prot · FZ09129 · 1975-12-31 00:00:00 — Jaganser således all den utredning som föreslås bör ske förutsättningslöst, såsomvi påpekat i det särskilda yttrandet. Med lanke på vad statsrådet yttrat ifrågan är det också min förhoppning all direktiven kommer att gä i denrikiningen. FruFR/ENKEL (fp) kort genmäle; Jag kan insiämma i uppfattning om atl det är viktigt alt bygga ul barntillsynen. Jag hoppas likaså alt utredningen skall vara förulsällningslös. Men sedan är vi inle överens, och där kom mer skillnaden fram mellan en liberal och en socialistisk syn på famil jepolilik och familjelivet. 128 Vi menar au varie person, man eller kvinna, skallha rätt alt ordna sitt liv annorlundaunder vissa lider och vara hemma och ta hand om Nr 129 sitt barn om han eller hontror atl delta ger den slörsta tryggheten för Tjsdaeen den Vi vill alltsåi slörsia möjliga utsträckning försöka skapa valfrihet 10 \gif. Viär övertygade om att en förändring av meritvärderingen då skulle Kvinnor istatlig skapa ell bättre utgångsläge för såväl kvinnor som män vid ny-eller tjänst, m. m. ålerinträde i arbelslivel. Nogär det väl ganska skevt, , att om man lar hand om andras barn kanman ibland få räkna det som en merit, men detta får man inle göra om man larhand om sill eget barn. Det är ett exempel pä hur felaktig den nuvarandemeritvärderingen är. FruAF () kort genmäle: sade alt kvinnorna har strömmat ul på arbetsmarknaden utannågon meritvärdering. Ja, , men vilken är deras ställning päarbetsmarknaden? Det är ju den vi diskuterar här , och del är den viföreslår konkreta åtgärder för en förbällring av. Jagfår också göra uppmärksam pä alt frågan om meritvärderingframförts i de lokala fackliga organisationernas yttranden i den nämndaulredningen. Del finns således etl fackligt önskemål att göra någol åt sakenoch åsladkomma en meritvärdering som även lar hänsyn lill vårdarbete i hemmet. FruHÖRNLUND (s) kort genmäle: Till , som lalar om vård av andras barn, skulle jag viljasäga all om man har vårdat egna barn och skall arbeta inom barnavården är delganska självklarl atl man får räkna del som en merit. Men om man i. ex. skallsköta en dalaanläggning kan jag inle vad barnavårdhar för betydelse som merit i del sammanhangei. FruFraenkels och min uppfallning om dessa frågor skiljer sig. Jag tror inle allmän i någon slörre ulsiräckning skulle använda sig av möjlighelen all siannahemma och värda barn och räkna meriter. Kvinnorna skulle däremot i alll högregrad komma all göra della. Vihar sell hur det gick med frivillighelen vid föräldraförsäkringen. Det varfaktiskt nödvändigl alt la litet styrmedel till hjälp för all hjälpa kvinnornalill en bättre slällning, och della är vi tydligen inte överens om. Jagär verkligen intresserad av jämställdheten, med jag är inte lika säker pä atlde borgerliga kvinnorna - vare sig eller fru - är dettai själ och hjärta. Dä skulle de nog handla annorlunda i de här frågorna. FruFR/ENKEL (fp) kort genmäle: säger atl männen skulle säkerl inle sianna hemma i slörre mängd. Nej, kanske inle lill all böria med, men några 129 9 ptoiokoll 1975/76:127-129 Nr 129 nriän skulle nog stanna hemma. Mänga bäckar små gör en slor å, och T- , man kanske kan bryta en tradition pä del sällel. 10 _ - in-7/: Såtar det absolul yttersta exemplet dala. Ja, del kan 1 ö maj 1 y /o varasvärl, men vi har ju kommil överens om alt det är många problem Kvinnor 1 statlig som skall lösas och att en uiredning förutsättningslöst skall försöka se tjänst, m. m. påalla dessa frågor och framlägga förslag till någon lösning av dem. FruHÖRNLUND (s) kort genmäle: Jag hör atl nöjer sig med det lilla, men jag kanske villha en snabbare utveckling på della område. Sedanlog jag en ytterlighet som exempel, säger , nämligen arbete inomdalaverksamhelen. Ja, jag kan lika gärna la hela kontorssidan, där ju denstora mängden av kvinnor finns. Silualionen blir precis densamma. Ingen kanulföra ett ordentligt jobb i en modern kontorsorganisation bara därför all mannågra år har idkat barntillsyn. Det är ju del frågan gäller. HertERIKSSON i (fp): Jag kan trösta bäde herr talmannen och riksdagskamraterna med all jaginte har begärt ordet för att dra i gäng en ny replikväxling i den härintressanta debatten. Jag har begärt ordel enbart för att göra enkomplettering. FruAstrid Krislensson sade i dt anförande här all det ärproblem för personalen på de områden där själv är arbetsgivare. Jagtror all det skulle vara fel att den här debatten avslutades utan att dettakompletterades med atl också utskottet för sin del har diskuterat ochuppmärksammat del problemet. Utskottet känner väl till del, och det tror jagatl alla ledamöler gör. Jagskulle vilja be riksdagskamraterna all slå upp s. 16 i del belänkande som vi nubehandlar. I del sisla stycket före hemställan säger etl enigt riksdagsutskottsom resultat av all vi har diskuierat delta problem: "Slutligenvill utskottet utlala alt vad som anförs i beiänkandei i till-lämpliga delarbör gälla även för den del av den slalliga arbelsmarknaden som tillhörriksdagens förvaltningsområde." Delvar den kompletteringen jag ville göra - all peka pä delta enhälliga utskottsutlalande. Överläggningenvar härmed slulad. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa monieni hemställl. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels re servalionen nr I av , och förklarades den förra propo- 130 silionen vara med övervägande ja besvarad. volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller inrikesutskottels hemställan i belänkandd nr 42 mom. 3 röstar ja, dendel ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservalionen nr 1 avherr Lorenlzon. Vid omrösining genom uppresning förklaradesfierlald av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 305 Nej - 15 Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Lorenlzon, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr42 mom. 5 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av . Vid omrösining genom uppresning förklaradesfiertalei av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrLorenlzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 3 avherr Lorenlzon, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Kvinnori statlig tjänst, m. m. Den som vill alt kammarenbifaller inrikesutskottels hemställan i betänkandet nr 42 mom. 7 röslar ja,den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservalionen nr 3av . Kvinnor1 statlig tjänst, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstal för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesuliai: Kammarenbiföll vad utskotld i dessa momenl hemsiälli. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservationen nr 4 avherr Lorenlzon, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskottels hemställan i betänkandet nr42 mom. 12 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallilreservalionen nr 4 av . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrLorenlzon begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 305 Nej- 15' Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan. 2;o) reservalionen nr 6 av fruJonäng m. fl. sami 3:o) reservalionen nr 5 av herrar i ochJonsson i , och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde volering upptogs för bestämmandeav kontrapropositionen ånyo de båda älerslående proposilionerna. av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan votering belräffande kontrapropositionen uppläsies och godkändesföljande voleringsproposilion: Den som vill att kammarenlill kontraproposition i huvudvoteringen angående inrikesutskoltets hemställani beiänkandei nr 42 mom. 14 anlar reservalionen nr 6 av m. fl. röslarja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenlill koniraproposiiion i nämnda volering aniagil reservalionen nr 5 av herrarEriksson i och i . Kvinnor i stadig tjänst, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslat för ja-proposilionen. Då herrRomanus begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighd härmed blev följande voleringsproposilionuppläsi och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i belänkandd nr 42mom. 14 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 6 av m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklarades ivekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkslälldes. Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservalionen nr 7 avherr Lorenlzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller inrikesulskottets hemställan i betänkandet nr 42 mom. 15 röslar ja,den dd ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservalionen nr 7av . Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Avslår -, 15 Vägtrafikbeskattningen,m. § 5 Föredrogs näringsutskottets belänkande1975/76:61 med anledning av motioner om lagstiftning mol könsdiskriminerandereklam. (belänkande hade debatterats i samband medbehandlingen av inrikesutskottels belänkande nr 42.) 1975/76:37 med anledning av i proposilionen1975/76:100 framlagl förslag lill stat för riksgäldsfonden för /77 1975/76:38 med anledning av i proposilionen1975/76:100 gjord framställning angående slal för statens allmännafaslighetsfond för /77 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §7 Vägtrafikbeskattningen, m. m. Föredrogs skalleulskoiiets betänkande 1975/76:61med anledning av propositionen 1975/76:181 om ändring i väglrafikbeskatiningen,ni. m. jämle moiioner. I proposilionen 1975/76:181 hade regeringen(finansdepartemeniei) föreslagil all skulle anla vid proposilionenfogade förslag lill 1. lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601), 2. lag om vägtrafikskall pä vissa fordon, som icke ärregistrerade i riket, 3. lag om saluvagnsskalt, 4. lag om ändring i trafikskadelagen(1975:1410). Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Iproposilionen föreslås alt fjärde etappen av den fordonsskaliereform sominleddes genomförs den . Reformen berör endasllaslbilar, bussar och släpvagnar med en lolalvikl över 3 lon och innebär, inomramen för ell oförändrat lolall skalieullag. en omfördelning avskattebelastningen i enlighet med den s. k. kosinads-ansvarighetsprincipen. Vidareföresläs i propositionen atl nuvarande avvägning mellan fordonsskatt ochkilomeierskatt t. v. skall beslå. Den generella rätten lillåterbetalning av fordonsskall vid användning av vissa slag av fordonulomlands föreslås slopad. Återbetalning föreslås dock fortfarande fä ske närfordon belagts med utländsk fordonsskall eller när del har använls i . 1samband med all vissa mindre ändringar bör göras i beslämmelserna ombeskattning av utländska fordon föreslås all vissa av bestämmelserna i dennuvarande kungörelsen i ämnet görs om lill lag. Molsvarande föreslås när delgäller beslämmelserna om saluvagnsskalt. Iproposilionen föreslås även utvidgad skattefrihet för räddningsriäns-tensfordon och slopande av skyldigheten atl medföra kvitto på fordonsskatt vidfärd med fordonet." Vägtrafikbeskattningen,m. 1della sanimanhang hade behandlais moiionerna 1975/76:343 av herrBöriesson i (c), 1975/76:344av i (c), vari hemslällls all beslutade allrällen lill befrielse frän bilskall för handikappad skulle omfalla alla gravirörelsehindrade och inle vara begränsad lill dem som förvärvsarbdade ellersluderade, 1975/76:534 av herrNilsson i (c), 1975/76:945 av hertAdolfsson (m). 1975/76:958 av herrarBöriesson i (c) och () saml 1975/76:1011 av hertNilsson i Trobro (m). 1.belräffande proposilionen atl med avslag pä motionen 1975/76:945 iden mån moiionen inle var lillgodosedd genom förslagen i proposilionen1975/76:181 och med bifall lill proposilionen skulle anla förslag lill 1. lag om ändring i väglrafikskalielagen (1973:601), 2. lag om väglrafikskall på vissa fordon, som icke varregislrerade i riket, 3. lag om saluvagnsskalt, 4. lag om ändring i irafikskadelagen (1975:1410), 2. belräffande skaiienedsälining för kolleklivirafikall skulle avslå moiionen 1975/76:343, 3. belräffande handikappades skallebefrielse allriksdagen skulle avslå moiionen 1975/76:344, 4. belräffande resiilulion av bensinskall allriksdagen skulle avslå 1. moiionen 1975/76:534, 2. moiionen 1975/76:958, 3. moiionen 1975/76:1011. Reservalionhade avgivils av i Trobro (m) och () som ansellall ulskollel under 3 borl hemslälla allriksdagen med anledning av moiionen 1975/76:344 hos regeringen begärde förslaglill hösien 1976 om vidgad räll lill skattebefrielse i 6S väglrafikskalielagen(1973:601) för fordon, som ägdes av höggradigi invalidiserad. Vägtrafikbeskattningen,m. Till beiänkandei hadefogats särskilda yttranden 1. belräffande momenl 3 i hemställan av herrarJosefson (c), Mundebo (fp), (), i (c) och Hallenius(c), 2. belräffande momenl 4.1 i hemställan av herrarJosefson (c), Mundebo (fp), (), i Trobro (ni). iJärvsö (c) och Hallenius (c) saml (). 3. belräffande momenl 4.3 i hemställan av () och (). Det föreligger ell i slort sett enigt betänkande frän skatleulskottel.Men på en punkt, nämligen i fråga om handikappades skattebefrielse förinvalidbil, har i Trobro och jag reserverat oss. Viär hell överens med utskottet atl etl syslem med färdljänsi under allaförhållanden måsle finnas för den slora grupp av handikappade som inle harmöjlighel atl köra egen bil. Men slrävan efter normalisering - att denhandikappade skall få leva etl så normall liv som möjligt -har medfört allförvärvsarbetande eller studerande rörelsehindrade som behöver bil fåranskaffningsbidrag genom . De fär då också befrielsefrån såväl accis som den äriiga fordonsskatten. Dessuiom erhåller de ell åriiglbidrag som molsvarar resiilutionen av bensinskatten på bensin. Dessaförmåner tillkommer emellertid inle de rörelsehindrade som har sin dagligagärning föriagd till det egna hemmei. Deras möjligheter till stöd begränsaslill del s. k. mopedbidragel på , som de kan använda för inköp av eninvalidbil. Också här kan tillgången lill en invalidbil vara en absolulförutsättning för att den rörelsehindrade så normall som möjligt skall kunnautföra dagliga sysslor, göra inköp, osv. Många av dessa rörelsehindrade kanvara relativt unga. Del kan t. ex. vara husmödrar som invalidiserats genomtrafikolycka eller pä annat säll. Socialförsäkringsulskoltelhar i sill belänkande 1975/76:36 förutsatt atl frågan, om invalidbil skallbelraklas som lekniski hjälpmedel, skall prövas i positiv anda i samband med ulvärderingenav försöksverksamheten med färdtjänst, Skalteutskollel uttalar nu all om dennaprövning skulle leda lill en bidragsgivning som molsvarar vad studerande elleryrkesverksamma handikappade kan erhålla, bör i överensstämmelse med gällandeprinciper också skattebefrielsen på motsvarande sätl utvidgas, Ulskoltetförutsätter också atl möjligheterna all ersätta skallebefrielsen med bidrag lasupp lill förnyad prövning i sådanl sammanhang. Men,herr lalman, försöken med - som alllsä skulle avvaktas -skall pågå t. o. m. 1977, och först därefter kan alltså en utvärdering ske. Detbetyder atl ingeniing kommer alt hända förrän allra tidigast i slulel av 1978för all underlälla del för den rörelsehindrade som behöver invalidbil för annaländamål än förvärvsarbete eller studier. Vi menar därför att del vore angelägelatl regeringen kom med förslag lill hösten om vidgad rätttill skallebefrielse för fordon som ägs av höggradigt invalidiserad. Jagber alt få yrka bifall lill den vid ulskoltels belänkande fogade reservationen. HerrJOSEFSON (c): 1 skatteutskottets betänkande 1975/76:61 behandlas bl. a. en motionangående vidgade möjligheter för handikappade all befrias från alt eriäggabilskatt. -Ulskoltethar uttalat sig mycket positivt om en förnyad prövning av gällande regler mendå i första hand genom vidgade möjligheleralt erhålla bidrag. I ett särskiltyllrande frän ledamöter har vi ytterligare understrukit detta.Samtidigt har vi poängterat betydelsen av en fortsatt ulbyggnad av denkommunala färdriänslen. Avsiklen är ju all denna skall stå alla rörelsehindradetill buds och delta till en relativt låg avgift - i många fall kanske helt utanavgift. Imänga kommuner, jag tror i de allra fiesta, fungerar färdriänslen ganska bra och den kommer säkeriigen all ytteriigare byggas ul under de närmaste åren.Men som framhålls såväl i ulskotlsbelänkandel som i det särskilda yttrandet kandet finnas anledning all ompröva beslämmelserna om bidragsgivningen.Möjligheterna bör prövas all utvidga denna lyp av bidrag så atl även andra änförvärvsarbetande och studerande skall kunna få bidrag för anskaffande av bil.Enligt min uppfattning bör man hålla fast vid nuvarande bidragsformer,eventuellt utvidga dessa, men inle införa nya regler som ytterligare skullekomplicera ställningstagandet både för den enskilde och för den beslutandemyndigheten. Vi är positiva till ell utvidgat slöd för handikappade och rörelsehindrade,men läl oss ge dem della genom alt vidga bestämmelserna så all flera kan fä delav del nuvarande slödel. Ietl annal särskilt yllrande berörs frågan om restitution av bensinskallen påfordon som används i produktionen och inle som transportmedel i vanlig mening.I en molion har begärts atl restitution också skall medges för bensin som haranvänls för snöskotrar i skogsbruket. Utskottet har avstyrkt detla krav, men iell särskilt yllrande har framhållits vikten av all riksskatteverkel har uppmärksamhetenriktad pä denna fråga och karllägger de prakiiska förutsällningarna för alteventuellt utvidga rätten till restitution för bensinskatten i de fall därsnöskotrar används som nyiiofordon. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. Vägtrafikbeskattningen,m. Hert (): I propositionen 1975/76:181, som behandlas i della utskottsbetänkande,föresläs all fjärde etappen av den fordonsskaliereform som inleddes den 1januari 1971 genomförs . Reformen omfattar endasl lastbilar,bussar och släpvagnar med en lolalvikl över och innebär, inom ramen företl oförändrat totalt skatteuttag, en Väglrafikbeskatiningen,m. omfördelning avskattebelastningen i enlighet med den s. k. koslnads-ansvarighelsprincipen. 1proposilionen föreslås även all nuvarande avvägning mellan fordonsskatt ochkilomeierskatt t. v. skall bestå i avvaktan pä resultatet av trafikpolitiskautredningen. Rällenlill återbetalning av fordonsskatt vid användning av vissa slag av fordonutomlands föreslås slopad. Men när fordon belagts med utländsk fordonsskalleller när fordon har använls i skall återbetalning ske. Delföreslås i proposilionen utvidgad skattefrihet för räddningsriän-slens fordonoch slopad skyldighet all medföra kvitto på fordonsskatt vid färd med fordonet. Jagkan nämna all här endast en molion har väckis. Där lar man upp den fråga sombehandlas vid propositionen. Motionären begär alt hos regeringenhemsläller om förslag innebärande all fordon inrättade för brandväsende ochräddningsriänsl befrias från skatteplikt. Enligt detta vill motionären haklarare bestämmelser för skattebefrielse av brandväsendels fordon och enutvidgad räll lill skallebefrielse för räddningsriänslens fordon i övrigt. Ipropositionen sägs följande: "Brandfordon som är försedda med fastspecialutrustning är f n. undantagna från skalleplikt." Vi vel också allgenom brandlagen har kommunerna ålagts all svara för annan räddningsriänsl änbrandbekämpning, t. ex. skada som uppstår vid oljeutflöde eller översvämning. Fråganom skattebefrielse för brandfordon avgörs i regel vidregislre-ringsbesiklningen. Då fordonet klassificerats som brandfordon blir delundantaget från skatleplikl. Del sägs också i proposilionen all del kan varabefogat all även andra räddningsfordon än brandfordon kan undanlas frånskatteplikt. Delta bör i första hand gälla alla specialutrustade räddningsfordon.Enligt proposilionen innebär delta all alla sädana fordon med en skalleviklöver som uteslutande eller så gott som uteslutande används vidräddningsriänsl kan befrias från skalteplikt. Jag vill ha nämnl della eftersommolionens önskemål - enligt skrivningen i proposilionen - blivit lillgodosedda.Vi är också eniga i skalieulskoitel alt tillstyrka proposilionens förslag. Jagyrkar bifall lill detta förslag i dess helhel. i har i moiionen 1975/76:344 hemsiälli alt riksdagenbeslutar all rätten lill befrielse från bilskall för handikappad skall omfallaalla gravl rörelsehindrade och inle vara begränsad lill dem som förvärvsarbeiareller studerar. Utskoltet anser att moiionen har behandlais myckel välvilligt.Jag kan också nämna all liknande motioner lidigare har behandlats i . Nuhar i Trobro och i sin reservalion lagit upp herrBörjessons molion. De begär förslag lill hösien 1976 om vidgad räll lillskattebefrielse i 6§ väglrafikskalielagen (1973:601) för fordon, som ägs avhöggradigi invalidiserad. har också - som nämnts här lidigare - lagils upp ietl särskilt yttrande av m. fi. Där säger man: "Enligt våruppfallning bör möjligheterna prövas atl utvidga denna typ av bidrag till allomfatta även handikappade som ej förvärvsarbetar eller studerar men ändå ansersig vara i behov av bil." Nugäller skattebefrielse för handikappade som behöver använda bilen förförvärvsarbete eller studier. Detta nämndes också här av . Ulskollelanser all del är angeläget att på bästa säll underiälia de handikappadestransportbehov, men utskottets majoriiei är tveksam om skallebefrielse är denbästa meioden för alt tillgodose delta önskemål. Vi menar, i likhet medreservanierna, all det är mycket angelägel alt den här frågan löses, men pä ettannal sätt. När den här frågan lidigare behandlats så har skatleulskotlelanslulil sig till handikapputredningens förslag att skallebefrielse bordeersättas med direkla bidrag i de fall bil är erforderlig för transportbehov.Den kommunalekonomiska utredningen har bearbetat della förslag och funnit atlde handikappades transportbehov bäsl kan tillgodoses genom en utbyggd kommunalfärdriänsl. Staten skall således bidra av kommunernas kostnader härförmen de arbetande eller studerande rörelsehindrade som behöver bil i likhet medlidigare skall få anskaffningsbidrag genom och åtnjutaskattebefrielse. har i huvudsak godkänt della förslag, vilkel bl. a.innebär all försök med färdriänsl skall pågå t. o. m. Vihar i utskottets betänkande sagt all frågan är komplicerad på grund av all detförekommer många olika former av handikapp. Man måsle pä någol säll ordnafärdriänsl för de grupper av handikappade som inle själva kan köra bil.Motionärens yrkande kommer därför främsi att avse de rörelsehindrade medkörkort som inle arbelar eller studerar utanför hemmei eller som åtnjuterpension och som anser atl en egen bil skulle tillgodose deras transportbehovbättre än färdriänslen.