prot · FZ09101 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:101 r A A -7 'i 7apriil976 mentets organisa- § 1 Justerades protokollet för . §2 Föredrogs och hänvisades 1975/76:141 till utrikesutskottet 1975/76:146 tillkulturutskottet 1975/76:202 tilljusiitieutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2380 tillinrikesutskottet §4 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1975/76:45utbildningsutskottets betänkande 1975/76:24 trafikutskottets betänkande1975/76:11 inrikesutskottets betänkande 1975/76:37 civilutskotlets betänkande1975/76:24 §5 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1975/76:168 och 169. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1975/76:12med anledning av propositionen 1975/76:96 om viss ändrad organisation förutrikesdepartementet m, m. jämte motioner. HerrTURESSON (m): De två utredningarna om organisation resp. personalpolitiklade fram sina betänkanden . Dessa betänkanden innehöll bl. a. analyserav orsakerna till det missnöje som förekommit och som då och då getts stortutrymme i press, radio och TV. Utredningarnaföreslog olika åtgärder, som skulle vara ägnade att undanröjamissnöjesanledningarna. Förslagen som utredningarna lade fram fick i stort sett ettpositivt mottagande av berörda personalgrupper. På många håll emotsåg manverkligen den kommande propositionen med stora förväntningar.Departementschefen har emellertid i den proposition som vi nu behandlar ansettatt flertalet av de kontroversiella frågorna tillhör avtalsområdet. Någraförslag framläggs följaktligen inte i propositionen beträffande dessa frågor.Det rör t. ex. den utlandsstationerade personalens sociala förmåner i vissaavseenden, rätten till årliga hemresor, barnens skolproblem och medföljandemakars möjligheter att fortsätta eller att återinträda i yrkesverksarrihet. Detär väl ingen hemlighet att propositionen därför blev en besvikelse för många avutrikesdepartementets anställda. Man tyckte nog på sina håll att berget fötten råtta. Utskottetfäster självfallet stor vikt vid att tillfredsställande lösningar nu kanerhållas genom de aviserade avtalsförhandlingarna rörande dessa frågor. Iett särskilt yttrande til! utrikesutskottets nu behandlade betänkande har herrWijkman och jag uttryckt farhågor för att verkligheten kan bli den svårastefienden vid förverkligande av förslaget om en enhetlig ut-rikestjänst ochgemensam ansökningsprocedur för handläggande personal. Olika typer av tjänsterkommer nämligen även att kräva olika kompetensnivåer. Vid gemensamantagning av ny personal måste man utgå från att var och en av de antagna skallkunna användas på vilken befattningstyp som helst. För att en sökande skallkunna antas måste vederbörande därför ha den kompetens som behövs för de mestkrävande tjänsterna. Lämpliga kandidater för andra typer av tjänster kommer dåatt kunna utestängas om de inte har dessa kvalifikationer. Ettsådant förfarande kan naturligtvis föra med sig olägenheter av skilda slag.Sådana hade kanske kunnat undvikas, om man bibehållit det hittillsvarandesystemet men satsat hårdare än f. n. på ökade möjligheter till fortsattutbildning och avancemang för därtill lämpade tjänstemän, vilken kategori de äntillhör. Vihar emellertid på moderat håll inte velat gå emot den föreslagna nya ordningen,som naturligtvis ur andra synpunkter är ganska harmlös. Men vi förutsätter noga följer utvecklingen och utvärderar de erfarenheter som man vinner. Omde befarade olägenheterna visar sig besvärande, måste man nämligen vara bereddatt snabbt vidta därav föranledda förändringar. Tillsist, herr talman, vill jag som jag yrkar bifall till utrikesutskottetshemställan uttala, att det var tillfredsställande att utskottet kunde enas omatt rätta till det utslag av klåfingrighet som innebar, att man i propositionenäven ville likforma tjänstetitlar, h\. a. genom attavskaffa den traditionsrika och trevliga kabi-nettssekreterartiteln, som juverkligen fyller den uppgift en titel skall ha, nämligen att placera in befattningshavarenpå ett bestämt ställe. Idetta anförande instämde (). Den föregåendetalaren , ledamot av utrikesutskottet, har ju inte något annatyrkande än utrikesutskottets. Jag skall fatta mig kort. Jag kan inte underlåtaatt beklaga att utrikesutskottets ordförande är förhindradatt närvara. Han har nämligen lagt ned en oerhörd möda och ett energiskt arbetepå denna reform. Han har både deltagit i utredningsarbetet och sedan också iutskottet låtit oss göra en mycket ingående prövning av detta ärende. Jaghyser alltså den tillförsikten att det betänkande som utrikesutskottet avgivitär så bra som det någonsin kan vara. Jag ber att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs kulturutskottets betänkande 1975/76:32 med anledning avpropositionen 1975/76:100 såvitt gäller investeringsanslag till televisions-och ljudradioanläggningar m. m. jämte motioner. Regeringenhade i propositionen 1975/76:100, bilaga 10 () underpunkten I:B2 (s. 517-526) föreslagit att 1. medge att lämnades detbeställningsbemyndigande som förordats i propositionen, 2. till Televisions- och ljudradioanläggningar /77 anvisa ett investeringsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:409 av m. fi. (fp), varihemställts att medgav att för den allmännaprogramverksamheten fick ta i anspråk 40 milj. kr. ur radiofonden utöver vadregeringen föreslagit, 1975/76:410 av herrar i (c) ochJohansson i Skärstad (c), 1975/76:576av i Skärstad m. fl. (c), 1975/76:1314 av fruAndersson i (c) och (), 1975/76:1320 av herrBörjesson i Glömminge (c). 1975/76:1335 av m. fl. (vpk), varihemställts att beslutade 1. att anvisades . förallmän programverksamhet och . för lokalradions driftkostnader,alltså en ökning med 55 000 000 resp. . mot vad som föreslagits ipropositionen, 2. att dragningsrätten upptogs till . istället för föreslagna , 1975/76:1353 av m. fi. (m), varihemställts att beslutade att gavs möjlighet att /77 rekvirera ett belopp av högst 45 milj. 1975/76:1372 av herrar () och iByske (c), vari hemställts att medgav att för sinallmänna programverksamhet fick disponera ytterligare 40 milj. kr. urradiofonden utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen, 1975/76:1387av herrar i (fp) och (), 1975/76:2014 av m. fi. (m), varihemställts att skulle 1. ge regeringen till känna vad som anförts om viktenav att respekterade gällande regler för programverksamheten, 2. hos regeringen anhålla att radioutredningen fick iuppdrag alt beakta vad som anförts om den framtida radio- och , 1975/76:2147 av m. fi. (vpk), varisåvitt nu var i fråga hemställts att beslutade uttala att åtgärdervidtogs för att utöka programtiden i radio och TV på invandrarspråk (yrkande1), och 1975/76:2151 av m. fi. (vpk), varihemställts att beslutade att hos regeringen anhålla om förslag tillåtgärder för att förverkliga det tjugopunktsprogram för kamp mot kvinnodiskrimineringsom redovisats i motionen innebärande såvitt här var i fråga att radioavialetreviderades så att förpliktades motverka diskriminerandekvinnosyn. 1. att med anledning av propositionen1975/76:100 samt motionerna 1975/76:409, 1975/76:1335, yrkande 1 såvitt gälldemedelsanvisningen till allmänna programverksamhet,1975/76:1353 och 1975/76:1372 som sin mening uttalade att förden allmänna programverksamheten under nästa budgetår borde erhålla 742 milj.kr. 2. att skulle avslå motionen 1975/76:1335,yrkande 1 såvitt gällde medelsanvisningentill lokalradion, 1. att skulle avslå motionen 1975/76:1335,yrkande 2, 2. att medgav att regeringen lämnadeteleverket det beställningsbemyndigande som förordats i propositionen 1975/76:100, 3. att till Televisions- ochljudradioanläggningar för /77 anvisade ett investeringsanslagav , 4. att skulle avslå motionen 1975/76:1314, 5. atl skulle avslå motionen 1975/76:1320, 6. att skulle avslå motionen 1975/76:2014, 7. att skulle avslå motionen 1975/76:2151, 1. alt skulle avslå motionen 1975/76:410, 2. alt skulle avslå motionen 1975/76:576, 3. att skulle avslå motionen 1975/76:2147,yrkande 1, 4. att skulle avslå motionen 1975/76:1387. 1. beträffandeanvisande av medel till allmänna pro gramverksamhet av herrar i och , son i , och samt i (samtliga s) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:100 och med avslag påmotionerna 1975/76:409, 1975/76:1335, yrkande 1 såvitt gällde medelsanvisningentill allmänna programverksamhet, 1975/76:1353 och 1975/76:1372som sin mening uttalade atl för den allmänna programverksamhetenunder nästa budgetår borde erhålla 707 milj. kr. 2. beträffande anvisande av medel till SverigesRadios allmänna pro gramverksamhet av (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa altriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:100 samt motionerna1975/76:409, 1975/76:1353 och 1975/76:1372 ävensom med bifall till motionen1975/76:1335, yrkande 1 såvitt gällde medelsanvisningen till Radiosallmänna programverksamhet, som sin mening uttalade atl för denallmänna programverksamheten under näsla budgetår borde erhålla 762 milj. kr.ur radiofonden, 3. beträffande anvisande av medel lokalradionav (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1335, yrkande 1 såvitt gälldemedelsanvisningen till lokalradion, som sin mening uttalade att tilllokalradions verksamhet under näsla budgetår borde anvisas 41,2 milj. kr. 4.beträffande omfattningen av den s. k. dragningsrätten av (vpk)som ansett all uiskoltei under 3 bon hemställa all skulle bifallamotionen 1975/76:1335, yrkande 2, 5. beträffandegällande regler för programverksamheten samt den framtida radio- och TV-verksamhetens organisation av i Agnas (m) och () som ansett alt utskottet under 8 bort hemställa att skullebifalla motionen 1975/76:2014, 6. beträffande motverkande av diskriminerandekvinnosyn av (vpk) som ansett att utskottet under 9 bort hemställa altriksdagen med anledning av motionen 1975/76:2151 hos regeringen skulle anhållaatt åtgärder vidtogs så att del i ett kommande nytt radioavtal infördes enklar föreskrift om atl radioförelaget skulle vara skyldigt all motverka endiskriminerande kvinnosyn. 7. beträffande program på invandrarspråk av fruNordlander (vpk) som ansett att utskottet under 12 bort hemställa atlriksdagen med anledning av motionen 1975/76:2147, yrkande 1, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanten anfört om programverksamheten under denkonmiande nya avtalsperioden. HerrANDERSSON i (s): Frågor rörande har ägnats åtskilliga de-battimmar iriksdagen. Det har då företrädesvis gällt synpunkter på programverksamhetenoch dess innehåll. Viss tid har väl också ägnats åt organisationsfrågor. Däremothar inte funnit anledning att diskutera ekonomi underde . Den debatt som har förevarit i ekonomiska frågor har klaratsav i kulturutskottet, som under en följd av år lagt fram enhälliga förslag, medundantag för en reservation från vpk . Enigheteni har inte varit uttryck för något slentrianmässigt godkännande avregeringens beräkningar. Tvärtom har ekonomi ägnats stortintresse och ingående överläggningar i kulturutskottet under de år jag haftnöjet atl vara med där. Utskottet har gjort en rad uttalanden angående viktenav kostnadsansvar inom företaget på alla nivåer. Motden bakgrunden är utskottets ställningstagande till frågan om Radiosekonomi mycket överraskande. Den stramhet som utskottet haruppvisat mot överbud är nu helt borta. Detta är så mycket mer överraskande somvi snart erhåller radioulredningens förslag. I det läget tycker jag att detfinns all anledning att ta det försiktigt med utbyggnaden av verksamheten. Innanjag ytterligare kommenterar det betänkande som vi nu skall ta ställning tillvill jag något referera kulturutskottets och tidigare uttalanden ifråga om ekonomi. År1971 genomfördes en höjning av mottagaravgifterna. Del förekom då motioner somyrkade avslag på förslagom höjning. angelägenheten avkostnadsbesparande rationaliseringar inom . Man anknöt därvidtill statsutskottets uttalande året innan om kostnadsansvarighet och underströkatt det redan inledda rationaliseringsarbetet inom företaget måste bedrivassnabbt, energiskt och målmedvetet. Det bör resultera i konkreta beslut omrationaliserings- och besparingsåtgärder. Man bör, skrev utskottet, beaktabehovet av sådana organisatoriska förändringar som hos företagets anställda påolika avdelningar kan beräknas främja känslan av kostnadsansvar och viljan attmedverka vid ett fortlöpande rationaliseringsarbete. Detta uttalande ställdesig enigt bakom och gav det till känna för Kungl. År1974 ledde regeringens budgetproposition i fråga om till envåldsam allmän debatt. I fiera motioner framfördes krav om ökadmedelstilldelning. Överbuden begränsade sig emellertid till belopp mellan 12och 16 milj. kr. Utskottetoch kom fram till ett enhälligt ställningslagande när man avvisademotionerna. 1 betänkandet underströks ånyo vikten av att man från företagetssida klargör omfattningen av de rationaliseringar och besparingar somgenomförts på grund av översynsutredningens arbete samt redogör för kommandeberäknade effekter. En särskild skrivning gjordes angående möjligheten att iden mån styrker ett behov av medel till driftkostnader utövervad som förutsätts i propositionen bör den s. k. dragningsrätten om högst 15 milj.kr. Medanknytning till denna skrivning avgav ett särskilt yttrande tillutskottsbetänkandet som det är av intresse att notera . Hon skrev då ianledning av möjligheten att nyttja dragningsrätt: "Med detta följer att SverigesRadio också har möjligheter att uppfylla sitt särskilda kulturpolitiska ansvarliksom sina förpliktelser mot medarbetarna". - Del var 1974. Isin anslagsframställning för innevarande budgetår anhöll omdrygt 30 milj. kr., motiverat med behovet av att höja kvaliteten på programmen.Denna begäran avvisades i propositionen, och utskottet och följderegeringens förslag. Mot det beslutet reserverade sig vpk. Övriga partier var enigaom att avvisa kravet på särskilda pengar för höjning av programkvaliteien. -Det var . Jagminns myckel väl diskussionen i utskottet på den här punkten. Vi frågade osshur man kan mäta kvalitetsförbättringar genom atl uttrycka dem i penningbelopp pådetta sätt. Nog vet vi att många uttrycker kritik mot programverksamheten ochmenar atl många program har för låg kvalitet. Den typen av kritik är inte ny,och den har förvisso också uttalats i riksdagsdebatter. Men att Radiosjälv skulle inbjuda att uttala att programmen håller enkvalitetsnivå som är 30 milj. kr. för låg var för många av oss litetöverraskande. antog inte heller denna inbjudan . Iårets anslagsframställning har emellertid inbjudan återkommit. Men angerSveriges Radio att programkvaliteien ligger på en så låg nivå au ett betydligt högrebelopp erfordras. Tillsammans med vissa medel för invandrarprogram ochutbyggnad av regional TV önskar företaget för förbättrad programkvalitet 61milj. Del belopp som här har äskats ligger ovanpå de medel som erfordrasför täckande av automatiska kostnadsstegringar. Regeringenhar medgetl en ökad medelstilldelning av 97,4 milj. kr. Detinnebär en ökning från 609 miljoner till 707 miljoner. Det är således enväsentlig ökning som medges. Del beloppet beräknas lämna full täckning förkostnadsstegringar och därtill möjliggöra vissa förstärkningar när det gällerinvandrarprogrammet. De begärda beloppen för utbyggnad av regional TV och förförbättringar av programkvaliteten har regeringen liksom inteansett sig böra tillstyrka. Kulturutskottetsmajoritet har emellertid till min stora förvåning plötsligt gått ifrån sitttidigare resonemang i de här frågorna. Utskottet är nu berett atl godta mycketstora överbud. De borgerliga har skrivit sig samman om 35 milj. kr. medan vpkvill ge 55 milj. kr. utöver de 97 miljoner som regeringenföreslår. Del finns nu inte ett ord i utskottels majoriletsskrivning omkostnadsansvar, vilket utskottet tidigare varit så angeläget om att framhålla. Ettannat förvånande inslag i majoritetens behandling av den här frågan är atl deninte tar hänsyn till att radioulredningen snart kommer atl lägga fram sittbetänkande. Ifrån den socialdemokratiska gruppen har vi anfört att ett såkraftigt medelstillskoll som här föreslås av motionärerna och reservanternakommer all påverka utbyggnaden av radio-företaget och på ett olyckligt sättföregripa radioulredningens förslag. Vi menar att frågan om utbyggnad avprogramverksamheten bör anstå under den korta lid som är kvar till dess attradioulredningens förslag föreligger. Slutligenhar vi i reservationen 1 framhållit att en ökning av medelstilldelningen avden storleksordning som föreslagits måste få konsekvenser förmottagaravgifterna. När utskotlsmajoriteten, så långt som den nu gör,tillmötesgår motionärerna borde den också ha föreslagit en höjning avmottagaravgifterna. Jagmåste säga atl här uppvisar såväl motionärer som uiskotlsmajorilet eiipåfallande lättsinne. Imotionen från vpk heter det att deras förslag om anslagshöjning kan bekostasmed medel från radiofonden, varför det inte skulle medföra vare sigskattehöjning eller licenshöjning. Ja, så kan man naturligtvis se sakenkortsiktigt. Men radiofonden är minsann ingen outtömlig källa alt ösa ur. Vihar nu kommit i det läget alt vi börjar skönja botten på fonden.Driftkostnaderna överstiger redan med regeringens förslag kraftigt intäkternatill radiofonden. Den ökade medelstilldelningen till somutskottet nu tillstyrker är ingen engångsanvisning. Den får till följd atlverksamheten läggs upp på en kostnadsnivå som kommande budgetår är 35 milj. kr.högre än f. n. stegringarna räknas upp fråndenna högre nivå. Alltdetta innebär atl kostnadskurvan nu - om följer utskotlsmajoriteten- uppvisar en betydligt brantare lutning. Och del innebär att en licenshöjningmåste komma snabbt. Den måste bli kraftigare än vad den eljest skulle behövabli. Omallt detta säger utskottsmajoriteien ingenting. Det är enligt min mening ettuttryck för lättsinne och opportunism. Atl framstå som alla goda gåvors givarekan förslås vara angenämt. Men man kan ju inte låtsas som om gåvorna intekostar något. Moderaternasledamot i radioutredningen, , har gått ut och förkunnatatl licenserna måste höjas kraftigt, ja drastiskt. till 580 kr.tror jag det var han sade. Jag vet inte vilken täckning han har för ett sådantuttalande. Men uttalandet ger mig än en gång anledning att påpeka alt riksdagenbör avvakta radioulredningens belänkande innan den vidtar åtgärder somytterligare accelererar kostnadsutvecklingen inom . Meddet anförda vill jag, herr talman, yrka bifall till reservationen 1 iutskottets betänkande. I den för någraveckor sedan avlämnade kulturpropositionen refereras uppfattningom : "betraktar som en av deviktigaste kulturinstitutionerna för många konstnärsgrupper, både som forumför konstnärlig verksamhet och som inkomstkälla." Någon reaktion från detansvariga statsrådet på detta uttalande återfinns inte i propositionen. Imotionen 1975/76:1353 - en av de motioner som behandlas i föreliggandebelänkande från kulturulskollet - anförde vi från moderata samlingspartiet altvi fann det anmärkningsvärt alt departementschefen, så sent som några månaderinnan han avsåg atl framlägga en proposition om kulturskaparnas levnadsvillkor,inte observerat och inte i budgetpropositionen kommenterat stora betydelse för kulturskaparnas arbetsmarknad. Vihar alltså nu fått bekräftat alt detta inte var ett förbiseende. Utbildningsministern,som tillika är kulturminister, saknar förståelse för Radioskulturpoliliska roll. En annan, och inte heller otänkbar, förklaring är att hanbetraktar kulturskaparna som en ganska betydelselös grupp för de nyakulturpoliliska strävandena. Moderatasamlingspartiets uppskattning av företagel är som bekant förenadmed en rad kritiska synpunkter på dess verksamhet. 1 och för sig finner vi deluppenbart atl förelaget har skyldighet att upprätthålla en hög programkvalitetinom de ekonomiska ramar som statsmakterna beslutar. Men som bekant är intealla statliga och s. k. samhällsnyitiga förelag exemplariskt skötta. SverigesRadios långsiktiga budget och finansieringsproblem behandlas f. n. avradioulredningen, och vi tycker inle det finns anledning att nu gå in pålänkbara orsaker till företagets ekonomiskasituation och på vilka lösningar som skall tillgripas. Undertiden fram till dess radioutredningen presenterat sina förslag kan vi intepassivt acceptera rådande förhållanden. I radiomotion redovisasutförligt effekter av de nedskärningar som i olika avseenden skett. ex. att utnyttjandet av fristående skådespelare, musiker m. fi. under detre fyra har minskat med ungefär hälften. Kostnaderna för utomståendemedverkande har minskat med drygt 3 milj. kr. /73, trots stigandelöner, vilket i fast penningvärde innebär en minskning med en tredjedel. Desocialdemokratiska reservanterna - det gäller reservationen 1 - har, trots attvi i utskottet försökt få dem att begripa problemen, inte förstått att härföreligger en för fristående kulturskapare allvarlig nedskärning. Avreservationen alt döma föreställer de sig att utskottsmajoritetens förslag omökad medelstilldelning innebär att vi önskar en utbyggnad avprogramverksamheten. En sådan har över huvud tagel inte diskuterats. Enighetenär nog total i utskottet om att en sådan diskussion måste få anslå tillsradioutredningen har fullgjort sitt uppdrag. Vad det här handlar om är att geföretaget möjlighet att åtminstone i någon mån återställa produktionen till delnormala. Pengar finns i radiofonden. Att, som reservanterna föreslår, nu höjamottagaravgifterna vore enligt min mening också att föregripa radioutredningensförslag. Jagyrkar således bifall till utskottets förslag om ökad medelstilldelning tillSveriges Radio för det kommande budgetåret. Tillutskottels betänkande finns fogad en reservation av de moderata ledamöterna.Från moderat håll anser vi det dess värre befogat att ännu en gångerinrar om viklen av atl förelaget iakttar respekt för gällanderegler, framför allt om saklighet och opartiskhet. I en avsevärd mängd fallhar man klart kunnat märka atl de fastlagda reglerna för programverksamheteninte har följts i erforderlig utsträckning. Enligt vår mening är det riksdagensskyldighet atl för företaget påpeka att detta inte kan accepteras.Utskottsmajoriteien tar lätt på dessa allvarliga problem. Den anser dettillräckligt att tala om för motionärerna alt reglerna återfinns i radiolagenoch radioavtalet och att det finns en radionämnd. Vi tackar för dessaupplysningar, men kan inte undertrycka en önskan att få veta vaduiskottsmajoritelen tycker om företagets sätt atl följa dessa regler. Imotionen 1975/76:1979 med följdmotionen 2014 har vi lämnat synpunkter på dennuvarande monopolsituationen och angivit vår uppfattning om hur den framtidaorganisationen av radio- och TV-verksamheten bör se ut. Vi har vidareföreslagit att radioutredningen skall få i uppdrag att beakta det som anförts;en naturlig åtgärd, kan man tycka. Den sittande radioutredningen bör väl isitt arbete beakta vad olika grupper i vårt samhälle anser. Utskottsmajoriteienavstyrker ulan motivering vårt yrkande. De moderata representanterna har reserveratsig också moi detta. Jagyrkar, herr talman, bifall till reservationen 5 vid utskottets betänkande. i (s) kort genmäle: Först vill jag komplettera mitt tidigare inlägg med en sak som jagglömde. Bakom reservationen 1 står den socialdemokratiska gruppen ikulturutskottet, men där har namnet i fallit bort ibetänkandet. FruDiesen hävdar att utskottsmajoritetens förslag på 35 milj. kr. mer inte innebärnågon utbyggnad av programverksamheten. Det är ju vad harbegärt, och där går ni företaget till mötes i stor utsträckning. Vad viföreslår är täckning för kostnadsstegringar i förhållande till tidigareverksamhetsår. Det belopp som ni lägger ovanpå kostnadstäckningen måste välrimligtvis betraktas som pengar för en utbyggd verksamhet. Nej,säger , det är bara pengar för att återställa program-kvaliteten. Denfrågan hade vi uppe till behandling . Då var vi överens om att man intekunde hantera detta så att man lägger på speciella pengar som rubriceras somkvalitetspengar.