prot · FZ0916 · 1975-12-31 00:00:00 — För attunderlätta atl en utredning kommer till stånd, en utredning som fieraremissinstanser tillstyrkt, är reservanten så här generös. Men det räckertydligen inle. Del räcker alltså inle ens att precisera sig så atl man överlåterlill regeringen alt besluta om formerna. Hursom helst, vi är medvetna om att detta är en svår fråga, men det är också enangelägen fråga, en fråga av format, som borde utredas. Jag yrkar bifall tillden reservation som är fogad lill utskottets betänkande. HenNYQUIST (fp): Del är en självklar rältspolilisk princip att oklara rättslägen skallundvikas. Sådana inte önskvärda situationer föreligger bl. a. då olikalagbestämmelser - förvisso oavsiktligt - kan tänkas tillämpliga på ett ochsamma fall eller då fallet ligger på eller intill gränsen, osäkert på vilkensida, av ett lagreglerat område. Under vissa förutsättningar kan fallet kanskefiyta ut i en rätlens ingenmansland med vaga gränser och av diffus omfattning. Heltoavsett den allmänpolitiska frågan om behovet av en särskild lagstiftningbeträffande ekonomiskt förtal är det uppenbart, som här harframhållits, all stor osäkerhet råder i vad mån redan existerande lagstiftningär tillämplig i de fall ett förtal riktar sig mot en fysisk eller Juridiskperson och medför ekonomiska skadeverkningar för denne utan att förtaletsamtidigt innefattar angrepp mot någons personliga heder. Delta framgår inteminst av remissyttrande. Påsätt som närmare utvecklats i de senaste årens justitieulskotlsbe-länkanden ifrågan kan en rad applikationer och konkurrenssituationer tänkas. Utöverbrottsbalkens bestämmelser om ärekränkning kan i vissa speciella fall uppkommafrågan om tillämpning av bestämmelserna om t. ex. mened, oredligt förfarande,svindleri, samhällsfarlig ryktesspridning, vissa ämbetsbrott samt tillämpningav reglerna om otillbörlig konkurrensbegränsning och otillbörlig marknadsföring.Vidare kan självfallet aktualiseras tillämpning av tryckfrihetsförordningen ochingripande från och Allmänhetens pressombudsman. Isammanhanget bör man inte glömma radioansvarighetslagen. Medanledning av inlägg kanske Jag upplysningsvis skallunderstryka att det föreligger inget som helst simband mellan reservation till det avgivna massmediegrundlagsförslaget ochdet vi nu debatterar och som gäller ekonomiski förtal. avser helt andra frågor. Dåoch då hänvisar man vid oklara rättslägen till atl rättspraxis fårge svar på de många frågorna. Det kan i och för sig vara motiverat i Je falldär det föreligger en klart definierad ramlagstiftning men där det kan varasvårt för lagstiftaren att på förhand närmare ange alla länkbara fall. Det kanemellertid rimligen inle vara en riktig rältspolilisk princip atl fiytta ävenövergripande policyfrågor från den lagstiftande församlingen till de dömandeoch verkställande organen. Och det gäller ekonomiskt förtal är det i allrahögsta grad fråga om intressekonflikter som inte bör avgöras genom vare sig enextensiv eller restriktiv tolkning av gällande, eventuellt tillämpligalagbestämmelser. Underlång tid har man varil medveten om de motstridiga intressena vid ekonomisktförtal och därav betingade komplikationer, och från tid till annan har manockså varit beredd att på allvar ta itu med den här frågan. Som framgår avjustitieulskottets belänkande har frågan emellertid bollals från den enautredningen till den andra, frän det ena föreslagna lagkomplexet till detandra, från den ene justitieministern till den andre - bortsett från de senasteåren dock i den konstruktiva andan att nu skulle spörsmålet verkligengenomlysas och, om erforderligt, lämpliga åtgärder vidtas. haremellertid handlingsberedskapen helt upphört. Och det sker med hänvisning lillatt det fria ordet, främst den fria debatten i konsumentfrågor, skulle kunnaallvarligt äventyras av en särskild lagstiftning om ekonomiskt förtal. Inågon mån är delta att slå in öppna dörrar. Del är till en början möjligt altdet inte föreligger något behov av en särlagstiftning. Jag utesluterpersonligen inle den möjligheten utan bedömer den snarare som ganska sannolik.Men - även om delta skulle visa sig vara förhållandel - vad skall vi utifrånden angivna utgångspunkten göra med alla de fall där onekligen ekonomisktförtal kan tänkas medföra påföljd enligt redan gällande bestämmelser, åtminstoneom vi pressar tolkningarna? Är vi verkligen beredda att sanktionera enextensiv, dvs. en generös lagtolkning? Eller vill vi propsa på enutomordentligt restriktiv lagtill- Ansvar Jör ekonomiskt förtal lämpning i del fria ordelsintresse? Den frågan tycker Jag nog att man under alla förhållanden bör klaraut. Manbör förstås också ha klart för sig vad det är för typ av ekonomiskt förtal somman vill, alternativt inte vill, acceptera. För egen del anser jag att enrättsordning inte kan tolerera ett ekonomiskt förtal som är uppenbartsanningslöst, illvilligt och framfört mot bättre vetande. Det är ett självklarträttssäkerhetsintresse för både företag och anställda att de inte opåtalt skallbehöva drabbas av sådana yttringar som förvisso intet har atl göra med enseriös konsumentupplysning. Jag är i dessa fall, herr talman, inte beredd altoffra rättssäkerheten för någon yrkesgrupp på det fria ordels altare. Garantierför att denna inställning inte skall verka hämmande på den allvariigi menadekonsumentupplysningen ligger i den oavvisliga skyldigheten för den som påslårsanningslöshel, illvillighel och ond tro alt bevisa alt så är fallet. "Olycksfall i arbetet", ja t. o. m. oaktsamhet och vårdslöshet,bör-såvitt intesärskilt graverande omständigheter föreligger - med dennainställning lämnas ulan åtgärd. Endast förtal i ont uppsåt kan ge anledninglill ingripande. Och, som sagt, bevisbördan skall vara den gängse i brottmål.En helt annan sak är alt nuvarande regler om förtal av fysiskperson alllid ger den åtalade rätlen till sanningsbevisning. Isammanhanget är det angeläget att framhålla att svensk rätt inte medger att ettföretag eller annan juridisk person uppträder som målsägande. Den rätlenföreligger emellertid bl. a. i de övriga nordiska länderna, ett förhållandesom talar för skäligheten av att just denna fråga närmare utreds. 1 det fallett företag hårt drabbas av ett uppsåtligt, helt sanningslöst ekonomiski förtalmed kanske produktionsstopp och friställning av arbetskraft som följdförefaller det rimligt alt företagel ålminstone skall ha möjlighelen all i flagrantafall anhängiggöra en skadeståndstalan, även om del i dessa fall inle kan blital om annat än mer eller mindre symboliska skadestånd. Meddetta har Jag velat ha sagl all jag flnner det djupt otillfredsställande attutskottets majoritet inte kunnat sträcka sig till ett förslag om enförutsättningslös utredning. Jag tror uppriktigt atl en sådan utredning skulleha rensat luften. Jag finner del märkligt - något märkligt i varje fall - atlman inom justiliedepartemenlet inte tagit något initiativ till atlnärmare ulreda frågan om ekonomiskt förtal över hela fältet. Olika utredningarhar som bekant begränsat sysslat med frågan, men den övergripandegenomlysningen har inle kommit till stånd. Delta förhällande förklarar kanskevarför frågan bollats från den ena utredningen till den andra, fram ochtillbaka. Det borde ha räckt med att en särskilt tillkallad sakkunnig utrettfrågan utifrån de rätispolitiska synpunkter jag redovisat. Däremot anser jagintevall en parlamentarisk undersökning varit särskilt påkallad - i varje fallinte i första omgången. Jagsläpper emellertid inte hoppet, herr talman, att vi skall få denbegärda utredningen, och - skämtsamt sagl - i värsta fall får jag väl göra denutredningen själv. Den internationella utvecklingen mot allt hårdare ochoförsonligare metoder på del ekonomiska området - var inne pådel - med raffinerade metoder mot konkurrenssvaga företag på nationell basistalar också föratt frågan förr eller senare måste utredas. Jag betraktar detsom någol av den obotfärdiges förhinder när man som reservanterna tilljuslitieutskoUels utredningsförslag säger att visst är man medvetenom atl ekonomiskt förtal kan medföra skada för den som drabbas därav men attmotverkande ålgärder kan bli till men för yttrande- och tryckfriheten. Detgäller ju också, herr talman, att se till att man inte äventyrar den allmännatilltron till yttrande- och tryckfriheten och de oavvisliga värden som liggerdäri genom att låta del fria ordet - utan rimliga gränser - omfatta även heltsanningslösa påståenden uttalade i ond tro och i uppsåt atl skada. Iår har förståndigt nog hänvisningen lill att man är medveten orhskadekonsekvenserna - men underförstått av allmänpolitiska skäl inte anser sigkunna göra något ät saken - utelämnats. Det uttalas nu helt kort och gott - medhänvisning lill vad som hänt vid behandlingen av frågan vid de tre närmastföregående årens riksdagar - att man inte finner anledning att frångå kammarenstidigare ställningstagande. För egen del ärjag ståndaktig och menar alltjämt-främsl utifrån rätispolitiska synpunkter, huvudsakligen rättssäkerhetsskäl -atl spörsmålet om ekonomiskt förtal föruisäiiningslöst bör utredas. Överläggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvoiering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieulskottets hemställan i betänkandet nr5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då fruKristensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 13 Hälsocentrum iVindeln Föredrogs socialutskottets betänkande 1975/76:1 medanledning av motioner om ett hälsocentrum i . HenÅNGSTRÖM (fp): Delta är ett gammalt ärende, där det nu har kommit fram ett visstresultat. Motionerna har överlämnats till en utredning som tillsatts avsocialdepartementets sjukvårdsdelegalion och i förening.Utredningen har också varit på plats. Man har varit i och i Vindelnområdetoch tagit del av de synpunkter och förslag som har framförts från olika håll. Visom är intresserade av frågan känner alltså lill alt en utredning arbetar. Attvi ändå har en någol reserverad inställning beror på alt motioner lidigare haröverlämnats till utredningar, men sedan har vederbörande utredning funnit atlden inte haft kompelens att la upp saken, och ärendet har då fallit. hoppasvi att ärendet till sisl har kommii rätl och alt vi skall få ettpositivt förslag. Deloroar kanske något atl den nuvarande utredningen, när den var på besök iområdet, inte tog en tillräckligt bred kontakt. Representanter för enorganisation som är verksam på rekreationssidan, , begärdeföreträde inför utredningen men fick inte komma till tals och framföra sinasynpunkter. Det lär ha berott pä atl utredningen, som har en i huvudsak socialinriktning, inte tyckte att den rekreationsverksamhet som Kanotcenlrumrepresenterar ligger inom utredningens kompetensområde. Jag vill alltså någotvarna för atl den utredningens kompetensområde. Jag vill alltså varna för attden utredning som arbetar ser alltför snävt på den sociala sidan isammanhanget. Tillsvidare får jag väl tacka för utskottets positiva skrivning och för beskedet attden åberopade utredningen är i gäng. Hen i Agnas (m): väcktes i första kammaren en motion, 976, som hadeGunvor och som upphovsmän. Där begärdes en undersökningom anläggandet av en rekreationsorl i Vindelådalen. En liknande motion väcktesi andra kammaren av oss som då var borgeriiga ledamöter på Västerbottensbänken.Bakgrunden var till största delen den strid om som varavslutad och efter vilken del följde slarka krav på sysselsättning i trakten. Iallmänna beredningsutskottets utlåtande nr47,som kom , citeradesremissvar från bl. universitets medicinska fakultet och iVästerbottens län, som båda var myckel posiliva till förslaget. tillstyrkte motionen, men de socialdemokratiskaledamöterna reserverade sig, och reservationen vann i båda kamrarna den gången,vilket Jag beklagar. Del är rätt mycket som man kunde citera ur vad som skrevs den gången, men Jag skall inte göra del, därför att jag anser det onödigt. Jag vill emellertid med anledning av det betänkande vi nu behandlar, 1975/76:1, frän socialutskottet anföra några ord. Vid lokaliseringen av en anläggning av det slag det är fråga om kan man knappast förbigå Vindelneller ort i Vindelådalen. Del är min bestämdamening och den vill jag ha uttryckt. Ävenom utskottets skrivning förefaller mig positiv när jag läserden , anser jag det dock nödvändigt all starkt understryka den uppfattningen attfrågan om lokalisering till denna ortav en sådan anläggning måstebli föremål för särskild uppmärksamhet under utredningsarbetet. Med skäl kan man ännu andra samma motiveringar som finns i allmänna beredningsutskottets utlåtande eller i motionerna -miljö, läge, sysselsättningseffekter. Med della korla anförandevill jag med kraft framhålla atl jag hoppas atl ulskoltelsskrivning realiter skall visa sig vara positiv när del nu är tid för handling. HenNILSSON i (c): Vi behandlar nu ett enhälligt utskottsbetänkandesom är positivt - så har föregående talare ocksåbedömt del. För min del hoppas Jag all den positiva skrivningenskall av utredningen uppfattas som förpliktande.Som Vindelbo och mångårig motionär vill Jag emellertid säga några ordtrots atl betänkandet är positivt och enhälligt. nämnde att detta våren gammal fråga,som kom upp första gången . År1971 biföll första gångenyrkandet om utredning rörande ett hälsocenter i . Den s. k. turistutredningenfick uppdraget, men redan vid den lidpunkten hyste jag farhågor för att dennautredning inle hade tillräckliga direktiv och tillräcklig kapacitet föratt utföra utredningsuppdraget. Utskottelstalesman, i , betygade då att turistutredningen hade erforderliga förutsättningar. Trots delta ställdejag i ärendet en enkel fråga veckan efter riksdagsbehandlingen, alltså i slutet påmaj 1971, och en ny fråga . Jag ville vetaom frågan om ett hälsocenter i kunde prövas seriöstmed hänsyn lill föreliggande direktiv och utredningens resurser.Statsrådet svarade vid båda tillfällenaall nya direktiv inte behövdes -att turistutredningen alltså skulle kunna utreda frågan. När turistutredningens betänkande kom, visade det sig att mina farhågor var berättigade.En grundlig utredning kunde inte göras,sade utredningsmannen. Man saknade resurser för det och direktiven var förbegränsade. föreslog en ny utredning, samiidigl som man ullaladesig myckel posilivi för länken på hälsocenler över huvud. har de föreliggandemolionerna i sak redan lidigare fållen posiliv behandling så lill vida som all regeringen imars har uppdragii ål so-cialdepartementets sjukvårdsdelegation att i samråd med Landsiingsför- bundet utreda denna fråga.Jag förutsätter alt denna delegation har resurser och direktiv för atl seriöstoch grundligt ulreda frågan, efter alla dessa år av väntan. besökte och , hade jag inte tillfälle atlnärvara på grund av utskottsresa till utlandet. Jag hoppas emellertid attutredningen fick tillfredsställande material. Slutligen,herr lalman, tycker jag det är anledning atl erinra om att del 1974 här iriksdagen fanns reell majoritet för byggande av ett hälsocenter i . Enledamot anmälde då felröstning. Om han hade röstat rätt, skulle habifallit förslaget om atl bygga ett hälsocenter i . Jag tror inte attstämningslägel har förändrats . Jag tyder utskoltsskrivningen på detsättet. Jag tolkar den mycket positivt, och jag tolkar den också så att den geruttryck för ambitionen atl komma fram till ell posilivi resullal. Motden bakgrunden har Jag inget annat yrkande än om bifall till ulskoltelshemställan. FruHANSSON (s): Del ärtydligen dag . Socialulskoilelhar i sill betänkande nr 1 behandlat även en motion av m. fi.angående hälsocentrum i , där jag är med-molionär. Det har även tidigaremotionerats och arbetats för ett hälsocentrum, vilket också har relaterats avtidigare talare. Jag vill därför bara här kort uttrycka min tillfredsställelseöver att frågan ändå ser ut alt gå mot en lösning. Självfalletär det min förhoppning att utredningen kommer fram till att är lämpligort sådant centrum. Utredningens ledamöter har för övrigt varit på ortoch ställe och bör ha kunnal konslaiera att ur många synpunkter är vällämpad för förläggandet av ett hälsocentrum. Utskottet har också ullalat somsin mening att frågan om ett hälsocentrum i bör komma all bli föremålför särskild uppmärksamhet under utredningsarbetet. Jag har full förståelseför att utskottet inte nu kan ta ställning till någon viss ort för etthälsocenirum, eftersom utredningen arbetar och det ärden som skall lägga framförslag. Låtmig bara än en gång uttrycka min tillfredsställelse överalt frågan fåtl ellordentligt fall framåt. Jag hoppas nu bara atl utredningen verkligen kommer atlarbeta snabbt. Jag har inget yrkande. i (s): Efter de här mer hembygdsbetonade inläggen kan jag å utskottels vägnardeklarera alt vi har ställt oss positiva lill den här frågan. Självfallet kanutskottet inte göra någonting nu annat än konstatera alt den begärdautredningen har kommit lill stånd. Sedanfår jag förutsätta att det - trots att inte var hemma närutredningen besökte - fanns människor i eller dess omgivning somkunde ge utredningen de uppgifter den be- Nr 16 Tillsättning av tjänster hos bl. a. social centralnämnd Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. §14 Tillsättning av tjänster hos bl. a. social centralnämnd Föredrogs socialutskottets betänkande 1975/76:2 medanledning av motion om ordningen för tillsättning av tjänster hos bl. a. socialcentralnämnd. 1detta betänkande behandlades motionen 1975:1291 av , i (s) och i Kumla (s), vari hemställts atl hos regeringenskulle anhålla om förslag till ändring i socialhjälpslagen och lagen om socialcentralnämnd m. m. av innebörd, att kommunfull-; mäktige fick föreskriva attpersonal hos socialnämnd, social centralnämnd och social distriktsnämnd fickanställas av annan nämnd än socialnämnden och den socialacentralnämnden. auriksdagen med anledning av motionen 1975:1291 skulle ge regeringen till kännavad utskottet anfört om tillsättning av tjänst hos bl. a. social centralnämnd. Reservationhade avgivits av herrar Carlshamre (m) och () som ansett au utskottetbort hemställa att skulle avslå motionen 1975:1291. HenCARLSHAMRE (m): Del slår en doft av beskäftighel omkring socialutskottets belänkande nr2. Del handlar om vilken nämnd i en kommun som skall ha rätt att tillsättatjänstemän, befattningshavare, inom socialförvaltningen. F. n. är det så attbåde socialhjälpslagen och lagen om social centralnämnd tillförsäkrar densociala centralnämnden rätten att tillsätta personal. vill man på mångahåll ha möjlighet att centralisera personaladministrationen till en särskildpersonalnämnd eller förvaltning. Det går alltså inte f n. på det här området,där man har social centralnämnd. Denhär frågan är emellertid under utredning. arbetar med den.Socialutredningen skall vara färdig , och avsikten är att denlagstiftning som kan följa med anledning av utredningens förslag skall kunnaträda i kraft . Också inomkommundepartementel har del pågått ett utredningsarbete Tillsättningav tjänster hos bl. a. social centralnämnd på samma område. Där ärfrågan behandlad i en promemoria, som just nu remissbehandlas. Denremissbehandlingen skall vara avslutad , alltså inom mindre . Därefter kommer väl förslag alt läggas fram. Nuhar utskotlsmajoriteten av någon anledning funnit det nödvändigt atl i det härlägel - där vi resp. några månader väntar genomarbetadeförslag - föreslå alt skriva till regeringen och säga att regeringengärna kan skynda på. Regeringen skall själv få lov att avgöra om den anser sigbehöva vänta på utredningsresultaten eller inle innan den lägger fram förslag idenna angelägna fråga. Nulär regeringen verkligen få skynda sig, om den ens skall hinna utarbeta någolförslag innan utredningarna föreligger. Vad i all sin dar skall dåsocialutskottet och på den arenan att göra? Detär litet värre än så, eftersom utskoltsmajoritelen faktiskt tar ställning isakfrågan. Majoriteten finner det angelägel att kommunerna får möjligheten attcentralisera personaltillsättningarna till en särskild nämnd i kommunen. Jaghåller inte med om au del är så angeläget, i varje fall inte utan atl fråganganska grundligt övervägs. Den är i själva verket mer invecklad och merlånglsyflande än vad man kan tro, när man läser utskottets i della fall ganskalättvindiga rekommendation. Del är inte alls så självklart alt det är bäst atlnågon annan nämnd än den som har ansvar för området, alltså den socialanämnden, får lov atl tillsälta personal vid nämnden. Utskottet,ambitiöst som alltid, har låtit remissbehandla de moiioner som ligger lillgrund för belänkandet. Man får av remissinstanserna ett klart avstyrkande bådei sak och i procedurfrågan, nämligen från /SR, samt ett tillstyrkande bådei sak och vad gäller brådskan från . Övriga remissinstansersäger naturligt nog atl detta är värt atl överväga, men att vi i all sin darskall vänta tills utredningsresultaten föreligger när de nu ändå kommer såsnabbi. Men utskottet vill alltså dels skynda på frågan, dels atl riksdagenredan nu i sak skall uttala sig för en förändring. Sverigessocialchefer har skrivit till utskottet, och de är mycket betänksamma införden lagändring som här aktualiseras. Delsamma är, som jag nämnt, fallet medSACO/SR. Anledningen är - och jag tycker att det är goda skäl alt varabetänksam - alt man anser all personalpolitiken är ett av de viktigastestyrmedlen en nämnd har när det gäller att driva en verksamhel på del sätt somman tycker är riktigt. Dessutom finns det faktiskt andra aspekter på dennafråga, som med det underlag som stått utskotlei lill buds över huvudlaget inte är berörda. Jag tänker särskilt på sekretessfrågorna. Socialnämnderoch socialförvaltningar arbetar i mycket hög grad under sträng sekretess. Nuär det inte alls otänkbart alt ett personalärende kan komma i konflikt medsekretesskravet, om det skall handläggas utanför den ansvariga nämnden. Mankan t. ex. länka sig ett disciplinärende, där en tjänsteman som fått anmärkningför någonting han gjort i tjänsten har att försvara sig inför Omdenna personalmyndighel i kommunen aren annan nämnd än den som slår undersammasekretess som tjänstemannen själv, vad händer då? Ja, Jag vet faktiskt inte.Men del är sådant som verkligen borde grundligt funderas igenom innan man gårtill beslut. Därför har och jag tyckt atl del i varje fall iniekan vara brållom med atl just nu springa till regeringen och be om förslag, förden händelse regeringen nu anser sig kunna lägga fram sådant förslag utan altavvakta utredningarna. Del kan inte heller vara nödvändigt att utskottet ochriksdagen nu uttalar sig i sakfrågan. Därför har och jagreserverat oss för avslag på motionen 1291, och Jag ber, herr talman, alt fåyrka bifall till reservationen. Tillsättningav tjänster hos bl. a. social centralnämnd Hen i (s): tyckte atl utskottet har handlat beskäftigt. Detomdömet blir inte sakligt bättre därför att del fälls av , utandel är lika osant för del. Enligtmin uppfattning har utskottet handlat logiskt. Menar vi allvar med talet omkommunal självstyrelse måste vi också ha förtroende för kommunerna ochrespektera deras rätl att själva välja den form de vill ha när del gällerorganisationen för anställning av medarbetare. Motionenav i och i Kumla har tagit upp ellproblem som de mött i sin egen omgivning: enligt den nu gällande - men enligtmin uppfattning föråldrade - lagen får endast socialnämnd tillsätta tjänstersom avser socialförvaltningen: kommuner har sökt lösa personalproblemen genom tillskapandet av en centralpersonaladministration med uppgift att bl. a. tillsätta befattningshavare vidolika organ inom kommunen.