prot · FZ0926 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag har alltså uttalatförståelse för kritiken. Men Jag menar att vi, om vi skall göra förändringar ibetygsysiemet, måste få tillfälle alt se på konsekvenserna samlat. Därför harvi tillsatt en person som skall göra en kartläggning. Resultatet härav skallframläggas i sådan tid att vi kan göra eventuella förändringar till den 1Juli 1977. HerrROMANUS (fp): Jag kan ändå inte tycka att den här protesten är annat än ganskaoskyldig. Vad som händer ärju au de elever som har lämnat ett underkänt provlar på sig delta och får ta konsekvenserna av det. Beträffande de övriga vetman att de har skrivit minst godkänt allihop. Då är det ju bara fråga om att deavstår från ett eventuellt överbetyg. Som statsrådet själv påpekar, finns detannat underlag för betygsättningen, varför en del elever kanske riskerar allfä överbetyg i alla fall. Men de avstår från överbetyg på den här skrivningen.Det är inte mer saken gäller. Skallman då ta i med hårdhandskarna bara för att man är irriterad över att elevernainte finner sig i den normala lågordningen, eller skall man nöja sig med allsäga: OK, då får de avslå från överbetyg och la 3 i>intokofl 1975/76:26-28 Omvissa förhållanden inom sjuksköterskeutbildningen konsekvenserna av del? Detdrabbar Ju bara dem själva. För övrigt är del inte alla elever som deltar ibojkotten. De elever som inte deltar får Ju eventuellt sitt överbetyg. Jag kaninte undgå all tycka alt det är etl smula stelbent sätt att handskas med problemet,när man talar om att proven är oidentifierbara osv. Om tjugo elever har lämnatin prov och man vet att av dessa är några godkända och de andra har överbetygmen inte vill ge sig lill känna, då kan man ju identifiera att de har minstgodkänt och då blir det bara eleverna själva som drabbas i så måtto all de fåravstå från överbetyg. Jagkan inte dra någon annan slutsats av den här attityden än att den är uttryckför att man är irriterad över att eleverna inte kan finna sig i att vänta på enreform elt par år. Jag tycker också alt de borde vänta, men Jag kan inte tyckaau det straff som de riskerar, nämligen att inte alls få något betyg, står iproportion till vad de har begått -att bara avstå från överbetyg. Jagskulle vilja sluta med att fråga: Om statsrådet instämmer i kritiken mot detnuvarande betygsystemet, är det då inte dags att säga att inom en ganska näraframtid kommer vi att få ett nytt betygsystem - då kanske eleverna lugnar sig -och meddela att alla sjuksköterskor skall få vidareutbildning? Vid fiera tillfällen har Jag sammanträffat med representanter förSjuksköterskeelevernas förbund. Vi har diskuterat detta spörsmål. Jag tror inom förbundet har min ideologiska inställning lill den nuvarande typen avbetygssättning helt klar för sig. Men det är en sak. Konsekvenserna avförändringar är en annan sak. Den måste vi ha lid att gå igenom ordentligt,innan besked ges. HerrROMANUS (fp): Om nu statsrådet till harsagt något om sin ideologiska inställning till betygssystemet, kanske detockså kan sägas här i . Jag skulle då vilja fråga: Innebär dettaalltså att betygssystemet , då ifrågavarande kartläggningär färdig, kommer alt ersättas med betygsskalan godkänd - icke godkänd?Innebär det också i så fall alt vidareutbildning kommer att varaen rättighet för alla sjuksköterskor och att man alltså inte behöver ha ettsådant intagningssysterrt lill vidareutbildningen som det man nu har? Detskulle säkert vara elt värdefullt resultat av denna lilla diskussion, om vikunde få ett sådant otvetydigt svar. Del är inte möjligt för mig att ge något otvetydigt svar,eftersom ett kartläggningsarbele pågår och man alllid har arbetat på del sättetatt först utreder man och sedan talar man om hur det skall vara. Vidareutbildningenär dessutom en myckel större fråga, som också rör sig om hur omfattande deekonomiska resurserna skall vara. Frågan ingår även i en större översyn avvårdutbildningen, som sjukskölerskeutbildningen är en del av. HerrROMANUS (fp): Jag beklagar alt vi inte kunde få det besked som jag begärde. Men dåskall jag lill slut ställa en annan fråga: Omnu anser att prov måste vara identifierade för att kunnaligga till grund för en bedömning av elevernas lämplighet för vidareutbildningoch om säg tjugo elever har avlämnat tjugo prov som samtliga är minst godkända- är del tillräckligt för att i varje fall lägga proven i botten päbedömningen? Omvissa förhållanden inom sjuksköterskeutbildningen Jag sade redan tidigare att jag instämmer i de anvisningar somskolöverstyrelsen har givit ut. Dessa anvisningar har lämnatefter hörande av juridisk expertis, som alltså inte kan instämma i desynpunkter som här framför. HerrROMANUS (fp): Del är svårt all tvista med icke närvarande Jurister! Men i så fallblir nästa fråga: Om anser sig bunden av regeringens beslutatt anta denna tolkning - som Ju framstår som onödigt stelbent - är dåregeringen beredd att mjuka upp sina bestämmelser en aning, så att deprotestaktioner som har kunnat drabba dem som velat avslå frånöverbetyg inte skall behöva drabba dem onödigt hårt? Att göra på det viset innebär attinföra en tvågradig betygsskala, men del är ett felaktigt sätt alt införa ensådan skala. Även om man har förståelse för kritiken mot betygssystemet skallman inte för att få det betygssystem man kräver gä till väga på det sättet. Jagmåste avvisa den typen av aktioner. Jag anser alt vi måste fatta beslut ivederböriig ordning. För det första innebär det inte att man avskaffar den tregradigabetygsskalan, eftersom det fortfarande finns annat underiag för betygsällning,såsom statsrådet själv påpekade i sitt svar. För det andra deltar ju inte allaelever i den här aktionen. De som deltar i den drabbas själva, medan de andra fortfarandekan få sina tre belygsgrader, om de anser det väsentligt. Detär Just denna inställning som jag har reagerat mot: nu skall man visa de häreleverna vem del är som bestämmer! Därför lar man i med hårdhandskarna litethårdare än vad som vore nödvändigt. Nr 26 som jag har reagerat mot, och Jag beklagar om det inte går att fånågon den "ringpå den punkten. Överläggningen var härmed slutad. avtävlingsidrott § 14 Om åtgärder mot kommersialisering av tävlingsidrott Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara {s)anmälda interpellalion, 1975/76:36,ochanförde: har frågat mig huruvida jag är beredd alt vid behov talämpliga initiativ i syfte att förhindra kommersiella intressen från attotillbörligt påverka idrottsrörelsens integritet och självständighet. Inomhela fritidssektorn har de kommersiella intressena ökat kraftigt under senareår. Inte minst har detta gällt idrott i olika former, och då främst den meraelitinriktade idrotten. Riksidrotlsslyrelsen har därför beslutat att utreda omoch på vilket sätt de kommersiella intressena påverkar idrotten. Somett led i detta arbete har statens pris- och karlellnämnd undersökt om prisernapå idrollsmateriel påverkats av företagens ekonomiska stöd till idrotten.Utredningen visade att någon större påverkan på materiel-priserna inte kunnatkonstateras på grund av företagens stöd till idrotten. Detta stöd är för övrigtenligt statens pris- och karlellnämnd blygsamt i förhållande lill samhälletsinsatser. Huruvida förelagens stöd är förbundet med villkor som styr idrottenundersöks f n. av riksidrotlsslyrelsen. Omden pågående utredningen visar att förelagens stöd påverkar verksamhetensinriktning är Jag övertygad om att den svenska idrottsrörelsen kommer all vidtalämpliga åtgärder. Statens stöd til! idrotten bygger på en avriksdagen fastställd målsättning - idrott åt alla. Del är självfallet enuppgift för regeringen alt se till att denna målsättning uppfylls. Jag vill tacka jordbruksministern - eller får jag i detta sammanhangmöjligen säga idrottsministern? - för ett visseriigen kort men rakt och klartsvar. Jag ber att avslutningsvis få återkomma lill en uttolkning av statsrådetsavslutande mening i svaret, som Ju är den inlressaniasie från min synpunktsetl. Låtmig först få framhålla att Jag ser idrottsrörelsen som en viktig ochbetydelsefull folkrörelse med betydande ungdomsfostrande uppgifter. Det är etlimponerande ideellt arbete som utförs av tusentals frivilligt verksamma ledarerunt om i landet, ute i idrottsklubbar och föreningar av olika slag. Samhällethar all anledning att hysa både tacksamhet och respekt för många gagnerikainsatser. Flertalet idrottsutövare - detta gäller i synnerhet dem sommotionerar i Korpens regi - hoppar, springer. spelar fotboll, bandy ochishockey, åker skidor och skridskor för nöjets och välbefinnandets skull. Denaktivitet på del fysiska området som förekommer med denna motivering är urfolkhälsosynpunkt av stort värde. Den fyller mångas fritid på ett meningsfulltoch stimulerande sätt. Jag finner således övervägande positiva drag i dagensidrott. Mendet finns inslag som fördunklar en i huvudsak ljus bild. Då tänker Jag givetvispå de problem som jag berört i min interpellalion och som sammanhänger med dekommersiella intressenas alltmer ökande insteg. Jag noterar också attjordbruksministern i sitt svar ger mig rätt på denna punkt. Jag delarnaturligtvis statsrådets förhoppning om all idrottsrörelsen själv skall kunnakomma till rätta med förekommande avarter. Beträffandeden av jordbruksministern åberopade rörande priserna påidrollsmateriel har Jag dock vissa kommentarer att göra. Först måste jagerkänna att Jag ännu inte hunnit ta del av undersökningen i dess helhet, menefter vissa informationer jag fått från, som Jag tror, sakkunnigt håll har Jagfunnit del klokt att vara något skeptisk mot vissa slutsatser som har dragils iutredningen och kanske framför allt mot de kommentarer som har gjorts ianslutning lill att den har redovisats. Jagvill göra min kommentar med utgångspunkt i mitt påpekande i interpellationen omall sammankopplingen av elitidrott och reklam ofta styrt idrotts- ochmotionsutövares val av idrottsredskap, t. ex. räcket, bollar och skidor, etlförhållande som inte minst drabbar barnfamiljer och resurssvagakonsumentgrupper. Inomsport- och motionsområdet förekommer en "märkes- ochkändishysleri", som innebär att varuproducenterna betalar - eller köper -olika elitidrottsman för all de skall använda och göra reklam eller PR förresp. fabrikants produkt eller märke. Deltaleder till - och del är givetvis också tillverkarnas avsikt - att barn,ungdomar och andra "vanliga" idrottsintresserade konsumenter genomkopplingen elitidrottare - märkesvaror uppmärksammar och vill köpa de aktuellamärkena. Man vill naturligtvis identifiera sig med sina idoler, vilketexploateras kommersiellt. Genom att konsumenterna erbjuds att köpa inte baraen produkt ulan även en identifikation kan fabrikanterna hålla priset på en högnivå. Reklamkostnaderna bidrar även delvis lill del, som jag ser det,vanligtvis höga priset. Jag skall be att få återkomma lill det. Deaktuella märkesvarorna är oftast av god kvalitet - det är inget tvivel om det -men den motiverar knappast del pris man tar ut för dem. Denna kvalitet är ocksåi de flesta fall för hög i förhållande till de vanliga konsumenternas behov ochkrav; jag tänker då inte minst på barn och ungdom som utövar sport och idrott.Man lockas med andra ord alt köpa "överkvalilel". Jaghar mött många intresserade frågare med anledning av att jag har framställt denhär interpellationen. Några av dem har undrat, och del är väl ganska naturligt:Nå, vad gör konsumentkooperationen ål det här? Om åtgärder mot kommersialisering av tävlingsidrott Omåtgärder mot kommersialisering av tävlingsidrott Då har jag svarat ungefärså här: De konsumentkooperativa varuhusen och KF har sedan lång lid tillbakaförsökt tillhandahålla funktionella och prisvärda produkter för den storagruppen av vanliga idrottsintresserade konsumenter, men det har många gångervarit svårt alt få tillräckligt gehör för dessa produkter mot bakgrunden avjust de problem jag har pekat på - den starka identiflkationsfaktorn osv. Eltvisst behov finns också av att ytterligare förbättra och utveckla de i och försig redan goda varor som vi saluför; det är helt klart. Vi kan heller intebortse ifrån många idrottsiniresserades behov av och önskan att på något sättidentifiera sig och känna samhörighet med ledande personer, klubbar och förbundinom de olika sporterna. Frågaär dock om detta måste innebära köp av dyra märkesvaror, med stora ekonomiskauppoffringar för konsumenterna som följd, och därtill stundom vissa socialaproblem. Det är inte så sällan man märker hur barn i familjer där man inte haren tillräckligt hög inkomstnivå faktiskt blir utsatta för mobbing av kamratersom har haft den något diskutabla förmånen alt få prylar som ärmärkescenirerade och liksom auktoriserade via elitidroiismännens nyttjande avdem. Föratt försöka lösa de här problemen har KF inlett - och avser att fortsätta -visst samarbete med seriösa organisationer och idrottsledare. Syftet är atttillsammans med dem dels utveckla våra varor och sortiment med inriktning pågoda varor till rimliga priser, dels förbättra möjligheterna all informera destora konsumentgrupperna om förekomsten av produkter och sortiment av det härslaget. Vivill alltså genom samarbetet med dessa erkända organisationer, ledare ochidrottsmän, utnyttja deras erfarenheter i god mening, deras kunskaper ochsynpunkter för att ytterligare utveckla och anpassa vårt sortiment till debreda konsumenilagren. Detta arbete kan ses som ett komplement lill desamrådsgrupper med konsumenier som KF har tillsatt för att vidareutveckla andravaruavsnilt, t. ex. beklädnad, skor och hus-ge råd. Menför alt slå hål på vad jag vill kalla märkeshyslerin med dess många negativakonsekvenser måste vi också förstärka informationen utåt om våra alternativasortiment och'ge möjlighet till vissa positiva"identifikationer". Samarbetet innebär på denna punkt alt vi i vår informationkan hänvisa lill organisationernas och idroltsledarnas dellagande iutvecklingsarbetet och att de för produkternas kvalitet ochanvändbarhet, utan att vi för den skull "köper" deras medverkan idirekt reklamsyfte. Ianslutning till kommentarerna kring SPK-undersökningen har jag försökt plockafram några exempel som kan belysa det jag här berört. Det gäller vad konsumtionav sportartiklar med, som jag vill kalla det, "överkvalilel" kaninnebära ekonomiskt för en familj med två barn i åldern åtta resp. Oorlon år,vilka utövar sport - utförsåkning på skidor, ishockey och tennis. Det yngre barnet - om delär en fiicka eller en pojke spelar ingen roll i delta sammanhang -kan få en fullt användbar utrustning till dessa tre sporter för ca I ,och det äldre barnet, , kan få en utrustning för ca . tillsamma sporters utövande. Det innebär en sammanlagd utgift på knappt 3 000 kr.för den familj jag tänker på - en icke så liten utgift,minsann! Men del är även möjligt - vilket är det intressanta i sammanhanget och belyser mina påståenden i dessa avseenden - att köpa utrustning till de två barnen för . Det gäller alltså ansenliga belopp, och det är en spännvidd . kan en budget för en ivåbarnsfamilj med en bruttoinkomst på54 . - en icke så ovanlig inkomst - se ut på följande sätt. i barnbidrag och . i bostadsbidrag.Det gör en sammanlagd inkomst på . Skatten belöper sig i detta exempeltill . Då återstår att disponera . Manhar räknat med att en bostad skall kosta , livsmedel 14 300,kläder 4 000 och "övrigt" . Det blir en summa på . Detsom man har kallat "övrigt", en summa på i runt tal , skalltäcka en mängd utgiftsposter såsom fackföreningsavgifter, resor, elektricitet,tidningar, TV, radio, telefon, tvätt, hygien, hälsovård, semester, fickpengar,sparande, försäkringar och - kanske inte så sällan Avdetta framgår att utrymmet för sportulruslning är mycket litet i de flestafamiljebudgeiar. Problemen accentueras ytterligare när de idrottsintresseradebarnen vill idenliflera sig med sina idoler bl. a. genom att använda demärkesvaror som elitidrottare gör reklam för och tjänar pengar på. Dennaidentifikation kan innebära - som jag också har belyst - att kostnaden föridrottsutövandet fördubblas och kanske i värsta fall tredubblas, vilket endast är möjligt i familjer med mycket höga inkomster. Jaghar här etl exempel på hur leverantörer medvetet jobbar efter linjen att skapaden önskade identifikationen. Det är en annons som är införd på s. 60-61 i nr11 av Svensk Skidsporl , som Ju är Svenska skidförbundels officiellaorgan. Där finns detta framtonal alldeles speciellt på mycket färggladareklamsidor. Det gäller slalomutrustning, utrustning för att åka skidor utför. Detfinns på den ena sidan ett par granna och rejäla pjäxor för ändamålet, och detstår överst: "För ." På den andra sidan finns det ett parsäkerligen excellenta skidor för det här bruket; de är "för ". Sammanfattningsvisär de här pjäxorna och skidorna "för dig", säger leverantören. Det äralltså etl sätt att tala om för dem som läser den här tidningen - och jaghoppas att det är många skidintresserade som gör det - att skall man åka utföroch bli en eller en så skall man ha sådana här grejor. Omåtgärder mot kommersialisering av tävlingsidrott Omåtgärder mot kommersialisering av tävlingsidrott Jagskall mycket kort i kalla siffror belysa vad det något specificerat kan rörasig om när det gäller de totalbelopp som Jag omnämnde tidigare. Jaghar här en liten prismässig uppställning som gäller tre olika prisalternativ.Del finns ett lågprisalternativ som avser fullt användbara grejor för ungdomari de nämnda åldrarna , det finns ett mel-lanalternativ - den billigastemärkesvaran - och så finns del etl alternativ som avser den dyraste varan, densom verkligen hårt märkesförs kopplad lill idolerna. Föråttaåringen innebär detta att en ishockeyulruslning enligt lågprisalternativetkostar . Är det så att man på något sätt lyckas lura föräldrar att köpaden dyraste utrustningen, så kostar den . För fjortonåringen ärmotsvarande siffror . för del billigaste alternativet och för det dyrastepraktiskt taget en lusenlapp högre, . Vaddet gäller utförsåkning på skidor, som ju inte är någon ovanlig sport ochsom säkerligen växer, så kan en åttaåring få en fullt användbar utrustning för861 kr. Men helt säkert är avsikten all den typ av annonser som jag visade uppskall stimulera till köp av den dyraste märkesvaran, och då får man räkna meden kostnad på . För fjortonåringen är motsvarande siffror . för den dyra märkesvaran. Omman avslutningsvis ser på tennisen finner man alt utrustningen självfallet ärbetydligt blygsammare kostnadsmässigl. Där kan åttaåringen förses med enutrustning för . som gör det möjligt att spela tennis - kanske inte likabra som , men del kan han nog inte heller med en utrustning enligtdet dyraste alternativet, som kostar . för en åttaåring. Förfjortonåringen kommer del billigare alternativet upp i en kostnad på ,och det dyraste märkesaliernaiivei går på . Fårjag till slut i det här avseendet tala om vad saldot blir på de olikavarugrupperna. För åttaåringens försörjning med ishockeyulruslning,ui-försåkningsutrustning och tennisulensilier blir kostnaden enligt lågprisalternativet1 , medan den dyra märkesvarugruppen kostar . för samma ändamål.När det gäller Oorionåringens utrustning är saldot för billiga alternativet . och för det dyraste . Del skiljer alltså . i det härhänseendet för fjortonåringen. Del rör sig om minst sagt stora pengar.Fritidsmarknadens många produkter kommer att öka med en växande frilid, del kanvi vara förvissade om. Del är således en fråga som har stor räckvidd frånkonsumentsynpunkt. Det är min förhoppning att konsumentintressenas företrädareframgångsrikt skall kunna bekämpa de betydande kommersiella intressen sombreder ut sig. Om dessa insatser skall bli framgångsrika måste de givetvisgöras i nära samarbete med idrottsrörelsens olika företrädare. Vad som gör mig en smula bekymrad ytterligare är en inom elitidrottentilltagande jakt på framgångar, på segrar. På vissa håll har det smugit sig inen oroväckande värdering, som kan uttryckas med orden "segra till varjepris". Jag har här med mig några tidningsurklipp från idrottssidorna iGefie Dagblad av den 4 resp. . I ett par stort uppslagnaartiklar behandlas piller- och tablettätandet inom tyngdlyftarnas led. Jag villcitera några uttalanden, och Jag börjar med att läsa ur tidningenstisdagsnummer . Där kan man i rubriker och text läsa följande: "HansRubert kliver fram och avslöjar sanningen bakom krafiidrotterna - nu riskerarhan livstids avstängning" I en ännu större rubrikkan man läsa delta: "Pillerälningenhar tagit över helt'' Tidningenhar satt citationstecken omkring den rubriken; man citerar alltså . Sedan slår det med någotmindre stil och punktvis följande: "15-åringar som äterstora doser hormontableller. Ungdomarsom experimenterar med hormonsprutor i rena knarkar-siilen. Förbundspamparsom är införstådda med problemen men som tiger för all inte skada sin sport. Elilmänsom får nervproblem i ovisshet om hormonpreparatens biverkningar." Denefterföljande artikeln är skriven av redaktör , som har utvecklatsina synpunkter så som jag nu citerar från första stycket i artikeln: "Sådantär läget i dagens kraftidrott. Utvecklingen är skrämmande ochurspåringen total. Ensom inte kan tiga längre är , eliilyfiare och ungdomsledare i . vet också bättre än de flesta vad det här handlar om.Han har sysslat med tyngdlyftning . Varit bofast i landslaget, svenskmästare och svensk rekordhållare. -Tabletter och sprutor har helt tagit över i kraftsporlerna, fastslår Rubert.Ingen som vill vara med i toppsammanhang, vare sig internationellt ellernationellt, klarar sig utan stora mängder hormoner. Jag har själv tvingats intahormonpreparat !" Jagfortsätter att citera i samma tidnings onsdagsnummer, . Där harman etl antal stora rubriker som lyder så här: "Efter GD:savslöjande i går - hormondebatien går vidare Tyngdlyftarnas rikstränareslår larm: Hela idrotten måste saneras" Sedan slår del i någotmindre stil: "-Vi måste städa inom idrottsrörelsen. Om inte kan det sluta med att föräldrarnakommer all hålla sina barn utanför idrotten! Så illa är situationen nämligenför närvarande. Uttalandetkommer från , riksinstruklör och landslagsledare i . , själv gammal elii-lyngdlyftare, har tagit delav Dagblads artikel om hormonpreparaien och idrotten. Han gerGävlelyfiaren rätt på nästan alla punkter." Därefter följer en rubrikdär del står: "Men skrattar åt våra Omåtgärder mot kommersialisering av tävlingsidrott Omåtgärder mot kommersialisering av tävlingsidrott Sedan står ett lextstyckeockså skrivet av . "-Bara en sak är dessvärre (!) Det här problemet gäller inte barakraftsporlerna utan, med ytterst få undanlag, idrottsrörelsen i stort. Jagskulle vilja se den sport där ledarna med rent samvete kan ställa sig upp ochförneka att inte hormoner eller andra preparat förekommer för att öka deaktivas prestationsförmåga! förnekar inte attlyftarna använder sig av könshormoner: -Det hela har utvecklat sig lill ett problemkomplex som även vi ityngdlyfiningsförbundet flnner nästan ogreppbart." Meddel anförda vill jag ha sagt att dagens elitidrott rymmer många och storaproblem. Förhoppningsvis kan idrottens egna organisationer klara upp dem. Ochnu, herr jordbruksminister, kommer jag till min avslutande fråga. Den ställsmed utgångspunkt från den sista meningen i interpellationssvaret, som lyder: "Statensstöd lill idrotten bygger på en av fastställd målsättning - idrottåt alla. Det är självfallet en uppgift för regeringen all se lill att dennamålsättning uppfylls." Jagfrågar nu: Kan jag tolka denna mening så, all om målsättning -idrott åt alla - inte uppfylls, är jordbruksministern beredd all pröva lämpligaåtgärder för att ernå denna måluppfyllelse? iStaffanstorp (m): Idrotten är vår största folkrörelse. Den skänker hundratusentalsmänniskor en meningsfull fritid och är dessutom i allra högsta grad befordrandeför folkhälsan. Idrotten är alltså värd allt tänkbart stöd och får ocksåavsevärda bidrag från stal, landsting och kommuner.