prot · FZ09117 · 1975-12-31 00:00:00 — avstår iVäxjö från att säga alt vi kommunister vill rasera den polisiära apparaten. Vaddet handlar om är vår bedömning av prioriteringen. Vi anser alt del ärviktigare all satsa på förebyggande åtgärder och eftervård än alt förstärkapolisen med än större resurser . tror förhoppningsvis all skrivningen skall ge resultat, och del ärklart all del är en stark skrivning som utskottet har i sitt belänkande. Jagtvivlar inte heller på atl utskottet i övrigt liksom jag finner det angelägetmed nybyggen pä de nämnda platserna. Men skillnaden är ju all ulskoltelsmajoritet - av skäl som jag faktiskt har lilel svårt att förstå - avvisartanken på atl göra en klar tidsmässig prioritering. Gör inte riksdagenen sådan,så blir det fortfarande fråga omen avvägning mellan olika behov. Vad finns detdå för garanti för au och kommer i första hand och all planeringenkommer i gång myckel snabbi? Jag har sagt all jag inle iror på allinläsning i fängelser gör människor bättre, Mol den bakgrunden tycker kanskenågon alt jag inle borde plädera för några nya anstalter. En ny och humanaresyn på brolt och siraff håller på all växa fram, men jagar klar över alt delhär samhället under överskådlig lid kommer att ha fängelser kvar. och då skalldessa liksom behandlingen där göras så mänskliga som möjligt, Ansialter i detskick som framför allt de i och befinner sig i motverkar allatankegångar som vi brukar diskutera om åleranpassning. frilidsak-tivilet och enmjukare tillvaro inom fängelsernas ram. Många av de goda tankarna och beslutenär inte möjliga all genomföra i anstalter som exempelvis Luleås och , Jag hade från börian inte för avsikt all yttra mig i denna debatt,kanske framför alll därför att del utskottsbeiänkande som föreligger - irolsreservalionerna och trots de skilda meningarna -ju ändå andas en starkt positivsyn på den kriminalvårdspolilik som vi bedriver . någol som jagnalurliglvis uppskattar. Här har emellertid kommit upp några frågor somföranleder mig all göra ell lilel inlägg. alllför mycket inriktats på åtgärder inom fängelsernasram. Jag vill erinra om vad en ledamot av prästeståndet, prosten ,sade , när fängelse-syslemel skulle genomföras: Allldet usla pratet om förbättring som i fängelse verkas är etl skojeri. Förbällraskan en människa endasl i samverkan med andra människor ule i samhällel. Del ärlänkvärda ord. Förvisso är det så all vi inte kan avvara fängelser och all vimåsle för samhällets skydd ha en del människor förvarade i fängelser. Men dereformer som vi kan göra inom fängelsernas ram förmår ju ändå aldrig ta bortdel grundläggande, alt en bur är alllid en bur, även om den är förgylld. Närdel nu gäller reformer inom fängelsernas ram - jag kommer strax lill andrasaker - har här diskuterals räll myckel om marknadsanpassade löner. Vi ärpositiva till del, men jag iror all man skall vara realistisk och komma ihågatl en stor del av de inlagna är fysiskl och psykiskt så nergångna att de inlekan klara vanligl arbele och pä vanliga villkor. Del är t.o. m. svårt all få dem all klara enkelt lerapiarbeie. Föratt understryka detla ytterligare vill jag ta upp något om terminologin. Delhar talats myckel här - och det görs även annars - om"åleranpassning". Jag reagerar alllid mol återanpassning, därför allhär är del i myckel slor ulsiräckning fråga om människor som aldrig har variianpassade till samhället. Del är väldigt viktigt all ha detta i minnet. Det ärfrågan om ungdomar som har kommit pä sned myckel lidigl och som sedan såsmåningom blir vad vi kallar klienier för oss inom kriminalvården. Men de haraldrig varii anpassade lill samhället, och del är lill stor del i deltaförhållande som vi har svårigheterna när det gäller att göra någol för dem ochsätta dem på fötter när de skall ul ur fängelset. Belräffandemarknadsanpassad lön skall vi givelvis undersöka i vilken utsträckning man kan vidgamöjligheten alt få sådan lön. Delhar varii diskussion om när de inlagna skall låsas in. I del sammanhängd bördel kanske ändå erinras om alt inläsningen bara gäller de slutna anstalterna.Man skall också ha i minnet all del pågår en förskjutning inom klienielei fränslutna till öppna anstalter. vistades en tredjedel avklientelet på öppna anstalter och tvä tredjedelar på slutna anstalter. Nuhäller delta på att förskjutas så all vi snart, hoppas jag, skall ha hälften påöppna och hälften på slutna anstalter. Därför löser sig denna fråga automatiskti och med au vi får fler intagna på de öppna anstalterna, eflersom där inleförekominer någon inlåsningslid utan man själv får stänga om sig när man villpå kvällen. Jag skall inte gä vidare in på del. önskar ju au vi skallnärmare undersöka denna problematik, som ju innefattar en del besvärligafrågor som gäller personalenockså. Men vi skall givetvis undersöka hur man skall kunna lösa frågan. 1detta sammanhang kanske jag får ta upp frågan om ansialierna i och Umeå.Vi är ju i departementet i slor ulsiräckning beroende av den helhetsbedömningsom kriminalvårdsslyrelsen gör. Jag vill här bara nämna allkriminalvårdsslyrelsen inle har prioriterat och . Det är rätt mångaandra av våra gamla anställer som inle heller är i särskilt gott skick. Jag velinle om anledningen lill alt och har nämnts här kan vara attutskoliels ledamöler har besökt dessa anstalter och tagit så storfintryck av dem. Här måste emellertid göras en helhetsbedömning av i vilkenordning vi kan förbäiira ansial-lernas utseende och innehåll. Ifråga om lokalansiallen i Slockholm håller ochkriminalvårdsslyrelsen på alt undersöka vilken plats som kan vara lämplig fördenna lokalanslall. Del har slött på vissa svårigheter all finna en lämpligplats, men jag vet all man är i full gång med detta. Lokalansiallen kommer, fruKrislensson. i tog upp en fråga som jag tycker är väsentlig, och del ärutbildningen inom frivärden. Jag vill erinra om den grundsats som ligger bakomkriminalvårdsreformen, nämligen all en person som är dömd, exempelvis lillskyddslillsyn, skall ha samma räii lill samhälleis olika sociala förmåner ochresurser som alla andra människor i vårt land. Det innebär att de har räll allslälla anspråk på de möjligheter lill ul-bildning som finns. Vi räknarhärvidlag med en förstärkning av den kommunala vuxenutbildningen, som jusi larsikte på människor med skrivsvårigheter, människor som har dåliggrundutbildning. Här skall naturligtvis klienterna inom frivården ha sammamöjligheter som alla andra all få del av utbildningsresurserna. Delhar talats mest om förhållandena inom fängelserna. Men del måsle sägas variegång man diskuierar dessa frågor all de grundläggande problemen för att minskabrottsligheten och minska återfallen ligger utanför fängelserna. När del gällereftervården har man här framhållit del utomordentligt viktiga i att ha arbeleoch bostad. Men glöm inte all detta ingalunda är tillräckligt. Del finns enfaktor till som är lika betydelsefull, nämligen mänsklig kontakt och mänskligvärme. Den kan vi inle skaka fram genom att skriva lagar eller direktiv, utandär gäller del all fånga upp de människor ule i samhällel som har iniresse ochvilja atl göra någol för andra människor. Lyckligtvis finns det många flermänniskor än vad man tror som är beredda all slälla upp. och dei är en väldigtbetydelsefull uppgifi alt få dem au tjänstgöra som övervakare. Allrasist vill jag säga att vi skall vara mycket glada över att vi närdet gäller kriminalvården har fått ett slarki stöd från den fackliga rörelsen.Jag tycker alt alla som är intresserade av all göra någoi på deila område skallla del av del nya kriminalvärdsprogram som skall behandlas på ijuni. 1 del programmet understryker man från LO:s sida myckelstarkt all vad som kan och skall göras ligger på de förebyggande åtgärderna ochpå åtgärderna atl förändra människornas attityder, all skapa förståelse föratt det behövs inle bara arbele och bostad utan också mänsklig koniakt. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jag kan instämma i vad säger om all en bur alllid är en buräven om den är förgylld, men låt mig bara parentetiskt notera all regeringenunder infört inte mindre än 130 nya lagar med fängelsestraffLära och leverne skiljer sig litet från varandra här. Nisade atl man inle skulle använda ordet åleranpassning ulan anpassning eller rehabilitering.Del kan jag hålla med om. Del finns väldigl många ungdomar som från början harhamnat snett, och jag menar all orsaken lill detla är alt de får böria all begåbroll och fortsälta med del ulan alt samhällel ingriper på någol säll som upplevssåsom meningsfullt i syfte all försöka få dem ur del asociala sällel all leva.Del är del som är orsaken lill alt vi får så mänga exempel på personer om vilkaman kan säga all de under hela sin uppväxttid har fiyllals från den enaanstalten lill den andra. Här gör sig samhällel skyldigt lillun-derlålenhelssynder som sedan får de konsekvenser som jusliiieminisiernnämner, alt del inte så mycket blir fråga om en återanpassning utan om altförsöka åstadkomma en anpassning lill etl normall liv. Sedantycker jag atl var litet cynisk när han sade atl om man minskarantalet intagna på slulna anställer så löser sig frågan om senare inlåsning påell automatiskt sätt. Det tycker jag inte. Den frågan är väl fortfarande likaaktuell för dem som sitter på de slulna anstalterna, även om de till antalet ärfärre. Eftersom hela utskottet - del vågar jag påstå - är överens om all dettaär en angelägen fråga hade jag hoppats att skulle uttrycka siglilel mer positivt på den här punkten och inle bara utlala all delta kommer altlösa sig automatiskt. Jagtycker slutligen, herr lalman, all del är uppseendeväckande alt man ännu intehar fått klarhel om var den nya lokalansiallen i Slockholm skall ligga, irolsau beslöt all en sådan skulle komma till stånd och attbyggstarten dä angavs till . är det . och fortfarandehar man ingen aning om var anstalten skall ligga. Är inte det alt förhala enmyckel angelägen fråga? HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: Jag vill passa på all deklarera all jag känner slor sympati förstatsrådet kriminalpoliliska resonemang både här i kammaren och i andrasammanhang. Jag tycker atl del är sunt och riktigt. Menjag noterar också att statsrådet inte gav några löften när det gällerbyggandet av anstalter i och . Del visarali måste gå på vårreservation, om man verkligen vill au någonling skall bli av. Jag hoppas altulskoltels majoritet har rätt i sina förhoppningar. men jag besjälas av myckelslarka tvivel, och de har stärkts här i kammaren. Jag är rädd för atl vi fårännu en budget där anslagen lill planering och nybyggen av anstalter i Luleåoch lyser med sin frånvaro. Jag styrks i tron av att man anslår pengarlill nya och förbättrade larm-Anslag till kriminal- anordningar, till plank iUmeå osv. Det är ju investeringar som inle gör förhållandenadrägligare för de inlagna. Dessutom visar del all man inle har någon slörrebrådska när del gäller all planera för någol nyil, I annal fall skulle man välha försökt alt klara sig med de anordningar som redan finns. Avslutningsvis: Sker del inle någonling lill nästabudgetförhandling i form av konkreta åtgärder skulle jag vilja föreslå alljusiilieulskotlel siäller sig lill förfogande för en veckas inlåsning på l, ex.anslallen i . Del kanske vore bra om statsrådet också gjorde del.När man kom ul efter den veckan är jag säker pä atl man skulle ställa konkretakrav och driva frågan om att den nuvarande anstalten jämnas med marken och atldel byggs en ny. i Väslerås(vpk) kort genmäle: Jag tolkar också justitieministerns inlägg på del sällel atl han anserdet nödvändigl atl salsa yiteriigare pä frivården, på omhändertagandet utanförmurarna. Jagställde många frågor i mitt inledningsanförande och har egentligen inle fåttsvar pä någon, men jag skall nu återkomma till en enda och hoppas atl jag fårsvar på den. Förstvill jag emellertid säga all del naturiiglvis är helt riktigt atl frivårdensklientel, de kriminellt belastade, skall ha samma rättigheter till samhälletssociala service som övriga medborgare, men vi måste också se hur del är ipraktiken. Jag skall inle hålla någon lång föreläsning om kommunernas dåligaekonomi, men den sammanhänger i mycket hög grad med den attityd som dekommunala myndigheterna ur både ekonomisk och annan synpunkt har till dettaproblem. Lålmig stanna litet vid frågan om utbildningen. Del finns en hel delfrivårdsklienler som går på AMS-utbildning. men del är ett ytterst litet fätalsom fullföljer denna utbildning. Del beror nalurliglvis på att dessa stackarsmänniskor har alltför dåliga grundkunskaper för alt kunna hänga med iAMS-ulbildningen. Det är där jag menar all man måste sätta in åtgärder. Därförställde jag frågan inledningsvis, om regeringen avser all la någol initiativtill all inom inrälla en sådan avdelning som redan finnsför ansialierna och där man sä all säga lägger upp undervisningens ulformningoch sköler samarbeiel mellan samhälleis olika instanser. Jaghar inle fåll någol svar på den frågan. Men del är väldigl vikligl att få ettbesked på den punkten, som är en av de avgörande när del gäller utbildningen. Justitieuiskoiiets ordförande behagade fortsälta sin mytbildning om endel lagar som enligt henne innehåller föreskrifter om böter och fängelse.Första gången jag hörde henne tala om del var del 75 lagar - del var i höstastror jag. Vi hade en debatt i och dä var antalet uppe i 128, har det tydligen blivit 130, Jaghar en gång förut frågal om hon känner lill några personer somhar blivit dömda till fängelse enligt dessa huvudsakligen näringsrätlsligaförfattningar som har kommit från andra departement än justitiedeparlemenlel.Del har jag inle fält någol svar på. Del finns inle. såviii jag vel. Dåär frågan: Är del nödvändigl all i diverse näringsräiisliga författningar haannan påföljd än böter, är del nödvändigl atl också sälla in fängelse istraffskalan? Ja, det kan vi diskutera. Vill väcka en molion omdetta skall jag för min del ställa mig positiv till all lala med mina kollegerom vi kan göra någonling ål deila. Men jag iror inle all del har någon somhelst praktisk betydelse för frågan om hur mänga människor som döms lillfängelse eller ej. Sedan,, tycker jag atl del är litet märkvärdigt alt man i debatten härinte lagil hänsyn lill den pågående förskjutningen mellan slulna och öppnaanstalter. Jag nämnde atl del givelvis lättar problemet med inlösningen för demsom kommer lill de öppna anstalterna. Om hade hört på skullehon ha noterat att jag sade all jag i princip är myckel positiv till senareinläsning på de slulna ansialierna. Del är en ekonomisk och administrativ frågaoch vi får väl gä fram stegvis. Jag är positiv lill en senare inlåsning om mankan övertyga personalen om del - på del hållet är man inte särskiltentusiastisk. Men det får vi försöka oss på, liksom vi får försöka atl skaffapengar. Men tala inle om någon cynisk inställning, . Närdel gäller lokalansiallen i Slockholm har ochkriminalvårdsslyrelsen i uppdrag all skaffa fram en lämplig lomt. Så säger fruKrislensson all del är uppseendeväckande all del ännu inte lyckats. Skall jag gå ul och försöka köpa en lomt? Jag vill erinra omall man i denna församling inte är särskilt intresserad av alt statsrådenlägger sig i. då blir det kritik i konstilulionsulskouel. Jagär övertygad om atl kriminalvårdsslyrelsen och byggnadssiyrelsen gör vad som ärmöjligt. Därför hoppas och iror jag all de ganska snari skall lyckas lösa dettaproblem. () kortgenmäle: Anledningen till au mina siffror när det gäller antalet nyafängelsestraff ökar undan för undan beror på au nya lagar med fängelsestrafflillkommer successivi. När vi träffades i var anialei 129, Sedandess har vi fått ytterligare en ny lag så nu är siffran uppe i 130, Jag harlämnat över den första listan lill herr statsrådet för kontroll. och jag skall se lill attni får den kompletterade listan så att ni själv kan kontrollera all minauppgifter är rikliga. HerrGeijer säger all jag är välkommen med en molion som föreslår all man skall slopadessa fängelsestraff Del tycker jag var etl fantastiskt fint löfte, men jagtrodde faktiskt atl del statsråd som så varmt talar för att vi i princip inteskall ha några fängelsestraff längre själv hade sådanl infiytande i den egnaregeringen all ni kunde påverka den att inte ständigt komma med nya lagar somger fängelsestraff Men om det inflytandet är så begränsat skall jag med mittännu mindre inflytande gärna komma med en molion när nästa motionstid infalleri förhoppningen all vi då får gehör för våra synpunkier. Närdel gäller frågan om den senare inlåsningen citerade jag korrekt,för ni sade att frågan kommer att lösa sig automatiskt genom förskjutningenfrån slulna lill öppna anstalter. Det var del uiialandei jag reagerade mol. Mennu är jag glad all höra all ni i princip är positiv lill en senare inlåsning.Vissl är dei en ekonomisk fråga, men jag hoppas alt ni också där skall användaert infiytande i regeringen lill all få finansministern och andra beredda atlslälla upp de ekonomiska resurser som behövs. Sedanvill jag erinra om au när utskottet diskuterat de här frågorna ute på olikakriminalvårdsansialier så har faktiskt personalen varit relaiivi positiv ochman har noterat pä några håll atl del skulle finnas möjligheterlill en senare inläsning om det formellt var möjligt. Delär därför ulskollsmajoriteten skriver all man i avvaktan på eil beslul omsenare inlåsning bör kunna åstadkomma fördelar i del här avseendet på deanstalter där det visar sig praktiskt möjligt. Jag vill bara lillrältalägga en annan av myter. Honsade - jag antecknade del - att jag talar varmt för all vi inle skall hafängelser längre. Har jag gjort del, ? Jag har alltid sagt altjag är övertygad om att vi kan minska antalet inlagna i fängelserna. Men jaghar också alllid sagt atl jag är övertygad om alt samhällets skyddsintressekräver att vi för vissa kategorier allvarliga lagöverträdare tar tillfängelse. Vi har inget annat val. Jag vore tacksam om fruKristensson lade det pä minnet. Herrtalmannen anmälde atl anhållit all lill prolokollel fåanlecknai att hon inte ägde rätt lill ytterligare replik. i och jag har i en motion -1975/76:722 - lagitupp behovet av nybyggnad av lokalanstalter i och . Ulskollel.som på ort och ställe haft tillfälle alt studera båda dessa lokalanslaller.instämmer helt i vår uppfattning att såväl för de inlagna som för personalen medförde här anstalterna stor olägenhet. precis som påpekade,ingen som inte besökt de här lokaliteterna och haft möjlighel alt självinformera sig om vad som döljer sig bak fasaderna som anar hur nedslitna,ruffiga och otrivsamma dessa byggnader egentligen är. I synnerhetLuleäanslallen måsle anses inrymma sådana sanitära olägenheter atl del ärförvånande all arbeiarskyddsin-speklionen inle ingripii. Målarfärgen har fiagalbort, del är breda springor i golv- och väggpaneler som försvårar rengöring ochgör arbetet onödigt slitsamt för personalen. Del är en ruffighel ibastulokalerna som inte kan beskrivas. Det gäller framför alll Luleäanslallen,men situationen i är sannerligen inte myckel bättre. Man saknar arbets-och fritidslokaler för de intagna och anläggningen fyller pä intet sätt dekrav som måste ställas på en lokalanslall i enlighet med kriminalvårdsreform. Eflersomdet kommer all finnas behov av såväl Umeå- som Luleåanstalten även i framlidenär det angelägel all beslutet får en reell innebörd. Jag är glad all utskottetsä utan förbehåll ger regeringen lill känna sin uppfallning. ,vpk, har lill betänkandet fogat en reservation för en tidsbestämd byggnadsplan.Den har nu yrkat bifall till. Personligen känner jag migövertygad om - med denna klara deklaration från utskottets sida - all dessabåda anstalter kommer all prioriteras. har ju ändå - därinstämmer jag inte i statsrådets utsagor - klart påtalat situationen på bådaanstalterna och de olägenheter som finns där, och del är kriminalvårdsstyrelsensom har alt svara för den samlade bedömningen. Detär av denna anledning jag inte yrkat bifall lill reservation. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. i (s): Vi har i vår uiskousgrupp vall alt fördela ärendena i betänkandet 28 påde olika medlemmarna i gruppen. Det ankommer pä mig all framföra en delsynpunkier på reservalionen 7 - frivårdssektorn. Medstor tillfredsställelse kan vi konstatera en till synes politisk enighetbeträffande kriminalpolitikens framlida utveckling, som väsentligen innebär enkriminalvård i frihet. Ienlighet med kriminalvårdsreform har också regeringen målmedvetetsalsal på ökade resurser lill frivårdssektorn. Som framgår av utskottetsbetänkande omfattar regeringens förslag för kommande budgetår bl, a. enpersonalförslärkning på 61 tjänster och en höjning av anslaget förbehandlings- och stödåtgärder med . Enförutsättning för en resullalbringande frivårdsverksamhel är emellertid inlebara all resurser för lilisältande av nya tjänster inom frivården skapas. Nej.här krävs verkligen en atlilydförändring från hela samhälleis sida. En dömd människasmöjligheier lill en god rehabiliiering avgörs i hög grad av huromgivningen acceplerar henne. som lidigare undersirukiis, en viktigprincip som lades fast i samband med vår nya kriminalvårdsreform, nämligen attkriminalvårdens klienter har samma rätt till samhällets stöd och vårdinsatsersom andra medborgare. Den principen måsle gälla inom alla områden, påarbetsmarknaden, inom ul-bildningsväsendei, på bosladsmarknaden osv. exempelvis, för en klient lyckas anskaffa ellarbete genom en förslående arbelsgivares medverkan, så hjälper del föga om intehans arbetskamrater också är inställda på att behandla honom på lika villkor.Om en klient lyckas erhålla en boslad efter frigivningen, så krävs del ocksåall omgivningen, övriga boende inom bostadsområdet accepterar den nya grannen;i annal fall är ell misslyckande nära föreslående. Med andra ord: Det krävs förall underslryka vad jag lidigare sagi all hela samhällel ställer upp bakom dennya kriminalvårdens ideologi. Och vi vel av erfarenhet att detta behöver sinlid. Inomarbetslivets organisationer ser man myckel positivt på dessasamhällsproblem och medverkar också aktivt all föra ut och omsätta de nyakriminalvårdsidéerna i del praktiska livet. Slora insatser på detta område görsockså av en del ideella organisationer. Föregåenderiksmötes beslul om möjligheter för kriminalvården all utge s. k.frigivningsbidrag har på sina håll medfört all en mera negaliv syn uppslån fränsocialvårdens sida genlemol kriminalvärden. Sådana tendenser mäsie på alll sällarbelas bort för all inle våra målsäliningar skall äventyras. Somdel upplyses om i ulskollsbetänkandet har en arbetsgrupp inombrottsförebyggande rådet lill uppgifi all se över och finna lösningar lillvettiga former för samarbets- och ansvarsfördelningar mellan kriminalvård ochövriga samhällsorgan. Denna arbetsgrupp har under Oolåret startat enförsöksverksamhet inom ire områden i landei som sedan avses uimynna i enrapport och överväganden frän brollsförebyggande rådei. Reservanierna iutskottet anser del betydelsefullt att avvakta resultatet av denna pågåendeförsöksverksamhet, innan medel utöver dem som föreslås i regeringensproposition eventuellt anvisas. Medhänvisning lill vad jag lidigare anfört och vad som ulvecklas i vår reservation7 ber jag all få yrka avslag på ulskoltsmajoriletens hemställan under punklen3 mom. I och bifall till reservalionen 7. 1reservalionen 9 understryker reservanierna del angelägna i au ålgärder vidtasför all genomföra jourtjänslgöring inom kriminalvårdens frivård. Som anförts avlidigare talare har utskottet i sin skrivning uttryckt sig myckel posiiivi lillde tankar som förts fram såväl i moiionen 716 som i reservationen 9. men pågrund av att frågan f n. är under utredning finner utskottsmajoriteten i dennafråga siarka skäl för att avvakta utredningen och kriminalvårdsstyrelsensöverväganden i frågan. Jag yrkar alltså bifall lill utskottets hemställan under punkten 3 mom.3 och avslag pä reservationen 9. i (vpk) kort genmäle: Till det sist sagda vill jag bara göra den lilla erinran all jag visslär på del klara med att frivården fäll ökade anslag. Men det är intelillräckligi, del är ju det del handlar om.