prot · FZ09150 · 1975-12-31 00:00:00 — allriksdagen med bifall lill molionen 1975/76:2539 yrkandet 4 som 186 sin mening gav regeringen lill känna vadreservanten anfört. 5. beiräffandeanslag lill försörjningsberedskapslån av herrar 150 iGlömminge (c). i (c) och i (fp). () samtherr i (c) som anseil all ut- a : j 197 skottet under 15 borthemställa .-------------- atl medanledning av proposiiionen 1975/76:206 bilaga 2 Åtgärderför i ifrågavarande del ochmed bifall till molionen 1975/76:2544 yrkandet beklädnadsindu- 5 till Försörjningsberedskapslån för /77 under fonden strin,m. m. för låneunderstöd anvisade ett invesleringsanslag av , 6. beiräffande formerna för samordning av dengrundiextila bomulls industrin av herrar Regnéll (m) och () som ansett alt utskottet under 16 bort hemställa allriksdagen med anledning av proposiiionen 1975/76:206 bilaga 2 i ifrågavarandedel och med bifall lill motionen 1975/76:2541 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört, 7. beiräffande förstatligande av grundlexlilindustri av i (vpk) som ansett alt utskottet under 17 bort hemställa atlriksdagen med bifall lill molionen 1975/76:2539 yrkandet I och med anledning avmotionen 1975/76:2538 yrkandet I som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanten anfört, 8. beiriiffande avtal med Stigtex av herrar Regnéll(m), i Glömminge (c), i (c) och i (fp), () samt herrar i (c) och () som ansett all utskoilei under 18 bort hemställa A. medanledning av proposiiionen 1975/76:206 bilaga 2 i ifrågava rande del och med bifall lill motionen 1975/76:2540 yrkandd 1 u)bemyndiga regeringen all i överensstämmelse med vad chefen förhandelsdepartementet förordat träffa avtal med Stigtex .AB. b)som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om stöd lillullspinnerier i . B. medanledning av proposiiionen 1975/76:206 bilaga 2 i ifrågava rande del lill Överstyrelsen för ekonomiski försvar för /77 under tionde huvudtiteln utöver lidigare anvisat förslagsanslag (prop. 1975/76:152. FöU 1975/76:35) anvisa ylleriigare . saml med anledning av motionen 1975/76:2540 yrkandd 2 som sin mening ge re geringen lill känna'vad reservanterna anfört, 9. beiriiffande utredning om generelllsysselsätiningssiöd av herrar i Glömminge och i , saml i (samtliga c) som anseil all uiskonel under 21 bort hemslälla allriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2544 yrkandet 4 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Åtgärderför beklädnadsindustrin, m. m. 10. beiräffanderegionalpolitiska insatser för Boråsregionen av i (vpk) som ansett att utskottet under 22 bort hemställa a) all med bifall tillmotionen 1975/76:2539 yrkandet 3 och med anledning av motionen 1975/76:2538yrkandet 3 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanten anfört, b) alt skulle avslåmotionen 1975/76:1798. 11. beiräffande upphävande av licenslvång förimport av vissa leko varor av i (fp) som ansett att uiskottel under 26 bort hemslälla attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:2057 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanten anfört. HerrSJÖNELL (c): Beklädnads- och textilbranscherna, gemenligen kalladelekobranschen, lorde vara två av de branscher som under efterkrigstidenuppvisat de mesi djupgående, nära nog omstörtande, förändringarna. Jag villbara erinra om all efter krigels slul, ja, för resten redan underkriget, hade dessa branscher en utomordentligt god sysselsättning. Varorna varav naluriiga skäl oerhört efterfrågade på grund av avspärrningen under kriget,men den goda konjunkturen varade även efter kriget, och man kan gottsäga alt åtskilliga företag kom lill i elt renl drivhusklimat. Sedermera harolika s. k. tekokriser uppstått, och statsmakterna, och även de enskildaförelagen jämte organisationerna, har försökt sig på olika åtgärder för altkomma till rätta med svårigheterna. Delbelänkande som vi behandlar från näringsuiskotiet med anledning avproposiiionen nr 206 innehåller typexempel på just sådana åtgärder som syftarlill all bevara'och förstärka lekobranschen, lill fromma för de företag ochmänniskor som arbetar där. Del är alldeles klart alt bilden verkar mycketdyster när man ser på slatistiksiffrorna över utvecklingen i branschen. Jagvill bara nämna ett par siffror. minskade antaletanslällda i branschen från 46 350 lill 33 850, eller med 6 96 per år.Molsvarande siffra för hela industrin var per år.Del här har skapat en hel del pessimism, och på vår sida kan vi inle,undgåkänslan av alt den pessimismen har sträckt sig ända in i kanslihuset och tillregeringen. Men vi vill fastslå alt det inte finns anledning lill någonverkligt djupgående pessimism. Vi tror alt företagarna och de som är anslälldainom dessa branscher skall kunna klara sig upp ur den djupa vågdalen ochsedermera fä en jämn och god sysselsättning. De behöver inte uteslutande blinågot slags beredskapsbranscher, utan de skall kunna fungera på vanligtindustriellt motiverat sätt. Närdel gäller regeringens olika förslag kan jag säga alt vi från vår sida i slorutsträckning har stött dessa. Det är bara på några få punkter som vi haravvikande mening. Principiellt avvikande synpunkter före- ligger ocksä i ett parfall. Regeringen har valt all selektivt stödja den här branschen, och manställer än en gång, och starkare än tidigare, kravet på samverkan och samgåendemellan förelag som villkor för stöd lill investeringar. Vi har reagerat mot deldär och sagt alt det s. k. fusionsraseriet inte är någon godmedicin. Och människorna som arbelar inom branscherna finner del nästanoförståeligt all man fortfarande har den här uppfattningen. Mankan exempelvis se på tekosiödet som tillkom 1971. En betydande niängdsamverkansprojekt initierades , åtskilliga inom den mindreindustrin. Men det blev inte särskilt goda resultat, om än några, av de härprojekten. 1 stället finns det, som sagt, , i varje fall inom den mindreindustrin, en utpräglad misstro mot samverkan och fusioner i de former somregeringen föreslår. har utskottsma-joriteten emellertid mjukat upp det helaoch sagt ifrån alt det inte är något kategoriskt fusionskrav för stödet. Mankan få del även i enskilda fall, och det noierar vi som en framgång. Vivill också säga ifrån atl vi vägrar atl över huvud taget diskutera överföringav resurser från tekoindustrin lill andra produktområden. Det är klart all deti mindre omfattning kan bli på del sällel på grund av ren struklurulveckling,men att medvetet initiera sådani från statsmakternas sida vänder vi oss emot,därför all vi tror att de resurser som finns, framför alll i form avyrkesulbildad arbetskraft, tekniskt kunnande, maskiner och del kapital somfinns kvar i förelagen, måste bevaras för alt man skall kunna få en rimligutveckling och elt rimligt hävdande av branschen . Visäger alt man kan vidta flera olika ålgärder för all förbättra situationen.Företagen i de arbdskraftsiniensiva branscherna, som ju tekobranschen är etttypexempel på, har kommit i en myckel svår situation framför alll på grund avlöneskatten. Vi anser alltså all en väg att förbättra läget är altdifferentiera löneskatten och ge lättnader till de små och arbeiskraftiniensivaföretagen. Det är just dessa företag som far illa av löneskallen. Ävenavgifterna till socialförsäkringen kan och bör utformas så att de stimulerartill ökad sysselsättning. 1 del syftet bör t. ex. utlagd lill ATP-avgiftomfördelas så att avgiften inte belastar den äldre arbetskraften. Därigenomskulle företagen stimuleras lill all både behålla och nyanställa äldrearbetskraft. Och jag upprepar än en gång att när det gäller att stödja en hel branschså vill vi att man skall ge ett genrellt sysselsäitningsstöd. Vi tillbakavisarde argument som anförs emot i propositionen. Med hänsyn lill den framskridna liden skall jag inte gä in på någonutföriigare argumentation, utan jag vill bara sammanfattningsvis säga, all vivill ha ett uttalande från sida alt målet för de åtgärder som vidtasinom ramen för strukturstödet bör vara att en fortsall minskning avsysselsättningen inom beklädnadsbranschen motverkas. Det har att göra med vårprincipiella inställning all den här branschen inte bara skall vara enberedskapsbransch. Åtgärder för beklädnadsindustrin, m. m. Nr 150 leva ett naturligt industriellt liv i fortsättningen också. Fredaeenden ' "''' " JS sade . all nian böröverväga ett generellt sys- 4 inni 1976 selsällningsstöd,och det skulle i storlek kunna motsvara den allmänna arbetsgivaravgiften, som för den här branschen uppgår lill 80 milj. kr. Ålgärder för Detär elt krav som vi har framfört i reservation nr 9. beklädnadsindu- Slutligenhar vi stött andra partiers motioner när det gäller Stigtex m. AB.Om man gynnar det förelaget i den form som regeringen har velat göra så blir del ensnedvridning av konkurrensförhållandena gentemot övriga förelag. Därför anservi atl även övriga företag inom yllespin-neribranschen bör erhålla sammamöjligheter lill stöd som , och vi vill att gör ettuttalande i den riktningen. Med det sagda ber jag all få yrka bifall lill reservationerna 1, 5, 8och 9. 1 detta anförande, under vilkel herr förste vicetalmannen överlog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde , fröken och i (samtliga c). Hert REGNÉLL (m): Tekobranschensallmänna problemalik skall jag inte gå in på. Den belyses både i propositionenoch i näringsutskoltets belänkande. Möjligen skulle jag vilja säga att jag noginte är beredd atl göra sä pass optimistiska bedömningar som i början av sitt anförande. Visst är del sant all många företagare ibranschen har visat sig både hyggliga och dukliga, och visst har vi här ilandet en yrkesskicklig arbelarkår inom tekobranschen, men all konkurrera medländer med långt lägre löneläge är sannerligen inte lätt för en industri som istort sett ligger fri för importkonkurrens. Iblandtycker man kanske atl regeringen har varil litet senfärdig all dra slutsatser av detta och sälla in de generella stödåtgärder som faktiskt behövs, om vi över huvud taget skall kunna påräkna, efter mina be dömningar, atl ha denna bransch livskraftig kvar i landet. Frän vårt håll har vi , inte minst genom i , som kommer från en bygd där man haft stora bekymmer därför atl svå righeterna gentemot importvaror har varil så påtagliga - är ju själv företagare i branschen - motionerat och framfört förslag om förbättringar som skulle underlätta läget. Också andra medlemmar av den moderata gruppen har relativt nära anknytning -till lekobranschen och har därför motionerat liksom . Här kan jag notera alt en av motionerna från vårt håll vunnit hela utskottets anslutning. Den gick ut på alt man skulle öka antalet år under vilkel viss försöksverk samhet skulle bedrivas upp till fem. Där höll utskottet med om alt den föreslagna liden var för kort. Det går inte så fort all komma i gång, och skall man sedan få erfarenheter och utvärdera resultatet, skall man ganska säkert ha än den föreslagna. 190 I samma motion förelåg etl förslag om alt manskulle höja de pro- cenlavskri vningar som kanifrågakomma. Jag skall inte gå in på tekniken. Uiskottel uttalar sig på etlpositivt sätt. Man förutsätter att del kommer atl övervägas av regeringen.Därför har vi från moderat håll inte känt oss ha någon anledning atl reserveraoss separat på den punkten. HerrSjönell yrkade bifall lill reservalionen I. Jag vill notera alt också jag ärmed pä den reservationen, som siktar till att förebygga minskning avsysselsättningen inom industrigrenen. Jag finner del för min del motiverat medlanke på all det är sä många samhällen där tekoindustrin är den dominerande.Låter man den gå ned kraftigt i fråga om sysselsatta, blir det bekymmer intebara för dem som mister sill arbete, ulan också för orten som sådan. Reservalionen2 ber jag också få yrka bifall lill. Den gäller elt förslag från vår sida skulle kunna få bidrag inte bara för all bygga ut produktionsfaktorerna,ulan ocksä för produktutveckling. Det visar sig alltid annars i hårt trängdabranscher svårt att komma någonvarl om man inte finner någon unik produkt somkan locka köparna på ett sätt som annars inte hade kunnal påräknas. På dennapunkt blev vi tyvärr ensamma. Ensammaär vi också på reservalionen 6, som jag likaså ber all få yrka bifall till. Dengäller formerna för samordning av den grundiextila bomullsindustrin. Jagföreställer mig alt i , som är anmäld på talarlistan,komnier atl säga något på den punkten. Reservalionen8 har redan kommenterat. Den initierades av ett moiionsförslagfrån vårt håll, och vi kommer alltså all stödja också den. Åtgärderför beklädnadsindustrin, m. m. Hert (): Av principiellaskäl har gått emot regeringens lidigare förslag omimporlbegränsningar och licenslvång för skog och tekoprodukter. Men vi harstött förslagen om stödköp, lånemöjligheler, utbyggnad och föriängning avnuvarande branschprogram för de berörda branscherna. Och vi biträder förslagelom stöd till den grundiextila bomullsindustrin. Låtmig från denna utgångspunkt - och ulan närmare kommeniarer lill reservalionerna5 och 8, vilka jag yrkar bifall lill - begränsa min anförande till några ord omreservalionen II, vilken bygger på folkpar-limotionen 2057. Vi menar alt densvenska handelspolitiken bör utformas så atl den stöder u-ländernasanslrängningar atl bygga upp en inhemsk industri. 1 linje med FN-deklarationenom en ny internationell värids-ordning bör vi vara beredda lill anpassningsålgärderbl. a. för att kunna la emot en växande import av färdigvaror från u-länderna.1 uppföljningen av detta krav menar vi all licenslvångd för import avlekoprodukter bör avskaffas och alt en mer restriktiv praxis bör iakttas ifråga om införandet av kvantitativa begränsningar av import från . Med detta ber jag atl fåyrka bifall till reservalionen 11. Ålgärderför beklädnadsindustrin, m. m. (vpk): Del finns två principiellt helt olika sätt alt bedriva statligindustripolitik i vårt land . Del ena är all låta skattemedel flyta in sombidrag och subventioner. På del sällel hålls profilerna uppe för kapitalägarna.Men staten får ingen möjlighet att styra utvecklingen. De arbetande får hellerinte den möjligheten. Man ställer bara en allmän garanli om bidrag. Sedan färprivatkapitalet driva branschen i stort sett som del vill. Förelagarna kanavstå från nödvändiga nyinvesteringar och köra branschen i botlen för alldärnied på kort sikt la ul vad som kan las ul. De kan genomförastrukturomvandlingar, nedläggningar och koncentration på sina villkor. Detär denna väg regeringen följl i fråga om tekoindustrin. har del kostat60 miljoner utan all problemen på något sätt ryckt närmare sin lösning och ulanalt textilarbetarna och texiilregionerna fäll trycket som vilar på dem minskal. Denandra vägen är all man lyfter bort de stora kapitalintressena, alt man ger dearbetande vidsträckta möjligheter alt vara med och styra branschens vidareutveckling, all man styr dess omvandling och i varje steg kan ha grepp om ochutvärdera de statliga stödåtgärdernas resultat, au man slipper överspelas avatt de privata kapitalägarna ger strukturomvandlingen en inriktning som inteär möjlig alt förutspå, all man slipper ställas inför plötsliga nedläggningarsom måste mötas med otillräckliga och alltför improviserade åtgärder. Dennasenare väg är den enda som svarar mot tekoindustrins verkliga situation i dag.Det är den enda väg som går de arbelandes intressen lill mötes och som lar lillvara deras kompelens. Det är den enda väg som är förenlig med en planmässig ochförutseende regional politik, som kan avvärja kriser i de av tekoindustrinslarki berörda regionerna. Detär denna senare väg kommunisterna förespråkar -bl. a. i vårmoiion nr 2539. Tekoindustrinär, herr talman, starkt regionbunden. Därav följer att endast etl omsorgsfulltoch förberett regionall program kan effektivt motverka den regionalakris som redan är under full utveckling i och som kommer alt blihäftigare när den väntade siora strukturomvandlingen inträder. Nuvaranderegionpolitik svarar i intet avseende mot de nödvändiga behoven i en sådansituation. Man vet inte när eller var inskränkningar och nedläggningar kommerall ske i den privata industrin. Man vet inte när eller var ullandsetableringarersätter produktion i . Länsplaneringsmateriald är för tunt för atlutgöra grund för ett verkligt åtgärdsprogram. Länsstyrelserna kontrollerarheller inga ekonomiska medel för exempelvis nyinduslrialisering ellerlikvärdig kompensation. Statens möjligheter alt genom utlokalisering avcentral statlig verksamhet bereda regionen lättnad synes nu i stort sett varauttömda. Slalsföretag bedriver i princip ingen regionpolitik om del inte skerpå uttryckligt uppdrag och med hjälp av särskild kompensation - och någotdylikt är ve- lerligen inte planerat förBoråsregionen. Regionpolitikenhar en annan lucka som i gamla lextilbygder understryker dess otillräcklighet.De regionpoliliska insatserna skall följa orts-klassificeringssystemet. Demånga mindre orter som är helt eller starkt beroende av tekoindustri får meddetla system ingen direkt hjälp. Detta kommer alt fä synnerligen svära följderom man låter tekoindustrin stanna i privata händer och därnied inte får någonkontroll över nedskärningar och omstruktureringar. På dessa orter vet dearbetande och deras familjer aldrig på förhand när dödsstöten kan sällas in, tydödsstötar blir del faktiskt fråga om med nuvarande industri- och regionpolitikpå en rad platser i de klassiska lexlilbygderna. Vpk har i den av mig nämnda motionen 2539 föreslagit atl av medlen förralionaliseringsprogrammet skall avsättas 5 milj. kr. för vetenskapliga studierkring förutsättningarna för beklädnadsindustrins ekonomiska och tekniskautveckling och för de problem som sammanhänger med branschens koncentrationlill vissa orter. Utskottets majoritet konstaterar helt kort alt man intefunnit anledning att tillstyrka motionsyrkandet. Men,herr talman, det skulle ha varit myckel intressant atl ha fått en litetutförligare motivering lill utskottets ställningstagande, efiersom detla ulanIvivel är ganska förvånande mot bakgrund av att beklädnadsindustrin harbefunnit sig i nästan kris . Företagen går ur handi hand. Företag flyttas inom landet och utomlands. Förelag läggs ned. Folk blir av med sina jobb. Hela orter avfolkas på grund av altsysselsättningsmöjligheterna försvinner. Hela branschen präglas av totalförvirring och är dl typexempel på den kapitalistiska produktionsanarkin. Detär de anställdas sociala och ekonomiska trygghet som här sätts på spel. Motbakgrund av delta är del ganska fantastiskt atl uiskottel inte finner anledningall vetenskapligt studera förhållandena i branschen. Vpk framlägger i nämnda moiion nr 2539 och i reservationerna tillutskottsbetänkandet kort uttryckt följande aktionsprogram för den svenskatekoindustrin: Förstatliga de storatextilkoncernerna. Slöd de i privat ägokvarvarande mindre förelagen. Lägg upp elt långsiktigtinvesteringsprogram för att rehabilitera branschen. Ge de arbetande insyn ochkontroll över arbetsförhållandena. Mobilisera deras kunnande i planeringen förbranschens nydaning. Slöd forskning för slagkraftigframlida produktion. Lägg upp elt långsiktigt programför etablering av nya industrier i , etl program som ärtidsmässigt och ekonomiskt samordnat med lekoindustrins egetralionaliseringsprogram. Lägg upp motsvarande program för ny yrkesutbildning. Kräv av privatföretagen full redovisningsskyldighet rörandeekonomiska förhållanden i utbyte Åtgärderför beklädnadsindustrin, m. m. 13 protokoll 1975/76:149-152 Nr 150 mot det statliga slödel. Fredaeenden '' arbetande på arbetsplatserna. 4 iuni 1976 Avslutningsvishävdar vpk: Del går inte längre alt låta staten ta över --------------- ekonomiska garantier och ekonomiski ansvar och sedan låta privatka- Åtgärderför piialetefter eget goitfinnande genomföra omstruktureringen. beklädnadsindu- felpå den omstruktureringen. Då får de arbetande beiala den. strin, m. m. Länge nog har tekoindustrins ägare fått utnyttjalåglöner, stalssub- ventioner och sin friadispositionsrätt över branschens resurser. Det är lid för en avlösning. Längenog har svensk industripolitik bestått i atl staten brett ul sinasubveniionsvingar och sin poliliska välsignelse över bransch efter bransch påkapitalets villkor och ulan något sammanhang mellan den samlade utvecklingensolika sidor eller de skilda branscherna. Också av den anledningen är det dagsatt börja tänka om på en annan nivå. Jag yrkar bifall lill reservalionerna 3, 4, 7 och 10 som fogats tillnäringsutskoltets betänkande nr 70. HertWÅÅG (s): Beklädnadsindustrins trängda läge står så klart för var och en att detinte lorde behöva skildras närmare här och . Enighei råder om all denbeklädnadsindustri vi har kvar är viklig för sysselsättningen ochförsörjningsberedskapen och all snabba räddningsålgärder därför måsle lill. Attskälet till beklädnadsindustrins belägenhet är en mycket' liberal utrikeshandelmed i stort sett fri import från låglöneländer råder del också enighei om - ivarje fall inom näringsuiskotiet - liksom om all denna fria handel i allmänhetvaril gynnsam för svenskt näringsliv i övrigt. Vissa ålgärder vidtogs 1975 motlågprisimport, och det finns närmare skildrat i en bilaga lillutskoltsbelänkandet. Beklädnadsindustrinär arbetsintensiv och därför svär atl rationalisera. Eftersomproduktionsvolymen inte kan öka måsle varje rationalisering gå ut översysselsättningen i branschen. Det lorde vara ofrånkomligt. Ändå måsierationalisering lill i del här läget, liksom samordning av verksamheien. Medstatsmedel bör man dessutom stödja ansträngningar alt få till stånd en ökadexport. Staten måste även betala för en nödvändig försörjningsberedskap. Omdessa räddningsålgärder handlar propositionen och utskottsbetänkandet. Utskottethar, med tacksamhet, till prövning tagit upp alla goda uppslag som kommit inmotionsvägen, särskilt från dem som kan ha praktisk konlakl med branschen.Sålunda har utskottet velal föreslå alt ger regeringen lill känna alllidsramen för ralionaliseringsprogrammet under löpande period utsträcks fråntvå lill , som motionärer från och vill - motionerna2538 resp. 2545. Vidareföreslår utskottet all en höjning av lånegränsen för inskriv ningslån övervägs. Del har ocksä föreslagits i Norrköpingsmoiionen. Ut- 194 skottet har anslutit sig lill uttalandena imotionerna 2543 (m) och 2544 (c), och enligtförsvarsulskoltets önskan hemställt att försörjningsberedskapslån skall kunnautgå såväl lill den grundiextila ylleindustrin som till bomullsindustrin.Uiskottel ansluter sig därutöver beträffande motionen 2544 till att etlsamgående mellan företag inte skall vara ett ofrånkomligt krav förstödåtgärder. Slutligenhar utskottet funnit all en Boråsmolion, 1779, från allmänna motionstiden omatl resurser skall kunna överröras även till andra produktområden redantillgodosells i proposiiionen. Därmed har fem motioner av femton på ett ellerannal sätt lillgodosdls i utskottsbetänkandet. Såhär dl valår är del väl nödvändigl alt markera sin poliliska profil. På annatsätt kan inte jag uppfatta en del av reservationerna, Ceniernvill med reservalionen 1, som också biträtt, all målet förstrukturstödet skall vara att minskningen av sysselsättningen inom branschenskall motverkas. Kravet kan inte rimligen förenas med strävandena altrationalisera och biträds därför inte av ulskotlsmajorileten. Ävenförelag som inte befinner sig i akut krissituation bör fä försörjningsberedskapslån,menar och i reservationen 5 och föreslår en höjning avanslagen med 7 milj. kr. Propositionen syftar med försörjningsberedskapslånlill korlsikligare räddningsålgärder. För långsikliga åtgärder begärderiksdagen en utredning, som utskotlsmajoriielen anser atl vi böravvakta. Medreservalionen 9 slås denna öppna dörr in. Den utredning om generelllsysselsäitningsstöd som begär har redan beställt hösien 1975. Ipropositionen föreslås atl för ur försörjningssynpunki nödvändigproduktion av kamgarn och kardgarn får slöd . Försvarsutskottethar bedömt all samma behov av slöd inte finns för övriga företag i branschen.Men i , och gemensamma reservation, nr 8,begärs samma slöd lill övriga företag som spinner ylle.