prot · FZ09132 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:132 §1 Justerades protokollen för den 12 innevarande månad. Omtandvårdsförsäkringen för vissa handikappgrupper §2 Om tandvårdsförsäkringen för vissa handikappgrupper Herr socialminislern ASPLING erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:359, och anförde: har frågat mig om utredningen om särskildaersättningsregler för vissa handikappgrupper inom allmänna tandvårdsförsäkringenhar slutförts och när i så fall ersättningsreglerna kan meddelas. Riksförsäkringsverkethar fått regeringens uppdrag att i samråd med utreda delsmöjligheterna all avgränsa de patientgrupper som på grund av sitt handikappeller sin allmänsjukdom åsamkas tandskador på ett direkt eller indirekt sätt,dels behovet av särskilda ersättningsregler inom tandvårdsförsäkringen fördessa grupper. Utredningsuppdraget skall fullgöras i kontakt med företrädareför patientgrupper med olika handikapp. Socialstyrelsenhar i anslutning lill nämnda uppdrag genom en särskild arbetsgrupp kartlagt dehandikappgrupper där del kan finnas ett samband mellan handikapp ochtandsjukdomar. Styrelsens rapport har överlämnats tillriksförsäkringsverket, som pä grundval av detta material nu skall ta ställningi avgränsningsfrågan i samråd med samt överväga vilka särskildaersättningsregler som kan vara motiverade. I avvaktan på riksförsäkringsverketsförslag är det inte möjligt att . ange vilka ålgärder som erfordras på dettaområde och lidpunkien för sådana åtgärder. Hert (); Jag ber att få lacka för svaret. Delärende jag har tagit upp är viktigt, såsom socialministern påpekade ipropositionen om tandvårdsförsäkringen 1973. Jag vill understryka att deförmåner som tandvårdsförsäkringen ger enligt 9 § tandvårdstaxan är av Slorbetydelse för de grupper den omfattar. Men redan i remissvaren lillförsäkringsulredningens förslag påpekade mycket tunga remissinstanser, som t.ex. LO, HCK, och att del hos fiera grupperhandikappade förekommer tandskador som har ett direki eller indirekt sambandmed deras handikapp. För att kartlägga dessa önskade man fä till slånd enutredning som också skulle föreslå nya ersättningsregler, som kunde ge bättrejämställdhet med de grupper Omstatligt bidrag lill vissl slag av införmatlonsskiifter om främmande länder som f n. omfallas av 9 §. Socialministerntog fasta pä detta förslag och utlovade i propositionen atlriksförsäkringsverket i samråd med skulle fä ett utredningsuppdrag.Under den lid försäkringen varit i kraft har man fåll erfara de slora problemsom ligger i all vi saknar särbestämmelser för olika handikappgrupper.Balansgången i bedömningarna har varit mycket svår. Jag är övertygad om atl detsvar socialminislern nu har lämnal kommer alt mottas med storlillfredsställelse såväl av de slora handikapporganisationerna och derasmedlemmar som av de landläkare som har vänlal pä della utredningsresultat. Jagvill bara avslutningsvis utlala den förhoppningen all numyckel snabbi skall slutföra sitt utredningsuppdrag. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om statligt bidrag till visst slag av informationsskrifter om främmandeländer Fru statsrådet erhöll ordel för allbesvara () anmälda fråga, 1975/76:351, lill herrutrikesministern, och anförde: har frågal utrikesministern om del är lämpligl all statligmyndighet beviljar bidrag lill informationsskrifter som kan uppfattas sompropaganda för främmande stater. namnet; särskilt boken , utgiven av Informalionsgruppen för . Frågan har överlämnats tillmig för besvarande. Dennämnda skriften har till en del finansierats av styrelsen för internationellutveckling (SIDA). Informationsgruppen för har sålunda av SIDA fållbidrag pä sammanlagi . för ell informationsprojekt om som lolallberäknas kosta . Detingår som bekanl i SIDA:s uppgifter att sprida upplysning omutvecklingsländerna och om de sociala, poliliska och ekonomiska faktorernasroll i utvecklingen. Denna arbetsuppgift sköler SIDA bl. a. genom all pågrundval av ansökningar frän enskilda organisaiioner bevilja bidrag lill olikainformationsprojekt. Det ankommer på de mottagande organisalionerna själva allta ansvar för informationens ulformning och innehåll. Avsiklen medbidragsgivningen är all ge möjlighel för organisationer med olikasamhällsåskådning all ge sin syn på ulvecklingen i . Med dennamålsältning är del ofrånkomligt atl en del av den bidragsfinansieradeinformaiionen kan le sig kontroversiell. Hert (): Jag lackar statsrådet för svaret på minfråga. Vi har i envidsträckt yttrande- och tryckfrihet, som möjliggör för olika åsikter ochvärderingar att komma till uttryck i debatten. råder enighet om alträtten lill krilik av värt grundläggande styrelseskick, demokratin, och tillpropaganda för andra styrelseskick, t. ex. kommunistiska diktaturer, skallvara tryggad i grundlagen. Enhell annan sak är om slalen skall ge ekonomiskt stöd åt icke-demokraliskpropaganda, och del är del som jag har aktualiserat i min fråga lillutrikesministern. Frågangäller en debattbok om , Brännpunkt , som utgivits och tillställtsbl. a. ledamöler. Boken är i långa siycken en propagandaskrift förden kommunistiska diktaturen i -en regim som i fråga om öppenhet ochrespekt för demokraliska värden ligger ovanligt långl borta från svenska ideal.Jag skall inle ägna mig åt högläsning ur boken, eftersom ingen har bestritt attden har en sådan karaktär. Del räcker all påminna om alt man där driver denhistoriskt vederlagda tesen all inte var angripare i , baserar framställningen på vetenskapligt sönderkriliserade verk somCroflsoch Horowiiz',ochatl man okritiskt hyllar vad man kallar patrioten , dvs. Ibokens förord lackar förfallarna för ell ekonomiskt anslag, och vi harockså fått en uppgift frän statsrådet om della slöd. Fråganär nu om del är förenligl med SIDA:s slällning som ell offenlligl slalliglbiståndsorgan all ge ekonomiskt slöd ål framställningar av del här slagel.Statsrådet säger atl i SIDA:s uppgifter ingår alt sprida informalionoch upplysning om utvecklingsländerna. Men borde då inte skrifter som ärutgivna av SIDA eller med SlDA:s slöd syfta lill atl ge en någorlundabalanserad bild av utvecklingsländerna, en bild av såväl posiiiva som negaiivainslag i båda de koreanska slalerna i della fall? Slalsrådelsäger avslutningsvis att syftet är alt grupper med olika samhällsåskådning pådel här viset skall fä ulveckla sin syn på förhållandena i utvecklingsländerna.Om man har givit slöd ål en skrift som syfiar lill all göra propaganda för dennordkoreanska sidan mol den sydkoreanska, borde man då inle försöka få fram enskrift med fakla som gen mera balanserad bild av förhållandena i båda dekoreanska staterna? Borde det inte för SIDA som en opartisk slalligförvaltningsmyndighet vara angelägel all åstadkomma en i förhållande lill dennaskrift mera balanserad bild av förhållandena i dessa båda ulvecklingsländer? Omstatligt bidrag till visst slag av införniatioiisskrlfler om främmande länder Del är rikligl, som sade inledningsvis, all vi har en myckelvidsträckt yttrandefrihet. Jag var kanske lilel förvånad över alt frågeställareni detta sammanhang var en folkparlisi och atl del var , som ju år densom speciellt kämpar för och bekänner sig lill alt vi skall värna om vårademokratiska fri- och rättigheter. Del är, , inle bara fråga om attvi skall utlala oss för denna princip, utan vi måste ocksä i konkrei handlingkunna slå för den: Nr 132 Jaghar i lidigare debatt om en annan skrift i kammaren sagt alt Torsdaeen den varkenSIDA eller regeringen står bakom de åsikter som presenleras i 20 mai 1976 informationsmaterial av detta slag. 1 den här boken står klart angivet alt detär författarna själva som svarar för innehållet. Jag menar alt del Om sammansätt- ärviktigt att olika samhällsuppfattningar fär komma lill tals. ningen av utredning Till herrMolins fråga vill jag säga all jag tror all SIDA myckel väl, om företagshälso- om enannan grupp vill beskriva frän sina synpunkter och ge vården en annan bild av läget, kommer all bevilja medeläven för dt sådant informationsprojekt. Hert (): Som jag sadeinledningsvis har del här inle all göra med frågan om yttrandefriheten.Självfallet måste kritiska framställningar av detta slag, även om de vänder sigemot del demokraliska styrelseskicket, ha samma räll till spridning som andra.På den punklen är del ingen skillnad mellan fru statsrådet och mig, så vi kanlämna den saken. Minfråga här gällde om det inlé är etl problem för SIDA som offentligt statligtbiståndsorgan att ge ekonomiskt slöd ål en framställning som är starkt partisk.Jag menar all ell ämbetsverk är beroende av atl man har etl visst förtroendeför del som en opartisk myndighet. Detla gäller många verk, men kanske särskiltSIDA som har all ta ansvarei för del svenska biståndet till olika länder iväriden. Med den bakgrunden lycker jag slalsrådel kunde havisat en litet mera beklagande attityd inför atl man i det här sammanhangeimedverkat till en så pass renodlad propagandaskrift för den nordkoreanskasidan. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om sammansättningen av utredning om företagshälsovården Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordelför all besvara () anmälda fråga, 1975/76:352, tillherr socialminislern, och anförde: har frågat chefen för om denne villmedverka till att den tillsatta utredningen om företagshälsovårdentillföres förelrädare för företagsläkare och företags-sköterskor. Enligtfastställd ärendefördelning ankommer dd pä mig atl besvara frågan. Ledamöternai utredningen om förelagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamhetenrepresenierare arbetsmarknadens parter, sjukvårdshuvudmännen ocharbetarskyddsmyndigheterna. Som ledamöter har också tillkallats tvårepresenlanler för . Till ulredningen har vidare knutils parternasexperter i fråga om företagshälsovård. Den prakiiska expertkunskap som förelagshälsovårdens utövare har skall självfallet tas till varai utredningsarbetet och jan kan försäkra all sä också kommer allske. Jag avser här inle bara företagsläkarna och fördagsskölerskorna ulan ävenskyddsingenjörerna och andra personalkategorier såsom sjukgymnaster och personalmed beleendeveien-skaplig inriktning. HertROMANUS (fp): som jag tackar arbetsmarknadsministern för svarei fär jag beom ursäkt för att jag har ställt frågan till fel person. Del var etl misslag avmig och inle avsett som en oartighei. Dennauiredning har sju ledamöler och elva experter. Det är en stor samlingmänniskor. Dä har del nalurliglvis väckt uppmärksamhet och missräkning all desom arbetar direki med förelagshälsovården inte är representerade. Detär bra att arbetsmarknadsministern säger all deras expertkunskaper skall taslill vara. Innebär delta all personer från dessa kategorier kommer atl utseslill experter? Del vore i så fall värdefullt. Uppräkningenav alla de olika kategorier som är inblandade i förelagshälsovården hoppas jaginle syftar lill att visa all del skulle vara omöjligl att få med experter ivarie fall frän förelagsläkare och före-lagssköierskor. Mankan ifrågasätta om del är en riklig avvägning atl la med sä mänga centraltplacerade experter, inle mindre än tvä från och trefrän kanslihuset, för alt ta bara ell par exempel, medan del inie finns någonfrån dem som arbelar på fälld. Men om svarei innebär all man nu fär experterfrän i varie fall de tvä kategorier som jag har nämnt och kanske någonyllerligare, är jag lacksam för del. Omsammansättningen av utredning om företagshälsovården Svarei pä frågan är all vi kommer all tillse att utredningen fårexperter från de nämnda kategorierna. HerrRomanus vet mycket väl all en uiredning inte fär alla de experter den skall hafrän början. Under utredningsarbetets gång ser utredningen själv lill alt denfår experter. Det är inte rimligt all regeringen säger lill en uiredning närden böriar: Här får ni dessa experter - därmed punkl och slut. Detär alldeles uppenbart atl precis som alla andra uiredningar skall dennautredning undan för undan få den expertis som den behöver, och det är just dekategorier som har frågal om. Hert (): Jag vill lackaför den yllerligare precisering som arbetsmarknadsministern här har gjort. Jagtror alt den kommer att väcka stor tillfredsställelse i de berörda grupperna. Överiäggningenvar härmed slulad. Nr 132 § 5 Om tidsplaneringen för fullgörande av vapenfritjänst 20 mai 1976 arbetsmarknadsministern erhöll ordet för au be- --------------- svaraherr Vo/raorts i (fp) anmälda fråga, 1975/76:366, Om tidsplaneringen ochanförde; för fullgörande av Herrlalman! i har frågat mig vilka åtgärder vapenfri tjänst jagavser atl vidtaga för all förkorta de vapenfria riänsteplikligas nu- varande väntetider påinkallelse till grundutbildning. Arbetsmarknadsstyrelsensmöjligheteratt kalla in vapenfria tjän-siepliktiga begränsas i huvudsakav reglerna i vapenfrilagen om vilka ijänsigöringsaliernaliv som kan komma ifråga. Den pågående vapen-friulredningen, som beräknas avge sitt belänkandeunder , skall bl. a. undersöka möjligheterna atl finna fiera ellerandra ijänsigöringsaliernaliv inom sådan samhällsnyllig verksanihei som kananses höra lill totalförsvaret i allmän mening. När utredningens förslag föreliggerär del möjligt att bedöma om ijänslgöringsallernaiiven för de vapenfria kanökas och därmed väntetiderna förkortas. HertJONSSON i (fp): Tillströmningen av vapenfria från vapenfrinämnden till AMSvapenfriseklion har ökat . Delta är bl. a. etl resullat av denförslärkning som vapenfrinämnden fått. Ca 1 300 medges vapenfririänsigöring, och enligt budgetpropositionen i är beräknas antalet ligga kvarpå denna nivå . AMShar begärl att fä en förstärkning av antalet riänstgöringsdagar för altåsladkomma en balans mellan tillströmningen av vapenfria och placeringen avdem. Men varken regeringen eller medgav fler än 325 000riänstgöringsdagar, vilkel enligt AMS beräkningar endasi räcker till all la inca 900 vapenfria riänstepliktiga. leder lill alt kön av vapenfria, somtorde uppgå till ca 2 500, kommer att få en påspädning med 400 man . Delmedför i sin lur au de vapenfria fär fullgöra sin riänsigöring alll . ligger medelåldern , och den kommer alt öka med sex månaderper år om nuvarande tilldelning av riänstgöringsdagar hälls oförändrad. Dellaskall jämföras med att medelåldern för dem som gör vanlig miliiärljänsl ärunder 20 är. Denproblemställning som jag har aktualiserat för statsrådet är: När vihar haft en lång kö av vapenfria , är det då rimligl all vililläier en ökning av denna s. k. köbildning genom au de vapenfria inle kallasin lill yänsl och fär utföra den i beräknad tid? Jagtackar statsrådet för svaret, men låt mig tillägga alt jag ärbesviken pä del. "Arbetsmarknadsstyrelsensmöjligheter---------------- begränsas i huvudsak av reglerna i vapenfrilagenom vilka riänstgöringsallernaliv som kan komma i fråga." Del är egentligen ell svar på en annan fråga, nämligen hur reglerna för vapenfri tjänst skall vara, och den har jag inte ställt - även 10 om den ocksä är väsenilig. Begränsningenuigörs enligi milt säll all se av den medelslilldelning som gäller. AMSfår och behöver 400 000. Här blir del alllså ellackumuleral behov, och jag vill upprepa min fråga som jag ställde förra veckan:Vilka ålgärder avser statsrådet vidla för all möjliggöra för de vapenfriavärnplikliga atl få fullgöra sin riänst inom beräknad lid? Jagvill all statsrådet prövar detla. Del finns ett par vägar all gä. Den ena ärall göra en omfördelning i den totalram som finns. Den andra är all fälilläggsanslag av . Jag vel atl konsekvenserna kan bli svåra, och vilöser inle frågan genom all passivt åse problemen. Omildsplanerliigeii jör fullgörande av vapenfri tjänst Jag är helt medvelen om de problem som de vapenfria har all brottasmed. Men som framgick av min svar är det de begränsade riänstgöringsallernativensomär orsaken. behandlade ju frågan för en månad sedan. Hela riksdagengodkände denna molivering, och ingen yrkade på någon ökning. Man var nämligenmedvelen om alt det inle hjälper atl fä pengar om man inte harriänstgöringsallernaliv. Del senasle budgetåret hade arbetsmarknadsstyrelsenmöjligheter atl ge men kunde bara äsladskomma 320. Därför är delalldeles nödvändigl all vi snabbi fär fram flera riänslgöringsallernativ. Närulredningens belänkande kommer är jag beredd atl se lill alt de riänstgöringsallernalivman får fram också skall ekonomiseras. HertJONSSON i (fp); Jag är tacksam för atl statsrådet är beredd all, när vi färvapenfriuiredningens förslag, dra konsekvenserna av del och framlägga förslag.Men korlsikligi löser della naturligtvis inle problemen. Dädet gäller påpekandet alt godkände regeringspropositionen ärnalurliglvis bekymret alt vi som enskilda ledamöler har svårt all se allakonsekvenser. I proposilionen fördes etl resonemang om antaletriänstgöringsdagar, och eflersom vi inle i delalj känner lill hur många dagarsom varie vapenfri skall yänslgöra etc, kan detla vara svårl all överblicka.Det varell av skälen till all jag inle molionsledes aklualiserade denna fråga. Mennär vi nu ändå ser all silualionen är all kön växer, sä mäsie vi göra något åldella. Dä säger slalsrådel all vi inle har möjlighet all placera dessavapenfria. Ja, är det så? AMS hävdar ju för sin del atl t. ex. de kommuner somhar fån vapenfria i sin riänst - Slockholm, , , , m.fl. - nu kommer all förlora sina vapenfria. Jag har ett besläml inlryck av atldessa kommuner inle har någon svårighd all klara en sådan placering.Slalsorgand SIDA, som har ca 20 vapenfria, konimer under näsla budgeiår allbli hell ulan. Vihar fåll en snabbare handläggning i vapenfrinämnden, och del är bra. Men vi harfåll dd problem som försvarsulskollei varnade oss för Omtidpunkten för införande av en femte semestervecka 1973, nämligen att vi föröver en balans lill en ny balans. Balansen i vapenfrinämnden har blivil enbalans hos . sade all del vore olyckligt omsä skedde. har vi en kö pä över 2 000. Den ökar med 400 , om viinle gör någonling ål detta. Därför vill jag vädja till herr statsrådetBenglsson all pröva huruvida en omfördelning av medel eller en förstärkning avresurserna på della område för AMS del skulle kunna förbättra situationen förde vapenfria. Överläggningenvar härmed slulad. §6 Om tidpunkten för införande av en femte semestervecka Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordelför all besvara i (vpk) anmälda fråga,1975/76:367, och anförde: i har frågat mig om lidpunkien för införande aven femte semestervecka. Regeringenkommer att lägga fram förslag om fem veckors semester för alla.Förslagel kommer ocksä all innehålla en rad andra förbättringar avsemeslervillkoren, t. ex. räll all spara semesterveckor lill sammanhängandelångledighet, bättre semestervillkor för nyanställda och deltidsanställda ochen viss förslärkning av semesterlönen. Detförslag års semesterkommitlé som jag mottog varutformat så att ett genomförande i och för sig var lekniski möjligt redan är1977. Vidremissbehandlingen av utredningsförslaget framkom emellerlid tvivel pä all enså omfattande reform skulle kunna genomföras i den snabba takt kommittén tänktsig. a. påpekades behovet av tid för förhandlingar för all lösa vissafrågor avtalsvägen. Vidare har framhållits att denna reform måsle vägas molandra angelägna önskemål när löneutrymme skall disponeras. Regeringen har mol denna bakgrund funnil alt ettgenomförande 1978 framslår som mest välmotiverat. Hert i Boriänge(vpk): Jag fär lackaför svaret på frågan. När1974 års semesterkommitlé lade fram sitt förslag om den femte semesierveckan,ville man genomföra den . Så dröjde förrän chef aviserade sill molslånd mol förslagel det skulle bli för dyrt. Och sedan dröjde del inle länge förrän densocialdemokratiske finansministern hade ungefär samma argumentering. Därefterkom LO-chefen och lalade om, all man skulle få välja mellan enfemte semeslervecka och löneförhöjningar. Det var alllså reaktionenfrån arbetsköparna, regeringen och LO-led- ningen pä ell förslag somaktualiserats här i fiera gånger och som har en bra förankring ute påarbetsplatserna. Menreaktionerna pä arbetsplatserna var posiiiva lill förslagel om en femtesemeslervecka redan näsla år. Man hälsade alllsä kommitténs förslag medlillfredsslällelse. Närnu genomförandel av den femte semesierveckan skjuls upp lill 1978, så är del juen eftergift för arbetsköparnas krav och ett svek mol de arbeiare som har detyngsta jobben och de sämsta arbetsmiljöerna. Jag kan bara gä till mill hemlänoch redovisa tre reaktioner från stora arbetsplatser som har tunga, hårda jobboch som har de sämsta arbetsmiljöerna. Järnbruksarbetarnai protesterade direki när finansminister hoppade in idebatten, och de krävde en femte semeslervecka . inom Metall vid Domnarvds järnverk uttalade så senl som iapril att man ville ha den femte semesterveckan redan näsla är. Pappersbruksarbelarnai är också förgrymmade över all genomförandet av den femtesemesierveckan skjuls upp, då reformen verkligen skulle förbättra derasskiftschema, när de har fått en arbetstidsförkortning. Arbetsmarknadsministernsmolivering all s. k. tekniska hinder har kommit fram vid remissbehandlingen ärväl ändå en form av svepskäl för all man inle skulle kunna klara av de härförhandlingsuppgörelserna. I budgetpropositionen aviserade ju arbetsmarknadsministernatt man snabbt skulle få fram ett förslag, sä atl förhandlingarna skulle kunnagenomföras. Närdel gäller de ekonomiska hindren för löneuppgörelsen, så accepterar lydligenbåde regeringen och LO den ram som del är fråga om, vilket nu kommer all drabbajust arbetarna i de tyngsta jobben och de sämsta arbetsmiljöerna. De skalllydligen köpa den femte semesterveckan. Borde del inle vara etl rätlvisekravalt just de här människorna, som har de härdaste arbetena, fick den femtesemesterveckan betald av dem som profilerar på deras arbete? Motdenna bakgrund tycker jag det är anmärkningsvärt all den socialdemokratiskearbetsmarknadsministern anser att del är välmotiverat alt man först skallgenomföra den femte semesierveckan och alltså skjuter pä den dt år. Är del ändåinle ell svek mol de här arbetargrupperna? Omtidpunkten för Införande av en femte semestervecka Regeringen har ju aldrig besläml sig för all del skulle genomföras ensemeslerreform 1977, utan regeringen har tagit slällning först , och reformenskall träda i kraft . Det beror bl. a. på all kommilién inle hade i uppgiftalt göra någonting annat än att utarbeta ell förslag om den femtesemesterveckan. Kommittén har ocksä utarbetat Omlidpunkien för införande av en femte semeslervecka en leknisk lösning, somgör del möjligt all genomföra reformen 1977. Men kommilién har ju inle gjortnågra avvägningar rörande löneutrymmet . Detglädjande med den reform vi nu för fram är all alla kan få full semester 1978ulan alt del påverkar löneutrymmet . Vid lidigare semeslerreformer har viju låtit systemet träda i kraft ell år, och man har först året därefter fällglädje av reformen, oaklal den har påverkal löneutrymmet. Reformen komnier alllså1978 med full kraft. Vivel ju all löneutrymmet är iniecknal med skaltereformen och med en delandra ling; bortåt 6 96 är redan iniecknal. Och jag kan lala om för herrHagberg i atl jag har träffat många anslällda i låglönegrupperna somsäger all de är inle beredda atl la den femte semesierveckan 1977, för deförslår ju all dd skulle påverka del tillgängliga löneutrymmet. De vill hellreall man 1977 lar en löneökning och atl man sä fär semeslerreformen 1978. HerrHagberg kan alllså inle lala för alla löntagare i del här landei. Del finnsandra som har större möjligheter all göra del. Dessuiomreagerar jag en smula mol det säll all argumentera som går ul på all de som hardålig arbdsmiljö skall finna sig i della bara de fär en veckas längre semester.Semesterlagen är en sak och arbetsmiljön en annan. Dålig arbetsmiljö skallangripas på sitt säll, inle med en femte semeslervecka. Hert i Boriänge(vpk): Till del sisla vill jag säga all arbetsmarknadsministern är ju ocksäansvarig för de arbetsmiljöer vi har i del här landei. Och är del sä allarbetsmarknadsministern kan lägga fram sädana förslag atl vi snabbi kan rällalill förhållandena pä arbdsplalser av del slag som jag här har lalal om, sä ärdel ulmärkl.