prot · FZ0999 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagblev då budgetpropositionen kom förvånad över all i varje fall vad jagkunde finna ingel anslag var upptaget för detta ändamål. Jag trodde alt delkunde vara etl misstag. Promemorian utfärdades emellertid inte förrän , dä myndigheterna redan börjat med sina peiitaarbeten, och det kundedärför vara förståeligt att man inle observerade denna möjlighet. Ulskottelredovisar de olika åtgärder som är vidtagna och säger också all länsstyrelsernahar möjligheter att få medel för ändamålet. Ja, såvitl jag förstår kan enlänsstyrelse alltid begära medel för ett visst ändamål. Jag har emellertid pålänsstyrelsehäll frågat om det finns några medel för det ändamål som det nugäller och fått den uppgiften att det inle finns några sådana. Molionenhar inle tillkommit genom någon särskild tankemöda på annat sätt än att dethelt enkelt var praktikanter som ställde frågan: "Finns del inte någonmöjlighet för oss att tjänstgöra vid en länsstyrelse? Anslagtill länsstyrelserna m. m. Vi skulle behövadet." Det var närmast lantmälerielever som hade begärtatt få tjänstgöra vid länsstyrelser, men de förvägrades då att göra dettadärför att det inte fanns några medel avsatta för ändamålet. Nuavstyrker civilutskottets majoritet framställningen och säger au frågan ompraktikanttjänstgöring kommer att underställas . Det ärvisserligen bra att så sker, men vad jag närmast har syftat till med motionenär att det genom ett anslag skulle bli möjligt att anställa praktikanter närdet behövs, och f n. finns det ett antal ungdomar som går arbetslösa. , närskolorna sluiar, finns det kanske ungdomar som behöver praktisera just inom detområdet, och jag vet också alt etl antal biologer går arbetslösa. Nuhar del ju getts klara signaler om alt konjunkturen häller på alt vända, ochdet kan därför hända alt frågan inte blir lika brännande . Vi har medmotionen velat skapa möjlighet till praktikanttjänstgöring vid det tillfälle dådet behövs, och inte ett är efteråt, när det är aktuellt. Detär därför som jag nu yrkar bifall till den reservation, nr 2, i betänkandetdär denna sak är omnämnd, liksom jag också yrkar bifall till reservation 3 b,som helt enkelt ger oss en möjlighet att förverkliga detta syfte. Hela detanslag på 1,2 milj. kr. som jag har begärt kanske inte kommer att behövas; jaghar också skrivit i motionen att man inte bör tilldela länsstyrelserna dettabelopp, utan att det skall finnas som en reserv, så att länsstyrelser skallkunna lägga in ansökan om anslag när sådana behövs. Dä skall man kunna lämnasädana anslag eftersom medel finns upptagna i en särskild anslagspost ibudgeten. Jag yrkar sålunda bifalltill reservationerna 2 och 3 b. i (c): Även i betänkandet nr 21 frän civilutskoltet behandlasplaneringsverksamhet och anslag för densamma. Här gäller frågan anslaget tilllänsstyrelserna. Ocksåhär har utskottet gjort en annan bedömning än depariemenis-chefen och anser altanslaget bör höjas med 1 milj. kr. utöver vad som finns upptaget ibudgetpropositionen. Moliveringen är densamma som i del förra betänkandet, dvs.att planeringsinsalserna är nödvändiga och alt medel bör finnas för ändamålet. Vihar vidare ansett att dessa planeringsinsatser bör fördelas efter gemensammaöverväganden av olika bidragsmöjligheter. Då kan även de behov tillgodoses somjag talade om förut och som gäller den fysiska riksplaneringen. Jagkanske också bör påminna om den proposition som gäller vissa åigärder iskärgårdsområdena vilken behandlas av jordbruksutskottet. Där ges det redanunder innevarande budgetär möjlighet all överskrida länsslyrelseanslaget med500 . för samordnad planeringsverksamhet. Jag förutsätter att densamordnade planeringsverksamheten kan fort- Vadgäller den prakiikaniijänstgöring vid länsslyrelserna som hartalat om råder det väl inga delade meningar i utskottet om nödvändigheten avdenna. Att vi inte har tillstyrkt motionen som sådan får närmast ses mot denbakgrunden att efter remissbehandlingen av en rapport som ularbetatsav en arbetsgrupp med bl. a. företrädare från SÖ och AMS kan väntas få taställning till en proposition i just de här frågorna. Men jag vill starktunderstryka vad har sagt om nödvändigheten av att länsstyrelsernafår medel för alt anställa dessa praktikanter. Centerpartiethar i en motion föreslagit förstärkning av länsstyrelsernas naturvärdsenheter;Vi anser att när stiftar lagar pä miljöområdet, lagar som vi allahar tyckt vara angelägna, då måste också naturvårdsenheterna ha medel ochtjänster för att kunna följa upp lagstiftningen och kontrollera att denefterievs. Avyttranden frän flera länsstyrelser framgår det klart att läget är akut. Jagciterar vad länsstyrelserna skrivit: "Utrymme för tillsynsverksamhetenligt lagen om hälso- och miljöfarliga varor har över huvud tagel inle funnitsännu." Jag utgår ifrån att när man från länsstyrelserna för en så härstark argumentering, är man också beredd att stå för den. Då är - det vill jagännu en gång säga - läget verkligen akut. Här har länsstyrelserna begärt 82nya tjänster, därav - bara för att ta ett exempel - elva till län.Naturvårdsverket anser också att det bör bli förstärkningar. Fräncenterpartiets sida ser vi det som en självklarhet att när stiftarlagar som innebär stor arbetsbelastning, då måste myndigheterna också gesresurser för att kunna följa upp lagarna. Annars kan man verkligen fråga sigvad det är vi egentligen sysslar med här. Mendet är också viktigt all försäkringarna omfallar nya tjänsler och inte baramedel. anställs ibland personer . Det är ofta teoretiskt välutbildade personer, men de saknar praktik. När de sedan har fåll en visspraktisk erfarenhet har tiden för deras arbete gått ut; den har ju gjorts kortför att man inte skall komma i konflikt med trygghetslagarna. Det har sagtsfrån länsstyrelsernas sida att detta också är etl sätt alt slösa med resurser.Därför finner vi från det angeläget all man inrättar tjänster. Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 3 a och i övrigt till ulskoliels hemställan. Anslagtill länsstyrelserna m. m. HerrHÖGSTRÖM (s): Jag ber helt kort att fä yrka bifall till utskottels hemställan. Överläggningen var härmedslutad. Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av fruOlsson i m. fl., och förklarades den förra Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 21mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m.fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 187 Nej - 107 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Henmark, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposiiion: Densom vill all kammaren bifaller civilulskottets hemställan i betänkandet nr 21mom. 4 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 2 av . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrHenmark begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 264 Nej - 30 § 15 Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet betänkande 1975/76:48 med anledning av molioner om slopande avbeskattningen av fritt bränsle från egen fastighet. I delta belänkandebehandlades moiionerna 1975/76:172av herrar i Skärslad (c) och i Nennesholm (c), varihemslällls alt beslutade att beskailningen av friti bränsle från egenfaslighet slopades, 1975/76:202av herrar Stridsman (c) och i Holmgården (c), vari hemställts allriksdagen hos regeringen skulle anhålla om förslag lill sådan ändring ikommunalskaltelagen att förmån av fritt bränsle till bostad påjordbruksfastighet undantogs från beskattning, 1975/76:259av herrar i (fp) och i (fp), vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde sådan ändring i kommunalskattelagen attvärdet av fritt bränsle, som användes för uppvärmning av egen bostad, ejupptogs till beskattning, 1975/76:291av herrar () och (), vari hemställts att besluladealt beskattningen av fritt bränsle från egen faslighet slopades, 1975/76:294av m. fl. (m), vari hemställts att begärde attregeringen lade fram förslag till sådana ändringar i kommunalskattelagen attförmånen av fritt bränsle från egen fastighet undantogs från beskattning, 1975/76:345av i (c), vari hemställts alt beslutade attbeskattningen av fritt bränsle frän egen fastighet slopades, 1975/76:960av i Glömminge (c), vari hemställts att hos regeringenbegärde sådan ändring av skattelagen att värdet av fritt bränsle, som användesför uppvärmning av egen bostad, ej upptogs till beskattning, och 1975/76:1050av (), vari hemslällls all beslulade alt slopabeskattningen vid uttag av bränsle från egen skog. 1. motionen 1975/76:172, 2. motionen 1975/76:202, 3. motionen 1975/76:259, 4. motionen 1975/76:291, 5. motionen 1975/76:294, 6. motionen 1975/76:345, 7. motionen 1975/76:960, 8. motionen 1975/76:1050. Reservation hade avgivits av herrar iBorås (m), i (c). Josefson (c), (), iTrobro (m), i (c) och () som ansett alt utskottet borthemställa attriksdagen med bifall till moiionerna 1975/76:172, 291, 345 och 1050 saml medanledning av moiionerna 1975/76:202, 259, 294 och 960 skulle anta avreservanterna framlagda förslag lill lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370). Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet 4 protokoll 1975/76:99-100 Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet Hert i (c): Glädjande nog har efterfrågan på våra skogsprodukler blivil alltstörre. Framför allt som induslriell råvara har användningsmöjligheternatekniskt kunnat öka, så alt man numera kan använda såväl sämre sortiment somvissa träslag som inte tidigare kunnat ingå vid t, ex, massaframställning.Trots dessa ökade användningsmöjligheter uppslår dock en hel del avfall, sominle kan användas för industriellt ändamål men väl som bränsle. 1 och försigrepresenterar sådan avfallsved givetvis inget avsaluvärde, men till godskogsvård hör all skogen röjs och att grenar och toppar skaffas undan imöjligaste mån för att inle befrämja angrepp av skadeinsekter etc. Detär då egendomligt att för en skogsägare skall tillvaratagandet av sådanl avfallanses medföra skatteplikt för en naturaförmån, men om någon som inle själv ärskogsägare samlar bränsle av röjnings- och gallringsved blir han intebeskattad härför. Den ekonomiska betydelsen av denna skatt är naturligtvis intesärskilt slor, allra minst för det allmänna. Jag har för mig all intäkterna avdet fria bränslet representerar mindre än 1 96 av de samlade skatieiniäkiernaför naturaförmåner. Men rent psykologiskt är det olustigt att de skogsägare somverkligen sköter sin skog föredömligt med sådant röjningsarbete skall beskattashärför. Det är en fråga som vi diskulerar , och del är rätt egendomligtatt vi ännu inte har kunnat komma fram lill en lösning som medför skattefrihetför dem som verkligen vill tillvarata delta avfall. Med vad jag här anfört och med hänvisning till motiveringarna i denreservation som i m. fl. har fogat till skatleutskoltetsbetänkande nr 48 ber jag att fä yrka bifall till reservalionen. I della anförandeinslämde i (c). I molionen1975/76:294 harjag tillsammans med några moderata kamrater begärt attregeringen lägger fram förslag lill sådana ändringar i kommunalskaltelagen attförmånen av friii bränsle från egen faslighet undanlas från beskattning. Delär inte någon ny fråga som nu behandlar-den är tvärtom en avriksdagens verkliga långkörare - och några nya, lidigare okända argument är välsvårt att uppbringa. Det behövs kanske inte heller. Enligl min mening bordebeskailningen av bränsle från egen faslighet redan med tidigare redovisadeargument vara borttagen för länge sedan. Delenda nya är väl alt argumenlen från lidigare år genom de senasie årens energi-och miljövårdsdebaiier har förslärkis. Dessa deballer borde klarare än vad somframkommit tidigare ha givit oss besked om hur nödvändigt det är att vistimulerar till ett tillvaratagande av våra egna, rena och miljövänligaenergiresurser inom landet. De fördärvar ju heller inle vår valuta. En av dessaenergiresurser har vi i skogens restprodukter. som mycket väl i slörreuislräckning än som sker kan användas lill bränsle för uppvärmning av bl. Detta skulle också innebära alt inköpen av dyrbar olja kunde minskasnågot och därmed även svavelutsläppen. Skatteulskolletsmajorilel säger i betänkandet, som man har sagt så mänga gånger , alt"reglerna om beskattning av värdet av naturaförmåner av olika slag hartillkommit för att i möjligaste män åstadkomma en likformig och rättvisbeskattning mellan ä ena sidan skattskyldiga, som kan tillgodogöra sig sädanaförmåner i sin förvärvsverksamhet och erhålla avdrag för de därmedsammanhängande kostnaderna, och å andra sidan skattskyldiga, som saknar dessamöjligheter och därför måsle tillgodose sitt behov av motsvarande produktereller tjänster med beskattade medel". Detlahar varit en riklig bedömning, men det är ganska länge sedan. I dagensläge är den bedömning majoriteten här har gjort inte helt relevant. Övervägandedelen av de fastighetsägare som utnyttjar bränsle från sin egen skog ärsmåbrukare, ensambrukare och fastighetsägare med skog. De kan inte utnyttjamöjligheten att göra avdrag för koslnaderna i samband med framtagandet avbränslet, eftersom de gör det själva, på sin fritid, sin lediga tid, sinövertid. De har således inte några som helst möjligheter att dra av förkostnaderna. Mendet är också så att alla andra, som vill utnyttja skogsavfall till bränsle, harmöjlighet till detta. Överallt finns det möjligheler alt pä kalavverkningar fäta till vara dessa restprodukter utan någon som helst ersättning. Jag hartidigare lovat det när det gäller min skog. Jag har ännu inle sett någon somhar utnyttjat det - inte ens har gjort del, men budet stårfortfarande kvar. Härbeskattas alltså vissa grupper för en lillgång som man egentligen inte bordeskatta för. De gör, som här sagts, en god gärning genom att detar till vara produkter som vi i vän energisamhälle sä väl behöver la lillvara. Jag skall inle fortsätta så . Det finns inte många nya argiimentatt komma med - de flesta är kända. Självfallet löser man inle energiproblemeneller miljöproblemen i stort genom att lösa denna fråga. Men ell beslut i rättriktning skulle, som jag ser det, med säkerhet ge stimulans lill ett ökalutnyttjande av skogens restprodukter som energikälla. Jag ber all få yrka bifall lill reservalionen som fogals lill deltabetänkande. Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet i (fp): I föreliggande betänkande behandlas också en motion, nr 259, som herrEriksson i och jag väckt i denna fråga. Den gäller det ämne somdebatterats här tidigare, nämligen beskattningen av det fria bränslet från egenskogsfastighet. Efter vad iKnäred och har sagl skulle Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet jag kunnat inskränka migtill all instämma i deras anföranden och de argument som de fört fram för denreservation som är fogad till belänkandet. Men jag vill ändå understryka någrasynpunkter som vi anfört i vår motion. Attta till vara bränslet i våra skogar - del är fråga om restbränsle som annarskunde bli liggande och ruttna bort - har betydelse frän flera synpunkter, inteminst när det gäller att vårda och sköta våra skogar. Del är också en viktigmiljö- och landskapsvårdande uppgift. Jag tror därför att det är värdefullt attstimulera så många skogsägare som möjligt att fylla denna skogsvårdande uppgiftgenom att röja undan skogsavfallet och använda veden så all den kommer tillnytta som bränsle pä den egna fastigheten. På sina häll har man tvingats attmed statliga anslag och kommunala bidrag stimulera till en uppsnyggning ochröjning i våra skogar. Tillvaratagandetav bränslet har också frän energisynpunkt betydelse även om den är marginell.Det är fråga om virkesavfall, röjningsvirke, kanske skräpvirke, som man intekan få avsättning för pä annat sätt. Det kan komma till nytta för uppvärmningav den egna fastigheten och man kan reducera behovet av annat bränsle - olja -och elektricitet för uppvärmning. Närman nu vill stimulera i denna rikining är det en smula inkonsekvent attbeskatta den insals som tillvaratagandet av detta bränsle innebär. Om enskogsägare låter dessa produkter ligga kvar och ruttna bort händer ingenting.Låter han någon annan kostnadsfritt la till vara produkterna händer helleringenting. Men försöker han genom egen arbetsinsats ta vara på dem måste hanskatta för insatsen. Vi är i många sammanhang överens om alt vi vill ha godlandskapsvård, vi vill ha energibesparing och vidta alla länkbara älgärder förau spara energi. Slopandet av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet kan vara ett led i det arbetet. Dennafråga är gammal och känd. Den har behandlats tidigare utanresultat. Den återkommer emellertid , eftersom vi som ställer oss bakomdessa synpynkter vill få fram ett beslut i, som vi ser del, rätt riktning. Motionernasyrkande om slopande av beskattningen har följts upp i en reservation vidbelänkandel, och jag ber all få yrka bifall lill den. Hert STADLING (s): förordning om inkomsi- och förmögenhetsskatt räknadessom inkomsi av fast egendom bl. a. inkomst av jordbruk med binäringar. Tillinkomsi av jordbruk hänfördes inle bara intäkter i penningar som förvärvadesgenom själva jordbruksdriften ulan även vad den skaltskyldige och hans familjtillgodogjort sig av egendomens avkastning, dvs. Sominkomst av naturaförmåner skulle bl. a. tas upp värdet efter ortens pris avhyresfri bostad och tillhörande förmåner. Däri torde ha inbegripits s. k. vedbrand, dvs.förmånen av fritt bränsle, värdet av de i det egna hushållet förbrukadeprodukterna av gärdens avkastning samt saluvärdet av sådana produkter ellerbeståndsdelar som används för nybyggnad eller grundförbältringar, bl. a. s. k.husbehovsvirke. Detstod redan dä klart att de produkter som producerades på gärden och somkonsumerades i det egna hushållet skulle beskattas. I princip råder del välinga delade meningar heller om detta när det gäller spannmål, potatis ochandra produkter från jordbruket som förbrukas. Men när det gäller bränslet fränden egna fastigheten hoppar man frän borgerligt håll av denna raka linje ochbryter därigenom sönder del system som enligt vår mening är det enda hållbara. Görman avsteg från detta system föreligger risk för att andra näringsidkarekommer med krav om att vissa förnödenheter de förbrukar i det egna hushålleticke skall anses vara av den art att de bör beskattas. Somframållits i utskottsbetänkandet har dessa bestämmelser tillkommit för att imöjligaste mån åsladkomma en likformig och rättvis beskattning mellan olikarörelseidkare, och något undantag av bränslet från den egna fastighen bördärför icke göras. Reservanternaframhåller nu liksom tidigare att det är röjningsavfall, grenar och toppar, somman tillvaratar för den egna förbrukningen. Jag tror att folk inte harlid med alt plocka kvistar och samla ihop de små toppar som blir kvar efterdagens avverkningar. Man tar ju nu till vara myckel klena dimensioner förmassatillverkning, och del är då knappast tänkbart alt man går till väga på detsätt som här har beskrivits. Kan man å andra sidan bevisa att sä är fallet,skall ju detta bränsle värderas efter andra normer. Jaghänvisar i övrigt till utskottets skrivning, som jag tycker är myckelklargörande för vårt ställningstagande, och jag yrkar bifall till utskottetshemställan. Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet Bara några ord för alt motivera alt jag liksom alla andra årkommer att rösta för ulskoliels förslag. Förstkanske jag skall be att få lacka för den förnyade inviten althämta ved på hans ägor. Dessa ligger emellertid litet för långt ifrån minhemort, och jag tror att transportkostnaden skulle äta upp värdet av den gåvan.Men det är vänligt ändå, och jag tackar för generositeten. a. en principfråga, såsom del redan har sagts. När det gäller skatter ärdet viktigt med principerna. En princip är att om man tar ut en naturaförmånfrån rörelsen, som andra människor får betala för, så skall den tas upp sominkomsi. Det tycker jag är ganska självklart. Det är här fråga om precis sammasak som om specerihandlare tar hem varor från sin affär; han får då skatta fördet. i säger, att om man låter veden ligga kvar ute i skogenså ruttnar den och dä behöver man inte skälla för den. Den specerihandlare somlåier äggen Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet ligga och rutlna i affärenfår heller inle belala någon skall för dem. är en genomgående princip,och den bör man inte gå ifrån. Dettaär också en rättvisefråga. De grupper det här gäller -jordbrukare ochskogsbrukare - är redan mycket favoriserade i taxeringsavseende. Det vågar jagpåstå. Om man nu gör del ännu lindrigare för dem, ökar man orättvisorna ibeskattningen, som redan är tillräckligt slora, lill löntagarnas nackdel. Detstora problemet i beskattningen är de höga marginalskatterna. Jag tror att vialla kan vara eniga om att dessa är på lok för höga, och alla godakrafter bör medverka till alt få någon rätsida på det problemet. Deansträngningarna försvåras av att man kommer med sådana här udda förslag som,om de bifölls, skulle urholka systemet. Sådana här frierier till vissa gruppergör det svårare att genomföra en ordentlig skattereform, som sänker skatten föralla genom att man sänker marginalskallen. Därför är detta ell befängt förslag. Dettaär, såsom det har sagts, en följetong, och jag förvånar mig över att denåterkommer. Det gäller här ett yllerst ringa belopp. Det sämsta argumentet mankan komma med är att oljepriserna och priserna på andra bränslen har ökat. Näralla andra medborgare i det här landet får ökade bränslekostnader, vill manalltså sänka dem för den kategori som redan har mycket låga bränslekostnader.Del argumentet är i det närmaste en bumerang. Jagnöjer mig med detta, herr talman, och yrkar bifall till utskottets hemställan. i (c): tyckte att bor litet för långt ifrån honomför alt han skulle vilja bli fritidshuggare hos . Jag borbetydligt närmare bostadsort, och jag vill gärna inbjuda herrSjöholm att etablera sig som fritidshuggare på mina domäner. Den ved herrSjöholm hugger till bränsle erbjuder jag mig dessutom att bekosta transportenför lill bostad. HerrSjöholm vill dra upp en debatt om jordbrukets beskattning i stort, men den fårvi väl ta vid något annat tillfälle, liksom en debatt om marginalskatterna, somherr också tog upp. De hör inte till dagens begränsade ämne. Vi fårväl tillfälle någon annan gång att ta upp den debatten, och då kan vi ävenkomma in på underliga filosofi alt jordbrukarna skulle varasärskilt väl behandlade i skattehänseende. HerrSladling ägnade sig åt alt läsa ur författningen. Jag bestrider inle atldetSlår på det sättet. Vad vi påpekar är att det vedbränsle som används i det egnahushållet är avfallsved. De skogsprodukter som är möjliga att sälja . 'epresenterarett så stort värde all del skulle vara utomordentligt oförmånligt alt användadem som bränsle. Även för de sämsta sortimenten somgår att sälja får man ell pris som skulle göra dem dyrare alt användatill bränsle för uppvärmning än olja även med dagens oljepriser.Det är sådant som inte går att sälja som används och är det helt dominerandeinslaget. Jag menar att vad som inte representerar ett saluvärde rimligtvisinte heller skall tas upp lill beskattning. Jagvill upprepa vad jag sade i mitt första anförande, nämligen alt i sinekonomiska omfattning rör sig detta om små saker. Av de samlade naturaförmånersom las upp lill beskattning representerar bränslet mindre än 1 96. Det är meren fråga av psykologisk art.