prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — Del är inte utan att erfarenheterna under senare årstärkt vår övertygelse om all vi behöver en kvalificerad lagrådsgranskning avde lagar som läggs på vårt bord. HerrMOLIN (fp) kort genmäle: säger att i denna fråga rider Per påkäpphästar och när han nu har blivit partiledare rider på sammakäpphästar. Lål mig svara: Den linje som Per hävdade irällighelsutredningen och den linje som jag har hävdat ikonstilu-tionsutskotiel är uttryck fören grundläggande liberalförfattningstradition, en tradition som går ul på att stärka de enskildamänniskornas inflytande över de poliliska besluten och all stärka de enskildamänniskornas demokratiska fri- och rättigheter. Sedansäger all vi vill överlämna avgörandet ål förvaltningar ochdomstolar och tänker på förslagel om en förstärkt ställning för lagrådet. Dettaär med förlov sagt trams. Det är snarare ert förslag som ökar risken fördomstolsprövning av politiska beslut, efiersom enligt ert förslaggrundlagsenligheten i riksdagsbesluten oftare kan bli prövad i samband medlagprövning, dä något lagrådsyttrande inte föreligger. Det naturliga måsle varaall man har en lagrådsgranskning i förväg men begränsar lagprövningen iefterhand så mycket som möjligt. I det sistnämnda avseendet har jag stöd avvad som sägs i propositionen. Vihar ställt oss frågan: Är del rimligt atl väljarna lämnar ifrån sig sinbeslutanderätt på alla punkter till de valda representanterna? Och vi har sagtoss: Nej, elt så ovillkorligt överlämnande bör inte göras. Vi vill därför låtabeslul om fri- och rättigheter prövas av folket i val på samma sätt som gällervid grundlagsändringar. Dessutom vill vi ge människorna en chans alt i enfolkomröstning säga vad de tycker om en vilande grundlagsändring. Dettabemöter med en samling groteska överdrifter. Han lalar om att vårt förslag inskränker folksuveräniteten. När vi vill vidga folkets direkta inflytande genom all införa fakultativ folkomröst ning i grundlagsfrågor, säger han att del är att upphäva den representativa demokratins principer. Låg mig bara replikera: Är inte en re- 55 Nr 149 presentativ demokrati? Den repliken räcker för att belysa hallen iherr Man kan naturligtvis diskutera folkomrösl- 4 iuni 1976 ningensom metod, men varför föra in sädana här oerhörda överdrifter Fri-och rättigheter i Det värsta i anförande var att han påstod alt folk- grundlag partiets förslag strider mot demokratin - ordenföll precis så. på samma sätt som iDanmark, och vill ge folkel ett ökat direkt inftytande övergrundlagar och rätiighetsfrågor säger man alt del strider mot demokraiin. Detskulle aldrig falla oss inom in att karakteriserasocialdemokraternas motstånd mot etl effektivt rättsskydd som odemokratiskt,men ni kan alltså i den här debatten säga att folkpartiels linje i denna frågastrider mot demokratin. Tag tillbaka det, i ! HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäle: i säger i fråga om program-stadgandet allvpk inte hade reserverat sig i utredningen eller motionerat i frågan. Men dettakan ju inte utgöra dl hinder för alt partiet under arbetets gång vidgar sinaförslag. Detta skedde vid elt studium av de olika alternativ som förelåg, ochkonstitulionsulskoltel fann heller inget hinder för all jag framlade förslagtrots all vi inte hade väckt moiion i frågan. Sedansäger all mitt förslag inte kan vara avsett som en samlandelösning. Nej, tyvärr visar del sig att inte ens socialdemokraterna är bereddaalt skriva under på sådana saker som bl. a. folkets rätt att försvara sig motoch bekämpa utsugning och klassförtryck och att forma sådanasamhällsförhållanden som kan garantera arbeie, bostad, utbildning, kultur ochsocial Irygghei åt envar, eller alt del åligger statsmakten att respekterafolkels rättigheter och att angrepp mot folkets demokratiska rättigheterstrider mot grundlagen. Delta är väl elt uttryck för att socialdemokraternainte tar hänsyn till klassförhållandena i samhället utan söker, som det heter,samlande lösningar med de borgerliga partierna. Att de förslag som vi från vpkframlägger inte innebär några samlande lösningar kommer inte atl hindra ossfrån atl hävda de frågor som vi anser vikliga från arbetarklassens synpunkt. HerrJohanssons tolkning av LO:s och TCO:s remissvar lycker jag är litet vällångigående. Våra förslag all i grundlag inskriva rälligheler för de arbetandekan inte anses stå i strid mot utan utgör etl viktigt slöd för de fackligaorganisationernas strävanden. Beiräffandefrågan om 2 kap. 13 ! ;, som också lar upp, vill jag än en gång hävda att varje tänjbar formulering innebär alt i en viss politisk situation uppslår en fara för fri- och rättigheterna. Jag har redan pekat på sådana saker som hur regeringsförslaget om förhål landet lill annan stat kan lolkas, likaså bestämmelserna om allmän ord ning och säkerhet, som fortfarande finns med i förslaget. Inte kan man 56 rned bäsla vilja i väriden påstå atl utskoltelsförslag fyller alla krav på Man sägerexempelvis all endasi om särskilt viktiga skäl för- Nr 149 anleder det fårfrihetsinskränkningar företas. Ingen kommer nalurligtvis Fredagenden att begränsayttrandefriheten utan att åberopa särskilt vikliga skäl, men 4 j g-j del är en dålig garantiför yttrandefriheten. Det är sädana tänjbara for------- - muleringar som är mumsför reaktionärer. grundlagUnder detla anförande överlog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Jag skall inte recensera mina meningsmolslåndare och lala om all vad desäger är trams eller något annal. Menlål mig konstatera all det i demokratin finns fiera inslag, och två av deviktigaste är majoritdsstyrelse och fri- och rälligheler. Del förslag sommoderater och folkpartister lägger fram innebär att majo-ritelsprincipenupphävs. I del stycket har jag sagt all förslaget strider mot demokraiin, ochdet vidhåller jag, såvitt man inte kan visa att demokratin numera ärminorildsstyrelse; men del stämmer inte med vad demokraiins klassiker haranfört. Grundlagsändringargenom folkomröstningar harjag aldrig betecknat som odemokratiska, men destrider mot den representativa formen av demokrati. De leder också lill atl manfår en stel författning. Hur många ändringar har skett i författningunder efterkrigstiden? Kanske vill redovisa dem? Det är ettytterligare tecken på den konserverande inriktningen - man bevarar denstruktur man har. Ensocialdemokrat kan säga att man nu är väldigt belåten med det somsocialdemokratin har lyckais genomföra, så att man skall slå vakt om det ochförsvåra ändringar. Men vi socialdemokrater har inte den uppfattningen. Vimenar att vi skall utveckla samhället vidare, och här vill jag ge dl svar lillNils Berndlson, nämligen atl vi måste ha en författning som gör del möjligtatt genom politiska och andra ålgärder upphäva klasstrukturen i det svenskasamhället. Det kan inte ske genom en deklaration i en grundlag, utan del måsleske genom den praktiska politiken. Närdet gäller lagrådsgranskningen vill jag hell snabbi konstatera att den ordningman nu föreslår inte innebär en återgång lill förhållandena . Dåvärdet regeringens propositioner som skulle gå lill lagrådei. kommer varjeförslag som läggs fram här i alt underkastas lagrådsprövning, ochdäri ligger ju risken att en enda riksdagsledamot kan fälla avgörandet. Beträffandeden breda enigheten menarjag atl kan man inte genom driva sina förslag, får man välja den linje som jag har rekommenderat i utskottet och även nu rekommenderar, nämligen all man begär fortsatta utredningar. Men nog innebär det, herr talman, all man minskar re formtakten. Den arbelsrältsreform som vi beslöt skulle inte ha kommit förrän under hösien, om vi skulle ha väntat 57 Nr 149 tills det andra beslutet fattades. Många skulle nog ha protesterat mot --------------- HerrMOLIN (fp) kort genmäle: Fri- och rättigheteri Herr talman! Konslitutionsutskottels ordförande försökte nu försvara grundlag sin anmärkningsvärda ultalande atl folkpartietsförslag strider mot de- mokratin med alt säga, allförslaget inte är i överensstämmelse med majoritdsprincipen. Det var i och försig en betydande reträtt. Men även del är naturiiglvis en missuppfattning,förenligt förslag skulle t. ex. en drastisk inskränkning avdemonstralionsrätten kunna ske om den fick slöd av folket i en val, och om ettandra beslut fattades kort efter valet. Här skulle alltså folkels majoriieikunna genomföra en inskränkning av demonstralionsrätten. Folkpartielslinje innebär därför inte pä något sätt atl folkviljan sätts ur spel. Deninnebär tvärtom dl hinder för makthavarna atl under ett tillfälligt inre elleryttre tryck på egen hand, utan atl höra folkel, sälta grundläggande rättigheterur spel. Hur man kan karakterisera ett sådant förslag som stridande motdemokraiin förslår jag inte. Har ingen känsla för valörerna isina egna formuleringar, när han säger all vårt förslag strider mot demokraiin,inskränker folksuveräniteten och upphäver den representativa demokratin? Jaggav en möjlighet all ta lillbaka de här förfärligaöverdrifterna. Jag beklagar att han inte begagnade den möjligheten. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Även jag har betonat all den poliliska kampen är avgörande för attändra på klassförhållandena i vårt land. Men, i ,grundlagen får ju inte utgöra ett hinder, utan den bör utgöra dl stöd i kampenför all upphäva klassorällvisor. Det är detta vi har betonat i motioner, ireservationer och i anföranden, och det är detta som har varit vägledande förvåra förslag i det här sammanhanget. HertFISKESJÖ (c) kort genmäle: vidhåller i sitt senaste inlägg alt vårt förslagskulle innebära en minskad reformtakt i samhället. Det är hell fel. Men vadvårt förslag skulle innebära är en bättre planering av de lagar som skall genya reformer. Hur kan någon ha någonting emot del? Del är väl bra atl lagarnaär övertänkta, att de är grundligt övervägda och noga prövade. Sedanvill jag gärna kommentera vad som sagts om folkomröstning i grundlagsfrågor. Här påslås all det förslag som vi har lagt skulle slrida mot de bestämmelser som finns i grundlagen om vår representativa de mokrati. Det påståendet kan jag inte förslå. Vad som främst slås fast i den första paragrafen i regeringsformens första kapitel är folksuverä nitetens princip. Och all man låter elt förslag gå lill folkomröstning är 58 ju alt tillämpa folksuveräniteten så långt ut sommöjligt i det enskilda Vidare vill jag tilläggaatt den metod som vi föreslär är fakultativ den - det är alltså intenågot obligatorium. Metoden är enkel all genomföra 4-- gj och den kommer i de fallden lillämpas att ge som resultat all viktiga--------- - grundlagsändringsförslagverkligen kommer i fokus under den allmänna Fri-ochrättigheter i valdebaiien på dl sättsom mycket sällan sker . HertHERNELIUS (m) kort genmäle: gällde den ordningen atl civil- och kriminallag gick tilllagrådet. hade då inte den släilning på lagstiftningens område somden har enligt nuvarande författning. har fått en starkaresläilning inom lagstiftningen. Den slår för lagen i princip, och del gör ocksåall utskotten har fåll rätt alt direkl remillera lill lagrådei. Men inte kanman säga att vi levde under något gissel med lagrådels hörande. Inteuppfattades lagrådei som en sorts extra första kammare - vi hadeju en första kammare då - och icke heller kunde man tala om byråkrati. Jagupprepar än en gång alt vad vi eftersträvar är att förbättra lagstiftningenskvalitet. Det är viktigt att lagar skrivs väl, alt de fogas in i dl system, altde tekniskt blir klarläggande, och del är därför vi vill ha denlagrådsgranskning som vi sannerligen har erfarenhet av atl del behövs. Såvill jag säga att det alltid har förvånat mig vilken motvilja socialdemokraternahyser mot folkomröstning. Varför har de den inställningen? Är intefolkomröstningen ett ganska intressant redskap för all få del av folkmeningen?Obligalorisk folkomröstning i en rad frågor har vi inte begärt. Men vi har i såviktiga frågor som grundlagsfrågor velat komma fram lill den ordningen all föreanlagande av vilande grundlagsförslag folkel skall få tillfälle all särskiltyttra sig över del framlagda förslagel. Trorinte själv all grundlagsfrågorna annars ofla drunknar i denallmänna debatten inför ett val? Såsom temperaturen stiger inför varje val,såsom diskussionen koncentreras på vissa frågor kommer grundlagsfrågorna helt iskymundan. Vimoderater vill göra väljarna uppmärksamma på grundlagsfrågornas existens, gedem tillfälle all yttra sig över dessa. Det är en i sann ordningdemokraiisk institution som vi förespråkar. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Låt mig först få instämma med i att lagförslag bör varagrundligt övervägda. Del gäller alldeles särskilt grundlagsförslag. Från denutgångspunkten finner jag del egendomligt att de som pläderar för grundligaöverväganden lägger fram förslag som de vill tvinga på utan ens enremissomgång, all de inte vill utreda frågan om lagrådei utan nu bara villdriva igenom sin mening - kanske med hjälp av fruForluna. Nr 149 Vad sedan gäller min kontrovers med vill jag säga att den "kombination som man föreslär från och 4 iuni 1976 'innebär följande: --------------- Delär lagrådet som avgör när bestämmelsen om kvalificerad majoritet Fri-och rättigheter i skall tillämpas. En femtedel av ledamöterna här kan sedan skjuta på grundlag beslutet. Del måsle innebära en inskränkning både iparlamentarismen och i majoritetsslyrel. Påden punkten har jag inte gjort någon reträtt, och jag kan inte finna anledningall göra det. Det är också intressantatl konstatera i detta sammanhang all mig veierligl har man ingenstans iväriden omgivit förändringar av fri- och rälligheler med sådana regler. Finnsdel då anledning atl förmoda all vi i har mindre känsla för fri- ochrättigheterna än man har i andra länder? Den svenska historien talar etl annalspråk. Vi har slagit vakt om fri- och rättigheterna. Vi har utvecklade fri- ochrättigheter. Del finns tydligen en farhåga hos för atl man inte nogkan skydda sig mot reformer i samhället. Det är ju del som är den poliliskarealiteten bakom dess agerande. Det är ännu dl tecken på atl underPer ledning har orienterat sig högerut. Man gör sällskap med dekonservativa krafterna i del svenska samhället och vill med hjälp av ochannal här genomföra en reform som skall verka konserverande i det svenskasamhället. Herr förste vice talmannen anmälde alt herrarFiskesjö, och anhållit att till protokollet få antecknat all deinte ägde rätt till ytterligare repliker. Herr justitieministern , som meddelat att hani samband med behandlingen av detta betänkande ämnade besvara () anmälda inlerpellation, 1975/76:173, lill herrstatsministern, erhöll ordel och anförde: Den proposition som behandlar innebär att skyddet igrundlagen för medborgarnas fri- och rättigheter blir väsentligt förstärkt.Flera nya rättigheter förs in i lagen. Redan existerande rälligheler får etlförstärkt skydd i grundlagen genom att gränser ställs upp för lagsliftningen. Proposiiionenbygger på dl betänkande års fri- och rätlighetsulredning.Utredningen var oenig på en del punkter men enig om all dess förslag iväsentliga avseenden innebär en uividgning och förstärkning avgrundlagsskyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna. Utredningenarbetade intensivt under ett och tre Oärdedels år. En av uiredningens ledamötervar riksdagsmannen . HerrAhlmark har i sina reservationer inte reserverat sig emot påståendet auförslaget innebär en uividgning och förstärkning av de medborgerliga fri- ochrättigheterna. betänkande presenterades har fåll 60 förmånen att stå som första namn på folkpartietspartimolioner här i kammaren, också på denom fri- och rättigheter. Jagber alt få citera ur denna partimotion, 1975/76:2551, första me- Fredaeenden ningen i första stycket: 4juni 1976 "Regeringens förslaginnebär alt med någon enda rösts ma- ---- joritel över en nattkan upphäva eller inskränka de flesta fri- och rät- Fri-och rättigheter i ligheter, t. ex. yttrandefrihet, religionsfrihet och mötesfrihet." Delär en imponerande prestation av en person som ägnat så mycket tid och energi ätdessa frågor, all i en enda mening få in så många oriktiga och vilseledandeuppgifter. Här har sakligheten fått rymma fältet för den slagordsmässigaformuleringen. Fördel första: Regeringens förslag innebär all fri- och rällighetsskydddförstärks. Inte på någon punkt försämras skyddet i grundlagen för fri-ochräitigheterna. Del är innebörden i regeringsförslaget. Fördel andra: Inte en enda av- fri- och rättigheterna kan upphävas annal än genomgrundlagsändring, dvs. två riksdagsbeslut med mellanliggande val. Fördel tredje: nämner som exempel yttrandefriheten, religionsfrihetenoch mötesfriheten. De exemplen är illa valda. Yttrandefriheteni tryckt skrift berörs över huvud laget inte av förslagel. Den regleras itryckfrihetsförordningen. Och det trodde jag visste. Iriksdagen beslutades f ö. - efter en proposition från regeringen -all iryckfrihelsskyddd skall utsträckas lill att omfatta också siencilerade ochliknande skrifter. Härigenom kan kort sagt varje medborgare föra fram åsikteroch lämna informalion i hägnet av tryckfrihetsförordningens, internationelltsett, unikt starka skydd. Detskydd för yttrandefriheten som finns i tryckfrihetsförordningen har emellertidverkan långt utanför det område som regleras där. Det måste t. ex. framstå somföga meningsfullt alt förbjuda muntliga yttranden av visst innehåll, om sådanayttranden straffriti - enligt tryckfrihetsförordningen, som är grundlag - kanåterges i tryckt skrift. Och delta i all synnerhet som , påregeringens förslag, beslutade förslärka meddelarskyddei. Jagvill också erinra om - vilket jag gjort här tidigare - alt jag avser alltillsälta en särskild ulredning som skall få i uppdrag att lägga fram förslaglill utvidgningar till nya medier av del rättighelsskydd som finns itryckfrihetsförordningen. Siktet är inställt pä all skapa en yttrandefrihetsgrundlag.Det framgår av proposiiionen. HerrAhlmark, del är grundlöst att påstå att vårt förslag innebär atlyttrandefriheten skall kunna upphävas över . Det är inte möjligt all enskomma i närheten av ett sådani beslut. Någraord om religionsfriheten. I partimolionen påstår atl religionsfriheten skall kunna upphävas. Sanningen äran religionsfriheten enligt förslaget inte kan begränsas. Religionsfriheten har ett absolut skydd och ändringar kan bara ske genom ändringar i grundlag. Läs propositionen och del egna utredningsförslaget, ! Nr 149 Mötesfriheten kan visserligen begränsas, men bara inom myckel snäva Fredaeen den ramar.I själva verket innebär regeringsförslaget all den redan nu vid- 4 iuni 1976 sträcktamötesfriheten kommer att utvidgas ytterligare. --------------- isjälva verkei så all vissa begränsningar i mötesfriheten som f n. finns Fri- och rättigheter bl. a. i allmänna ordningssiadgan måste upphävas i samband med atl i grundlag de föreslagna grundlagsändringarna iräder i kraft. Mankan undra, herr talman, hur del kommer sig alt Per signerar dl pappermed sådana felaktigheter. I bästa fall kan man hoppas alt han inte läst vad hanskrivit under. Närmare till hands ligger dock atl partimolionen är ett led ifolkpartiets valårsinsinualioner. HerrAhlmark säger sålunda alt ""nu skall fri- och rättigheterna upphävasöver ". Han säger atl proposiiionen är elt svek mot medborgarna.Han sitter i TV och säger all religionsfriheten kan upphävas. Jag skulle viljauppmana all gå hem och läsa svensk historia. Sverigeär en demokrati. Medborgarna i vårt land har vidsträcktamöjligheter att - utan risk för ingripanden från myndigheternas sida - uttalasina åsikter i olika frågor, delta i demonstrationer och möten, bildaföreningar etc. I få länder i världen har medborgarna så omfattande fri- ochrättigheter som här. Successivthar demokraiins innehåll utvidgats. Gränserna för vad som är tillåtet iopinionsbildningen har ständigt vidgats. Den svenska arbetarrörelsen harintensivt medverkat lill denna uividgning av demokratin. Från politiskdemokrati med lika och allmän rösträtt och opinionsbildning, till socialdemokrati med den sociala tryggheten som ledstjärna, till ekonomisk demokratimed inflytande för arbetare och tjänstemän i deras egenskap av anslällda iarbetslivet. Vi socialdemokrater haralltid värnat demokraiin, och vi kommer alltid att göra så. Del vi nu gör ärall grundlagsfästa vad vi drivit fram. Del innebär inie all något skallupphävas, utan all grundlagsskyddet förstärks. Jag vill uppmana i hederlighetens och saklighetens intresse la lillbaka de bedrövligainsinuationerna i partimolionen mot svensk arbetarrörelse och mot de liberalatraditionerna i politik. Vad gäller nu de sakliga motsättningarnamellan - och - förslag och regeringens förslag? Jo,de rör metoden för begränsningar i vissa av de fri- och rälligheler som nuskall regleras i grundlagen. Jagvet atl är enig med mig om all man på det ena eller del andrasällel måste kunna inskränka fri- och rätligheierna, också opinionsfriheterna,om inte annat så i renl juridisk mening. Vad den sakliga skiljelinjen mellanfolkpartiet och socialdemokraterna gäller är alltså inte om vi skall ha fri-och rälligheler, utan konstruktionen, metoden, för de s. k. inskränkningar somfinns och måste finnas i lagsliftningen. Vi menar all skall bäraansvaret för sådana beslul. Och de skall fattas som flertalet beslut iriksdagen. Men vill ha enspeciell ordning för de s. k. opinionsfri- helerna, nämligen atlsådana beslul skall kunna fattas med fem sjättedels majoritet eller på sammasätt som grundlag beslutas. Viär motståndare lill del, efiersom vi vill undvika orimliga effekter. För enkonsekvens av en specialregel är, som i redanunderstrukit, att en liten minoritet kan fördröja eller förhindra vanligavettiga beslul i , som en slor del av är enig om - t. ex.folkpartiet och socialdemokraterna. Vilkenlagstiftning är del då som drabbas av den föreslagna fem själ-ledels-regeln?Ja, del är inte så lätt all säga, så som regeln är formulerad. Om man tolkarden efter ordalagen kommer man fram lill all det inte ens blir möjligt attlindra en existerande rällighelsbegränsning, t. ex. genom att sänka straffetför ett yttrandefrihetsbrott, ulan alt använda metoden med kvalificeradmajoritet. Folkpartietsoch grundlagsregel är utformad på det sättet au den träffar varjelagbeslul som innebär något annal än total frihet från varjerällighelsbegränsning. Menjag skall tolka den på del för upphovsmännen förmånligaste sättet. Del innebärall fem sjättedels-regeln bara gäller i de fall då den nya lagstiftningen pånågon punkt går längre än gällande rätt eller innebär att etl gammallräliighetsbegränsande räiiighelskomplex avskaffas och ersätts med helt nyaregler. Vadinnebär fem sjättedels-regeln tolkad på del sättet? Låt mig besvara frågangenom att ta några exempel från det gångna . Vi har behandlat enproposition om en ny marknadsföringslag. Marknadsföringslagen reglerar bl. Syftet är givetvis atl skydda konsumenterna. och jag äreniga om marknadsföringslagens huvudprinciper. Men en liten minoritet skullekunna sätta stopp för eller orimligt fördröja denna lag, efiersommarknadsföringslagen begränsar yttrandefriheten. I en proposition föreslår regeringen lättnader i förhållandenaför häktade och anhållna. företräder, liksom regeringen, enliberal kriminalpolitik. Men en konservativ minoritet skulle ulan ivivel kunnaförsena eller förhindra denna nya lagstiftning, eftersom där finns bestämmelserom brevcensur och telefonavlyssning på häktena. Detsamma gäller de nya reglernaom spioneri och vissa andra brott mot rikels säkerhet som beslutade imåndags, trots att beslutet i sin helhet gick i klart yttrandefrihelsvänligrikining. Som vi vet uppgick den del av som stod bakom beslutet - bl.a. eget parti - inte till några fem sjättedelar. Ocksånär det gäller förslagel till nya regler om telefonavlyssning vidförundersökning innebär modell all en konservativ minoritet skullekunna förhindra lagstiftningen trots att den går i liberaliserande rikining.Del är möjligt atl inte insett detta, eller haft dåliga juridiskarådgivare. Men de tänkbara effekterna av fem sjättedels-regeln är orimliga. Del är som jag tidigaresagt ytterst märkligt all nu vill