prot · FZ0984 · 1975-12-31 00:00:00 — Idetta anförande instämde herrar i , iHamburgsund och i (samtliga fp). Hen (): Jag tänker inte ta upp kammarens tid med alt upprepa de argument somherr har framfört beträffande behovel av en översyn av avdragsreglernanär del gäller fiskarna ulan jag instämmer hell i dem. Jag vill bara säga attmånga kanske inte riktigt har klart för sig vilka marginaleffekter somuppkommer genom de nuvarande bestämmelserna, .som innebär att man inom en .såpass vid ram som 125-175 fiskedygn inte fär förändrat avdrag. Det medför enmarginaleffekt i storleksordningen I . i avdrag, vilket i sin tur iskatt och sociala avgifter innebär i runt lal , eftersom dessa fiskarebeskattas enligt reglerna för företagare. Anledningentill att jag begärde ordet var närmast att jag litel grand vill utvecklaproblematiken för dem som går i den s. k. kustsjöfarten, eftersom utskottetnästan helt gått förbi den detaljen i motionen och i silt uttalandeuppenbarligen har missförstått densamma. Det är möjligt att jag har varit någoloklar i formuleringen i motionen och all ulskoltet därför har kommit påvillospår. 1kuslsjöfarl gäller att de anställda ombord har sjömansskatt, vilket innebär attde har en särskild beskattning med hänsyn tagen till de speciella förhållandensom ligger i att bo ombord på en båt, all sällan kunna utnyuja de förmåner somdet medför att vara på hemmaplan m. m. Men förelagarna i kustsjöfart som ärombord på samma bål - i kustsjöfart är del i regel inle mer än högst entredjedel, oflast inte mer än en fjärdedel 6 protokoll 1975/76:83-84 Nr 84 anställda; resten är förelagare - kommer inte i åtnjutande av sjömans- OnsH upn ripn skatt.Som företagare beskattas de för den vinst som uppkommer i rö- 17m s 1976 relsensom precis vilken företagare som helst på landbacken. alt dessafiirelagare rimligen borde ha rält att få göra någon form av Yrkesfiskares rättschablonavdrag med hänsyn lill att de befinner sig i samma silualiontillavdragförökade som sina anställda ombord men inle kan utnyttja de fördelarsom sjö-levnadskostnåder mansskaiien innebär för de ansiällda. m. m. Jag har förståelse för alt utskottet menar att man får se över de här bestämmelserna ochhänvisar lill att betänkandet Samordnad irakia-menlsbeskaltning f n. är underövervägande inom . Men Jag vill betona att företagarna ifråga inle kan betala ut några irak-lamenien lill sig själva - i den män de intedriver förelagen som aktiebolag. Många av dessa förelagare driver sinverksamhel i form av handelsbolag och då blir reglerna annorlunda. Detär naturligtvis stötande för mänga av dessa småföretagare ati lagstiftningeninnebär att de anställda får göra schablonavdrag vid beskattningen medan enföretagare, trots alt han befinner sig i precis samma silualion och är bortamyckel hemifrån, inte får göra det. Påliknande sätt förhäller del sig i många andra sammanhang. En företagare fårinle belala ut traktamenten till sig själv med mindre än att han bildataktiebolag. Då kan han ge sig själv, samma traktamenten som de anställdci fårenligt gällande avtal. Bildar man inte aktiebolag, skall man bevisa vilkamerkostnader man har och på så sätt få avdrag. Jag känner lill elt mycketfiagrant exempel på detla. Enperson hade varit anställd som handelsresande under många är och uppburittraktamente från företaget. Han hade fört sina anteckningar med utgång fråndet, och det hade aldrig varit nägon diskussion om vilka avdrag han skulle få.Mitt under elt år förlorade han sitt arbele beroende på att företaget gickomkull. Han fick då åka, som del hette, på tantiem men sysslade med precissamma verksamhel som . Då förvägrades han göra avdrag för sisla halvåret,av den storleksordning som han hade haft som anställd, eftersom han inte idetalj kunde styrka sina utgifter. Normaltfär man ju inte några kvitton när man ringer frän telefonautomater, parkerarbilar vid parkeringsautomaler, köper tidningar i en kiosk osv. Allt della täcksav trakiamentet för de anställda och får sedan dras av inom ramen för destatliga traktamentena. Men en företagare som befinner sig i samma silualionfår inte automatiskt dra av dessa kostnader ulan måste siyrka sina utgifter,och del är ofta hell omöjligt eftersom han inle får kvilto på alla posler. Jaghoppas ändå an ulskollels positiva skrivning skall leda lill au man ser överdessa beslämmelser och försöker förenhelliga villkoren för ansiällda ochförelagare. gäller i förslå hand kustsjöfarien, som jag haft vissiinlresse au konlrollera förhållandena för. Hen (): Lål mig först konstatera att hela utskottet slår enigt bakom sittbetänkande. Vi är inga motståndare till alt fiskarna eventuellt fär elt högreschablonavdrag vid beskattningen, men vi har sagl att fiskarnas organisationeri så fall bör visa behovel härav för och ta upp förhandlingarmed delta för fastställande av nya schablonbelopp. Jagtror alt del var som sade att del krävs ett relativt kraftigttilltaget antal dagar, frän gränsen 150 till gränsen , för all delhögre beloppet skall medges. Det står i anvisningar:"Schablonbeloppet kan frångås exempelvis om det visas att den fakliskahöjningen i levnadskostnaderna varit avsevärt högre. Yrkas högre avdrag, böruppgifterna om exempelvis antalet fiskedagar kunna styrkas genom fördaanteckningar eller på annat sätt. Vidare bör jämkning ske om antalet fiskedagarunderstiger 125 eller överstiger 175." Delkan alltså vara anledning att frångå schablonen även om antalet fiskedagar förhavsfiske ligger mellan 150 och 175, för den händelse det påvisas alllevnadskostnaderna har varit betydligt högre än vad schablonen förutsätter. Sedantog upp något som vi möter då och då i debatten om avgången frånfisket, nämligen skattereglerna. I motionerna utgår man oftast vid sinajämförelser frän och pekar pä alt fiskarna där har del så och sä ordnatoch att molsvarande bör gälla också i . sade alt de svenskamyndigheterna nu har börjat alt reagera. Jaghar antecknat mig för ett anförande , men tyvärr kommer jag väl,herr talman, att överskrida med kanske . I del spörsmålsom tar upp är det nämligen rätt allvarligt alt man gör enjämförelse med . Isenaste numret av västkustfiskarnas tidskrift som har somredaktör - ansvarig utgivare är - citeras ur en beskrivning avmolsvarande siluation i . Låt mig läsa upp vad refererar från ! I norska fiskarlagels tidskrift sägs: "År1975 blev på många sätt en väckarklocka bl. a. genom att man efter vart somproblemen tornade upp sig fick så klara bevis pä vad del belyder att vi har enråfisklov (reglerad fiskmarknad) och en ho-vedaviale (fiskeriavtal). Kort sagt,att fiskare har ordnade organisationsförhållanden, både fackligt ochekonomiskt, och ett väl etablerat och legaliserat förhållande tillmyndigheterna. Med räfiskloven och hoved-avtalen har vi pekat pä två heltavgörande milstolpar för norska fiskare och båda är resullal av initiativ ochinsatser från fiskarnas fackliga organisalioner." Sedanskriver i sin ledare, där han kommenterar de svenskamyndigheternas sätt att reagera: "Vid årsmöte med lalade jordbruks- och fiskeri rninisierSvanle varmt för en samordnad svensk fiskhandel." Filipsonfortsätter: "Regeringen är villig att hjälpa till om så skulle be- Yrkesfiskaresrätt till avdragför ökade levnadskostnader m. m. Nr 84 hövas, sade han." den detta drar följande slutsats - och del tycker jag något som man bör jämföra med situalionen pä den norska sidan: --------------- "har det inle hänt så mycket i denna sak men en del Yrkesfiskares rätt ärpä gäng. har uppdragit ål Jordbrukels lill avdragför ökade att arbeta med frågan, men en sådan utredning är levnadskostnader sanneriigen ingen enkel match. Med de starkt varierande försäljnings- m. m. system vi har i vårt land måste genomgripande förändringar till. fiskare och fisketsorganisationer i väst, syd och ost kan enas om idéer till en centraliseradsvensk fiskmarknad - i fiskets ägo - måste mängder av prestige, förutfattade meningar,privatintressen och Iradilionsbunden- het röjas undan." Jagtycker att det i klarhetens intresse bör sägas ifrån att nu har inte baramyndigheterna vaknat, som sade, utan att nu också fisketsorganisationer har vaknat för all gå samman och ena sig om de tag som de kantänka sig att få myndigheterna med sig på. som HelgeFilipson också referar lill i sin ledare tillsattes , ochredan lisdagen därpå var den klar med elt förslag om 15 nya miljoner som stödlill fisket. Jag undrar om fiskets organisationer själva arbetar sä snabbi där pä kan få fram 15 milj. kr. Eftersomdel inte har yrkats någonting annal tidigare, herr lalman, yrkar jag nu bifalllill utskottets hemställan. HenÅBERG (fp): Jag är en aning förvånad över alt kommer med ensådan prinsessan-på-ärlen-attityd i denna fråga. Jag kanske uttryckte migoklart, men min mening varan säga att del händer en del pä detla område. Jagtror inle jag sade all myndigheterna handlat "först nu", utan vad Jagville poängtera var alt det faktiskt sker en del saker och ting. Jag sittersjälv med i den fiskerikommitlésom omnämndes tidigare och :>om ValterKrisienson påpekar att det skrivits om i tidskriften kommittén är tillsatt av regeringen och Jag har kunnat konsiatera att detvarit elt fruktbart samarbete mellan och fisketsorganisationer, så att vi har lyckats komma till relativt hyfsade resullat påde områdena. Vadvi skall diskulera nu är emellertid skatteutskottets betänkande. Kvar står delförhållandel alt i finns vissa bestämmelser på skatiesidan vilkaunderlättar för fiskare. Det är beslämmelser som vi inle har någon motsvarighetlill i men som de svenska fiskarna ser fram emot och gärna vill ha. Vadsedan organisalionssidan beträffar kan jag ge rätt i att det häller på att ske ell uppvaknande även inom fiskels or ganisalioner. Jag ger honom rält i att vi inom organisationerna kanske för länge dröjt kvar i vissa verksamhetsformer. I dagens läge när antalet 84 yrkesfiskare blivit så litet måste man länka om ochorganisera om vissa Det har gjort attde regionala förbunden tonats ner. Det är , densamlande organisationen, som får la hand om det mesta av de slora frågorna. dialogen med statsmakterna vill vi arbeta vidare. Även där är eltföredöme genom all slals-makterna gett fiskels organisationer mer eller mindremonopol på många områden. Vi kanske inle kan gå lika långt i vårl land.Fiskarnas anlal här betyder inte så myckel befolkningsmässigt selt som denorska fiskarna gör i sitt land. Vi anser dock all vi är inne på rätt väg. Jagär något förvånad över all vill konstruera fram enklyfta som jag anser inte finns. Vi har pekat på vissa förbättringar som kangöras undan för undan, och jag tror att vi kan få gehör för våra förslag hosstatsmakterna. Höjningav .försäkringsavdraget vid inkomsttaxeringen m. m. HenKRISTENSON (s): I mitt anförande ville Jag påpeka för , alt om man påskattesidan Jämför sig med norrmännen så bör man även på andra områden inomfisket jämföra sig med de norska förhållandena. Då blir hela jämförelsenriklig, då haltar den inte. Jag är tacksam för instämmande i detjag sade när jag citerade . Jag är tacksam för att han utövar enegen krilik för dem han är satt att företräda. Och jag noierar också medtacksamhet att han är beredd till omprövning av lidigare ställningstaganden. HenÅBERG (fp): Läl mig bara säga alt av den artikel som refererade urhade jag läst vartenda ord och godkänt vartenda ord innan den gick i tryck. Delsom där har sagts uttrycker således mina egna uppfattningar. Överläggningenvar härmed slulad. §11Höjning av försäkringsavdraget vid inkomsttaxeringen m. m. Föredrogsskalteutskoltels betänkande 1975/76:34 med anledning av molioner om höjning avförsäkringsavdragel vid inkomsttaxeringen m. m. 1 delta belänkandebehandlades moiionerna 1975/76:293av () och (), vari hemställts au besluladehöja det s. k. försäkringsavdraget lill . för ensamstående och 1 000 kr.för äkta makar fr. o. m. 1977 ärs taxering, Höjningav försäkringsavdraget vid inkomsttaxeringen m. m. 1975/76:712av (), vari hemställts att hos regeringen begärdeförslag om höjning av avdragsbeloppen för försäkringspremier och 1975/76:1019av (), vari hemställts att hos regeringen begärdeförslag om undantagande av frivillig sjukpensionsförsäkring från reglerna ombegränsad avdragsrätt för inbetalda . 1. molionen 1975/76:293, 2. molionen 1975/76:712, 3. molionen 1975/76:1019. 1.av herrar i (m) och i Trobro (m) som ansett allutskottet under 1 och 2 bort hemställa alt hos regeringen begärde all motionerna1975/76:293 och 1975/76:712 överlämnades till skatteutredning förbeaktande. 2.av herrar i (m) och i Trobro (m) som anseii altulskotiet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:1019 hos regeringen begärde förslagom undantagande av frivillig sjukpenningförsäkring från reglerna om begränsadavdragsräll för inbetald premie. HenMAGNUSSON i (m): Försäkringsavdragel för kapitalförsäkringar på . för makar har Ju stått oförändrat . Jag lycker då alldet är rätt naturligt all del kommer motioner om förändring av dessa belopp.Det motiveras kanske framför allt av att vi haft en ganska avsevärdpenningvärdeförsämring . Vi har också haft en ulveckling sominneburil att mänga får erlägga olika försäkringsavgifter som också skallräknas in i dessa belopp. Sålunda är avgifter t. ex. till arbetslöshetskassainte avdragsgilla annat än inom del här schablonavdraget, medan däremolförmånerna är beskattade. Numenar utskolismajorileten all detta problem är under beaktande i utredningar.Det är väl i och för sig riktigt i varie fall beiräffande 1972 ärsskatteutredning. Jag kan inte förstå varför man då inte skulle kunna överlämnadessa molioner för beaktande lill denna ulredning. Idelta betänkande har vi behandlat ytterligare ell yrkande, med anledning av enmotion, nr 1019, som går ut på att man skulle få göra avdrag för de avgiftersom erläggs för s. k. läng individuell sjukförsäkring. Sådan avgift borde varaavdragsgill vid sidan om de begränsade avdrag som , finns förpensionsförsäkringar. Detta är ju en försäkringsform som innebär altkompensationskraven efter skatt aldrig kan uppgå till avinkomsterna. Det finns alltså en sådan begränsning att det inle skall kunnabli något missbruk. Dessa försäkringar fyller en ganska stor uppgift för mångapersoner som inte, t. ex. via sin tjänst, har fått dessa förmåner säkerställda.Det är därför som jag tycker all det är befogal alt man även gör en översyn fördessa försäkringar. Jagber, herr talman, alt fä yrka bifall till de två reservationer som fogals tillskatleulskotlets betänkande nr 34. HenCARLSTEIN (s): Frågan om höjningen av försäkringsavdraget vid inkomsttaxeringen harju behandlats vid åtskilliga lillfällen, och senasl skedde det . Skatteutskollelhar nu haft all ta ställning lill tvä motioner med hemställan om höjning avförsäkringsavdragel. Utskottet har intagit samma slåndpunkl som tidigare ochhänvisar lill att skatteutredning har all pröva avdragsreglerna vidtaxeringen. Även livförsäkringskom-rnittén har frågan om försäkringsavdragenunder övervägande. Ulskoltet finner alltså inle skäl all, som reservaniernaönskar, översända motionerna till 1972 ärs skatteutredning. De påpekanden sommotionärerna gör är säkert väl kända av skatteutredning ochlivförsäkringskommittén, och vi har att invänta de förslag som kommerdärifrån. Denandra frågan gäller motionen 1019 av , som yrkar all förfrivillig sjukpensionsförsäkring skall vara avdragsgilla ulan begränsningar iavdragsrätlen. Utskottetkonstaterar alt försäkringstagaren har möjlighel au vid försäkringenstecknande välja om försäkringen skall klassificeras som kapital- ellerpensionsförsäkring. Väljer försäkringstagaren , alltsåkapiialförsäkringen, så är premierna avdragsgilla endasl inom ramen förförsäkringsavdraget, och utfallande försäkringsbelopp beskatias inle. Klassarman försäkringen som P-försäkring, dvs. pensionsförsäkring, så medges avdragför premierna inom ramen för de beloppsmässiga begränsningar sorn gäller försädana försäkringar, och utfallande försäkringsbelopp beskattas. Skatteutskollelförmenar all det av beslutade utrymmet för avdrag när del gällerpensionsförsäkringar i flertalet fall tillgodoser även den i motionenaktualiserade försäkringsformen och finner därför inle anledning att tillstyrkamolionen. Med hänvisning till del anförda hemställer jag om bifall tillutskottets förslag. Höjningav .försök ti ngsa vdraget vid inkomsttaxeringen m. m. i (m): Tillåt mig bara påpeka att de förmåner som utfaller på grund av en s.k. lång frivillig sjukförsäkring alltid är beskattningsbara, oavsett om man harerhållil avdrag eller inte för premierna. Deltaförhållande att man skulle kunna välja au förklara försäkringen vara anlingenP-försäkring eller K-försäkring är ju inget motiv för all inte premien i sinhelhel bör vara avdragsgill. Jag tycker del är rimligl Höjningav jörsäkringsa vdraget vid inkomsttaxeringen m. m. att det avdraget kan görasvid sidan av de snävare bestämmeLser som vi sedan föregående års beslut avriksdagen har när det gäller pensionsförsäkringar. Överläggningenvar härmed slulad. Mom. I och 2 Propositionergavs på bifall till dels utskollels hemsiällan. dels reservationen nr 1 avherrar i och i Trobro, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegärt volering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller skatleulskotlets hemställan i betänkandet nr 34mom. 1 och 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av herrar i och i Trobro. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar i och i Trobro, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegäri volering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom viill alt kammaren bifaller skatleulskotlets hemställan i betänkandet nr34 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av herrar i och i Trobro. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 255 Nej - 45 1975/76:36 med anledningav molion om beskattningsår för bankränta 1975/76:37 med anledningav motion om jämkning av sjömansskatt 1975/76:10 med anledningav motion angående slrandägares räii all hålla bryggai annans vattenområde 1975/76:19 med anledning av propositionen 1975/76:48 medförslag till ändring i lagen (1929:145)om skiljemän m.m. HuvudmannaskapetJör den militära sjukvården 1975/76:27 med anledning av motion om undervisningav värnpliktiga i familjekunskap m. m. 1975/76:28 med anledning av motion om vidgad rältför värnpliktig personal lill Ijänslledighei för kommunala förtroendeuppdrag Kammarenbiföll vad ulskollen i dessa beiänkanden hemsiälll. §13 Huvudmannaskapet för den militära sjukvården Föredrogs försvarsuiskotiets betänkande 1975/76:29med anledning av motion om huvudmannaskapet för den militära sjukvården. I detta betänkande behandlades motionen1975/76:1166 av (vpk) och (vpk), vari hemställts allriksdagen hos regeringen skulle anhålla om förslag i syfte att tjänsterna somläkare, psykiatrer, psykologer jämte personalvårdsdetaljens anställda skullevara underställda landstingens huvudmannaskap. Ulskoltethemställde att skulle avslå molionen 1975/76:1166. HenMÅBRINK (vpk): Jag skallfatta mig mycket' kort. Imotionen 1166 begär vi att den militära sjukvården skall läggas underlandslingens huvudmannaskap. behandlade vi motionen1975/76:2 av m. fl. i anledning av propositionen 1975:74, som ocksågällde denna fråga. Jag kan här hänvisa till den motionens motivering och dendebatt som då fördes här i kammaren. Jag yrkar bifall till molionen 1166. (s): har i olika sammanhang, senasl vid behandlingen avförsvarets sjukvårdsstyrelses anslag , pekat på den belydelse somhälso- och sjukvården har för vårt värnplikisförsvar Nr 84 och understrukit behovet av en väl fungerande organisaiion på området. Onsdaeen den '''" också på ansvarigt håll medveien om detla. '' ''Jscember 1973 fram ett betänkande med förslag angående hälso- ochsjukvården vid försvarsmaktens fredsförband. Det uppdrag som nu Reviderat in- harlämnats försvarets sjukvårdsstyrelse, att ta fram underlag för ut- komstbegrepp inom formning och organisaiion av en företagshälsovård inom försvarets för- ATP bandssjukvård, är en direkl uppföljning avsjukvårdsstyrelsens lidigare Med hänvisningtill dessa fakta har utskotlel avstyrkt molionen Jag ber all få yrka bifall lillutskollels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskolletshemställan, dels molionen nr 1166 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Måbrink begärt volering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller försvarsulskolteis hemställan i betänkandet nr29 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallilmotionen nr 1166. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. 1975/76:30 med anledningav molion om lagring av krossglas §15 Reviderat inkomstbegrepp inom ATP Föredrogs socialförsäkringsutskottels betänkande1975/76:24 med anledning av molion om ett reviderat inkomstbegrepp inom ATP. 1della belänkande behandlades motionen 1975/76:1178 av m. (m), vari hemställts alt hos regeringen begärde att molionen - medförslag lill reviderat inkomstbegrepp inom ATP, syftande lill förbättradstandardtrygghet - överiämnades till pensionskommittén för beaktande. Ulskollei 1975/J6:117; hemslällde all skulle avslå motionen Reservationhade avgivits av herrar () och Nisser (m) vilka ansett altutskottet bort hemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1975/76:1178 hos regeringen begärde altmotionen överiämnades till pensionskommittén för beaktande. HenFRIDOLFSSON (m): har vi som är kritiska mot den s: k. Hagapoliiiken -det är många, och vi blir fler för - fåll en lika oväntad somkärkommen draghjälp. I motsats lill finansminislern, som i sinpublicerade korrespondens vördnadsfullt kallar store hövding, tycker jag alldet är utmärkt att en som av bemälde hövding inle betraktas som kompetentlägger sig i den poliliska debatlen. För vem är mer kompetent all yttra sig iden deballen än politikens offer? Skulle kompetens vara det mest utmärkandedraget hos en politiker har världen just hört en av sina främsta politiker lalill orda, nämligen . Denbaksida av Hagapoliiiken som har pekat på, nämligenborttagandet av Pomperipossalaket, är inte någon isolerad företeelse. Det finnsfler nackdelar. I motionen 1975/76:1178 av m. fl. las upp ennackdel som människor i yrkesaktiv ålder kanske inte tänker pä och som defackliga organisationerna lydligen inle heller har bekymrat sig tillräckligtmycket om. Närfolkpensions- och sjukförsäkringsavgifterna har lagts över till arbetsgivaravgifterhar utbytet för löntagarna blivit en högre nettolön ulan motsvarande ökning avbruttolönen. Eftersom bruttolönen bestämmer tilläggspensionens storlek luraslöntagarna på pensionspengar. Som pensionär betalar en f d. löntagare ingasocialförsäkringsavgifter och då har han alltså ändå ingel utbyte avavgiflsöverföringarna, men pensionen blir lägre än den annars hade blivit. Delhär är en allvarlig fråga. Missförhållandet måste rättas till. Av riksdagenbeslutad pensionssäkerhel, av de bästa 15 årens bruttoinkomster ivärdesaker! genomsnill, måste nås. Något annat är en kränkning av löntagarnasrättssäkerhet. All del hela inle skulle kunna justeras inom ramen förATP-avgifterna är uteslutet med hänsyn till det stora överuilaget.