prot · FY0975 · 1975-12-31 00:00:00 — Mot den bakgrunden har vi väl anledning att rätt snabbt förvänta ossresultatet av dessa överväganden. Då kanske vi får tillfälle att återkomma meden delaljdiskussion - om nu inte förslagel är så bra att vi kan acceptera detdirekt. Sänkningav inkomstskatten, m. m. i Hjärlum(c): Med anledning av att skatleulskoUels majoritet avstyrkt min motion 684om verkningarna inom kapitalbeskattningen av de höjda taxeringsvärdena vill jagytterligare belysa våra motiveringar. Tidigareutgick man ifrån avkasiningsvärdet vid taxering av skog och skogsmark, men vid1975 års fastighetstaxering övergick man lill 75 96 av marknadsvärdet. Dellamedförde i vissa fall en chockauad höjning. För alt fä fram ett mått påhöjningen på föregående fastighetstaxering kan man utgå från Anvisningarna förvärdering av skogsmark och växande skog till fastighetstaxering. Densakkunnige från tog typfaslighet somutgångspunkt, och på den tillämpade han värdelabeller förvärderingsomräde nr 8, dvs, O, P och R län. Han kom då fram lill att på sammatypfaslighet med exakt samma skogsbestånd, alltså märk väl lika storkubikmassa, blev del med den nya beräkningen en höjning med 90 96 avskogsbruksvärdei lill fastighetstaxering. Somdet framgår i min motion kommer denna höjning att slå hårt på delskogsdominerade jordbruket. Den höjning av den skattepliktiga gränsen vidförmögenhetsbeskattning frän 150 000 lill ,, som i skatteutskottetsbetänkande nr 25 åberopats som ett av motiven för avslag pä motionen, täckerför vissa fastigheter inte mer än några få proceni av skogstaxeringshöjningen. Lantbruksföretagkännetecknas av stort kapitalbehov och en jämförelsevis låg omsättning. Därförär kapitalskalteproblemen här myckel påtagliga. Den nya värderingsregeln förlagertillgångar och inventarier vid förmögenhets- och arvsbeskalining är bramen berör knappasi skogs- Sänkningav inkomstskatten, m. m. bruket, eftersom de sloraskogsmaskinerna är så avancerade och dyrbara, alt de nästan uteslutande kananvändas i entreprenadform. Förmögenhetsskattenmåste betalas med skattade pengar. Detta innebär att man enbart för att klaraökningen av förmögenhetsskatten på den större fastigheten måste öka sinnettoinkomst med ibland nästan det dubbla, eftersom skatter, ATP och andrasociala avgifier ökar i motsvarande grad. All betala skaller förförmögenheler, som är placerade i bank eller i börsnoterade aktier ochobligationer är inte omöjligt, men om tillgångarna är investerade och hårtbundna i jordbruksfastigheter eller andra familjeföretag, blir läget ett heltannat. Vid de regler som gällt tidigare fick förelagsförmögenhet mellan 500 000och 2 milj, kr. Detta stadgande är borttaget.Förmögenhetsskatt måste betalas oavsett om det är ett bra eller ett dåligtskördeår, bra eller dåliga skogspriser. Dessutom är det inle konkurrens på likavillkor mellan olika ägarkalegorier. Sålunda drabbas inte domänverk, kyrka,aktiebolag o. d, av samma förmögenhetsbeskattning. Detsammagäller den eviga realisationsvinstbeskattningen, som i hög grad berörs av dehöjda taxeringsvärdena, som här slår hårt på grund av infiationen. Även här ärdet ju de enskilda fastigheterna som drabbas, eftersom det i princip endast ärdär ägarbyte förekommer. Del är orimligt att år efier år betalaförmögenhetsskatt på den del staten lägger beslag på vid dödsfall eller annanfastighetsöverlåtelse, I vissa fall kan denna uppgå till hälfien av detupplösta boets behållning. Denna latenta skatteskuld kommer för detsammanlagda skogs- och jordbruket att öka med miljardbelopp efter 1975 årsfastighetstaxering, om man inte gör justeringar i gällande lagstiftning iväntan på långsiktigare förslag från förelagsskatteberedningen. Detta är intelängre ett problem för några få stora markägare, utan drabbar betydande grupperav just de lantbruksföretag som myndigheterna säger sig vilja slå vakt om. Fördessa förelag blir del en beskattning till döds. Jag vill understryka vikten av att man läggerfram förslag lill för all begränsa verkningarna av de höjda laxeringsvärdenanär del gäller kapitalbeskattningen. Jag yrkar därför bifall lill reservationen13 och därmed till min motion 1975:684, Vidare yrkar jag bifall tillreservationerna 7 och 9 och i övrigt till skalteulskottets hemställan ibelänkande nr 25, Jag hade för avsikt att i mitt inlägg uppehålla mig vid två avsnitt avskatleutskottels belänkande nr 25, nämligen dels frågan om villabeskattningen,dels frågan om dryckes- och förpackningsskatlen. har tidigarei dag utförligt redovisat ulskotlels ställningstagande när det gäller dryckes-och förpackningsskatten och förklarat varför utskottet har valt en annanlösning än den som har föreslagits i propositionen, och jag kan därför nöja migmed all i den delen yrka bifall lill utskottets hemställan. Villabeskatlningenhar också varit föremål för åtskilliga inlägg under dagens lopp, och jag kan förden skull mycket kort redovisa utskottsmajoritetens ställningstagande i denfrågan. Vi har helt kunnat ansluta oss till propositionens förslag, som i sakinnebär alt schablonavdraget justeras från nuvarande . samtatt 2-procenlsgränsen justeras från . till 180 000 kr.taxeringsvärde. Vi anser att effekten av de höjda taxeringsvärdena genom dehär justeringarna mildras på ell sådant sätt att höjningarna inte väsentligtpåverkar boendekostnaderna för ägare av mindre villafastigheter. Förslagetbetyder att av alla landets villafastigheler kommer att hamna under2-pro-cenisgränsen när del gäller att beräkna inkomst av fastigheten, medan ca10 96 får vidkännas en högre intäktsprocent än 2 96 för den del av taxeringsvärdetsom ligger . Center-och folkpartiledamöterna i utskottet har ansett att regeringens förslag ärotillräckligt, och de har reserverat sig för att gå ytterligare en bit medsåväl schablonavdraget som gränserna för beräkningen av inkomst avvillafastigheterna. Schablonavdraget föreslår de höjt till . Vidare föreslår de att gränsen för4-procentsskiklet höjs till . Moderaternaansluter sig i reservationen 10 till kravet på all schablonavdraget höjs till1 , men har föreslagit ännu generösare bestämmelser när del gällerskiktgränserna i inkomslschablonen för villor med högre taxeringsvärde.Dessutom vill de införa ett avdrag för reparations- och underhållskostnaderför villaägarna. Närherr i talade målade han upp en verkligt dysterbild av villaägarnas framlid. Antingen det nu var fråga om den villa de bor ieller del fritidshus som de eventuellt äger, så fick man intrycket att deskulle tvingas lämna fastigheten därför att kostnadssidan blivit så betungande.Boven i det drama som målade upp skulle vara höjningen avtaxeringsvärdena. Så är naturligtvis inte fallet. Även om man skulle ha envilla laxerad lill , och får taxeringen höjd till , -jagtror det var det exemplet använde - så stannar skatteskärpningenenligl , om man bortser från gäldränteavdragei ochutgår från alt ägaren har 60 96 marginalskatt, vid , enligt propositionensförslag. Omman följer reservation eller mittenförslagel, så blirresultatet en skatteskärpning med . Jag medger att det är . bättre imånaden än regeringens förslag. Men att della skulle ha en avgörande betydelseför möjligheterna att behålla sitt egnahem tycker jag är en väldig överdrifi.Utslaget per kvadratmeter boendeyta är det inte heller sä imponerande summorsom vi rör oss med. Dessutomtillhör villan i det här exemplet de som hamnar över 180 000-kronorsgränsen,I 90 96 av fallen blir effekten betydligt lindrigare än vad jag här harangivit. Detsamma gäller herrMagnussons yttrande beträffande fritidshusen. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Enligt 1970 årsfastighetstaxering hamnade av alla fritidshus i vårt land på etttaxeringsvärde . Taxeringsvärden över 100 000 äsatles 1,1 96 avfritidshusen, dvs, mindre än 5 000 fritidshus i hela landet. Även om nu värdenapå fritidshusen har räknats upp vid fastighetstaxering, så torde defiesta ägarna också i fortsättningen få glädje av sina fritidsstugor- trots attde nu fått ett bättre taxeringsvärde. Vikan naturligtvis ha olika uppfattningar om huruvida taxeringsvärdena harhamnat för högt eller ej. Men skall man döma av efierfrägan på småhus - och förden delen också på fritidshus - så har taxeringsvärdena inte hamnat för högt.Efierfrägan är del sannerligen inget fel på, och köpeskillingarna ligger oftaväsentligt över de värden som fastigheterna rätteligen borde ha om man serlill de äsatta laxeringsvärdena. Så någon domedagsstämning är det sannerligeninte fråga om på del här området - något som ville göragällande. Dåtycker jag all det var betydligt mer av sans och måtta i inläggpå den här punkten. Han framhöll att skillnaderna i de olika förslagen inleskall överbetonas. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottels hemställan. HerrMAGNUSSON i (m); I det exempel som herrCarlstein nu drog när han jämfördeskallelindringen enligt vårt förslag och enligt hans, måste han helt ha räknalfel. Det måste ju skilja fiera . Det exempel som jag drog innebaratt vederbörande hade en villa som var laxerad lill , och atttaxeringen höjdes till , Enligl de tabeller soni vi har presenteratsi skalieutskotlel får den villan en skaltehöjning på , om det inte görsnågonting. De åtgärder som regeringen föreslår kommer ju i alla fall inte allinnebära större skattelindring än . Därför är del en rätt stor skillnad. HerrCarlstein säger all del inle är några större problem bara därför att del gällerså få procent. Men faktum är all i fråga om både villa-fastigheterna ochfritidshusen är förhållandena helt beroende av på vilken plats fastigheten ärbelägen, och det har blivit onaturligt höga taxeringar i vissa delar av landet.Jag tycker det är orimligt alt man inle tar hänsyn till detta. Enannan sak är att hela det progressiva system som vi fått för villabeskatlningenär fullständigt orimligt, Progressiviteten har vi i inkomstbeskattningen, ochnär det gäller villabeskattningen skulle vi inte ha någon progressivitel alls.Nu har man gått så långt att man gör en ränleberäkning på ända upp lill 10 96,Vad man är ute efter är att beskatta del i fastigheten nedlagda kapitalel, ochjag skulle vilja fråga var man skall få ut dessa belopp. Det måsle ju vara renprivalutlåning om vederbörande skulle kunna få ut 10 96 på sina pengar. Settur den synpunkten är del inte möjligt att åstadkomma en sådan förräntninggenom att på vanligt sätt placera pengarna t, ex, i bank. Motdenna bakgrund finns det all anledning alt göra rättelser. Och laxeringsvärdenahar ju höjts med varierande belopp - del säger även den organisation som herrCarlstein åberopade, . Del rör sig om mellan 28 och59 96, och del betyder att en del fått sina taxeringsvärden höjda kolossallmycket. Detta kan man helt enkelt inte bortse från. Delär inle fråga om några lyxbosläder- även finansminislern erkände ju i sillinlägg här all man inle kan betrakta villorna som sädana. Del gör inte jagheller, ulan det är bostäder som människorna skaffat sig för att över huvudtaget kunna få boendeförhållanden som är lämpliga för familjen. Då tycker jaginle det är rimligt au man beskattar dem så som sker. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Jag försäkrar i alt jag inle har räknal fel. Omman utgår från att villan har ett taxeringsvärde på , och sedanhåller sig till de statistiska uppgifier som vi har, att laxeringsvärdenagenerellt höjts med 40 96, så får man, , ett nytt taxeringsvärdeför villan pä . Dä harSveriges räknat fram allenligl propositionens förslag får man - om man bortser från gäldränteavdragei -en skatteskärpning vid 60 96 marginalskatt på . Omherr sedan räknar efter vad skatten blir om han utgår från detförslag som han varit med om att framlägga i reservationen 10 vidskatteutskottets betänkande nr 25, så finner att del blir 540kr, i skatieskärpning för denna villa. Del är ju fråga om all räkna framskallen och inle om att fastställa hur myckel laxerings-värdet har ökat. Jagupprepar all del gäller all räkna fram skatten och att la hänsyn lill delschablonavdrag som får göras för villan: dels , som vi föreslagit, dels , som har föreslagit. Då hamnar man på de här beloppen,och detta exempel finns tillgängligt för att ta del av. HerrMAGNUSSON i (m); Jag kan läsainnantill, , Enperson som har en villa som är laxerad lill , och får taxeringsvärdethöjt lill , drabbas, vid en marginalskatt på 60 96i, av enskatteskärpning på . Detabeller som jag hämtar dessa siffror ur är upprättade av en expert ifinansdepartementet. Överläggningenvad härmed sUuad, Sänkning av inkomstskatten, yttrade: Propositioner ställs förstbeträffande motiveringen lill skatteomläggningens allmänna utformning och finansiering,Därefier företas utskottets hemställan till avgörande punktvis. Motiveringen tillskatteomläggningens allmänna utformning och finansiering Propositioner gavs på godkännande av l:o) utskottetsmotivering, 2;o) den i reservationen nr 1 av i och fruTroedsson anförda motiveringen samt 3;o)den i niotionen nr 2109 av herrHermansson m, fi, anförda motiveringen i niotsvarande del, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill alt kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående motiveringen lill skatteomläggningens allmännautformning och finansiering i skatteutskottets betänkande nr 25 antar den ireservationen nr 1 av i och anfördamotiveringen röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kaniniaren lill kontraproposition i nämnda votering antagit den i motionennr 2109 anförda motiveringen i niotsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Berndlson begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd: Den som vill au kammaren godkänner skatteulskoitels ibetänkandet nr 25 anförda motivering lill skalleomläggningens allmännautformning och finansiering röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservalionen nr 1 av i ochfru anförda moliveringen. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparai. Denna omröslning gav följande resultat: Punkten 1 a och punkten 21 i motsvarande del Propositionergavs på bifall lill l;o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avherr i och samt 3;o) motionen nr 2109 av herrHermansson m, fi, i motsvarande del, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då i Boråsbegärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaälersiäende propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskatleutskollels hemställan i betänkandet nr 25 punkten 1 a och punkten 21 i motsvarande del antar reservationen nr 2 av i och fruTroedsson röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 2109 i motsvarandedel. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kanimarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrBerndlson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat; Sänkningav inkomstskatten, m. m. 1enlighet härmed blev följande voieriiigsproposiiion uppläst och godkiiiul: Densom vill alt kammaren bifaller skatleutskollels hemställan i betiinkandel nr 25punkten I a och punklen 21 i motsvarande del röstar ja. den del ej villröstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 2 av i och fruTroedsson. Vidomröstning genom uppresning förklarades nerlalcl av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Sänkning av inkomstskatten, rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Punkterna I b och 2 Kanimaren biföll vad ulskoliei i dessa punkter hemställt, Punkien 3 och punklen 21 i motsvarande del Propositioner gavs på bifall till dels utskotlelshemställan, dels reserva-tioiien nr 3 av i och fruTroedsson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller skalleulskoUetshemställan i betänkandet nr 25punkten 3 och punkten 21 i motsvarande del röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Punkten 4 a och punkten 21 i motsvarande del (lagstifiningom höjt sparavdrag) Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels motionen nr 2109 av m, fl, i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Berndlson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller skatleulskoUelshemställan i betiinkandel nr 25punklen 4 a och punkten 21 i motsvarande del röstar ja, den det ejvill röstar nej, Viniier nej har kanimaren bifallit niotionen nr 2109 imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades fierlalel avkammarens ledamöter ha rösiai för ja-proposilionen. räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i och fruTroedsson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Sänkning av inkomstskatten, m. m. Den som vill alt kammaren bilallerskalteutskotlelshemställan i betänkandet nr 25punklen 4 b röslar ja, den del ejvill röslar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservalionen nr 4 av Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 5 och 6 a Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt, Propositioner gavs på bifall till dels ulskolletshemställan, dels reservalionen nr 5 av i och fruTroedsson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifallerskaileuiskoltelshemställan i belänkandet nr 25punkten 6 b röslar ja, den det ejvill röslar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av Vid omröslning genom uppresning förklarades fierlalel avkammarens 13Riksdagens protokoll 1975. Sänkning av inkomstskatten, m. m. ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Ulskotlels hemställan bifölls. (faktisk sambeskatlning) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av i m. fi,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Josefson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skalleulskoUetshemställan i betänkandet nr 25 punkten 7 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröslning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna varlika delade, gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas tillutskollet, dels avgöras , och förklarades den senare propositionenvara med övervägande ja besvarad. Herr talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel,varefter på herr talmannens anmodan () ur urnan upptog den enaav dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammaren hade alltså i enlighet mednej-propositionens innehåll bifallit reservalionen nr 7 av iBorås m, fl. Punkterna 8 a och b .samt punkten 21 i motsvarande del (exlra familjeavdrag m. m,) Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 av i och fruTroedsson, och för- klarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller skalteutskotteis hemställan i be- Sänkningav tänkandet nr 25punkterna 8 a och b saml punklen 21 i motsvarande inkomstskatten, del röstar ja, 777. den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iBorås begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Punkten 9 a och punklen 21 i motsvarande del (intäklsberäkningen ochstorleken av extra avdrag vid villabeskattningen) Propositionergavs på bifall lill l;o) utskottets hemställan, 2:o) reservalionen nr 9 av herrJosefson m. fl. samt 3:o) reservationen nr 10 av i och fruTroedsson i motsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionenvara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogsför bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalelsmening för sig. Sedan i begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskatteutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 9 a och punkten 21 i motsvarande del antar reservationen nr 9 av m, fi. röslar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationennr 10 av i och i motsvarande del. Vid omröstning genomuppresning förklarades fiertalet av kammarens Sänkningav inkomstskatten, m. m. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då i begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd; Densom vill att kammaren bifaller skalleutskottets hemställan i betänkandet nr 25punklen 9 a och punklen 21 i motsvarande del röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 9 av m. fi. Vid omröslning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför rösträkning verkställdes medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Nej- 149 Avslår - I Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservalionennr 9 av m. fl. Punkterna 9 b 1 och b2 Utskottets hemställan bifölls. (beskattningen avtvåfamiljshus) Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 10 avherr i och i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.