prot · FY096 · 1975-12-31 00:00:00 — utanför ordinarietjänstgöringstid, ersätts han enligl de regler som gäller för slalliglanslällda i avtal och andra reglementen. Alldelessärskill drabbas den personal som har obekväm arbetstids-förläggning, specielltordningspolis och vissa kriminalpoliser. Den onormala arbelslidsföriäggningenmedför alt vittnesmålen i slor utsträckning kommer all ske ,eflersom dessa personalgrupper är de som slår för de fleslarapporterna. Därav följer också de flesla vittnesmålen. Genom den belaslningsom råder vid domstolarna kommer polismännen även all vittna omförhållanden som ligger långl lillbaka i liden. Frekvensen av ingripanden ochtidsfaktorn medför att vittnesuppgifterna uteslutande bygger på direklreferalur den primära rapport behandlingen. Isamband med att en polisman i för någon lid sedan vittnade i etl målyrkade han ersättning för åsamkade extrakostnader för barnvakt. Som motiveringangavs all inställelsen skell under Ijänslgöringsfri lid och atl lill följd avhustruns förvärvsarbete exlra barnvakt måsle anlitas. Det begärda beloppduppgick lill . Rättenavslog yrkandet, varefter mannen överklagade beslutet lill hovrätten.Underrättens beslul fastslogs med följande motivering: Enär m;s inställelseenligl avtal om arbetstid för vissa statstjänstemän m. fl. är atl betrakta somfrislående extra arbetsplats erhåller m enligt allmänt avlöningsavlal förstatliga och vissa andra tjänstemän gotlgörelse av polisdistriktet för trelimmars överlidsljänstgöring, vilken ersättning översliger den i målet yrkade,och har således inle lidit ekonomisk födusl. Enliglsenare beslul vägrade högsla domslolen prövningstillslånd av della ärende. Medanledning av del anförda anhåller jag om kammarens lillslånd all lill herrjustitieministern slälla följande fråga: Ärjuslilieministern beredd all verka för all arbetsförhållandena och ersättningsfrågornaför polismän i samband med vittnesmål ses över? § 16 Meddelande omfrågor Meddelades all följandefrågor framslällls Nr24 av () lill herr socialminislern om skyldigheten försjukvårdspersonal atl medverka vid abortingrepp; Vid behandlingen av proposilion 1974:70 med förslaglill abortlag m. m. ullalade ulskolld all man förutsatte all "läkare ochannan sjukvårdspersonal som av eller religiösa skäl har svårt allacceplera aboriingrepp skall slippa della i verksamhelen härmed". Delflnns nu exempel på all personal som av samvetsskäl vill slippa medverka vidaboriingrepp endasl med slora svårigheter kan erhålla befrielse. Mot dennabakgrund vill jag slälla följande fråga: Ärsocialminislern beredd vidtaga sådana ålgärder all läkare och sjukvårdspersonalsom av samvetsskäl önskar slippa medverka vid abort kan räkna med all få sinaönskemål lillgodosedda? Nr25 av () lill herr socialminislern om sjukvårdsförmånerna inomförelagshälsovården; Fr. o. m. den Ijanuari 1975 har genomförtsändringar i lagen om allmän försäkring och i läkarvårdslaxan. Ändringarnamedför atl anslällda som söker sjukvård vid förelagshälsovården normalt får ensämre slällning än palienler hos privatpraktiserande läkare och palienler ioffentlig sjukvård. Omen förelagsläkare efler remitterar en patient för behandling avspecialist eller lill röntgenundersökning e. d. måsle patienten belala för sillbesök. Patient som remitterats av privatpraktiserande läkare däremot behöverinte belala för molsvarande besök. beredd atl - i avvaktan på atl pågående utredning fullföljes - lagainitiativ lill en provisorisk författningsändring så all patienter hosförelagsläkare kan remilleras lill sjukhus eller molsvarande på samma villkorsom gäller för palienler hos privatpraktiserande läkare och inom den offentligasjukvården? Nr 26 av (vpk) lill herr justitieministern om förstärkt skydd för beteckning påpolitiskt parti: behandlade KU 1974:21. 1detta belänkande från konslitutionsulskottel behandlades propositionen 1974:35med förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620), m. m., jämte molioner.Bland motionerna ingick vpk-molionen 1974:1632, som yrkade på förstärkt skyddav beteckningen på poliliska parlier. 9 protokoll 1975. Utskolteloch instämde i motionens syfte men avslog den med motiveringen redan var tillgodosedd genom propositionen och utskottets skrivning.Motivet till molionen nr 1632 var all det inle klarl framgick av självalagtexten hur myndigheten skall förfara vid registrering av valbdeckning. Förall ylleriigare klariägga della och onödiggöra ny motion skulle del vara avvärde med ell ullalande från vederbörande slalsråd. Med stöd av del anfördariktas följande fråga till herr justitieministern: Vilkakriterier anser statsrådet skall ligga lill grund då myndighet skall pröva allde politiska partiernas valbeleckningar klarl skiljer sig från varandra, ochhur lång lid bör ha förflutit för atl etl nyll parti skall få räll all la överen partibeteckning som ell alltjämt existerande politiskt parti genomnamnändring lämnat? Nr27 av i Bolkyrka (fp) lill herr kommunikalionsminislern omskyldighet all bära skyddshjälm vid färd med molorcykel: begärde med anledning av iraflkulskotlelsbelänkande nr 1974 skyndsamma ålgärder i syfle all införa elt stadgande iväg-Iraflkkungörelsen av innehåll all vid färd med molorcykel förare ochpassagerare obligatoriskt skall bära skyddshjälm. ansåg vidare altdel ej fanns anledning atl dröja med beslutet trols all utredningsarbetepågick. Medanledning av del anförda vill jag fråga herr kommunikalionsminislern: Näravser statsrådet all föreslå den av begärda ändringen avvägtrafikkungörelsen? Nr28 av () lill herr socialminislern om förbud mol alt användalevande ljus i barnslugor: Medanledning av en brand i en barnsluga vill jag fråga; Överväger socialminislernelt eventuellt förbud mol alt använda levande ljus vid verksamheten påbarnstugor? Nr29 av () lill herr ulbildningsminislern om anslag lill SverigesRadio för /76: Av vilkaskäl underiåter regeringen i budgetproposilionen all föreslå medel lillSveriges Radio för näsla budgetår? Nr 30 av fröken () till herr ulbildningsminislern om begärd ulredning av det sludiesocialasystemet: När avser statsrådet lillsälla den allsidiga ochförutsättningslösa ulredning av del sludiesociala syslemel som vårriksdagen1974 beslutade om? Nr 31 av () lill herr socialminislern om sjukvårdsförmånerna inom förelagshälsovården: Vilka ålgärder ämnar statsrådet vidtaga för allanslällda som söker sjukvård vid förelagshälsovård skall få samma förmåner sompalienler hos privatpraktiserande läkare i offentlig sjukvård? Nr32 av fröken () lill fru stalsrådet om SIA-utredningensförslag; I deballen om har vid ålskilligatillfällen uttryckts oro, då det gäller utredningens ullalande all samtligadelar av utredningens förslag måsle antagas på en gång. Talet om alll ellerintet har t. o. m. föranlett kommentaren, atl en saklig krilik av de enskildaförslagen under remissarbetet av den anledningen skulle vara lönlös. Isyfte alt bidraga lill alt större klarhel nås beiräffande denna punkt vill jagdärför ställa följande fråga lill fru statsrådet: uppfattningen, alt SlA-ulredningens förslag måsle an-lagas i sinhelhel eller också hell förkastas? Nr33 av () till herr kommunikalionsminislern om Linjeflygslillslånd lill jetlrafik på ; Linjeflyg har f n. lillslånd all fram lill slutetav använda tre flygplan av typ F-28 på . För liden eflerdenna provlid saknas beslul om möjligheterna atl forlsätla respektiveylleriigare utvidga verksamhelen med en moderniserad flygplansflolla. Del slårhärigenom klarl all del är av avgörande betydelse alt beslul i frågan fallassnarast, då en fördröjning skulle medföra allvarliga konsekvenser föriraflkför-sörjningen. Motbakgrund av del anförda ber jag all få slälla följande fråga lill herrkommunikalionsminislern: kommer statsrådet all falla beslul omförlängning resp. ulvidgning av Linjeflygs lillslånd lill jeUraflk på ? Nr 34 av ()lill herr socialminislern om dalaregistreringen av sjukvårdsinrättningarsjournaluppgifler; På sjukvårdens område sker successivt en uppbyggnadav omfattande ADB-system, bl. a. för registrering av journaluppgifter. Vissasyslem är centraliserade för en hel region, vilkel gör anlalel anslutnaterminaler stort - så även den personal som på etl eller annal sätt hartillgång till regislerinformalionen. Säkerhetssystemens ofullkomlighet gör atldel är enkelt för obehöriga all få tillgång till information ur registren. Datainspektionenhar ännu inle behandlat inlegrildsproblemen inom sjukvårdsområdet. Ingaenhetliga regler gäller sålunda för dessa register i är djuptotillfredsställande, speciellt som den information som lagras är av så ömtålignatur. Inte enbarl uppgifler om 1. ex. psykiska eller veneriska sjukdomar ärömtåliga. sagt varje diagnos innehåller känsliga omdömen. Mol dennabakgrund är del över huvud tagel ivek-samt om journaluppgifler skalldatalagras. all personer, inlagna på sjukvårdsinrättning, skall ha rätl allslippa få sina journaluppgifler dataregislrerade, åtminstone lill dess alldatainspektionen har behandlat och närmare reglerat sjukvårdsdalakomplexel? § 17 Kammaren åtskildeskl.