion 1973 resp. 1985 som viredovisar i vär motion 2030, och för vars detafier jag hänvisar lill molionen,framgår att regeringsalternativel, som inkluderar den i propositionen 30föreslagna kärnkraftsatsningen, medför en årlig ökning av elproduktionen om 696, medan alternativ utan kärnkraflsatsning ger årsökning. Jagvill emellertid fästa uppmärksamheten på alt till vår siffra skall läggas delsdel energilillskoll som de av oss medgivna fem kärnkraftaggregaten kan ge, delsvindkrafts-tillskotlet. Enligt bedömningen av finnsmycket goda förutsättningar för att vindkraften kan ge elltillskott av . Dessutomär del, herr talman, enligl vär uppfattning ingalunda någol axiom alt värtland. med världens näst högsta energiförbrukning, till varie pris även underden kommande tioårsperioden mäste öka sin elförbrukning rned om årel ochfördubbla förbrukningen. Vi nor inte all vare sig det svenska välståndet ellerden svenska industrins produktionskraft utsätts för något farligt hot, om viinte lyckas öka elförbrukningen niellan 1975 och 1985 med över 80lerawaiiimmar eller drygt 2,5 gånger ökningenunder 1960-lalel, detta den svenska ekonomiska historiens klang- ochjubelänionde i fräga om rekordbyggande och rekordproduktion. 1sammanhanget vill jag också mot nyssnämnda bakgrund nägol kommentera den balansöver den totala energitillförseln som vi redovisar i vår motion och där viställer våra beräkningar mol regeringens. Regeringen räknar med att med dessenergiprogram som inkluderar kärnkraften skall den årliga energiproduktionenoch -konsumtionen öka , medan värt energiprogram ger en ärligökning om 1 96. Som bakgrund bör erinras om industriministerns uttalande alt enspontan och oslyrd ulveckling borde ge en ärlig ökning om . Även i detta sammanhangvill jag understryka alt vi visserligen redovisar lägre energilillskollän regeringens . som innebär en tväprocentig ökning - jag vill dockunderstryka att de flesta beräkningar har i hög grad endastuppskaltningskaraktär - men att vi inte heller i detta sammanhang har tagitmed del energilillskoll som de fem av oss medgivna kärnkraftsaggregaten ochvindkraften kan ge. Enviktig sektor inom energianvändningsområdei utgör induslrin, och jag vill ägnadess möjligheter enligt dels regeringens, dels våra förslag några ord. Enligtregeringens förslag skulle ökningen i industrins energianvändning få lov attstanna vid 3 96 till 1985, medan värt förslag begränsar ökningen till2,3 96. Del torde vara utomordentligt svårt att göra gällande, alt skillnadenpä 0,7 96 skulle utgöra valtendelaren niellan möjligheter lill fullsysselsättning här i landel och en framtvingad arbetslöshet. F. ö. är det avstörsta vikt att fastslå all någol orsakssammanhang mellan sysselsänning ochenergiförbrukning inle föreligger. Den välkända Fordsludien i bekräftardelta påstående. Jag citerar ur denna studie föfiande rader: "Medandet är sant att en plötslig och oväntad energibrist kan orsaka och har orsakatväsentlig arbetslöshet, så är vår slutsats au en långsiktig minskning avenergiiillväxten signalerad genom klara politiska ätgärder. långsamt stigandepriser och lämpligt kompenserande politik i realiteten kan ökasysselsättningen." Praktiska erfarenheter från vårl eget land gerytterligare bekriiftelse. minskade energiförbrukningen i Sverigemed 6 96. ökade sysselsättningen med över 100 000 nya jobb. 1fräga om stimulansåtgärder för besparingar inom industrier vill jag undersirykaall vill satsa på eu låne- och bidragsprogram på 300 mifi. kr., medanregeringen endast vill ge 40 mifioner för sådant ändamäl. Densektor inom energianvändningsområdei där de största energibesparingarna kangöras, och där det sålunda är mest meningsfullt att sälla in siimulansälgärder,utgörs av byggnader och lokaler. Enligl vår mening är regeringensslimulanssaisningar inom dessa sektorer alldeles för otillräckliga, och vihöjer sålunda regeringens förslag om 340 mifi. med 550 mifioner till 890mifi. Del kan i sammanhanget anmärkas att Energihushåll-tången,m. Energihushållningen,m. bosiadsslyrelsen begär 450mifi, kr. ulöver de sammanlagt 258.7 milj. kr. som avdelats för ändamålet. Viunderstryker både i partimolionen och i reservationerna upprepade gånger viktenav en sä snabb utbyggnad som möjligl av fiärrvärmeanläggningarna. En sådanutbyggnad ger ett mycket eftektivare utnytfiande av bränslet än enskildavärmepannor och innebär väsentligt mindre miljöstörningar. Denna utbyggnadfinansieras genom kommunerna, och det är därför enligt vår mening av den allrastörsta vikt att landets kommuner ges möjligheler att ekonomiskt klara' enomfattande fiärrvärmeulbyggnad. anser att största möjliga insalsermåste göras för att sä långt det är praktiskt möjligt ulnyujakraftvärmetekniken. Vi föreslår därför en kraftvärmeulbyggnad av denomfattningen att den ger mer elkraft än regeringens förslag och ettvärinetillskott på utöver vad regeringens förslag innebär. Detytterligare ellillskollel motsvarar 2 kärnkraftaggregai och värme-tillskottet4-5 kärnkraftaggregat. Den totala ulbyggnaden av kraftvärmen inom landel enligtregeringens förslag motsvarar 3 000-3 500 MW. Som jämförelse bör påpekas altSvenska värmeverksföreningen efter en inventering inom de större tätorterna ilandet kommit fram lill alt en effektutbyggnad om 6 700 MW vore rimlig -alltså det dubbla jämfört med regeringens; uppskattning - en effekt som motsvarar28 TWh elkraft och värme. Tillsist, herr talman, vill jag undersiryka den utomordentliga vikt som centernlägger vid energiforskningen. Del är nämligen dennas insatser som på ettavgörande sätt kan framskapa effektiva energihushållnings-metoder och som - detviktigaste - kan ge mänskligheten den teknik vilken ger oss möjlighet au i fulloch tillräcklig utsträckning för vår energiförsörining tillgodogöra oss deeviga, förnyelsebara energikällorna. I sistnämnda hänseende gäller det främstsolenergin, vindkraften och den geoterrniska energin, vilka alla enligtuttalanden frän seriösa forskare inom loppet av torde kunna ge denenergiproduktion som är nödvändig såväl för människans trygghet soni förvälfärdens befästande och fortsatta ulveckling. Ikonsekvens med denna principinställning vill sålunda geforskningsanslagen en annan inriktning än regeringen. Beloppen utgör 397,5mifi. för cenlern och 343 milj. kr. för regeringen på en treårsperiod. Närdet emellertid gäller delprogrammet energiproduktion vill regeringen satsa 81milj. för treårsperioden, varur, inkluderat forskningsanslaget till ABAtomenergi. 45 96 skall gå till kärnkraften. motsätter sig detta ochvill koncentrera anslagen i fräga om kärnkraftsforskningen till säkerhets- ochavfallsfrågorna. I övrigt anser vi del tillräckligt att bevaka deninternationella utvecklingen av nya reaktorer, urananrikning ochplutomiumålerföring och anslår i här nämnda sammanhang siimmanlagt 41 milj.kr. Resten av de 397.5 miljonerna i forskningsanslag villvi satsa på investeringar i energihushållning, på teknik för uinyttjandet avde förnyelsebara energikällorna och på ätervinningsmetodik. Som jag framhöll inledningsvis är vi i övertygade om attmänskligheten endast har en kort lidsfrist, när det gäller att övergå frånöveruttag av ändliga råvaror och energilillgängar till att leva i takt mednaturens cykliska system. För energianvändningens del betyder deltakonstaterande all såväl uranet som de fossila bränslena endast kan bli enparentes - för uranels del en mycket kort och i fräga om de fossila bränslenaen något längre - som bas för energiproduktionen. Hur långvarig denna parentesblir kan inte sägas, men del är helt klart att när ersätterregeringens kärnkraftssatsning med besparingar sä måste detta kompletteras medett utnytfiande av de fossila bränslena under den lid som det dröjer innan deförnyelsebara energikällorna kan tas i anspråk i full utsträckning. Jag villemellertid mycket starkt understryka att vi i vårt energiförsöfiningsprograminte föreslår användning av slörre volym fossila bränslen än vad regeringengör. Lålmig avsluta della inlägg med uttalandel, alt jag är förvissad om all kolet -som kan räcka i många och dessulom är lokaliserat på mänga fier hälli världen än ofian - i fortsättningen bör utnytfias i en helt annan omfattningän . Moderna tekniska metoder ger redan väsentligt mindre mifiöföroreningarfrän kolet än från oljan, och kolet torde ocksä på längre sikl slälla sigbilligare. Det borde inle vara omöjligt att utreda möjligheterna all av de elvaaggregaten i det kärnkraftsprogram som beslutade driva de sexännu "icke nedsmittade" aggregaten med kol. Dessa aggregat föreslårcentern reservationsvis skall omdisponeras för annat ändamål änkärnkraftsproduktion. Jag ber all få yrka bifall till reservalionerna 2, 5, 7, 9, 10, 13, 14,15,. 17, 18, 20, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 35, 37, 39, 42, 44, 46, 47, 49, 52,53, 54, 55, 59, 61, 62, 63 och 64. Jagberöm överseende, herr talman, om delta verkar som en uppläsning avpoängtipsresultatel - det är faktiskt 64 reservationer i del här ärendet. Energihushållningen,m. Idetta anförande inslämde herrar Fågelsbo och Rämgärd, , herrarBöfiesson i , , och i , frökenPehrsson, och i samt herrar iHållsta, i och (samtliga c). som jusl nämnde, inte mindre ;in 63 reservationeravlämnats under niiringsuiskoliets behandling av energipropositionen kan geinlryck av att regeringen här står inför etl av de bakslag som den noterat i enrad frågor, både stora och små, under vårriksdagen. Så är det emellertid inte.En klar majoritet inom utskottet har godkänt huvuddragen i regeringsförslaget,och denna majoritet - det är en säker gissning - kommer all kunna noleras ocksåvid den nattliga volering som torde följa efter dagens debatt. Reservationernahar främst anmälts från och vpk. Vi hörde den långa uppräkningsom gjorde över de reservationer Eneigihushåll-ningen, in. därcenterpartiet finns med. Dessa båda partier har en annan grundsyn än de övrigapartierna. särmeningar vill man däremot som utomstående betecknasom ganska marginella, men partiel får sjiilvt svara för omdömet på denpunkten. Närmast på talarlistan står en representant för folkpariiel inäringsutskotlet. För min del har jag att kommentera hur viutskollsmedlemmar från moderata samlingspartiet ställt oss i de olikafrågorna. Vi har, och vår parlimotion före oss, menat all del faktaunderlagsom kommii fram genom en rad ambiliösa uiredningar är pålitligt, alt regeringeni de flesta fall dragit rikliga sluiivtlser och all de åtgärder i form avorganisatorisk uppläggning och medelsiilldelning, som regeringen föreslår, islort sell är väl avviigda. Till skillnad från och vpk har vi, moderatasamlingspartiets representanter i näringsuiskoltel, inte ansett oss ha skäl allreservera oss på särskill niånga punkter. Räknar jag rätt finner man oss pätolv reservationer. Beträffande hälften, nämligen 5, 15, 39, 52, 61 och 62,iir vi i sällskap med och . För den andra hälften - 8, 12,23, 30, 32 och 50 -- står vi ensamma. Vad gäller de sex förslå reservationerna kan del bli frågaom lottning. Lål mig ullala tillfredsställelse över att det inte rör sig omsärskill viiseniliga ting som kan komma att avgöras genom detlörfaringssiiltei. Vad jag sagt innebär inte att jag anser den samladeoppositionens motförslag oviktiga. Reservationen 5, om jag nu skall ta dem i ordning, larsikte pä vad som egentligen bör vara utgångspunkt för alla resonemang kringenergiförsöriningen, nämligen konsumtionssidan. Vi är medvetna om all Slålverk80 blir myckel energikrävande, därför vill vi undersiryka - vi, del iircenlern. och inoderata samlingspartiet - hur väsent[igt det iir i delta stora projekl inriktar sig på god hushållning med energin. Ettsådant uttalande, menar vi, skulle kunna vara av betydelse ocksä i andra sammanhang,där man planerar nya anläggningar. Au socialdemokralerna inom utskollet intevelat ansluta sig lill det önskemålet ser jag som elt utslag av den märkligainställning man möter inom regeringspartiei: kriiiska synpunkter på Slålverk80 lär över huvud laget inle föras fram. Näsla gemensamma reservation rör också konsumtionssidan.Vi anser att planeringsorganet för energisparandet skall vara fastareorganiserat ;in vad regeringen har tänkt sig. De betydelsefulla funktioner somorganet kommer att få motiverar enligl vår uppfallning en sådan status. Reservaiionen 39 iir ett exempel på vad jag sade , attdet jusl inte är nägra siirskilt spektakulära meningsmotsättningar som liggerbakom de reservationer där , och moderata samlingspartiethar gäll samman, flär iir del nyttan av draghästar i skogsbruket somunderstryks. Det är, om jag får använda uttrycket på nyll, en marginell fråga.Men den är vardagsnära och diirför inte alls utan betydelse. Med hjiilp avdraghästar kan nian lä fram virke från en del arealer där mekaniserade metoderkommer till korta. Beredskapsaspekterna bör man inte heller glömma. Au detfinns hiistar och körkunnigt folk är värdefullt i avspiirrningstider. På tal omskog kan jag kanske göra en ulvikelse. är vi inte med pä eltuppslag som har följts upp av cenlern och i reservationen 7. med skallepengar skulle premiera vad som kallas fritidshuggning avbrännved. Tanken pä alt släppa in diverse friiidshuggare på skogsiigarnasmarker ter sig äventyrlig för oss, och den administration som skulle krävas föralt kontrollera utfört arbeie och betala ut skulle, menar vi, bliorimligt stor i förhållande lill nyttan av fritidshuggning. Rätta sättet attuppmuntra till användning av brännved är enligt vår uppfattning all låtaskogsägarna för eget bruk la ut brännved skattefritt. Vi beklagar all enfolkparfirepresenlanl är har hindrat en sådan lösning. Sä tillbaka till degemensamma reservalionerna. Reservationen52 gäller energi ur biosyslem. Här uttalade den moderata partimolionen undran införproposilionens myckel negativa syn, och i en enskild moiion av harytterligare framförts skäl för ati inie sätta forskning på detta område istrykklass. Vi är från vårl håll glada all och haranslutit sig till önskemålet all anslå 2 milj. kr. Reservationerna61 och 62 rör båda organisationsfrågor. Vi anser att Kärnsäkforsk-en sådan därhemsk förkortning-i vafie fall t. v. inle bör överföras lillkärnkraftinspeklionen, och vi anser all det skall finnas parlamentariker med idelegalionen för energiforskning. All socialdemokralerna motsäller sig detta ärganska uppseendeväckande. Sågår jag över till de sex reservationer som moderalerna är ensamma om. Reservationen8 är avgiven för alt skapa garantier mot au energiavgiften - vi acceplerar ensådan i och för sig - blir ett fiskall instrument som används för all tillförastatskassan ylleriigare intäkter. Energiavgifter bör enligl vår mening antingentas i anspråk för positiva åigärder inom energiförsöriningen eller beaktas närhöjden av andra statliga intäkter bedöms. Reservaiionen12sikiar till alt tillförsäkra informaiion om effekterna av bidraglill energibesparande åtgärder inom näringslivel. Akiiviielen är ny och del rörsig om slora pengar. Au få en uppfattning om hur den fakiiski verkar måstedärför vara viktigt. Reservaiionen23 rör bergrumsförläggning av kärnkraftverk. Vi lycker alt utredningsmalerialeiär otillräckligt på den punklen. a. militära myndigheter har haftsynpunkter som borde tas till vara. Reservationerna30 och 32 gäller anslagsfrågor. AU staten ikläder sig garanti i samband medutvinning av olja, naturgas och kol är vi införstådda med, men vi vill allriksdagen i varie särskill fall skall få lilllalle all la ställning till detSlalliga engagemanget. Enlanke som vi däremot blankt avvisar - det sker i reservaiionen 32 - är allstaten ställer lånemedel lill förfogande för Stalsförciags projekl all byggaell oljeraffinaderi i Brofiorden. Vi har alll skäl all fråga oss om vi inle häri landet är på väg all la oss olja över huvudet genom en sådan anliiggning ochandra liknande som projekteras. När del gäller au svara på den frågan måslenian ocksä bedöma den framlida utbyggnaden eller krympningen av de anläggningarsom redan finns. Pä den punkten har Energihushållningen,m. Energihushållningen, m. m. inga övertygande beskedlämnats. Reservationen50 slutligen föfier upp moderata samlingspartiets motion på den punkt där manföreslär att forskning kring framtida reaktorlyper skulle få en påplussning avanslagsmedel med 3 milj, kr. Del skulle möjliggöra en bältre framförhållning iforskningssammanhang, där lidsperspektiven är långa och där vi i vårt land harlillgång lill forskare inställda på nya problemlösningar. Meddella, herr lalman, trorjag all jag redovisat de punkter där moderatasamlingspartiets representanter i näringsutskotlet har reserverat sig, antingentillsammans med center- och folkpartirepresentanlerna eller ensamma. Den siffrajag angav - 12 av 63 avgivna reservationer - är ett besked om vad jaginledningsvis konstaterade, nämligen att vi i moderata samlingspartiet i stortsell finner regeringens bedömningar av denna vikliga fräga rikliga. Att vi påetl antal punkler förekommer som reservanter rubbar inte det omdömet. Jagber alltså, herr talman, alt fä yrka bifall till samtliga reservationer därmilt namn förekomnier. Hen (): Som vi hört innehåller näringsulskollels belänkande väldigt mängasärmeningar. Del är inle mindre än 63 reservationer. Till dessa kommer de 11som avgivits i civilulskoltet och skalleutskottet. Del är klarl att de mångareservalionerna rör både stora och mindre betydelsefulla ting. I en delreservationer redovisas viktiga pariiskiljande huvudprinciper, och andra larupp energipolitiska detaljfrågor. Sammantagna ger reservalionernaförhoppningsvis en helhetsbild av vad de fem riksdagspartierna slår för ienergipolitiken. HerrRegnéll gav oss i alldeles betyget all våra reservationer varmer marginella. Får jag fråga: Är det marginellt all säga nej till beslut omnya kärnkraftverk, att kräva en hårdare hushållningslinje än vad regeringengjort'' Är del inle i stället så alt moderala samlingspartiets reservationerframstår som avsevärt mindre betydelsefulla än '' Moderatasamlingspartiets reservaiioner är mer förfiänta av beteckningen marginella. Ensak borde det i alla fall råda enighet om över partigränserna, nämligen all detnumera går åt mycken mänsklig energi för att bilda sig en genomiänkl syn påenergifrågorna. Del är elt mycket omfattande, mängskiftande, teknisktsvårgenomträngligt och med starkt motstridiga värderingar försett material somligger till grund för dessa belänkanden. Den som försökt följa den energipoliliska debaiten kanliiii konstatera skillnaderna. På 1960-lalet var debatterna fä ochförhållandevis lättöverskådliga. Striden gällde bl. a. vilken kärnkraftsteknologiSverige skulle gå in för. Valet gällde lungvallen- kontra lätlval-lenreakiorer.Kampen slutade i Marvikenfiaskoi. del kraftverk som en riksdagsman nied humormotionerade om och föreslog att del skulle bli ell naiionalmonumeni. därför alldel var stort, del var full och del var dvrl. Men främst gällde ändåstriden att få hejd på den to-lalförsiörelse av de unikasvenska älvlandskapen som var på väg att ske.