prot · FZ09123 · 1975-12-31 00:00:00 — Del harredovisats vad som kan anses vara tillfredsslällande transportförsörining.Förslag till framtida irafiklösningar har utarbetats och prioriteringar mellanolika investeringsbehov har diskuterats. Omdetla säger vi i värt förslag lill yttrande, alt bör få en samladredovisning i den kommande trafikpolitiska propositionen: Vi vill då också haförslag om de ålgärder som behövs för all få till stånd den samordnande ochstyrande effekt på utvecklingen som varit syftel med planeringen. Enpå samordning och planering grundad trafikpolitik ger möjlighel 38 och bas för prioriteringar av de ekonomiskainsatserna pä trafikområdet. Vi kommer även iframtiden att ha stora anspråk pä samhället, anspråk Nr 123 somkräver pengar och resurser. Del är därför nödvändigl vad gäller Onsdaeenden trafikförsörining såvälsom andra samhällsuppgifter att undvika dubbel- n - lo-i. 1 z /o investeringar ikommunikationssektorn, vilka skulle tjäna samma ira- fikunderlag och sammaändamål. Vivill från socialdemokratiskt häll understryka atl järnvägen är dettransportmedel som i stor utsträckning bör utnyttjas inom såväl person-somgodstrafiken. erbjuder klara samhällsekonomiska fördelar. I deninierregionala trafiken har järnvägen en vikiig uppgift. På mänga håll i landeiär järnvägen också del bästa alternativet i den regionala trafiken. Förgodstransporterna pä något längre sträckor är vidare järnvägen av störstatrafikpolitiska betydelse. HerrSven i Göleborg efteriyste samverkan på iransportsidan. Han menadeall det var SJ som behöver anpassas. Men, , mänga av detransportuppdrag som SJ har fåll pä senare är är del bästa beviset pä att SJinte bara är ett järnvägsföretag utan ell transportföretag som kan ulnyltjaolika transportmedel för att bygga upp rationella transporter. SJ har ettbrett standardsortiment av transporttjänsler - vagnslaster, tågbilgods,enhelslasl - som läcker de fiesta kunders behov. SJ har också slora möjligheteralt hjälpa kunderna med helt individuella transportlösningar med "skräddarsydda"vagnar, speciella tidtabeller osv. när standardsortimentet inte räcker till. Containerteknikenhar gett SJ:s kunder hell nya möjligheter att ulnyllja järnvägens fördelar utanatt behöva ha tillgång till industrispår. På ett 30-tal platser runt om iSverige har SJ utrustning för att hantera container, fiak och andra typer avenhetslaster och köra ut dessa till kunderna inom en vid räjong. i Europafinns ca 400 terminaler som järnvägarna disponerar för enhetslasier. Man för enoffensiv politik på SJ-sidan. Ennyhet är den nya 7-metersconlainern, som SJ nu har under leverans. Den ärspeciellt anpassad för de inrikes transporterna av dagligvaror, som har enrelativt låg volymvikt och inte passar så bra i den vanliga 6-metersconlainern.De nyacontainerna, som i första omgången omfattar 400 stycken, kompletteras meden ny modell av järnvägsvagnar med längslagiga stötdämpare och nyaforslingsbilar, som får en luftfjädring för en helt ny avslällningsteknik. Dennya 7-meterscontainern kommer att dämpa stegringstaklen i transportkostnadernagenom att den rymmer mera och ändå inle kräver mer personal för alt hanlerasoch transporteras. SJsatsar också på att förnya de vanliga godsvagnarna. Fler och fier slutna vagnarutrustas med öppningsbara sidor för snabbare lastning och lossning. Vad gälleröppna vagnar bygger SJ nya, , med en största tillålen hastighet av100 km/tim. Lastbilarna,som vi anser har sin främsta uppgifi i närtrafiken, har emellertid på senare äralltmera kommil in på de långväga transporterna. Lastbilarna har också fållöver till sig sådant gods som annars ansetts som järnvägsgods, trots SJ:soffensiva trafikpolitik. Det här är ingenutveckling som vi vill skall fortsätta, Del är myckel 39 Nr 123 som talar för järnvägstransport i stället. Vi anser del vara bättremed Onsd-igpn den "sådan arbetsfördelning att järnvägen får ta över de lunga och stora Enenig trafikpolitisk utredning har föreslagit en begränsning av lasl- Vi reser inga invändningar mol del förslaget. Trafiksäkerheten, miljön,luftföroreningar och buller, energiresurserna - alll talar för etl slörreutnyttjande av järnväg i stället för lastbil-landsvägståg. Dennya trafikpolitiken anser vi bör utformas så alt järnvägen får spela den roll itrafikförsöriningen som är den från samhällsekonomisk synpunkt mest naturiiga.Det innebär också all SJ anpassas lill de förändringar av transportbehoven somuppstår. Rullande materiel och bannäl måste successivi förnyas och förbättras,så alt en anpassning sker lill nya transportbehov. Det kommer atl krävasresurser. Ja, samhället får vara berett alt slälla beiydande resurser lilljärnvägens förfogande. Menvi vill inte atl , som utskottsmajoriteten föreslår, går in och idetalj beskriver hur rabatter, servicen i sovvagnarna, serveringen irestaurangvagnarna osv. Det anser vi alt SJ-ledningen själv börfå klara ul. SJ:staxor bör få en utformning som leder lill bäilre utnyttjande av det utmärktatransportmedel som järnvägen är. Även här krävs ett samhällsekonomisktsynsätt, där kostnadsansvaret inle strikt knyts till varie trafikgren. Dengrundsynen har kommunikalionsminislern också givit uttryck ål i direktiven tilltrafikpolitiska utredningen dä del gäller all se över kostnadsansvaret. HerrLolhigius efteriyste den socialdemokratiska synen på trafikpolitiken. Hanfrågade vad vi vill genomföra under kommande är och hur vi vill genomföradella: Vad jag har sagt , , är i stort svarei på dessa frågor. Från socialdemokratiskt håll lägger vi alltså stor vikt vid atl trafikpolitikenskall utformas från ett samhällsekonomiskt synsätt. Den som tar del av denborgerliga ulskottsmajoritetens skrivning skall finna atl man där ganskafiitigt använder ordel samhällsekonomiska. Man lalar om samhällsekonomiskasynpunkier, samhällsekonomiska avvägningar och samhällsekonomiskautgångspunkter i trafikarbetet. Man säger på ell ställe: "Engrundlig omprövning av trafikpolitiken måste enligt utskottets uppfattningsnarast komma till stånd sä alt en från samhällsekonomiska synpunkier så fördelaktigfördelning som möjligi av irafikarbeld mellan olika Irafikslag kanuppnås." Detlåler ju bra. Men lilel längre fram kommer - fortfarande under rubriken för den framtida trafikpolitiken - följande: "Så sker om varje transportmedels tjänster prissätls med hänsyn till de sam hällsekonomiska kostnaderna. Effektiviteten i transportapparaten och kvaliteten på transporltjänsterna torde sålunda främjas bäst genom en 40 med tillbörligt beaktande av dessa aspekter imöjligaste män fri och lika konkurrens mellanIrafikmedel och trafikförelag." Delär det moderata inslaget i yttrandet, och det förslagel ändrar i sak ingentingpä del förhållande i Irafiken som vi har levt med . Isin partimotion säger moderalerna: "Den trafikpolitik regeringen nu slagitin på är oroande. Den kommer i högre grad än tidigare att begränsakonkurrensen." Men den polilik som regeringen har slagit in pä, sommoderaterna säger, är ju den som grundas på dt samhällsekonomiskt synsätt. Idet borgerliga utskottsbelänkandel säger man alltså både ja och nej lillmångomtalade samhällsekonomiska synpunkier. Vårlåt del lutar kanske man ändåkan ana, när det också går alt läsa atl det är rikligt atl åkerinäringen gesgoda arbetsförutsättningar. Där går man inte in med pekpinnar som man gör tillSJ och säger: Gör si och gör så. Lastbilarna lämnar man i fred, somman kräver åtgärder "för all inte järnvägarna skall tappa mer trafik ochsituationen på vägarna därigenom bli ännu värre än den är ", som delstår i ulskotlsbetänkandel. Dellyser igenom atl olika uppfattningar har förenats i etl yttrande, därutgångspunkten tycks ha varit atl alla vill ha fram sitt. pläderarför samhällsekonomiska synpunkter men offrar ål sitt krav pä frikonkurrens. följer med och skall prioritera både storstad ochlandsbygd, både kollektivtrafik och privatbilism. Detkom ingen replik från och cenlern på inlägg, där hansade: Vi, de icke socialistiska partierna, har dessa åsikter. Det varklarahögermoderata värderingar som gav uttryck för. Det vore desto värre om det här betänkandet skulle behöva ligga tillgrund för etl konkret trafikpolitiskt handlingsprogram. Jag vill säga atl vikommer atl göra vad vi kan för att inte den situationen skall behöva uppstå. Med detta ber jag att fä yrka bifall till reservationerna 1 och 3. Hert iGöleborg (fp) kort genmäle; placerade sig själv i ett ganska besväriigt läge. Hankritiserade nämligen en del formuleringar i ulskoltsmajoriletens belänkande iår. De formuleringarna fanns med också , när socialdemokraternaanslötsig till belänkandet. Sadel arens, k, självkritik som det här tydligen är frågaom. Jagtrodde alt jag hade fått besked från om all socialdemokraterna i principstår kvar vid den ståndpunkt de hade . Skall jag tolka alt man nu är på väg in i reglerings-länkandel igen? Vimenar att fjärrlransporler med tyngre gods skall gå på järnväg, när deprakiiska möjligheterna finns, och vi vill ha en irafik i samverkan. HerrRosqvist nämnde dä vad SJ gör, och jag vill gärna ge ett erkännande åt SJ:s insats när detgäller kombinerade transporter. Men de löser ju inte hela problemel. Här gällerdet också alt fä kombination mellan åke-riföreiagen och SJ. Det gäller, somtrafikpolitiska utredningen har föreslagil, all upplåta järnvägslinjer förtransportföretag så alt de kan hyra in sig där och erbjuda transport från dörrlill dörr. Delta har SJ ställt sig negativ till i sitt remissyttrande, och delär därför angeläget alt klart säger ifrån att här måste vi ha ensamverkan över huvud lagd där konkurrensen drivs mellan transportförelag somkan erbjuda kombinerade transporter. HerrRosqvist sade atl man måste slälla betydande medel till SJ:s förfogande. Ja,just det. Majoriteten gav SJ 30 miljoner mer än vad ville varamed om, därför atl vi menar att SJ verkligen behöver dessa medel, och då gällerdet för att gå från ord till handling. Sedankom han in på frågorna om samhällsekonomiska utgångspunkter, och dä taladesdel om järnvägstrafik. Jag skulle vilja slälla några frågor lill det sammanhanget: Tycker alt det är samhällsekonomisktmotiverat alt köra ul irafiken mellan och - en typiskpendellågstrafik - frän järnväg lill landsväg genom atl begära alltför högasubventioner från de kommuner det är fråga om? Anser all det ärmöjligt alt bedriva en regional tågtrafik från de utgångspunkter som SJ harhaft? Menar atl förhållandena på linjen ärtillfredsställande? Hert () kortgenmäle: Jag vill påpeka för vad jag redan har talat om här ikammaren ganska , nämligen alt vi i moderata samlingspartiet äriniresserade av och har medverkat till ökade investeringar för SJ. Jag harsagt lidigare, när trafikpolitiska beslut diskuterals, atl vi tyckeratt det var en felaktig linje atl , när det beslutet logs, icke gav SJmöjlighel atl göra de betydande investeringar som verkel behövt för alt rustaupp sin transportapparat och bli jämbördigt i konkurrensen med andratransportsystem som av olika skäl kunnai göra erforderliga investeringar. Delbetyder att vi också är beredda alt medverka lill investeringar i SJ, så där kan erbjuda de mesl ekonomiska transporterna i detla land. HerrRosqvist sade också atl del är högersynpunkter som delvis har varit vägledandevid utskottets skrivning. Nej, del har inte alls varit några högersynpunkter.Det har varit de tre borgeriiga partiernas synpunkter. Moderala samlingspartiethar fört fram sina synpunkter, som innebär all vi i stort delar grundsynen pähur trafikpolitiken skall utformas . Där är det alltså ingahögersynpunkter som varit vägledande - och f ö. anklagar jag inle några vänstersynpunkter när del gäller Irafiken i värt land. Vadsedan beträffar de regionalpoliliska frågorna kan ju la den egnahembygden, , som exempel: Vad är regional- Vad skulle delinnebära om Scania-Vabis skulle överföra sina Nr 123 transporter, som sker per bil, till järnvägen? Jo, man säger på fö- Onsdaeen denretaget att om man skulle övergå lill järnvägstransporter, så blev man |2,.|-|gi \g-j( tvungen all lägga nerverksamheien i . Vad är under sådana - förhållanden den bästasamhällsekonomiska ulvärderingen? Ja, den är Traflkpollilken givetvis altförelaget skall använda sig av lastbilstransporter, inte av transporter påjärnväg, eflersom SJ inte kan konkurrera på de villkor som uppställs och närmarginalerna är så små alt man på Scania-Vabis säger att man med ell sådanttransportsätl måste lägga ner tillverkningen. Är då beredd attoffra jobbet för 1 300 man - eller vad del kan röra sig om - som i del områdetarbelar vid Scania-Vabis? Detsammagäller förhållandena i Kalmarområdet i fråga om Volvos transporter lillGöleborg. Det är sädana realiteter som måste tas fram i dagsljuset, när vitalar om samhällsekonomi. HertROSQVIST (s) kort genmäle: i Göleborg sade all jag utövar självkritik,eftersom det utskottsbetänkande som ligger pä värt bord är identiskt medett betänkande som vi från socialdemokratiskt häll har varit med om all bifallalidigare är. Så är inte alls fallet, . Här lalar ni dels omsamhällsekonomi, dels om fri konkurrens och menar alt de två värderingarna kansammanföras, men del är då som vi inte följer med i beslulen. Den moderata uppfattningenom samhällsekonomi och den socialdemokratiska uppfattningen om vadsamhällsekonomi är stämmer inle överens. Där är del två olika ideologier sommöts. Moderala samlingspartiets fria konkurrens är förenlig med moderatsamhällsekonomiskt länkande, men konkurrenssamhällel hör inie hemma isamhälls-ekonomiskl länkande, enligi socialdemokratiskt säll atl se, . HerrLolhigius tog sedan lastbilstransporterna från till somexempel i frågan om fordonslängderna: Vad jag vet har transporterna lidigaregäll på järnväg. De har fiyllals över lill landsväg. Men jag är inte så oroadöver påståendet om all en evenluell återgång till järnvägstransporter, om manminskade lastbilsfordonens längd frän 24 till 18 m, skulle innebära atl 1 350man skulle mista jobbet. I så fall slår industrin sannerligen på en mycket lösgrund, om dess vara eller inte vara hänger på om ell lastbilsfordon är 6 mlängre eller kortare. Vadsedan beträffar de ytteriigare 30 miljoner som millenpartierna ville anslå till SJ i årets kapiialbudgel är det rikligl all vi fattade det beslut som angav. Men och hade krav som låg på mellan 1 och 1 1/2 miljarder, och del prutades sedan ner lill 30 miljoner. Vi har frän vår sida sagt atl vi vill avvakta den planering och utvärdering som sker av hur SJ:s bannäl och trafiken skall planeras här i landet. Del var ändå en myckel kraftig höjning som kom SJ lill del i förslagel i budgetpropositionen till årets riksdag. Del har vi bifallit och vi har också varit med om all arbeta fram förslag 43 beträffande användningenav dessa medel. Och vi kan nog säga alt vi är järnvägsvänliga i mycket hög grad. HertSVEN i (fp) kort genmäle: Jag fick inget svar pä frågan huruvida anser atl delfinns förutsättningar för en regional passagerartrafik i det här landet när SJsäger atl inte ens med 4 000 resenärer kan moliveraen sådan. Jagfick inget besked om förhållandena i , som vi diskuterade härför någon vecka sedan, är riktiga. Jag tycker att del vore intressant all fåklarhet om del. Jagfick inle heller något svar pä frågan varför socialdemokraterna förra åretville tala om för SJ vad SJ skulle göra men inte har något som helsl yrkandeom atl få en ändring lill stånd. Är det inte ganska orkeslöst, ? Sedankommer vi lill frågan om konkurrens och samverkan. Jag skall be att få läsa uppett stycke ur förra årets betänkande, som står bakom: "Denintegrerade trafikpoluik, som enligt del anförda bör eftersträvas, kan blieffektiv från samhällsekonomiska och regionalpoliliska utgångspunkter endast omden utformas så atl snäriande detaljregleringar undviks. Detla synes bäst skeom varie transportmedels tjänster prissätls med hänsyn lill desamhällsekonomiska kostnaderna. Effektiviteten i transportapparaten ochkvaliteten på transporttjänsterna lorde också främjas bäst genom en medtillbörligt beaktande av dessa aspekter i möjligaste mån lika konkurrens mellanirafikmedel och Irafikföreiag." Dellauttalande ställde sig bakom . För säkerhets skull skalljag också läsa upp något av vad den socialdemokratiske talesmannen i förraårets trafikpolitiska deball sade: "Samhällel måste alltså med andra ord isin planering beräkna tillräckliga resurser eller ramar för att entillfredsställande transportförsörining skall kunna uppnås. Inom dessa ramarbör de olika trafikulövarna ges möjligheter atl i marknadsmässiga former görasig gällande efter sin olika förutsättningar." Sedanfinns det också i dd belänkande som godkände någravänliga ord om åkerinäringen. Jag måste fråga mig: Vari är påväg? Ingen konkurrens vill ni ha. Alternativet är ju en verkligdetaljreglering. Jag tror att ullalande pä den här punklen måslevara förhastat och all man även frän det socialdemokratiska partiets utgångspunktmåsle föredra förra årets betänkande framför årets. Skulledet vara så atl det avståndstagande som här har gjort frän förraårets betänkande är utmärkande för den socialdemokratiska poliliken, då är delsynd om kommunikationer. Hert () kortgenmäle: Jag har velal konkretisera med ell exempel vad samhälls- ekonomi är, och då har jaghänvisat lill eget område. har själv talat medförelaget för all få reda pä varför man inle transporterar Onsdaeen den pä järnväg utan medlastbil. Förelaget säger: Vi är dtav världens slörsia laslbilsföretag. av allalastbilar lill andra länder, lill många olika länder i Trafikpolitiken Vi är medvetna omall vi har höga omkostnader i del här landei, . och vi har också medverkatlill hyggliga löner ål de anställda. all vi måste vara lilelmer konkurrenskraftiga, litet mer effektiva, måsle las ul pä någol säll.Därför måste vi se till all del blir effektiva förhållanden på alla områden där vi kanmedverka lill sädana. en mycket slor roll ävenom det kan röra sig om marginella kostnader. Delär alllså den sanna verklighet som finns som bakgrund till det samhällsekonomiskaresonemangei. Och är inte beredd atl förslå en förflyttning avverksamheten från lill , vilket skulle bli ett avresultaten - såvida man inle är beredd att slödja förelagd med allmänna medel,men del är väl inle meningen med den formen av företagsamhet? Närdet gäller den fria konkurrensen säger vi klart all konkurrens skall ske medansvar och all siatsmakterna pä många olika områden givelvis måste gripa in föratl de samhällsekonomiska intressena skall bevaras. Frågan är bara: Var gårgränsen och hur skapar vi den smidigaste och effektivaste möjlighelen all lavara på våra tillgångar? Del är del frågeställningen gäller - inte ell valmellan det ena eller del andra. HertROSQVIST (s) kort genmäle: efteriyste mina synpunkter pä iraflken Alingsås-Göteborgoch sade atl del åker 4 000 personer där. Del måsle vara en felsägning. (iGöleborg: Det gäller per dag.) 4000 per dag var alltså siffran. Jag måste säga, , att jag inte ärinsaii i del aktuella fallet om just denna irafikdel. Men är del så all niankan ordna trafiken på ell mer smidigi sätt så förmodar jag att det är det somär anledningen lill alt man övergår från del ena transportmedlet till delandra. Men jag vill återigen betona all jag inle har lagit del av delaljerna idet här ärendei och därför inle kan yttra mig om dem. Anledningenlill all debatten om den fria konkurrensen och samhällsekonomin kom upp är ddsom står i moderala samlingspartiets parlimotion. där man konstaterar atl denya värderingar som regeringen omfattar när del gäller trafikpolitiken ärförkastliga. 1 de riktlinjer som vi socialdemokrater nu vill drivatrafikpolitiken efter ligger de samhällsekonomiska aspekterna. Ärdel någon som ändrat sig, , är del inte vi. Del är moderalernaoch sedan och cenlern som klart och tydligt lalar om fri konkurrensmellan olika irafikmedel. Detta är, , inle förenligl med desamhällsekonomiska värderingarna på trafikpolitiken. Nr 123 Hert (); Onsdaeen den talman! Jag skall i mitt anförande lägga några synpunkier på tra- 12 mai 1976 fikpolilikenmed utgängspunki i del tema som folkparlid har i sin molion i är.nämligen irafik i samverkan. Jag skall också åierkomma till en del Trafikpolitiken sakeri anförande, men jag vill redan nu notera - eftersom iGöleborg inte har några fler repliklillfällen just nu -all del är klart atlsocialdemokraterna i är har hoppat av frän ståndpunkterna i fjolåretsulskotlsbelänkande. Del är klart belagt. Sellifrån en socialliberal samhällssyn har de olika trafikslagen i alllförslor ulsiräckning levi sill eget liv. Inom ramen för en samhällsekonomisktgrundad irafikplanering bör de markanta gränsdragningarna mellan landsväg,järnväg, sjöled och flygväg utjämnas i slörsia möjliga utsträckning. Detväsentliga är inle med vilkel medel Iransportförsörjningen ordnas för landelsolika delar. Vad som är väsenlligl är atl vi genom samverkan mellan olikairansporlmedel flr en tillfredsställande transportförsörining med hänsyn lillbefolkningstäthet, åtkomlighet för olika transportmedel, näringslivsslruktur,avslånd osv. Och del gäller bäde persontrafiken och godstrafiken. Denkonkurrens som vi anser måste finnas skall inle bedrivas mellan ell företag somerbjuder järnvägstransport och etl annal som erbjuder landsvägstransport ellersjötransport. Del skall i stället vara konkurrens mellan olika transportföretagsom vart och dt använder sjö-, landsvägs- och järnvägstransporter i de mesteffektiva kombinationerna. Entrafikpolitik med denna grundsyn förutsätter på godslrahsporlområdel bl. a. envidgad användning av utrustning som gör del möjligt atl lält flytta gods mellantåg, lastbil och bål. För lunga iransporler pä längre avslånd måsle även i enlogisiisk bedömning tonkilomelerkosinaderna spela en stor roll. Sjöfarten -bållransporterna - har den lägsia lonkilometerkoslnaden. har i sinlur väsenlligl lägre lonkilomeierkoslnad än lastbilen. Det innebär attjärnvägen bör vara det rikliga alternativet för landtransport av tungt gods.Del bör gälla från både iransporiekonomisk och samhällsekonomisk synpunkl. FöraU kunna samverka krävs all öppenhet präglaräven transportsektorn. Delkännelecknar redan näringslivel i övrigl. Del är också del bästa alternalivdgenlemol detaljregleringar. En Irafik i samverkan skapas genom vidgadanvändning av enhdslaslleknik och systemtransporter, den skapas genom anpassadetaxor för systemtransporter baserade på enhetliga laslbärare (container, flak-och påhängsvagnar). Trafik i samverkan är också huvud-förslagd iirafikpoliliska ulredningens förslag. Del betyder atl allairans-porlkunderskall ha samma lillgäng lill järn vägsspårei vare sig de ärvaruägare eller iransporlfördag. Mälsällningen bör alltså vara etl optimaltulnylljande av samhälleis transportresurser. Därmed uppnås också en lägrebelastning med tung trafik på landsväg. Men ökad samverkan kan blisvär atl genomföra med den inställning till frågan som SJ ochäven Åkeriförbundd redovisat i sina svar pä tra- 46 fikpoliliska ulredningens belänkande. När man läser SJ:sremissyttrande över TPU så framgår delklart alt SJ i de här frågorna intar en, som jag skulle vilja kalla den,protektionistisk hållning i fråga om samarbetet mellan SJ ochlaslbilsförelagen. Det saknar motsvarighet i modern företagspolicy. SJ villutveckla samverkan på sina egna villkor. Det är också märkligt atl SJ här harfån ell slarki stöd från Åkeriförbundds sida mot den föreslagna linjelariffen. Jagvill bemöla då han talar om alt SJ har etl väl utvecklatläg-bil-godssyslem och utnyttjar och tillhandahåller en conlainerirafik somligger väl framme. Ja, , men conlainertrafik i dagens mening harförekommil i omkring och ändå böriar inte SJ tillämpa enhetslastleknikenpä ett ekonomiskt rikligl säll förrän man kan genomföra de planer som herrRosqvisl nu redovisat. De fiesta containervagnar SJ nu har rymmer bara två containersoch väger sammanlagt ca medan den lolala brultovikten för en Ivåaxelvagnär 40 lon. Den genomsnittliga nyttolasten skulle med SJ:s nuvarande möjligheterknappast vara slörre än transportredskapels totala egenvikt.