prot · FY0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Närden försöksverksamhet som utskollet förordar är slut, finns det enligt värtsäll all se också anledning all pröva i vilken utsträckning publikationer avdella slag bör stödjas genom anslag över invandrarverket, eller om stödet börkanaliseras genom annan statlig nämnd. Men lill delta finns del anledningåterkomma när den föreslagna försöksverksamheten skall utvärderas, och därförhar vi anslutit oss lill utskottets ståndpunkt. Med del anförda ber jag att fä yrka bifall till inrikes-utskottetsbelänkande. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Hen (): Det kunde i en sådan debatt som vi för vara frestande att göra enhistorisk återblick på försl som ell utvandrariand under nära hundraär, från 1850-1950, och därefter som ett invandrariand, vissa år i mycketbetydande grad. har utvecklats frän etlfattigland lill elt av väridens större induslriländer, och undersocialdemokratisk ledning har vårt land byggt upp ell socialt RiktUnjerför invandrar- och minoritetspohtiken, m. m. välslåndsmönster, kanskedel bästa i hela världen. Omman gjorde den här historiska återblicken skulle man ocksä finna attflyttningsmönstret för människor alltid är detsamma, nämligen alt det egnalandet inte kan ge dem den försörining och den frihet som de eftersträvar delsför sig själva, dels för sina anhöriga. Människor söker trygghet och arbete,trots att utvandring alllid innebär ett uppbrott från den mifiö man är van vidtill någonting fullständigt okänt. Omställningsproblemen blir stora. VilhelmMobergs böcker om hur de svenska utvandrarna upplevde sin första tid i Amerikaär jag övertygad om all de flesta av ledamöter har läst, och jaghoppas alt vi som sitter här och även alla andra i har lärt signågonting av dessa böcker när det gäller vårl umgänge med och vår syn på demsom under de senasie 30 åren har kommit till och har bosatt sig här. Detär inte lätt att möta en ny mifiö och ett främmande språk, särskilt om mandessutom har dålig skolunderbyggnad, såväl teoretisk som praktisk. Ellvälfärdsland som har därför skyldighel att vidia ätgärder för attunderlätta invandrarnas villkor, inte bara , och också gedem möjligheter att bevara sin kultur och sin särart . Bakgrundentill de förslag som skall behandlas här går lillbaka till motioner i detgamla 1967 av herrar i och iförsta kammaren och av herrar och i Trollhällan i andrakammaren. Tiden rinner i väg, och det finns inte mer än en av dessa ledamöterkvar i . Men jag tror att i är ganskanöjd med resultatet. Jagblev ganska förvånad när här talade om att propositionen bara var enläpparnas bekännelse och ingenting annal. Om del hade funnits någon konsekvensi påstående borde hon ha gjort vissa exemplifieringar, för fruDiesen menar väl ändå inte på fullt allvar att skillnaden mellan en läpparnasbekännelse och en verklig insats för invandrarna ligger i de reservationer sommoderala samlingspartiet har fogat till ulskottsbelänkandet och som gällerbidrag till enskilda förskolor, ålderdomshem och minorilelsskolor, omfattningenav verksamhetsbidrag till organisalioner och vidare invandrarrådel ochforskningen. Om det hade varit någon mening med tal här om attinvandrarpolitiken inte bara skall vara någon läpparnas bekännelse borde hondels ha motionerat, dels föfil upp sina krav i reservationer. sade hon ingentingmer än jusl detta, och jag blev verkligen förvånad. Alla de som tillhörtinvandrarulredningen med undantag av ärganska nöjda med det härresultatet, även om inte alla önskemål blir tillgodosedda. Vi skall emellertidkomma ihåg att del också finns ett kulluravsnilt i dessa sammanhang. Delta sagtsom en parentes. Riksdagenbeslöt enhälligl 1967 att skriva till regeringen och begära en utredning.Enigheten kring invandrarfrågorna har också präglat riksdagsbehandlingen underde år som gäll , I den nya har icke förekommit någrareservationer när det gällt anslagsberäkningen,Invandrarulredningen tillsattes 1968 och avlämnade sill slutbetänkande 1974.Efter sedvanlig remissbehandling har vi att behandla propositionen 26 ochsom en föfid därav inrikesutskottets betänkande nr 6. Vi skall komma ihåg attalll under den här liden - jag tror att det var som ocksäpåpekade det -inte har legat stilla. Vi har bl. a. fått svenskundervisning förinvandrare på betald arbetstid. skall vi ta ställning till de övergripande målen för vär framtidainvandrar- och minoriletspolilik. Jag skall inte gå in närmare på detta ämne,då föredragande statsrådet kommer att hälla ett anförande här ochjag lar för givet att hon kommer att beröra de målen. för invandrarpolitiken.Jag vill bara peka på elt par saker. Fördet första skall invandringen även vara reglerad. Det tror jag ärviktigt, och jag hälsar med glädje anförande, där han gjorde klartatt nu fullständigt sluter upp på vår sida. Skall vi kunna geinvandrarna en riktig och god start i vårt land i fråga om såväl arbete sombostad och övrig social service, mäste vi försöka slussa invandrarna viaarbetsförmedlingen så all de har ell jobb när de kommer hit. Fördet andra skall invandrarna fä möjlighet att väfia mellan att antingen helt gåupp i det svenska samhället eller all bevara sin egen kulturella och språkligaidentitet. Minuppfattning är att båda dessa saker är vikliga när det gäller vär framtidainvandrar- och minoriletspolilik. Jagskall , herr talman, gå över till all tala litet om de reservationer somflnns fogade till betänkandet och de yrkanden som här har framställts. Kanskenågon i kammaren tror att den enighet som jag förut talade om har brutits, menmin uppfattning är - och jag tror all den delas av de flesta - att i fråga omden principiella inriktningen råder enighet. grundar jag dels på attreservationerna trots alll endasl berör separata frågor, dels på att ingenreservalion är underskriven av mer än etl parti. Socialdemokralerna,och står bakom belänkandet i dess helhet. Del är inteofta en så stor proposilion som denna får en sådan anslutning. Jag tycker detär bra att del råder enighet. Invandrarna bör inle bli elt slagträ i denpolitiska debatien. Om de blir det - jag kanske i anförandeskymtade någol av detta - sä tror jag att det blir sämst för invandrarna och minoritetsgrupperna,och jag tycker att även moderatparliel skall länka pä det . Innanjag direkt går in på reservationerna vill jag också säga alt vi har underulskottsbehandlingen gjort en ändring när del gäller anslagsposten Åtgärderför invandrare. Den har höjts med , dels pä grund av att budget visar att del -om tidningen skall kunna ges ut isamma omfattning som hillills - behövs etl ökat anslag med , delsdärför att vi utökat möjligheterna Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. all ge anslag även lill tidningarsom utges i . Jag tycker att när det gäller tidningar skall invandrarnaha möjlighet alt ha etl inflytande över hur anslagen fördelas, och det blir junu möjligt även beträffande tidningar av dagskaraktär. Jag blev litet förvånadav anförande, för jag har inte på något sätt uppfattat utskottetsskrivning som att vi bara skulle ge anslag lill tillfälliga tidskrifter ochdylikt utan även till de tidningar som jag här har talat om. Närdet gäller reservationerna kommer jag inte, herr talman, att berörareservationerna 3, 6 och 9, dessa kommer att behandla senare idebatten. Jag skall böria med reservationerna i den ordning som de finns iutskottsbetänkandet. Jag böriar med reservaiionen 1, där kommunisternakräver alt del skall läggas fram förslag om att invandrarnaskall ha rätt till samma pensionsförmåner som den europeiska konventioneninnefattar. Invandrarnasrätt till folkpensioner har successivt förbättrats, men en hel del problemåterstår att lösa, och det har uppdragits ät pensionskommittén all ta uppdessa frågor. Frågan är inle alldeles okomplicerad. Det sammanhänger med attfolkpensioneringens konstruktion innebär att pension - till skillnad frän vadfallet är i de flesta andra länder -ulgår även till den som inte ärförvärvsarbelande. Uppfyller man älders-och medborgarvillkoret eller har manvistals här i , utgår pension. Men det fordras regler omviss anknytning lill för all utländska medborgare skall få rätt tillsvensk folkpension. Regler av denna typ måsle övervägas ytterligare. Detsammagäller rätten lill export av folkpension. Konventionsförhandlingarmåste också föras ty det gäller att även tillförsäkra svenska medborgare iandra länder räll till pension i respektive land i lika män som vi är bereddaatt ge icke svenska medborgare boende i rätt till pension här. Del ärnågonting jag lycker man skall ta hänsyn lill och som pensionskommitténverkligen får la upp. Ireservationen 2 föfier moderata samlingspartiet upp sin parlimotion omstatsbidrag lill enskilda förskolor, och har också talat om det här.Jag lycker alt del är en fråga som måste ses i elt slörre sammanhang, men delhär är ju linje, och den är väl ideologiskt betingad. Vi skallgärna föra en slor debatt om della, men jag tror inle alt jag lyckas övertygafru om felaktigheten i förslag. Alt hon inle lyckasövertyga mig, det är jag absolut säker på. Ty vad innebär separata förskolor idet här sammanhanget? Jo, att vi fåren segregation redan frän barnaåren. Mankan tala om valfrihet i della sammanhang. Men vad har barnel för valfrihet idella fall? Del blir ju föräldrarna som väfier, och kanske är det ell val somblir till förfång för barnel hela livel och kan medföra isolering. Nej, min ochutskottets uppfattning är all vi inom ramen för samhällets skolor bygger inmöjligheler till olika aktiviteter. hänvisade här lillinvandrarulredningen och citerade ell stycke ur dess belänkande. , Men jag tycker alt det är ganska vikligl att iriksdagens protokoll läsa in del som stod före det citerade. Och nuläser jag ur invandrarulredningen: "Kravelall förskolan skall utveckla barnens kunskaper i sitt modersmål innebär attbarn av samma nationalitet bör samlas i tillräckligt stora grupper. Även om såsker är dock i många kommuner antalet barn frän mindre invandrargrupper sålitet att en effektiv träning i barnens modersmål inte kan anordnas med hänsyntill lärarlillgängen och kostnaderna, I de fall det är möjligl bör man sökalösningar av detta problem genom interkommunala överenskommelser, 1detta sammanhang bör beaktas den insats som görs av frivilliga organisationer---", dvs, man bör när det gäller interkommunall arbete beakta de insatsersom gjorts och den kunskap som inhämtats. Jagtror del är vikligl att slå fast alt det är samhället som skall klara della.Barnen får inle bli isolerade, men de skall ha möjlighel att få undervisning isitt eget modersmål. Reservationen4 kommunisterna lar upp frågan hur man skall finansiera densvenskundervisning som bedrivs . sade här all man föreslåren generell avgift. menar alt utskottet inte seriöst försökttränga in i förslaget. 1 sä fall har ju nu möjlighel att ge ossde upplysningar som vi aldrig fick när vi behandlade ärendet i utskottet. Hurmenar all del skall gä till när länsarbetsnämnderna i samrådmed fackföreningarna skall besluta om uttagningsprocent och om vilka förelagsom skall belala undervisningen? Det är ju de företag som har eller har haftinvandrare anställda som enligl reservaiionen skall betala dessa avgifter. Detmåste ju bli fråga om något slags regionalt beskaltningssyslem. Och hur skalldet bli med slalliga och kommunala förelag i länen? Del är julänsarbetsnämnderna som föreslås sköta finansieringen. Delskulle vara iniressani alt fä en förklaring här i kammaren hur vänsterpartietkommunisterna har tänkt sig att etl syslem enligl reservationen skall byggasupp. Jagvet att det varit svårt all fä i gång svenskundervisningen. Vi är inte allsnöjda med den. Men att riva ned elt system som vi har skulle verkligeninte vara bra, ulan vi måste jobba vidare med den ordning vi har och försökaeffektivisera verksamheten. De problem som log upp är vi allamedvetna om. Viär också medvetna om de problem som tas upp i reservaiionen 5. Det gällersvenskundervisning för hemarbelande. har, som , redan begärt all regeringen skall lägga fram ell samlat program.Belräffande uppsökande verksamhel finns del i sakfrågan inga delade meningar,men vi har vissa svårigheter. Del gäller alt fä kvinnorna och även mångamän motiverade för all lära sig svenska. Det behöver vi alla hjälpa till med. Detsammagäller kommunisternas reservation 7 om hemspräksundervisningen iskolorna. Möjlighel alt få sådan undervisning Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Riktlinjerför invandrar- och m inorite tspoliUken, m. m. flnns redan, och i ensärskild utredning övervägs möjligheterna lill förbättringar. Beträffandefrågan om inregistrering av språktillhörighelen så håller statistiskacentralbyrån på med en undersökning. Därför tycker jag alt reservationen pä denpunklen är onödig. Enreservalion som inle bara skall vara en läpparnas bekännelse utan skall visaatt man verkligen vill göra nägol är reservationen 8 frän moderalasamlingspartiet om verksamhetsbidrag. Ärdel möjligt, , all sä här i böfian spika all de ellerde talen är de absolut riktiga vid fördelningen av anslagen under denna punkt? Vii utskotlsmajorilelen lycker alt vårl förslag är lämpligt alt starta med. Sedanfår man väl se hur anslagel bör fördelas i fortsättningen. Ireservationen föreslås ocksä alt fördelningsreglerna skall bestämmas avriksdagen. Del lycker jag är mycket oklokt. Vad blir föfiden av det för en nyverksamhet av detta slag? Om vi tar ett beslut här i och det visarsig att reglerna behöver ändras, måste man helt enkelt i proposition ellermotionsvägen komma lillbaka med förslag lill ändring. Om reservaiionen skullegå igenom innebär det dessutom att vi skall behandla den här frågan lill höstenoch spika reglerna, och ingen organisation kan fä något bidrag förrän framåtjultiden. Jag är inte principiell motståndare lill julklappar i det härsammanhanget, men tror inte också att invandrarorganisationernabehöver ha bidrag och alt utskottets och propositionensförslag är det bästa? Närdel sedan gäller invandrarrådel kan man ocksä ha olika uppfattningar. Självhar jag blivit övertygad om att del förslag som finns i propositionen är detbästa - att man skall knyta invandrarrådel lill arbetsmarknadsdepartementet.På det sättet kan invandrargrupperna och arbetsmarknadens parter - kommunalaoch andra - föra fram sina synpunkter direkt till ell poliliskl organ, i dettafall etl statsråd, och snabbi fä gehör för sina uppfattningar och fä dem underdiskussion. har ju möjligheter alt kalla expertgrupper elleranlita sakkunskap efter en bedömning frän fall till fall, och del kan inlevara frågor av den storleksordning som vill göra gällande i sittinledningsanförande. Jaghar ocksä svårt att förslå reservationen 11 angående forskningen. Del måslevara vikligt all göra forskningsresultaten tillgängliga för be-slulsfattarnaoch att få till stånd elt ömsesidigt utbyte mellan forskning och samhälle. Idetta sammanhang ställer man sig frågande till varför aldrig harreserverat sig mol anslag lill exempelvis EFA och ERU. Alla har varit eniga omalt dessa båda organ verkligen har plockat fram forskningsresultat av myckelstor betydelse när del gäller att bedöma t. ex. vår framlida regionalpolitik. Låtoss få etl liknande organ för invandrarforskning. Jag är övertygad om alt detblir lill gagn för invandrarna och minoritetsgrupperna i detta sammanhang. Med detta, herr lalman,har jag gäll igenom reservalionerna och lagl fram några synpunkter påproposiiionen och inrikesuiskottels belänkande. Jag är övertygad om, och detär ocksä min förhoppning, all del beslul vi om skall falla kommer allbli lill gagn för invandrarna och minoritetsgrupperna. Men jag är också likaövertygad om all sista ordet beträffande denna politik inte sägs . Delbehövs förbättringar och ändringar innan vi får del samhälle som vi lalar om,som skall ge alla möjlighet att trivas, leva sitt eget kulturella liv och varaen del av del svenska samhället med bibehållen identitet. Jagyrkar, herr lalman, med det anförda bifall till inrikesutskoltets hemställan,vilket innebär avslag pä samtliga reservationer. Riktlinjerför invandrar- och " minoritetspolitiken, m. m. () kortgenmäle: Del blir bara möjligl att la upp några av de punkter som . Närdel först gällde verksamhetsbidragen frågade han om det är möjligt att spika ensumma. Jag vill erinra om all invandrarulredningen var enhällig när den komfram lill förslaget 2,5 mifioner. Närdet gäller invandrarrådel tycker vi att det är principiellt felaktigt att läggadel i departementet. Utskottet säger att del är av värde för intressenterna allfå framföra sina åsikter i etl organ knutet lill departementet. Men jagfrågar: Vilka intressenter, hur många, vilken fördelning mellan olikakategorier? Vi lycker all det hela är vagt. Eftersom invandrarverket nu enligtmajoritetens åsikter skall dra upp riktlinjer och fördela bidrag tycker vi allverket också bör ha invandrarrådel till hjälp. Vidareerinrar om invandraruiredningens tillkomst och åberopar vissasocialdemokratiska motioner, som väcktes i den gamla . Men han uteslöthögerpartiets omfattande partimolion , som väl också låg lill grundför uiredningens tillkomst. Sedan frågar : Vad är då skillnadenmellan läpparnas bekännelse och en verklig insats för invandrarna enligtmoderala samlingspartiels uppfallning? Jo, del är förekomsten av en verkligvalfrihet, utan någol inslag av samhällsbeslul över huvudet på människor. HerrFagerlund sade i sin allmänna inledning all nyiimönslrel alllid är detsamma.Del skulle vara de ekonomiska villkoren som är avgörande. Men har isin mycket intressanta doktorsavhandling , om jugoslaver vid elldalsländskl pappersbruk, visat all det är ell slort antal i varandra invävdamotiv bakom invandrarnas beslut alt flytta. Del är många personligaställningstaganden som. ligger utanför det rent ekonomiska området. Vidaresäger att det vore frestande med en historisk återblick, och jagskulle ocksä vifia göra en sådan när det gäller skolfrågan. Jag vill t. ex.erinra om den ulredning. Skolgång borta och hemma, som gjordes på 1960-laleloch där bl. a. socialslyrelsens och representanter iutredningen uttalade, alt samhället endasl borde tillvarata samhälletsintressen och barnens behov och rättigheter, även om de skulle stå i konfliktmed föräldrarnas önskemål. RiktUnjerför invandrar- och minoriletspolitiken, m. m. klart mot deinternationella konventioner där det sägs all barnets bästa skall vararättesnöret för dem som är ansvariga för dess undervisning och fostran. Dettaansvar vilar i första hand på föräldrarna. HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: Del kan visst vara av intresse att då och dä ägna några stunder aveftertanke ål- de utvandrare, som en gäng i tiden flyttade frän tillUSA, men det har kanske inte så stor aktualitet för denna debatt, eftersom detsedan dess har gått så många månvarv. HerrFagerlund tog mer eller mindre seriöst, om jag så får säga, upp många av deförslag vi har ställt. Han nämner exempelvis alt frågan om pensionen inle ärokomplicerad. Det kan vi hålla med om, men den är angelägen och vi tycker ocksåall den är brådskande. Jaganser nog att utskottet liksom litet väl lättvindigt går förbien del av våra förslag. Del gäller t. ex. frågan om kollektiv avgifisupptagningav förelagen för anordnande av svenskundervisning pä betald arbetstid. I utskottetsbetänkande heter del; "Utskolletkan inle biträda motionsförslagel. är oklart till sin innebörd. Detframgår exempelvis inte om motionärerna tänkt sig en arbetsgivaravgift somskall belasta alla förelag eller om avgiften endast skall avse vissa företagoch på vilka grunder urvalet i sä fall skall ske." Delverkar faktiskt som om varken utskottets ledamöier eller harläst motionen. Där säger vi nämligen: "Urvalet av förelag vilka kan bedömas komma ifråga bör del ankomma pä den lokala arbetsmarknadsmyndighetenall företa." Hur kan man dä i utskottets belänkande skriva, alt del inleframgår om molionärerna tänkt sig alt en arbetsgivaravgift skall avse allaföretag? Vi säger ju alt del bör ske ett urval. Däfrågar vilka företag som skall utväfias. Ja, pä vissa plalserfinns det ju förelag med ell slort inslag av utländsk arbetskraft. Det måste dävara naturligt att låta de förelagen komma med i etl sådant urval. Vi haralllsä begärt att frågan prövas av den ulredning som redan arbetar. Sedankommer man fram lill delta med de icke förvärvsarbetande kvinnorna. Här uttalasförståelse för deras problem, men vi anser att del brådskar och att man kanlösa frågan utan alt avvakta vidare utvärderingar. Vi vel att del sitterinvandrarkvinnor i nästan fullständig isolering, och så får det inle vara. Hen () kortgenmäle: Försl till ; Beslulel om den här utredningen fattades 1967 pågrund av de motioner som jag talade om i mitt första anförande. Jag har inteforskat i om dåvarande kom med någon motion i efterhand, men delär myckel möjligt. Jag länker inte ta upp skolfrågorna lill någon slor debatthär och lämnar därmed senaste inlägg. HerrLövenborg säger att det kan vara intressant att tala om utvandrarna men attden frågan inle hör hil. Jag nämnde dem, , bara av det skälet attmed della perspektiv borde många i ha lärt litet om hur svenskarna engäng blev mottagna och därför icke göra om samma missgrepp som de kanske fickuppleva när de utvandrade. Det var enbart från den synpunkten jag log uppsaken. Pensionsfråganskall jag inte beröra, ulan jag går över till frågan om den kollektiva avgiftenför undervisning. Vi skriver i belänkandet att det är oklart hur urvalet skulleske, och det kanske vi har gjort helt enkelt därför att vi har tyckt allförslaget var konstigt och velal ge en möjlighet all komma ur motionen. Menefter diskussionen i utskollet återkommer vpk och säger i reservationen 4:"Arbetsgivaren som har eller lidigare har haft anställda invandrare bördebiteras en särskild avgift för alt läcka undervisningskostnader. Dessa avgifterskall sedan finansiera dels löner för ulbildningsdellagare, delsundervisningskostnader. Länsarbetsnämnderna skall i samarbete med de fackligaorganisationerna besluta om avgiftsuttag och undervisningens anordnande." Detär detta som vi tycker verkligen är konstigt, för det innebär utan tvivel enbeskattningsrätt för länsarbetsnämnderna i vafie län. Där man har mängainvandrare beslutar man kanske att ullaget blir för vissa företag - ellerskall man kanske också differentiera uttaget efter hur många invandrare ettföretag har haft? I ell annat län med få invandrare ~ t. ex. - kanskeuttaget blir . Det är ell omöjligt system, , och det ärdet som vi vänder oss emot. Riktlinjerförinvandrar- och minoritetspolitiken, m. m. HenLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: Jag är inle alls övertygad om att delär ett omöjligt system. De förelag som självfallet mäste komma i fråga ärsådana som har invandrare, och att hitta etl riktigt procenttal kan inte varaoöverkomligt frän förnuflsmässig synpunki. Vi har ju i vär moiion enbart begärtall man skall pröva den här möjligheten och skisserat en lösning-det kanskefinns andra. Vad som slår klart är emellertid alt det nuvarande tillståndetinle är tillfredsställande och att man måsle komma fram lill en annan modell,och del är framför alll del som vi har velat aktualisera. Jag tror som sagtinte all den tanke vi för fram är helt orealistisk. Hen i (c): Del föreliggande ulskottsbelänkandet och proposiiionen 26 upptar frågorsom under lång lid har varit föremål för ulredning och som behandlals i mångamotioner frän alla partier . Vissa reformer har under senare årgenomförts, vissa reformer återstår efter beslut i del ärendesom vi nu behandlar. Ettlands invandrings- och minoriletspolilik är en viktig fråga i dagens värld.Många människor - de kan räknas i mifioner - är på flykt eller sökerförsöfining utanför sill hemlands gränser. Invandring och utvandring påverkarden ekonomiska utvecklingen i resp. länder. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m.