prot · FY0992 · 1975-12-31 00:00:00 — Om man emellertid producerarbåde el och värme erhålls ca 950 MW värme och ca 810 MW el. Utnytfiandei avreaktorns termiska effekt blir då belydligl högre eller ca 60 96 mot idet förra killei. Merun uv den fiärrvärme som produceras skulle vid enburt elproduktion huförts bort med kylvaiinet. Oljebesparingeii blir betydande. Den uppgår redununder lill cu , och beräknas denuppgå till 600 000 lon per är. En minskning av oljeförbrukningen av tlenhäroiiifuttningen i deilu tuibelblkude område hur givetvis slor betydelse urmifiösynpunkt. För jordbruket innebär del att de jordförsurandesvaveldioxidutsläppen minskas med ca per är. Utsläpp av spillvärmefrån kärnkraftverket minskas med värmeproduktionen. Värdet avmifiöförbättringarna i området kan i stort sett vara lika stort som värdel avofiebesparingen. Om projektet sägerlänsstyrelsen i bl. a. följande: "Isamband med yttrande över närföriäggningsulredningen ochel-energiprognosutredningen uttalade som sinmening alt värmeförsöfining baserad pä fiärrvärme äratl föredra framför andrasysieni ur såväl energihushållnings- som miljösynpunkt. Om värmeförsöriningendäriämle baseras pä kärnkrafivärmeverk. erhälles ännu fördelaktigare lösningar. Länsstyrelsenpekade därför pä möjligheterna all för värmeförsöriningen i länet ulnylfia detplanerade tredje aggregatet i för fiärr-värmeöverföring lill Malmö-,Lund-, Helsingborgs- och Landskronaregionerna. framhöll vidareall del med lanke på avstånden lill dessa orter torde vara ekonomiskt fulltrealistiskt all genomföra dessa projekl." I vär motion 1883framhåller vi bl. a. föfiande: "Enframtida rationell energihushållning i vårl land bör enligl samstämmigabedömningar bl. a. bygga på all storstadsområdenas värmebehov tillgodosesgenom fiärrvärme från kärnkrafivärmeverk. Detframstår därför som angeläget alt sydvärmeprojeklel realiseras inom ramen avkärnkraftprogrammel. kan ge värdefullt underlag och erfarenheier förframlida beslul rörande andra regioner med tillräckligt värmeunderlag förkärnkraftvärmeverk." Delsynes vara en bedönining som delas av näringsulskollels majoritet, som i sillutlåtande över motionerna 1883 och 2029 säger: "Detprojekl som syftar till all och samt eventuellt också Helsingborgoch skall förses med fiärrvärme frän kärnkraftverket i ärav stort inlresse. Utskottet anser all parallellt med projekteringen för enforlsatl utbyggnad av kärnkraftverket i Forsmark enligl proposilionens förslagbör undersökas om del tekniskt, ekonomiskt och med hänsyn lill säkerhet etc.finns förutsättningar för ulbyggnad av kärnkraftverket i medytterligare etl aggregal, avseli för framställning av värmekraft. "Utskottets ullalande jämte hemställan om al t som sin mening vi Me get ill känna vad ulskottet anfört om motionen hälsar jag och mina medmotionärermed tillfredsställelse, och jag ser del som ell uttryck för utskottets posilivainlresse för projeklels förverkligande. Somframhålls i niotionen är del för det forlsalla planerings- och projekteringsarbetetnödvändigt an de kommuner, myndigheter och företag som engagerat sig fördetiaprojekt ekonomiskt och i sin planering känner tillräcklig säkerhei för dessförverkligande. Föreliggande förbrukningsprognoser visar all projektet behöverlardigslällas . nödvändiggör all städernasfiärrvärmenäl redan nu päböfiar an- Energihushållningen,m. Energihushållningen, m. m. passningen till denkommande situationen med värmeleverans från , FruSundberg påstod all del förelåg ell fiirdigt förslag som bl, u, innebär allvarmvailenledningarna skall placeras ovan jord, Eflersom jag råkar tillhöralekmannasidan i den ulredning som går under benämningen Syd-värme kan jagupplysa om all pä den punklen har ulredningen inte lagil nägonställning. Del som har presenterats aren översiktsplan som gjorts avteknikerna och som kommer att föreläggas lekmännen vid ett sammanträde medSydvärme . Från ansvarigt kommunalt häll är vi fullt medvetna om alldet inte är möjligt all tänka sig all dessa ledningar i nägon slörreuisiräckning kan dras ovan jord. Men jag iror all håller med migom all del finns vissa områden där en sådan lösning kan länkas. Dessafrågor måste detaljplaneras och ulredas, och del är del arbetet som nuföreslår. Jag vill upplysa om att det är ell mycket kostsamt ochmyckel omfattande arbete innan man kan fastlägga en slutgiltig planering avdella mycket slora projekt. Jag vill också säga lill kammarens ledamöier alldel är alt gå alldeles för långt all påslå all del föreligger nägol färdigtförslag. Det är en översiktsplanering, dvs. en försiu etapp i utredningsarbetetsom gjorts för alt orientera om projektets omfattning oCh om vissa tänkbaralösningar. Med det anförda har jag velal undersiryka angelägenheten av all minskaökningstakten i energiförbrukningen och alt vi i vår energiomvandling användeross av processer med ell så högl utnytfiande av bränslets innehåll som möjligt.En stram siyrning inom energiområdet kräver all samhällets och näringslivetsforlsalla utbyggnad sker under planmässighet. En sådan styrning kräver ökatsanihällsinflytande, där kommunerna bör hu samma ansvar för energi- ochvärmeförsöriningen som gäller för bl. u. och avlopp. Del ser jagsom en mälsällning för vär framlida energiförsörining och energipoliiik. () kongenmäle: Del var med avsikt som jag log upp frågan om vurni-vaiienöverföringenfrän den iredje Bursebäcksreakiorn. med tanke på alt skulle talaefter mig här i kammaren. Läl mig nu förklara ull jug hell och hållet delurherr Adumssons åsikter niir del gäller ul-nyltjundet uv spillvärme ellerkylvaiienvärme från en evenluell iredje reaklor. Dessutomvar del gliidjunde all höra säga ull nägra pluner pä alt luggudessu ledningar ovan jord inie finns. Del iir elt uttalande som bereder migoch säkert många andra nere i stor lill-fredssiullelse. Men, fru lalmuii.jag lulude inle om nägon färdig plan ulan enburt om del förvänunde i all delöver huvud taget görs en plun som gär ut pä remiss lill berördu kommuner innunriksdugen pä någol säu hur tiigil slällning i frägun. Det är från principiellsynpunki jug vill lu upp della. När riksdugen lidigure hur fullal beslul isådana här frågor hurförarbetet framskridit så långl att alternativa lösningar inte stått riksdagensbeslutsfattare lill buds. Av ekonomiska eller andra skäl har man tvingatsansluta sig lill ell projekl som pä grund av det längt gångna förarbetet är detenda ekonomiskt realistiska. Jag har med della velal peka pä värdet uv ulldessu frågor las upp och diskuteras på ell tidigt stadium, innan Sydvärme. därherr som lekmannarepresentant har ett stort inflytande, får möjlighelalt fatta beslut som hindrar att fatta andra beslut. Energihushållningen, m. m. HerrADAMSSON (s) kort genmäle: Jag vel inle om del är en missuppfattning frånfru sidu när hon säger att jag har sagl all man inle kan länkaslägga ledningarna ovan jord pä nägra snäckor. Jag vill hu sagl ull det på denpunkten inte har falluls några beslul. Del får vi se i samband,med projekteringen.Jag vill därmed inle kategoriskt ha sagl alt ledningen på allu snäckor komnieratt läggas under jord. Det finns vissa områden dur del av renl tekniska skälinle är möjligt - jag skall inte närmure gä in pä del. vänder sig principiellt mot alt kommunernagjort dennu översyn. Jag vill då säga att del hell enkelt hänger samman med uiidessa fyru städer sedan bönan av 1950-lalel haft ell ganska iniimi samarbetenär del gäller planering av fiärrvärmeförsörining. Del är i samband med denforlsatla försöriningen med fiärrvärme i de här berörda städerna som dettaprojekl blivit aktuellt. Med åberopande uv del yttrande som g.joris avlänsstyrelsen kan jag hänvisa lill all del hur funnits inlresse ull finna ensådan lösning. Sedan kun man alllid diskutera var mun skall böria - del uregenlligen en diskussion om hönan och iigget, och den skull jug inie gå in pä. () kort genmäle: all räkna mig till vare sig äggens ellerhönsens skara unser jag det väsentligt all frågor som är av avgörande belydelseur miljösynpunkt blir behundlude i . Jag håller nalurliglvis med herrAdumsson om ull vi här inte kun göru nägol definitivt siälliiiiigstugunde tillfrägun om ledningarna skall läggas underjord. Men jag fick av herr .dalnssonsullalande uppkiiiiiingen alt man i princip räknar med ull följunuiurvårdsverkeis rekommendulion ull ledningarna i trakter med högviirdigåkeriord och där detta lekniski iir möjligt skall griivas ned. Med denupplysningen, fru lulmun. är jag för lillfällel nöjd. () kort genmäle: Jag vel inle om och jag har någrudelude meningar. uv skälen till au den aktuella molionen viickies - del iiralltså ingen framsiiilliiiiig från uiuii en motion av nägru riks- Energihushållningen,m. dagskolleger och mig-varjusl all skulle fä lillfälle alt diskulera även delta projekl. vice lalmannen anmälde all att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. HenFISKESJÖ (c): intygade i sill inlägg all hon var rädd om den skånskajorden. Jag vill bara göru den kommentaren all det har varil si och så med denmoderata omtanken om den skånska åkeriorden när vi i tidigare skeden diskuieralregionplaner och Öresundsbroar i . Men det är bra all medvetandet om denskånska jordens värde växer. Nog 0111 detta. Jag hade ursprungligen tänkt ta upp tre mytbildningar ikärnkraftsanhängarnas angrepp på . Den första myten jag hade tänktbehandla gäller påståendena om att vår linje skulle innebära elt hot molsysselsättningen och en återgång till äldre produktionsformer. Trols au herrBengtsson i spann vidare på denna myt som trasats sönder och sammani den tidigare deballen här . skall jag på grund av den sena limmen avslåfrån ylleriigare kommentarer på denna punkl. Denandra myten jag ursprungligen tänkt ta upp är myten om all vår linje skulleinnebära ett ökat oljeberoende och därmed en ökning av de miljörisker somoljeanvändningen medför. Inle heller pä den punkten skall jag nu göra nägonytterligare utläggning. Även här har klarl visals i den lidigare diskussionenall vår linje tvärtom innebär alt vi får ökade resurser alt la itu med demifiörisker vi redan har ulan all introducera nya. Sedan finns del en iredje myt ikärnkrafisanhängarnas angrepp pä , och det iir myten om all vi skullestå isolerade i vär bedönining av säkerhetsriskerna. Den iredje myten skall jagbehandla litet utförligare. .vgörandeför cenlerns slåndpunklslagande har i hög grad varil bedömningen avkärnkraftens säkerhetsrisker. Vår ståndpunkt är grundad pä det material somvaril tillgängligt och på den erfarenhet som finns. Pä den här punkten har munkunnul noiera all socialdemokrater oCh moderater, om än inle alla. blivit någolmera försiktiga. , som jag såg i kammaren , gick så långltidigare all han sade att det kan tänkas all cenlern har räll. Men hangjorde del med den försåtliga vändningen all alla andra därmed skulle ha fel.Därmed har jag också antytt en av de argumenlaiionslinjer som kärnkraftsanhängarnaanvänder sig av mot cenlern. Man vill försöka ge sken av all alla som harstuderat de här frågorna, all alla som hur särskilda kunskaper på del härområdet skulle ha en annan uppfattning än cenlern, all mening skullevara originell i del avseendet all vi slår isolerade. Sä är del ju inle. Vad som tvärtom slagit migunder den lid jag försöki föfia dessa frågor ur ull tveksamheten tillkärnkraftsutbyggnaden ökat världen över. Runt om i världen håller man pä altreducera sina kärnkraftsprogram, och på mänga häll hardel vuxit fram ell myckelomfattande direkt motstånd mot kärnkraften. Och - del är värt all understryka-del är när upplysning böfiai spridas, när man satt sig ned och verkligenförsöki analysera problemen som motståndet böriat växa. När man frånkärnkraftsanhängarna försöker framställa motståndarna som lällskrämda ochobildade är man verkligen illa ule. Del är en grov förolämpning mot alla demänniskor som med olika utbildnings- och yrkesbakgrund studerat de här frågornaoch kommit lill den ståndpunkten att vidareutbyggnaden bör stoppas upp. Hurdel är i vårl land är väl ganska klarl. Alll lyder på alt del finns enmajoritet bland befolkningen mot en fortsaii ulbyggnad. Någon sam-mansiällningöver inölslåndel världen över finns inle. Men del är alldeles uppenbart allmolsiändel växer. Del är även uppenbart all iveksamhelen ökar också bland degrupper som har speciella insikter i de mera konkreta tekniska och leoreliskaproblem som är förbundna med kärnkrafistek-niken. Någon sammanställning avdenna nya tveksamhet bland de särskill kvalificerade bedömarna finns inleheller. Över huvud taget har de! varit en påtaglig brist i bakgrundsmalerialelall man i glättade broschyrer som östs över oss samlat argumenten förkärnkraftsulbyggnaden. medan man överlämnat äl enskilda organisalioner ochprivatpersoner all samla argumenten mot. Men meddelandena om ökad tveksamhetdroppar ideligen in i press och tidskrifter. De säkerhelsbedömniiigar som legallill grund för kiirnkraftsutbyggnaden ifrägasälts ideligen, och experter stårmot experter. Säkerhetskraven skärps, nya risker upptäcks vilkel leder till nyasäkerhetskrav och lill all dessa i sin lur ifrågasätts. nås vi avmeddelanden om mer organiserade och uppseendeväckande akiioner frånvetenskapsmännens sida. 1Frankrike har 400 forskare och tekniker undertecknat en uppmaning lillallmänheten all motsätta sig kärnkraften. I varnade för etl halvårsedan en rad kärnfysiker för de finska kärnkraftsplanerna. 1 avrådde iapril i är 31 forskare vid i i ett brev till norskastortinget från planerna på kärnkraftverk. Dessa norska fysiker motiverade sinvarning med att problemet med del radioakliva avfallet inte ur löst. allaiomreaklorernas säkerhei iir omstridd och all de långsiktiga biologiskaverkningarna av konstlad radioakiivitei ännu inle är utredda. 1börian av april i är uppvaktade 40 framstående engelska forskarepremiärminister med en protestskrivelse. De krävde all stoppadealla planer på nya kärnkraftverk tills avfallsfrågan var löst. Sä här säger de40 forskarna bl. a. i sin motivering: "Viär bekymrade över att elproduktionen vid kärnkraftverk oundvikligt iir bundenlill produkiion av farligt radioaklivl material som kräver regelbundenövervakning. Trots 30 ärs forskning har man ännu inte pä ell lillfredsslällandesäll lösl avfallsproblemen." Energihushållningen,m. 16 protokoll 1975. Energihushållningen, m. m. IVästtyskland finns ett växande motstånd. Detsamma gäller US.A. I höstastvingades niyndigheterna i alt stänga ca en iredjedel av de 52kärnreaktorerna pä grund av misstänkta sprickbildningar i kylsystemen. I sammaveva avgick en av säkerhetsexperter, , iprotest mol att allmänheten inle informerats om alomkraflverkens potentiellarisker. I sin avskedsansökan skrev han bl. a. följande: "Trolsde lugnande försäkringar som kommissionen ger en oinformerad, vilseleddallmänhet är de olösta problemen med kärnkraftverkens säkerhet sä pass gravaatt borde överväga alt stoppa all uibyggnud av kärnkraften." Delär alltså den mening som en tidigare säkerhetsexpert i den hyser. Såkan man, fru lalinun, anföra varnande röster frän när och fiurrun. Exemplenskulle kunna mångfaldigas. Jag har anförl några för au ytterligare visa hurihålig den myt är som socialdemokrater och moderater försöker bygga upp kringföreställningen all säkerhetsproblemen skulle vara lösta. Del är de inte. Gamlavälkända säkerhetsproblem iir inle lösta och nya dyker ständigt upp. Detfinns de som menar alt de knappast går ull lösu. På den punkten vill jag inleullala nägon åsikt. I deballen lidigare sade t. ex. ullteknikerna arbetar på all lösa problemen. Fallas bara annal! Men vore det intebältre all vänla med utbyggnaden lills teknikerna hur presenierut sinalösningar? Vadsom för mig är alldeles uppenbart ur ull vi i dug har ell ulliför oklart, ettalltför motstridigt och i vissa avseenden etl alltför Ibråldrai underlag företl beslul om en långtgående salsning på kärnkraften. Detvägval som socialdemokrater och moderater i broderlig förening nu gör försvensku folkel kun vi inom cenlern inie vara med och delu ansvarel för. Allslaisniinisiern i sin ynkliga dialektik vill försöku pådyvlu oss ansvarel förden utbyggnad som socialdemokrater och moderaier nu kommer alt genomdriva är jualldeles hårresande. Del försöket visur inle pä någon större portion uvpoliliskl mod. Vi inom kun självfallet inle hindra socialdemokrateroch moderater ull gä ihop om de 13 aggregalen. När ni nu gör del är del er sak.inle vår. Hen (): Inledningsvis vill jag uttala min beundran för det utomordentligaarbete som uiskotteis kansli och inte minsl dess sekreterare ulförl under densnart gångna vårsessionen, särskill vid uiurbeiundei av del betänkande somriksdagen i dug behandlur. Debattenunderde senasie åren och kanske inte minst underde om hur vii bör utforma vär energihushållning har präglats av en intensitet somiroligen har la motstycken i vårt land. Brev som jag mottagit bäde fränenskilda och från orguiiisuiioncr hur i många avseenden styrkt deilu. Denpågående debuiien i tidningar, i organisalionsliv ochnäringsliv har under en längre lid varil myckel inlensiv. Ledamöternai näringsutskotlet har också fäll la del av mänga värdefulla synpunkter frånförelrädare för olika meningsrikiningar i energifrågan. 1 slor utsträckninghar del här varit fråga om för eller emot kärnkraften. Vi har fält lyssna lillintressanta anföranden av experter från miljö- och energiområdet. Av dessa haren del varil slarkl kriiiska lill ulbyggnaden av kärnkraften, andra harkraftigi understrukit vikten av en fortsatt utbyggnad av kärnkraften. Alla somdeltagit i utskottets summanlräden har visal ell myckel stort inlresse förriksdagens slällningslagande i energifrågan. Men arbelel medenergipropositionen har för mig än en gång bekräftat all energifrågansannerligen inle bara är en angelägenhet för experter, berördaindustribranscher och miljögrupper. Kanske har behandlingen avenergipropositionen för mig mer än någonsin lidigare bekräftat allenergifrågan, även , måsle engagera hela del svenska folkel. Densvenska arbetarklassen bör mer än andra samhällsgrupper inse vilka värden somhär slår på spel. Trotsden senasie SIFO-undersökningen om människornas inställning till energifråganhar mina erfarenheier från den genomförda informations-och siudieverksamhelenvisal all majoriteten av medlemmarna inom fackföreningsrörelsen ställt sigbakom regeringens energiproposition och anslutit sig bl. a. lill följandemålsättningar: 1. all energipolitiken även i forlsätlningen måstemedverka till välfärd och irygghei för människorna 2. att energipolitiken skall utformas sä att den bäslmedverkar till all uppnå de sociala mål vi vill sälla upp för samhällel 3. all energipoliliken skall bidra lill en högsysselsänning, forlsall ekonomisk ulveckling, social och ekonomisk ufiämningmen under sländigl hänsynstagande till natur och mifiö 4. all den skall underlätta vär slrävan allvjdmakthälla det nationella oberoendet 5. all energipolitiken skall främja en internationelllrättvis fördelning av energirävaror och internationell planmässig hushållning. Medden kommande energipoliliken skall vi söka uppnå våra grundläggande mälbelräffande sysselsättning, ekonomisk tillväxt, bältre regional balans,trygghet, jämlikhet och en god miljö. Här finns det då anledning all erinra omall under de senasie åren har vi hafl en ökning UV energiförbrukningen pä 4,596. Lål oss också kommu ihåg alt skall vi enliglregeringens förslag stanna vid en ökning av endast 2 96, dvs. mindreän vad energiprognosuiredningen vara möjligt i bästa fall. Energikonsumtionenskall sedan minska sä all vi är 1990 eller någol senare skall nå fram lillnolltillväxt. har krävt en snabbare ulveckling mot nolltillväxt, igenomsnitt 1 96 . Folkpariiel har uttalat sig för perär. alllsä 0.596 mer. Utskottsmajoriteten har dock ansett alt de elappmäl och de långsiktigamål för begränsning av energiför- Energihushållningen,m. Energihushållningen, m. tn. brukningen som ställs uppi proposiiionen är realistiska. Elt sådant ställningstagande beror självfalletinle minst på ull vi i förbrukar mer ofia per person än man gör i nägolannat land i världen. Till del kommer all vi lever i etl land som helt saknaroljetillgångar. 1 vart fall har vi gjort del . Underen avsevärd lid kan vi räkna med all ofian kommer ull spela en stor roll förvårl lands energiförsöfining. Del är nödvändigi all 'oljan i alllhögre grad kommer all ersättas av andra energikällor. Mot den bakgrunden harulskollsmajorileten heller inle haft några svårigheter all ansluta sig lill deslutsatser belräffande kärnkraftens utnyttjande och de riktlinjer för enbegränsad utbyggnad av kärnkraften som har redovisats i propositionen 30. Förall man skall kunna garaniera en säker produktion krävs ell slarklsamhälleligt engagemang. Det är i ell sådant sammanhang man bör se förslaget omen eventuell forlsall satsning i i - i mitt heinlän.Genom en ulbyggnad av urunverkel skulle man kunna bidra till den svenskakraftförsöriningen och skapa förutsättningar för full sysselsättning. Men rör del sig om undersökningar för all om några är söka förverkliga en sådanexploatering. ,som accepterar driften av fem kärnkruftsuggregai. avstyrkerindustriministerns förslag om elt anslag pä 15 mifi. för ell forlsatlutvecklingsarbete vid utanverket i . Jag vill än en gäng understryka attdet här är fråga om pengar lill en forlsall utvecklingsarbete, alltså ingetbindande beslul om ulbyggnad av den nuvarande anläggningen. Uiskoltsniajoriletendelar induslriminisierns mening all mol bakgrund av de allmännaförsöriningspoliliska övervägandena projekteringen av ett utbyggt börfortsättu. I börian av della är åtog sig uppdraget ull leda de forlsaltuulredningurna föratl om möjligl klarlägga de tekniska och ekonomiskaförutsäilningurna all ur Ranstadsskiffern utvinna värdefulla mineraler. främstdä uran, aluminium och nickel. Skiffern i innehåller således förutomuran även många andru för landel myckel värdefulla råvaror. Urlandels synpunki skulle del därför vara värdefullt om de nu verksammaprojektgrupperna i Ranslad kunde fä fram leknik för uivinning av dessa för delsvenska näringslivel sä viktiga mineraler. I finns en av världensslörsla fyndigheler av uranföruiide alunskiffer. Del gäller I mifion ton uran,uv vilken kvantitet minst 300 000 lon beriiknas vara ulvinningsbara. Med den avprojektgruppen beriiknade brylnings-laklen skulle dessa tillgångar räcka . Enligl uppgifter liir brislen pä uran ute i världen komma att under deniirmaste åren höja priserna pä uran. Det är därför självklart all frånförsöriningsmässig synpunkt uranfyndigheten i är en verkligriksangelägenhei. och dess näringsliv kun en indusiriell sulsning i Ranslad konimaall få en avgörande betydelse liksom del för personalen pä Ranslad skulle varamyckel stimulerande med ell forisuii utveck- lingsurbele, eftersom densedan 1968 med intensitet har sökt utveckla processen, avfallshanteringen ochmifiövärden. För dessa, som är engagerade i Ranstad.och förde berördakommunerna skulle nalurliglvis en kommandeulbyggnad av uranverkel fä stor sysselsäitningspolitisk belydelse. Del finnsanledning alt här kommu ihåg att omkring 1 000 personer beräknas blisysselsatta , minst fem är. En utbyggd uranproduktionskulle ge sysselsättning ål 800 personer, av vilka häfllen beräknas varakvinnor. av de viktigaste frågorna i samband med uranutvinningen bör självfallet varamiljön. För alla skaraborgare liksom för mänga andra människor är ennaturskön del av . Vi vel all en Ibrtsatt ulbyggnad i innebära ingrepp i naturen, men vid ell personligl besök i harpersonalen där för mig förklarat all det finns goda möjligheter alt fåmifiöproblemen under kontroll. Hela frägun bör emellertid övervägas, och detbör klargöras huruvida del är möjligl att underde närmaste åren bygga uturananliiggningen i Ranslad. Del är mycket betydelsefullt attulskottsmajoriteten har ansett sig kunna siödja etl sådant ställningstagande. Med delta ber jag att fä yrka bifall till utskottets belänkande pä allapunkler. Energihushållningen,m. I det betänkande om energihushållningen som vi behandlur iignus etlinte oväsentligt utrymme äl energiförsöriningen pä Golland.