prot · FZ09127 · 1975-12-31 00:00:00 — Han ställde etl dussintal frågor lill oss reservanter ochfrågade om moderata samlingspartiet ville utreda bl. a. följande skäl tillsjukfrånvaro: monotoni, stress, övertidsarbete, arbetsmiljö, oro, otrygghetetc. Allt detta skall givelvis vara med i utredningen. Allt del som herrHallgren nämnde, hela den långa katalog han presenterade som tänkbara skäl lillsjukfrånvaro pä arbetsmarknaden, skall vara med i ulredningen. Och utredningenskall inte bara gälla de enskilda företagen; den skall gälla de statligaföretagen, gruvorna uppe i norr, den offentliga sektorn - den skall gälla överhela fältet. Denhär frågan intresserar inle bara företagsamheten och dem som har huvudansvaretför produktionen här i landei - arbetsköparna, som kommunisterna vill rubriceraföretagarna. Denna uiredning är intressant och bra för alla parter: förarbetarna, för tjänstemännen, för företagsamheten och för landet i stort. HertHALLGREN (vpk): Det är klart atl inte berör SAF:s utredning, ochmoderaterna vill väl inte bli sammankopplade med SAF allra minsl strax före ettval. Delvar roligt att deklarerade att alla de frågor som jagredovisade skulle bli föremål för en uiredning och alt det kan tänkas atl de ärorsak lill en ökad frånvaro på grund av sjukskrivning. Jag hoppas bara attmoderala samlingspartiet slår för denna deklaration även efter valet. Del finnsmotionsyrkanden som talaren annat språk. Vi får tillfälle atl återkomma lilldessa saker. Del är svårl för moderalerna att undgå att blisammankopplade med agerande. I tidningen ständigt de borgerligas krav och speciellt då krav. skriver i frågor som rör arbetslagsliftningen och skattepolitikenär ett genljud av krav i . Moderalerna kan därför intebli fria från den sammankopplingen, och dessutom är Arbetsgivareföreningenrepresenterad här i genom moderata samlingspartiet. Hert (): Moderata samlingspartiet har begärt en allsidigl sammansall kommitté,som skall kartlägga orsakerna till den höga sjukfrånvaron och framläggaförslag till åtgärder för atl minska frånvaron. Del är det vi har begärl -ingeniing annal. Hert (): Varför skall man behöva tillsätta ytteriigare en utredning, herrFridolfsson, när det redan är så mänga utredningar och så mycken forskning pägång? Del lycker jag blir tårta på tårta. Viskall dessutom komma ihåg en sak som hiuills inte har berörts i debatten,nämligen att de flesta människor före den senaste sjukförsäkringsreformen heltenkelt inte hade råd att stanna hemma när de blev sjuka. Mankan ha sina funderingar om vad egentligen är ule efter. Vill man haen ökning av antalet karensdagar? fanns en moderatmotion med ett sådanlyrkande. Eller har man samma cyniska krav som SAF:s utredningsavdelning harkommil fram till, nämligen att ersättningen till sjuka skall sänkas med 20 96?På en fråga varför man framställt detta krav svarar en framträdandeSAF-direklör: "Del bör rimligen löna sig alt arbeta." Den formen avbristande solidaritet med de sjuka kanske accepterar. Men jagvill inle vara med om något sådant. Hert (): frågade vad vi reservanter är ute efter. Jag gav herrHallgren besked om att vi vill au del skall tillsättas en parlamentariskuiredning för alt se över de här frågorna. En ijänslemannautredning lar ingetpoliliskl ansvar, men det gör en parlamentarisk utredning. Sedanlill citat om all del skall löna sig atl arbela. Del ärjusi delvi vill. Éll av skälen lill att mänga i sitt arbele upplever siressymtom kanvara att man drabbas av orimliga skatter och avgifter. Man belalar näslan likamycket i skatter och avgifter som man ijänar. Då får man verkligen siressymtom. HertMARCUSSON (s): Det är arbetsmarknadens parter som utreder den här frågan, och deltycker jag att skulle kunna vara nöjd med, Om litar pä LO och TCO, irodde jag ändå att han litade på SAF. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar Ringaby och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 41 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av herrar Ringaby och Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dä herrFridolfsson begärde rösiräkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:31 angående verkställd granskning avförvaltningen av Stiftelsen §11 Planering och byggande Föredrogscivilutskoilds belänkande 1975/76:28 med anledning av moiioner rörande planeringoch byggande. 1 della belänkandebehandlades moiionerna 1975/76:872av herrar i (c) och i (c), vari hemslällls allriksdagen hos regeringen begärde all frågan om juridisk rådgivning lill enskildai syfte all förbäiira allmänhetens möjlighel all följa och påverka planfrågorm. blev föremål för prövning och förslag i enlighd med vad i moiionenanförls, 1975/76:1912 av frökenAndersson m.fl. (c), 1975/76:1916 av herrBöriesson i (c), 1975/76:1921 av ftuFredgardh (c) och hert Gransledl (c), 1975/76:1927av m. fl. (c), vari hemslällls all hos regeringenbegärde alt myndighet ålades alt i brev underrälla markägare om inskränkningari markägarens räll alt disponera marken, 1975/76:1928 av fruHambraeus (c) och (), 1975/76:1934av m. fl. (vpk), vari hemslällts all beslutadeuliala an endasi samhällsägd mark fick sladsplaneläggas saml hos regeringenhemsiällde om förslag lill sådan lagslifining, 1975/76:1939 av herrarJonasson (c) och (), 1975/76:1940 av herrJonnergård m.fl. (c), 1975/76:1941 av . (s). 1975/76:1945av herrar Mallsson i (c) och Mallsson i Lane-Herresiad (c), varihemslällls all hos regeringen begärde förslag lill ålgärder somfrämjade och påskyndade en övergång lill ceniralan-lenner för radio och television, 1975/76:1946av herrar Mallsson i Lane-Herrestad (c) och Mallsson i (c), 1975/76:1957 av hertOlsson i m.fl. (c), 1975/76:2037av m. fi. (m), vari såviii nu var i fråga (yrkandel 8) hemslälllsall beslutade att som sin mening ge regeringen lill känna vad som imotionen 1975/76:1979 anförls belräffande viklen av all planlagsliflning gavsen sådan ulformning all enskilda iniiialiv lill planläggning och ulformning avplanförslag stimulerades, och 1975/76:2039av m. fl. (m), vari hemslällls atl hos regeringen skulleanhålla att regeringen innevarande år framlade förslag om all återställa denföre gällande glesbebyg-gelserälten. och rätten alldisponera faslighetsanvändning i övrigl genom all i byggnadslagen ochnaturvårdslagen återinföra de bestämmelser om räll till bebyggelse,faslighetsanvändning och ersällning m. m. som gällde i byggnadslagen ochnaturvårdslagen sami upphäva de nyinförda beslämmelsernai dessa hänseenden. 1. belräffande återinförande av en glesbebyggelserällm. all skulle avslå moiionen 1975/76:2039, 2. belräffande enskilda initiativ till planläggning m.m. all skulle avslå motionen 1975/76:2037, yrkandel 8, 3. belräffande sladsplaneläggning endast avsamhällsägd mark atl skulle avslå moiionen 1975/76:1934, 4. belräffande kraven pä formell planläggning atlriksdagen skulle avslå moiionen 1975/76:1939, 5. beträffande vidgade'möjligheier alt styrabebyggelsens användning atl skulle avslå moiionen 1975/76:1912, 6. belräffande lokal samordning av boende, arbele,service och fritidsaktiviteter all skulle avslå moiionen 1975/76:1940, 7. belräffande hälso- och miljömässiga ulgångspunkterför planeringen all skulle avslå moiionen 1975/76:1946. 8. belräffande juridisk rådgivning i planfrågor m. m.all med anledning av moiionen 1975/76:872 som sin mening gavregeringen lill känna vad ulskollel anfört, 9. belräffande underrättelser till markägare allriksdagen med anledning av moiionen 1975/76:1927 som sin mening gav regeringentill känna vad ulskoltet anfört, 10. beträffandeliden för besvär över fasislällelse av lomiindelning all skulle avslå moiionen 1975/76:1916, 11. belräffande en slallig fond förvägmarksersäiiningar all skulle avslå moiionen 1975/76:1941. 12. belräffande slallig siimulans för sanering avlandsbygdens läiorier all skulle avslå moiionen 1975/76:1957, 13. belräffande plasl som byggmaterial m. ni. allriksdagen skulle avslå moiionen 1975/76:1921. 14. beträffande krav pä hygienutrymmen m. m. allriksdagen skulle avslå moiionen 1975/76:1928. 15. belräffande centralantenner atl medanledning av motionen 1975/76:1945 som sin mening gav regeringen lill kännavad ulskollel anfört. 1. belräffandeåterinförande av en glesbebyggelseräll m. ni. av herrar Wennerfors (m) och () som all ulskollel under I bort hemställa all skullebifalla motionen 1975/76:2039, 2. belräffande enskilda initiativ till planläggningm. m. av herrar nerfors (m) och () som anselt all uiskouei under 2 bort hemslälla all skullebifalla motionen 1975/76:2037, yrkandet 8, 3. belräffande sladsplaneläggning endasl avsamhällsägd mark av (vpk) som all ulskollel under 3 bort hemslälla all skullebifalla moiionen 1975/76:1934. Tillbeiänkandei hade fogals ell särskili yllrande belräffande behandlingen avmoiionerna 1975/76:2037 (m), yrkandel 8, och 2039 (m) av herrar Wennerfors (m)och (). Hert (): I civilutskottets betänkande nr 28 behandlas frågor som berör planeringoch byggande. I anslutning därtill har vi moderaier två motioner, varav den enaär en uppföljning av vår markpolitik . Motionen2039 med motiveringen i vår slora partimotion nr 1979 berör den s. k.glesbebyggelserätten. Med de förändringar som gjordes imarklagstiftningen togs denna rätt bort genom att lät-bebyggelsebegreppdutvidgades till att gälla i alla sammanhang där det kan förväntas behov avgemensamma anordningar. Vidare innebar detta att byggnadslovsplikten utvidgadestill att omfatta hela landet. Möjligheterna att bygga i glesbygd minimerades,även om allmänna ullalanden gjordes om att detla ingalunda skulle behövainnebära etl stopp för allt byggande utom plan. I själva verket har det blivilen väldig rältsotrygghel genom att befolkningen i glesbygd kan behandlas heltolika i olika delar av landet. Dentilltagande oron ule i landet över de nya lagarna kan också märkas i andramotioner lill årets riksdag än bara de moderala. Således har cenlern i någramotioner från olika utgångspunkter och med olika slutledningar behandlat sammaproblem. Vi moderaier är av den uppfattningen all efterfrågan pä fritidshus igles bebyggelse dominerar och all del också i många fall är en fördel förbygderna all genomföra en sådan rimlig bebyggelse. Kraven på detaljplanering avhela landet har dock ändrat villkoren för en sådan verksamhei. Den kommunalaplaneringen och planläggningen måsle ta slor hänsyn till fritidsbebyggelsen,men en förutsättning för alt det hela inte skall stupa pä byråkratins tröskelär all en principiell räll lill gles bebyggelse kommer lillbaka. Nalurliglviskommer andra regelkomplex i samband med den fysiska riksplaneringen allbeskära möjligheterna all bygga var som helsl och hur som helst, men del har juheller aldrig varit vår avsikt all öppna portarna för en hell vildvuxenglesbebyggelse. också med motiven i motion nr 1979, är ell försök från oss moderater altfå fier aktiva i kommunernas planeringsprocess. Således föreslår vi attenskilda initiativ till planläggning och utarbetande av alternativa planförslagskall stimuleras. Förulom att man kan förankra planarbetel bätlre än nu ärfördelarna med värl förslag alt kostnaderna för planläggningen mer direkt kandrabba själva markulnyltjandd saml alt en ökad konkurrens kan skapa en bättreoch mer varierad bostadsmiljö. Naturiiglvis är del inle fråga om att ge en"obligatorisk" rätt lill enskilda, som utskottsmajoriteten skriver,utan om en möjlighet. Kommunen skall orri man avslår kraven på planläggningeller avvisar etl planförslag vara tvungen att redovisa klara skäl för della. Att utskottsmajoriteten avvisar våra förslag i dessa bägge motioner ärinte uppseendeväckande på något säll. Sättet man avstyrker dem på är desto meruppseendeväckande. Vi har därför i ulskoltet gjort etl särskilt yttrande där vimer formellt lar upp behandlingen av våra moiioner i utskoltet. Dess värre harman gjort sakliga fel i resonemangei eller grova vantolkningar. Del må väljasvilket uttryck man tycker är bäst. Jag tänker därför ge fem korta exempel päjust sådana här helt uppenbara misstag som uiskottsmajoriteten gjort när manförvanskat de moderata förslagen. Längst ner på s. 3 iutskottsbelänkandel kan man utläsa alt: "Utskottetkan - nu som lidigare - inte anslula sig till tanken på all den kommunalamarkanvändningsplaneringen i dessa delar skulle helt underordna sig markägarnasdispositioner." Man kan fråga sig vad det finns för förankring för allutskottet går emol en sådan uppfattning. Uppfattningen finns inte någonslansredovisad, allra minst i våra motioner. Vi säger naluriiglvis inle i någotsammanhang alt den kommunala markanvändningsplanen helt skulle underordna sigmarkägarnas dispositioner. Det är etl fullständigt vanvettigtslällningstagande och finns inle någonslans bland principerna för vårmarkpolitik.' Det vi däremot hävdar ärall vi i marklagstiftningen måsle använda oss av en princip somsäger all enskilda markägare - slora eller små - pä någol sä när lika villkorskall kunna förhandla och avtala med kommunerna för all få sin rättunderstruken. har kommunerna helt överläget i alla sammanhang gentemotmarkägarna, och på del viset har man genom de senasle årens förändringar imarklagstiftningen år gröpt ur den enskilda äganderätten. På s. 4 sägerutskoltsmajorilelen: "Motionärernasnu anförda ståndpunkt är sålunda all 1971 och lagstiftning börupphävas för att möjliggöra en omfattande frilids-bosättning - dvs. för attmöjliggöra etl byggande av fritidshus även på mark som inle anses lämpad fördetta vid en prövning från allmän synpunkl." Fördet första kan man konsiatera att ulskollsmajoriteten har vägrat att någon gånganvända de uttryck som vi motionärer använder när vi talar om all vi vill ha enmöjlighet att få en spridd bebyggelse. Det enda uttryck som utskottsmajoritetenanvänder är att vi är ute efter att skapa en omfattande frilidsbosällning. Dellåter naluriiglvis bättre när man skall molivera sitt avslagsyrkande, menspeciellt sakligt och förankrat i verkligheten och i motionerna är del inte. Fördet andra innehåller den mening som jag citerade också del påståendet attvi uppenbariigen skulle sträva efter ett byggande av fritidshus på mark sominte är lämpad för detta vid en prövning frän allmän synpunkl. Det ärnaturligtvis också hell gripet ur luften och har ingen förankring i moiionerna,Även om man säger att "era förslag kan leda till denna punkt", ärpåståendet enligt min mening hell osakligt och har inte någon grund. Ävendet tredje exemplet som jag vill nämna återfinns på s. 4, där utskottetskriver: "Ulskollel kan emellertid inte frigöra sig från uppfattningenatt motionsförslaget fortfarande även bärs upp av den lidigare kritiken molersättningsreglerna, baserad pä uppfattningen atl samhällets hjälpmedel för enhushållning med mark och vatten innebär etl oacceptabelt intrång i enetablerad.privat äganderätl." Härför utskottet inte bara resonemang om motionen och vart den kan bära hän medsina förslag, ulan ulskollsmajoriteten böriar argumentera med uttryck som:"Ulskollel kan emellertid inte frigöra sig från uppfattningen allmoiionsförslaget fortfarande även bärs upp ." är etl filosofiskt ellerhypotetiskt resonemang - vilkeldera man nu vill kalla det - som naturiiglviskan vara intressant i en längre arlikel med möjlighet att få en gensaga men sominle på någol säll kan vara intressant vid behandling av vår molion. Utskottetargumenterar här emol ell spöke som inte finns. Ulskoltetsäger i samma mening all värt förslag skulle vara baserat pä"uppfattningen atl samhällets hjälpmedel fören hushållning med mark ochvatten innebär ell oacceptabelt intrång i en etablerad privat äganderätt".Varifrån har ulskollel fåll della? frågar jag mig. Någon grund för del finnsnalurligtvis inle i vår motion. Jagtycker all uiskottsmajoriteten, när den avstyrker moiioner, rimligtvis bordeulgå från den uppfallning som finns redovisad'i moiionerna och inte ifrån denuppfallning som utskottsmajoriteten under ell valår kan lycka vore bra all vihade framfört. Detfjärde och näst sisla exemplet återfinns högst upp på s. 5, där utskoltet lalarom all förslagel i motionen 2037 om möjlighel till enskilda initiativ tillplanläggning "syfiar uppenbarligen lill att luckra upppla-neringsbeslulens innehåll och även lill att ge de enskilda intressena ettbevisbördemässigl försteg vid konflikt mellan kommunens planbedömning och ellenskilt iniresse". Återigen ser vi attutskoltsmajorilelen leker med pennan, helt utan grund; "syfiaruppenbariigen " - vad är del för iniresse att se hur man i ett betänkandebörjar kliva, inle ul i marginalerna, ulan långt utanför marginalerna, i avsiktatt bemöta en molion? Nalurligtvis finns det inle, ens med de allra starkasteförstoringsglas, möjlighel all i våra motioner finna atl vi är ute efter alt"ge de enskilda intressena ett bevisbördemässigl försteg". Del är jufråga om alt se lill att de enskilda intressena på något sä när lika villkorkan hävda sin räll när kommunen med sina hjälpmedel - rättfärdiga hjälpmedel -skall försöka planera etl samhälle; ibland i en situation där markägaren måstestryka pä foten, del har vi också framfört i olika sammanhang. Men att markägarnaskall kunna hävda sin rätt är väl inte någonting atl förneka. Till sisl, herr lalman,skriver utskoltet mitt på s. 5 atl värt förslag om enskilda initiativ lillplanläggning gäller " en ovillkoriig rätt vare sig att påkalla vissplanläggning eller alt utforma viss plan". Uttrycket "ovillkoriigräll" har heller ingen grund. Här är fråga om att skapa möjligheter att påolika sätt stimulera andra än bara de som sitter i kommunalhusen atl komma frammed förslag som kan öka variationen i byggandet och kanske förbättra vårbostadsmiljö, ge etl förbällral och breddat underlag ät arbetet ute ikommunerna. Taletom en "ovillkorlig räll" är hell felakligl. eflersom vi i vår motionskriver atl det är kommunen som bestämmer hur man skall handskas med de härförslagen. Men man skall väl kunna kräva all kommunen kan motivera sitt avslagpä ell planförslag. Sedanstår det i samma stycke pä s. 5: "Moiionsförslaget avstyrks sålunda medhänsyn lill atl det utformats så alt del inskränker medborgarinfiytandel ochden kommunala demokratin pä detta område." Den formuleringen talar egentligen för sig själv. Jag har t. o. m.ägnat mig ål all läsa socialdemokraternas valhandbok lill ochkonstaterat all inte ens de har kunnat hitta på en så fantastisk formulering,nämligen all én motion som strävar efter atl bredda underiagel för kommunalabeslul och att göra fler delaktiga i dessa av en utskotts-majoritet, som ävenomfattar centerpartister och folkpartister, beskylls för att undergräva denkommunala.demokralin. Del är renl av häpnadsväckande att finna någontingsådant. Del är visseriigen valår iår, men att ell utskottsbetänkande lill den grad skall behövadomineras av sådana här formuleringar är beklagligt. Med detta sombakgrund ber jag atl få yrka bifall till reservationerna 1 och 2. HertCLAESON (vpk): framfördes i en kommunistisk riksdagsmotion kravet på enövergripande fysisk riksplanering som skulle innebära en styrning avmarkanvändningen utifrån folkfiertalels intressen. Även från andra håll, såsomi arbetarrörelsens efterkrigsprogram, framfördes då krav pä etl samhälleligtmarkägande som en förutsättning bl. a. för en socialt inriktad bostadspolitik.Tyvärr infriades inle dessa krav och förväntningar i 1947 årsbyggnadslagstiftning. Genom olika förändringar har samhället emellertid undersenare år skaffat sig betydligt ökat ansvar och vidgade befogenheter när delgäller alt påverka tätorternas bebyggelseutveckling. Deförbällringar som under senare är skett dä det gäller kommunernas möjligheteratt tillgodose sitt markbehov, bl. a. införandel av markvillkoret,, har inlelöst frågan om kommunernas möjligheter all driva en akliv markpolilik och trängalillbaka privalbyggmästare, byggnadsmate-rialproducenler och de storaaffärsbankerna. Privata fastighetsägare engagerar sig också i betydandeulsiräckning i både exploaterings- och planeringsområden, ofta med hjälp avstatliga lån. Demedel som kommunerna har till sill förfogande är olillräckliga, bl. a. beroendepä den långa respiiiid som markägare erhållit innan markvillkoren träder ifull lillämpning. Från vpk:s sida anser vi, som framhålls i molion nr 1934 ochi reservation nr 3 lill civilulskolieis belänkande nr 28, atl del kommunalamarkmonopold skall ulökas sä all samhälleligl-kommunall ägande av marken är enförulsällning för all sladsplaneläggning skall kunna ske. Den enda effeklivameioden all sloppa mark-prisstegringar och kapitaliniressen och förhindra dendel av hyresutplund-ringen som har sill upphov i niarkspekulalion är atlsamhälld-kommu-nerna blir ägare lill all mark avsedd för samhälls- ochbostadsbyggande. Deprivala markspekulanlerna brukar försvara sig med all det inle är fråga omspekulation utan om marknadsanpassade priser som man tar ul, och vidare allpriset pä mark trots allt bara utgör en mindre del av boendekostnaderna ellerhyran. Del är en propagandabild som inle avslöjar sanningen. Genom sinamarkinnehav har privala byggintressen i alltför slor ulsiräckning kunnat styrahela byggprocessen. Det har under senare är givits en rad exempel pä markköp,markförsäljning, spekulation och mångmiljonförriänsier som bosladskonsumenlernahar fält betala. Exempel från , Bolkyrka, Slockholm, , ,, , och bestyrker vad jag här har sagt. Deltasäger jag för all bara nämna några orter där den fria konkurrensen och de s. k.fria marknadskrafterna har fäll råda. Vihar frän vpk kritiserat markspekulationen och föreslagitålgärder som skulle underlätta för kommunerna all äga marken och upplåta den mottomträtt. Vi har påvisat bristerna i expropriationslagstiftningen och krävlförbällringar för dt enklare och snabbare förfarande. Vi har föreslagit ökadbeskattning av vinsterna vid försäljning av mark och fast egendom, förändringari förköpslagen som skulle ge vissa prisprövningsmöjligheter, mera pengar lilloch bätlre villkor för kommunernas markköp genom markförvärvslånefonden osv. Vihar också debatterat en del av dessa förslag har i , men jaghar ändå velal påminna om della då dessa förslag intimt sammanhänger bl. a. medvad vi diskuterar och speciellt med den vpk-motion som i det härsammanhanget också är föremål för behandling. Ellreellt samhälleligt planmonopol som inle begränsas av enskilda ekonomiskavinstintressen måsle tillskapas saml ett planmonopol som även kan lösagrundläggande problem inom markprisulvecklingen. Vi hävdar den uppfallningenatt bostadsmarknaden inle kan fä fungera som en fri konkurrensmarknad. Dd går inleatl förena med en bostadspolitik med ett riktigt sociall innehåll. Det gällerall i alla led på bostadsmarknaden, frän mark och kapital till del färdigahuset, angripa och göra slul på ett syslem som bygger på vinst- ochspekulationsiniressen. Till sisl några kommentarer med anledning av moderaternasreservalioner och särskilda yttrande och lill vad sade i sillinlägg. Moderalasamlingspartiet hävdar all samhällel har för slort infiytande över planläggningoch byggande. Man pläderar i olika sammanhang för att de s. k. friamarknadskrafterna skall ges större spelrum, dvs. alt tjockleken på plånbokenbl. a. skall kunna avgöra vilken boslad folk skall fä tillgång lill och atlenskilda inlressen skall få större inflylande gentemot folkflerialds ochsamhällets gemensamma intressen. En sådan reaktionär och asocial syn sompräglar markpolilik försöker man drapera i vackert lal om frikonkurrens och valfrihet. Elltillmötesgående av olika förslag i bostadspolitiken skulleinnebära hyreshöjningar med minst 30 96.