prot · FZ0933 · 1975-12-31 00:00:00 — Däremot planerar man inte,om man låter sina beslut bestämmas av oplanerade faktorer, som man själv intekontrollerar. Planering i ordets egentliga mening betyder medvetenhet ochstyrning. Styrningen åstadkoms genom politiska beslut. Men svensksamhällsplanering är ingen sådan styrningsplanering. Den är vad man kallar enanpassningsplanering. Del betyder atl man från fall till fall bestämmerlösningar på grundval av styrkeförhållanden mellan faktorer, som manegentligen inte kan styra. Ökar t. ex. det privata näringslivet sitt tryck motett område, ökar i praktiken också chansen att planbesluten går i näringslivetsfavör. Det finns ingen konsekvent politisk viljeinriktning. Viljan liggerutanför de offentliga organens yttersta kontroll. Besluten blir därmed i storutsträckning etl verkställande av andras vilja. Vadär då följden av detta? Jo, bl. a. svårigheter atl förutse framtiden.Planeringen blir inte en medveien kedja av handlingar, som hänger samman ochsom avser att utmynna i ett bestämt socialt mål. Planeringsarbetet förvandlasi stället lill en tämligen slumpartad summa av oförutsebara detaljbeslui.Medvetande ersätts av opportunism. Långsiktighei ersätts av kortsiktighet.Överskådlighel ersätts av oöverskådlighet. Planeringsprocessen hamnar iupplösning. Uiskottsmajoritelenhar uppenbarligen inte velat förslå dessa rätt enkla fakta och grundsatser.Utskotismajoriteten visar också med närmast barnslig oskuld upp sinfullständiga avsaknad av mål och principer. Del mest avslöjande och aningslösaavsnittet i betänkandet låter så här: "Med hänsyn lillskiftande tyngd hos olika anspråk när de riktar sig mot områden med skildaförutsättningar är etl planeringsprogram vare sig möjligt ellerlämpligt." Jagber de närvarande kammarledamöterna begrunda innebörden av delta genialayttrande. Man säger alltså atl förutsättningarna är så olika från fall tillfall all vi när det gäller utvecklingens långsiktiga resultat varken kan vetanågot, bör veta något eller vill vela något. Allting flyter och får lov allflyta. Detmest geniala i majoritetens filosofi är kanske själva argumentets konstruktion:Eflersom de ingående planeringsfaklorerna växlar i tyngd från fall lill fall,behövs inga program och principer. Jag har svårt all förslå hur man kan kommalill en sådan slutsats. Det är ju just när förhållandena växlar som man behöverprogram och tillämpningsprinciper. Del är jusl då man behöver elt system avstandarder och normer förati kunna påverka helhetsutvecklingen och uppfylla demå! man eventuellt uppställer för sig. Om förulsältningarna var desamma iolika fall -Ja, då skulle vi naturligtvis inte behöva program och standarder.Ul-skollsmajoritetens logik är helt upp och ned i förhållande lill plane- Nästanlika geniall är följande yttrande från majoriteten: "Atl frågan kan ses urflera synpunkter belyses bl. a. av att medan man i motionen 16" - vpk-motionen -"anser alt riktlinjerna förpliktar lill föga eller intet, man imotionen 7" - moderalmotionen - "kan finna riktlinjernas fullföljdoacceptabel med hänsyn till deras restriktiva effeki för markägarna." Vadbetyder nu detta filosofiska djupsinne? Jo det betyder: Eftersom moderater ochkommunister lycker olika, så är det bäsl all inte lycka något alls. Eftersomvissa grupper har motsatta värderingar, så är del riktigaste att inte ha någravärderingar alls. Kan man länka sig en elegantare cirkelbevisning lill förmånför den totala politiska opportunismen? Slutligenen refiexion utifrån majoritetens politiska principlöshet. Frågan kan ses frånflera synpunkter, säger man. Därför behöver vi inget program. Moderaternatycker olika mol kommunisterna och det bevisar alt vi inget program behöver.Faktorerna är så växlande från fall lill fall i planeringen. Vadär del som saknas i denna filosofi? Del saknas en medveten politisk värdering.Det saknas en medveten uppfattning om vem planeringen skall tjäna och tillvilka samhälleliga mål den skall leda fram. Det saknas insikt om all denfysiska planeringen som all annan samhällsplanering är en maktpolitisk process,en process i vilken olika klassers och ekonomiska maktgruppers intressen brytsmot varandra. Vadutskottsmajoriteten gör är att avpolilisera hela planeringsresone-mangel. Justdel förhållandet atl moderater och kommunister har motsatta värderingar bordeha lett majoriteten lill insikten all man varken kan eller bör avpolitisera.Tvärtom - planering är en fråga om politisk makt och politiska värderingar.Moderaterna är här i för att påverka planeringen i enlighet medjordägarnas och storindustrins intressen. Kommunisterna är här för atl hävda,alt svensk arbetarrörelse behöver en planeringsfilosofi och ettplaneringsprogram, som kan tillgodose folkflertalets intressen. Om manbedriver samhällsplanering måsle man ha en politisk målsättning i bollen. Harman del inte - då överlämnar man vid varie särskilt planeringsbeslut åt den idet speciella fallet starkaste maktfaktorn att göra sig gällande. Och del är iregel i elt samhälle av den nuvarande lypen den ekonomiskt starkaste. Om stateninte har elt program med standarder och värderingar, då överlämnar den åt deekonomiskt starka atl besegra de ekonomiskt svaga. Vadjag inte förstår är hur ulskoltels socialdemokrater med gott samvete kan skrivaihop sig med om atl svensk samhällsplanering inte behövergrundvärderingar och program. Det hade varit bättre om arbetarpartierna härframträtt med en gemensam grundsyn - en grundsyn som utgått från atl Sverigesmarkresurser inte är exploatörernas och spekulanternas och de s. k.marknadskrafternas leksak. Del politiska tänkandet inom arbetarrörelsen skulleha tjänat på att ni socialdemokrater Programskedel1 den fysiska riksplanelingen, m. m. Programskedet1 den fysiska riksplanerlngen, m. m. varit med i diskussionenom delta program i stället för att koppla ihop er med kammarens mestprinciplösa borgerliga parti. Men får ni väl stå för ert val. Jagyrkar bifall till reservationen I b av vid belänkandel nr 1. HenPERSSON i (s): I civilutskottels betänkande nr 1 redovisas den fortsalla uivecklingenav programskedet i den fysiska riksplaneringen. Allmänt setl bör del förSveriges befolkning kännas tryggt all vi får en fortlöpande planering som tarlill vara våra mark- och vallenresurser. Majoriteten i utskottet är i stortenig om vikten av detla, och del är minoriteten - beslående av kommunister ochmoderater - som av skilda anledningar begär avslag på propositionen. Utöverdetta avslagsyrkande finns ytlerligare två moderatreservaiioner och tvåsärskilda yttranden. Riktlinjernai propositionen är grundläggande för en ekologisk grundsyn och en ökadverksamhei beträffande miljöutvecklingen i stort. De kommunala programmen ochlänsstyrelsernas yttranden redovisar i detta skede en del konfliktområden somberör skilda intresseinriktningar, och de flesta är samstämmiga på den punktenatl den fysiska riksplanen behövs som ett översiktligt instrument för atltillvarata framför allt de många människornas intressen. Socialdemokraterna iutskottet står helt eniga bakom regeringens proposition. har allfastställa riktlinjerna, och regeringen uppmärksammar särskilda geografiskaområden med speciellt komplicerade förhållanden. Ipropositionen tar man upp vissa områden som uppvisar speciella problem, i. ex.Hogdalsnäsel, Skåneområdet, Bråvikenområdei, och sist men ickeminst Vänerområdei. Jag skall något närmare belysa propositionen ur värmländsksynpunkt. Länsstyrelseni har i skrivelse till regeringen sammanställt en radintressanta objekt som är belägna inom länet. Av de ca 90 områden inom Värmlandslän som av olika anledningar angivits som riksintressen har 23 bedömts kunnabli föremål för eller andra regionala organs ulredning ellerdirekta skyddsåtgärder. Regeringen föreslår kompletterande riktlinjer för vissaområden och elt fortsatt översiktligt planeringsomräde i skilda former.Vänern, , med flera områden nämns. Vi som bor och verkarrunt vet vilken betydelse har för människorna i området, och viär i hög grad betjänta av en ökad uppmärksamhet i det fortsatta fysiskaplaneringsskedet. Skärgårdenmed dess speciella fauna och dess öar har varit hotad av kalhuggning ochannat. Men beslut om vissa ändringar i naturvårdslagen har tillsvidare avvärjt en del aviserade miljöhot. Med tillfredsställelse harjag tagitdel av propositionen 1975/76:56 om ändring i byggnadslagen när det gällerskogsindustrin, som vi skall behandla häri kammaren. Den ipropositionen föreslagna ändringen syftar framför alll lill attredan nu förbättra samhällets möjligheter atl kontrollera och pröva åtgärderinom skogsindustrin vilka kan innebära ökad förbrukning av svenskträfiberråvara. Den föreslagna ändringen av 136 a >j byggnadslagen innebär alt tillkomsten och lokaliseringen av industriell eller liknandeverksamhet skall kunna prövas med ulgångspunkl i hushållningen medträfiberråvara. Fritidsbebyggelsenslokalisering måste dock behandlas mer ingående. Jag har svårt alt förståmoderaternas ståndpunkt här. I motionen 7 av m. fl. sägs atl ettland med så enorma markområden ulan miljökonflikter kan tillgodose enefterfrågan på spridd fritidsbebyggelse. Den sorlens allmänna fraser är lillintet förpliktande och äger ingen som helst realitet. Delta gäller kanske isynnerhet . Trycket på fritidsbebyggelsen är enormt var vi änbor i vårl långa land. och del behövs verkligen en vettig planering avfritidsbebyggelsen. Det särskilda yttrandet nr 2 av herrar Wennerfors ochDanell vid betänkandet nr I andas romantiska drömmar och mindre realism. Jaghälsar med stor tillfredsställelse även det aviserade lagförslaget omingripande mot svartbyggen. Iregeringens beslut för understryks behovet av en samordnadplanering för och dess kustområden. I detta planeringsområde ingårVärmlands, och med sekretariatet förlagt lillplanenheien i . Samordningsbehovetär stort även beträffande . Dals-landsområdel organiseras genomden s. k. DANO-kommitlén, där kommunerna ställt upp på elt mycket engageratsätt och där vi värmlänningar är representerade via kommun. Vidplaneringen av Vänerområdei, har man också sagt, bör industri-frågorna ägnassärskild uppmärksamhet. Utskottet understryker regeringens bedömning ochframhåller au mer preciserade utgångspunkter för industrins behandling behövspå central och regional nivå. Ur Väner-synpunkt är dessa frågor av vital ochavgörande betydelse för den fortsatta utvecklingen av sådanindustrilokalisering som beaktar miljövårdens och fiskets intressen i dessaområden. Vi ser med största tillfredsställelse fram emot de konkreta förslagoch lösningar som sammanställs på departementsnivå, där jordbruks-,arbetsmarknads-, kommunikalions-och bostadsdepartementen är inkopplade.Industriverkels samordnande roll och studier bör rimligen ge elt värdefullttillskott till det komplicerade utredningsarbetet och för de fortsatta ställningstagandenainom regionen. I propositionen framhålls också atl en utgångspunkt bör vara atlområden vid som ännu inte nämnvärt påverkals av förorenade utsläppskall kunna skyddas från sådan påverkan och atl utsläppen i vatten och luftfrån industrierna inte bör öka. Utsläppen hamnar ofta hos grannarna i öst.vilket bör observeras och åtgärdas i ökad utsträckning. IVärmland har vi en fråga som upprört många människor, nämligen skjutfältet iÖrnäs i kommun. Milostaben har föreslagit en utvidgning. Civilutskoltet hade tillfälle att närmare stifta bekantskap, med Programskedeti den Jysiska riksplanerlngen, m. m. Programskedeti den Jysiska riksplanerlngen, Örnäs vid sittVärmlandsbesök. Efter delta besök har elt annat alternativ kommit med i bilden,och vi hoppas nu slippa denna utvidgning av skjulfällel i Örnäs. Utskottethar uppmärksammat försvarels markbehov. Vi har sagl att berörda myndigheter påtotalförsvarets område bör översiktligt presentera långsikliga anspråk på etttidigt stadium. Översiktliga alternativa lösningar bör utmönstras ochmarkanvändningsfrågorna behandlas och bedömas med hänsyn lill den fysiskariksplaneringen. Detta är oerhört viktigt så att vi slipper liknandekonfiikier. Enulredning, ledd av landshövding , är tillsatt av länsstyrelsen.Utredningen arbetar med ell annat alternativ, som kanske kan accepteras av deflesta. Vi kan notera att även de militära myndigheterna har ändrat ståndpunktpå senare tid. Helt naturligt vållar ett skjutfält och dess vidgning alltidkonflikt men mindre om ett fåtal människor berörs. Klarälvsdalenhar många vetenskapliga, kulturella och rekreativa värden. etl riksintresse med den ännu oulbyggda och opåverkade forsslräckan mellanHöljes och med sin storslagna natur. Bevarandefrågor och frågor omeventuella framtida kraftverksbyggen berör fyra kraftstationer: ,Värsjö, Klarabro och Sirängfdrsen. Jag vill inte föregripa den debatt som visenare kommer att få i denna kammare om en utbyggnad eller ej, men klan är atlsåväl som naturvårdsenheten vid i haravstyrkt de nämnda utbyggnaderna. skrivning om djuphamnsläget vid och Kålvik strax söder omIdreljordens utlopp finns inte mycket att till-lägga utöver vad utskotietsordförande. , har sagl här i kammaren. Vi är helt eniga omskrivningen, och efter vår resa i kunde vi konstatera atl denverksamhet som pågår med byggande av oljeplattformar inte är miljösiörande iordets rätta bemärkelse. Vi håller fast vid all tillverkningen bör koncentrerastill ett område, och viktigi är att inte bara etl förelag ges monopolställning.Utskottet menar att man närmare bör klarlägga förutsättningarna förtillverkning av oljeplatl-formar från mot Kålvik. Miljöingreppen börkunna begränsas och miljön återställas när tillverkningen upphör. Det är idagsläget mycket svårt att sia om möjligheterna till nya beställningar och ävenom de framlida tekniska förutsättningarna. Regeringen ges viss fullmakt i planeringssammanhangnär det gäller den fortsatta utvecklingen. Departementschefenframhåller atl inte heller jordbruket kan bedrivas vissa reslriklioner ochatt fritids-, naturvårds- och kulturminnes-intressen bör tillgodoses.Restriktioner måsle komma lill stånd för att en motiveradmarkanvändning och miljöutveckling skall främjas. 1 är konfiikienmellan tätortsutbyggnad och jordbruk inte alltför utpräglad, men helt naturligtmöter vi konflikter om än i begränsad omfattning. Låt mig bara nämna ett parkommuner, som berörs i högre grad än andra på grund av sitt geografiska läge itypiska jordbruksområden Vihar och kommuner med borgerlig majoritet samt ochKristinehamns kommuner med socialdemokratisk majoritet. Dessa kommuner harvissa konfiiktzoner. Vid en objektiv bedömning av dessa fyra nämnda kommunerkan Jag, ärade kammarledamöter, inte se någon siörre skillnad i ambitionsnivåmellan de två borgerliga. och , och de två socialdemokraliska,och , när del gäller all bygga på jordbruksmark. Detkan ibland synas vara avgörande vem som äger marken och åt vilket håll kommunensträvar att öka lätorisstrukturen. Här kan det finnas många iniressefaktorersom påverkar styrningen av byggandet. 1 de fiesta fall är kommunalmännenrealistiska och strävar efter en så bra lösning som möjligt, men man skall intetro atl kommunen, om den styrs av centerpartister och andra borgerliga, alllidtar hänsyn lill den högprodukliva åkermarken vid lätortsutbyggnad. Någon harsagt alt även centerpartister är realister, och detla vill jag helt instämma i.Bostadsministern återkommer mera utförligt med synpunkter pä dessakonflikl-områden. Förstagången den fysiska riksplaneringen nämndes hördes stort råskäll från många håll- det talades om socialisering av vårl lands mark- och vattenresurser. 1 dagkan man fråga vad käbblet ledde lill. krav om en pariameniariskgrupp äger föga aktualitet i dagens läge. Vi är rätt överens i den svenskariksdagen om nödvändigheten av att förvalta vårt pund. De flesta länsstyrelserskriver i sina remissyttranden att kommunerna genomgående visat positiv andaoch vilja all genomföra riksplanens intentioner. I många fall, kanske deflesta, har kommunerna gått längre och begärt utvidgning av befintligaintresseområden. Detta visar all vi har ansvarskännande politiker ochtjänstemän, som tillsammans vill genomföra riksplanens intentioner för atllämna över ett väl förvaltal till framtida generationer. Jag yrkar bifall lill civilutskottels hemställan på samtliga punkter ibetänkandet nr I. Eflersom vi debatterar civilutskottels belänkandenr 2 övergår jag nu lill all säga något om detta. Ibetänkandet nr 2 angående planering och samordning av samhällets insatser förrekreation och turism har utskottet behandlat dels proposition nr 46, dels etlantal motioner. Propositionen präglas av en hög ambitionsnivå, och den ökadefritiden ställs i fokus. Samhällets ansvar för närrekreation är stort, och vimåste redan nu möta de kommersiella intressenas dominans. Om samhället integör detta, kommer stora grupper av människor alt helt ställas utanför möjligheternaatl välja önskad fri-lidsaktivitel. I siort setl är vi eniga inom uiskotietefter en ingående diskussion. har en reservaiion som är typisktindividuell och ur ulskolismajoritetens synpunkt helt oacceptabel. Vidare finnsdet två yttranden, elt av vardera och vpk. Fritidenökar i vårt land, och en förkortning av arbetstiden sker i olika former: delsgenom kortare arbetsvecka och kortare arbetsdag, dels genom Programskedeti den fysiska riksplanerlngen, in. Programskedet1 den Jysiska riksplaneringen, m. m. sänkt pensionsålder, delsoch inte minst genom den förlängda semestern. bestod arbetsveckan av ca60 timmar, och semester eller annan ledighet förekom då ytterst sporadiskt. År1938 kom den första semesterlagen, som stadgade två veckors semester, och nupågår en allmän utveckling mol fem veckors semester. Varför reser inte vårtfolk på se-mesier i ? visar all inte mindre än enfjärdedel av landets befolkning inte alls reser på semester. Det är kanskefrämst ekonomin som lägger hinder i vägen, men det brister också i fråga ominformationen. Vi vet atl hela 18 96 av landets befolkning åker utomlands,vilket också medför ett betydande valuiaunderskoll. De24 rekreationsområden som regeringen fastnat för fyller de krav som kanförväntas genom tillgång till bostäder och övriga aktiviteter. 25 i propositionen all folkrörelserna utfört betydelsefulla insatserför alt bana vägen och öka människonias möjligheter till en meningsfylldfritid. Kortare arbetstid och förlängd semester är krav som drivits fram avkämpar - kvinnor och män - inom arbetarrörelsen. Tack vare de insatser somgjorts avtals- och lagstiftningsvägen kan vi skörda frukterna av deraskamp. Påidrott och rekreation satsar staten och kommunerna närmare 1,2 miljarder.Utskollel delar lill fullo departementschefens uppfattning om turismensbetydelse och har understrukit atl i arbetet med den fysiska riksplaneringen ärrekreationslivets markanspråk en av de allra viktigaste faktorerna. I deltasammanhang bör nämnas de ändringar i naturvårdslagen som vi tog vid föregåendeårs sista arbetsplenum och som innebär atl allmänhetens möjligheter att nyttjaframför allt strandområden har ökat och all sirandskydd råder vid allastränder som har betydelse för allmänhetens friluftsliv. Privata förbudsskyllarskall inte längre få finnas. är det kommunerna, i allmänhet derasbyggnadsnämnder, som skall se till alt dessa bestämmelser efterlevs. Här bör deförtroendevalda i byggnadsnämnderna på ell bättre sätt följa lagensintentioner. Jagskall inte närmare gå in på propositionen ulan endast kommentera ett parmotioner. Jagskall försl beröra motionen 2043 av i , där jag själv står sommedmotionär, samt motionen 2073 av . Motionerna berör framför alllfritidsfisket inom de angivna primära rekreationsområdena. Vidare las bl. a.upp den alltmer tilltagande försurningen av sjösystemen i vårt land. Inte minsti har vi drabbats oerhört hårt och har i vissa sjösystem fållextremt låga pH-värden. Försurningen härrör sig inte bara från industrin ulanhär synes också det s. k. jordbrukskemiska komplexet spela en avgörande roll.Motionärerna är väl medvetna om all del finns hajar i den s. k. gröna vågen.Det är dock klart alt industrin, och en ökad lokalisering lill avpetrokemisk industri, medför en stark försurning i hela . Framföralll , och får kännas vid betydande försurningari berörda områden. I ell interpellationssvartill har Jordbruksmi- nistern sagt attförsurningsproblematiken är komplicerad. Förutom till svavelnedfall måstehänsyn även tas till sådana faktorer som ändrad markanvändning.Miljökostnadsulredningens remisstid utgick , ochregeringen har lovat alt handla snabbi för all komma till rätta medförsurningsproblemaliken. Energiförsörjningenkommer även in i bilden. Om vi skall få bukt med försurningen måste vi göra ossmindre beroende av oljan som bränsle. Det är just förbränningen av olja ochandra fossila bränslen som ger de kraftigaste försurningseffekierna. Detta börvi ha i åtanke när vi diskuterar miljö- och energifrågor. Det är otvetydigtatl en minskning av svavelutsläppen ger oss bättre miljö. företrädarebör ha detta i åtanke i den nu aktuella energi- och miljödebatten och väga invad en ökad oljeimport och förbränning av fossila bränslen innebär. Manfrågar sig hur skall förena löftet om 400 000 nya jobb, varav tvåiredjedelar inom industrin. Var skall energin hämtas? Ur miljösynpunkt bör enklar redovisning ske av energilillskottet. Glöm inte de negativa effekterna avsvavelulsläpp. Beträffandemotionerna hänvisar vi i utskottet till atl dessa är föremål för behandling hosfiskerisiyrelsen och planverket. Också inom ramen för den fysiska riksplanensplaneringsskede skall dessa frågor beakias. Därför anser vi alt det inte finnsnågon anledning till uttalande från . Motionerna bör med delta ansesbesvarade. Imotionen 2050 av och i motionen 2069 av iKristinehamn aktualiseras utvidgning av primära rekreationsområden lill attomfatta även och delar av kommun, som den förstnämndemotionären begärt. Omfattningen av Åsnen-Listerlandei gäller också utvidgningav området. Propositionenförutsätter att det skall ankomma på regeringen alt ta ställning till.ändringeller komplettering av listan över utvalda områden. Med utgångspunkt däri blirdet naturligt att hänskjuta även denna fråga för avgörande inom den kommunalaöversiktliga planeringen. Vi förutsätter etl intimt och aktivt samspel mellanberörda kommuner och länsstyrelse samt att även ochplanverkets synpugkter beaktas. Centralt får kontakt las med den aviseradeberedningen. Även i den ingår representanter för ,, planverket och turistrådet samt kommunerna.Beredningens allsidiga sammansättning bör borga för alt synpunkterna beaktasfrån skilda håll. och här finner ulskoltel alt de motioner som yrkat utökningeller annan sammansättning ej bör. Del finns mycket att säga i denna fråga, men vi är alla överens omnödvändigheten av samordnade insatser för turism och rekreation. Proposition1975:46 är etl viktigt steg på vägen för all ge människorna i vårt land etlantal områden där turism och rekreation kan utvecklas och ge meningsfull fritidinom landei. Det bör rimligen också motverka de alltmer ökande utlandsresorna. Jag yrkar bifall lill ulskollels hemsiällan på samtliga punkter. Programskedet1 den fysiska riksplanerlngen, m. m. Programskedeti den fysiska liksplaneringen, 777. m. ()kon genmäle: Del särskilda yttrandet av mig och , yttrande nr 2 lillcivilutskottels belänkande nr 1, om riktlinjer för fritidsbebyggelsekommenterades av i . Han ondgjorde sig speciellt över enmening där vi skrivit: "Tillskillnad mol vad som ofta framförs i den allmänna debatten är tillgången tilllämplig mark för myckel god med undanlag för mark i närhetenav kust och siörre sjöar." Deltabetecknade som romantiska funderingar, som ligger långt ifrånverkligheten. Han anser all det inte finns möjlighet atl tillgodoseefterfrågan på en något så när spridd fritidsbebyggelse. Detär ganska allvarligt all en politiker kan ha den uppfattningen, som han tydligthar, atl man skall eftersträva koncentrerad fritidsbebyggelse som folkfaktiskt inte vill ha. Jag grundar mig på en promemoria som har kommit ut frånTroedssonska forskningskuratoriet vid skogshögskolan. Promemorian heterArealer för fritidshusbebyggelse och är författad av en .