prot · FZ0978 · 1975-12-31 00:00:00 — Slutligenfrågan om den här påstådda budgetförsvagningen då vi har föreslagit ettåterinförande av taket för socialförsäkringsavgiften. Jag tycker alt det kan hasitt inlresse för kammaren all lyssna lill vad en egenföretagare - kalladPomperipossa, dvs. detla i dagens Expressen.Jag lycker all det är värt att läsas in i kammarens protokoll: "Vadär det som har farit i dom, tänkte Pomperipossa i sin mörka vrå. Är dettaverkligen de vise män som jag beundrade och värderade sä högt? Vad är det desträvar efter alt åstadkomma - ett samhälle sä vrångt och omöjligt som möjligl?O, du min ungdoms rena blossande socialdemokrati, vad har de gjort med dej,tänkte hon (för nu började hon bli lite patetisk), hur länge ska ditt rena namnmissbrukas för all skydda ett maktfullkomligl byråkratiskt orättfärdigtförmyndarsamhälle? Hon hade trott att i ett demokratiskt land skulle allas rättvärnas. Människor skulle inte straffas och förföljas bara för att de påhederiigt sätl - med eller mot sinvilja - råkade tjäna pengar, Så här kan det inte få vara, för dåtar all företagsamhet slul i värt land och där blir inga egna företagare kvaratt beskatta," Deltalåter lilel patetiskt och något överdrivet, men del är ändå så sant som det ärsagt, , finansminister i delta fina land. Hen () kortgenmäle: Pä min fråga när regeringen tänker försöka göra en samlad bedömning avutvecklingen på kapitalmarknaden får jag samma svar som . HerrSträng säger all det inte går att ge något besked, och han hänvisar då lill altdet beror på hushållssparandets sloriek och på företagssparandet saml på vilkauttag vi gör på AP-fonderna osv. Delta är väl alldeles riktigt. Sådant påverkarinläktssidan, sparandesidan, alltså det totala sparandet. Men om del är dennaosäkerhet som gör att inte kan ge besked - trots hela den apparathan har lill sill förfogande med kanslihusels experter och möjligheten altkalla in experter i övrigt för att skaffa sig en bild av läget - så blir det såmyckel mera intressant att få vela varför regeringen sä frimodigt kan ta beslutom jätteinvesteringar. HerrSträng säger - och då försöker han hålla en liten dörr öppen - att det ärmöjligl alt vi inle klarar kärnkrafisprogrammet, men då får vi tillgodosebehovet genom att låna utrikes. Ja, del skulle inte förvåna mig om del blev sä.Men får jag fråga: Har ni gjort några bedömningar av dessa investeringarsslutliga omfattning? Är det möjligen så med de investeringarna att det helabörjar få en viss likhet med det grepp ni hade om investeringarna i stålverket?Om del inte häller med bränsle-kontrakten från andra länder och ni därför måsteböria att ta invesle-ringsansvaret för anrikningsanläggningar ochupparbetningsanläggningar, vad blir del då för slutlig omfattning påkärnkrafisprogrammet? Står också pengarna för dessa invesleringar tillförfogande utomlands? Nogborde del vara möjligt att få en bild av hur det totala investeringsprogrammetför regeringens kärnkraftspolilik ser ul. Jag har bett om del ,både här i kammaren och i andra sammanhang. Del verkar nu inte varatillräckligt med de 13 reaktorer som planeras. Det finns framståendemedarbetare i regeringens kansli som går ut och talar om behovet av ytleriigarefyra eller fem kärnkraftverk. Det låter som ett eko av vad sade närenergibeslutet togs - var Ju er samarbetspartner i denna fråga -att de inte trodde att det räckte med 13 kärnkraftverk. Jag vill nu fråga: Ärde medarbetare ni har i kanslihuset representativa för socialdemokratin, ellerär de bara känselspröt? En sådan här utökning kommer naturligtvis också att påverkakapitalbehovet. Attjag ursprungligen tog upp den här saken berodde ytterst på följande. HerrSträng har själv talat om hur svårt det är att påverka intäktssidan, sparandet,och att ha någon bestämd mening i denna fråga. Men om regeringen inbjuderriksdagen att fatta omfattande investeringsbeslut för några bitar avnäringslivet och om det är svårl att göra något ål sparandet - som Ju skall vara det vi användeross av för att göra dessa investeringar - så leder det mednaturnödvändighet till alt de många små investerarnas situation blir alltsämre. Del är också den bilden regeringen tecknar i sin budgetproposition. Därvisar man pä behovet av ytterligare investeringar och föreslär 500 miljonertill de börsnoterade företagen och 1 500 miljoner till , Därfinns det inte ord om och inte en uttalad omtanke om alla dessa små investeraresom Ju striden gäller. Detär kanske mot denna bakgrund det är så svårt för socialdemokraterna ochregeringen att förstå ambitionen 400 000 nya jobb, som är ett uttryck för vadvi kan avläsa när del gäller människors vilja alt ha elt arbete. Den viljanfinns bevisligen i . Varför tror ni att denna vilja skulle varamindre utvecklad i de andra länen? Har ni börial bromsa vad ni själva sade idirektiven lill sysselsättningsulredningen, därför att ni förbrukar alllinvesleringskapital pä några få jät-teprojekl och det inle finns resurser kvarall göra några andra invesleringar? Jagkan inte se att nägon annan slutsals är motiverad, eftersom justfinansministern här gång efter annan upprepar att det blir för dyrt att ordnaså all alla som vill och kan ta ell arbete här i landet också får denna möjlighel. () kortgenmäle: Det gick ändå att få ur finansministern ett par meningar om skatterna.Herr Sträng sade all de direkta skatterna för de flesta har sänkts. Vi har medverkal lill sänkningar av de direkta statsskatterna för detslora antalet löntagare. Mennu handlar vår diskussion om - 1977, 1978 och 1979, Denhandlar om marginalskatterna och om inflationsskyddel, alltså skatten på löneökningar,och om prisstegringar skall driva upp människor i högre skalleklasser trotsatt de inle fåll någon höjning av sin reallön. säger finansminislern:Ja, se, marginalskatten är eii specifikt pro- blem, som vi kommer atttala om. Ja men, när kommer vi att lala om det då? I den allmänpolitiskadebatten var det för . sade att han vartidsbegränsad och inte hann ta upp skattefrågan. Han lovade återkomma den 10mars. Det är det. har praktiskt taget inte sagt ett ordom skatterna. Menvi kommer alltså att tala om det. När kommer att få tid att sägasin mening om marginalskatten och inflationsskyddel? Ändåär det helt nödvändigt att vi får ett bättre skattesystem. görinflationen och de höga marginalskatterna i förening att människor i heltvanliga inkomstlägen måste ha en lönehöjning på uppemot 20 "a för att hakvar samma standard som året innan. Det är del som mer än något annat driverupp lönekraven, driver på inflationen och ökar företagens kostnader. Därförmåste marginalskatterna för folk med vanliga inkomster sänkas. Man skall intebehöva belala en hög marginalskatt också på den del av löneökningen som barasvarar mot penningvärdets fall. Därför behövs ett infiationsskydd. Löntagarorganisationernahar visat hur viktigt del är alt skattesystemet görs rimligare. TCO har justgjort det i en skrift om vår skattepolitik, som mynnar ut i samma krav somfolkpartiet reser: Lägre marginalskatt för folk med vanliga inkomster och eltinflationsskydd. Menockså LO:s ordförande har sagt ungefär detsamma i LO:s lidningFackföreningsrörelsen: "Erfarenheternaav de båda senaste lönerörelserna kan inle annal än skärpa det fackliga kraveipå en total förändring av vårt skattesystem. Det är inte konstruerat för en såsnabb inflationstakt, som vi kan tvingas leva med . Detnuvarande systemet har helt klarl nått gränsen för sin förmåga," Detär LO:s ordförande som säger detla. Jag vill upprepa frågan tillfinansministern: regeringen fortsätta alt förbjuda skatteutredningenatt arbeta fram förslag om infiationsskydd av skatteskalorna? (vpk) kortgenmäle: En stillsam notering till att böria med. Det märks på finansministernsval av lillfälle att gä in i deballen att kvinnoåret är över. Men jag anserallt alt en ekonomisk polilisk debatt skulle vara bra stympad om man skulleförbigå kvinnornas speciella situation i det ekonomiska livet. Helavårt samhälle genomsyras av kvinnoförtryck och diskriminering. Del gäller inleminst i det ekonomiska livet. Visserligen utgör hela den kapitalistiskaekonomin ett exempel på ojämställdhel, den bygger på att ett fåtal ägerproduktionsmedel och att andra inle gör det utan måste sälja sin arbetskraft.Men när kvinnor skall sälja sin arbetskraft är våra villkor mycket sämre änmännens, Alla arbetsköpare, oavsett om de är privaia kapitalister ellerslalliga och kommunala myndigheter, drar nytta av falskakönsrollsföreslällningar för att särbehandla och nedvärdera den kvinnliga arbetskraften.Kvinnor har svårare att fä jobb än männen, och de är hänvisade till enbetydligt smalare arbetsmarknad. Kvinnorna återfinns främst i yrken som svararmot den gamla förlegade rollen alt vårda, laga mat och passa upp eller hållareda pä manliga direktörer och deras papper, I de yrken där kvinnorna dominerarbelalas de sämsta lönerna - och är inte lika lön oavsett köngenomförd i praktiken. Kvinnorna har också sämre befordringsmöjligheier änmännen. Och detla gäller inte bara i del privaianäringslivet utan också i statlig tjänst. Och har vi märkt del här iriksdagen. Ävenom sysselsättningen bland kvinnorna har ökal krävs kraftfulla åtgärder för altkvinnorna skall komma ut i arbetslivet. Det krävs en bättre samhälleligbarnomsorg. Men det krävs också all arbetsmarknadspolitiken medvetet inriktaspå au bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden, att arbetsköpare åläggs allanta anvisad arbetskraft, all kvinnodiskriminering vid ijänstetillsäliningförbjuds och behandlas som grovt tjänstefel. Detta är åtgärder som kan gekvinnorna en bättre plats i ekonomin och därmed förutsättningar för en ökadsjälvständighet och bättre ställning i samhällel över huvud taget. Jagskulle vilja att finansministern innan han lämnar debatten ger sin syn också päde här frågorna. Jag skall gärna gå lill mötes och säga all jag lycker attkvinnorna i alla avseenden skall ha samma rättigheter och möjligheter sommännen. har alltså fått en personlig deklaration frän min sida,och jag hoppas alt hon är tillfredsställd med den, Beiräffandestudiecirklarna vill Jag säga till att det går inle i prakliken altsänka nu utgående ersäitningar lill den primära cirkelverksamheten, sominnehåller de viktigaste ämnena. Därför blir anpassningen ensidigt riktaduppåt. kommer inle all ha något här kvar, om han åker ut till sillstudieförbund efter alt ha praktiserat den politiska linje i fråga Omstudieverksamheten som han rekommenderar. Tillherr vill jag säga all när man länker pä kapilalsituationen förframtiden måste man alllid prioritera sådana områden där de mest väsentligainvesteringarna skall genomföras. Bland de mest väsentliga investeringarnaligger utbyggnaden av vår energi och vår kraft, F, n, är de totalainvesteringarna för elkraftsprodukiion inkl, distributionsnätet för dennärmaste femårsperioden beräknade lill 20 "n av näringslivetsinvesteringar. På 1950-talel låg den procentsatsen på 28 "><. Ävenvid ett genomförande av kärnkrafisprogrammet lar investeringarna därför inle relativtmer av våra resurser, snarare motsatsen, än vad de gjort tidigare. Ochkraftproduktionen måste vi se lill att klara av helt enkell därför att den ärabsolut väsentlig för hela den sysselsällning som vi har debatterat här ,Invesleringar i småindustri om vi inte kan leverera elektrisk ström tror jaginle ens alt vill rekommendera. Sedansäger : Här står finansminislern och säger alt det blir fördyrt att hålla folk i arbete. Jag har aldrig sagt del. Jag har framhållit att del kommer att kosta pengar, framför allt om man skall hadenna expansion pä den offentliga sidan. Del begriper ju var och en. Vad skall man göra när jag gång på gång går upp och säger delta ochherr gång på gäng påstår: Finansminislern säger att det blir för dyrtalt bereda arbete åt människorna. Jag är hjälplös i den debatten. Fortsätterherr , får Jag rekommendera honom en öronsprula -jag kan inte hittanågon annan möjlighet för all få slut pä den här diskussionen. Regeringengodtar koncentrationen i näringslivet, sade , lar ju somvi alla vel - och ingen skall missunna honom det - slora delar av sinfinansiering när del gäller valrörelserna Just från de här slora förelagen.Därför borde han kanske lala litet mera nyanserat om företagsamheten i landet.Jag begriper den här aktionen som pågår inom och när devänder sig till småföretagen, men borde ju ändå ha möjligheter attse hela företagsamheten med mera överbryggande utgångspunkter. Jag skall bara ikorthet, herr talman, upprepa vad jag sagt i den här bänken: Småoch stora företag kompletterar varandra, och värt näringsliv är sä funtat altdet inle går att säga alt den ena typen av förelag är oberoende av den andra.De är som siamesiska tvillingar - vill man göra någonting för de små, får manse till att de slora också fungerar. Det är den avvägningen vi försöker göra sågott det nu går, skatlepolitiska deballen har man nu med förtjusning citerat en artikel avAstrid , Jag fick just och har ögnat igenom artikeln. Den ären intressant kombination av stimulerande litterär förmåga och djuposakkunskap i skattepolitikens irrgångar. Men skattepolitiken begär vi ju inteatt skall klara. Jag kan bara säga alt i den män hon från sinautgångspunkter är irriterad över all den här kammaren i stor enighel gjorde enbegränsning av avdragsrätlen för pensionsförsäkringar, sä bör det väl ändåunderstrykas att kammaren var så resonabel alt får dra av , varie år för den pensionsförsäkring hon till äventyrs har. Det tyckienog kammaren liksom jag var en ganska hyggligt tilltagen avdragssumma. Närdel gäller hennes tal om överbeskaltning tillät jag mig att säga alt när vilyfte av del här taket, så fick vi vissa oönskade effekter som vi naturligtvissitter och funderar hur vi skall justera. Men det är ingen panik för alla deB-skatiebetalare som går omkring med de här höga miljoninkomsterna. De harliden på sig lill innan del händer någonting - del är slupstocken.Dessförinnan hoppas jag all vi i skall hitta en lösning påden här frågan. Dessutomhar räknal fel. Men det finns väl möjligheter att lala om delför henne mera personligt, sä att jag inte behöver föra den diskussionen här. Jagsätter det allra största värde på . Framför allt tycker jag atthon har gjort en strålande litterär insats. Jag har frågat mig:Varför blev hon inte ledamot av ? Hon skulle ha prytt sinplats där. Men jag tror att hon bör avhålla sig från att göra offentligauttalanden i de skattepolitiska frågorna. Hon kommer att vinna pä det. Detär naturiigtvis förenat med problem att göra internationella jämförelser. HerrBohman gjorde det när han talade om situalionen i och dessunderbalanserade budget. Det går inte att jämföra förenta stateroch när man talar allmän ekonomi. ger mig rält i detta. Allra sistvill jag i någon mån replikera . Jagtycker alt den allmänna auktion som är på gäng om vem som är snällast motsmåföretagen är ganska överflödig. Vi har etablerat en rad mellanhandsinstitutför att hjälpa småföretagen. skriver finansuiskotteis majoritet altLantbrukskredit, som finansierar Jordbrukarnas ekonomiska föreningsrörelse,hypoteksbanken, som finansierar jordbrukarnas invesleringar, samtIndustrikredit och Företagskredit bör kunna få mer pengar. Än så länge har detinte felals pengar i dessa institut. Framför allt Industrikredil ochFöretagskredit har vi sett om och kommer att göra det. Den kö av lånesökandesom man talar om är den normala arbetsbalansen och ingenting annat. Bådetill och till skulle Jag vilja säga: När ni görgällande alt regeringen slår vakt om de slora och glömmer bort de små, länk erför litet grand! För den mindre företagaren i en ekonomisk näringspolitiskulveckling, där världen är hans avsättningsmarknad och måste vara del, är detnödvändigt också med del stora förelagets marknadsföring, forskningsavdelningoch tekniska möjligheter. Här kombineras de mindre företagen såsomunderleverantörer med de stora företagen, som penetrerar de slora marknadernapä ell ganska effektivt och framgångsrikt sätt. Vihar naturligtvis hjälpt de stora företagen, I de stora förelagens styrelsersitter numera arbetare och anställda såsom styrelseledamöter. När den nyaarbetsrätten har genomförts, kommer det att än mer markeras hur företagen blirockså de anställdas angelägenhet, oavsett om förelagen är stora eller små.Kanske den verksamheten har större möjligheler all drivas med framgång bland deslora företagen, GunnarHedlund, som tyvärr har lämnat sin bänk - jag ser med glädje där i stället - måste må litet illa av denna debatt. Det är möjligl althan var förunderrättad om vad det var fråga om. Han har ju ändå såsomstorföretagare lagil emot räntesubventio-nerade lokaliseringslän. Del har ävenJordbrukarna i egenskap av storföretagare på andra håll i landet kunnal göra.Det är riktigt. Finns det motiv för del, skall de ha samma rättigheter som allaandra. Tillsisl, herr talman - och lovar jag att det skall vara slul - skall jag geherr ett besked. Vi kommer inte alt ändra pä de direktiv som säger attskatteutredningen inle skall syssla med indexregleringen av skatteskalorna. Herr andre vice talmannen anmälde alt att lill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. () kortgenmäle: Jag lade märke lill all , när han redovisadeenergiutbyggnadens andel av del totala investeringsulrymmel, sade "förnärvarande". Del kanske var klokt. Vi fick emellertid inie någol svar påfrågan: Vad kommer egentligen den totala kostnaden alt bli för regeringensenergipolitik? Jagtror inle det finns en socialdemokrat i landel som inte har frågat hur manskall kunna klara flera jobb ulan elektrisk ström. Jag tror dess värre attstatsministern har myntat det uttrycket. Del är egentligen ganska enaståendeatt statsministern, finansminislern och andra socialdemokrater orkar med denformuleringen, när de vel att energialternativ innebär ökad tillförselav energi. Mendiskutera inte teorier hit och dit! Diskutera inle prognosers tillförlitlighet- för del är ju i prognoserna del skiljer mellan regeringen och oss. Vadsäger regeringen om den verklighet vi kan avläsa i form av siffror? Jag taråterigen : under denna lid har energiförbrukningen totaltminskat med 2,5 "n, och har antalet jobb ökat med 200 000. Påvilket sätt har de jobben kunnal bli möjliga med ert resonemang? Energiåtgängenhar minskat, del är ju verkligheten. har sagt attverkligheten är hans värsta fiende, och i den här debatlen förefaller denbeskrivningen vara hell korrekl. Finansminislernlycker illa om att jag påminner om att han sade all lantbrukskooperalionen inteskulle kunna bygga ut därför alt det blev för dyrt, att landstingen måste höjaskatten, osv. Jag har visat att om vi skall klara vårduppgifterna så är detviktigt all man får en posiiiv utveckling inom hela näringslivet. Då behöverman inte uteslutande lita till skattehöjningar. Sedankom den ganska fantastiska upplysningen all som chef för emot lokaliseringsstöd och alt det skulle vara till fördel för de mindreföretagen - det var ju i samband med resonemanget om de mindre företagen somfinansminislern lalade om all NCB har fåll lokaliseringssiöd. Det är klart attNCB skall ha stöd enligt de regler som gäller för lokaliseringspolitiken, menalt de små skall lila på de stora för sin framgång tror jag är någotsom det finns gränser för. Del har nog småföretagarna erfarenhel av. Lålmig lill sisl säga all vi måste ha en sådan inriktning av näringspolitiken ochden ekonomiska politiken att hela näringslivet får sina behov tillgodosedda.Mot socialdemokraternas ensidiga politik står millens samlade lösning. y protokoll 1975/76:78-79 () kortgenmäle: Det är nästan så att jag ångrar att jag begärde besked avfinansministern. För när det äntligen kom var del ell riktigt dåligt besked. Förbudeiför skatleulredningen alt utreda ell system med inflations-skydd avskalleskalorna skall vara kvar. Del var finansminislerns klara ord lillkammaren och svenska folkel . Del belyder ju, vilkei TCO har visalupprepade gånger, all om man inle har inflalionsskyddade skat-leskalor måsteskalorna ändras sä gott som varie år för att det skall bli någonting över av enlöneökning. Kombinationenav höga marginalskatter och inflation leder ju till sådana orimligamarginaleffekter att man för att kompensera sig måste begära löneökningar påupp emot 20 96 för all ha samma standard det ena året som årel innan. Del endasättet att lösa problemet är inflationsskydd av skalleskalorna, del har TCOvisal. Men finansministern har sagl att det även i fortsättningen skall varaförbjudet för skatleulredningen att utreda den saken. Såsade finansminislern alt vi målar upp någol slags motsättning mellan slora ochsmå förelag. Jag sade klart ut i mitt anförande att bjässarna i näringslivet ärnödvändiga framför allt för exporten och bytesbalansen. För ställningsom industrination gör de slora förelagen väldiga insaiser. Därför är vi med påsatsningarna på storföretagen via budgeten och AP-fonderna, och vi anser all debetyder åtskilligt också för många mindre företag. måste vara balans i näringspolitiken, och det är vad har lalat om här. Vi behöver inle bara slora företag. Om många mindreföretag är beroende av bjässarna i näringslivet, då gäller också det omvända.Många av våra största exportföretag skulle få svårigheter sinaunderleverantörer bland småförelagen. Och framför alll är livskraftiga mindreföretag och mera nyförelagande avgörande om vi skall få tillräckligt avutvecklingskraft och förnyelse i den svenska ekonomin. Därför är del oroandealt ungefär två företag har köpts upp. Därförär det nu så viktigt all vi skapar framtidstro bland mindre företag och blandmänniskor med goda produklidéer. Del sker inle med hot om förstatligande avföretag och hela branscher. Del kräver positiva åtgärder av del slag vi begär -för alt lätta kostnadstrycket, för all klara finansieringen och för att minskablankeilraseriel och krånglet. (vpk) kortgenmäle: Det var inle myckel lill besked som finansminislern gav på min frågaheller. Den särskilda deklaralion som finansminislern avgav lycker jag inte varsärskill myckel värd, eftersom den inle följdes av en enda mening om hur denjämställdhet som finansministern i deklarationen uttalade sig för skalluppnås. Deklarationer har vi nog av, men alltjämt saknas de prakliskagreppen på problemen, Någol i den vägen kunde välfinansministern ha åstadkommit, för nog är väl Nr 78 finansminislernöverens med mig om att hela problematiken med kvin- Onsdaeenden nornas situation iarbetslivet och i samhället över huvud tagel utgör inmars 1976 en mycket viktig del i ettsamhälles ekonomiska politik - mer än i en till intet förpliktandedeklaration. Ett enda sista ord. Indexreglering av skalleskalor är ingenulredningsfråga. Del är ell poliliskt slällningslagande, och polilisk ställningkan man ta utan några som helst utredningar, Iniernalionelll är det en eller fånationer, enormt mycket hårdare pinade av inflalionen, som har prövat systemet,men del har inle blivit bälire för det. Del är därför som det är tämligenmeningslöst att sitta och utreda frågan. På grund därav finns det ingenanledning att ändra på direktiven i denna fråga. På förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren alt uppskjuia den fortsatta överläggningen till kl, 19,30, §5 Anmäldes och bordlades 1975/76:104 om godkännande av konventionerna den 29mars 1972 om internationellt ansvar för skada som orsakas av rymdföremål ochden om registrering av föremål som har sänts ut i yttre rymden 1975/76:121 om vissavarvsfrågor 1975/76:124 om denstatliga verksamheten på oljeområdet, m, m, 1975/76:127 om avgifternai postverkels lidningsrörelse m, m, 1975/76:130 omstödåtgärder på fiskets område, m, m, 1975/76:131 om statligtstöd lill dagspressen 1975/76:140 med förslag om allmän beredskapsbudgelför budgelårel 1976/77 1975/76:145 om ändraderegler för bostadstillägg 1975/76:151 om överlåtelse av aktier i , m, m, 1975/76:152 med förslaglill ålgärder för försöriningsberedskapen 1975/76:154 om regleringav priserna på jordbruksprodukter, m, m, 1975/76:159 med förslag till organisaiion av ochanslag fördel nya