prot · FZ0923 · 1975-12-31 00:00:00 — Tvärtom är den typen avmeningsyttringar naturliga när representanter för olika regeringarsammanträffar. Menkommunikén från innehåller något utöver allmänna fraser om behovet avökad förståelse folken emellan. och utrikesministrar hardärutöver vall att kommentera förtrycket i . I kommunikén heter detsålunda att "ministrarna fördömde de grova kränkningar av grundläggandemänskliga rättigheter som militärjuntan gör sig skyldig till". Somjag klart framhållit i min interpellalion är kritiken mot Chilejuntan högstberättigad. Den terror som rått i - bl. a. innebärandesummariska rättegångar, tortyr, tusentals politiska fångar - måste ständigt ochoupphörligen fördömas. Det har också - som statsrådet framhåller - skett imånga skilda sammanhang från svensk sida 0/77uttalande mot politiskt förtiyck i under de gångna två åren.Alt dylika fördömanden har slöd av en bred opinion här hemma är uppenbart ochslälll utom allt tvivel. Men,herr lalman, del är inte protesten mot Chilejunlans förtryck som sådan som jagreagerar mot. Det är sällskapet i vilket den protesten utdelas. Del är, menarjag, närmast obegripligt atl utrikesmininslern har velat låna sig till atlprotestera mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna i en diktaturtillsammans med en ledande represeniani för en annan diktatur. Sådanauttalanden kan enligt min mening enbart leda lill att respekten för våraprotester mot ofrihet och förtryck på olika håll i väriden påverkas negativt.Vi kan inte, menar jag, tillåta oss vilket sällskap som helst när vi arbetarför demokrati och större frihet för människorna på olika håll i världen. Kommunikénfrån är för mig inget annat än hyckleri. Men det är värre än så. är dåligt vall är en sak. Del innebär alt protest i del härfallet blir mindre värd, om ens värd någonling alls. Men till della kommer altutrikesministern med sin kommuniké indirekt legitimerar det förtryck som sedanårtionden råder i , det där tusentals människor dog i kamp förfriheten - en frihetskamp som brutalt slogs ned med våld.De som gav order om våldet finns fortfarande i den ungerska statsledningen. Utrikesministernhar i sill svar på min inlerpellalion vall alt inte med ett ord beröra dessaaspekter på uttalandet. Det enda som sägs i svaret är alt "det vore felatt som besöket i underlåta atl upprepa kritiken avChilejuntan". Ändamålen tycks i alla lägen helga medlen. Del lycker Jag ärexempel på en oacceptabel doktrin. I konsekvensens namn borde då herrAndersson vid eventuella framlida besök i t. ex. arbeia för att igemensamma uttalanden få in fördömanden av det odiskutabla förtryck som råder it. Eller - vilket kanske ligger ännu närmare tillhands - påminna om det ständiga förtrycket i de baltiska staterna. Jag blev - och jag vet många med mig - både upprörd och förbittrad närkommunikén från spreds via massmedia. Jag tog del som någol av enförolämpning atl vårt lands utrikesminister hade tagit ordet "mänskligarättigheter" i sin mun på samma gång och i samma kommuniké somrepresentanter för kommunistdiktaturen i . Jag känner inte annorlundai dag, dvs. utrikesministerns svar här har inte gjort saken bättre. Tvärtom ärdet häpnadsväckande atl statsrådet lycks vara helt nöjd och till freds med vadsom har skett. Vihar bara blivit varse hur kommunistdiktaturerna iöst behandlar de mänskliga fri- och rätiigheterna. Agapovs familj får intelämna och återförenas här i . Detta trols ESK-dokumenlets tal ommänniskornas fria rörelser över gränserna. Sacharov får inte åka lill ochmottaga fredspriset. Familjen vägras utvandring till . Dessa ärbara några få exempel på hur systemet i kommunistdiktaturen konsekventbelrampar de enskilda människornas frihet. Närdet gäller är antalet politiska fångar sannolikt inte lika stort som iSovjet - där siffran enligt dagens tidningar efter försiktiga beräkningar iAmnesiy International överstiger 10 000 f n. Men att många människor sitterinspärrade därför all de vågat hysa andra värderingar än statsledningen, detär allmänt känt. har inga dagsaktuella siffror på antaletinternerade men arbetar i fem olika grupper nere på kontinenten för atl justbistå offer för politiskt förtryck i . Jagvill påstå att regimerna i och har flera drag gemensamt. I bäggeregimerna förföljs människor på grund av sina åsikter. I bägge regimerna äryttrande- och tryckfriheten hårt begränsad. I bägge regimerna har använts ochanvänds tortyr och utpressning från statsledningen för att Ivinga enskildamänniskor lill medgivanden. Och slutligen: Bägge regimerna har medverkat tillatt blod flutit och många människoliv spillts för alt hävda sin respektivemaktutövning. Delta gör, herr talman, som jag sade inledningsvis atl jag finnerdet obegripligt hur statsrådet kan fara till och fördöma företeelser iChile som också förekommer i . Makthavarna i måste applåderakommunikén, men för alla sanna demokrater känns den som ell svek. Ett svekframför allt mot alla de lusentals människor som skakar galler i fängelsereller på mentalsjukhus i kommunislstalerna i öst. Jag kan tyvärr inle påslå atl jag fått något svar på mina iinterpellationen ställda frågor. Del kan bara bero på au statsrådei inte kaneller också inte vill. Låt mig försöka : Fördel försia: Menar verkligen utrikesministern att arbetet för demokrati påolika håll i världen vinner på den typ av uttalanden som statsrådet medverkadetill i ? Fördel andra: Innebär inie en gemensam kommuniké om demokratiska rättigheter medUngerns utrikesminister detsamma som en indirekt acceptans av förtrycket ikommunisistaten ? Låt mig komplettera medyllerligare två frågor: vid förhandlingarna i den ungerska regimens egnakränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter? Hurtror statsrådei all alla offer för kommunistdiktaturernas förtryck reagerar närde får kännedom om statsrådets gemensamma kommuniké med herr utrikesministernPuja? Omuttalande mot politiskt förtiyck i lalar i sitt anförande nu och även i sin interpellation omnågot som jag inte direkl har gått in på, nämligen frågan om det demokratiskasystemet - om vår demokrati och om den ungerska och den chilenska diktaturen.Del är inte det vi har uttalat oss om i vår gemensamma kommuniké. Som herrWijkman själv läste upp uttalade vi oss uteslutande om kränkningar av demänskliga rättigheterna. Och vi ullalade oss om därför att de mänskligarättigheterna i del landet brutalt har krossals under militära stövelklackar. 9 proiokoll 1975/76:21-23 0/77 uttalande mot poUtiskt fönryck i Vi vet alla atloppositionen behandlas omänskligare där än i någol annal land. Där förekommertortyr - uppgifterna finns på många håll och är även föredragna i kommittéernai FN. Man har namn på dem som utfört tortyren i fångläger och i fängelser. Vivet alt många politiska motståndare till regimen försvinner och hittas mördade.Det har inte varit någon rättegång, man ser bara lill att de försvinner. Ochantalet fångar i uppskattar till ca 20 000. Detär dessa förhållanden som gör alt problemet behandlas alldeles speciellti . har lillsammans med ett fiertal länder, däriblandUngern, arbetat för resolutioner som skall fördöma dessa våldsmetoder i Chile.Vi har också verkat för atl FN:s kommission för de mänskliga rätiigheternaskall släppas in i , något som regimen där har motsatt sig. i FN har antagit en resolution om , och som Jag härsäger har den resolutionen tillkommit under samverkan med länder som harauktoritära samhällssystem. Dessa länder representerar en mycket stor majoritetinom . Vi skulle inte kunna få igenom en enda resolution i FNi en sådan här fråga, vare sig om eller om någonting annat, ifall vi inteockså fick stöd av stater som har andra samhällssystem än det svenska. Närherr säger alt del som sker i FN och det som skedde i samband med mittbesök i innebär att vi accepterar politiken i de länder som visamarbetar med, är det ett fullsländigl groteskt uttalande. Vi har tillsammansmed och 33 andra stater - däribland och - undertecknatett dokument där vi slår fast respekten för de mänskliga rättigheterna ochäven dessa rättigheters betydelse för de goda förbindelserna mellan staterna.Vi diskuterade dessa frågor med representanter för den ungerska regeringen, ochmot den bakgrunden kunde vi naturligtvis vända oss mot förhållandena i Chilesom just nu är föremål för hela världens uppmärksamhet. Detfaktum att del i andra länder råder förtryck och förtryck av skilda slag fårinle hindra oss från all nu peka ul missförhållandena där de är mesluppenbara. All right - 1956 gällde det . Då protesterade vi. Många avoss var ule och talade på opinionsmöten runt om i landet. Om vi bara gjorde allmänna uttalanden och allmänna svep i opinionsbildningenskulle vi inte komma någonstans. Man är tvungen att ta en sak i tagel, och nugäller det . IFN följer man samma principer. Det som är aktuellt och kommer upp under höstensgeneralförsamling gäller och apartheidpolitiken i och . Jaghar studerat publikationer, och jag behöver inte gå inpå de mängder av bevis som där finns för vad som förekommer av förtryck motbefolkningen i . Det är en fruktansvärd läsning. Men vad säger ? 1 organisationens senaste publikation förekommer det ett par raderdär man säger att man icke har fått rapport om någon tortyr i . säger man vidare att manarbetar för fem politiska fångar i -jag tror alt det rör sig om prästersom är adopterade av . Om vi Jämför detta med dedetaljerade skildringarna av lusenfaldiga brott mot de mänskliga rättigheternai är det lätt atl förslå all världsopinionen försöker ena sig emot justregimen i . HerrWijkman säger på slutet av sitt anförande alt och har fiera draggemensamt. Del är riktigt atl dessa båda länder representerar samhällssystemsom enligt vår mening inte är demokratiska. De är efter våra begreppdiktaturstater. Där finns som säger ingen yttrande- ellertryckfrihet, i varje fall är den mycket hån begränsad. Ja, detta har degemensamt. Men lillägger alt länderna också har gemensamt att däranvänds tortyr, och han talar senare om blod som fiyter. Då vill jag barainskränka mig till atl efterlysa bevis för all det bedrivs tortyr i . Vihar inte lyckats få fram sådana. Har sådana bevis? Vikan naturligtvis gå lillbaka i liden och diskutera vad som hände för 20 årsedan i eller i något annal land. Men gäller frågan , och delhade nog varil betydligt mer positivt för opinionsbildningen mot våldet i Chileom inte hade blandat ihop förhållandena där med förhållandena iUngern och andra länder. Påden fråga som ställer om huruvida arbetet för demokrati vinner påden typ av uttalanden som Jag medverkade till i måste jag svara ja.Jag anser att om den internationella opinionen fortsättningsvis kan samla siggentemot förtrycket i så kan kanske demokratin återställas iChile. Närdet gäller de demokraliska rättigheterna - som talar om men som viinle har nämnt i kommunikén över huvud taget: samhällssystemen harnaturiigivis icke berörts där - kan jag säga att vi icke har accepterat delungerska samhällssystemet. Vidförhandlingarna i diskuterade vi ingående resultatet av , och jag fick där tillfälle att framhålla atl vad somuppnåtts i fråga om fri- och rättigheter, dvs. det som förekom i vad somkallats korg nr 3, är lika väsentligt som det övriga i detta dokument. Jagbetonade särskilt starkt det vi här har diskuterat. HerrWijkman frågar slutligen hur jag tror alla offer för kommunistdiktaturensförtryck reagerar när de får kännedom om den gemensamma kommunikén. Den endareaktion jag har fått är från , från någon eller kanske någratidningar samt i ett personligt brev där man ber mig hjälpa till med enalldeles speciell sak. Men hur tror au de förtryckta i Chileskulle reagera om vi inle utnyttjade varje tillfälle atl bilda internationellopinion? Ungernhar, precis som , blivit en hemvist för fiyktingar från . Derasproblem var att många av flyktingarna hade en borgerlig politisk åskådning ochkanske gärna ville komma bort från till ett annal land. Om dettadiskuterade man öppel med oss, och man t. o. m. efterlyste om vi var villigaalt hjälpa enskilda chilenare som hade denna syn. 0/77Uttalande mot politiskt förtiyck i 0/77uttalande mot politiskt förtiyck i Nej,, skall man slåss mot förtrycket i , som det nu gäller, skallman nyttja de möjligheter som finns, på samma säll som vi gjorde när viopponerade oss mot och händelserna där 1956. Där koncentrerade vi ossverkligen på det som enligt vår mening då utgjorde ett förtryck i . Under detta anförande övertog herr förste vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen WUKMAN (m): Statsrådei talar i större delen av sill senasie inlägg om något heltannat än det jag har tagit upp. Jag har inte på någol sätt invänt mot deupprepade framstötar som har gjort här hemma, i FN eller tillsammansmed olika nationer med demokratisk grund i sitt styrelseskick, när manprotesterat mot den tortyr, den förföljelse av människor och det förtryck sområder i . Mendet är, herr talman, och det är, herr statsrådet, skillnad mellan å ena sidanatt göra utlalanden och att föra fram resolutioner i FN, i denna väridsförsamling,och å andra sidan att göra bilaterala uttalanden, att i en diktatur - i detViär fallet - fördöma en annan diktatur. frågar vad Jag tror all förtryckta skulle anse om vi inte viddetta lillfälle hade begagnat oss av möjligheten att föra fram vår åsikt. Jagtillhör dem som tror att förtryckta - de som förföljs där - vill ha stödav demokrater, inte av representanter för totalitära regeringar. Att man sedani FN i samband med olika resolutioner fåtl ell vissl röstresultat är en hellannan sak. Min tes är alltså att och svenska politiker frånde demokraliska partierna inle skall låna sig lill atl i en diktatur fördömaförföljelser och kränkningar av mänskliga rältigheter i en annan diktatur. Statsrådetsäger: 1956 gällde det , gäller det . Skulle vi bara göraallmänna svep och allmänna uttalanden kom vi ingenstans. Vi är tvungna att taen sak i laget. Jagrespekterar den uppfattningen. Jag tycker att det finns mycket som talar föratt vi koncentrerar opinionsbildningen lill och , samtidigtsom vi naturligtvis inte en minut, inte en sekund, får glömma del förtryck sompågår bara ett tjugotal mil på andra sidan . Men,herr statsrådet, den diskussion jag tar upp här gäller i vilket sällskap viskall göra dessa uttalanden. Jag menar att den som är demokrat och kämpar fördemokraliska rättigheter, att få dessa åter i , han betackar sig för denhär typen av kommunikéer. Att han sedan välkomnar övriga initiativ iFN, vilket jag också gör, och andra deklarationer tror Jag säkert, men just dethär uttalandet kan han inte välkomna. Sedansäger slalsrådet all jag har talat om tortyr, alt jag har talat om blod. Jaghar sagt i mitt första inlägg atl i bägge dessa länder har blod flutit ochmånga människoliv spillts för atl respektive regim skulle kunna hävda sinamaktbefogenheter, sin maktstruktur. Atl jag då i fall syftar på aktuellaförhållanden, i fall på del som hände framför allt 1956, det må juvara mig förlåtet. Närdel gäller tortyren kan jag bara hänvisa lill kardinalen ord,kardinalen som dog . I sina memoarer, som jag ganska harstuderat, skildrar han sin egen lid som fånge i menciterar även från andra källor myckel gripande om det förtryck och den tortyr,den kränkande behandling han och andra har utsatts för i ungerska fängelser.Han är en av dem som kom undan med livel i behåll från den behandlingen. Vi vetmycket litet om hur många som har dukat under. Jagnämnde själv att inle har några helt aktuella siffror påantalet politiska fångar i . Men jag tycker det är ganska betecknande atlman har fem ständigt verksamma kommittéer: i , i , i -det är de länder jag har hört talas om - som arbetar just för alt få fram merauppgifter från . Jag har ingen kunskap om varför det just nu finns såmycket aktuella siffror från , men man uppger på i - även i - alt del är alldeles uppenbart atl storamängder människor forifarande inspärras i . Jag vill bara peka på deförfattare som blev - låt oss kalla delinsydda -under längre eller kortare perioder för att de hade skrivit obekvämasanningar om regimen. Herrlalman, jag tycker atl det är en fundamental farlighet i utrikesministernsresonemang. Statsrådet försöker här på slutet atl så att säga graderadiktaturer, att gradera förtryck i olika sammanhang. Då hamnar man precis i ensådan situation som den nu i . Den är för mig oacceptabel. Man skadararbetet för bättre demokrati, för vidgad frihet för människor i förtrycktaländer genom atl göra dylika uttalanden i ett sådant sällskap. Jagbehöver inle slälla fier frågor än dem jag ställt. Statsrådet har ju försöktbesvara dem - jag anser inte på ett nöjaktigt sätl. Slutligentycker statsrådet tydligen alt del vore rimligl all åka till , motbakgrund av den rapport som Jag tog upp här från , och videxempelvis något middagsbord i Kreml göra uttalanden, t. ex. mot , motförtrycket där, som han vet att det är lusentals och åter tusentalsmänniskor i del land där uttalandet görs som lider under förtryck. Jagvägrar att gå in på graderingar. Förtrycket, den totalitära staten, del är densaken jag talat om. Jag vidhåller: det är icke någon rimlig, riktig,ansvarsfull politik atl slå i en diktatur och peka finger åt och fördöma enannan. 0/77uttalande mot politiskt förtiyck i Jag vill lill en början säga atl jag inle försvarar förhållandena inågra diktaturländer, framför allt när man har så liten insyn 0/77uttalande mot politiskt förtryck i som vi i verkligheten har.Men jag kan inte förstå varför vi skall bedöma på annal säll när vi harsamarbetat i FN kring den här resolutionen. Då passar det. Då kan vi vara medom atl utdöma våldet i . Men om vi sitter tillsammans och gör en presskommunikéskulle vi inle kunna det! Jag accepterar inte den tankegången. Men Jag tarvarje land för sig. var del fråga om . Närdet gäller diktaturer gör jag ingen gradering. Del är samhällssystem - röda,svarta eller vad de nu har för färg - som samtliga har det gemensamt attmänniskornas frihet är starkt begränsad. Åsiktsfriheten, tryckfriheten ochförsamlingsfriheten saknas. Jagtror dock att det vore fel om man inte gjorde en gradering av hur människornabehandlas. Det är ingen som påstår att del i något europeiskt land förekommertortyr och politiska mord. Delta förekommer i . Även den rapport vi lästei går i tidningarna, som getl ut om , sägerklart ifrån, alt så långt man vet förekommer inte någon tortyr i sammabemärkelse som i , alltså en orimlig fysisk tortyr. Det förekommer annantortyr som man kallar psykisk tortyr men inle den fysiska som vi angriper närdet gäller . Jagmenar alltså att man är tvungen all göra graderingar; inte av samhällssystemen,det kan vi inte göra. Men vi kan göra graderingar av hur politiska fångarbehandlas. Sverigearbetar ju inom FN för att försöka få till stånd något inlernalionelll organdit människor i fångenskap kan vända sig för att få sin sak prövad ellerkontrollerad. Både statsrådet och jag har varit inne på detta i våra lalinför FN , just för all försöka få FN att samla sig kring uppgiften attinternationellt bevaka fångarnas situation i alla länder. Vi stöder AmnesiyInternational i dess verksamhet som Jag tycker är ytterst värdefull. På deltasätt försöker vi med olika medel komma fram till den karlläggning avförhållandena som är nödvändig för alt vi skall slippa att stå här och idunkel diskutera förhållandena i vissa länder. Jaghar tänkt igenom detta myckel noga och kommii lill denuppfattningen, atl när det gäller förhållandena kring människornas behandlinghar vi anledning alt bedöma varje land för sig. Det finns traditioner atl tahänsyn till. De politiska systemen i diktaturerna är inle lika. Del finns ävenandra omständigheter att ta hänsyn till. Därför skall man inte bara föra ihopalla de socialistiska staterna i en klump och påstå, atl där pågår ett likaomänskligt förtryck som det gör i t. ex. . Det har inteheller försökt att bevisa. Han kan inte göra det. Jag begär inte ens att hanskall ge sig in på ett försök att göra det. Hen WUKMAN (m): Jag skall falla mig mycket kort. Statsrådet säger atl haninle gör någon gradering av diktaturer. De är för honom - om jag förslår honomrätt - lika otrevliga var de än finns. Men han gör en gradering av hur folkbehandlas i dessa diktaturer. sade statsrådet att delöver huvud taget var svårt att uttala sig om förtryck därför att vi hade såliten insyn, så liten vetskap och kunskap om vad som exakt försigår i de olikadiktaturerna. Där är vi överens. Det är delta som är min utgångspunkt. Det ärnågot av min poäng. Jagtyckerall man kommer in på en utomordentligt svår, nästan omöjlig, bedömningnär man som statsrådet graderar och lalar om den fysiska tortyren i -jaghåller med om atl den är vedervärdig - och säger att oss veterligtfinns inte någon motsvarighet någonstans i . Där har man i stället enpsykisk tortyr. Detär sannolikt att statsrådet har räll att det är en betydligt brutalare behandlingi dag av de politiska fångarna i . Men, herr staisråd, var hamnar vi om viskall börja med denna typ av skiktning av olika sorters förtryck? Vad är delför skillnad på ett antal piskrapp och en systematisk psykisk tortyri det långa loppet? Vifick i går i TV höra från den här Amnestyrapporten hur en fånge under 22 århade stått emot i Sovjetryssland. Sedan hängde han sig i sin cell. Han skrev påväggen: Jag står inte ut längre. Jag menar atl det inte går alt göra någraskarpa skiljeMnjer mellan den psykiska och den fysiska tortyren - framför alltnär vi vet så litet om vad som faktiskt försiggår i varje diktatur, i varjetotalitärt samhälle. Jagtycker heller inte att det hör till mina uppgifter här all försöka finnamer eller mindre försonande drag hos den ungerska statsledningen i förhållandetill exempelvis statsledningen i . Jag har inte möjlighet att göra denbedömningen, och jag tror inte att statsrådet har del heller. Det är möjligtatt det är något mera hyfsat i , men faktum kvarstår: det är en diktaturoch det är del som var utgångspunkten för mitt resonemang. Jagvill sluta, herr talman, med att bara cilera ur min interpellalion: "Atttro att man kan bekämpa extrema högerdiktaturer genom atl göra gemensamma utlalandenmed kommunistdiktaturer, är lika felaktigt som tron på att man kan bekämpakommunismen genom atl vara vänlig mot extrema högerdiktalurer. Demokratin ärodelbar, och vår kamp för den får inte komprometteras genom gemensamma aktionermed vare sig den ena eller den andra sorlens diktaturer." Det är del Jaganser har hänt i det här fallet. 0/77 uttalande mot politiskt förtryck i Jag är mera realistisk än när Jag medverkar till alt i dethär ögonblicket, då det går att samla opinion emot , inte utnyttja dessamöjligheter. Del är möjligt att inte är lika intresserad av attkomma åt just denna mililärjunta. Sedanär jag fullständigt medvelen om den stora skillnaden mellan demokratier ochdiktaturer. Tyvärr är, som jag sade, en majoritet av världens stater intedemokraiier utan diktaturer. När Jag emellertid vågar 0/71åtgärder mot läkaibrlsten tala om vissa graderingarnär det gäller behandlingen av människorna, då stöder Jag mig naturligtvis påsamma material som varit tillgänglig för , nämligen det materialsom efter intensivt arbete år i internationell samverkan AmnesiyInternational har lagt fram. Tyvärr har vi inte många andra källor. Om jagstödjer mig på det materialet har jag en viss grund atl slå på när jag vågarlala om en gradering från de fruktansvärda förhållandena i lillförhållandena i de europeiska staterna. kan inte förneka altAmnesiy International, som även lydligen haft kontakt med, bild som jag talar om. Jag säger sedan atl vi naturligtvis har svårigheteratt få riktiga inblickar, men vi har detta material som också i stort setlstämmer överens med de uppgifter vi får inom utrikesförvaltningen från depersoner som är posterade runt om i världens slaler. HenHERNELIUS (m): och utrikesministern hade för någon vecka sedan officielltbesök av utrikesminister. Efter dessa överläggningar utfärdadesingen kommuniké. Man får kanske hålla herr utrikesministern räkning för allhan inte begagnade tillfället att i en kommuniké i det sällskapet ge uttryckför synpunkter om förhållanden i andra diktaturstater.