prot · FY0948 · 1975-12-31 00:00:00 — påstår alt jag inle har någon kontakt medskogsarbetarna. Ja, jag vel i så fall inle vad det kan betyda all vi harSkogsarbelareförbundets expedilion förlagd till . Jag har där åtskilligakontakter med ordförande ochåtskilliga kontakter med skogsarbetarna. Jag har också haft niånga kontaktermed Pappersindustriarbetareförbundel tidigare. Jag skall inle nämna av vilkenanledning; kanske känner lill den. Jag tror därför att jagganska väl känner både pappersmasseindustrins och skogsarbetarnasförhållanden. Attherr Lorenlzon i debaiten lar upp övervinsterna och den nu pågående känsligastrejken bland skogsarbetarna skall jag inte i detta skede yttra mig om. Vadsom har orsakat den strejken får ha sin egen uppfattning om; jaganser all vi i delta skede inte skall diskutera den frågan iriksdagssammanhang. Vi vel ju ändå att Skogsarbeiareförbundel träffade enöverenskommelse med arbetsgivarparten när det gällde , och man komfram lill en månadslön pä 3 300 eller . Om del är en utsugningav Norrbollens skogsarbetare eller inte får själv bedöma. Efterdel alt överenskommelsen träffades har alltså den här strejken brutit ut. Sedandella om överförande i statlig ägo. Jag tror all flera än jag har sagl fråndenna talarstol all vi inte är motståndare härtill. Men skillnaden mellan herrLorenlzon och vårt parti är att vi inle ser överförande i statlig ägo som delenda länkbara. Jag har fakiiski tagit med vårt nuvarande partiprogram,eftersom jag var nästan säker pä att skulle komma med delargumentet. Jag har tidigare läst upp vad där står om den har frågan, men jagskall läsa in del igen lill kammarens protokoll: "De kolleklivaförelagen kan vara statliga, kommunala eller koope- rativa, och ett direktsamarbete mellan privat och kollektiv företagsamhet kan också i niånga fall varalämpligt. Dessa olika förelagsformer bör inte betraktas som självändamål. Valetmellan dem måste bestämmas av vilka uppgifter som skall lösas. Varesig den ekonomiska verksamheten bygger pä enskild äganderätt eller på olikaformer av kollektiv äganderätt, måste den samordnas lill en planmässighushållning, om inte arbetskraft och materiella tillgångar skall gå lill spilloi sysslolöshet eller i en inle tillräckligt effektiv produktion." HerrLORENTZON (vpk) kort genmäle: Vi noterade alla att i sitt senasie inlägg var betydligtmera balanserad än han var när han höll sitt skrivna anförande, som han hadehaft betydligt att formulera. Jagsade inle - och del uppmärksammade nog samtliga som var inne i kammaren - attherr inle hade kontakt med skogsarbetarna. Jag sade all när man hördehonom tala fick man den uppfattningen att han inte hade del. Jag sade också omfattande skogsarbe-tarslrejken inle kan ha undgått honom eftersom han välläser tidningarna. Detta går an alt kontrollera i protokollet. Bådei moiioner och i elt anförande här har jag belräffande frågan omavancerad forskning återgivit uppgifter från både och andra länder, ochjag skall inle upprepa dem. Del är bevisat all i del fallet liggerlångt efter. Och del är självklart, eftersom det är storfinansen inomskogsindustrin som bestämmer i delta avseende. Det är fråga om att göra destörsta profiterna på massan. Då ägnar naturligtvis profitörerna inlegrundforskningen något särskilt intresse, därför att den kostar massor avpengar. Och om resultaten i en avlägsen framtid vel man ingenting. Nej, skäraguld med läfiknivar - del är lösningen. Del är där ni skall skaffa"styrmedlen"! Ni har haft makten under , och de privataskogsbolagen har fåll uppträda hur som helst. Vilka löner har man inletillämpat i denna industri! Arbetarna i den har tillhört låglönegrupperna idelta land, del känner säkert lill. Vi fär förutsätta att den ekonomiska standardenkommer att stiga i länderna i och i världen i övrigt, och därmed kommerbehovet av papper att bli slörre. Det vel skogsbolagen. Därför inriktar man sinforskning - det bevisades av anförande - på massan och påpappersulvecklingen. Men grundforskning för att ur ligninel få fram andrakonsumtionsvaror och därmed skapa nya arbetstillfällen har skogsbolagen intevarit intresserade av. Del är de inte heller. För dem är de stora ochsnabba profilerna avgörande. Del är här "styrmedlen" skulle ha sattsin. Hen () kortgenmäle: Jag vet inte var drar gränsen mellan grundforskning ochavancerad forskning. Men jag upprepar vad jag sade om den termomekaniskamassan och den utveckling som förutses pä del området. Vi har i landet enfabrik som var den första all la upp denna verksamhet. Om del enligt herrLorentzons terminologi innefattas i begreppet grundforskning vet jag inte. Jagskall sedan använda den lid jag har kvar i denna replik till att fortsätta allcitera ur partiprogrammet det jag inte hann med i min förra replik: "Ensådan samordning kan endasl komma lill stånd under samhällets ledning och meden sådan inriktning att enskilt vinstintresse och enskilda gruppers intressenöver huvud underordnas de mål som samfällt eftersträvas. Planhushållningenmåsle inriktas pä alt under bevarad samhällsekonomisk stabilitet trygga fullsysselsättning och en rättvis fördelning av produktionen." Jagskall säga om skogsindustrin och storindustrin - utan att nämna någranamn - att det finns ledare inom denna industri som säger alt man inte villslåss med varandra om råvaran och att man är fullt medveten om att samhällethär måste sätta in styrmedel. Man säger sig också vara positivt inställdhärtill. Herr talmannenanmälde att anhållit att till protokollet i antecknat att haninte ägde rätt till ylleriigare replik. Hen (): Mankan inle undgå all bli upprörd när man lyssnar till här i kammaren. Den som suttit i Trä-forskningsinstitutetsstyrelse - lål vara på iräsidan och inle på papperssidan - och haft tillfälleatt föfia jobbet och utvecklingen där vet att del finns myckel litet av sanningi del säger. Delär alldeles givet att professor , som hade ansvaret för forskningen pådel här området innan han böfiade i FAO, hade intresse av att få så mycketpengar som möjligt lill denna forskning. Han var missnöjd med alt han inle ficktillräckligt mycket pengar. Det var hans uppgift att vara missnöjd. Han villekunna göra mer, och del förstår säkerligen var och en. Menman måste också vela hur hela den svenska forskningen på del här området varitupplagd. Vi är, , det land som böriade med denna forskning ienskild regi. Del är mol den bakgrunden som vi kunnai bygga upp de största ochförnämsta pappersindustrierna i världen. Det var i stor utsträckning här somforskningen skapades. Del var i den enskilda industrin som detta skedde. Våragrannländer och har kommit långt efter. De byggde upp sinforskning pä ell något annorlunda säll, eftersom de inle hade vår industriskapacitet och möjligheter. De åstadkom en samordning, såsom skett exempelvisvid forskningscentrumet utanför . Där har industrin och staten tillsammanskunnai bygga upp en gemensam forskning, både grundforskning och tillämpadforskning. Industrin köper här forskning. Därigenom har forskningssituationenblivit något annorlunda. Men vi har i Träforsk- ningsinstilutet ellunderlag för den samordning som erfordras. Enannan sak som jag vill framhålla är att vi har etl myckel gott samarbete med deövriga nordiska länderna. Den forskning som sker i och kommeräven svensk pappers- och träindustri lill del. Vi samarbetar, ger varandrainsikter och träffas ständigt. Därigenom sker ell nödvändigt och vikliglnordiskt samarbete. Varförtror att vi får leverera pappersmaskiner och stora kombinat tillSovjetunionen? Är del inte just mol bakgrunden av all svensk forskning harskapat så stort underlag på den mekaniska sidan som vi har kunnat lägga ul vårindustri så som skett? Den profil som talade om och som ger ossmöjligheter att köpa ofia både från och från arabstaterna är idel sammanhanget ytterst lill gagn för vårt land. HerrLorenlzon talade även om förstatligande. och jordbruk är istort sell förstatligat. Jällelandei i öster kan inte producera livsmedel lillsina egna medborgare beroende pä all man inte ger utrymme för ell enskilthandlande på jordbrukssidan. 60 96 av all potatis som produceras inomSovjetunionen kommer frän enskilda små brukningsen-heter, sägs del, där man färha en bit för sig själv. Det säger någonting om hur del blir när manförstatligar på sädana här områden. HerrLorenlzon vel hur toalettpapperet är i . Del känns där bak, herrLorenlzon, hur långt den svenska forskningen har kommii i förhällande lillöststaterna. (vpk) kortgenmäle: Den senasie talaren var faktiskt en värdig representant för svenskstorfinans, framför allt när del gäller skogsbolagens sköv-lingsverksamhet iSverige. Den är svår att försvara, och därför hamnar man naturiiglvis utanförlandet. Belräffandedel sista om den dåliga kvaliteten på toalettpapperet i skullejag vifia säga all man, när man är där, mänga gånger vore tacksam om man överhuvud taget kom över något toalettpapper. Del var etl dåligt argumeni, herrLothigius. Gåtill det kapitalistiska , där de religiösa organisationerna görinsamlingar lill fattiga människor. Dessa falliga människor har etl visstsocialslöd, men detta får inle användas för inköp av toalettpapper. De snällatanterna i dessa organisalioner är ute och tigger pengar lill toalettpapper åtde amerikanska medborgarna. Varskallvi la våra argument? Hur långt skall vi sjunka, , iargumenteringen, när vi skall diskutera svenska förhållanden och svenskstorfinans uppträdande i ? När vi hamnar så långt bort är argumentensvåra all hitta, . All försvara svensk storfinans, framför alltnär det gäller skogsbolagen, är svårt även för en som heter . Denprofil som man inhöstar i detta land ger oss ofia och andra produkter, sägerherr . Ja, det skulle väl förfiänsten inom dessa industrier ha gjort därestde ägts av folkel, av arbetarna som slår i fabrikerna. Jag är inle så sloranhängare av att staten skall äga fabrikerna, det vill jag säga. Jag anser altdel är de anställda som bör göra det, men här i kan man inle ställaett sådant yrkande. Därför måste man gä vägen om förstatligande. Detta är minpersonliga uppfattning Och de vinster som hade gjorts därest folket ägtfabrikerna hade kanske varit myckel slörre. Vi skulle alltså kunnai fä mycketmer ofia lill värt land än vi nu får. Skogsbolagen exporterar en slor del avsitt kapital till utlandet. Varför fick Mo och exportera slora pengarlill utlandet för alt där bygga en fabrik för mjukpapper, när arbetarna i Örnsköldsvikpå fackföreningsmöten gång på gång ställt kravet att fabriken skall ligga iÖrnsköldsviksområdet? De inkomslerna kunde ocksä ha köpts ofia för. HenANDERSSON i (fp); Vid motsvarande debatt i fiol redogjorde jag för de olikaforskningsinsatser som görs av bl. a. styrelsen för teknisk utveckling, och jagskall inte upprepa vad jag då sade för det finns ju alt läsa i fiolåretsprotokoll. Debatteni dag har varit intressant att lyssna lill. Den har spänt över vida fält -utveckling av maskiner, utrustningar och metoder osv. - och vi har liksomtidigare kunnai läsa i vpk-reservalionen om all vi bör öka satsningen päträkemisk forskning, t. ex. för att få fram nya produkter ur ligninel. Det kanväl gott sägas all just problemet alt utnytfia ligninel har varit väldigtsvårlöst. I ell femtiotal år har man världen över, där det finns skogsindustri,försöki finna metoder för detta. Som lekman känner jag inle till särskiltmyckel om de ämnen som finns i träet, men jag vill nämna all ligninel ärdet"klister" som sammanbinder träfibrerna. Intill nu har man använtligninel som energi - man har med andra ord eldat upp del. Vadsom inte framgår av debatten eller av utskottsbetänkandet är emellertid attstyrelsen för teknisk utveckling har tagit kontakter med etl flertal olikaländer för all få i gång elt forskningsprojekt i syfte all la lill varaligninel. har elt tiotal akademiska institutioner här i Sverigeknutits till projektet. STU kommer att satsa 1mifion kronor pä ligninforskning just för att få fram nya produkter. Med detgrepp som STU har tagit och med hjälp från de andra länderna och de akademiskainstitutionerna i tror jag alt del skall bli möjligl alt lösa frågan omligninels användning sä all man kan få ut nya produkter av det. Överläggningen varhärmed slutad. Beredskapföroljebekämpning till havsm. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrSvensson i , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr11 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLorenlzon begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat; Ja- 288 Nej - 16 i (c) anmälde att han avsettatt rösta ja men av misslag nedtryckt nej-knappen. §13 Anslag till räddningstjänst m. m. Föredrogs civilutskoltets betänkande nr 6 medanledning av propositionen 1975:1 i vad avser anslag till räddningsfiänsi m.m. jämte motioner. Punkten 2 Beredskap för oljebekämpning till havs m.m. Regeringenhade i propositionen 1975:1 bilaga 16 (kommundeparlementet) under punkten C 2(s. 71-72) föreslagit all på driftbudgeten under fiorlondehuvudtiteln till Beredskap för ofiebekämpning till havs m. m. för budgetåret1975/76 anvisa etl förslagsanslag av . I detta sammanhanghade behandlats motionerna 1975:119 av i m.fl. (s). 1975:381 av m. fl. (vpk), vari föreslagils 1. alt som en första åtgärd beslutade attstaten skulle överta hela del ekonomiska ansvaret för ofiebekämpningen lillsjöss, 2. all hos regeringen hemställde om åtgärderför alt överföra all ofiebekämpning lillsjöss, kuslvallnen, och inklusive hamnområden tillkustbevakningen saml 1975:1778 av i m. fl. (c, fp),vari hemställts att beslutade att lill Beredskap för ofiebekämpningtill havs m. m. för /76 anvisa etl förslagsanslag av 7 650 000kr. 1. beträffande ansvaret för ofiebekämpningen attriksdagen skulle avslå motionen 1975:381, 2. beträffande samordning av insatser förofiebekämpning m. m. all skulle avslå molionen 1975:119, 3. att med bifall till regeringens förslagoch med avslag pä molionen 1975:1778 pä driftbudgeten under fiorlondehuvudtiteln lill Beredskap för ofiebekämpning till havs m. m. för budgetåret1975/76 anvisade en förslagsanslag av . 1. beträffandeansvaret för ofiebekämpningen av (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa all skullebifalla motionen-1975:381, 2. belräffande anslag av i (c) samtherrar Åkerfeldt (c), i (c), i (c) och (vpk) som ansett all utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen i anledning av regeringens förslag och motionen 1975:1778 pådriftbudgeten under fiorlonde huvudtiteln lill Beredskap för ofiebekämpninglill havs m. m. för /76 anvisade ell förslagsanslag av 7 550 000kr. Hen ÅKERFELDT (c): Sjöfarten och ofielrafiken lill våra hamnar ökar för varie är.Därigenom ökas också utsläppen av ofieföroreningar. Riskerna för merkataslrofarlade ofieulsläpp kommer härigenom ocksä att öka, inte minst pä grundav del allt slörre tonnage som kommer till användning. Del råder allmän enighetom all vi måste komma till rätta med dessa problem genom olika slags åtgärder -förebyggande åtgärder, mottagningsanläggningar i hamnar för ofieföroreningaroch inle minst lagstiftning. Lagstiftningens eflerföfid måsle kunnakontrolleras genom effektiva bevakningsålgärder. har ocksä sedan1970 den här praktiska uppgiften att bekämpa löskommen ofia till havs och ikustvatten. 1 land och i våra hamnar har kommunerna del ansvaret. Delhar förts en räll livlig debatt om sättet för bekämpning avlöskommen ofia. Det är glädjande att konstatera all inriktningen är att man iförsta hand bör försöka inringa löskommen ofia så tidigt som möjligl och helslomedelbart i anslutning lill utsläppen lill havs. Beredskapför oljebekämpning till havsm. är också enig om att detför mifion minst riskabla är alt på mekanisk väg ta hand om den inringadeofian. Del är alltså mycket angelägel att man pä alla sätt begränsarilandflytandel, beroende pä de skador som kan åsamkas strandområdena -strandområden som vi med lanke pä deras särskilda egenskaper och kvalitetervill ha speciellt skyddade för naturvärd och friluftsliv. Därför är det viktigtall fär tillgång lill material i tillräcklig omfattning för allkunna genomföra en sådan här ofiebekämpning i praktiken. Vihar vid studium av generaltullstyrelsens anslagsframställning och vidjämförelse med vad departementschefen i budgetpropositionen vill anslå tillanskaffning av olika bekämpningsanordningar funnit skäl till all tullverketsbegäran borde bifallas. motion som är bakgrunden till reservation vid detta betänkande harvi därför föreslagit ell med . Eftersom vi särskiltbetonat angelägenheten av alt hindra olja från att flyta in på stränderna harvi ocksä noterat viss snedhet i utrustningen: tillgången till länsor, somanvänds för att inringa ofian, är mycket liten i förhällande lill annatmaterial som har anskaffats. Endast 1 900 m högsjölänsor av i ulruslningsplanenför angivna 5 000 m är nu anskaffade. Tar man i beaktande att vi haren mycket lång kust-sträcka och alt det där finns 15 kuslbevakningsområden och50 kust-posteringar - allt under domvärio - och delar upp de här 1900 m högsjölänsor finner man att det blir per kustposlering 38 m och perkustbevakningsomräde 126 m. Jagnämner dessa siffror för att bevisa hur dåligt ställt del är med beredskapennär det gäller att la vara pä löskommen ofia pä öppna havet. Anslagsökningenbör därför enligt vär mening användas framför allt för att köpa in sådana här länsor.Föfier man majoritetens förslag blir det mycket små möjligheter att göra sådanainköp. har nämligen också fått ökade arbetsuppgifter och skall ävenbekämpa löskommen kemikalie. För den skull måste nu anskaffa enbasutrustning för att klara den uppgiften, och anslaget torde till allrastörsta delen gä åt till delta. Därför blir del mycket litet kvar för inköp avlänsor. Det här är i korthet bakgrunden till vår reservation nr 2, och jag villmed del anförda yrka bifall lill denna. Hen iKristinehamn (vpk): I vpk-molionen 381 har vi påpekat all del tycks vara en rätt utbredduppfattning bland verksamma inom brandväsendet att hela räddningsfiänslenskulle ligga under staten. Bakgrunden är givetvis de svårigheter man uppleverall inom ramen för den kommunala budgeten få medel lill den utrustning sombehövs för de skiftande uppgifter som brandkårerna slår inför. Brandförsvarelsuppgifter utökades ju i och med alt en ny brandlag trädde i kraft den 1 juli1974. Utökningen innebar alt brandkårerna skall svara för den del av samhälletsräddningsfiänsi som inle regleras i annan lagstiftning. Med räddningsfiänsiavses dä verk- samhet som avvärier ellerbegränsar skador pä människor, mifiö eller egendom vid brand, ras,översvämning, ofieutflöde etc. Belräffande oljeskadebekämpning lill havs ikustvatten saml i och står kustbevakning förverksamheten. Övergångenfrån att vara mera renodlad brandkår lill räddningskår har således inneburit enhel del, och det är väl inte att undra över att man i detta sammanhang funderaröver frågan om huvudmannaskapet. Som redan sagts upplever man nu på mänga hällsvårigheter med att få fram de resurser i form av personal och materiel somegentligen erfordras. gör sig inle minst påmint i fråga om bekämpningenav ofieskadorna som kan vara verkligt svårbemästrade. Det åligger brandförsvaretatt bekämpa ofieskador inom hamnområde, lill lands samt i sjöar och älvar, ochför della förutsätts all varie kommun anskaffar viss försiahandsutrustning. Delanses däremot all större insatser bör genom samverkan med närliggandekommuner. Kustbevakningenskall alltså slå för bekämpningsinsatserna i öppna vatten. Man harräknat med att det tar att från klara dessa, och dessutrustning är därför, i varie fall tills vidare, placerad i . Men detlar åtskilliga limmar att komma från lill norra , och deltaställer helt klart större krav på beredskapen hos kommunerna vid den delen avvårt lands största insjö. Jagskall ta några exempel frän för alt visa de problem somkan finnas på lokal nivå när det gäller alt klara beredskapen för attförhindra eventuella ofieskador. är väl i någon mån ensärpräglad kommun genom att det inom dess gränser finns en räll stor skärgårdomfattande tusentalet öar. Vill del sig illa kan elt ofieulsläpp innebära attåtskilliga av dessa öar påverkas . I förening med de brandrisker somockså finns - niånga av öarna har sommarstugebebyggelse - ställer del givetvisslora krav på bätutrusl-ningen. Del gäller ju all snabbt ta sig ul lill öarna,och båten bör också kunna ta med tillräckligt med personal. Dethär är en fråga som man inte kunnai lösa i . är ju, som jag förut sade, avsett att kommunerna skall samverka när delgäller slörre räddningsinsatser. Ett sådant samarbete har också päbörials ochman har en del utrustning, länsor o. d., förlagd till Karistad. Men enligtvad man säger vid brandkår fordras det räll mänga för all skötadenna utrustning, och man har inle den personalstyrkan. När del är fråga omsaneringsåtgärder ställer det sig något annorlunda, då det arbetet handhas avbyggnadskontorel. ansvar upphör ju i och med att faran är avvärid. Ofiasom släpps ul i öppet vatten kan ocksä driva in i hamnområdet innankustbevakningen har någon möjlighet att komma pä plats. Detta förorsakar iregel kommunerna ökade kostnader. Genom att oljeberedskapen i hamnområde iprincip ligger pä kommunerna utgår inle ersättning av statsmedel för bekämpningoch sanering av ofieulsläpp i hamnområden. För ofia som flutit i land frånhavet eller öppet vatten Beredskapföroljebekämpning till havsm. Beredskapföroljebekämpning till havsm. i får kommunernaannars ersättning, om kostnaden för bekämpningen eller saneringen överstigeretl belopp av . Allkommunerna kan fä vidkännas betydande kostnader visar ytterligare elt exempelfrån . , före den nya brandlagens tillkomst, hademan arbeie med dels bekämpningen, dels saneringen av ettofieulsläpp. Kostnaden för della belöpte sig till , varav efter underhandlingmed statliga myndigheter kommunen flck stå för . Om detta hade skettnu, efter den nya brandlagens tillkomst, skulle staten inte betala någonting,beroende på att ofieskadan låg inom hamnområdet. Ofiebältethade drivit fram och lillbaka frän den ena sidan av hamninloppetlill den andra, och det skulle ha kunnat länkas att det flutit ut i öppetvatten. Dä uppställer sig strax en intressant fråga: Skulle staten dä påta sigkostnaderna för ofiebekämpningen? herr talman, med de här exemplen, som säkert kan upprepas från mänga andraplatser, velat peka pä de problem som hör ihop med del delade huvudmannaskapetnär del gäller ofiebekämpning. En del av dessa problem, de ekonomiska, skulleminska, om staten övertog hela del ekonomiska ansvaret för all ofiebekämpningtill sjöss. Jag menar dock att del ändamälsenligaste vore all överföra allofiebekämpning -till havs, i kustvatten, i och i inkl.hamnområden -till och alt bör hemställa hosregeringen om all åtgärder vidtas för detta. Dellaär innebörden i vpk-reservalionen nr 1, och jag yrkar bifall till den.Samtidigt vill jag yrka bifall till reservation nr 2. Hen i (s): Jag lyssnade med uppmärksamhet till både och herrMagnusson i , för jag trodde alt de skulle tillföra ärendetnågonting som var nytt för oss som har deltagit i utskollsarbelel. Tyvärr blevdel inte sä. Dehär tingen har diskuterats i kammaren i samband med att kommunminislernhar svarat på frågor, och jag kan därför begränsa mig kraftigt. Utskottet harpenetrerat problemen i samråd med företrädare för olika nyckelorgan; tullverketär nämnt, men statens brandnämnd. och folk frän departementethar också varit med. Utskottethar i sill belänkande beskrivit de vikliga förändringar som är på gäng -förändringar som kanske är initierade av motionen 119, vilken därför nu kan avslås- men givelvis också presenterat nuläget i övrigt. Jag vågar tolka utskottet sä, trots reservationerna, att man är överensi de slora linjerna.