prot · FZ09125 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna regering, som ofta vill göra sig till tolk för planhushållningenoch dess finess, har ju inför en orimlig arbetssituation, somockså måste inskränka möjligheterna till debatt. Därför är del faktiskt en heldel frågor som herr industriministern tagit upp som jag nu inle länker gä inpå. Men jag vill i alla fall påpeka all den omständigheten allinduslriminisiern i debaiien inle gav någol riktigt svar och inlefäste uppmärksamheten på problemens verkliga innebörd, såsom del i revisionsberättelsenmycket klart framstår atl de har tett sig under förra årei, är ulomordenlliglallvarlig. Del är all vilseleda . Del äratt förneka rimliga krav påinsyn. Eftersom industriministern ofta lalar för insyn - och del är för all delbra tala för del - skulle del vara bra om han också levde så och inle, så fortdet blir lilel politiskt känsligt, avstod från all meddela vad som bör meddelas. Detär också mot den bakgrunden som jag är djupl oroad, om socialdemokraternaskulle ha möjligheter au genomföra viiisyftande planer på ell alll längredrivet socialisliski näringsliv, i vad gäller både sysselsäiining ochuiveckling - del är den mera ekonomiska sidan av saken - och när del gäller hursjälva maklen inom den maktkoncentrationen skulle komma all utövas eller inleutövas. Hert i Glömminge(c); Industriministern ställde en fråga som lydligen riktades till samlligadebattörer, nämligen om vi ville ha ett utvecklingsföretag eller inle. Jag villdå hänvisa till vad jag sade i mitt anförande, att vi bör ha ellutvecklingsföretag men atl det kan vara knutet lill Statsföretag. Vadsedan gäller den redovisning som industriministern gjorde, sä har vi ledamöteri näringsulskottet hört den lidigare lill punkl och pricka. Men i denredovisningen som lämnades där fanns det mera självkritik. Man sade ideligen:Vi har räknai fel och gjort felbedömningar, men vi skall försöka att rätta lilldem. Nugav väl industriministern i sill anförande ullryck ål ungefär samma inslällningsom vi har allesammans, atl det gäller all hjälpas ål och se lill all del blirbättre förhållanden än vi haft hittilldags. Det lyder på alt den debatt som härförts om dessa frågor ändå har varit lill nytta. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. Del är lydligen ett önskemål att vi inte förlänger denna deball alltförmyckel, och därför skall jag nu inle Ja upp någon diskussion om huruvida viskall ha någon slallig företagsamhet eller inte. Del fär vi senare lillfällealt lala om - 80, Göleborgsvarven osv. Och om siu löfte all han i valrörelsen skall ul och agitera emol slalligföretagsam hel, sä hoppas jag all han också besöker Göleborg och Norrbollen ochdär lalar lill de induslrisysselsalla, som lill 70 'o arbelar i slalligaverksamheter. Delär alltid en avvägningsfråga hur myckel man skall satsa och hur långl man skallgå. Här är vi nu inne på ulvecklingsarbetd och på SvenskaLhvecklingsakliebolaget, där jag lidigare har förklaral min ideella ståndpunkt.Jag hälsar med lillfredsställelse del ullalande som här har gjorts, all visjälvfallet skall bedriva etl utvecklingsarbete och atl det också skall görasgemensamma ansträngningar för atl komma lill rälla med de svårigheter som viulan ivekan har upplevt . När jag lalade om de slora kostnaderna,så gjorde jag jämförelser med de totala belopp som vi lägger ul varie år förutveckling och forskning. Och bortsett från AB Samefa, sade jag, kan jag intefinna all det ligger någol sensationellt i de kosinader pä 182 milj. kr. vihaft under åtla år för ulvecklingsarbetd och för driften vid vissa förelag. Delsom har väckt uppmärksamhet är personalens skrivelse. Jag har ännu inle hunnitläsa den, men jag har redovisat för den uppvaktning som gjorts och minaullalanden vid del tillfället, ullalanden som jag självfallet slår för ochkommer att stå för. Och när jag var i och besökte , sähade" jag också ett samtal med företrädare för , SALF och Metallsavdelning vid förelaget. Man väntade då representanter förmolsvarande organisaiioner i och sade alt man hade dt ulomordenlliglgon samarbele med dem. Jag vill också nämna all den arbetsgrupp som har tilluppgift atl uireda hur man skall klara problemen för dem som varslals om altinte SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. få behälla sinsysselsättning hade sammaniräde så sent som i går. Del är en bekräftelse på attdenna arbelsgrupp är i arbele för an söka lösa en del av de problem sompersonalen onekligen ställs inför och som vi nalurliglvis måste känna ettansvar för all lösa. Jaglycker att del är en fin ambition som kommer lill ullryck när man här säger altslalen så långl del är möjligt skall vara föregångare på del här områdei. Menom vi inte har möjlighel att bedriva en produktion som vi kan finna avsaluför, kan vi inle bara fortsätta verksamheten. Det begär man inle av andraförelag. Man kan begära all företaget undersöker möjligheten att lägga in annanverksamhei, men det är också etl problem. Detåtagande som Telub har gjort är atl sysselsälia 150 personer -del är alldelesrikligl. Vi kan inte begära atl det skall gälla mer än . som man trän in och lagil över förelagd har mannalurliglvis för avsikt att fortsälta verksamheten. Man tror ju också pä denprodukt som är den huvudsakliga i Samefas verksamhet. Vadvi här har all notera och självfallet också kan beklaga är all Samefa hösien1974 bestämde sig för en investering. Frän förelagsledningens sida föreslogs enomfattande investering som styrelsen godtog, även om den i efterhand har sagtatl den gjorde det med tvekan. Jag redovisade della , och SvenskaUlvecklingsakiiebolagel också. Induslridepartemenlel var aldrig inkopplat pådeiia. Dennainvestering innefattade nya lokaler, ulrusining och nyanställning av ell80-lal människor för vilka man inte hade någon produktion som man kunde salsapå. var utomordentligt beklagligt. Del är ungefär dessa 80 personer somman nu måste varsla om uppsägning. Vadvi kan göra är atl se till alt alla ansträngningar som kan göras görs för alllösa också deras problem. Jag har redan lidigare sagt all jag är beredd allnärmare granska den skrivelse -jag förmodar atl också jag kan få ta del av den -som personalen har lämnat och all med rekonstruklionsgruppen diskutera hur manhar förfarit. Menjag vill gärna rälla lill åtminstone etl missförstånd, som jag uppfattat del.Personalen frän Samefa har varit uppe i departementet och sagt alt man är medvetenom alt förhandlingar pågår med Telub men atl man önskar alt Samefa skallövertas av Slalsförelag. Vid den lidpunkten hade vi haft överiäggningar medStatsföretag och fält alldeles klart för oss all Slalsförelag inle var berettatl la över Samefa. Då är del rimligl atl man fiyltar över akiiviieierna tillTelub. Den uppgift jag har, åtminstone från , är att personalen ställersig positiv till delta arrangemang. Hert iStockholm (c): Jag noterar naturligtvis med lillfredsslällelse all slalsrådel sägerall alla ansträngningar skall göras för atl skydda just de 80 som på felaktigagrunder anslälldes av Samefa och som nu är varslade omuppsägning. Delär klart att man skulle önska lilel mera preciserade garantier ochförsäkringar. Mot bakgrund av alt statsrådet inle har läst den sist inkomnaskrivelsen från personalen skall jag inle pä den punklen pressa på. Men en sakframslår efter den här debatten som ganska klar, och det är att de uttalandensom industriministern gjorde till personalen vid uppvaktningen enligtderas uppfattning inle har fullföljts. Dä är det bara alt önska attindustriministern fullföljer dem mera energiskt framöver. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. HertBURENSTAM (): Del verkade som om industriministern trodde all jag inle skulle vågaåka lill eller Göleborg och förkunna mina idéer. Vi har ju för tillfälletinte möjlighel alt fördjupa oss i den här debatten, men jag kan lovaindustriministern all jag är beredd all åka lill båda ställena. Jag har varitdär, och jag skulle inte ha något emol all under valrörelsen ha en debatt medindustriministern på bägge ställena. Del går bra atl lacka ja lill del. Överläggningenvar härmed slulad. Propositionergavs på bifall lill l;o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 avherr Böriesson i Glömminge m. fl. samt 3:o).reservalionen nr 2 av herrarRegnéll och , och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Dä i Glömminge begärde voleringuppiogs för beslämmande av koniraproposilionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha fiertaleismening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren lill koniraproposiiion i huvudvoteringen angåendenäringsutskoitels hemsiällan i beiänkandei nr 52 mom. 1 aniar reservalionen nr1 av i Glömminge m. fl. röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering aniagil reservalionennr 2 av herrar Regnéll och . Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalei av kammarens ledamöler haröslat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvolering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat: SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. Ienlighet härmed blev följande voleringsproposilion uppläsi och godkänd: Densom vill au karnmaren bifaller näringsuiskoiteis hemsiällan i betänkandet nr52 mom. 1 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr I av i Glömminge m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omrösining gav följande resuliai: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemsiällan, dels reservalionen nr 3 avherr Regnéll m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Glömminge begärl voleringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller näringsuiskoiteis hemsiällan i belänkandd nr 52riiorn. 3 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 3 av m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflerlald av kammarens ledamöter ha rösial för ja-proposilionen. Då herrBöriesson i Glömminge begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Näringsuiskoiteisbetänkande 1975/76:55 med anledning av propositionen 1975/76:100 i vad avservissa anslag inom industridepartementets verksamheisotnrådc jämie moiioner. Karnmarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Regeringenhade i propositionen 1975/76:100 bilaga 15 (industride-partemeniet) underpunkterna C 1-4 (s. 98-116) föreslagil all för budgelärel 1976/77 1. till geologiskaundersökning: Geologisk kariering saml informalion och dokumenialion anvisaell reservalionsanslag av , 2. lill geologiskaundersökning: Uppdragsverksamhd anvisa ell förslagsanslag av I , 3. lill geologiskaundersökning: Prospeklering m. rn. anvisa dl reservalionsanslag av 17 828 000kr., 4. lill geologiskaundersökning: Ulrusining anvisa ell reservalionsanslag av . 1della sammanhang hade behandlais moiionerna 1975/76:247 av iÖstersund m. fl. (s), 1975/76:640 av hen Gillslrörn ni. (s), 1975/76:1748av i m.fi. (s), 1975/76:1802 av herrar Måbrink (vpk)och i (vpk), vari såviii gällde yrkandel 2 hemslällls allriksdagen hos regeringen skulle anhålla atl geologiska undersökninggavs i uppdrag alt genomföra en grundlig undersökning av malmförekomslcrna inomberörda områden i kornmun i syfte all utröna möjligheterna förenindustriell malrnbryining, saml 1975/76:1809av hen i Gäddvik m.fl. (rn). 1. all med bifall lill regeringens förslagskulle a) lill geologiskaundersökning: Geologisk kariering saml informalion och dokumenialion förbudgelärel 1976/77 anvisa dl rescr-vaiion.sanslag av , b) lill geologiskaundersökning: Uppdragsverksamhet för /77 anvisa ellförslagsanslag av , c) lill geologiskaundersökning: Prospeklering m. m. för budgelärel 1976/77 anvisa enreservalionsanslag av . d) lillSveriges geologiska undersökning: Ulrusining för budgelärel 1976/77 anvisa dt reservalionsanslag av . 2. all skulle avslåmoiionen 1975/76:247 om geologiska undersökningar i . 3. all skulle avslå a) moiionen 1975/76:640 omgruvdrift i norra . b) moiionen 1975/76:1802 omrnalrnbryining i . 4. alt skulle avslåmotionen 1975/76:1748 om inventering av industriella , m. 5. att skulle avslåmotionen 1975/76:1809 om intensifierad mineralprospektering i norra . HertGILLSTRÖM (s): Motion 640 om undersökning av möjligheterna lill gruvdrift i norraHälsingland saml i delar av Väslernorrlands och har tillkommit avtvä olika skäl. Det viktigaste är naturiiglvis all man i just del här områdethar en undersysselsällning, som är synnerligen besvärande. Därför försöker manhitta nya möjligheter till arbele för befolkningen i form av gruvdrift. finns också ell annal skäl, och del är all vi har ett behov av altverkligen undersöka hur myckel malmförekomster vi egentligen har i det härlandet. Vi får alllsä inle se på den här frågan i för kort perspektiv. Förejul ställde jag av samma skäl en fråga till industriministern gällandestatligt iniiialiv för eventuell gruvdrift i Basläsområdd. kontakter medgruvexperler har gjort att motionen upptar ett avsevärt större område förprospeklering, eftersom dessa experter menar all malm-förekomsten finns i ellbretl bälte frän havet rakt in över landei, vilkel styrks av de fyndigheterBoliden gjort i bl. a. och delar av . Ulskoltethar utförligt skildrat industriministerns svar på min fråga, där han bl. a.uttalade atl en mera allmän inventering av mineraltillgångarna i landet äraktuell och alt dä dessa fyndigheter kan bli uppmärksammade. Utskottet påpekarall har ansvard för all gruvegendomen tas tillvara på bästa säll och där sä är lämpligl utökas. Del är ju statens geologiskaundersökning, SGU, som svarar för prospekleringen, och del är nämnden som skallbedöma var i landet de slalliga resurserna för prospeklering efter metaller börsättas in. Det är nalurligl all del då kommer atl bli en begränsad prospeklering,eflersom vi lydligen anslår alllför litet pengar för all göra en genomgåendeprospeklering av hela landei. Jaghar alllså full förslåelse för utskottets mening atl det i. v. bör vara så allSGU koncentrerar sina ansträngningar lill mer löftesrika fyn-digheler än de somkan finnas i del här bältet, men å andra sidan har jag litet svårt att förståhur man med besliiindhei skall kunna säga vad som är löftesrikl eller inie närman inte har gjort en loialprospektering av landet. Enmineralpolilisk uiredning är tillsatt för all utforma förslag lill hursamhälleis behov av mineralresurser skall tillgodoses på sikl. Omvi ser pä del nuvarande läget inom mineralförsöriningen kan vi konstatera alldel för etl par år sedan fanns sammanlagi 173 gruvor och mineralbroii i Sverigesom sysselsatte omkring 82 000 personer. Exportintäkterna från järn och stålsvarade för 8 96 av den lolala exporten eller, uttryckt i kronor, 4,2miljarder. Delfinns mänga som menar all vi inom gränser har slörre möjligheter atlpåträffa ekonomiskt brylvärda förekomster av åtråvärda mineralkoncentrationer -t. ex. krom och nickel - om bara tillräckligt myckel saisas på geologiskinventering och prospeklering samt ny teknologi. F.n. finns ca 360 geologer i landet varav endast omkring 60 siycken ärsysselsatta med prospeklering och av dessa endasl en handfull med inventeringav industriella . Våra möjligheter all undersöka naturtillgångarna iberggrunden är därmed begränsade. importerar vi eu stort antal mineralsom med stor sannolikhet finns inom landels gränser i ekonomiskakonceniraiioner. Malm- och niineralleining har hii-iniills inriktats på ellrelaiivi fåial . mer helhcisbdonai syn-säll pä utvinning av mineraloch metaller börjar nu göra sig gällande och kan troligen ge som resultat allnya fyndigheler påvisas där gruvbrytning inle är påtänkt, t. ex. i norraHälsingland. Likaså råder en beiydande brist pä moderna geologiska kartbladinom slora delar av landei - dessa kartblad ligger lill grund för denekonomiska värderingen av berggrunden. En inventering av landets råvaror iberggrunden och en väl utbyggd och planerad geologisk verksamhei leder lillökad kunskap om naturtillgångarna i berg och jord och bidrar lill envälbalanserad samhällsekonomi. Geologseklioneninom har fört fram de här synpunkterna i samband meddt seminarium som man anordnade för ell par månader sedan i . har geologernas synpunkier krafligl undersirukiis av enexpert på del här områdei, nämligen avgående LKAB-chefen. Enligt en intervju iDagens Nyheter menar atl del fordras en ordentlig upprustningav del geologiska arbelel i landet i sökandel efter nya fyndigheler. Han ärsynnerligen kritisk på den här punklen; arbelar vi här i landei delvismed kartor från 1880-talel, säger han, vilkel visar all geologin är en hopplöstomodern organisation. Han håller med om atl det blir dyrt all kartlägga vårberggrund och jord och samla in alla grundfakla, men han menar också all delbetalar sig i längden. Även om del jusi nu inie anses lönsamt all närmare undersökafyndighderna i norra så har jag ändå förhoppningen all den delensåväl som andra delar av landei snarasl blir föremål för mera långsikligaundersökningar med hänsyn lill både behovet av sysselsättningsskapande ålgärderoch landels behov av malm . På förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren alt uppskjuta den forisalla överläggningen vid denna punkt,föredragningen av övriga punkier i detta betänkande samt behandlingen av påföredragningslistan återstående ärenden till . § 14 Anmäldes ochbordlades 1975/76:210 om ändring ikonkurslagen (1921:225) m. m. §15 Meddelande om fråga Meddelades atl följandefråga framställts 1975/76:364av (vpk) lill herr justitieministern om fotografering avdemonstrationståg: Enligt pressuppgifter fotograferade polisendemonstrationen Arbetarpolitik och socialism i . Defotograferande polismännen uppgav atl syftet var atl ha bilder om det skulleuppstå oroligheier i samband med demonstrationen. Det är inle klarlagt vilkenavdelning inom polisen som stod för fotograferingen. Iefterhand har represenlanler för polisledningen i Slockholm förnekat altfotografering förekom. Därmed upprepas mönstret från tidigare historier därdet gälll åsiktsregistrering, telefonavlyssning, underrättelseverksamhet påarbetsplatser osv. Polismyndigheterna förnekar sin verksamhet lillsbevisningen blivil överväldigande, därefter följer lystnad. Motbakgrund av den inträffade händelsen vill jag fråga herr justitieministern: Anserjustitieministern del förenligt med mötesfriheten och förbudet motåsiktsregistrering all polisen, på del sätt som skedde i ,fotograferar demonstrationståg? §16 Kammaren åtskildes .