prot · FZ0917 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:17 Förhandlingarnaleddes till en början av fru tredje vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför . Omsvenskt initiativ i FN för dödsstraffets avskaffande § 2 Om svensktinitiativ i FN för dödsstraffets avskaffande Herr utrikesministern erhöll ordet föratl besvara i (m) anmälda fråga, 1975/76:25,och anförde: i har frågat mig om Jag avser att i FN aktualiserafrågan om dödsstraffels avskaffande. Redan1959 beslöt FN på initiativ av bl. a. atl på sin dagordning uppförafrågan om dödsstraffet och dess användning. har därefter fortsalt atlenergiskt driva denna fråga i FN. Omfattande utredningar har gjorts, och i enresolution uttalade sig lill förmån förprincipen att användningen av dödsslraffel bör gradvis minskas och allslutmålet bör vara att hell avskaffa detta straff Frågan är alltjämt anhängiginom FN, där den behandlas främst av ekonomiska och sociala rådet. Tyvärrmåsle man konstatera att dödsstraffet alltjämt tillämpas i del stora flertaletav världens stater. Endasi ett 30-lal länder har i princip avskaffat deltastraff, och av dessa länder har de flesta bibehållit dödsstraffet för extraordinäraförhållanden, t. ex. under krig. I en rapport, som FN:s generalsekreterareavgav i början av detta år, uttalades atl det är ytterst osäkert omulvecklingen går i riktning mot en begränsning av användningen av dödsstraffet.Generalsekreteraren framhöll att in-slabila politiska förhållanden i ett landkan leda till en ökad användning av dödsstraffet och atl detta straff oftatillgrips som motåtgärd i de länder där del förekommer terroristisk verksamhet. Medhänsyn till den inställning till dödsstraffet som kännetecknar flertaletav världens stater kan vi uppenbarligen inte räkna med att några snabbaframsteg skall kunna göras i denna fråga inom FN:s ram. har frågangenom en rad upprörande fall fått stark förnyad aktualitet. Det är svenskaregeringens avsikt att liksom vara aktivt pådrivande i denna fråga. Vikommer därför att fortlöpande undersöka möjligheterna till nya realistiskainitiativ som kan leda till att dödsstraffels användning begränsas runt om ivärlden. 0/77svenskl initiativ i FN för dödsstraffefs avskaffande Hen i (m): Jag ber atl få tacka utrikesministern för svaret, som andas hoppfullhet- regeringen tänker fortsätta att ta initiativ för att få dödsslraffel urvärlden. Menjag skulle vilja påpeka atl del inte har skett mycket . Om man hållersig till det innevarande året har ärendet behandlats i relativt blygsammainternationella fora. I avskrevs frågan därför att denvar för kontroversiell. På kongressen i antogs en resolution viddiskussionen om förebyggande åtgärder mot brottsligheten, men Ecosoc har Juendast rådgivande status. Detförvånar mig att utrikesministern inte anförde vad som skedde i förrgår, itredje kommittén i FN, då höll sitt lal på uppdrag av regeringenoch där han - med all räll naturligtvis - brännmärkte . ] detsammanhanget tog han upp frågan om dödsstraffet. skulle man önska att fråganfördes vidare, och del var naturligtvis också intention all omnågot år få upp frågan i generalförsamlingen för att få en opinionsbildandeeffekt. Detär beklagligt all frågan om dödsslraffel alllid anknyts till någon av depolitiska blockbildningarna. Del ger en obalans som Jag tror skadarfrågeställningen. Är det hell omöjligt att få den principiella frågan diskuterad?Det ärju en ohyggligt brutal företeelse. Så länge vi människor inte kan gelivet tillbaka har vi inte någon rätt alt la någons liv heller. Detskulle vara värdefullt om den principiella frågan kunde diskuteras. Del är ellbedrövligt läge alt antalet dödsstraff snarare ökar än minskar i världen ochatt 113 stater ganska frekvent använder sig av dödsstraffet. diskuteradesdenna fråga i samband med händelserna i och det framhölls som om detvar det enda problem vi hade i . Vi vet ju att ochöststaterna har en avsevärd ledning i delta avseende. I har man avkunnatinte mindre än 21 dödsdomar innevarande år. Jagundrar om inte utrikesministern skulle kunna länka sig att föra fram frågan pådet principiella planet. Då skulle man kanske kunna räkna med all få störregehör för den, och framför allt skulle del ge en opinionsbildande effekt somvi inte har . Det ärju just på det principiellaplanet som arbetar. Vi har lyckals få generalförsamlingen att vid ettlillfälle uttala sig för en begränsning och en reducering av användningen avdödsstraffet. Det tal som Slalsrådet å regeringens vägnar höll itisdags i FN innehåller just dessa principiella synpunkter som gäller allaländer oavsett samhällssystem. Hen i (m): Men utrikesministern kan inte bestrida att del just var diskussionen omSpanien som föranledde talet om dödsstraffet. den kopplingen Jag menarär olycklig, för då har detta ärende fått en politisk stämpel på sig. Det tror jag är en missuppfattning av i . Del inlägg itredje utskottet som statsrådet gjorde har anknytning tillbehandlingen av de mänskliga rätiigheterna och där tar han också upp Spaniensom exempel. Men berörs bara i en liten del av del här talet. Det ärprincipiella synpunkter på dödsstraffet man för fram. Han gör precis som jag imitt svar till i ; jag pekar ju egenlligen också på de senastehändelserna i ehuru Jag inte nämner namnet. 0/77regeringsingripande till stöd åt svensk medboigare som hindrats lämna Hen i (m): Statsrådet börjar talet så här: "Den svenskaregeringen har i brev till delta utskott aviserat atl vi avser att under ämnetför dagens diskussion, mänskliga rättigheter, behandla upptrapp-ningen avvåldet i ." Han fortsätter sedan längre ner: "Det är minuppgift att på den vägnar redogöra för vår syn på de frågorsom hör samman med våldssituationen i ." Där menar Jag att delfinns en olycklig koppling. Jaguppskattar naturligtvis initiativet, det är inte fråga om annal, men del voreutomordentligt värdefullt om frågan kunde behandlas mer principiellt ochdrivas inte bara till begränsningar av dödsstraffet som inle på någol säll ärförpliktigande för staterna utan att vi också kunde resa den principiellafrågan om man över huvud tagel har räll att beröva någon människa livet. Anledningen till alt detta tal, som handlar om de mänskligarällighelerna, böriar på delta säll ärju att vår FN-delegation har skrivit lillFN och begärt att frågan om skulle tas upp. Jag har hela talet här, ochde delar som handlar om är inte de väsentligaste delarna i delta lal,där endasi används som ett exempel. Överiäggningenvar härmed slutad. § 3Om regeringsingripande till stöd åt svensk medborgare som hindrats lämnaLissabon Herrutrikesministern erhöll ordet för alt besvara i (m) anmälda fråga, 1975/76:34, och anförde: i har till mig ställt följande fråga: En svenskmedborgare förhindras att lämna sitt hotell i av Omregeringsingripande till stöd åt svensk medboigare som hindrats lämna en människomassa pä nära200 personer. Vad är anledningen till atl regeringen icke kraftfulltprotesterade häremot hos den portugisiska regeringen? Somsvar vill Jag meddela följande. Jag utgår från alt frågan gäller direktör , som för någon tid sedan förde komplicerade förhandlingar i Lissabonmed företrädare för arbetarna i företaget . I samband med dessaförhandlingar lämnade svenska ambassaden all den hjälp som var skälig och somherr gjorde anspråk på för atl denne skulle återfå sin fullständigarörelsefrihet. Såväl i som ambassaden iLissabon höll löpande kontakt med de portugisiska myndigheterna i frågan, varvidvi självfallet påtalade det förhållandel att inte fick lämna hotellet.Direktör återvände till , vid det tillfället, . HerrMAGNUSSON i (m): Jag ber att få tacka utrikesministern för att Jag fått svar på minfråga. Jag har full vetskap om att ambassadör gjorde sitt bästa för atthjälpa direktör han var försall i den här besvärligasituationen. Jaglycker emellertid att det är ett ganska all\'ariigl övergrepp som detta landbegått geniemoi en svensk medborgare - som befann sig i landei som representantför ett företag som där bedriver en fullt laglig näringsverksamhet - genom alttillåta att människorna hindrar honom alt lämna sitt hotell under inle mindreän . Detta blir så mycket allvarligare alldenslund man tillåter de härmänniskorna alt tränga ända fram till hans sovrum och sitta dag och nattulanför sovrummet och bevaka hans dörr. När sedan också ambassadören underfolkträngsel skadas och, enligt tidningsuppgifter, knäcker ett revben tyckerJag i alla fall atl det har gäll rätt långt. Jag förvånade mig över attregeringen, enligt tidningsuppgifter, beslutat atl inte göra någon allvarligprotest mot delta förhållande. Detär klart att förhandlingar under sådana förhållanden inte har någonting meddemokratiska begrepp att göra. Och problemet blir allvarligare genom altdirektör avtvangs ett löfte att komma tillbaka . Han ärbåde en hederlig karl, som aldrig skulle svika sitt löfte, och en modig man.Han har rest dit ned, men givetvis är det inte särskilt trevligt att fortsättaförhandlingarna när de fackliga representanterna hotat med att man skullekunna tänka sig atl använda samma metoder när han nu kommer ned. Även medhänsyn till vederbörandes anhöriga är det en väl stark påfrestning att behövautsättas för någonting sådant. Därför tycker jag att vi skulle ha gjort den härnationen medveten om att inte kan tolerera de metoder som där använts. Vi har gjort den portugisiska regeringen medveten om att dessa metoderinte kan tolereras. Det har vi gjort både i och genom att kalla uppden portugisiska ambassadören här i . För oss var det väsentliga,denna isolering förekom, att direktör blev skyddad och atthan fick lämna hotellet. Vi lyckades ordna det, och vi har fått både skriftligtoch muntligt tack av direktör för de insatser ambassadören hargjort på platsen och för det som gjorde. Vivet alla atl det råder alldeles speciella förhållanden i . Därför harvi ansett att denna metod - atl försöka tala till rätta - har varit denriktiga. Vi har dessutom påtalat att vi inte kan tolerera att en svenskmedborgare på det här sättet berövas sin frihet. Men direktör stod helatiden - även om det fanns folk utanför rummet, i korridoren - under polisskydd,och han var aldrig på något sätt hotad. Torsdagen den 6 november1975 Ömvidgad rätt till ekonomisk hjälp i nödsituationer utomlands HenMAGNUSSON i (m): Jag hoppas att regeringen har gjort klart för myndigheterna i vi måste se till att något liknande inte inträffar under de dagar direktörEngblom nu är där nere. Övedäggningenvar härmed slutad. §4 Om vidgad rätt till ekonomisk hjälp i nödsituationer utomlands Herrutrikesministern erhöll ordet för att besvara iGöteborg (c) anmälda fråga, 1975/76:40, och anförde: i har frågat mig om Jag är beredd all medverkalill att utvidga rätten all erhålla ekonomisk hjälp i nödsituationer utomlandsfrän svenska diplomatiska myndigheters sida lill att omfatta även personer sominte är svenska medborgare eller politiska flyktingar men som stadigvarandearbetar här. Enligt1973 års lag om ekonomiski bistånd till svenska medborgare i utlandet m. m. kansvensk medborgare, som har råkat i nöd eller annan svårighet i utlandet, undervissa förutsätiningar erhålla ekonomiski bistånd av beskickning ellerkonsulat. Sådant bistånd kan också enligt lagen lämnas till flyktingar ellerstalslösa som är bosatta i . Vidlagens tillkomst övervägdes frågan om ekonomiskt bisiånd även skulle kunnalämnas i bosatta utlänningar. I proposiiionen (1972:132) konstateradesatt en utvidgning av biståndet till att omfatta i bosatta utlänningar iallmänhet skulle medföra svårigheter i skilda hänseenden. Biståndsverksamhetenskulle få långt slörre omfattning än den dittills haft. Besvärligagränsdragningsproblem skulle uppstå, eftersom hjälpen under alla förhållandenmåste begränsas till personer med någorlunda fasl anknytning till . Motden bakgrunden föreslogs inte någon ändring i den dittills tillämpadeordningen, enligt vil- Omvidgad rätt till ekonomisk hjälp i nödsituationer utomlands ken det allmännaekonomiska biståndet i princip var begränsat till -förutom flyktingar ochstalslösa - svenska medborgare. Men det tillades i proposiiionen att denomständigheten atl här bosatta utländska medborgare inte blev berättigade lillbistånd inte borde innebära någol absolut hinder för utrikesförvaltningen atlundanlagsvis, när särskilda skäl motiverade del, tillfälligt bistå sådanutlänning i samband med hemresa. Iöverensstämmelse härmed anges i gällande Allmänna föreskrifter förulrikesrepresentalionen all när slarka skäl föreligger kan tillfälligtekonomiski bistånd i samband med återresa till undantagsvis få utgestill en här bosatt utländsk medborgare som inte är flykting. Delär således redan nu möjligt atl i vissa fall lämna bistånd ål utlänningar somär bosatta i . Det är därvid av särskild betydelse hur starkanknytningen till är. Däremot är jag inte beredd att förorda atl de nugällande reglerna ändras på sådant sätt att full likställighet uppnås mellansvenska medborgare och utlänningar bosatta i . HenBENGTSSON i (c): Jag ber att få tacka ulrikesminislern för svaret på min fråga. Detär .självklart atl det stora flertalet medborgare har del skydd som är sånödvändigt för den händelse att man råkar tappa pass, pengar, biljetter ellerliknande saker. Men jag är något förvånad över följande uttalande avutrikesministern i hans svar: "Däremol är jag inle beredd atl förorda attde nu gällande reglerna ändras på sådant sätt alt full likställighet uppnåsmellan svenska medborgare och utlänningar bosatta i ." Vadjag syftar på, herr utrikesminister, är en kanske myckel liten grupp, nämligende invandrare som har stadigvarande arbeie här i landet. Jag vet inle om jaguppfattat svaret rätl, men såvitt Jag förstår inbegriper del inte denna grupp.Sådana invandrare bör väl rimligen ha samma skydd sotn svenska medborgare ellerpolitiska flyktingar. Jo, Jag talade i milt svar om personermed fast anknytning till . Öm en person som arbetar i sedanlänge men som behållit sitt utländska medborgarskap råkar i trångmål, finnsdenna fasla anknytning till . I det praktiska fallet skulle Jag tro attdetta är avgörande och att vederbörande får samma hjälp som svenska medborgare.Begreppet utlänning är ju så vitt, atl man måste hålla sig Just till hur starkan! 'vnyiningen lill är. Det rör sig inte om många fall, men de som harhaft anknytning till får säkerligen hjälp. i (c): Jag delar herr utrikesministerns uppfattning att det säkert rör sig omen liten grupp - jag sade del också - men även om det bara är en enda människa som ien viss situation kommer i ett ohållbart läge utom.lands, blir det ju ellutomordentligt svårt problem för vederbörande. Jaglycker ändå, herr utrikesminister, att det finns anledning att se över just dendel av lagen som Jag frågar om, för där tycker Jag inte all Jag har fått ettalldeles klariäggande besked. Denlilla grupp del gäller är människor som stadigvarande arbetar i och somenligt min och många andras mening, säkert också utrikesministerns, behöverdet skydd som är nödvändigt i händelse de råkar ut för en sådan här olycka. Om svenskt initiativ mot indonesiskt ingripande på östra Del sker en prövning från fall till fall. På de flesta platser ute ivärlden får även en svensk medborgare, som kommer och begär hjälp, sitt fallprövat på samma sätt som när det gäller en person som har fasl anknytning lillSverige. I det senare fallet tas det väl oftast kontakt direkt med Slockholm.Vid denna prövning får man reda på vilken anknytning till vederbörandehar. Jagskulle inle tro alt lagstiftningen behöver ändras. Vår erfarenhet tyder inle pådet. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om svensktinitiativ mot indonesiskt ingripande på östra Herrutrikesministern erhöll ordet för all besvara (vpk) den23 oktober anmälda fråga, 1975/76:57, och anförde: har frågat vad den gör för alt i FN ochannorstädes bidra till atl den indonesiska regeringens aggression mot östrrTimor stoppas. Regeringenanser alt en lösning på den konflikt som pågår på måste grundas påbefolkningens rätt till självbestämmande. Våra informationer om lägel på Timorär inte entydiga eller fullständiga. Så myckel är dock kiarl all befolkningendrabbats hårt och att utvecklingen ger anledning till oro. V: följerhändelseförloppet med uppmärksamhet och har härvid erfarit att de olika partersom är inblandade gör försök all bilägga striderna. Vi hoppas att dessa försökblir framgångsrika. Vårtintryck efter konsultationer i säkerhetsrådet är att förutsättningar f n.saknas för en behandling där av striderna på . 1 avvaktan på resultaten avde underhandlingar som pågår mellan parterna avser regeringen inte ta någotinilialiv till en FN-behandling av läget på . Frågan står på FN:sgeneralförsamlings dagordning och kommer att behandlas i fjärde utskottet vidslutet av innevarande månad. Om svenskt initiativ mot indonesiskt ingripande på östra Hen (vpk): Jag är i stortsett tacksam för svaret, speciellt den del som erkänner befolkningenssjälvklara rätt till självbesiämmande. Men jag är kritisk lill uppgiften attdenna allvarliga fråga inte kan tas upp i säkerhetsrådet. Närfascislregimen störtades i väcktes på östra om en ljusare framtid av det mest brutalakolonialvälde. Freiilin, Den revolutionära fronten för östra oberoende,blev en verklig massrörelse. Freiilin förde en mycketförsiktig politik för att i samarbete med och denportugisiska regeringen få till stånd en fredlig avkolonialisering, en fredligövergång till nationell självständighet. Dessa ansträngningar fick ett blodigtavbrott , när den fascistiska ledningen för isamförstånd med bl. a. gjorde en väpnad kupp och samma daglog kontrollen över huvudstaden och den näst största staden . Defascistiska kuppmakarna besegrades och förlorade . det folkligastöd de tidigare haft. Freden var fullständigt återställd. I denna situationhar indonesiskt artilleri och bombflyg angripit i gränsområdet. Ettindonesiskt flottförband blockerar sjöfarten i syfte atl kväva och svälta utfrihetsrörelsen. Denindonesiska fascistjunlans aggression mot östra kan och måsle stoppas.Jag har uppgifter om alt och kommer att föra upp fråganom östra oberoende på dagordningen i FN, där också kommittén föravkolonisering kommer alt behandla denna fråga. ger nu i FN sitt stödål befolkningen i och röstade för medlemskap förComorerna, en ögrupp som till dess var under franskt kolonialvälde. Ikonsekvens med denna politik bör fördöma aggression motöstra och erkänna landet som självständig stat, när den frågan inom kortsannolikt blir aktuell. Vad som sker beträffande östra - som fortfarande står underportugisisk administration och alltså ännu inte har fått sin frihet - ärförhandlingar, som f ö. pågår just , mellan ochIndonesiens utrikesministrar, vilka gemensamt har uttalat sig för att man skalliaktta respekt för befolkningens på östra vilja. Den portugisiskaregeringen sammankallar nu de olika befrielserörelserna till en konferens iPortugal. Representanter för Freiilin har varit på besök i utrikesdepartementetdär och på tjänstemannanivå bekräftat alt man kommer att della i dennakonferens. sådan situation kan man inle gärna aktualisera frågan i säkerhetsrådet, ochingen har heller yelal göra det. Däremot kommer, som Jag sade, frågan ändå uppi generalförsamlingen via fjärde utskottet. Hen (vpk): Den indonesiskaflollblockaden fortsätter såvitt jag vei allljäml. Detfinns bara en befrielserörelse på östra , nämligen Fretilin. UDT ochApodeti, den lilla grupp som redan från början var ett instrument förIndonesien, spelar inte längre någon som helst politisk roll efter kuppen iaugusti. Del finns ingen anledning förhandla med dem. Jagnämnde tidigare Fretilinledningens försiktiga politik. Man har redan frånbörjan gjort ansträngningar för atl nå en överenskommelse även med Indonesienoch efter striderna , när den portugisiskakoionialadministrationen lämnade landet, hissades -enligt uppgift i enkorrespondens från huvudstaden i International den 29september - den portugisiska flaggan i alla tätorter på östra . Manvädjade om all få tillbaka den portugisiska förvaltningen för attavkolonialiseringen skulle kunna äga rum under god ordning. Fretilin föreslogockså alt en, som man kallade den, "neutral fredsbevarande styrka"skulle upprättas för atl bevaka gränsen mellan östra och västra . Jaghar tolkat utrikesministerns svar som i slort sett positivt. Jag är glad överalt regeringen ägnar den här frågan sill iniresse. ärju ett litetland med bara 650 000 invånare och kan därför lätt glömmas bort i det storainternationella spelet. Men jag vill här vädja om att snabbt erkännerden nya staten när östra självständighet komrrier atl utropas - någotsom kan väntas ske . Jag vädjar också om all fortsätter atthandla aktivt i FN och bl. a. fördömer aggression. Omsvenskt initiativ mot indonesiskt ingripande på östra Enligt uppgifter vi har erhållit, bl. a. från Fretilinrepre-senianter,om när östra vänlas bli fritt menar man att den portugisiskaadministrationen skall vara kvar där lill . Man harfastställt vissa data då östra skall bli fritt, på samma sättsom , och . Närdel gäller uppgiften om den indonesiska flotlsiyrkans närvaro hör jag här atlden portugisiska regeringen nu har uppmärksammat förhållandel och begärt allIndonesien skall dra borl sina flollenheier från östra och upphäva vadsom tydligen är en blockad. Hen (vpk): Jag vill baratacka för dessa klargörande tillägg lill de svar jag redan har fåll. Överläggningenvar härmed slutad. 9Riksdagens protokoll 1975/76:16-18 Om begärt förslag till ändringar i kapitalbeskattningen § 6 Ombegärt förslag till ändringar i kapitalbeskattningen Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:62, ochanförde: har frågat när regeringen kommer att lägga fram förslagmed anledning av begäran om förslag till under hösten1975 beträffande ändringar i kapitalbeskattningen i syfte alt begränsaskärpningen av förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen till följd avtaxeringsvärdehöjningarna vid allmänna fastighetstaxering. Kapitalbeskattningenär f n. föremål för översyn inom 1972 års skatleulredning. Jag har för avsiktatt ta upp de berörda frågorna i samband med de förslag som i vår kommer attlämnas av utredningen. Hen JOSEFSON (c): Jag lackarfinansministern för svaret på min fråga, även om Jag i viss mån är besvikenöver det. Finansministernsäger här atl kapitalbeskattningen är föremål för översyn av 1972 årsskatleulredning och att han-avser alt ta upp frågan i samband med utredningensförslag. Därigenom kommer man inte att kunna göra någon Justering , ochdet var Just för atl undvika en skärpning della år som frågan aktualiseradesinför . Bakgrundenlill beslul var en enig hemställan från skatleutskottet1974, vilken alltså bifölls av . Utskottet uttalade i sitt belänkande1974:38 vid behandling av kapitalbeskattningen i anslutning lill propositionen1974:98 bl. a. att det instämde i alt "frågan om kapitalbeskattningensutformning med hänsyn lill familjeföretagen inte kan anses ha fåll sinslutgiltiga lösning genom de i propositionen nu föreslagna reglerna". Medanledning härav begärde utskottet att förelagsskalteberedningen skulle fåtilläggsdirektiv för atl behandla frågan, och så har också skett. Jag har settdetta med stor tillfredsställelse, men jag anser all det skulle vara heltkonsekvent med det beslutet all ingen skärpning av kapitalbeskattningen får skemedan detta utredningsarbete pågår. Fastighetstaxeringensinverkan på villabeskattningens område har justerats, och nog borde någonjustering också ha kunnat göras åtminstone inom det område där klartutsagt att en ny översyn bör komma till stånd. Kapitalbeskattningen innebär Juen ganska betungande utgift för den typ av företag där det låsta kapitalet ärrelativt stort i förhållande till omsättningen och där förräntningen är låg.Genom infialionen sker också en ständig skärpning av kapitalbeskattningen. Medutgångspunkt i det positiva uttalande som gjorde 1974 och riksdagensbegäran hade jag därför förväntat att skulle habeslutat om en provisorisk justering som skulle gälla till dess att utredningsmaterialetär klart. Om Jag nu förslod svarei rätt innebär del att ingen förändring kommerall ske .