prot · FZ098 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:8 Förhandlingarnaleddes till en början av herr förste vice talmannen. § 1 Justerades protokollen för den 15 innevarande månad. §2 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökningar: Till kammare Härmedanhålles om tjänstledighet från riksdagsgöromålen den 5 no-vember-den 13december 1975 för deltagande i generalförsamling i NewYork. Undertecknadanhåller om ledighet från riksdagsarbetet den 13 november-den 13december, den 22 november-den 13 december för deltagande iKyrkornas världsråds generalkonferens i samt för tiden den 13-21november för enskild angelägenhet. Undertecknadanhåller om ledighet från riksdagsarbeiet - den 13december, den 22 november-den 13 december för deltagande iKyrkornas världsråds generalkonferens i samt för liden den 13-21november för enskild angelägenhet. Herr förste vice talmannen anmälde all htrr Olssoni fr. o. m. skulle inträda som ersättare för herrGustavsson i under hans ledighet från riksdagsmannauppdraget samt attherrar och i fr. o. m. t. o. m. den13 december skulle inträda som ersättare för respektive . Omallmänhetens tillträde till siröv-ocli rekieationsom-låclen § 3 Om allmänhetenstillträde till ströv- och rekreationsområden Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara i (s) anmälda fråga, 1975/76:12,och anförde: i har frågat migom jag är beredd att vidta ytterligare åtgärder i syfte att förhindra markägareatt med häg-nader i skog och mark utestänga allmänheten från betydande ströv-och rekreationsområden. Medstöd av 17 § naturvårdslagen kan ge föreläggande om s. k.stängselgenombrott, om området har betydelse för allmänhetens friluftsliv. Densom har satt upp stängslet kan allså tvingas alt anordna grind eller på annatsätt ordna så att det är lätt att komma igenom stängslet. Är det uppenbart attstängslet endast avser att utestänga allmänheten från området, kan föreläggandemeddelas om att stängslet skall tas bort. Möjligheterna lill siängselgenombrottutvidgades genom lagändring som trädde i kraft . Fråganom hållande av vilt inom hägnad undersöks f. n. av en arbetsgrupp inomnaturvårdsverket. Enligt vad jag har inhämtat kommer en rapport med förslagtill åtgärder att avlämnas . Somjag har uttalat i är jag beredd att vidta de åtgärder somkrävs för att på lämpligt sätt reglera denna fråga och slå vakt omallemansrätten. I avvaktan på förslag har regeringen därförnu föreskrivit samrådsplikt enligt 20 § naturvårdslagen i fråga om vilthägnad.Bestämmelse härom har tagits in i naturvårdskungörelsen. Det innebär alt densom vill uppföra vilthägnad omkring område där allmänheten får färdas frittblir skyldig att anmäla detta till innan hägnad sättsupp. kan då förelägga vederbörande att vidta de åtgärder sombehövs med hänsyn till naturvårdsinlresset och allmänhetens friluftsliv, t. ex.att anordna öppningar i hägnaden eller begränsa dess omfattning. HerrJOHANSSON i (s): Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Antalethägnader i naturen har ökat kraftigt . För ett antal år sedankände man till några få stängsel i . 1973 uppskattades emellertidantalet hägnader i landet till omkring 100, och enligt vissa uppgifter skulledet finnas minst 160 hägnader i skog och mark. Det rör sig således om enökning på bortåt . Det är minst sagt oroväckande. Deområden som hägnas tycks dessutom till ytan vara mycket omfattande.Genomsnittet anses ligga omkring 30 ha. Inom ramen för detta genomsnitt tordedet finnas ett flertal hägnader på över 100 ha. av områden mellan 400 och600 tunnland är kända i landets sydligaste delar. Tyvärr tycks det bli alltvanligare, trots att vi fått en strängare naturvårdslag, all ägare till storamarkområden uppför stängsel av olika slag som utestänger allmänheten frånmarker där man tidigare kunnat ströva. Denna utveckling måste bekämpas. Riksdagenantog en proposition som innebar skärpning av naturvårdslagen iflera avseenden. Det tycks emellertid vara ovisst om länsstyrelserna verkligenutnyttjar de möjligheter som den nya naturvårdslagen ger i syfte attåstadkomma siängselgenombrott eller att hägnader rivs. Det är i så fall mycketbetänkligt. Det skulle onekligen, herr statsråd, vara intressant att närmare fåbelyst om länsstyrelsernas agerande gentemot dem som inhägnar markområden harskärpts med den nya lagens tillkomst eller om attityden i stort sett ärdensamma som när den gamla lagen gällde. Det finns kritiker som menar att vissalänsstyrelser är undfallande gentemot markägare som inhägnar. Vi får hoppas altdel inte är så. Den 24 oktober 1974framhöll jag här i att 17 § naturvårdslagen borde få ett sådantinnehåll att statlig myndighet kan förhindra att hägnad sätts upp. Fortsättertrenden med allt fler hägnader kan enligt min mening en ytterligarelagskärpning därför bli nödvändig. Jagvill bara , herr talman, säga att självfallet vilar ett stort ansvarför frågans vidare utveckling också på markägarna själva. Genom att visa storrestrikiivitet och starkt begränsa hägnader av olika slag i naturen kanmarkägarna själva medverka till att en ytterligare skärpning av naturvårdslagenblir överflödig. Omen internationell bojkott av Jag förutsätter givetvis att länsstyrelserna prövar dessa frågor ilagstiftningens anda. Den ytterligare skärpning som kommer till stånd genomsamrådsförfarandet är ett understrykande av denna min uppfattning. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om en internationell bojkott av Herr utrikesministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1975/76:1, ochanförde: har frågat omregeringen avser vidta ål-gärder i FN som syftar till en internationell bojkottav . Regeringenhar vid olika tillfällen med stöd av en bred svensk folkopinion gett uttryckför sitt bestämda avståndstagande från förtrycket i . Regeringen hardärmed velat medverka till att få till stånd en kraftfull internationellopinion mot delta förtryck. Vi menar att en sådan Nr 8 internationell opinion inte kan undgå alt påverka utvecklingen iChile. Torsdaeen den Därförhar i FN, liksom , varit bland initiativ- tagarnatill resolutioner mot juntan inom ramen för generalförsamlingens tredjeutskott som behandlar frågor om mänskliga rättigheter. Om en internalio- Beslutom tvingande bojkotter och sanktioner kan endast fattas av nell bojkott av . För attett sanktionsbeslut skall komma till stånd krävs inte endast majoritet inområdet ulan även att ingen av de fem permanenta rådsmedlemmarna inlägger sittveto. En förutsättning för alt rådet skall kunna besluta om sanktioner mot enstat är alt rådet konstaterar att det föreligger ett hot mot fred och säkerhet. Regeringensbedömning är att förutsättningar saknas för att få till slåndbeslut i säkerhetsrådet om FN-sanktioner moi . Jag skall förstlacka utrikesministern för svaret på min fråga. Den är framställd i klartmedvetande om att en bojkott mot det förtryckta demokratiska måste få enbred internationell uppslutning om den skall framstå som meningsfylld. Del ärgenom FN en sådan bojkott måste organiseras. Händelsernai - då president mördades, presidentpalatset sattes i brand,jakten på socialister av alla grader inleddes, då gripna i tusental skyndsamtfördes till den stora fotbollsarenan och antingen torterades eller mördades, dåfängelserna fylldes med folk som hade en mot militärjuntans avvikandeståndpunkt i fråga om framtid -var inledningen till en utveckling imilitär regi som är en av de grymmaste i modern lid. Enstorm av förbittring över hela den civiliserade världen var svaret på dessagrymheter. Förhoppningarna om att övergångsskedet skulle avlösas av endemokratiserad samhällsordning och ett rättsmaskineri har grusats.Militärjunian härskar alltjämt i . sitter tiotusentals människor ifängelser, alltjämt under svår tortyr. Många som tillhör le-dargarnilyret inomden fackliga och politiska arbetarrörelsen i hotas nu av en hemligrättegång. I en polisrapport - som motståndsrörelsen kom över- finnsnamn på 30 personer som skall oskadliggöras. Jagvet förstås att en opinion arbetar för chilenarnas sak. Stöd,hjälpinsatser ochkontakter är våra medel för att hålla kampen för frihet vid liv. Det lönar sigdärför inte att offra tid på att försöka ta reda på varför det inträffadekunnat ske, hur skuldmomenten skall delas mellan CIA och militärjuntan. Vi vetbara att överklassen nu återigen styr landet, och det är denna överklass somkastar arbetarklassens företrädare och anhängare i fängelse. Det saknas förutsättningarf n. att få till stånd beslut i säkerhetsrådet om FN-sanktioner motChile, heter det i utrikesministerns svar. får inte fattas så alt frågandärmed faller. Jag hoppas alt den svenska regeringen tillvaratar demöjligheter som finns att återigen föra upp frågan 8 i och därmed skapaförutsättningar för en allmän in- ternationell bojkott motChile. den Överläggningen var härmed slutad. Om svenskt initiativ § 5 Om svenskt initiativ för bortdragande av turkiska trupper Jbrbori(lrai!,ande av från turkiska trupper frånCypern Herr utrikesministern erhöll ordet för all besvara herrTakmans (vpk) anmälda fråga, 1975/76:19, och anförde: har frågat mig om vilkainitiativ den ämnar la i Cypernfrågan - bl. a. inför denförestående FN-debatten - för att bidra till FN-resolulionernas förverkligande,dvs. att alla interventionsirupper utan ytterligare dröjsmål dras bort från önoch republiken suveränitet, oberoende och territoriella integritet återställsoch respekteras. Sverigestår bakom samtliga de resolutioner som generalförsamlingen och säkerhetsrådetantagit sedan händelserna på . Dessa resolutioner yrkar påsnabbt tillbakadragande av alla utländska väpnade styrkor och fastslår Cypernsrätt till självbestämmande och nationellt oberoende. Resolutionerna är intetvingande, men de utgör en betydelsefull internationell opinionsyttring, somparterna måste ta hänsyn till. I säkerhetsrådets senaste resolution uppmanastill förhandlingar mellan de två befolkningsgrupperna undergeneralsekreterarens medverkan. Enlösning av Cypernfrågan måste enligt vår uppfattning grundas på principerna idessa resolutioner. kommer både i generalförsamlingen ochi säkerhetsrådet försöka verka för att de f n. avbrutna förhandlingarna mellande två befolkningsgrupperna om främst geografiska och konstitutionella frågoråterupptas. Enbetydelsefull roll för upprätthållande av fred på i avvaktan på enpolitisk uppgörelse spelas av FN:s fredsbevarande styrka, UNFI-CYP. Sverigebidrager till denna styrka med sammanlagt drygt 500 man. HerrTAKMAN (vpk): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret på min fråga. Ilikhet med är jag tveksam om huruvida fortsatta förhandlingarmellan de två befolkningsgrupperna kommer att leda någon vart, i varje fall sålänge de turkcypriotiska talesmännen är marionetter i händerna på den turkiskaregeringen. Det finns ett konstruktivt alternativ som harstött, nämligen en internationell konferens om Cypernproblemet medrepresentanter för säkerhetsrådets samtliga stater, för de alliansfriastaterna och för de stater som är närmast engagerade i frågan. De resolutioner som harantagits av säkerhetsrådet och av FN:s ge- 9 Nr 8 neralförsamling, nr 353 och nr 1974, ärentydiga och enhälliga. den '" inblandning i angelägenheter skulle, enligt bägge resolutio-23 oktober 1975 nerna, upphöra , och inierventionstrupperna skulleutan dröj- --------------------- smaldras bort från ön. Om svensklinitiativ Men trots att Cypernfrågan alltså är enkel ochokontroversiell från Jiir borldraiande av folkrättslig ståndpunkt härefterresolutionerna ingenting hänt i praktiken. turkiska trupper Alltjämt är avCyperns territorium av landets eko- JhhiCypern nomiska resurser under turkisk ockupation. Över 200 000 cyprioter, dvs. entredjedel av republikens befolkning, ärfördrivna från sina hem, och en mycket stor del av dem bor heltutblottade i tältläger. Oskattbara arkeologiska minnesmärken har plundrats och förstörts.Fortfarande saknas över 2 000 personer. En stor del avdessa var bevisligen vid liv när de föll i de turkiska ockupationstruppernas händer. Man vet att många mördades. Andra fördes över tillTurkiet, men de turkiska myndigheterna vägrarmedge att de har några cyprioter kvar i fångenskap. Tusentals familjer på har lämnatsi okunnighet om deras anhöriga lever eller är döda. Turkietsregering i tyst samförstånd med övriga NATO-regeringar, främst och , permanentarockupationen i hopp om att världen skallglömma denna flagranta kränkning av folkrättenoch de mänskliga rättigheterna. Frånden militära aggressionens början har man med hjälp av massmedia spritt myten om att gripit in för att skydda den turkcypriotiska minoriteten. 1realiteten har lill den ockuperade delen av exporterat lägsta levnadsstandard och en politisk regim som harnära släktskap med de fascistiska. Turkcyprioterna liksom grekcyprioterna är i första handcyprioter med en egen nationell identitet. De behöver skyddas - inte mot sina grek-cypriotiska landsmän men mot den turkiska ockupationsarmén och dess fascistiska marionetter. Endast några få ord. Den enda möjlighetenatt lösa konfiikien utan krig och utannytt våld är förhandlingar, och det föreligger enighet om att dessa förhandlingar skall ledas av FN:s generalsekreterare,som har haft fiera förhandlingsomgångar om konfiikien. Även om nästa förhandlingsomgång ännu inte är fastställd, kan man av generalsekreterarens rapport från den senaste förhandlingenläsa ut att framsteg har gjorts ochatt vissa omfiyttningar av befolkningen påön nu förekommer. Som jag sade i mitt svar tror jag att ensatsning på ett återupptagande av reella förhandlingarär det mest konstruktivaalternativet . (vpk): Vi har ingadelade meningar om att det skall vara en fredlig lösning påCypernproblemet, dvs. förhandlingar, men frågan är i" omde förhandlingar som har förts, dvs. mellan åena sidan turk- cyprioter som är faktiskarepresentanter för den turkiska regeringen och Nr 8 åandra sidan företrädare för , kommer all leda någon Torsdaunden Turkiel har använtdem som ett medel att sabotera en lösning. Vad som krävsUr förhandlingarsom snabbt leder till att man får ut _ de turkiskaockupationstrupperna från . Där menar jag att Ompitblicerini av regering skulle kunnaspela en aktiv och konstruktiv roll genom att ge ochkostnadernaJbr hög prioritet åtCypernfrågan, så att den inte blir en permanentad fråga 1972 årsjoretaiis- och glöms bort, med dehumanitära, ekonomiska och andra problem räkniiti; som då också kommer att permanentas och glömmas bort. Jag delar uppfattning att den här frågan bör ha högprioritet. Den har mycket hög prioritet. ochsäkerhetsrådet kommer att behandla frågan, och del pågår ständigakonsultationer mellan en rad länder - framför allt dem som är medlemmar avsäkerhetsrådet, till vilka hör - om hur man skall kunna på nytt få igång förhandlingar, eftersom ett siaius quo-läge ju är omöjligt. Övedäggningenvar härmed slutad. §6 Om publicering av och kostnaderna företagsräkning Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara fru afUgilas (m) anmälda fråga, 1975/76:22, ochanlorde: har frågat mig när en mer uttömmande publicering av denav utförda företagsräkning beräknas äga rumoch till hur mycket de sammanlagda kostnaderna för centralbyrån och kommunalainstanser uppskattas. 1972års företagsräkning befinner sig nu i sill slutskede. Publiceringen avräkningens definitiva resultat beräknas i huvudsak ske i två etapper. En förstadel, där företag och myndigheter utgör redovisningsenheter, publiceras . En andra del, där arbetsställen utgör redovisningsenheter, kommerunder . Därmed är den generella och huvudsakligapubliceringen avslutad. Härutöver planeras en mer analytiskt inriktadredovisning av de något större företagen och arbetsställena komma ut undertredje kvartalet 1976. 1vad gäller centralbyråns sammanlagda kostnader för förctagsräkning-en kan dessaf. n. inte slutgiltigt anges, efiersom riikningen ännu inte är slutförd. 1 runttal kan dock totalkostnaden uppskattas till drygt 19 milj. kr., vilketkanjämföras med i.\cn i juni 1974av regeringen fastställda totalramen på . En mindre del av skillnaden betingas av sedan Nr 8 dessinträffade pris- och löneökningar.Centralbyrån har genom olika om- den dispositioner läcktmerparten av fördyringen på omkring 6 milj. kr. inom ramen försitt totala anslag. Anslagsöverskridandet har därför stannat vid Ompitbliceriitii av Kommunerna har liksom andra myndigheter och företag som bedriver ochkostnadernaJor ekonomisk verksamhet haft vissa kostnader för sitt uppgiftslämnande. 1972 årsJoretois- Däremothar de inte medverkat i bearbetningen av materialet och således räkniiii!, intehaft några kostnader för detta. Jag tackar finansministern försvaret på min fråga. Anledningen till att jag har ställt den ärnaturligtvis den debatt som vi fått omuppgifislämnandet i samhället. Det rörsig här om en både omfattande och kostsam räkning - som i och för sig välkomnas av näringslivet under förutsättning att man kan få dessa uppgifter medan de är aktuella. I självaverket har det uppstått en fierårig försening ochen dryg extra kostnad - bortåt 6 milj.kr. enligt finansministerns svar. Finansministern sägeri svaret ingenting om skälen till förseningen och fördyringen. Jag skulle vilja ställaföljande fråga till finansministern: inie misslyckande med denna räkning - förett misslyckande kan man tala om, åtminstonei förhållande till centralbyrånsursprungliga ambitioner - i själva verketett bevis för att statistikin-samlandet måste begränsasav två skäl: dels för att den statistik som SCBproducerar skall kunna bli aktuell, korrekt och till nytta för avnämarna,dels för att bespara samhällsekonomin onödiga kostnader? Jag har litet svårt för att direktkalla det ett misslyckande. Jag kan välinskränka mig lill att säga att det hade varit önskvärt om del hade kunnat gå snabbare ändet gått. Del finns dock vissa förklaringsgrundertill detta. När man började planera år1969 hade man lagt upp en särskildteknik. kom man från experthåll - det ärju experterna som sköter företagsräkningen - fram till att man möjligen skulle prova vad man tyckte vara en bättre teknik, och därmed blev det en fördröjning påungefär . När man nu ger sig på den härföretagsräkningen visar del sig all råmaterialet var mera omfattande än man trott - jag erinrar om att det är i runt tal vi hade den förra företagsräkningen. a. kom det fram 30 000 företag vilkas existens man över huvud taget inte haft en aning om. Dessutom var svarsfrekvensen sämreän vad man hade räknat med - det är sådant som kanhända utan att man kan beskylla någon för det - och det visade sig vidare att blanketterna var ganska 12 ofullständigtifyllda. Därför tarvas del kommunikationer mellan statis- tiskacentralbyrån och uppgiftslämnarna. Det där är väl förklaringarna till att fördröjningarnablev så långa som Torscfieen den de blev. Om det kan vara en tröst för etttigerhjärta kan jag säga att om beräkningarna blir färdigainom kommer vi ändå att------------------------- få ett material som är väsentligt mera up to date än det vi har . O/npnblicerini av dvs. det material som är . - Den här räkningen gjordes ochkostnadernaJör 1972. I finansministerns svar nu fäste jag mig vid att svarsfrekvensen varit sämre än man hade räknat med. Jag skulle vilja hävda att man i den sämre svarsfrekvensen kan spåraden statistiklämnings-trötthet som vi vet all näringslivet känner mycket starkt . Jag skulle därför vilja ta del härtillfället i akt att komma med två konkreta förslag:för del första att man förframtiden iakttar en stark restriktivitet närdet gäller insamlandet av nya uppgifter -det är bättre med få men riktiga aktuella uppgifter-och för det andra att man rensar dennuvarande statistikproduktionen och försöker utmönstradubbleringar av sådana uppgifter som redan finns. Jagvill ge ett konkret exempel på delta: Iindustristatistiken från förelagen finns det fiera kostnadsuppgifter som knappast används ,eftersom det har kominit en betydligt bättreoch mera aktuell statistik i den s. k. finansstatistiken. Rent allmänthåller jag med frågeställaren: det är önskvärt att man inte arbetar med mer statistik än vad som ärerforderligt. Tyvärr är det väl sä att vi, ambitiösa som vi är, i självavår tekniska utveckling och samhällsutveckling - som präglas av en vetgirighet på enmängd olika områden, icke minst i detta hus - gärna vill ha allt belagt med statistik. Det finns ettenormt krav på utbyggd statistik. Även om vi kan vara överens om den goda tanken, skulle jag därför lova för mycket, om jag gav löfte om en nedgång i statistikproduktionen. På det hela taget fårvi nog finna oss i att mera statistik ärnågonting som ligger i själva tidsutvecklingen, och vi får arbeta vidare med den - men det betydernaturligtvis inte att vi skall ha någononödig statistik, om det kan undvikas. Jag måstegöra några invändningar. Visserligen behöver i mångastatistiska uppgifter, och vissedigen ligger det i tiden att man vill ha myckelstatistik, men det är också ganska kusliga tidsperspektiv som öppnar sig närvi ser trenden i statistikinsamlandet. Låt oss därför åtminstone ibland begränsa vårvetgirighet! Nog är det väl så attdel produceras förfärligt mycket statistik, som sedan inte används på ett förnuftigt sätt. Om tillvarata;ande av överskottslivs-medel vid militära Jörband Jag tillät mig säga au statistiken initieras från det härhuset. Utan att vilja vara elak kan jag väl säga att fru partivännerinte har varit de som varit minst energiska i dessa initiativtaganden. Jag hartidigare här hindrat ett ännu mera intensivt statistikraseri, som harinspirerats av moderata samlingspartiet. FruAF (): Det kan nog vara så, herr finansministern, men delvis är det enfunktion av att vi sitter i opposition. När vi kommer i regeringsställning fårvi litet andra möjligheter. I själva verket skall man ju tänka i samma banor oavsett oin man sitteri opposition eller i regeringsställning när det gäller en sådan härvetenskaplig historia som att samla statistik som underlag för vetandet. På denpunkten skulle jag nog vilja hemställa att frågeställaren tänkte om ännu engång. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om tillvaratagande av överskottslivsmedel vid militära förband Herr rörsvarsministern erhöll ordet föratt besvara /essons i (c) anmälda fråga,1975/76:2, och anförde: i har frågat mig vilka åtgärder jag avser attvidta för att förhindra att överskottslivsmedel vid militära förband ochövningar förstörs. Bestämmelserom handhavande av livsmedel inom försvarsmakten är meddelade iintendenturförvaltningsinstruktionen samt i underhållsin-struktionerna förarmén, flygvapnet och marinen. Av dessa framgår bl. a. att enbart förnödenhetersom bedöms oanvändbara för avsett ändamål kan föreslås till kassation. Vid militäraövningar utfärdas dessutom regelmässigt en instruktion av den ansvarigeövningsledaren för hur överblivna livsmedel skall handhas och återlämnas tillförråd. Enligt min uppfattning är dessa bestämmelser till fyllest. Detav åberopade fallet har utretts av militärbefälhavaren i västramilitärområdet. Det har under hand meddelats mig att militärbefälhavaren i sinutredning konstaterat att livsmedelsijänsien i några fall inte fungerattillfredsställande. Utredningen har dock klargjort att det inte rört sig omnågon förstörelse av livsmedel i den storleksordning som lidningsuppgifiernaangav. Av drygi levererade kött- och charkuterivarorhar ca kasserats. Enligt miliiärbefälhavaren kan emellertid inte kassation av dennastorleksordning godtas. Miliiärbefälhavaren kommer i fortsättningen att ägnaytterligare uppmärksamhet åt att livsmedelstjänsten bedrivs på föreskrivet sätt. i (c): Jag ber att få tacka försvarsministern för det utförligasvaret på min fråga. Jag delar försvarsministernsuppfattning att några direkt nya bestämmelser inte behövertillskapas. Däremot är det angelägetatt de bestämmelser som gäller ocksåtillämpas.