prot · FZ09118 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är glädjande.Särskilt studiecirkelverksamheten visar, som budgetpropositionen uttryckerdet, en markant uppgång. Det är som jag personligen ser det kanske ännu mer glädjande.Med studiecirkeln når vi längst ut bland medborgarna, vi når praktiskt tagetalla grupper - inle bara de grupper som har bristfällig utbildning utan ocksås. k. högut-bildade som, vare sig de vill medge del eller inte, ofta har sådanabrister i sin allmänbildning och medborgarkunskap i vidaste bemärkelse att deförvisso har behov av den kompletteringsutbildning som studiecirkeln kan ge. Heltklart är att de insatser som måste ges förtur är de som riktas till grupper medbristfällig skolutbildning. Men man får inte glömma bort atl också andramedborgare har ett legitimt behov av vidareutbildning och krav på samhälleligtstöd för sina ambitioner. Studiecirkelnsstora förtjänst är att den som ingen annan studieform är flexibel ochanpassningsbar, passande de flesta människor. Anlaletstudietimmar i studiecirkelverksamheten har ökat starkt ochväntas fortsätta att öka med under /77 jämfört medföregående budgetår. Budgetpropositionenberäknar utgifterna under anslaget Bidrag till studiecirkelverksamheten till506 milj. kr., innebärande en ökning med 162 milj. kr. Därav skulle ca 63 milj.kr. las frän vuxenutbildningsavgifterna. Orsaken till den beräknadeökningen av kostnaderna för studiecirkelverksamheten är tvåfaldig - dels denprognostiserade expansionen med 14 96, dels budgetpropositionens förslag om attstatsbidraget lill allmänna studiecirklar skall höjas med . Jag har förståelse för att en kostnadsjägare, ute i den myckelvällovliga avsikten alt nedbringa statens utgifter, lar sig en funderare påden inte obetydliga höjningen med . Denna förståelse kanjag ha alldeles oavsett atl det enligt min uppfattning finns andra områden inomstatsförvaltningen som mera förtjänar att utsättas för kostnadsjakt än utbildningsområdet.Studiecirkelns behov av yiteriigare . tingat av medcirkelledarnas organisationer ingångna avtal om höjda löner i samband med förraårets avtalsrörelse, som i det här stycket var utomordentligt hård.Alternativet till ett höjt statsbidrag är en betydande ökning av kursavgifternaför de dellagande i studiecirklarna. Med oförändrade inkomster skullestudieförbundens ekonomi svikta och deras verksamhetsmöjligheter begränsas. Atlytterligare generellt höja kursavgifterna utöver vad som redan skett av andraorsaker än ökade lönekostnader är orealistiskt och rimmar dessutom illa medden utbildningspolitiska målsättningen att nå ut lill så många människor sommöjligt ulan hinder av deras ekonomi. Mot budgetpropositionens förslag finnsdet enligt min mening ingenting alt invända i dagens situation för studiecirkelverksamheten. Förallmänna studiecirklar i vissa ämnen, s. k. prioriterade cirklar, utgår ettschabloniseral tilläggsbidrag med . De prioriteradestudiecirklarna är f n. cirklar i svenska, engelska, matematik ochsamhällskunskap på högst nivå, vidare cirklar i hemspråk förinvandrare, cirklar som har till syfte att meddela facklig utbildning ochcirklar som har till syfte att utveckla handikappades färdigheter att meddelasig. Avsiktenmed att införa ett tilläggsbidrag var framför allt att människor med engrundutbildning under grundskolenivå skulle kunna erbjudas studier upp tilldenna nivå mot lägre avgifter. Prioriteringen började med grundskoleämnenasvenska, engelska, matematik och samhällskunskap, ämnen som man, om man går ikommunal vuxenundervisning, får studera avgiftsfritt. Valfriheten istudieformen skulle alltså öka för dem som ville grundskolestudera genom attkostnadsskillnaden krymptes. Sålångt fanns godtagbar motivering. Men när också alla cirklar som har till syfteatt meddela facklig utbildning tillerkändes samma höga lilläggsbidrag, föll denursprungliga motiveringen i stort sett bort. rör del sig inte längre omstudier av grundskoleämnen, ej heller enbart om studerande som har den lägstaursprungsnivån eller uibildningsmäs-sigt är mest eftersatta i samhället. Det ärhell enkelt fråga om favorisering av en stor grupp människor som varkengenerellt sett är särskilt låg-utbildade eller normalt icke kan orka medvanliga kursavgifter. Det gemensamma för dem är i stället denpolilisk-fackliga uppgiften och sysselsättningen. De sociala skälen har istort bortfallit. Prioriteringen har därmed, som vi ser del, gått snetl. Iprincip är del enligt vår mening konsumenternas fria val av studieämnen somskall skapa och styra cirkelutbudet, inte bidragsbestämmelser. På denprincipen bör man tumma endast i undantagsfall. I den mån en cirkel uppfyllervillkoren för statsbidrag bör det statsbidrag den erhåller vara enhetligt,lika för alla typer av cirkel. Stödåtgärder för vissa studier - om man villdriva fram sädana för vissa människor - får vidtas pä annat sätt. Vimenar alltså att studiecirkelbidragen bör utgå med samma belopp föralla allmänna studiecirklar i dagslägel inom oförändrad anslagsram,innebärande varken ökning eller minskning av anslagsposten Det bör finansministern observera, när han beskyllermoderata samlingspartiet för att ägna sig åt överbuds-politik på delta område. Attsamhällets stöd till studieförbunden skall ges opartiskt och oberoende avhuvudman borde vara självklart och ostridigt -jag säger "borde vara".På det rider utskottets majoritet när utskottet förklarar sig anse att ettsådant uttalande, begärt av , är "överflödigt då det förutskottet framstår som självklart att av SÖ godkända studieförbund opartisktoch oberoende av huvudman skall erhålla statsbidrag enligt fastställdastatsbidragsregler." Ja, men det hänger ju på vilka statsbidragsregler enregering och/eller en riksdagsmajoritet genomdriver. Uttalanden avutbildningsministern på den socialdemokratiska partikongressen förlidna höstär illavarslande för vad som kan komma atl ske. Därvid framkom det ganskaklart, hur man än tolkar det som sades, atl utbildningsministern då inle villevara med om något nytt generellt stöd som också skulle gå t. ex. till den -trots alla hinder - relativt framgångsrika . Det skulle ju gedenna samma möjligheter som ABF, och det var inte meningen. Det var enligtutbildningsministern en ideologisk villfarelse. Deti reservationen 4 föreslagna riksdagsuttalandet om att samhällets stöd till avSÖ godkända studieförbund skall ges opartiskt och oberoende av huvudman ärfaktiskt påkallat. Det borde ha varit onödigt men är det alltså icke. Beträffandeden i studiecirkelform bedrivna undervisningen i svenska språket för invandrare- om vilken det redan har sagts en del i debatten här- begär nu utskottetenhälligt att en övergripande utvärdering genom regeringens försorg skallföretas av den bedrivna undervisningen av denna typ. Det är ettinitiativ som måste hälsas med mycket stor tillfredsställelse. Utvärderingen ärangelägen och reslutatet av den motses med stort intresse på många håll. Allttorde icke vara väl beställt. Idet sammanhanget kunde utskottet enhälligt ha koslat på sig atl i ulvärderingenockså inrymma följderna för undervisningen av del uppenbara faktum att ettstudieförbund, ABF, i stort sett fått tillskansa sig och får fortsätta attständigt värna om ensamrätt till svenskundervisning för invandrare, framförallt för de invandrare som har rätt till ledighet och lön vid undervisningen.De fackliga organisationerna tillåls utestänga alla andra studieförbund frånmöjligheten att bedriva sådan undervisning-ja, bokstavligen tvinga ininvandrarna i av ABF anordnade cirklar. Det har viss likhet med kollektivanslutning av fackligt organiserade till visst politiskt parti. Jaghar exempel från åtskilliga arbetsplatser där ett annat studieförbund än ABFfått arbetsgivarens lillslånd atl utbjuda sina kurser, där berörda invandrareförklarat sig vilja gå på dessa kurser - som de uppfattat som bra, med utmärktalärare - men där facket, påhejat av ABF, sagt nej. Och nej har det blivit. Detär så sant som det är sagt i reservationen 10 - jag vill gärna läsa in det iprotokollet: "Det faktum att många Nr 118 av våra invandrare arbetar i industrin utgör inte någol skäl för attlåta Onsdaeen den () i realiteten få ensamrätt till under- 5 mai 1976 visningen.Det finns andra studieförbund som erbjuder lika bra uibild- _ ning,och vi " - reservanterna alltså - "kräver samma villkor för stu- Anslag tid vuxenut- dieförbundenpä detta område." bildning Herr lalman! Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 1, 3, 4,8, 11 och 12. HertJONSSON i (fp): I utbildningsutskottets belänkande, som behandlar propositionen omvuxenutbildning jämte motioner, har sammanförts en rad olika slags ärendenrörande många områden. Frän folkpartiels sida har fröken lidigarebehandlat några av avsnitten, och jag skall begränsa mig till all säga någraord om punkterna 3 t. o. m. 6, som avser studiecirkelverksamheten ochfolkhögskolorna. Folkhögskolansambitioner att anpassa sig lill nya tiders krav har i tidigare debatteromnämnts här i kammaren. Folkhögskolan saknar en central läroplan, och det harmedfört en frihet och en obundenhet som har gett möjlighel för folkhögskolanatt möta förändrade avnämarkrav. De rön som man har gjort på det pedagogiskaområdet har varit av stort värde, och den förnyelse som folkhögskolan allmäntselt kunnat prestera har varit beiydande. Folkhögskolanhar också förändrats i andra hänseenden. Den relativa andelen långkurser harblivit mindre, och antalet kortkurser har kraftigt ökat. Sedan elevantalet förlångkurserna stagnerat och i princip legal stilla har antaletkortkursdeltagare stigit mycket kraftigt. Förskjutningar till äldre elever ochelever med kort grundutbildning har också varit påtagliga inslag ielevsammansättningen. Folkhögskolanskulturroll har bl. a. kommit till sin rätt genom satsning på de estetiskaämnena. Samarbetet med folkrörelser, organisationer och studieförbund harutvecklats också under de år som har gäll. Alt allt fler handikappade elever läser i folkhögskola måsle ses som mycket positivt. Om stödet tillfolkhögskolorna och möjligheterna för dem alt fortleva är utskottet i alltväsentligt ense. Pånågra punkter har vi molionsledes velat gå längre än vad regeringen harföreslagit. Ett sådant område är försöksverksamheten med samordningsljänslerinom vuxenutbildningen, där folkhögskolorna haft möjlighet all stärka ochutöka sitt samarbele med studieförbunden. har konstateratatt detta ekonomiska stöd på ett avgörande sätt har varit myckel stimulerandeför att kunna etablera nya kontakter mellan studieförbunden ochfolkhögskolorna. har därför föreslagit en uppräkning. Här skall också beaktasatt ytteriigare skolor kommer att salsa pä en sådan härkontaktverksamhet, och trenden mol att allt fler kursdeltagare sökerde kortare kurserna ökar mycket kraftigt. Detta innebär i sin tur 214 ett betydligt större kostnadskrav på administrationen. yrkat på atlde . som nij utgår skulle ökas till . Beträffandefritidsledarutbildningen vid folkhögskolorna antog entilläggsresurs i form av ett särskilt statsbidrag. Det föreslogs då fränregeringens sida . per elev och läsår, men efter framstötar frånfolkpartiet här i höjdes detta anslag lill . Vi yrkade dessutomatt man skulle gå på folkhögskoleulredningens delbetänkande som föreslagit enannan konstruktion. Närdel gäller konstruktionen har vi i motionen 589 till årets riksdag ånyoföreslagit alt folkhögskoleulredningens är 1975 avgivna delförslag skulleantagas. arbetar dock med denna fråga i samband medhögskoleutbildningen inom folkhögskolan och avser att lägga fram förslag idenna fråga redan i är. Med del beskedet har vi motionärer låtit oss nöja.Däremol har vi sagt att det är rimligl alt räkna upp de medel somhar anslagils i denna särskilda resurs. Från folkpartiels sida har vi ansettdet vara rimligl att inle tillåta en standardsänkning som ett oförändrat anslagskulle innebära. Därför har vi föreslagit ytteriigare . Det är ett förslag som ligger helt i linje med vadberört ämbetsverk har äskat. Dereservationer som vi från folkpartihåll har fogat lill belänkandet vad avserfolkhögskolorna kan kanske uppfattas som marginella. Vi tror dock attuppräkningen av beloppet när det gäller samordningstjänster saml stödet lillfritidsledarutbildningen för de här bägge områdena är mycket väsentliga. Sammasak gäller värt förslag där vi tillsammans med . yrkar bifalllill förstärkning av de s. k. kringkostnadsbidra-get. Närdel gäller detta senare bidrag visar det sig atl vid omräkningen avgrundbeloppen har inle hänsyn tagits till lönekostnadspäslag av olika typer.Det har inneburit att huvudmännens andel av lönekostnaden kommil alt drabbaskolorna på ett sätt som inte förutsattes när beslöt om delta slöd.Del har slagit myckel ogynnsamt på huvudmännen, och del gäller inte minst dehuvudmän som är av folkrörelsekaraktär. Den gruppen av huvudmän har ju redanell pressat ekonomiskt läge. Kort går förslaget ul på all grundbidragel höjsfrän . Del skulle innebära en total förstärkning förfolkhögskolorna med 1,3 milj. kr. Närdet gäller studieförbundens situation öch stödet till studieverksamheten såkan vi konstatera atl det är förhållandevis låga belopp som utgårper studietimme till studieförbunden, detla selt mot t. ex. vad studietimmarnainom det obligatoriska skolväsendet koslar. Därför är det medlillfredsställelse jag noterar att det generella stats-bidragsstödet höjs med 4kr. Bakomdetta förslag står 14 av utskottets ledamöter. En av de moderata ledamöternavill inte vara med om någon höjning av anslaget lill studiecirkelverksamhetenoch yrkar avslag på propositionens förslag i denna del. Omman på moderat håll lycker att man inte kan göra en, som vi andra anser,välbehövlig uppräkning utan hänvisar lill en ansträngd ekonomi, så kansjälvfallet detta respekteras. Jag är dock angelägen att säga att vi frånfolkpartiet inte delar den uppfattningen. Vadsom gör att jag ändå tar till orda i denna del är att man blir någotkonfunderad över var står i den här frågan. Efterherr Nordstrandhs lovord när det gäller studieförbundens arbete tolkar jag detså att inte är beredd att pruta på en, som vi anser,välbehövlig kostnadsanpassning. HerrStrindberg har yrkat att vi skall minska studiecirkelbidraget med 35 milj. kr.,medan i partimotion hemställt att skall uttala attstudiecirkelbidraget skall utgå med samma belopp för alla cirklar. HerrStrindberg, som har suttit på ärendet just pä den här punkten, har fullföljtsitt avslagsyrkande genom att i reservation begära stöd för sin åsikt här ikammaren. Vad som gör det hela något förbryllande och som får mig att sätta ettfrågetecken är att under punkten 4 i reservationen 3tillsammans med yrkat att studiecirkelbidraget skall utgå medsamma belopp till alla studiecirklar. Det är här som frågorna anmäler sig. HerrNyhage delar uppfattningen inom utskottet i övrigt att det bör företas enhöjning. vill ha motsvarande nedräkning. Närnu de bägge moderata representanterna ställt yrkandet att studiecirkelbidragetfr. o. m. nästa budgetår skall utgå med samma belopp för alla studiecirklar,blir därför min fråga: Är det linje, som sammanfaller medutskottets, om en uppräkning som då skall gälla som uppfallning,eller är det linje, som innebär en nedräkning? Jag yrkar bifall till de reservationer som vi från harmedverkat till och i övrigt till utskottets hemställan. i (s): Betänkandet om vuxenulbildning har givit anledning till ett 20-talmotioner och drygt 30 yrkanden. Av det har det sedan blivil 12 reservationer,av vilka 2 är direkta följdreservationer. Man kan alltså säga atl del är 10egentliga reservationer. Föratt spara kammarens tid skall jag inte gå in på utskottsbetänkandet eller ensförsöka ge någon sammanfattning av det. Det kan ju läsas i trycket. Jag gårdärför direkt in på de avsnitt där det finns reservationer och där del hargjorts något inlägg här förul. Dessa inlägg ger inte i och för sig anledningtill särskilda kommentarer annat än i några fall, och jag skall ta upp dem närjag kommer dit. Reservalionen1 av är den enda på avsnittet om bidrag till driften av kommunalaskolor för vuxna. Jag vill betona all utskottet avstyrker motionen 795 av vadman skulle kunna kalla procedurskäl snarare än av sakskäl. Jag skall förtydligamig på den punkten. Delär så att vi har en s. k. gymnasieskolegrupp som tillsalies sedan.Den skulle då se över 16-19-äringarnas situation i vissa avseenden. Den blevklar och lämnade då en rapport, som f ö. åberopas i utskottetsbetänkande. Rapporten har remiss-behandlats. På förslag avgymnasieskolegruppen har det också startats försöksverksamhet i någrakommuner. Där prövar man bl. a. varvad utbildning. I försöksverksamheienmedger man också vissa undanlag från åldersbestämmelser m. m. Vihar alltså en rapport som skall remissbehandlas, och vi har enförsöksverksamhet som pågår. Vi bör därför avvakta resultatet av remissbehandlingenoch utvärderingen av försöksverksamheten. Med dessa motiv till avslag påmoiionen har utskottet alltså inle lagil slällning i sak lill reservanternasförslag. Detskall kanske för säkerhets skull också tilläggas att det här inte betyder någotidiotstopp. Om del behövs i enskilda fall kan man naturligtvis ge dispens frånåldersgränsen i vanliga former. Närdel gäller avsnittet om bidrag till studiecirkelverksamhel och bidrag lillstudieförbund finns det, låt mig säga, tvä och en halv moderatreservationer.Därmed menar jag att bakom den ena reservalionen slår bara halva moderatgruppeni utskottet, dvs. Den reservationen blev tydligen för starkäven för . HerrNordslrandh sade i sitt inlägg att studiecirkelverksamheten är viktig och atlman når breda grupper med den. Men sedan sade han att man inte får glömma bortatt del också finns andra grupper. Det är riktigt, men frågan är just vilkagrupper man månar relativt sett mest om när man har begränsade resurser - delvisar vilka grupper man vill satsa på. Reservalionen2 av gäller bidraget i allmänna studiecirklar.Där är det egentligen bara atl konsiatera atl en moderat inte vill höjabidraget från 38 lill , medan alla andra i utskottet vill del.Reservantens motivering är det ansträngda ekonomiska lägel, och jag tycker attdet i och för sig är hedervärt att man vill vara återhållsam med utgifterna. Nukan man emellertid beakta det ansträngda ekonomiska läget genom att varaåterhållsam på olika poster. Valet av de poster där man vill vara återhållsamsäger i sin lur någonling om vad man tycker är mer eller mindre viktigt. Trotsatt det i moderatmotionen 1485 betonas all studiecirkelverksamheten har storbetydelse, vilket även underströk, är reservanten tydligen avden åsikten att den inle har så stor betydelse ulan alt man kan ligga stillhär. Alla vi andra har alltså tyckt all bidraget har slörre betydelse, eftersomvi vill öka del. Här kommer olika värderingar av studiecirkelverksamheten framrätt tydligt, och jag kan alltså bara konstatera atl reservanten inte tillmäterden lika stor betydelse som vi andra gör. Ireservationen 3 yrkar atl sludiecirkelbidragen fr. o. m. budgetåret1977/78 skall utgå "med samma belopp för alla studiecirklar". Det är med andra ord frågaom alt i bidragshänseende jämställa prioriterade och icke prioriteradecirklar. Riksdagenuttalade att målsättningen bör vara atl utjämna skillnadernamellan bidragen till prioriterade och icke prioriterade cirklar och att såsmåningom kunna erbjuda kostnadsfria cirkelstudier. FÖVUX hade f ö. dtliknande förslag. har i uppdrag all närmareanalysera förslaget frän FÖVUX och belysa olika alternativ med fullkostnadstäckning. Viljeinriktningen är alltså klart uttalad från , ochsedan är det fråga om hur fort målet kan nås. Del får som vanligl bli beroendeav ekonomiska överväganden. Delkanske också kan vara intressant alt säga något om inläggnär del gäller prioritering och icke prioritering. visade sigvara med på prioritering när det gäller den första gruppen av ämnen pågrundskolenivå, alltså svenska, engelska, matematik och samhällskunskap. Dåkunde han länka sig all prioritering var bra och viktig och hade en mission allfylla. I fråga om fackliga studier tyckte däremot attprioritering inle var bra - då hade den plötsligt gäll snett. Omman funderar över detta är det egentligen i viss mening samma problem. Både närdet gäller den första gruppen av ämnen och när det gäller fackliga studier hjälpa de grupper som relativt sett är sämre ställda i något avseende. Enav anledningarna till all man vill prioritera fackliga studier är alt man villhjälpa den grupp på arbetsmarknaden som varit sämre ställd och haft störrebehov av atl skola sig. Del är ju inget konstigt i del. Jag förslår alltså inlevarför man skall säga att prioriteringen har gått snetl när man går över frånen grupp ämnen till en annan. Jagtror alt del var som också sade atl finansministern skall aktasig för atl lala om alt ger överbud. Här blev det ju inga överbudutan underbud frän sida. Det finns väl då anledning alterinra om all det var ledare, , som i är idenna fråga sade: "Närdel gäller statsbidragen lill studieförbunden undrar jag: Vem har sagt all viskall höja statsbidragen lill högst prioriterade? Vadvi har menat är alt man skulle sänka bidragen lill de högst prioriterade ochskapa en enhetlig nivå på ett lägre plan. Men det är typiskt försocialdemokratin atl så fort man talar om enhetliga bidrag skall de höjas upplill den högsta nivån." Det var tydligen vad menade i dennafråga. Det är alltså riktigt alt det inte var något överbud från moderaternaulan det var etl underbud. Närdel gäller moderalmolionen 2018, som följs upp i reservalionen 4, begär man allriksdagen skall uttala atl samhällets slöd lill studieförbunden skall gesopartiskt och oberoende av huvudman -. del har man också kommenierat här. Ulskoltetsäger att man anser ell sådant ullalande överflödigt och all det för utskottetframstår som självklart att de av SÖ godkända slu- dieförbunden opartiskt ochoberoende av huvudman skall erhålla statsbidrag enligt fastställdastaisbidragsregler. Reservanierna vill ha formuleringen: "Ulskoltet anserdel självklarl att dessa studieförbund skall erhålla bidrag från samhället pålika villkor." Del är i stort sell samma sak som ulskoltet säger och detborde kanske vara lill freds med. HerrNordslrandh säger i debatten att det beror på vad del är förstats-bidragsregler. Ja, det är klart. Men då tillgriper man metoden alt lalaom atl statsbidrag genomdrivs. Vad menar man med att använda sädana ord som"genomdrivs"? I viss mening genomdrivs alla beslul vi fattar idemokratiska former. Del är några som står för dem; majoriteten vinner jualllid. Jag förslår alltså inle vart man vill komma när man använder sådanaord. Alla majoriteter genomdriver ju någonling. Jag skall inte gå in pådetaljerna i yttrande i övrigt, del leder litet för långt. Beträffandeavsnillet Bidrag till driften av folkhögskolor flnns inle mindre än femreservationer. Av dem är två följdreservationer. Det är och folkpartietsom står för reservationerna här. Ireservationen 5 kräver man en höjning av del s. k. kringpersonalbidragel. Därhar utskottet sagt alt man i princip är överens med motionärerna om all detfinns skäl för att kringpersonalbidragel förbättras i avvaktan på attfolkhögskoleulredningens förslag genomförs. Men när ulskoltet vägt skälen föroch emot har vi stannat för alt inle , för bara , göra någonförändring. Förbättringarnaför folkhögskolans del har vi valt att lägga pä handikappsidan. Där blirdet ytteriigare . för försöksverksamhet med ökad lärartäthet förhandikappade elever. Det blir ytteriigare . för försöksverksamhet medkurser för bl. a. psykiskt utvecklingsstörda, svårt rörelsehindrade ochhörselskadade elever. Renlallmänt kan man också fråga sig var höjningarna på vuxenutbildningsavsnittetskall läggas. Det kan finnas skäl all prioritera de områden där ingautredningsförslag nu ligger färdiga all beredas, och i slällel prioriterafolkhögskolan mer allmänt när folkhögskoleutredningens förslag läggs fram föravgörande om ca ell år. Ireservalionen 6 av vill man ha ytterligare . Folkhögskoleuiredningen föreslår att dessa samordningsljänslerskall avvecklas.