prot · FZ0977 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:77 §1 Justerades protokollet för . 0/7?slopande av obligatorisk smittkoppsvaccina -tion av barn § 2 Om slopande avobligatorisk smittkoppsvaccinalion av barn Herrsocialministern erhöll ordet för all besvara () den 18februari anmälda fråga, 1975/76:238, och anförde: har frågat om regeringen ämnar föreslå att denobligatoriska smittkoppsvaccinationen av barn avskaffas. Detav () ledda arbetet att bekämpa smittkoppornahar givit myckel snabba resullat. Under senare hälften av har endastett mindre antal smittkoppsfall uppträtt i avsides belägna delar av Etiopienoch . I har inget nytt fall konstaterats under de senastemånaderna. Utvecklingen på området har föranlett bl. a. , ochFörbundsrepubliken att upphöra med allmän obligatorisk ympning. Medhänsyn lill resultaten av WHO:s arbete och vissa risker för biverkningar vidsmitlkoppsympning har med stöd av 6 5;lagen om ympning mot smittkoppor beslutat om anstånd t. o. m, den 31 december1976 med obligatorisk ympning mot smittkoppor av barn. har idagarna kommit in till regeringen med förslag om att den obligatoriskasmittkoppsympningen och i samband med förstavärnpliklstjänslgöring upphävs. FruFR/ENKEL (fp): Jag tackar socialministern för svarei, som naturiigtvis enligt minmening är ett myckel positivt svar. Jagvisste faktiskt inte att hade skickat uten förordning om anstånd intill utgången av 1976 med den i lagen föreskrivna,obligatoriska ympningen mot smittkoppor. Jaghar läst den sedan, och jag ser också i papper alt den frivilligavaccinationen mot smittkoppor som utförts inom skolhäl-sovården tills vidareskall upphöra. Mennär jag ställde frågan måste informationen till skolorna havarit dålig. Flera skolor skickade nämligen hem blanketter om revaccinering aveleverna, där det stod att smittkoppsvaccinering var obligatorisk. Jag förstårnu att de använde gamla blanketter för att spara, men all vaccineringen varobligatorisk hade inte strukits över. När då föräldrarna ringdeoch frågade om della verkligen var möjligt 0/77slopande av obligatorisk smittkoppsvaccinalion av barn så svarade man på skolanalt det var del ju inte, Socialminislernsäger au del finns biverkningar. För att en massvac-cinalion skall varaberättigad måste fördelarna klart överväga nackdelarna - framför alll omåtgärden påtvingas medborgarna. Att forskare i har påvisat att det i dagensläge är slörre risk alt dö i komplikationer efter vaccination mot smittkopporän all dö i smittkoppor har gjort föräldrar väldigt ängsliga för den härvaccinationen. Ofta bryter också allergiska sjukdomar ul Just eftersmittkoppsvaccinalion. Nuhar tydligen föreslagit all den obligatoriska smittkoppsympningenskall upphöra. Jag förslär att socialministern inte kan svara pä om regeringentänker bifalla della förslag, men jag hoppas att den gör det och altsocialstyrelsen sedan skickar ut utförlig information lill skolorna så allföräldrar inte behöver få sådana här gamla blanketter hem. Del bör i den här debatten sägas att resultatet av WHO:s framgångsrikaarbete när del gäller att utrota smittkoppor självfallet är mycket glädjande.Del är något av en historisk händelse. Experter inom WHO anser sig också hamyckel goda skäl att förmoda att smittkopporna är helt utrotadevärlden över. Sålänge sjukdomen existerar pä någon plats i världen finns emellertid enteoretisk möjlighet att smittkopporna kan importeras lill , Även omrisken bedöms som mycket liten krävs det att utvecklingen följs myckel noga. Därkanske jag bara, herr talman, skall tillägga alt del f n, finns en belydandelagerhållning av smittkoppsvaccin. Jag kan även nämna att socialstyrelsenföreslår alt statens bakteriologiska laboratorium får i uppdrag att skyndsamtinkomma med förslag om organisation av den fortsatta produktionen ochlagerhållningen av smittkoppsvaccin i landet, Självfallelär det viktigt att informationen blir så fullsländig som möjligt i de härfrågorna. Jag är övertygad om alt pä den punkten har en klarambition. Jagvill slutligen bara säga att vi nu fått in della förslag och kommer ivederbörlig ordning all behandla det. Men deballen är i sig själv intressantdärför att detta är någol av en milstolpe på elt område som är säutomordentligt viktigt för folkhälsan världen över. FruFR/ENKEL (fp): Jag lycker att allt vad socialministern nu sagl är myckel glädjande.Jag tycker att det är alldeles utmärkt att vi har en produktion av vaccin. Vimåste naturligtvis ha garanti för alt del finns vaccin om en epidemi skulleblossa upp pä nytt. Jag hoppas socialminislern inte troi- alt jag är emot del.för jag tycker verkligen all vi alllid måste ha en beredskap. Jag ville baraunderslryka att även jag är av den meningen. Överläggningen var härmedslutad. § 3 Om majoritetsval avnämndemän Herr justitieministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1975/76:251, ochanförde: har frågat migom jag anser alt majoritetsval av nämndemänslår i överensstämmelse med de principer för val av nämndemän om vilkariksdagen fattade beslul , Delriksdagsbeslut som syftar på innebär att val av nämndemän iförsta hand, liksom , skall ske enligt den s, k,majori-lelsvalsprincipen men att en viss minoritet inom den väljande församlingenkan få till slånd proportionellt val enligt de särskilda bestämmelser somgäller därom. Förslagtill reformen hade lagts fram i propositionen 1975/76:64, Jag uttalade där bl,a, all jag fann det angeläget, såväl från allmänt demokraliska utgångspunktersom med hänsyn till förlroendel lill domstolarna, att garaniier skapas mot altnämnden får en i politiskt hänseende ensidig sammansättning. Jag kan erinra omatt jag uttalade mig i liknande ordalag i milt svar på enfråga av i della ämne. Somsvar på fråga vill jag därför hänvisa till vad jag ullalade iproposilionen . Hen (): Jag ber förslall få lacka justitieministern för svaret på min fråga. Den här frågan har, somjuslilieministern nämnde, diskuterats vid fiera tillfällen under de senareåren, bl, a, vid den frågedebatt vi hade för ungefär tvä år sedan och idecember 1975, Justitieministernhänvisar nu lill propositionen. Där uttalar han bl, a, att förslaget om alt ellmajoritetsparti inle längre skall kunna utnämna alla nämndemän i en kommungrundar sig på allmänt demokraliska utgångspunkter. Jag lar fasta på det ochmåste dä molsättningsvis konstatera att det står i mindre god överensstämmelsemed vedertagna demokratiregler om man fortsätter all ha majoritetsval på detsället att ett majoritetsparti utser endast represenlanler från sitt egelparti, underströk de här synpunkterna ochkonstaterade att garantier måste skapas mot en ensidig partirepresentalion. Rimligen,herr lalman. borde den här frågan nu vara utagerad. Men i en kommun - -har man vall tre nämndemän för tiden fram till den 1januari 1977. när den nya lagen träder i kraft. Man valde där bararepresentanter från majoriietspartiet - bara socialdemokrater. Jag måste, herrtalman, konstalera att det är rent otroligt och rent fantastiskt all någonkommun fortsätter på samma sätt trots vad som har uttalats. Trotsriksdagsbeslutet fortsätter socialdemokraterna i den här kommunen att genämnden jusl del som landels socialdemokratiske justitieminister har tagitavstånd från - ledamöter med ensidig politisk hemvist. Man struntar hell i vaden enhällig riksdag 0/7?skärpta restriktioner mot kapitalexport har sagl, nämligen all detär utomordentligt viktigt att ett majoritetsparti inte utnyttjar sin ställninglill all välja uteslutande egna kandidater. Meddet aktuella valet som exempel måste man konstatera del närmasl tragiska fördemokratin i vårt land att okunnighet eller ovilja all förslå demokratins djupainnebörd är så dokumenterat stor. Frågesvaretär i sig förödande för den s, k. Timrådemokratin, det som kallasTimråkratin, Den utgör exempel på formalism i sämsta bemärkelse. Den är ettflagrant övertramp gentemot . Handlingssättet är enstyrkedemonstraiion och bevisar en högt prestigeladdad attityd, I harsocialdemokraterna en mening om olämpligheien av ensidig partirekrytering avnämndemän, i har socialdemokraterna en annan och motsatt mening. Det somär sant i är dåligt skämt i kommunalhuset i , Eller, herrtalman, för att citera kända strofer: "Del som är sanning iBerlin och , Är bara dåligt skämt iHeidelberg," Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om skärptarestriktioner mot kapitalexport Herrfinansministern erhåll ordet för att besvara (vpk) den11 februari anmälda interpellation, 1975/76:114, till herr industriministern,och anförde: har frågat industriministern dels om regeringen ämnarvidta åtgärder för skärpt reslriklivitet mot kapitalexport från , delsom regeringen avser all föreslå förbud mot kapitalexport till stater som harfascistisk regim, Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Jagvill inledningsvis erinra om all anslulning lill och den inomdenna organisation antagna kapitalliberaliseringsstadgan innebär att Sverigeåtagit sig att följa stadgans förpliktelse all fritt medge utgående direktainvesteringar. Vissa möjligheter lill undantag från åtagandet enligt stadganfinns dock. Förvårt vidkommande logs i samband med ändringar i va-lulalagsliftningenin en bestämmelse som i ärenden om utlandsinvesteringar ger valutasiyrelsenmöjlighet att beakta också induslri- och sysselsätlningspoliliska effekter,lagändringar innebär vidare att valutastyrelsen utökades med fyraledamöler - från sju till elva - vid prövning av ärenden om direktainvesteringar ulomlands, Föruiom re-preseniaiion från finans-, industri- ocharbetsmarknadsdepartementen finns också två represenlanler för fackföreningsrörelsen.Därtill kommer att valutasiyrelsen i sådana ärenden regelmässigt inhämtarsynpunkter från de anställda i berörda svenska förelag. Det är självfalletangelägel alt utlandsinvesteringarna uppmärksammas såväl från synpunkten atten god betalningsbalans måste upprätthållas som att negativa samhällsekonomiskaåterverkningar i undviks. Utlandsinvesteringar kan ofta ha positivaverkningar på sysselsättningen i genom att de t, ex, möjliggör en ökadexport från , Den numera tillämpade ordningen för behandlingen avärenden om ullands-investeringar ger möjlighet för valutastyrelsen att beaktasysselsättnings-politiska aspekter. De anslälldas uppfallning i ell investeringsärendetillmäts stor betydelse, Ivad gäller omfattningen av de direkta investeringarna utomlands motsvaradedessa av industriinvesteringarna i , och1975 var molsvarande procenttal betydligt lägre, nämligen 19,6 resp, 15,8, Delbör också understrykas att utlandsinvesteringarna i stor ulslräckningfinansieras genom upplåning ulomlands. Tillstånden till utlandsinvesteringaråren och 1975 avsåg 2 430 resp, 2 300 milj, kr,, varav 1 440 resp, 1 390milj, kr, var förenade med krav på finansiering i utlandet. Medhänvisning till det sagda blir mitt svar på första fråga attregeringen inte f n, - efter endast erfarenheter av de nyareglerna om prövning av utlandsinvesteringar - är beredd att överväga skärptaregler för kapitalexport frän , Ivad gäller frågan om förbud mot kapitalexport lill stater som har fascistiskregim vill jag erinra om all Iraditionelll har hävdat uppfattningen allvi bör la del i inlernationella ekonomiska sanktioner mot visst land ellervissa länder endast när har beslutat om sådana sanktioner. Ienlighet härmed har sanktioner genom särskild lagstiftning beslutats i ettfall, nämligen är 1969 i fråga om . Oberoende av internationellaaktioner är det emellertid angeläget att av solidaritet med förtryckta folkmotverka investeringar i vissa länder. Den har vid fleratillfällen framhållit att svenska företag bör avhålla sig från att investera iländer som exempelvis . Omskärpta restriktioner mot kaphalexport Hen (vpk): Jag lackar för finansministerns svar pä min interpellation.Finansministern söker ge intrycket att utlandsinvesteringarna inte skulle varasä stora, all de skulle ha minskat i betydelse och att de skulle ha enövervägande positiv inverkan pä den svenska ekonomin. Jag kan inte dela någonav dessa uppfattningar. Ingen, inle heller finansministern, kan förneka attmedan industrisysselsättningen i stagnerat eller t. o. m. minskat såhar sysselsättningen i svenska företag utomlands ökat. En rad svenskastorföretag sysselsätter långt fler utomlands än i . Det gäller storföretagsom SKF, , STAB, , , AGA och Alfa . Denkrafliga ökningen av utlandsinvesteringarna är oomtvislad. 1965 t. o, m, 1969investerades 4 518 milj, kr, utomlands, I97I t, o, m, 1975 investerades 9 394milj, kr, ulomlands, dvs, mer än dubbelt så mycket som , dock räknat i löpande priser. 10 protokoll 1975/76:75-77 Omskärpta restriktioner mot kapitalexport Finansminislernförsöker emellertid skapa bilden av att utlandsinvesteringarna skulle minska ibelydelse. Han Jämför dem i silt svar med de totala industriinvesteringarna iSverige för , Det ger sifferserien 27,8, 19,6 och 15,. Granskarvi emellertid utvecklingen finner vi att finansministerngjort det otillåtligt lätt för sig, 1969 ärett extremår. Vidare är de årligavariationerna i utlandsinvesteringarnas andel av de totala inhemskaindustriinvesteringarna skiftande på grund av att konjunktur-faser oftainträder litet olika i utlandet och i , Vi får därför vissa årligavariationer, 1965uppgick utlandsinvesteringarna lill av industriinvesteringarna i ,1966 till 13,2 9é, 1967 till 14,8 96, 1968 lill , 1969 lill , 1970till , 1971 till , 1972 till 24,2 96, 1973 till 15,5 96, 1974 till19,6 96 och 1975 till 15,8 96, Väljerjagandra jämförelseår än finansministern, får jag en i förhällande till hansframställning motsatt bild. Det enda som ger en riktig bild i sådant fall är auräkna ul den långsiktiga trenden med hjälp av fler-årsmedellal. Under femårsperioden1971-1975 var den 18,4 96, alltså en ökning. Denna granskning visarattfinansministerns val av 1969 som jämförelseår är från statistisk synpunktvilseledande. Vihar alltså all göra med en väsentlig ökning av utlandsinvesteringarna på senareår både i absoluta tal och i relation till industriinvesteringarna. Dennaökning är i huvudsak ett resultat av den ökade koncentrationen av kapital. Närett monopol eller storföretag dominerar en industrigren har det möjligheter attkontrollera produktion och priser. Utlandsinvesteringarna blir en metod auundgå en sänkt pris- och profilnivå i del egna landet. De är en metodatt slå lillbaka krav om förbättringar från de lönearbetande. Företagen sökergenom att placera medel utomlands bl, a, utnyttja sämre lönelägen, sämrerättigheter och villkor för de anställda såväl socialt som fackligt-poliliskl.Utlandsinvesteringarna är också ett led i den skärpta konkurrensen mellanolika internationella truster. Utlandsinvesteringarnasker således inie av några sociala motiv gentemot de länder lill vilka de ärriktade. Tvärtom är del så, alt de utländska kapitalen i många länder harspelat och spelar en reaktionär politisk roll. De stöder de mesl konservativafolk- och ulvecklingsfientliga krafterna i del land de investerat i. Jag kanhär peka pä den roll fiera imperialistiska truster - ITT, ett amerikansktbolag, eller svenska AGA - spelat och spelar i , eller på hur deinternationella monopolen manipulerat för att stoppa en socialistisk utvecklingi , Detär betecknande för de svenska imperialisternas hunger att svenskt kapital gesett särskilt omnämnande när Chilejuntan just skryter om hur mycketutländskt kapital som investerats i landet , Detta är elt slag iansiktet på den breda i vårt land för folk. Finansministerndiskuterar i sitt svar utlandsinvesteringarna på ett -som jag vill beteckna del- historielöst och klasslöst sätl. Han talar om samhällsekonomiska effekterulan all klargöra vem dessa effekter tjänar och vem de drabbar. Ytterst handlardet ju här om vem som skall få styra hur de ekonomiska tillgångar som skapasskall användas. Det handlar om huruvida kapitalet skall ha möjlighet attutnyttja utlandsinvesteringar - flyttningar utomlands - som en press mot dearbetandes intressen, om man vill underordna sig den profitslyrdakapitalistiska ekonomin eller om man vill föra en politik mot kapitalägarnasmakt. Utlandsinvesteringarnaär ingen nödvändighet för ekonomi, men de kanske är nödvändiga för attden svenska storfinansen skall kunna hävda sin maktställning över värekonomiska utveckling. Finansministern odlar illusionen allutlandsinvesteringar skulle ha positiva sysselsättningseffekter genom attstimulera svensk export. Det är ett obevisat samband. De pengar som AGAanvänder lill att utsuga chilenska arbetare och muta fascistjuniansadministration skulle kanske ge mer jobb om de användes till bättrekommunikationer här i . Om ett svenskt företag - under förevändning avdet s. k. höga kostnadsläget - minskar eller lägger ned verksamheien i Sverigekanske det ökar den svenska exporten, men det har Ju knappast någon positivtotaleffekt på sysselsättningen. Det främjar inte svensk export när man kanköpa svenska cyklar "made in " - och svenska skjortor"made in ". Finansministernupprepar i sitt svar hänvisningen lill kapi-talliberaliseringssladga.Denna stadga används alltid som förevändning för att skydda de multinationellaföretagens intresse av "fria" kapitalrörelser över gränserna. Denhar alltså kommit att försvåra ålgärder mot del internationella storkapitalet -däri inbegripet det svenska. får väl säga upp sin anslutning till dennastadga, om det är den som hindrar en riklig politik. Finansministernsuppfallning att det, oberoende av inlernationella aktioner, är angelägel allav solidaritet med förtryckta folk motverka investeringar i vissa länder ärell uttalande i rätt riktning. Men del gäller ju inle bara att motverka, ochdet räcker inle med proklamationer. Investeringar i länder med fascistiskeller rasislisk regim - såsom , , , - bör undernuvarande förhållanden förbjudas. Det skulle vara solidaritet i handling. Eftersomfinansminislern tycks vara inne pä tanken att åtminstone motverka investeringari vissa länder, vill jag fråga honom: Vilka åtgärder har regeringen vidtagiteller avser regeringen att vidta för att motverka deökade svenska investeringarna i , , och ? 0/7?skärpta restriktioner mot kapitalexport Vi kan naturiigtvis på vardera kanten ägna oss åt en stunds statistiskaövningar. ansåg att mitt utgångsår inte var representativt, menhar tydligen inle följt den statistiska re- Omskärpta restriktioner mot kapitalexport dovisningen - det finnerman om man närmare studerar utlandsinvesteringarna under är 1969. Vad herrHermansson talar om är ju våra utlandsinvesteringar i de underutveckladeländerna. Den relativt höga siffran för härieder sig från att desvenska investeringarna i EFTA-länderna var osedvanligt höga . Devar också i EEC osedvanligt höga , och de var överraskande nog iNordamerika mer än dubbelt så höga då som normall under de övriga åren. Vårainvesteringar i , som det här är frågan om, var är 1969 inteanmärkningsvärt höga - sådant som 1971 var de väsentligt högre,och även andra år har de legal högre. Ger man sig in pä att läsa statistiken,får man göra det med lilel större noggrannhet och ambition än vad herrHermansson gör - i annat fall kommer man lill ganska felaktiga resultat. Detär alldeles uppenbart att vi inte har samma uppfattning i fråga om effekten avett ensidigl svenskt utspel när del gäller investeringsverksamheterna i mindresympatiska länder. Jag har den uppfattningen - och jag har haft tillfälle allkomma lill den uppfattningen - att om vi skulle dra oss tillbaka från sådanainvesteringar, skulle del enda resullatel bli alt vår verksamhel där i ställetsnabbi fylldes upp av Japaner, amerikaner, engelsmän, fransmän och folk fränandra nationer. Vi skulle i den situationen självfallet förlora inte barainvesteringen där ule, ulan vi skulle föriora även marknaden där. har nämnt landet . Ett storl svenskt företag, ,håller f n. pä alt montera sitt speciella system av telefoner i Säo Paulo.Dessa telefoner tillverkas i L M:s satellitindustri utanför Säo medvissa inslag av svensk tillverkning, svensk know-how, svenskl utvecklingsarbeteoch svenskt forskningsarbete. Forskningsarbete, utvecklingsarbete och know-howkommer till stånd här i och ger människorna här hemma arbete. Jag minnsall L M log den där beslällningen i härd konkurrens med amerikaner ochengelsmän. De skulle nalurligtvis bli innerligt glada, om det svenska företagetdroge sig lillbaka, men resultatet skull då bli sämre underiag för forsknings-och utvecklingsarbetet hemma i , eftersom den verksamheten sker här. Påsamma sätl är del med Scania-Vabis tillverkning av lastbilar utanför dennabrasilianska stad. Man började där med att från leverera de merakvalificerade delarna till bilen. tog man successivt över en delav tillverkningen i Säo , men vissa inslag i bilen är så passkvalificerade, såsom exempelvis växellådorna, att de även fortsättningsvisimporteras från . Del ger arbete åt folk här hemma. Jaghar således en annan uppfattning än . Det finns ett sambandmellan arbetsmöjligheterna här hemma i och företagens aktivitetulomlands, och det är inget negativt sammanhang ulan i stället motsatsen. säger vidare - om Jag fattar honom rätt - all det gäller att förarealpolitik, det räcker inte med proklamationer. Och det är så rätt. Om manogillar regimerna i de här länderna - och på den punkien är ju och jag eniga - och vill komma åt dem genom någotslags internationell bojkott, har jag nog efter många års erfarenhet kommit fram till detresultatet att del är tämligen meningslöst att göra del fören isolerad nation. Del måste vara en kollekliv insats från världens anständiga nationer, och en sådan kan man bara genomföra genom en intervention över FN, Det har gjorts för vidkommande för en del årsedan, men det har inle utvecklats vidare. Värtintresse i det här avseendet har deklarerats i FNvid fiera tillfällen, och självfallet ärvi beredda att göra det också i fortsättningen. färnöja sig med den förklaringen. Vi ärinte i det läget att vi med utsikt till något resullal kan göra några speciella framstötar just . 0/77 skärpta restriktioner mot kapitalexport Hen (vpk): Jag vill böriamed alt återgå ett slag till del som sifferexercis. Både de uppgifter han anförde i interpellationssvaret - där han sökteleda i bevis att kapitalexporten hade minskat i belydelse - och den fullständiga sifferserie och de fernårsmedeltal jag anförde gällde faktiskt den totalakapitalexporten och icke enbart kapitalexporten lill . Jag hade alltså utgått från samma beräkningsgrunder och samma jämförelser somherr Sträng, men jag anförde den fullständigalistan, och det visade att de årtal hanhade tagit fram icke gav en rättvisandebild av ulvecklingen av kapitalexporten frånSverige. Om de svenskakapitalistiska storföretagen -LM , SKF, AGA och andra - drar sigtillbaka från , , ochSydafrika, fylls deras platser upp av japanskt och amerikanskt kapital, säger , det är väl möjligl, för vi vet alt kapital både från och från liksom frånandra kapitalistiska länder gärna vill erövrapositioner i och andra stater. Men jag har svårt att följamed i hans resonemang, om han skulle mena att det är viktigt alt svenska företag finns exempelvis i och ochBrasilien, där deras verksamhet ulan tvivel utgör ett stödför de reaktionära regimerna i dessa länder, bara för all andra länders kapitalister inle skall kunna komma dit. Jagtror alt det är svårt alt förena en sådan ståndpunktmed den inlernationella solidariielslinje som finansministern talade om islutet av sill svar på min interpellation. Jag vill erinra om att det har förts och fortfarande förs en lång diskussion, bl. a. mellanmedlemmar i och styrelser, om hur man skall förhålla sig tillde svenska investeringarna i , till de svenska företag som ärverksamma där och till den av regimen godkända fackföreningsrörelsen, som alltsåicke är självständig. Där framförsofta den tanke som ullalarsig mot, nämligen att man måste söka motverkasvenska kapitalinvesteringar i sådana länder som och . Jag tror all det är en riktigare ståndpunkt.Även för landets finansminister borde den starka internationellasolidaritetsakiion, som Omskärpta restriktioner mot kapitalexport