prot · FZ09139 · 1975-12-31 00:00:00 — Sedanfrågar sig : Finns det inga problem för småföretagarna? Jag harredan sagt all de finns och alt vi strävar efter att rätta till dem, men intehjälper man till med sådana här onödiga utfall och floskler. () kortgenmäle: Det är alldeles uppenbart att bemödar sig om alt försökakomma på sidan av vad vi i vill ha sagt och gjort. ärdock en intelligent karl, ochjag vet att han begriper vad vi vill komma framtill, men han försöker hela liden låtsas som om han inte förstår det. Jagupprepar än en gång: Vi är inte ute efler allmänt hållna uttalanden. Vi är uteefter konkretioner. Det är därför vi vill ha dessa olika konkretionerinskrivna i detta näringspolitiska program. HerrSvanberg säger all del är meningslöst att syssla med allmänt hållna uttalanden.Det kan det vara. Men då frågar jag: Varför fastställde vi ett stort,övergripande program för energipolitiken ? Del var inga allmänt hållnauttalanden. Det var en rad konkretioner och speciflka slutsatser som gjordesdär. Det är något liknande della som vi vill ha över hela fältet. Det bör intevara så märkvärdigt alt begripa det. Varför skall man bemöda sig om altmissförstå debattmotsiåndarna? Det är alldeles onödigt, . Försökalt begripa vad vi vill ha sagt här. 1ett tidigare anförande sade i samband med småföretagen att dettaatt nyetableringarna har varit på väg att bli färre och färre var ettborgeriigt önsketänkande. Det är ett egendomligt uttalande. Tror vi från vår sida önskar att antalet nyetableringar skall minska? Det ärett obegripligt påstående - i den mån man inte skall säga någonting mycketvärre. Detär faktiskt så, , all antalet nyetableringar har minskat - framförallt inom industrin - och vi som sysslar med della på organisationsnivå vetdet. Det försvinner nämligen väldigt många företag ur organisationerna, och vimåste då försöka skaffa nya företag genom ackvisition. Där har vi mött dennaproblemalik. Medanledning av debatten mellan herrarna iÖrebro vill jag i hög grad bekräfla oron hos småföretagarna. De är intebetjänta av, , att man rycker på axlarna åt dem och talar hånfulltoch nedlåtande om problemen och säger att det rör sig om slagord ochöverdrifter. När ni gör det från socialdemokratiskt håll är det ungefär somelefanten som klampar omkring i en porslinsbulik. Har man verkligen hörtslagord och överdrifter, äreröriga och kränkande uttalanden gentemotsmåföretagarna så är det från folk som representerar det socialdemokraliskapartiet. Det är precis lika legitimt för småföretagarna attreagera mol en felaktig regeringspolitik som medför att de har oro förframtiden som för löntagarna att göra det. Vi har aldrig någonsin närlöntagarna t. ex. startat strejker sagt atl det är fascistiska inslag i deaktionerna, som man här gjort från er sida om småföretagarnas reaktioner. HerrSvanberg gör del inte - han håller sig för god för det - men det finns tyvärrpartibroder till som gör det. Kominte och tala om atl småföretagarna använder slagord och överdrifter. Det ären legitim reaktion på grund av en oro för framtiden som ytterst bottnar i attregeringen med sin politik har nonchalerat småföretagens intressen och intevelat göra de insalser för dessa företag som har varit erforderliga. HenHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Utredningar är nog bra, handling är bäitre. Jag tycker attnäringsulskoltets ordförande, som den myckel betydande person han är i sådanahär sammanhang, skulle kunna se lill att vi får fram en del utredningar sominte minst småföretagarna väntar på. Gör han del, så gör han en god insats. När vi företagare protesterar sägs det att det ärslagord, och som sade kan man få både det ena och det andratillmälet. När exempelvis LO-folkei håller sina kongresser och många gångerullalar sig på ell ganska bestämt sätt gentemot näringslivet, då är det inte såfarligt, då är det rikligt och fulll i sin ordning. Då protesterar sannerligeninte . Del ger mig anledning all fråga: Hur är det egentligenbeställt? Är det skillnader mellan vad den ena gruppen säger och vad den andrasäger? Då är kanske det gamla talesättet tillämpligt: När far super, då är deträtt. Hen i (fp) kort genmäle: Bara några fåord till . Jagtycker inle det är floskler om man citerar att stora företagargrupper ullryckeren oro som kanske grundar sig på olika konkreta åigärder som samhället harvidtagit och som de uppfattar som väldigt besvärande. Det är inle floskler omman citerar vad man har läst ut av sammanträden som man har varit på, avtidningspress från bransch- och fackorganisationer om hur dessa grupper kännersin roll nedvärderad i det svenska samhället. Det är inle mill egel påstående.Jag har citerat, och jag förstår att man reagerar. gäller det ju, somtidigare här har framhållits av både och , justlusten atl starta nya företag och vad del betyder när man uppfattar miljön somså trist och negaliv. Jagtycker all vi skall beakta dessa synpunkter som förts fram och den oro mankänner inom den mindre företagsamheten. Del är därför som vi frånoppositionspartierna har väckt olika förslag, som har följls upp ireservationerna till näringsutskottets betänkanden nr 53 och 54, för att i viss månunderlätta för de mindre företagen i deras fortsatta arbete. HenSVANBERG (s) kort genmäle: är förvånad över att jag säger att det är borgerligtönsketänkande när man talarom atl nyelablerandet har minskat. Han kommer altfå siffror från industriverket pä della, så får han se hur det harminskat och inte minskat. Men det är alldeles tydligt ett borgerligtönsketänkande att få framställa detta som någonting förfärligt - hur vi hargått ner i småföretagande, hur vi har gått ned i etableringstakt. Sedanlill det här om oron bland småföretagare. Jag har väl icke förnekat alt del kanfinnas oro bland dem, att det ibland finns reella anledningar till att manlalar om svårigheter osv. Jag har inte talat hånfullt om företagarna,jag hartalat om vad ni har sagt härsom debattörer i kammaren, inte om småföretagarnassäll alt säga sin mening. Jag tror inle att man skall föra en debatt här ikammaren med användande av sådana uttryck. Det frågas: Är del inte legitimt försmåföretagarna alt klaga? Visst får väl de klaga. Jag tycker det vore synd i endemokrali all de inle klagade, om de hade anledning att göra det. Men gör detmed reella diskussioner, med sakliga motiv, och inle med en massa våldsammaöverord. Jag hoppas alt dessa överord försvinner när valrörelsen är över, attdet då inte är lika legitimt att använda dessa ord. Problemen kvarstår minsanndärefter också. Såsäger att utredningar är bra, handlande är bättre. Ja då,handlande är alltid bra - det är så lätt att säga det. Men hur vore det om manutredde först och handlade sedan? Det är det jag vill göra, och det är väl denallra bästa kombinationen - att man först tar reda på vad man bör göra ochsedan gör det i stället för alt bara handla. Hansäger också: "När vi protesterar kallar man det för slagord, men när LOgör det, då är del rätt." Men LO har nog inte gått ut och använt sammametod som ni använder här . Vad som sedan har sagts vid olika folkmötenskall jag inle ta ställning till; jag står för vad jag själv har sagt. i är inne på samma historia och säger alt det är inle flosklernär man citerar uttalanden om att det flnns en oro bland företagarna. Nej, mentala om det - jag lycker inte del är något fel. i rör sigsäkerligen rätt mycket bland småföretagare. När de finner miljön så förfärligttrist - miljön framför allt i psykologisk mening, där man tror alt det och detkommer all hända och alt del kommer atl bli på det och det sättet - så tala omvad som är på gång. i är ju med i så stor utsträckning idessa sammanhang. Tala om vad som görs i stället för alt bara snälll lyssnalill överdriflerna! Var med och missionera och tala om vad vi försöker göra,bl. a. i det här huset och i kanslihuset. Den här debatten bör väländå kunna reduceras till en saklig och riktig Nr 139 debatt omde reella problemen i stället för att alltför mycket innehålla Fredagenden slagord - jag använder det uttrycket. Man talar om att småföretagarna 28 mai 1976 kläms åtså au det svider, att förelagarna förföljs osv. Del är inga reella begrepp.Håll er till ett annat ordval, så kan vi föra en nykter och saklig Näringspolitiken debatt,som vi har kunnat göra i utskottet i allt väsentligt. Herr förste vice talmannen anmälde att herrarHovhammar och i anhållit alt till protokollet få antecknatall de inte ägde rätt till ytterligare repliker. HerrLORENTZON (vpk): I motionen 1975/76:2158 angående sysselsättningen i Västernorrlandyrkas att uttalar sig för ett åtgärdsprogram i syfle att tillVästernorrland förlägga industrier och åstadkomma sysselsättningstillfällen,varvid förutsätts inriktning på framiidsbetonade industrier. 1en punkt av detta i motionen föreslagna åigärdsprogram yrkas all ägarna tillKramforsfabriken - , , som sorterar under SvenskaHandelsbanken-åläggs att svara för en ersättningsindustri med minst samma antalsom f. n. sysselsätts vid denna industri. Fabriken skall nämligen inom kortnedläggas. Den sysselsätter 320 personer. Fabriken är helt nedkörd, och någrareparationer eller någol underhåll i egentlig mening har inte företagsägarnagenomfört. Här gäller i ordets verkliga mening industriell vanliävd. Historienbakom SCA:s och Svenska handlande i är fyllt av tragikför bygdens befolkning. Vad som har varit bra för SCA och Svenska Handelsbankenhar inte varit bra för befolkningen i . SCAbildades som ett holdingbolag och köpte upp inle mindre än 16 olikaföretag inom skogsbranschen i . Del värden värdefulla skogen storflnansenville åt. Redan från starten var Kramforsfabriken en del av SCA. Blandförelagen som uppköptes kan nämnas Sulfltfabrik, Sulfatfabrik,Boardfabrik, Trähusfabrik, Nensjö Sulfatfabrik, ,Ulvviks Träsliperi, och Sågverk. Företagenhar nedlagts ett efter ett. SCA har inte lagit någol som helst ansvar för attge sysselsällning åt dem som gjorts arbetslösa. Samhället har fått träda till iden mån det nu har varit möjligt. Även den stårinför sin nedläggning. Inte heller vill SCA ta det sociala ansvaret. GenomSCA köpte upp de mindre bolagen för att komma över deras skogar. Enbarl i äger SCA av all skog. Även i landel i övrigi är SCA en slor skogsägare, då detta bolag äger en tiondel av hela landets skogar eller skog. 106 SCA är ell multinaiionelll förelag med ekonomiskainiressen och fa- briker i ,, , , , , Nr 139 , , och . SCA och Svenska Handelsbankenhar behandlat 28 mai 1976 och i stort settsom de velat. Den verkligt beslutande myndigheten har varit SCA och SvenskaHandelsbanken. Del har ljugits och bedragils, Näringspolitiken ochkommunen har handlat som om del varit kungsord som kommit från SCA ochSvenska . Blandalla exempel som i detta sammanhang kan nämnas är att samhället för några årsedan investerade omkring 100 milj. kr. efler ett löfte från SCA att bolagetskulle bygga en pappersfabrik i . Därav blev dock intet. SCA placeradepappersfabriken på helt annat håll. De omfattande investeringarna i ensötvattenstunnel är ett annat exempel. Och tänker SCA lägga ned den sista avsina fabriker i , en fabrik som har, varit utsatt förindustriell vanhävd men som ändå har inbringat många miljoner i vinst trotsvanhävden även , SCA:sarvedel lill blev en industriell kyrkogård, utlämnad åt storfinansen i formav SCA som har varit. Härifrån har genom SCAhämtat hem de stora vinsterna, som dock inte har återinvesterats i . Dehar i stor utsträckning exporterats lill utlandet. Ådalenär ett typiskt exempel på en bygd som utsatts för ell multinationellt förelagshänsynslösa exploatering. I detla fall är det ingen skillnad på ett utländsktoch ell svenskt multinationellt förelag. Den i vissa kretsar så omhuldade"patriotiska" svenska kapitalismen finns inte representerad i SCA ochSvenska - om den nu över huvud taget finns någonstans inom svenskstorfinans. Jag betvivlar det i högsta grad. Det är exempelvis ingen skillnadpå SCA och bolagets handlande , jämfört med hur det var under direktör tid, denne man som en gång var socialdemokratiskt statsråd och landshövdingoch som sedan av storfinansen ansågs vara mest lämpad som chef för . Detär en stor brist i svensk lagstiftning atl den s. k. privata företagsamhetenkan få uppträda så som skett i och köpa upp en hel rad företag i avsiktatt de med tiden skall läggas ned - det är skogen man vill ål - och alt intenågon del av jättevinsterna skall återinvesteras i den bygd där de skapats utanvinsterna exporteras till utlandet. Detta är dagens situation i efleröver socialdemokratiskl regerande. Närdet i min motion 2158 yrkas att SCA efter sitt hänsynslösa handlande motÅdalens befolkning, efter alla tidigare företagsnedläggningar i detta områdedär man inte har tagit något som helst socialt ansvar, skall åläggas alt svaraför en ersättningsindustri, så skriver majoriteten i näringsutskottet i sittbetänkande all "det saknas legala förutsättningar för ett sådant åläggande ".Detta skrivs alltså i handlingar efler del allsocialdemokratin har suiiii i regeringsställning i över 4 de- 107 kanstorfinansen alltså uppträda som den behagar. Ifortsättningen säger ulskoltsmajorileten i sitt betänkande att "om fattande insatser görs för alt den berörda personalens problem skall lösas. SCA har tillsatt en särskild arbetsgrupp för ändamålet, vilken studerar olika projekt. Utvecklingen bevakas noggrant av länsmyndigheterna. Kommunen och de fackliga organisationerna är givelvis också engagerade i saken. Utskottet finner inte att något initiativ från sida är motiverat och avstyrker därför motionen ." Detkan tyckas vara verkliga visdomsord från utskottsmajoriteten. Men SCA:shandlande tidigare mot befolkning inger inga förhoppningar om enpositiv lösning. Här måsle krafttag till från regeringens sida för en lösninglill förmån för . SCAkan ju få loss pengarna ur sina investeringsfonder om bara regeringen medgerdetta. Men de kan inte få dem om regeringen säger nej. SCA bör ges en anvisningfrån regeringen i denna fråga: Klarar man inte ersättningsindustri lill Ådalenefler all denna industriella vanhävd, som inneburit nedläggningar av fabrikeroch atl man aldrig tagit någon som helst social hänsyn eller ansvar, då skalldet inte heller komma några pengar från investeringsfonderna. Den vägen ärmöjlig att gå. Attsedan länsmyndigheterna och kommunen i är inkopplad på ärendei ärsjiilvklarl, men dessa myndigheter kan inte lösa problemet. Hade makten funnitsdär hade det inle sett ul som det gör i och stora delar avVästernorrland. Nyligenmeddelades det från kommunen i genom den socialdemokratiska tidningeni Nya : "vill vi anställa raggare. Om ingentingradikalt görs spricker våra ekonomiska kalkyler. Befolkningsminskningenfortsätter i oförminskad takt. Vi måste få tag i en industriraggare med uppgiflatt vända utvecklingen i ." Det är kommunalrådet.i somhärmed citeras. Kommunalrådetsuttalande är inte endast ett uttryck för svårigheterna då del gällersysselsättningen i och inför den aviserade fabriksnedläggningen ulanett uttryck för all man nu griper likt den drunknande efter ett halmstrå. Inlefanns del i del citerade uttalandet någon större tro på eller förhoppning omvare sig SCA eller regeringen. De s. k. in-dusiriraggarna som anställs snartsagt i varje kommun och län är visserligen på model , men de lösersannerligen inle sysselsättningsproblemen, i varje fall inte av den arl somfinns i . Ochvad säger de fackliga organisationerna som enligt utskottsmajoriteten också ärengagerade i saken? InomPappersinduslriarbetarförbundels avdelning nr 17 i -alltsåfackföreningen vid den fabrik som är aktuell för nedläggning -är man nu heltöverens med yrkandel i moiionen 2158 om att SCA skall svara för enersättningsindustri med minst samma antal anställda som finns i den nuvarandefabriken. Detla krav framkom inte minst vid förstamajdemonstrationen i Kramforsi år. Kravet på att SCA skulle svara för en ersättningsindustri var den siora,bärande parollen på de Ochså till frågan om den industriella vanhävden. I finns lagar den som skall skydda jorden från vanhävd. Fallet Bogesund kan häranföras. ' Det existerar även lag omatt bostadsfastigheter inte får vanhävdas. träder lagen till. Men pådet kanske viktigaste området - dvs. för svensk Näringspolitiken industri- existerar inga dylika lagar. Där kan storfinansen uppträda precis som dentycker. SCA:s Kramforsfabrik är ett exempel härpå. Sedanflera år tillbaka har SCA varit inställt på att även denna sista fabrik iÅdalen skall jämnas med marken. Det intrycket har arbetarna vid denna fabrikhaft . Inga egentliga investeringar har gjorts. Endast tvingande ochnödtorftiga reparationer har gjorts för att hålla en produktion i gång, somäven med goda massapriser givit goda vinster. Imotionen nr 2158 påpekas också att en vanhävdslag för industrin borde hastiftats . motionerade kommunisterna iriksdagen i denna fråga. 1 reservationen 8 lill betänkandet nr 54 sägs bl. "all en 'vanhävdslag' för industrin bör komma till slånd, som möjliggöratt kapitalägare som lägger ned företag kan åläggas att svara förersättningsföretag med minst samma antal anställda. Regeringen bör snabbtutarbeta förslag lill sådan lagstiflning och förelägga detta." Detär ändå horribelt att kapitalägare kan få uppträda som i fallet . Somstöd för yrkandet i reservationen slår inte endast fallet iÅdalen. En hel del andra exempel skulle kunna anföras. Hit hör bl. a. detmultinationella företaget handlande med glasbruket i och företaginom varvsindustrin såsom varv. Justnu gäller det dock den medvetna industriella vanhävden vid SCA:s fabrik iÅdalen. Jag yrkar bifall lill reservaiionen 8 vid näringsutskotteis betänkandenr 54. Under detta anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenBÖRJESSON i Glömminge (c): När det gäller näringsutskotteis betänkande nr 53 är det väl ingen fråncenterpartiet som gjort några kommentarer till de reservationer som flnns där,varför jag med några få ord skall kommentera dem. Betänkandetbehandlar budgetpropositionens bil. 15 om anslag till företags- ochbranschfrämjande åtgärder. Ireservationen 1 tillstyrker vi moiionen 1764 av ledamoten med förslagom att öka exporten av byggvaror. Vitycker nog att det ligger någonting i den här motionen. Den in nehåller ett tiotal punkter om vad man skulle kunna göra på det här 109 Nr 139 området. Det gäller dels ett centralt organ för utländska uppköpare,dels den "utprovningsstation eller byggarbetsplats avseende byggnader, vidare 28 mai 1976 bäitrekreditmöjligheter, möjligheter att förmedla kunnande samt stödja mindrebyggföretag m. m. Utskottet anser förslagen beaktansvärda, men Näringspolitiken tycker att del bör ankomma påbyggnadsbranschen själv och att genomföra åtgärderna. Vi anser dockatt av regeringen bör begära åtgärder i enlighet med motionensyrkanden. Ireservationen 2 behandlar vi partimotionen 2122 av om ett ökatanslag till branschfrämjande åtgärder. Anslaget skulle ökas med 3 410 000 kr.till 38,7 miljoner. Utskottet anser atl dessaanslag har en mycket positiv effekt, men att behovet inte är tillräckligtväldokumenterat för att man skall öka stödet just . Att det behövs ett utökatstöd flnns det nog dokumentation för i flera branscher. Därför anser vi att deexportfrämjande åtgärderna på dessa områden är nödvändiga. Resurser börlämpligen anvisas till de branscher som inle kommit i åtnjutande avnågra främjande åtgärder ulan fått stå utanför del som skett påliknande områden. 1 motionen 844 av m. fl. föreslås 2 milj.kr. Detta företag har lill upppgift att utveckla ochinformera om träets användning inom byggnadstekniken dels i , dels påexportmarknaden. Detta ändamål är naturligtvis mycket beaktansvärt med tanke påsvenskt näringsliv. Här enades näringsutskottet om att öka anslaget underrubriken för Iräarbetande industri med ,således en ökning till det dubbla mot propositionens förslag. Tillika föreslårnäringsutskotlet atl ger regeringen till känna att Träinformationblir ihågkommet när statens industriverk fördelar dessa tillstyrkta medel. Underreservationen 3 yrkar vi bifall till atl för främjande av företagsserviceskall beviljas ett ökat anslag med 4,6 miljoner i enlighet med vad som ipartimotionen 2122 har föreslagils. Även i denna fråga vill näringsutskottetavvakta uiredning, innan man är beredd ätt tillstyrka ett ökat anslag.Erfarenheterna säger dock att det hillillsvarande stödet är otillräckligt. Detär företagareföreningarnas resurser som man här skulle stärka. Det är isynnerhet två slags företagstyper som vi anser att företagareföreningarna börge ett så långt gående stöd som möjligl. Det är dels de mindre och medelstoraföretagen i allmänhet, dels under leverantörerna med deras betydelsefulla roll.De verksamma underleverantörerna är ofta satta på mellanhand. Närkonjunkturerna blir sämre slutar beställarna ofta helt plötsligt att anlitaunderleverantören utan att förvarna eller att meddela någonting bestämt.Härigenom förstör man planläggningen för dessa små underleverantörer. Detkan tyckas vara naturligt atl det stora företagel när konjunkturen blir dåligvill ge arbete åt sina egna, men medför del alt un' derleverantörernalever så mycket osäkrare. 1reservationen 5 yrkar vi bifall lill cenlermotionen 2122 vari föreslås 110 att anslaget för teknisk forskning och utvecklingökas med . när del gäller regionalutbildningsservice. Utskottet anser att del här är fråga om enförsöksverksamhet och vill därför inte tillstyrka den föreslagna höjningen. Jaganser alt det är önskvärt att redan nu öka anslaget i enlighet med motionensförslag. Även om vårt förslag bifalles, kommer anslaget att understiga det avindustriverket beräknade behovet med . 1reservationerna 6 och 7 har vi yrkat bifall till molioner frän ochfolkpartiet om en höjning av anslaget för teknisk forskning och utveckling med5 milj. kr. och att hos regeringen skall begära att styrelsen förteknisk utveckling får i uppdrag att lägga fram förslag om ökat stöd tillinnovationsverksamhet. Detta var i korthet några kommentarer till våra reservationer iUlskollets betänkande nr 53. Jag yrkar alltså bifall lill reservationerna 1,2, 3, 5, 6 och 7. Hen (): Jag skall i detta anförande svara för ulskottsmajorilelensställningstaganden när det gäller näringsutskotteis betänkande nr 53. Somtidigare sagts i debatlen är det flera för de mindre och medelstora företagenväsentliga frågor som tas upp till behandling i delta betänkande. Det är ocksåavsevärt ökade anslag för företags- och branschfrämjande åtgärder som föreslåsi årets budgetproposition och som nu skall la ställning lill. Såledesföreslås ökningar i förhållande till innevarande budgetår med sammanlagt . Det är näslan en fördubbling jämfört med anslaget för innevarandeår. Fören del av de borgerliga ledamöterna i utskollel är detta inte tillräckligt,,utan man pressar i reservationer på med 3,4 miljoner på ett ställe, 4,6miljoner på ett annat och 5 miljoner på ett tredje ställe, sammanlagt 13,8milj. Den stående motiveringen för anslagsökningarna är: "Vi anser detvara väl motiverat." Det är kort och direkt, men enkelt, herr talman. Deföregående talarna har redogjort för sina olika reservationer, och jag skallför utskottsmajoritetens räkning också kommentera dem. Ireservation nr 1 säger fyra centerpartister och en folkpartist följande:"Del program som skisseras i moiionen ler sig i hög gradbeaktansvärt." Och så tillstyrker de förslaget "att della programskall läggas till grund för statliga insalser i exportfrämjande syfte".Med program avses tydligen de tio punkter som finns i motionen 1764. Jagvill säga att det är till alt ha begränsade anspråk på underlag för enreservaiion med förslag till åtgärder. Majoriteten i utskottel tycker jag gören mer realistisk bedömning, när vi säger att det bör ankomma . påbyggnadsbranschen att, exempelvis via byggbranschens samarbetsråd, vidtaerforderliga åtgärder för att öka exporten. Frågan kan också, säger vi, prövasgenom exportråd i samband med genomförandet av exportfrämjandeåtgärder. I centerreservalionen nr 2begärs en anslagsökning med .