prot · FZ0979 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagtycker inte heller del är bra om del försvinner småförelag i landel. Jagkan citera , en av de amerikanska radikalerna, som sade: Klaga inle -organisera er! Det är det vi har gjort. I slället för att låla kapitalismen ochmarknaden gå fram över människorna organiserade sig arbetarna i det här landel,skapade fackföreningarna, skapade elt poliliskt parti, skapade en motvikt motkapitalismen, använde samhällel som instrument för att förändra kapitalismen.Och vi kommer alt fortsätta på den vägen. Dehär små delförslagen som ni kan ha här och där är i många fall kosmetika, iandra fall kan de vara vettiga. Jag skall gärna stödja dem om det är någotvettigt i dem. Men det är så - del är del grundläggande och del ärliberalismens svaghet - att kapitalismen kan bara förändras genom de sloralöntagargruppernas organiserade samverkan och solidaritet. Och när del kommerpå tapeten böriar ni bli rädda för kolleklivism och sådant. Men del ärhistoriskt sett den enda kraft som har kunnat bekämpa kapitalismens avarter,förändra kapitalismen och skapa ett mera solidariskt samhälle. Så har del variloch så förblir det. Annarskan jag myckel gärna säga det som säger, all man skall användamarknaden. Men han säger också alt det är arbetarnas och lönlagarnasorganiserade samverkan som kan förändra samhället. Närherr vill diskutera i sak håller han mest bara på och mäslrar. Han lalarom alt si och så skall man inte göra. börjar bli gnällig ochgrinig, lycker jag fakliskl. Delslår i finansutskottets betänkande att det budgetunderskott som ärprognostiserat ligger i linje med de långsikliga strävandena att öka det samladefinansiella sparandet i landel för alt därigenom förbättra bytesbalansen. Dellahar även skrivit på, men del säljer billigt förall försvara sina överbud. Han säger: Varför skall det vara jusl 12? Varförskall del inie vara 14? Varför skall del inte vara 18? Visst-det finns ingakritstreck, men det finns en bedömning av den samlade efterfrågan i samhälleltill vilken man måste anpassa budgetpolitiken. Del är grundläggande för varjekamp mot inflationen i vartenda land. Och jag vill barakonstalera all har hamnat i fördömelsen att lala om kamp motinflation och om återhållsamhet hos lönlagarna men samlidigt bedriva enöverbudspolilik som skulle späda på prisstegringarna och som måste verka somen provokation mot löntagarna, när man begär att de skall anpassa sina lönekravefter det realekonomiska utrymmet. lägger nämligen beslag på delrealekonomiska utrymmet och mycket mer därtill, och då måste ju lönlagarnakompensera sig för del inflationsgap som skapar. I så fall får viverkligen en löneutveckling som inle håller takten med våra ekonomiskaresurser. Delär sä enkell, och därför menar jag all fronl moi moderaiernas överbudspolilikframslår som en grundläggande och viktig och avgörande uppgift för denekonomiska poliliken . Sedan kan försöka mästra och klaga, menverkligheten på den punkten kommer han inle ifrån. HerrFälldin kom in på kärnkraften igen och lalade om handlingsfriheten. Jag skalldå läsa upp vad som står i propositionen, eftersom jag ändå har några minuterkvar. Sä här skrev jag i energipropositionen: "Förall inle framtida generationer skall bli elt energisystems fångar måste dagensenergiplanering inriktas på att bevara ell stort mått av handlingsfrihet. Häriligger emellertid elt dilemma. Det är inle möjligl alt bevara en mer ellermindre fullständig handlingsfrihet inför framlida beslut. Del skulle göra ossoförmögna att gripa oss an med de näraliggande problem som med nödvändighetmåste bemästras. Handlingsfrihet skulle bli liktydigt med handlingsförlamning.Vi tvingas därför fatta beslul som i någon utsträckning binder oss förframliden, men de skall utformas så att vägarna hålls öppna för envalfrihet även vid kommande beslut." Och det lar omkring all bygga en elkraftanläggning.Därför måste man binda sig framål. Sä enkelt är det. Vidarefrågades det hur myckel energi ell stålverk drar. Det är svårt alt säga, ochdel beror på om man gör råjärn eller om man går ell sleg längre iförädlingskedjan och bygger ell valsverk. Del är något mer energikrävande omman också tillverkar valsade produkter. Hur den totala räkningen för båda dessaalternativ ser ul vel jag inte, men energiåtgängen är stor. Det är delväsentliga. Omvi nu skall kunna bygga ul den svenska basindustrin och skapa fler jobb, om viskall skapa utrymme för den mindre föreiagsamhei som kommer all spela en myckelviklig roll som underleverantörer lill basindustrierna, så måste vi iryggaförelagens energiförsörjning. Vi har gäll mycket försiktigt fram och sagl allvån energiprogram när del gäller kärnkraften ligger ungefär på den linje som deamerikanska kriiikerna föreslår. Men det är ett minimum för att vi skall kunnaklara sysselsällningen och utbyggnaden av vår industri. Jag vill utirycka delså, all om energipolitik genomförs, alltså med kravei på enav-vecklingsplan för de kärnkraftverk som är i gång och ett omedelbarl stoppför den vidare utbyggnaden av vår elkraflförsörining på detta om- rade, så tror Jag all kravomedelbart skulle resas pä att vi samlidigt skall lillsälta en ulredning meduppgift alt göra en avvecklingsplan för den svenska stålindustrin. är alliså en för vårl näringsliv och vår sysselsällning djuptallvarlig fråga. Vidaretalades det här om en statstjänsteman som varil ule och sagt någonling om dessating. Vad han sade var bara följande: Om man vill radikalt bringa nersvavelutsläppen och försurningen av våra sjöar, så får man satsa på kärnkraft istället. Han föreslog alliså ingeniing, han sade bara all så måsie man göra.Del är inle någol vi skall la siällning lill . Men det är bara all precissiälla fram problemei sådanl del är, nämligen all vi genom utbyggnaden avelkraflförsörjningen via kärnkraften har lyckals spara någon miljard, och vihar nedbringat utsläppen av svaveldioxid med några hundra lusen lon och därmedförhindrat försurningen av våra sjöar och förstöring av vår miljö. Där har vialltså gjort en mycket stor miljövinst. Det är det sambandet som föreligger. Slutligenvill jag säga all ni är välkomna lill dessa överläggningar. Det är bra att mankan ses även elt valår. Del är bra om del finns elt gemensamt ansvar för altslå vakt om sysselsällningen, för att stärka vär bytesbalans och för alt hållatillbaka prisstegringarna. Vi har klarat oss bra under krisens är. Vi skallfortsätta med att försöka slärka svensk ekonomi. Hen i Glömminge(c): Efter den här deballen, som ingående har behandlat så gott som alltväsentligt i föreliggande beiänkanden från finans-, skalle-ochnäringsulskollen, är del nalurligtvis inle så stimulerande alt börja redogöraför vad dessa beiänkanden innehåller. Avregeringens proposilion 1975/76:100, bilaga 1, som föranlell dennafinansdebatt, har till näringsulskollet hänvisats hemställan rörande allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse. Förslaget innebär, som lidigare härangivits, att de medel som med tillämpning av 1 § reglementet angående allmännapensionsfondens förvaltning skall överföras lill allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelses förvaltning får ökas från 500 milj. kr. lill 1 000 milj.kr. Medanledning av proposlionen har och väckt en gemensampartimolion nr 2044, i vilken hemställs all under vissa villkor skallbifalla regeringens förslag all fonden skall tillföras ytleriigare 500 milj.kr. för aktieköp och att paketförslagel,som kammaren senare kommer att röstaom, tillförs ett yrkande som bl. a. innebär att fjärde AP-fondens köp av aktieri fortsättningen skall vara begränsai lill aktier molsvarande högsl 5 "nav röstvärdet i varje enskill företag. Övriga yrkanden i motionen gälleröversyn av reglerna för AB Förelagskapitals verksamhet, höjning avmaximibeloppet för lån genom företagarföreningarna ur hantverks- ochindustrilånefonden och höjning av investeringsanslaget lill statens hantverks-och induslrilånefond. På grund av denbehandlingsordning som måsie lillämpas här i kam- maren vid beslutet i dessafrågor kommer dessa yrkanden inte att behandlas i ett sammanhang. En del avyrkandena i motion 2044 kommer i slället att behandlas i samband med frågor omföretagarföreningar, m.m. betänkande nr 34 har fogats reservationer av utskottetscenter- och folkpartiledamöter, nämligen reservationerna 1 och 4. Dethar nu visat sig att fonden redan i en del fall har förvärvat fler aktier änsom motsvarar 5 "n av röstvärdet i företaget. Det anser vi reservanterinte är riktigt. Förra gängen en längre överläggning i den här frågan förekommellan cenlern och socialdemokralerna i utskottet kom vi överens om dels atttillskjuta de medel som det då var fråga om, dels att skulle fåbättre insyn, dels att skulle fä en redogörelse för fondensaktieplaceringar. Däremot kunde vi inle komma överens om storleken pä detröstvärde som man borde begränsa sig till. Pä den punkten konstaterade videlade meningar, och frågan sköts . Detfinns utomordentligt goda skäl, som och angivit ireservationen, all godkänna förslaget om ett kapitaltillskott till Oärdefondstyrelsen. Men det finns lika goda skäl att göra en ungefärligen molsvarandeförstärkning av de små och medelstora företagens finansieringsmöjligheter påolika områden. skäl härför är, som framhållits i debatlen under helakvällen, att förelag av olika storlek bör ha ungefär samma utgångsläge när detgäller all få kapilal. Därför anser vi alt den ändring av reglementet förallmänna pensionsfondens förvaltning som föreslås i molionen är fullt riktig. Begränsningsreglerenligt femprocentsprincipen anser vi vara väl motiverade. Detta kom ju också1968 ärs kapitalmarknadsulredning fram lill. Om sedan regeringen ochriksdagsmajoriteten har andra uppfattningar när del gäller säkerhetsfrågor ochplaceringspolilik är en sak för sig. Alt en femprocenlsspärr på ett olyckligtsätt skulle begränsa fondstyrelsens möjligheler att lämna önskade bidrag tillfinansiering av industrier, som utskottet är inne på, har vi svårt att tro. Detväsentliga är väl ändå att samlliga kategorier företag ges möjlighel till enhygglig finansiering. Densammankoppling av olika frågor som vi har gjort i motionen 2044 säger sigutskottet ha svårt all förstå - utskotlel menar all den försvårar möjlighetenall uppnå konstruktiva lösningar för näringslivet. Vi anser tvärtom alt man börse lill att inle bara en sektor eller vissa sektorer av samhällel fär del av dekapiialsatsningar som näringslivet i stort sett behöver. Därför bör AP-fondernalillföra Industrikredil, Företagskredit och andra s. k. mellanhandsinstitutmedel så att den nuvarande lånekön elimineras och instituten i fortsättningenfår en utlåningskapaciiei på minsl . Delförut nämnda anslaget till statens hantverks- och industrilånefond bör höjastill 150 milj, kr, för näsla budgetår. Vi föreslår också att det maximalalånebeloppet för varie enskilt lån i företagarföreningarna höjs från200 000 lill . 11 pwiukull 1975/76:78-79 Ireservationen 4, som egentligen inte tillhör del ekonomiska paketet, yrkar viatt fjärde fondstyrelsen låter anställda i vederbörande förelag representerafonden i förelagens styrelser. På detla sätt undviker man maktkoncentration ochcentralisering av infiytandet. Vi anser att del är viktigt att gerregeringen direktiv om att detta förfaringssätt bör lillämpas när fondentillsätter styrelseledamöter i företagen, Utskottsmajorilelen menar att delbör ankomma på fondstyrelsen själv att avgöra hur den skall låla sigrepresenteras i styrelserna, uttalande från på denna punkt voreemellertid klargörande och mer bindande för styrelsen i fortsättningen. Manlalar ju så myckel om inflytande och spridning av ansvaret inom näringslivelsolika företag. Del här vore ell sätt alt visa all man menar allvar med dedeklarationer om jämlikhet och insyn m, m, som görs i den allmänna debatten. Vadbeträffar handläggningen av den fråga som detla utskottsbetänkande behandlar,har man - för att fä ell sammanhängande innehåll och de olika punkterna attinbördes komplettera varandra - överenskommit om en viss paketlösning och omen viss voleringsordning, och våra yrkanden beiräffande detla utskottsbetänkandeblir beroende av utgången av den första voteringen beträffande finansutskollelsbetänkande nr 20, Vi vill emellertid äler underslryka att det är oerhörtviktigt alt de förelag och del näringsliv som ligger ulom räckhåll för fjärdeAP-fonden också blir delaktiga av de kapilalresurser som landets gemensam.maekonomi kan prestera, och vi anser alt detla bör fastslås genom ett beslut ienlighet med vad vi i moiionerna föreslagit. Närdet gäller den allmänna ekonomiska politiken och frågorna om sysselsättningenhar jag svårl att förslå den indignation som lidigare i deballen visals motcenterpartiets resonemang om 400 000 nya jobb. Om den bedömningen som partiethar gjort inte har något värde kan man ju låta saken bero och inte ständigt ochjämt känna sig irriterad över det resonemanget. Jagkan inle heller underlåta all kommentera finansministerns avspisande avledamoten i näringsulskollet och hans synpunkter beträffandeSlålverk 80, Det förekom ju en liknande indignation när vi på sin lid under enkammarbehandling begärde att få ärendei återremitterat lill näringsulskolletför all detla skulle få möjligheler att närmare granska planeringen av Slålverk80, Det var samma sura miner då. Det sades att en återremiss skulle fördröjaärendet och alt det därigenom kunde uppstå stora svårigheter. Efteråt visadedet sig alt den fördröjning som kunde uppkomma bara var lyckosam. Sedanmåste jag korrigera ett uttalande som gjorde i sill förstaanförande . Han ansåg att hade gått ifrån en uppgörelse för två årsedan angående den procentsals till vilken skulle få förvärvaaktier i företag. Jag vill upprepa vad jag antydde, nämligen all vad vi dåkom överens om var slorleken av del belopp som skulle tillskjutas fjärdeAP-fonden och att skulle få en redogörelseför de arrangemang som fonden planerade. Men när del gällde femprocenlsregelnkonstaterades det från båda hållen att vi inte kunde komma överens och att denfrågan fick ställas på framliden, Anlingen har glömt detta ellerockså har han - på grund av att han inle är ledamot av näringsutskottet -missuppfattat denna fråga. Han gjorde emellertid en felaktigbedömning. På grund av den behandlingsordning som haröverens-kommits släller jag nu inte några yrkanden utan återkommer då näringsutskoltetsbetänkande har föredragits. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen HÖVHAMMAR (m): När jag satt i min bänk och lyssnade på statsministerns senaste inlägggjorde jag några reflexioner, sedan re-plikräli hade upphört, IEngland tvingas man nu att sänka skatterna för alt komma till rätla medekonomin, I vill socialdemokralerna höja skatterna i motsvarande läge.De brittiska socialdemokraterna är tydligen klokare än sina svenska kolleger idetta avseende. Statsministerntalade också gång efter annan om överbud. Annars brukar man från detsocialdemokratiska partiet alltid beskylla oss moderaler för en socialnedrustning. kallar statsministern t, o, m, för en riklig"bidragsmuffe". Det var ett nytt ord, som Jag aldrig har hört förr.Man skall nog ha fotarbete för att kunna fä den ekvationen att gäihop. Tidigarei dag har ingående redogjort för moderatasamlingspartiets inställning till förslaget om mer pengar till fjärde AP-fondenför aktieköp m, m. - delta med anledning av finansutskottets betänkande1975/76:20, Själv tänker jag därför hell kort redovisa vår ståndpunkt ianledning av reservationen 2 i näringsulskottels belänkande 1975/76:34, Vimoderater reserverar oss här mot all ytterligare medel ställs lill fjärdeAP-fondens förfogande för aktieköp samt föreslär all i reglementet angåendeallmänna pensionsfondens förvaltning görs den förändringen att AP-fonden ejskall få inköpa mer aktier i ett bolag än som svarar mot 5 "ii av röstvärdet. Videlar alltså inie uppfattningen att medel ur Qärde AP-fonden skall få användasför aktieköp. Vi är fortfarande av den meningen att AP-fonden inte bör ägaaktier, Brotsetl frän att de spekulativa drag som därigenom ges fonden stridermot fondens syfte kan starka principiella skäl anföras mot del slagsmaktkoncentration i del allmännas hand som uppslår och vilken vid AP-fondenstillkomst uttryckligen förklarades inte vara åsyftad. Jag vill gärna konsiateraatt del var själva motiveringen, när man på sin lid skapade denna fond. Det allmännas inflytande på det svenska näringslivet är, som alla här ikammaren vet, i ständigt ökande, och regeringen ber om alltmer pengartill bl, a, statlig företagsamhet. Del sägs i budgetpropositionen att motivetför att ge AP-fonden ytleriigare 500 milj. kr. till aktieinköp närmasl skullevara att stärka företagens försörjning med eget kapital. Men vill man göradetta, borde man i stället sänka ATP-uttagel och därigenom ökasjälvfinansieringsgraden. Ett annat sätt vore att ge olika mellanhandsinstilulökade resurser att tillgodose företagsamhetens efterfrågan på kapital. Nuvill regeringen ytleriigare öka del allmännas makt över näringslivet genom etttillskott av pengar lill . Den ständiga strävan att ge statenökad makt över företagen, om än indirekt, kan komma att fä mycket negativakonsekvenser för svenskt näringsliv och för det svenska samhället. Detär mot denna bakgrund man får se vårt krav på att en fempro-centsregel införs,innebärande alt AP-fonden inte skall få inköpa mer aktier i ell bolag än somsvarar mot 5 "n av röstvärdet. Med andra röstvärden kommer genast kravenpå styrelserepresentation att öka, och med den sirävan regeringen har kommerockså arbelel pä en planekonomi au yllerligare intensifieras. Menäven starka prakliska skäl lalar emol aktieköp för AP-medel, Visseriigen ledersädana till all utrymmet för nyemission ökar pä börsen, men - och delär viktigt att komma ihåg - måste ju utrymmet på kreditmarknaden minska medsamma belopp. Deföretag som får sin finansieringssitualion förbättrad är i första hand de storabörsnoterade företagen, som ju oftast är rätt lönsamma och som ändå, tyckerman, borde ha ganska goda finansieringsmöjligheter, I allmänhet torde detockså förhålla sig så att det är de mindre företagen som under senare är fåttallt större finansieringssvårigheier. Det har f. ö. påtalats från olika håll idagens debatt, AP-fondensaktieköp är således enligt vår moderata uppfattning inte ett effektivt medelatt höja invesieringsbenägenheien inom näringslivet som helhel, AP-fondensaktieköp är heller ingen långsiktig lösning för näringslivels finansiering, omman inle är beredd all läla AP-fonden köpa aktier regelbundet även ,och vi anser alt myckel starka principiella skäl talar emot detta. Därför är viinle intresserade av den här tanken. Jag vill nu övergå till all hell kort anföra några synpunkler pånäringslivels silualion i värt land just nu och då kanske med speciellinriktning på de mindre och medelstora förelagen. Au arbelslöshelen inle harökat mer under den konjunktursvacka som vi upplever är i och för sig myckelglädjande. Del finns väl fiera förklaringar lill detla mycket positiva faktum.Den främsta orsaken lycker jag nog har varil den lageruppbyggnad .som skellinom svensk industri men som inle kan väntas fortsätta så värsl myckel längre,I flera branscher är lagren spräng; fyllda, och det finns andra som inle vågarbygga ul lagren mer med tanke på risken för attvarorna blir inkuranta. Intressantareän siffrorna över antalet arbetslösa är emellertid siffrorna över antaletlediga platser, något som jag tror inte har nämnts i den här debatten. Här hardet varit en mycket stark nedgång, som endast delvis kan förklaras av de s, k,Åmanlagarna, vilka gör företagen obenägna att inför en oviss framtid nyanställafolk och därmed ådra sig elt långsiktigt ansvar. Den viktigaste orsaken är,såvitt jag kan förslå, alt förelagarna i allmänhet bedömer framlidsutsikternasom ganska dystra. Obenägenhetenatt nyanställa folk drabbar främsi ungdomen, och ungdomsarbetslösheten hållerpä att bli ett allvarligt problem - det har ju t. o, m, slatsminislern i dagfåll erkänna - som man inle i längden kan dölja med en make up i form av anslagtill kommunerna för beredskapsarbeten ål ungdomar. Del är inle den sortenstillfälliga jobb som de unga, som skall gå ut i arbetslivet, drömmer om. Denverkliga ungdomsarbetslösheten är betydligt större än de officiella siffrornavisar, eftersom ett temporärt beredskapsarbete inle kan lösa sysselsättningsfrågornapä sikt. Men,herr talman, det är inte bara ungdomsarbetslösheten som växer. Det ökandeantalet varsel visar att snart kommer det alt bli bekymmersamt även föryrkesuibildad arbetskraft i familjeförsöriaräldern. Det förefaller därför osannoliktalt sysselsättningen skall kunna hållas uppe, om inle kraftfullastimulansåtgärder sätts in framför allt för den mindre och medelstoraföretagsamheten. Regeringen tycks emellertid vara mera intresserad av denslalliga föreiagsamheten och storföretagen än av de flera hundra lusen mindreförelagen runt om i vårl land. Desmå investeringarna jusl nu kan på lång sikt bli en myckel allvarlig fara förvårl land i framliden. De betyder nämligen minskade möjligheter att utnyuja denhögkonjunktur, som vi ju tror skall komma - när den kommer vet ingen medbestämdhel. Men del finns också annal, som på sikl kan försvåra en ökadsysselsällning. De slora färdigvarulagren ule i induslrin gör au många förelagkan vänta med nyanställningar. Värre än della är dock att del svenskanäringslivet fått minskad konkurrenskraft på exportmarknaderna och påhemmamarknaden i konkurrens med importvaror. På exportmarknaderna kommer viall få en mycket hård priskonkurrens, och när finansministern, sin vana trogen,litar på en konjunkturuppgång utomlands drar han nog väl stora växlar på framliden. Ävenom konjunkturen utomlands snabbt förbättras skall vi inte tro att den svenskakonjunkturen ändras pä en gång. Den svenska konkurrenskraften har detbesvärligt, den är hårt ansatt eftersom kostnadsläget ulomlands ligger långtunder det svenska. Det dröjer ålskilliga år innan kostnadsläget i många länderhunnit i kapp del vi har i vårt eget land. Härtill kommer att de flesia länderhar bekymmer med sin va-lulaslällning, Alla industriländer kommer därför altöka sina exportan-slrängningar, och alla förelag kommer - del kan vi varaförvissade om - au nogsaml slå vaki om sina marknadsandelar. 12 protokoll 1975/76:78-79 nadsandelar, som kan varasvåra alt återvinna vid en konjunkturuppgång. Del betyder i sin tur att svensklnäringsliv måste räkna med mycket låg lönsamhei, och del gör del naturligtvissvårt, för au inte säga omöjligt, för många förelag att öka antalet anställda. Vårkonkurrenskraft försämras ytterligare av de ökande kostnaderna , inte minslnär del gäller den indirekta beskattningen på förelagen, I min egen bransch,den glasinduslrin, ser vi exempel på det. Tvä förelag kommerförmodligen att läggas ned och 130 anställda berörs. Den kris som denna hanleringbefinner sig i beror myckel på del höga kostnadslägel och inle minst på deindirekta avgifterna som gör alt vi böriar fä svårl all konkurrera påexportmarknaderna. Jag vet att man i regeringskretsar leoretiserar om altökande indirekt beskattning betyder minskade lönekrav från de anställda, ochalt del skulle bli en utjämning. Men, herr talman, det är bara en vacker drömulan verklighetsförankring. Vi företagare, som i praktiken upplevtsitualionen, har smärtsamt fått erfara vad i verkligheteninnebar, Isjälva verket var lönekostnadsslegringen per producerad enhet dubbelt såstor i vårl land som i fiertalet jämförliga industriländer. och1976 har den svenska industrin en ökning av lönekostnaderna inkl, de socialakostnaderna pä ca 40 "<. planerade eller sannolikalönekoslnadsökningar jämte sociala kostnader väntas före avialsmässigahöjningar - märk väl innan vi diskuterat avtalet -uppgå lill 12,5 96; bara delen kostnadsökning som sannolikt är större än lönekostnadsstegringarna i mängaandra länder, Detlabetyder ingenting annal än alt de som har jobb fär del bättre. Men hur går detför alla dem som kommer all ställas ulan arbele? Och hur många blir del? Det ärfrågor vi har räll alt ställa.