prot · FZ0942 · 1975-12-31 00:00:00 — 1 reservationen sägs: "För de i dotterbolagen anställda börsysselsättningen tryggas genom att bolagen försäljs till privata företag medlikartad produktionsinriktning." motion där är första namn används än kraftigareordval: "Sysselsättningen kan på så sätt garanteras." Det är isanning hurtiga och enkla patentlösningar man föreslår! Jagvill med detta, herr talman, endast fästa kammarens uppmärksamhet på attmoderata samlingspartiet av fem partier är i besittning av den högre visdom somtillåter sådana enkla och kategoriska avgöranden. Låtmig sedan övergå till att säga några ord om Utvecklingsbolagets verksamhet. Utvecklingsbolagettillkom , med att styrelsen för teknisk utveckling, STU,inrättades. Dessa i två, STU och Utvecklingsbolaget, skulle kompletteravarandra genom sin inriktning mot framtagande av nya produkter och nyaforskningsrön. På det sättet skulle de kraftigt bidra till utvecklingen av detsvenska näringslivet. Investeringsbanken skulle enligt sin instruktion ocksåfrämja innovations-och utvecklingsbetonade projekt inom tekniskt avanceradebranscher. Hela denna uppläggning är utan tvivel riktig. Inom det privatanäringslivet har vi sett åtminstone något bolag framgångsrikt arbeta efterdenna modell. Måhända har skillnaden varit den att det privata bolaget av framsyntaägare har givits möjlighet att verka på lång sikt. Det privata bolaget har haftförmånen att inte i varje läge avkrävas lönsamhet i varje delprojekt. Det harkunnat satsa stora belopp och det har fått kosta mycket pengar, som senare kunnattas igen med ränta, antingen i det egna bolaget eller, som i de flesta fall, inäraliggande bolag. Så har det fungerat på den privata sidan. har vi större anledning än att satsa stort på attutveckla nya tekniska produkter, om vi skall kunna behålla och helst förbättravår ställning som en framgångsrik industrination. Vi behöver därför ettutvecklingsbolag bättre . Omman nu konstaterar detta, uppstår naturligtvis frågan: Varför har då inteUtvecklingsbolaget gett de resultat som man väntat sig? kan självfallet ges fleraolika svar. Jag skall försöka antyda några. Förstbör man väl i rättvisans namn konstatera att Utvecklingsbolaget har givit fleramycket goda delresultat. Jag nämner bara tvä dotterbolag som är resultat avUtvecklingsbolagets verksamhet. De resultatsom Utvecklingsbolaget gett har dock inte alltid utnyttjats till fullo. Sedankan man väl också tillägga, att förväntningarna pä det statligautvecklingsbolaget om snabba och betydelsefulla resultat kanske inte alltidsvarat mot de ekonomiska resurser som man velat ge bolaget. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget kom 1969 att inlemmas i . Redan påhösten 1971 framhöll dock Statsföretag att de ekonomiska resurser som kundeställas till Utvecklingsbolagets förfogande var sä begränsadeatt de ej möjliggjorde uppfyllandet av den för bolaget gällande målsättningen.Den togs också Utvecklingsbolaget ut ur Statsföretag. HuruvidaStatsföretags handlande i bolagets dåvarande bekymmersamma ekonomiska lägeliksom de politiska organens beslut var det bästa som kunde händaUtvecklingsbolaget, är meningslöst att diskutera. Statsföretags behov avett utvecklingsbolag återkommer jag till. Utvecklingsbolagethar tillförts en hel del kapital genom Statsföretag, lika väl som iflera omgångar tillfört bolaget ytterligare medel. Under sin "friautveckling" utanför Statsföretag har Utvecklingsbolaget inte upplevtenbart framgångar - så kanske man kan uttrycka det. Ett utvecklingsbolag harnaturligtvis enorma bekymmer att klara sin ekonomi, såvida det inte gällerenbart beställningsjobb utan man vill utveckla egna produkter. Kostnadernahamnar ju i stor utsträckning i utvecklingsbolaget medan inkomsterna kommerförst i ett produktionsbolag. Utvecklingsbolaget har därförbildat ett antal dotterbolag för framställning av produkter som man utvecklat.Dessa bolag har varit mer eller mindre lyckosamma. Flera ger godtagbartresultat, medan andra gett och ger helt otillfredsställande resultat. Särskiltett av företagen, SAMEFA, visar nu ett resultat som är förödande för helautvecklingsbolagsgruppen och som väl utgör den främsta anledningen till dagenslikvidationshot för gruppen. Utantvivel kan allvarliga erinringar riktas mot Utvecklingsbolaget för bristandeplanering och kontroll av verksamheten. Men man bör också uppmärksamma att deallvarliga försämringarna av gruppens resultat kommit mycket snabbt under detsenaste halvåret. Bolagens produktion har i flera fall byggts upp omkringenstaka produkter, vilkas marknadsförutsättningar måste anses ha varit osäkra.Försäljningen har inte heller alltid expanderat på ett sätt som angetts iplanerna. Därtill skall man komma ihåg att de nuvarande konjunkturernaytterligare försämrat resultatet på ett förödande sätt och med stor snabbhet. Motbakgrund av detta är en genomgripande och snabb rekonstruktion, vilket ocksåframhålls i propositionen, mycket nödvändig. som utskottsmajoritetentillstyrker de äskade 40 miljonerna, som möjliggör att ettrekonstruktionsarbete kan bedrivas utan likvidationshot, talar man om vilkaåsikter man har om hur det hela skall ske. Man säger att rekonstruktionsarbetetbör genomföras skyndsamt och inriktas på att överföra , Fören stor industrikoncern som Statsföretag bör det vara ytterst angeläget, föratt inte säga nödvändigt, att även ha ett utvecklingsbolag inom koncernen.Statsföretag har också nu ett positivt intresse för ett sådant överförande. utgår från att Utvecklingsbolaget inom Statsföretag ges godaförutsättningar för att verka enligt sin målsättning, när bolaget nu återförsdit. Det bör vara ytterst angeläget för Statsföretag att handla så. Utskottetuttalar också att SU:s verksamhet inte får knytas sä hårt till Statsföretag attbolaget inte har möjlighet att fullfölja också andra målsättningar - exempelvismålsättningen att visst utvecklingsarbete inom samhällssektorer osv, skallkunna skötas av bolaget och "utgöra en kanal för innovationer som härrörfrän mindre företag eller från enskilda forskare och uppfinnare".Samtidigt som utskottet framhåller att Utvecklingsbolaget inom Statsföretaginte får styras enbart av kommersiella överväganden bör framhållas att uppdragutifrån - som ges till Utvecklingsbolaget - naturligtvis skall skötas på renkonsultbasis. Försäljningenav , som påyrkas i vissa motioner, kan inte idagsläget ge något medelstillskott som väsentligt förbättrar bolagetssituation. Utskottet utgår dock från att möjligheten att avyttra dotterbolagen- då lämpligen i första hand till Statsföretag - noga prövas frän fall tillfall. Detär av vikt att Utvecklingsbolaget i sin fortsatta verksamhet inom Statsföretagbehåller och kraftigt utvecklar sitt samarbete med STU, styrelsen för tekniskutveckling. I samband med rekonstruktionen av Utvecklingsbolaget kan detdärför vara lämpligt att beakta den pågående synpunkter iavsikt att förbättra samarbetsmöjligheterna mellan de två företagen. Utöverde motionsförslag Jag här kommenterat framförs ett förslag om ökad insyn i destatliga företagen i allmänhet. Försäljningen av de här dotterbolagen harmycket litet med den frågan att göra. Utskottet säger därför att det knappastär lämpligt eller vettigt att i det sammanhanget ta upp frågan om en bättreinsyn i statliga företag i allmänhet. Den får behandlas i ett annat sammanhang,menar utskottet, Ivissa av motionerna framförs också kritik, som går ut på att regeringensproposition inte skulle innehålla tillräckligt exakta och detaljeradeuppgifter om Utvecklingsbolagets ställning och resultat. Jag vill då framhållaatt det i vart fall är omöjligt att i den här propositionen redovisa resultatetför 1975. En proposition rörande den slutgiltiga rekonstruktionen kommer inomnågra månader, och där bör naturligtvis dessa siffror framläggas. Meddet anförda, herr talman, ber Jag att få yrka bifall till utskottetshemställan. som anklagar för hurtiga tonfalloch patentlösningar säger att han inte vet hur dennarekonstruktion skall genomföras. Jag måste säga att närmare en patentlösning änatt anslå 40 milj. kr, utan att ens veta hur dessa pengar skall användas kanman inte komma. Moderaternastår ensamma, sade . det uttalandet tar Jag inte så hårt. Vihar alldeles uppenbarligen god grund för vårt ställningstagande. Det framgickäven av det som sade att allvarliga erinringar kunde göras idetta sammanhang. Jag vill peka på att t. ex. gjort uttalanden,som åtminstone enligt TT går ut på att kan finna sig iatt vara en namnstämpel när det gäller att betala ut förlustbidrag tillstatliga företag och att har ställts inför en utpressningssituation.När jag läser sådana uttalanden finner Jag att vi, även om vi är ensamma omvår reservation, inte är ensamma om vår uppfattning. HerrSvanbergs tonfall var nedstämt, och det är bra - även om det inte är såvanligt. gick t. o, m, sä långt att han sade att de privataföretag som hade verkat i utvecklingsbranschen har lyckats. Han framhöll ocksåatt de haft framsynta ägare, som låtit företagen arbeta . Vad som är såoroande i den socialdemokratiska näringspolitiken är att man där, trots att manåtminstone i förväg är fylld av förväntningar, uppenbarligen inte har enframsynt ägare som låter företagen arbeta . Det är därför som Jag intekan förstå mig på när han som ordförande i den socialdemokratiskanäringspolitiska gruppen, trots dessa misslyckanden med Utvecklingsbolaget,ändå som någon sorts grandios lösning för hur man skall klara nyföretagandetsproblem och utvecklingsmotoriken i näringslivet föreslår Just nyetablering ochinköp av statliga utvecklingsbolag. Den enda förklaringen till att herrSvanberg haft detta förslag med i sin rapport mäste vara att kände till att det fanns ett statligt utvecklingsbolag och att detgick så illa. Låt mig med anledning av ord om och de andra mer personligt färgade uttalanden som gjorde bara säga att jag, om hans anförande hade gått i motsattriktning, skulle ha känt mig bekymrad. Det sägs att den gamlesocialistagitatorn när han hade fått ett berömmande ordfrän högern sade: "Jag måste gå hem och tänka över vad Jag nu har begåttför dumheter," Det behöver jag uppenbarligen inte göra. Kärnpunkteni det problem vi diskuterar är Ju: Får ett utvecklingsarbete kosta något? Vemskall ta riskerna vid försök med och prövning av ett utvecklingsprojekt? Det ärgrundfrågor i detta sammanhang och vi kan inte gå förbi dem utan att ocksåställa frågan: Skall staten stanna vid att bistå uppfinnareoch innovatörer med bidrag och lån till utvecklingsprojekt? Det gör vi ibetydande omfattning via styrelsen för teknisk utveckling med i det närmaste300 milj, kr. Vihar byggt på detta institut med ett sidoinstitut, statens utvecklingsfond, somhar möjlighet att utöver själva prövningen av en innovation medverka vidtillskapandet av företag på grundval härav och i samverkan med innovatören. Menvi bestämde oss 1968 också för att medverka vid prövningar av idéer och attförsöka bedöma om dessa är utvecklingsbara och kan gä in i en normaltillverkning samt förhoppningsvis ge avkastning. Jagskall inte upprepa vad som har sagts i debatten, där bl. a. har redovisat några av målsättningarna för Utvecklingsbolaget när dettillkom . Han var emellertid inte tillräckligt utförlig. Han tog baramed en liten del av vad som stod i propositionen 1971:139 när han citerade:"Utvecklingsbolaget bör även framgent arbeta utifrån kravet pålönsamhet." Det är alldeles riktigt att det står så. Men det heter ifortsättningen: "Det bör understrykas att varje utvecklingsbolag,ett statligt likaväl som ett privat, som befinner sig i början av sinverksamhet, som uteslutande engagerat sig i nya projekt och som arbetar inom enbegränsad ekonomisk ram, utsätter sig för en betydande ekonomisk risk. Utvecklingsbolagetbör ges möjlighet att arbeta vidare med de projekt och andra verksamheter somföretaget engagerat sig i. Som jag framhållit, torde det tidigast om 3-4 årvara möjligt att bedöma verksamhetens ekonomiska förutsättningar och taställning till frågan om en principiell omprövning av företagets mål ochverksamhet," Viframhöll 1971, och vi upprepade det 1974, att det är utomordentligt viktigt attUtvecklingsbolaget eller avskiljer företag som harbildats omkring projekt som man har bedömt vara utvecklingsbara. Vi sade 1971att en koncentration av verksamheter kan bli alldeles för omfattande. Vi upprepadedet 1974 därför att man inte hade "avknoppat" dotterföretag i denomfattning som vi fann önskvärt. Härkommer jag till den myckel känsliga frågan: I vilken omfattning och på vilketsätt skall då departementet eller ett statsråd gå in i verksamheten? Vi styrverksamheterna genom långsiktiga direktiv, vi styr dem genom kontroll ochredovisning från vederbörande företag - moderbolaget i detta sammanhang - ochvi kan påverka utvecklingen sedan vi har sett vad styrelse och revisorer haranfört om utvecklingen av företaget. År1974 fann Utvecklingsbolaget anledning att söka kontakt med departementet ochsäga: För den långsiktiga planeringen och utvecklingen av Utvecklingsbolagetkanske det är lämpligt att ta upp överläggningar med Statsföretag om en samordningeller att eventuellt Statsföretag övertar Utvecklingsbolaget. Från departementets sidariktades ingen erinran mot det förslaget. , och det svänger om argumentationen. att vi var beredda- det var Jag som framlade propositionen - att flytta Utvecklingsbolaget ut urStatsföretag till en självständig enhet. Ja, det är alldeles riktigt. Ochvarför gjorde vi det? Jo, på uttryckligt önskemål i en gemensam skrivelse avStatsföretag och Utvecklingsbolaget, som förmenade att Statsföretag vid dettillfället inte hade förutsättningar att avsätta medel för det fortsattautvecklingsarbetet. Detta var huvudskälet. Ett annat skäl var att vi hoppadeskunna ge bättre förutsättningar för ett mera fristående institut att vända sigtill enskilda innovatörer i mindre och medelstora företag. Mennu är ni, fortsätter , intresserade av att det här gårtillbaka. Ja, Jag har en helt annan uppfattning beträffande Statsföretagsförutsättningar än vad har. Statsföretag har efter dekrisartade problem som vi upplevde och 1971 åstadkommit ett utomordentligtrekonstruktionsarbete och har en helt annan grund för att ta överUtvecklingsbolaget. Åtskilliga av de statliga företagen är i behov av attplacera uppdrag hos ett utvecklingsorgan, och dä bör väl detta bolag lämpligenkunna ligga inom Statsföretag. Utskottethar för sin del sträckt sig något längre än vad jag hade hoppats att det skullegöra, men Jag har inte vänt mig emot det. Jag hade tänkt mig att man i denrekonstruktion som sker - den skall genomföras - skulle kunna gåin i förhandlingar med Statsföretag om villkor och förutsättningar för arbetet.Jag får väl tillåta mig att tolka utskottet så, att det inte förmenar att vivillkorslöst skall flytta in i Statsföretag, utan atthär finns ett utrymme rör nödvändiga diskussioner - och sådana pågår - ifrågor som dessa: Vilka företag bör avknoppas? Skall de försäljas? Går delämpligen in i någon av de befintliga statliga företagsverksamheterna?Detta>är självfallet saker och ting som vi får ta tillfället i akt attdiskutera. Jagvill återvända till de diskussioner som inleddes . Vi hade då anledning att räkna med attsä småningom få ett resultat. Det komockså en skrivelse från Statsföretag och Utvecklingsbolaget , där manansåg sig ha nått så långt i sitt gemensamma utvecklingsarbete att man ipraktiken var klar att ta ställning för ett överförande av . Sedan kommer självfallet frågan om villkoren. Dethär arbetet tedde sig ju bra. Vi kunde konstatera precis iöverensstämmelse med vad vi sade 1971: Efter tre bör man göra enutvärdering av Utvecklingsbolagets verksamhet - se vad det gett för resultatoch av det dra erfarenheter för det fortsatta arbetet. Det fanns ingenanledning för oss att ha någon annan uppfattning än den somuttrycktes av Utvecklingsbolaget. Visserligen redovisade man en förlust för1975, men den var inte mer omfattande än att den rymdes inom en balanseradbudget. Vi hade därför enligt vår uppfattning tid och möjlighet att göra enutvärdering och pröva hur vi skulle lägga upp verksamheten för framtiden. Då denna bild förelågvåren 1975 - så sent att den redovisning som 10 protokoll 1975/76:423 lämnades frånUtvecklingsbolaget och från de enskilda dotterföretagen, bl. a. berörandeSamefa, gick in i den publikation om de statliga företagen som vi sedan gavoffentlighet åt - är det väl rimligt att ställa frågan:Vad var det dä som inträffade, plötsligt och hårdfört, och som ställde ossinför helt nya problem ? Och, ärade kammarledamöter. Jag är heltinförstådd med att man ställer den frågan. Vad som inträffade var att det komett besked från Utvecklingsbolaget att man överraskats av att ett företag,, i stället för att gå med en budgeterad vinst pä ca 3,5 milj,kr. visade sig vara på väg mot brakande förluster på upp emot 20 milj. kr. Detbetydde en vändning pä i det närmaste 25 milj. kr. Här sätter naturligtvis in kritiken också motmig: Kunde man inte tidigare ha uppmärksammat att detta var på väg? Utvecklingenvar ju isolerad i detta sammanhang till ett enda företag. och Utvecklingsbolaget fattade så sent som iseptember 1974 beslut om en betydande investering, en utbyggnad av lokaliteter,maskinpark och utrustning. Man grundade detta beslut på företagsledningensbedömning av en gynnsam utveckling och i ännu högre grad samten prognostiserad gynnsam utveckling - Jag har redovisat den. Dåkommer jag till den fråga som jag vill ställa till . Detär självfallet våra bolags, våra verks skyldighet att ansvara för sinauppgifter. Det är verket - i detta fall Utvecklingsbolaget - som har skyldighetatt utse styrelser i sina dotterföretag, att kontrollera deras verksamhet ochbeakta utvecklingen. Besluten om investeringarna, som Jag här har nämnt om,fattades självfallet i och . Manhar ingen skyldighet att underställa industriministern ellerindustridepartementet en sådan plan. Man bär ansvaret för verksamheten, ochman har skyldighet att söka utveckla den efter bästa förmåga. Ingenerinran restes från revisorernas sida mot beslutet. Man genomförde dennainvestering, och man nyanställde 70-80 människor i produktionen. När man komfram till hade man inte order till den verksamhet som man hade byggtupp, men man hade kostnaderna. Det är det jag har sagt i min proposition. Vihar anledning att rikta kritik mot företagsledningen - mot styrelsen - för deåtgärder som man på det sättet har vidtagit. OmJag, , hade gått ned på denna styrelsenivå, slagit näven ibordet och sagt - nu skall jag vända på det - att "ni skall göra den härinvesteringen", om jag hade dikterat beslutet, så undrar Jag vad kammarensledamöter skulle ha ansett om en sådan ministerstyrning av våra företag som vihittills har försökt hålla oss ifrån så långt det över huvud taget är möjligt.Men i det här läget passar det att försöka flytta överansvaret från de instanser -tvä styrelser och revisorer-som skall ha dettaansvar, till departementet och departementschefen. Jagär självfallet inte på något sätt glad över vad som har inträffat. Jag har gettförklaringen. Uppvaknandet skedde tyvärr så sent som iUtvecklingsbolaget, när man kom upp till oss och meddelade: Så här är nusituationen. Vi ställdes inför uppgiften att försöka klara detta problem medbistånd från Investeringsbanken och sedan i de fortsatta diskussionernatillskapa en rekonstruktionsgrupp samt gå till för att begära att vii två steg skulle få genomföra rekonstruktionsarbetet. Vi skulle genomföra detsä att inte några av de anställda skulle bli lidande, skulle ställas införomedelbara besked om nedläggning av företag och begränsning av verksamheten.Det är möjligt att vi inte kan undvika sådana besked. Men vi skall inte behövafå dem genom att Utvecklingsbolaget skulle tvingas till likvidation ochkonkurs. HerrBurenstam kan försöka släta över och säga att det är inte farligt om niinte får några pengar . Jo, , det leder fram mot enlikvidationsuppställning, och jag kan inte se hur man i det läget från SU:ssida enligt aktiebolagslagen skulle kunna undgå en konkurs. Det är detjulbudskapet till de anställda som tydligen är beredda att ge. HerrBurenstam har tagit i både i sin motion och här i kammaren. Han tar inär han säger att det finns inte ett enda företag i den här verksamheten somkan sägas ha varit någonting av värde. Vi har ettföretag som initierats av Utvecklingsbolaget och som heter STANSAAB. Det ärklart att STANSAAB har lagt ned åtskilligt av utvecklingspengar - ca 100 milj.kr. har plöjts ner . STANSAAB tog, vilket också framhållits, i somrashem en order på produkter som man skapar - flygplatskommunikationssystem osv,- pä drygt 300 milj, kr. STANSAAB är i en expansiv utvecklingsfas. Går det härbra, och det har vi all anledning att förvänta, kan man också räkna med att manhar en fortsatt expansiv verksamhet framför sig. Det är mycket omdiskuterat -jag är medveten om det.Företaget kommer under att kräva utvecklingsmedel. Jagskulle tänka mig att det blir mellan 5 och 10 milj. kr. , och kanskeförst kan man komma i ett läge där man når balans och förhoppningsvisdärefter vinst. publicerades i tidningarna en pressrelease frän CARBOX - kanske några avkammarens ledamöter uppmärksammade den. CARBOX tecknade kontraktmed ett välkänt pä en produktionslinje som gällerframställning av vissa komponenter till bilar. Jag skall inte ge mig in på tekniken,men värdet av den maskin det gällde var 4 milj. kr. Eftersom det här harpublicerats tycker Jag att Jag kan läsa upp den senare delen av meddelandet: "FrånCarbox sida ser man här en ny stor marknad, eftersom enbart i och USAmarknaden för ifrågavarande bilkomponenter motsvarar ett 100-talproduktionsanläggningar, som vardera beräknas kosta 4-5 milj. CARBOX kan man Ju ta såsomett typexempel på vad det är fråga om för ettutvecklingsbolag. Det är väf fem är man har hållit på med det här projektet -kanske något längre. Man kan liksom se den cykel som ett utvecklingsprojektbehöver passera frän idén, prövningen av det, utvecklingen av projektet för attsedan försöka skapa den produktionsorganisation som skall producerautrustningen. Det har alltså gått fyra , med stigande kostnader under desenaste åren, men börjar man skönja möjligheterna till en värdefullproduktion som för framtiden kan komma alt ge en betydande avkastning. Det är den bedömningen som skall göras i dessasammanhang. Man måste vara beredd att acceptera de risker som här föreligger,eftersom det är nödvändigt att göra satsningar för att , förhoppningsvis,få igen pengarna. Allt kan inte lyckas, men en del kan göra det. Jag har härvisat på ett par tre förslag som är utomordentligt bra och som vi i mycket höggrad tror pä. Att där göra Jämförelser - som gjorde - medproduktionsföretag i allmänhet, som i regel byggs upp pä prövade produkter, ochatt Jämföra vinstresultaten i sådana företag med verksamheten i ettutvecklingsföretag är orimligt. Jagåterkommer till vad Jag sade om svårigheterna att bedöma tidpunkten för närman skall avknoppa ett projekt som man har tagit upp, som man vårdar "sigom och som man försöker bygga vidare på. Jag gör det därför att det är ettkänsligt kapitel. Åtskilliga förelag har skapat utvecklingsbolag. Man har dåstartat de bolagen som utvecklingsprojekt och fått i gång en produktion, manhar blivit fäst vid de produktionsföretagen därför att man har räknat med attde skall generera tillbaka pengar och ge det nödvändiga kapitalet för enfortsättning av utvecklingsverksamheten. Och kommer man dä attligga mer på produktionssidan än på själva utvecklingssidan. Ettfaromoment i dessa sammanhang är - och jag vill inte sticka under stol med attocksä Utvecklingsbolaget i någon mån har drabbats av det - att man inte trotsvåra påpekanden har befriat sig frän denna inställning och försöktåstadkomma en snabbare avknopp-ning av en del av dessa företag, om detta nuhade varit möjligt. Jagkan dock inte se att det statliga Utvecklingsbolaget företer en bild som istort skiljer sig frän vad man har upplevt på många andra håll.