prot · FY0929 · 1975-12-31 00:00:00 — I detta avseende har enligt min mening Lgrmisslyckats. Vi har fält en överleoreliserad skola, där en del elever har säsvårt att finna sig till rätta att de inte ens fill-godogör sig de mestväsentliga kunskaperna. har också gjort en markering i deltasammanhang för ett ökat inslag av praktik. Jag utgår från all dettaställningstagande kommer att vara vägledande för utvecklingsarbetet även i denya former som del skall bedrivas i. Del är vi från sida väckte en motionmed krav pä bättre balans mellan teori och praktik på högstadium.Riksdagen delade vår uppfattning och ansåg att synpunkterna borde tillgodosesinom läroplansuppföljningen för - . Jag har förståelse för måste skynda långsamt när det gäller de rätt kompliceradeläroplansfrågorna. Men nog borde vi snart kunna få se vissa resultat av 1972års motionerande. Jag delar statsrådets uppfattning att en fortlöpandeläroplansuppföfining tillhör viktigaste uppgifter. Jag serdet som naturiigt om SÖ i den uppgiften försöker fl en så bred kontaktyta sommöjligt. är bara en del av SÖ:s kontaktvägar, men även dessroll i utvecklingsarbetet kan behöva förstärkas. Det är mycket anmärkningsvärtall pedagogiska nämnden inte var informerad om de ändringar som skedde iMUT-arbetet - ett arbete som dock berör 400 personer direkt.Inte heller har, enligt vad jag erfarit, givits något besked härom tillutbildningsutskottet vid dess behandling av de motioner som väckts i dennafråga. Statsrådetssvar beträffande framtida insyn utgår från att denna som hittillsskall ske genom pedagogiska nämnden i vilken parlamentariker ingår. Detta kaninte ur synpunkt vara en tillfredsställande lösning om inte enförändring sker i nämndens instruktion och arbetssätt så all den direkt kanpåverka skeendet i utvecklingsarbetet. Likaså bör sammansättningen ses över ochfå en större pariamentarisk bredd. Jagvill gärna fråga om statsrådet är beredd att vidta några åtgärderi detta avseende. Det har alltid varit en styrka i det svenskautbildningsväsendet all de genomgripande reformerna haft en bred politiskförankring i . För framtiden måsle vi försöka upprätthålla denna linjeför att vi inle skall fl en snedvriden skoldebatt som inle gagnar någon, minstav allt de barn och ungdomar del gäller. Detgår inte heller, som statsrådet säger i svaret, att passivt avvakta om man inomMUT-projektet eller andra delar av SÖ:s verksamhet avviker från deövergripande målen. Jag hoppas att statsrådet vill medverka till alt riksdagengaranteras en sådan insyn alt ingen kan ifrågasätta öppenheten i diskussionenkring utvecklingsarbetet på skolans område. Inte minst måste detta gällapreciseringen av de övergripande målen som är aviserade och hur dessa mål skalluppnås. Här är det verkligen viktigt alt och även de andra parternasom är involverade i skoldebatten, föräldrar och fackliga organisationer, fårinsyn och att del kommer lill stånd en myckel bred debatt. Låtmig slutligen uttrycka min glädje över den livliga utbildningsdebalt som vi hari dag ute i landet. Den debatten kommer att utgöra grundvalen för reformarbetetinom skolan . Del ankommer på oss politiker alt medverkalill alt den debatten förs i en positiv anda och på elt konstruktivt sätt.Detta kräver dock all även vi blir informerade och garanterade insyn. Frök&n HÖRLÉN (fp): Först vill jag tacka statsrådet för svaret påJan-Erik fråga. Då inte har möjlighet att ta emotsvaret har jag lovat att göra del i hans ställe. Statsrådetssvar gav en klar redovisning av den principiella fördelningen av ansvaretmellan riksdag och regering åena sidan och å den andra medavseende pä målformulering och utvecklingsarbete för utbildningen. Denpraktiska tillämpningen av dessa principer har emellertid uppenbariigenmedfört en del svårigheter. Kring MUT-projekt, Målbestämningoch utvärdering, har brutit ut en livlig debatt. Detta är inte i och för signågot alt förvåna sig över då del arbete projektet handlar om nog måste betraktassom en av SÖ;s viktigaste uppgifter, som statsrådet också angav i sill svar. I debatten har ifrågasattsom inte en pariamentarisk granskning av borde ske.Del naturliga vore, såvitt jag förstår, att pedagogiskanämnd handhar en sådan granskning. Den har ju på initiativ av riksdagenomkonstruerats för detta ändamål. Efter del som hänt medMUT-projeklel är man därför undrande över bl. a. i vilken utsträckning denpedagogiska nämnden varit och är inkopplad i beslutet om nedläggningen avMUT-projektet. Så långt jag vet har pedagogiska nämnden inte varit informerad iförväg om del som hände , lika litet som vi iutbildningsutskottet var det trots att vi hade haft besök från enligt statsrådets svar för sin del godkänt principerna föruppläggningen av , är det naturligt att den också får säga sittord vid en eventuell nedläggning. Kritikhar också riktats mol i fråga om risken för central styrning avundervisningen i en utsträckning som skulle beskära den relativa friheten förläraren i valet av lärostoff En del av de exempel på målpreciseringar som MUTpresenterat har onekligen pekat i den riktningen. säger man frånMUT-projektels sida all de preciseringar som skall göras endasl handlar omförslag som det slår den enskilde läraren fritt all använda eller inte. Men delhindrar inle att förslag av den typ som presenteras i t. ex. historia ipraktiken torde medföra en stark styrning i all synnerhet om de kompletterasmed centrala prov i samma anda. 1 della sammanhang kan man f ö. peka på del somstatsrådet väl känner lill att även gällande läroplaner med supplement på sinahåll tolkas som föreskrifter i stället för de rekommendationer de uttryckligenär avsedda att vara. Närnu arbetet inom vad gäller målbestämning och utvärderingtydligen står inför en omdaning är del därför angelägel att få vela efter vilkariktlinjer man tänker arbeta. Tydligen fick MUT-projeklel alltför breduppläggning. Det kanske hade varit en fördel om del mera framstått som en delav löpande ansvar - inle som något särskilt märkvärdigteller omvälvande. Somjag tidigare sagl måste del höra lill viktigaste uppgifteratt genom mål- och utvärderingsarbete ge lärare hjälp i undervisningsarbetet.Jag är därför lacksam för all statsrådet poängterar all läroplansuppföfiningenmåsle beaktas och att skolarbetet också fortsättningsvis måste präglas av eltbetydande utrymme för både lärare och elever att påverka del egna arbetet.Därvid tror jag del är viktigt all mål- och utvärderingsarbetet syftar lill altframställa alternativa förslag lill studiegångar. Del kräver en genomtänktmetodik och en klok pedagogik för alt fylla detta syfte, men arbetet kommersäkert alt i längden löna sig eftersom man har större möjligheter all den härvägen få lärarna med i samspelet. Statsrådetberör i sill svar också som hastigast mål- och utvärderingsarbetets inriktningpå all klarare precisera läroplanernas övergripande mål. I redovisningen iövrigl nämns ingenting om denna punkt. Det skulle vara intressant att höra omman i arbetet hillills fört några diskussioner om läroplanernasövergripande mål. Inte minst på detta område gäller också att det är angelägelatt får så god kontakt som möjligt med det planeringsarbete sompågår. Sammanfattningsvisskulle jag inför del fortsatta mål- och utvärderingsarbetet inom SÖ viljaställa följande frågor till statsrådet: Påvilket sätt är pedagogiska nämnd inkopplad då del gäller omläggningen av arbetet inom SÖ med målbestämning och utvärdering av undervisningen? Överväger man därvid en förstärkning av pedagogiska nämndens förankring i ? Jag vill säga att jag idet sammanhanget delar värderingar. Hur tänker man sig att i detfortsalla arbetet ge möjlighet till insyn? Vad avses med arbetetsinriktning pä att klarare precisera läroplanernas övergripande mål? kommer att behandla utbildningsutskottetsbetänkande nr 3. Därvid skulle, om allt hade gått sin gilla gäng, kammarenockså behandlat en motion frän och mig i vilken vi i en hemställantill begärde att del till projekt utvärdering i skolan, MUT, skall knytas en parlamentariskt sammansattreferensgrupp. Närvi i utskottet hade behandlat molionen, kom meddelandet genom pressen allMUT-projektet skulle läggas ned, och vi har ingen möjlighet att taställning till motionen eller som sådant. Det var därförglädjande att vi fick möjlighet all av statsrådet fåsynpunkter på den fortsalla behandlingen inom och inomdepartementet av målbestämning och utvärdering i skolan. Lät mig böria med attcitera vad statsrådet anför i slutet av sitt svar: "Enligtmin mening är en fortlöpande läroplansuppföljning en av skolöverstyrelsensmest centrala uppgifter, vilket också framgår av gällande instruktion. Deövergripande målen för skolan måste starkt betonas i läroplansarbeiet. Detflnns även ett starkt behov av att precisera baskunskaper och basfärdigheter ivissa ämnen för att därigenom för skolan utpeka en miniminivå som varie elevskall uppnå." Jaginstämmer helt och fullt i den delen av svaret. Detta är ju också grunden, påvilken hela MUT-projeklel vilar. Vihar från moderata samlingspartiets sida i stort varit positiva tillMUT-projektet. Det var med andra ord inte med någon större glädje som vi, somjag nämnde, genom pressen erfor att MUT-projeklel skall läggas ned.Statsrådet uttryckte sig i sitt svar litet mera försiktigt. Del är juskolöverstyrelsen som kommer alt falla beslut i denna fråga. Attvi inle var negativa till projektet berodde givetvis på att vi inomMUT-projektet såg en möjlighet att säkra basfärdigheter och baskunskaper hosdagens elever, men naturiiglvis också - vilket har betonats i statsrådets svar - påatt även innebar att man skulle finna bättre metoder förutvärdering av skolverksamheten. Just utvärderingssidan är absolut nödvändignär man häller på med läroplansförändringar och målbestämningar för skolan ochskolarbetet. Underlagetför ell utvecklingsprogram var ju första etappen i , och våren1973 utsändes en diskussionspromemoria pä remiss. Yttranden med anledning avpromemorian kom . Skulle man på något sätt kritisera detta, kanman säga att redan där märktes den tendens lill elefantiasis som kom att präglaMUT-projektet och som kanske också är grundorsaken lill dess död. Redan i dennapromemoria togs upp sådana frågor som skola, hem, frilid, arbetsformer ocharbetslag, periodläsning, nivågruppering, klassföreständarfunktion,resursfrågor osv. Man kan alltså tro all jag här redovisar frågorna iSIA-betänkandel, men samma frågor kom upp i denna promemoria i samband medMUT-projektet. Jag vill gärna säga alt detta i och för sig - frånsett alt delär dubbelarbete - var intressant därför att frågorna här hölls på en realistiskoch verklighetsnära grund, och det gjorde också att de remissyttranden som komvar värdefulla. Det kom ju fram all man ganska enigt begärde att inga drastiskaoch snabba förändringar när det gällde läroplanerna skulle komma lill stånd.Man ville ha - vilket också framförts här - en distinktaremålbeskrivning, och man ville ha elt klart fastställande av basfärdigheterna,som man givelvis - som alllid måste ske vid en läroplans revidering -framförde krav på nya moment i undervisningen. Nusäger statsrådet i sill svar - efter all ha redovisat detta arbete, som totaltkom att sysselsätta ungefär 400 personer - att arbetet ändå skall fortsätta pänågot sätt. Jag har personligen svårt alt förstå att man lägger ned ell projektnär man slår inför de svårigheter som uppkommit i samband med att projektetvuxit och kontroversen mellan de övergripande och de delafierade målen blivitmer påtaglig; en stor del av meningen med det hela var ju att skapa enutvärdering! Och enligt den planläggning som förelåg för skulleockså under delta år ha påböfiats en utvärdering av projektet som sådant. Nubefinner vi oss alltså i den situationen att statsrådet säger att erfarenheternahar gjort det möjligt att böria utarbeta det första förslaget till en modellför utformning av målavsnitl i läroplanssupplemeniel. Den möjligheten har manalltså fått genom det arbete som MUT har bedrivit. Men vem skall utvärderadetta? En viktig del i MUT-projeklel utgjordes av utvärdering, och om man nulägger ned projektet kan man alltså sitta och utforma modellerna medanutvärderingsmomentet kommer all åsidosättas. Såsom jag bedömer det är detta enkraftig försämring av läroplansarbetet jämfört med uppläggningen iMUT-projektet. Jagvill också gärna erinra om en annan sak som tydligen kommer all försvinna ochsom fanns med när del gällde målsättningen för projektet, nämligen attledningsgruppen skulle fungera som samordnande organ för läroplansuppföfiningeni grund- och gymnasieskola. konstaterat att just dessaseparata läroplansulformningar i många fall har inneburit dubbelläsning påvissa avsnitt, medan andra avsnitt inle har blivit behandlade seriöst i varesig grundskola eller gymnasieskola. Man kunde i se en möjlighetatt skapa uniformitet i hela utbildningsgången. Denna möjlighet försvinner, somjag ser del, också i samband med att läggs ned. Vadsom var bra med det hela var också att normer för basfärdigheter ochbaskunskaper skulle ha blivit fastställda. Mängden nya moment har ökat, ochnaturiiglvis har trängseln medverkat lill att det har blivit svårt attprioritera. I målbestämningen ligger, enligt vad som också är fastslaget iriktlinjerna för arbetet, en stegvis prioritering av olika områden, som skallskapa den av mig förut nämnda kontinuiteten i utbildningen och en kompletteringmellan olika ämnen, så all dubbelinlärning respektive det som jag kallaröverhoppning undviks. Mennaturligtvis ger en målprecisering, vilket också sägs, en säker grund förutvärderingen och en bättre grund för läraren när del gäller belygsältningen.För den totala utvärderingen finns SÖ;s pedagogiska nämnd - lål vara att, såsomfru och fröken tidigare här har berört, direktiven lill dennanämnd är ofullständiga. Nuär vi i den situationen att det sitter en annan utredning - 1973 årsbetygsutredning - som arbetar pä grundval av hös-len 1972överlämnade förslag om elt kursrelaterat betygssystem. Man kan alltså se enklart parallell funktion mellan betygsutredningen och . Mål ochutvärdering och kriterier för utvärderingen -inte minst viktigt -skullefastställas med utgångspunkt i , och sedan skullebetygsutredningen arbeta efter de riktlinjer som gavs i direktiven tillutredningen. Då kan man ställa frågan: Var hamnar nu betygsutredningen? Ellerkan det vara på det sättet att betygsutredningen i sitt arbete har kommit lillden situationen att den egentligen inte vill ha några målrelaterade betyg ochdärför skulle bli lidande av att del fanns fastställda mål för utbildningen avden typ som skulle vara med om att åstadkomma? Sambandetdäremellan har inle berörts, och jag skulle här vilja ställa en direkt frågalill statsrådet ; Kommer arbetet inom belygsutredningen attpåverkas av nedläggningen av MUT-projeklel, och kommer arbetets inriktninginom belygsutredningen att förändras på grund av alt man dä inle har den hållfasthetsom från börian var avsett att ge? FruSöder har tidigare berört sambandet mellan MUT-projeklel och , och jag haringet ytteriigare alt tillägga om della. Jag vill bara lill sist riktaytteriigare en fråga till statsrådet i anslutning lill hemställan i min motionom alt man skall säkra ett direkt pariameniariskl inflytande iläroplansarbeiet. Del gäller här inte bara hur detta parlamentariska inflytandeskall säkras. Något som hade men som inle läroplansgruppernainom SÖ har är en referensgrupp med representanter för de olika fackförbunden,TCO, , LO osv. Kommer inflytandet från dessa grupper, om nu MUT-projektetläggs ned, all säkras på något annat sätt i SÖ:s fortsatta läroplansarbete? Eftersom jag är ordförande i skulle det kanske varaorätt av mig att inte gå in i denna debatt. Detär alldeles givet att pedagogiska nämndens ställning från börian varit ganskaoklar. Jag vill därmed dock inte ha sagt alt det inle är möjligt att följa deinstruktioner som givits för dess arbete. Men eftersom nämndens uppgift varhelt ny när dess arbete böriade, har detta under en ganska lång inledandeperiod varit mycket trevande. Jag tror att man bör ge en nämnd som denna, meden så pass svår uppgift, tid på sig att komma in i en riktig arbetsgång. Detär fråga om elt rådgivande organ. Nämnden har , inför den 1 juli1975 då mandatperioden för nämndens nuvarande ledamöter går ut och nyaeventuellt kan tillkomma, gjort en genomgång av det arbete som bedrivits underde gångna åren och försökt komma fram lill en uppfattning om hur nämnden bordefungera i fortsättningen. Vi har funnit all det är lämpligt att nämnden tillsvidare fungerar som ett rådgivande organ. Nämnden har dock även utvärderandeuppgifter, och styrelse har i vissa avseenden ocksådelegerat beslutsfunktioner till pedagogiska nämnden. Jagmåste tyvärr bekräfta uppgiften frän några av de tidigare talarna, attpedagogiska nämnden inte blev informerad om planerna för MUT-projeklel. Av entillfällighet kom tidningarna att behandla sompedagogiska nämnden var kallad till sammanträde, vilket föranledde mig attomedelbart ta kontakt med generaldirektören för . Vi kundealltså då fä information om vad som hade inträffat, vilket jag trorvar mycket nyttigt för nämndens framlida arbete. Jagvill tillägga att del är bra att det visas ett sä stort intresse förpedagogiska nämndens arbete. Men jag måste ändå säga alt detta intresse vadgäller är synnerligen nymornat. Under nästan två i börianav nämndens arbete kom en centerparliledamot i nämnden inte till ett enda avdess sammanträden. Han avsade sig uppdraget pä grund av bristandelid. Det log alltså nära innan behagade sända enrepresentant all delta i pedagogiska nämndens arbete. Därför tycker jag att detär så mycket mera glädjande att nu säger att hon gärna ser attpedagogiska nämnden får en starkare ställning - vad hon nu menarmed detta. I första hand bör man då kanske se till att det egna partifolketdeltar i del arbete som bedrivs. Jag vill böria med ett svar till de tre första talarna, som alla påstodatt beslut hade fattats och att nu lagts ned. Riktigt så är juinte fallet. Ännuföreligger det intet beslut om att förändra . Enligt vad jagerfarit kommer att behandla frågan . och det är dä beslutkommer all fallas. Vad som hänt är all ledningen inom verket har tagitställning till projektet. ställningstagande innebär en koncentration avarbetet lill nio ämnen och vidare all MUT-arbetet inte längre skall utgöra etteget projekt ulan ingå i del vanliga läroplansarbeiet. påpekadenyss all den pedagogiska nämnden har fått information sedan verksledningengjort sill ställningslagande. Dethar spekulerats om orsakerna till att verksledningen tagit denna ställning.Enligt de informationer som jag har fått är anledningen att projektet svällt uloch blivit för omfattande. Därigenom har många kommit all känna osäkerhetinför arbetet. Del har blivit svåröverblickbart. Inom har detockså diskuterats om de vägar efter vilka man arbetat inomprojektet var framkomliga. Liksom meningarna varit delade i den allmännaopinionen har de varit det inom verket. SÖ-ledningenhar alltså, som jag tolkat det, inför tveksamheten i fråga om projektetsomfattning och osäkerheten om framkomstmöjlighelerna i dess arbete förordat attambitionsnivån skall sänkas och arbetet inordnas i del vanligaläroplansarbeiet. De erfarenheter som projektet har givit kommernaturligtvis att tillföras det kontinuerliga läroplansutvecklingsarbetet. Delarbete som gjorts kan alltså inte på något sätt ses som bortkastat. FruSundberg frågade om betygen. är ju i arbete, och frågan böregentligen inle ställas lill mig ulan lill den utredningen. Omvi skall gå över lill elt målrelalerat eller kursrelaterat betygssystem, görtillgång till supplement med mera precisa målbestämningar otvivelaktigtuppgiften lättare för den enskilda läraren alt utvärdera den enskilda elevensprestationer. Väl utarbetade supplement till läroplanen kan därför förväntas geen så konkretiserad komplettering av läroplanens mål och innehåll all lärarna -vare sig de arbetar enskilt eller i lärariag - får tillräckligt godautgångspunkter för en utvärdering av sitt eget och elevernas arbete. Arbeteti belygsutredningen pågår för fullt. Just nu diskuteras det som utredningensjälv har resonerat om - det har fästs på papper i en betygspromemoria -livligt ute i mycket vida kretsar. Synpunkter på den här debattpromemorian kaninlämnas till utredningen fram lill . Jagtror inte all utredningen menar att skall ses som enförutsättning för att man skall kunna föra belygsutredningens arbete i hamn.Belygsutredningen arbetar alltså vidare. Beträffandeinsynen diskuteras just nu i utbildningsulskollet riksdagsledamöternas insyn.Den frågan ämnar jag inte här beröra. Mera allmänt vill jag däremot säga attjag menar att del är mycket viktigt alt läroplansarbeiet pågår i storöppenhet. Konkretiseringen av de allmänna målen bör ske som en naturligframväxt i skolans vardagsarbete, där alltså många människor deltar iprocessen, Deinslag som MUT-arbetet har haft i referensgrupper med representanter frånpersonalorganisationer, elev- och föräldraorganisationer liksomlandstingsförbund och kommunförbund tror jag innebär kontakter som verketalltfort vill tillförsäkra sig. Jag förutsätter att så kommer att vara fallet idet fortsatta arbetet. Tillslut vill jag konstatera att debatten om MUT i långa stycken har varitförvirrad - icke här i men väl ute i massmedia. Jag hoppas attvi kan vrida den debatten rätt igen, så att vi får en livlig utbildningsdebaltsom vilar på vad som myndigheter och politiker verkligen står för - och sä attdebattörer icke grundar sin kritik pä hypotetiska resonemang. Beträffande pedagogiska nämnden är väl problemet att den visseriigen ärrådgivande - och jag tycker att den alltfort skall vara rådgivande - men alldet inte finns regler för när man i läroplansarbeiet måste ta råd av den. Ivissa fall tar råd av pedagogiska nämnden, i andra fall görman det inte. Det är väl närmast en fråga om hur man beskriver pedagogiskanämndens arbetssätt. Jagkan förstå när han säger att man i börian är trevande i arbetetoch försöker hitta nya vägar. Det har jag all respekt för, och det är därförsom jag också har sagt att jag tror att det är viktigt att man utvecklararbetet inom pedagogiska nämnden och inte inrättar något nytt organ - det lederinte alllid lill förbättringar. Man bör ta lärdom av de erfarenheter som manhar haft under de är dä nämnden har arbetat. Beträffandecenterpartiets representation har vi ingen ordinarie ledamot i pedagogiskanämnden. Enskilda ledamöter får själva svara för sitt agerande. Jag vet alt vinu i varie fall har en aktiv ledamot i pedagogiska nämnden. Var och en somarbetar politiskt vet att det ibland kan hända att man får - eller tar på sig -ett uppdrag men finner att man inte har tid för det. Att man .dåavsäger sig uppdraget är väl bara något som inger respekt. Tillfru vill jag också säga att jag i mitt anförande icke talade omnedläggning av . Man skall nu fortsätta arbetet med att preciseramera delafierade anvisningar för basfärdigheier, och jag är glad att delarbetet fortsätter - det var vad jag sade i mitt tidigare anförande. Vi behöverutveckla detta arbete och dra lärdom av det arbete som redan är nedlagt. Utvärderingssidanär oerhört betydelsefull. På vilket underlag skulle vi fatta beslut iriksdagerf, om vi inte hade utvärdering av det arbete som pågår? Som fruHjelm-Wallén här sade är det fråga om de mångas arbete. Jagavslutade mitt tidigare anförande med att säga samma sak som här, nämligen att vi politiker har en viktig uppgift - att dels föraen saklig debatt, dels föra den på ett positivt sätt. Även om del har varitstorm kring , tror jag att vi kan få ut myckelpositivt av det om vi ser lill all del används på rätt sätt. FruSUNDBERG (m): Jag gjorde i mitt anförande en hänvisning lill alt skolöverstyrelsenskulle falla definitivt beslut i den här frågan. Men jag vill gärna erinra omall vi i utskottet icke har kunnat behandla molionen av mig och mot bakgrund av det besked som nått oss om eventuell nedläggning avMUT-projeklel.