prot · FY0936 · 1975-12-31 00:00:00 — Men har vi inte den möjligheten,och då måste man ta upp frågan pä detta sätt, om man verkligen vill vara säkerpä att denna princip skall komma fram i ett lagförslag. i använde uttrycket "de som evenluelll stöder dessatvä herrar, och ", men det är inte fråga om all stödja detvä herrarna, , utan frågan är om man vill uttala sig förprincipen att de som representerar människorna i ett visst område också skallväfias av de människorna. Det är det frågan gäller, ingenting annat. Det gårinte att blanda bort den saken genom all säga alt del skulle vara något slagsplötsligt påfund från tvä ledamöter här i , som dessutom inle harriktigt lika lång erfarenhet som , även om vi ändå har haft någonbefattning med den kommunala verksamheten. HenJOHANSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! Uppriktigt sagt tyckerjag det är beklämmande att vi skall behöva föra en debatt av denna typ. Jagtrodde att remissförfarandet var sä förankrat i svenskt pariameniariskl ochdemokratiskt liv alt alla respekterade alt skulle fatta sina beslutinte före utan efter remissförfarandet. Sedan frågade om jag trodde att detkunde finnas några invändningar mot direklvalda kommundelsråd. Ja, väl läsa vad utredningen om den kommunala demokratin kommeratt anföra ochdessutom vad de olika kommunerna kommer att säga. Så säker på sin sak är kanskeherr , men lät oss andra fä läsa vad kommunerna har sagt på dennapunkt. Det är inle löjligt, , att efterhöra kommunernas synpunkt. I partiprogram inleds avsnittet om demokrati medföfiande: "Centerpartieteftersträvar en stark självstyrelse och en levande demokrati i såvälprimärkommuner som län. ger medborgarna möjligheter attaktivt della i del samhällsarbete, som ligger dem närmast - de lokala ochregionala uppgifterna. En aktivt engagerad med-borgaropinion är den bästagarantin mol byråkrati. är del vikligl att genom den kommunalasjälvstyrelsen ta lill vara medborgarnas lokal-och personkännedom." Jagfinner det angeläget att slå fast detta i mitt inlägg i denna debatt. Ingen kanförneka att hängivet verkat för att vidareutveckla denkommunala självstyrelsen och ge den ökat innehåll och ökad betydelse. 3 protokoll 1975. Jagskall endast hänvisa till insatserna frän börian av och framåt. Vidkommunblocksreformens antagande är 1962 framförde den bestämdauppfattningen att reformen inte var underbyggd med en belysning av de kommunaldemokratiskaeffekterna av den genomgripande centralisering som reformen i färdigt skickinnebar. Underalla efterföfiande riksdagar har vi fört fram krav på utredningoch också föreslagit åtgärder för att ge den kommunala självstyrelsen ökatinnehåll och vitalitet. Våra krav skärptes ytteriigare vid tvångslagenstillkomst . Efter denna tidpunkt fick vi gehör för vårt bestämda krav omen utredning beträffande den kommunala demokratin i hela dess vidd. Denkommunala demokratiulredningen har ju också arbetat intensivt under de därpåföfiande åren. Därutöver har en utredning om den kommunala ekonomiskasituationen kommit lill. Alla känner också till hur viktig denna bil av denkommunala verksamheten är när det gäller att skapa förutsättningar för enfullödig självverksamhet. Ocksåunder tidigare riksdagar pä har väckt motioner om olikakommunala frågor. Iår är läget annorlunda. Som ordförande framhållitär det nu klart att utredningen om den kommunala demokratin inom någon månadkommer att lägga fram sitt huvudbetänkande. Del är, som utskottet också säger,inte särskilt meningsfullt all nu la upp och gå igenom alla de problem somutredningen har att analysera och lägga fram förslag om och som kommer attfinnas med i del betänkande som förväntas. I den situationen har vi fråncentern funnit det rikligt att inle nu göra några preciseradeställningstaganden i olika delfrågor. Tvärtom finner vi det rikligare att låtaremissbehandlingen ske, sä att man genom denna kan fä in sä många synpunktersom möjligl. Enfråga som jag ändå vill beröra något gäller statskontrollen överkommunerna. Jag tar upp den av en speciell anledning. ITV redovisades , i anslutning lill debatten omöverinskrivning av elever i barnstugorna, av en fiänsteman från socialstyrelsenatt man skulle överväga i all gå ul med nya föreskrifter lillkommunerna. Del sades därvid någonting om all del är sombevifiar statsbidraget. Infördetta måste man fråga sig: Är del ändå inte kommunerna och deras socialacentralnämnder som bäst är skickade att bedöma denna fråga och planera sä fär ul del mesta möjliga av de resurser man har för barnomsorg? Detta är juenda sättet att ge så många som möjligl chans alt få denna barnomsorg. Delärangelägetatt förstärka den kommunala barnomsorgen. Del framhöll vi också från centernssida vid underhandlingarna om den nu välkända uppgörelsen om det s. k.kommunala skatlestoppet. Tyvärr fick vi inle gehör för våra krav vid dettillfället. Men det måste vara fel att gå ul med generella besked i deltaavseende. olika förutsättningar.Vissa kommuner kan trots en överinskrivning av elever ändå inte utnytfiakapaciteten vid barnstugorna lill . I sådana fall måste det varadirekt felaktigt med en generell rekommendation eller någon typ av förbud motöverinskrivning. Det måste vara angelägnare att utnyUja de resurser som finnspä etl sä effektivt sätt som möjligt. Därtillstrider en central rekommendation av den här typen mot den uppgörelse mellanregeringen och kommunförbunden som har träffats. 1 den uppgörelsen sägs ipunkten 6 att skärpt uppmärksamhet skall ägnas de statliga myndigheternasnormgivande verksamhet. Med dessa kommentarer vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. i (m): De många kommunsammanslagningarna har på en rad punkterändrat betingelserna för den kommunala demokratin. Frågan omkommunsammanslagningarna skall vi emellertid inte la upp i della sammanhang.Den kommer pä bord i ell annat belänkande. Fråganär ändå inle ointressant . Framför oss har vi vikliga förändringar-förhoppningsvisförbättringar-i den kommunala demokratin. Dessa förbättringar har vi väntat påi . Man kan säga att de i många fall kommer i senaste laget. Närkommunsammanslagningarna genomfördes ledde de lill besvärligheter närdet gäller den kommunala demokratin. Människorna fiärmades på många sätt frånbesluten. Vi tycker från moderat häll alt man i samband medkommunindelningsreformerna borde ha motverkat de negativa effekterna på denkommunala demokratin med reformer som hade förändrat och förbättratförutsättningarna för de enskilda människorna all fä elt inflytande. blevdet inle så; förbättringarna av den kommunala demokratin har ännu inte kommii,och de ser ut att komma elt bra tag senare än vad de borde göra. Detbetänkande som vi nu behandlar lar inte ställning till de många intressantaprincipfrågor som finns. Som har sagts i debatten är två utredningaraktuella - kommunallagsutredningen som redan har lämnat sitt huvudbetänkandeoch utredningen om den kommunala demokratin som om någon månad kommer med sillbelänkande. Utskottet har skjutit dessa frågor framför sig liksom riksdagengjorde . Då beslöt att överlämna de mänga motioner somfanns till utredningen om den kommunala demokratin. Vi kan nu utgå från -delmåste bli pä del sättet - all de här frågorna efter sedvanlig remissbehandlingframläggs för . Del är hög lid alt så verkligen sker.Kraven pä reformer är mänga och förväntningarna är stora inte bara hoskommunall aktiva människor ulan också bland den allmänhet som med intresseföfier del kommunala arbetet och den politiska verksamheten. Jagskall, herr talman, inte ulföriigt redogöra för de krav som finns i molionen 93av m. fl. ulan bara peka på några frågor som är av intresse i deltasammanhang. Det gäller först de kommunala förtroendemännens arbetsmöjligheter.Vi tycker att man med hjälp av arbetslagstiftningen skall ge de kommunalaförtroendemännen bättre möjligheter att aktivt delta i det kommunala arbetetgenom garanterad ledighet och reformer av delta slag. Det gäller, som tidigarehar sagts här, ökad möjlighet lill insyn i de kommunala bolagen -jag skall inlegå närmare in på del. Vi kan också tänka oss all man prövar olika former avmajoriletsslyre i kommunerna. Det skulle kunna få till föfid en aktivering avpartier och politiker. All anordna kommunala folkomröstningar tycker vi är enutmärkt väg all ge medborgarna ett direkt inflytande. Därigenom skulle denrepresentativa demokratin kunna kompletteras på ell förnämligt sätt. Vidaretycker vi all man bör vidta en sådan ändring i kommunallagen alt kommunerna fårmöjligheter att om de så önskar inrätta direklvalda kommundelsråd. Vianser emellertid att man skall lämna så stor frihet som möjligl ål kommunernaatt själva få avgöra vilka former för direkt medinflytande för människorna ikommunerna som passar dem bäst. Vi tror inte all det är möjligt, önskvärt ellerlämpligt med en central styrning och en tvingande lagstiftning. Påen punkt, herr lalman, vill jag säga ylleriigare några ord. Det gäller dengemensamma valdagen. När beslöt införa denutgick man på många håll från att när erfarenheter hade vunnits av dengemensamma valdagen skulle frågan tas upp lill förnyad prövning. Redan då fannsdel stark kritik mol sammanblandningen av riks- och kommunalval. Nuhar vi tvä gemensamma valdagar bakom oss, och därmed har vi rimligen fått enviss erfarenhet av hur den gemensamma valdagen har fungerat. Dess värre tvingasman då konstatera alt många av de negativa effekterna har inträffat. Dengemensamma valdagen har utan tvivel lett lill att den kommunala demokratin inlehar kunnat utvecklas och förstärkas på del sätt som hade varit önskvärt isamband med den om-fallande kommunindelningsreformen. Vitror därför från moderata samlingspartiels sida att del är dags all göra enordentlig utvärdering av hur den gemensamma valdagen har fungerat och sedan draslutsatserna av del. Vi tror all de slutsatserna måste gå i riktning mot enåtergång till det system som fanns tidigare med skilda valdagar för riks- ochkommunalval. Vi har närmare utvecklat de tankegångarna i den parlimotion nr 93som väckts vid årets riksdag. När går all besluta om alla de här frågorna är detönskvärt med en så bred förankring som möjligl. Del är till nytta för allaparter om man kan undvika en upprivande strid i dessa frågor och om ett beslutkan omfattas av så många partier som möjligl. Efter många års omfattandegrundlagsarbete på riksplanet tycker vi att det nu vore dags all söka uppnå ellmotsvarande arbete på det kommunala området och allvi där verkligen får lill stånd de reformer som vi nu hardebatterat i . Utgångspunktenför del här arbetet måste rimligtvis vara att inte bara la kommunalaeffekliviielshänsyn, utan som utgångspunkt måste man ha de enskilda människornasmöjligheter all göra sig och sina intressen gällande i den kommunalabeslutsprocessen. Behoven är uppenbara. Snara ätgärder är efterlängtade, ochdel som gör bör rimligtvis inle bara bli en teknisköversyn av gällande kommunallagar ulan i stället en ordentlig fördjupning avden kommunala demokratin. De tendenser mol central styrning och urholkadkommunal demokrati som kännetecknade 1960-lalet måsle nästa vårriksdag vända isin motsats. Hen (); Moderata samlingspartiet och har tidigare uttalat sig fördireklvalda kommundelsråd. har t. o. m. i en partimolion lill åretsriksdag begärt att skall beställa ett sådant förslag från regeringen.Samma yrkande finns också i en centermolion. Detman frågar sig när man ser att här står ensamt för reservationen ärvarför ni har hoppat av den ståndpunkten. Jag fick inle någon direkt motiveringför det frän någon av de föregående talarna. Ar det så att ni förväntar er atiremissarbetet kommer att övertyga er om att man i fortsättningen skall förbjudade kommuner som vill inrätta direklvalda kommundelsråd att göra det? Viliberaler kommer i stället att fortsätta all hävda principen alt de kommunersom vill inrätta direklvalda kommundelsråd också skall få möjlighet lill della.Vi kommer all göra del även om i Trollhällan anser att del är"löjligt" alt hävda den uppfattningen. Vi kommer att göra del ocksåom det kommer invändningar från en eller annan remissinstans. Delhindrar inle att vi självfallet kommer att vara fullt beredda att ta intryck avalla praktiska synpunkter på hur den här rättigheten skall utformas. Men detskulle enligt min uppfattning göra ell något egendomligt intryck om man förstarbetar myckel intensivt för principen all ge möjlighet för medborgarna i endel av en kommun alt genom eget val utse representanter att företräda denna delav kommunen gentemot andra, för alt sedan - när man närmar sig principensförverkligande - säga alt vi visserligen tidigare hävdat den principen men altvi nu skall höra vad remissinstanserna säger innan vi bestämmer oss för om viskall fortsätta att hävda den principen. Del skulle göra ett märkligt intryck. i Trollhällan är kanske inte anhängare av principen att kommunernaskall få besluta om inrättande av direklvalda kommundelsråd. Då förstår jagatt han håller på sin uppfattning, även om det vore bra om han ändrade sig ochlät kommunerna själva bestämma. Det är svårare att förstå , när mantidigare haft en viss uppfattning Nr 36 och kommer närmare dess förverkligande, plötsligt kan hoppa av Tnrsftappnden "" '' ' tydligen moderata samlingspartiet ochcenterpartiet ansett ärariktigt, och detta begär att också vi i 1 j mars t v / j Det gör vi inte. frågor i (m); Låt mig erkänna att jag inte förstår vad menar. Han tycksvara dåligt insatt i vad som har sagts i denna fråga. Närvi förra årel diskuterade della ämne, ställde hans partiordförande, ,ett antal frågor - hur mänga de var kommer jag inte ihåg; brukar juofta ha punktprogram av varierande längd - och jag svarade på samtliga frågorför moderata samlingspartiets räkning. Vi var uppenbarligen sä gott som helloch hållet överens. Imoderata samlingspartiets partimolion nr 93 i är heter det: "Genom ändringav kommunallagen bör kommunerna ges möjlighet att inrätta direklvaldakommundelsråd. Kommunerna bör själva få avgöra mandatperiod och tidpunkt förval." Såviiijag kan förslå, herr talman, är del självfallet .inte fråga om några avhopp.Tvärtom är del kristallklart vad moderata samlingspartiet anser i denna frågaliksom i de övriga frågor som jag här har tagit upp. Del Står uttryckligen ipartimolionen och det är bara alt läsa den. Vadvi nu diskuterar är emellertid om denna vår, när en utredning justhar avlämnat sitt betänkande och en annan kommer om någon månad, skall ta principdebalt och i kammaren besluta om ett antal principer, som vi sedannästa vår skall försöka utforma i lagparagrafer. Jag kan inte se alt del är enrationell arbetsmetod. Där har jag samma uppfattning som utskottet. Låt oss tahela delta komplex . Det hinner ändå inle genomföras någonting underliden fram till dess. Inga kommunalval äger rum förrän nästa är. Folkpartielsreservation i denna fråga är väl möjligtvis till för att övertyga folkpartietsjälvt om var det står. Vårt parti har klart deklarerat sin ståndpunkt. Vibehöver inte votera i nu för att få besked om vad vi själva tycker. HerrBOO (c): gjorde sig lill tolk för den uppfattningen allcenterpartiet skulle ha hoppat av sin tidigare inställning lill direklvaldakommundelsråd. Nej, , men vi finner ingen anledningbryta ul den frågan ur del stora utredningsförslag som kan förväntas om någonmånad. Det finns så många komponenter i del förslaget som i sig själva ärutomordentligt slora och intressanta all man självklart skulle kunna ta framdem för en direkt s. k. principiellt uttalande. Men jag tror all det ärviktigare med sådana förändringar i kommunallagen alt vi på en bredd av intetidigare skådat slag kan få in åtgärder som vitaliserar och fördjupar denkommunala självstyrelsen. undertecknade etl stort antal ledamöter av moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp med i spetsen en motion, nr 93, därman yrkar all hos regeringen skall hemställa om förslag lill sådanändring av kommunallagen att kommunerna ges möjlighet all inrätta direklvaldakommundelsråd i enlighet med vad som sagts i motionen. Den ståndpunkten - allriksdagen skall begära elt sådant lagförslag - företräds av . Nuvill i inle längre stödja sin parlimotion. Det må vara hänt.Herr har väl rätt att hoppa av partimolionen. Men det som är litetförvånande är ju att och har sammauppfattning, alt problemen kommer all lösas lill del bästa, när regeringen tillnästa är utformar en proposition, utan alt har slagit fastprinciperna. HerrBjörck har tidigare uttalat sig för principen att det skall vara möjligl förkommunerna alt utse kommundelsråd som väfis direkt av medborgarna. har inte uttalat sig för en sådan uppfattning. Ändå tycks båda troatt del här blir nog bra, när regeringen utforrhar sin proposition. För vår delskulle vi gärna se att regeringen fick vissa principer alt gä efter. Vi hyserinle lika fiusa förhoppningar om resultatet som , med tanke på detförflutna på det här området. Kvarstår alt hade moderata samlingspartiet ett yrkande som man väl dåansåg motiverat. är det helt plötsligt inte så viktigt längre med den saken.Det är den omkastningen som förvånar. Hen i (m): Jag måste än en gäng säga all argumentation förundrarmig. Del slår alldeles klart uttryckt i vår parlimotion vad vi vill i den härfrågan. Vi har också sagl all vi förutsätter - och därom har'det givits klartbesked - att frågan kommer upp här i kammaren. Då kan delrimligtvis inte finnas någon anledning all nu bryta ut den härfrågan ur utredningsarbetet. Där står de principer som gäller på del här området. Om detsedan finns olika uppfattningar i kammaren om den här saken mellan moderaternaoch socialdemokraterna, så får vi väl la den striden och inle bara göra upp medsocialdemokraterna. HenROMANUS (fp); väckte moderata samlingspartiet en motion, som enligt herrBjörck var välmotiverad. är man beredd att avslå samma moiion. Det anserhan tydligen också välmotiverat. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till reservationen av ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 7 röstarja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds avbifall till reservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstninggav föfiande resultat: Föredrogs konslilutionsuiskollels belänkande nr 8med anledning av moiioner angående länsdemokrali. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975:127av m.fl. (fp), vari hemställts att beslutade anmodaregeringen all skyndsamt låta utarbeta ett länsdemokratiskl alternativ ienlighet med vad som angelts i molionen samt 1975:985av m. fl. (c), vari hemställts att som sin mening gavregeringen lill känna all utredningsarbetet rörande den regionalasamhällsförvaltningens organisation borde fullföfias med målet att genomföra enverklig länsdemokrali i enlighet med vad som anförts i denna moiion. Utskottethemställde att skulle avslå motionerna 1975:127 och 1975:985. Reservationhade avgivits av herrar i (m). Fiskesjö (c), (),Jonnergård (c), i (m), () och Kindbom (c) vilka ansettalt utskottet bort hemställa altriksdagen med anledning av motionerna 1975:127 och 1975:985 som sin mening gavregeringen till känna alt utredningsarbetet rörande den regionalasamhällsförvaltningens organisation borde fullföljas särskilt med inriktningen att gelandstingen huvudansvaret för den övergripande regionala planeringen. HenFISKESJÖ (c): Den fråga som vi nu har all diskutera med anledning avkonslilutionsuiskollels belänkande nr 8 har etl principiellt nära samband medden debatt som har förts här i kammaren om den kommunala demokratin. Allatycks nu vara ense om all del är av stor vikt att vi försöker finna vägar altstärka självstyrelsen och del folkliga inflytandet pä den primärkommunalanivån, även om man kan ha olika meningar om hur man bäst skall kunna uppnådetta syfte. Mensamma goda argumeni som finns för att stimulera folkstyrelsen och vidgakompetensen inom primärkommunerna gäller också för de nu över tioåriga kravenfrån mitt parti på all vidga självstyrelsen och förbättra engagemanget frånmedborgarnas sida i de beslut som fattas i regionerna. Jag tror all man skullekunna uttrycka del så, all om vi av tradition hade haft ungefär samma form avövergripande självstyrelse inom regionerna som vi av tradition har inomprimärkommunerna, skulle nog ingen här i kammaren ha stigit upp och krävt attdenna regionala självstyrelse skulle snävas ät och beskäras. Men den omvändavägen har varit häpnadsväckande trög att vandra. Utredning har avlöstutredning, och tiden har gått att vi kunnat nå fram. Socialdemokraterna,som har makten över utredningsväsendet, har inle velat vara med om all försökaförverkliga vår målsättning. Omkringden senaste ulredningen. länsberedningen, har vi haft flera duster här ikammaren, och jag skall inte erinra om dem alla. Jag vill bara påminna om allriksdagen 1972 t. o. m. beslöt all beredningens arbete skulle inriktas på attta fram etl underlag för förverkligandet av länsdemokratimodellen somstyrelseform inom regionerna. Men detta beslut har inle fullföfits. Länsberedningensbelänkande föreligger tillbaka. Det finns i det betänkandet en radförslag, som beredningens ledamöter enats om och som också vi tycker är bra. Debör också förverkligas. Vi framhåller della i vår moiion lill årets riksdag ochi den reservation som är fogad till utskottets belänkande. Pä den punkten bördet således inle råda någon oenighet. Mensamtidigt framhåller vi alt de reformer som länsberedningen föreslår endasl ären etapp på vägen mol förverkligandet av den vidare målsättning som vi sedanlänge förordat. Utredningsarbetet bör således enligt vår mening föras vidare,så all vi utan alltför läng ytterligare tidsutdräkt kan få fram underlag förbeslut om en fullt utbyggd länsdemokrati. Det är innebörden i den reservationsom jag, herr talman, ber all få yrka bifall lill. i (m); Vi har just behandlat de primärkommunala frågorna. Dessa och del områdevi nu behandlar, länsdemokratifrågorna, har en lång rad beröringspunkter. Påregional nivå sker en rad beslut av stor vikt både för kommunerna och förden enskilde. Det gäller den fysiska riksplaneringen, bebyggelsestruktur ochbostadsförsörining, befolkningsramar och deras fördelning, den regionalatrafiken och dess planering; det gäller mifiöskyddel, naturvården, planeringenför fritiden och rekreation. Del är alltså många s. k. lunga frågor som i dagryms inom den regionala planeringens ram. Allade här frågorna har i växande utsträckning blivit föremålför en intensiv debatt. Jag tycker del är en viktig utgångspunkt att det ärlänens egna invånare som skall få utöva största möjliga inflytande över debeslut som fallas i den här typen av frågor. Därav föfier, enligt moderatasamlingspartiets sätt all se, all landslingen bör ta över ansvaret församordnings- och planeringsuppgiflerna på regional nivå. Liksomnär del gäller de primärkommunala frågorna kan man säga att lösningarna på delhär området har förhalats år efter är. Del borde ha varit möjligt all få framreformer härvidlag . Såsom påpekas i den gemensammaborgerliga reservationen är det nu beslöt attfrågan om en vidgad länsdemokrati skulle utredas. 1968 lade en enig utredningfram etl förslag i just den här riktningen. Men sedan, herr talman, har rentpraktiskt mycket litet hänt. I vafie fall har vi inle fått någonkompeiensförskjutning mellan länsstyrelser och landsting. De reformer som hargenomförts pä det här området har mera varit av administrativ natur. Dennautveckling är mycket beklaglig. Liksom när del gäller de primärkommunalafrågorna finns del hos allmänheten här en ökat intresse, som man rimligtvisborde möta på något sätt. Enfullt utbyggd länsdemokrati är ell angeläget politiskt mål.