prot · FY0963 · 1975-12-31 00:00:00 — Långl innan begrepp som u-land och u-hjälp var skapadefanns missionens hjälpverksamhet bland de fattigare och förslavade folken.Verksamheten vid missionsslalionerna och i den omgivning den nådde ul lill varpräglad av s. k. praktisk kristendom. Denna bestod av arbeie med att öka läs-och skrivkunnigheten, medicinsk verksamhet, initiativ för valtenförsöriningsamt rådgivning inom handel och jordbruk. Jag lycker all dessa insalser avmissionen är värda att berömmas och vara tacksam för, och jag vill understrykadel i den här debatten. Missionen har varit banbrytare både opinionsmässigt ochpraktiskt för den u-hjälp nu lämnar. FrökenHörién kommer att närmare utveckla synpunkterna i reservationen 25, där vi ifolkpariiel yrkar all missionen och andra frivilliga organisalioner skall gesresurser för förmedling av både bistånds- och katastrofiijälp, och jagvill därför nu nöja mig med dessa uppskattande ord. Jag yrkar bifall lill de reservationer som är underskrivna avfolkpartiels representanter i utskottet. Herr andre vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdals om sammanträdets fortsättande . Hen (): Jag har begärt ordet för all säga nägol i anledning av densocialdemokraliska reservaiionen vid punklen 3, Biståndsutfästelser. Somframgår av ulskottsbelänkandet har det lyckats all få slöd fräncenterpartiet och folkpariiel för kravet i sin partimolion 246. Detta sökteherr tillbakavisa genom all citera urutskottsbetänkandet, men om han vore här nu skulle jag säga lill honom alt läsainnantill. Direkt före det citerade står nämligen alt läsaföfiande: "1motionen 246" -jag vill anföra att del är partimolion -"under rubriken slår"; 'Då del visat sig attnämnda fullmakt enligl vår mening kommii lill användning längt utöver vad somåsyftades, föreslär vi härmed att nämnda fullmakt återkallas. Vill regeringenbegära etl annat och mer inskränkt bemyndigande kan den hos senarebegära ett sådant.' " Är det dä möjligt att påstå all ochfolkpariiel inle hängt på motion och dess yrkande? Nalurliglvishar motionens skrivning inle i sin helhet återgivits i ulskollels belänkande;dä hade syftet framställ alllför klart för den observante läsaren. Frågangäller regeringens fullmakt all göra bilaterala bislåndsulfäslelser, som mangenom att återge regeringsformens 10 kap. 2 S vill ge inlryck av står i stridmol grundlagen. Den frågan har prövats av konstitu-lionsulskollet. Jag skallsenare återkomma lill den saken. Försl vill jag säga någol om den moderalamotionen, som uiskottsmajoritetens skrivning ansluter sig till. Jag villcitera några rader ur motionen: "Enfullmakt av liknande slag, ehuru av ringare omfallning, tillkom är 1968 och vardå avsedd alt möjliggöra kreditulfäslelser för längre perioder. År 1972borttogs skillnaden i della avseende mellan gåvor och krediter, sombemyndigandets storlek utökades. Enligl dä gällande grundlag var en sådanfullmakt näppeligen tilläten. Från den gällande grundlag ger enmöjlighel att besluta anslag än etl budgetår." Dellaslår alltså all läsa i den moderala molionen 246. När man läser della kan mangivelvis med Dagens Nyheier slälla frågan: Vad är del dä man pä ett håll bråkarom och på elt annat håll är orolig för? Man kan måhända frän visst håll instämmai tidningens konstaterande, när den skriver: "- om deborgerliga i utskollsmajoriteten verkligen velal ifrågasätta dengrundläggande principen om långsiktig landprogramme- ring, sä har de inle gjortdel särskilt hårt eller klart." Delhela har emellertid sin förklaring. Som kammarens ledamöier vet harkonstitutionsutskottets dechargebetänkande offentliggjorts. Av delbelänkandet framgår att utskottet ingående har granskal den svenskabiståndsverksamheten, bl. a. vad gäller fleråriga bislåndsulfäslelser och avtalom utvecklingsbistånd. Jag skall inle mera ingående kommentera detta. Det fårvi möjlighet lill i en kommande dechargedeball. Del hade emellertid varit i höggrad önskvärt om kammarens ledamöier hade haft möjligheter att ta del av deltabelänkande före sitt ställningslagande lill ulrikesuiskoliets belänkande pådenna punkt. Det skulle därför vara frestande all i kammarens prolokoll läsain utskotlsmajorilelens skrivning. Del skall jag emellertid avstå från att göraoch endasl ange några rader som berör den fråga som vi jusl nu diskuierar.Utskottet skriver; "Somframgåit erhåller utrikesutskottet förtrolig information från regeringen omplaneringen av utvecklingsbiståndet lill olika länder på . Vidarehar av de skäl som angelts i del föregående avvisat tanken pä enregel som skulle tvinga regeringen att underställa samarbeisavialen ifråga. Frånde synpunkler konstilulionsulskollel har att företräda synes ej anledningföreligga alt ändra den praxis som föreligger belräffande hithörande frågorsbehandling. Ej heller har utskottet kunnai finna att regeringen utnytfiat delbemyndigande som lämnat alt göra fleråriga bislåndsulfäslelser påett säll som strider mol grundlagen." HerrHernelius och i delar inle utskotlsmajorilelens mening ulanriktar i en reservation anmärkning mol fru statsrådet . Den anmärkningendelas dock inte av och representanter i utskollet,vilka har elt särskilt yttrande i anslutning till konstilulionsutskoltelsullalande. Meddel anförda vill jag ha slagit fastandet i partimotion, nr 246,framförda påslåendet alt den fullmakt regeringen fått inte skulle vara tillätenhar underkänts av konslitutionsulskoltel, som är del utskott som har all prövadessa frågor. Här slår ensamma om sin mening. I utrikesutskottetsluter emellertid och folkpariiel upp pä en linje som slår imotsatsställning till konstitutionsulskotlel, ty även har jumeningen alt den nya grundlagen "ger en möjlighet att besluta anslag förlängre tid än etl budgetår". Nuär det emellertid inle det formella utan det materiella innehållet som är detväsenlligasle för utskottsmajoriteten, även om man söker döfia sig bakom delförra i sin skrivning. Det är biståndet till , och Zambiasaken verkligen gäller. Jag hade här avsett all säga någonting om detta. Dethar emellertid redan blivit väl belyst av en rad lalare frän socialdemokratiskthåll, så jag skall inle förlänga debatten på denna punkt. Lålmig endast konstatera alt här vill den borgerliga utskoltsmajoriielen sökaåstadkomma en rättning höger i biståndspolitiken. Genom bifall tilluiskottsmajoritetens skrivning på denna punkt skulle man åstadkom- ma delta - kanske inteomedelbart men sä snart del blir politiskt möjligl. Med dessa fä ord ber jag att få understryka betydelsen Onsdagenden av ett bifall lill reservaiionen 3 i utrikesutskottets belänkande nr4. Hen () kortgenmäle; är ute i god lid. belänkandeskall vi diskutera , och då hoppas jag vi får en debatt om det. lar upp del , pä onsdagen veckan före. Del må han ha rätt tilloch del har kanske sitt intresse. Jag vill bara säga alt han omnämnde hellkorrekt den reservalion lill konslilulionsutskottets belänkande som finns fräntvå moderater. Däremot omnämnde han inte all del ocksä flnns ell särskiltyttrande från herrar Fiskesjö, Jonnergård, , och iHamburgsund (representanter för och ), som säger allnär det gäller elt projekl av så omfattande karaktär som DRV-programmet börriksdagen pä ell tidigt stadium få mer ingående information än vad som här harvarit fallet. Del hör också lill bilden, . Sedan,belräffande utrikesulskoltels betänkande, vill jag bara säga att man får skifiamellan tidigare grundlag och nuvarande. Enligl tidigare grundlag varflerårsulfäslelser icke möjliga. Den saken trodde jag var oslridig. I fråga omden nya grundlagen är sådana ulfäslelser möjliga men under starkainskränkningar och med betonande av vilka slag av ulfäslelser del gäller. Detkan gälla ulfäslelser i samband med organisationsförändringar, principbeslutosv. Vi skall inle gå in på detafierna här, men sä är lägel. Jagvill säga alt referat rubbar inte vår ståndpunkt inom moderalasamlingspartiet i denna del. Jag vill också gärna tillägga att del torde varalättare för en kamel att gå igenom ell nålsöga än att få en reservation molregeringen godkänd av den socialden-iokratiska och kon-m-iunisliska majoriteteni . Hen () kortgenmäle: Tillät n-iig all ge ell erkännande åt . Han har lyckatsmed någonting i utrikesutskottet som han emellertid misslyckats med ikonslitulionsulskollel, nämligen all få och allsluta upp kring en motion från moderala samlingspartiet. Det var den saken,. jag ville belysa med mitt anförande. Jagskall inle la upp något resonemang om den tidigare och den nuvarandegrundlagen.Jag tror all och jag har ungefiir samii-ia bedömning, nän-iligenall den nya grundlagen i della avseende är mera liberal än den tidigare. Vadsom har inträffat är all riktat en anmärkning mol statsrådetSigurdsen i fråga om tillämpningen av den gamla grundlagen. Del har heltunderkänts av majoriteten i konsti-tutionsutskoltel. Sedan, ,uttryckte jag mig kanske litet oklart här, men jag nämnde faktiskt att delförelåg elt särskilt yttrande från och folkpartietsrepresentanter när det gäller konsti- - Jag vill bara ha anfört detta till protokollet. HenHERNELIUS (m) kort genmäle; Del är riktigt att nämnde att del fanns ell särskiltyttrande, men han nämnde inle vad som stod i del. FruNILSSON i (c); Till vill jag försl säga, när han uppmanar andra avkammarens ledamöier alt läsa innantill, alt han kanske också själv bör göra dellitet mera noggrant när han refererar vad som slår i utrikesutskottetsbetänkande nr 4. Mitt pä s. 9 slår elt direkt citat frän molionen 246. Delcitatet slutar där utskollet fortsätter med stycket: "Vid riksdag- behandladesfrågan huruvida" osv. är alltså etl direkt citatur molionen, medan del andra gäller behandling av frågan. Del är juen avsevärd skillnad. här debatten, som rör så allvarliga ting som jag anser alt Sverigesutvecklingssamarbete med är, tycker jag inte att det hör hemmapåståenden om alt något parti har hängt sig på något annat - vilkel dessutom äralldeles fel - och att det skulle vara rättning höger eller rättning vänsternågonslans. Då det gäller sakfrågan i detta avseende vill jag hänvisa lill vadsom har sagts i ärendet av förste vice talmannen ochSture . Imitt anförande här skall jag uppehålla mig vid syn på Sverigesutvecklingssamarbete med några speciella länder, nämligen , ,, och , vilka länder förekommer under punkten 6 iutrikesutskottets belänkande nr 4. Icenterpartiets partimolion 1975:729 har vi föreslagit att de medel som frigörsgenom den successiva nedlrappningen av del svenska biståndet till somförste vice lalmannen har redogjort förhör tillförasländerramarna för och . Motivet för delta är givelvis allbehoven i dessa länder allfiämt är myckel slora och under kon-imande budgetårsannolikt kommer att växa ylleriigare. Vi har sålunda begärt all förbudgelärei 1975/76 skulle faslställa planeringsramen för lill 130milj. - vilkel är 30 milj. kr. mer än vad budgetpropositionen föreslår -och för till 260 mifi. - även delta etl belopp som utgör 30 mifi.kr. mera än vad som upplagils i budgetpropositionen. Vidutskottsbehandlingen har vi tillsammans med i reservalionerna 7och 15 stannat för beloppen 125 mifi. till och 255 mifi. Idessa reservationer har vi understrukit angelägenheten av alt realistiskaplaneringsramar åsätts programländerna, så alt anslaget till katastroföiståndinie i förväg skall behöva specialdesiineras till vissa programländer för allmöta de konstaterade behoven där. Sä längt det är möjligt börkatasiroföisländet vara frill från speciella åtaganden så all det i sin helhet kan tas ianspråk i samband med insatser vid kata-slroflillfällen. Deninternationella prisutvecklingen har, som sägs i budgetpropositionen, drabbatIndien myckel hårt. Skördarna har också slagit fel, vilket medverkat lill allIndiens bislåndsbehov har ökat kraftigt. Detta land är därtill i densilualionen all del totala nettobiständet har minskat under de senasie årentrots höjda bmlloahslag. Detta beror på landets ökande skuldfiänsl. I sädanafall utgör skuldkonsolidering en viktig och ändamålsenlig form för bistånd. sammanhanget bör påpekas all strävandena att åstadkomma en långsiktiginternationell överenskommelse i skuldkonsolideringsfrägor fortsätter. FörIndiens vidkommande är en sådan överenskommelse jämte en väsentligt ökadplaneringsram av slor belydelse för möjligheterna alt bemästra landetsnuvarande svårigheter. Med stöd av del anförda ber jag all få yrka bifall till reservationerna7 och 15 vid utrikesulskoltels belänkande nr 4. FörTanzania föresläs i budgetpropositionen en planeringsram för kommande budgetärav 250 mifi. kr., vilket med 50 mifi. överskrider vad SIDA har begärt underdenna länderram. I partimolion framhåller vi alt självfallet ärvafie ökning till angelägen, särskilt med hänsyn lill den akutalivsmedelsbrist som på senare lid har drabbat landet. Enligt vår bedöniningmåste emellertid hänsyn las även till de övriga av våra programländer som nulider under svår hungersnöd, som fallet är med och . Det hargjorts en ambitiös satsning på en allsidig ulveckling av landsbygdsnäringarna iTanzania. Detta inger förhoppningar om alt livsmedelslägel där skallförbättras. Denna satsning sker inom ramen för det anslag som SIDA begär.Dock föreslär vi i partimolionen en förhöjning med 10 milj. kr. i förhällandelill vad SIDA begär, delta med hänsyn lill den brist på finansiella resursersom försvårar genomförandet av de utvecklingsplaner som jag berörde.Centerpartiets förslag i partimolionen är alltså all planeringsramen förTanzania under /76 fastställs till 210 milj. kr., 40 mifi. kr.lägre än vad som föreslås i budgetpropositionen men 10 mifi. högre änenligl SIDA;s framställning. Om livsmedelslägel i landet skulle förvärras ellerrisk uppstå att utvecklingsplanerna varaktigt försenas förordar vi i motionenall extra bidrag lill över anslagel för katastroföistånd övervägs. Vihar alltså möjligheter all den vägen bistå i en akut situation även iframtiden. Iutskottsbetänkandet har synpunkterna i cenlerparlimotionen följts upp ireservaiionen 19. Där konstaterar utskottsrepresen-lanier allländer som och får anses befinna sig i en permanentkatastrofsituation på grund av bl. a. väderleksförhållanden. Del är därförbefogat alt höja dessa länders planeringsramar utöver propositionens förslag.Situationen i är dess bättre, som vi bedön-ier del, inle av den artenall del nuvarande svåra läget kan väntas bli bestående för överskådligframlid. Vi erinrar ocksä i reservaiionen om alt etl tilläggsanslag på 500milj. som cenlern har begärt kan användas för särskildakatastrofinsatser i som ett extra stöd i det nuvarande svåra lägel. Jag ber att få yrka bifall lill reservaiionen 19 i utrikesutskottetsbelänkande nr 4. Tillsist, herr talman, några ord om utvecklingssamarbete med ochSudan i framliden. 1centerpartiets parlimotion framhåller vi all i takt med alt värt land i enframtid kan trappa ned sina bisländsåtaganden till vissa av våra nuvarandeprogramländer bör planering påböfias för nya programländer, om intresseföreligger i resp. länder. Vi nämner i vår n-iolion jusl och Sudan.Del svenska biståndet lill dessa länder trappades ner eller avbröts hell isamband med svära inre oroligheter, som gjorde praktiskt utvecklingssamarbeteomöjligt. torde emellertid i de båda länderna så stabila politiskaförhållanden ha inträtt att goda skäl finns för vårt land att återuppta del tidigareavbrutna biståndssamarbetet med dessa länder när del ekonomiska utrymmet harskapats. Utskottetsmajorilel har förordat en planeringsram om 30 mifi. för kommandebudgetår, dvs. mer än budgetpropositionen föreslagit. Ulskottethar som bakgrund för sill ställningstagande tagit fasta pä att den ekonomiskaulvecklingen i lidit ett bakslag genom den förödande översvämning somdrabbade landet . Livsmedelslager och växande grödordrabbades av stora skador genom denna katastrof Likaså har ofiekrisenförorsakat kraftigt höjda priser på petroleumprodukter, handelsgödsel,vete och industriprodukter. Närdet gäller erinrar utskottet on-| uttalande pä grund avutskottets betänkande 1974:3 om en aktiv prövning av möjligheterna all görafortsatta biståndsinsatser i . Utskottet har liksom budgetpropositionenkon-imii fram lill att ytterligare utredning krävs för all man skall kunnalägga konkreta förslag till ytterligare insalser i della land. Bisiåndsbehovenär uppenbarligen myckel slora. konsiaierar ulskottet lill slut. Jagber, herr ialn-ian, all få yrka bifall lill ulskollels hen-islällan i punkten6 vad avser och . Bislåndsdebalten har redan varit lång och ingående när fotfolket nuböfiar komma till tals. Detta är motiverat med lanke på biståndsbudgelensbetydande plats i samhällsekonomin, och det är glädjande som ullryck forellutbrett intresse i förden problematiska verklighet som denåterspeglar. Lål mig en-iellerlid uttrycka en förhoppning all enigheten kringdet svenska utvecklingssamarbetet är större än vad de 39 reservationerna lillutrikesutskottets belänkande nr 4 och debatten här kan ge inlryck av.Låt mig också ge uttryck åt en viss förvåning över all en del särmeningar kringvissa delproblem har behövt leda lill formella reservationer. Med litet godvifia skulle man, tycks del en utomstående, inomutskottet ha kunnai sammanjämka åsikter och skrivningar. Minavsikt är att göra ell relalivl kort principiellt inlägg kring utvecklingssamarbetetsroll i vår tids nya globala verklighet. Men, herr lalman, det må icke förlänkasmig - med hänsyn lill hela min bakgrund pä della område, inom mitt parti och iinternationella sammanhang -all jag vid sidan härav utnyujar dennariksdagsdebatt till all ge ord ät min besvikelse över att det rika och gynnade- även i denna lid av kris i de väsleriändska ekonomierna gynnade - svenskasamhället icke ansåg sig orka med all infria utfästelser om kvantitativamåluppfyllelser för utvecklingssamarbetet som upprepade gångerbekräftats, i och annorstädes. Det är riktigt all vi skött ossbällre än flerlalel induslriländer, även om vi i olika avseenden ocksä haftbällre förutsättningar än de flesta och även om del ser bällre ul när andra ochinte så myckel vi själva påpekar detta. Del tal om offer som en del människorgärna använder i bisländssammanhang och i fråga om de svenska insatserna ärverkligen inle på sin plals. Vi satsar en myckel begränsad del av väninternationellt sett ofantliga och växande överflöd till en falligvärld, därden mänskliga nöden är så skriande att den tyvärr verkar att vara ofattbar förvälnärda välfärdssvenskar. Vi är kanske bällre än andra, bättre än de flesta.Men lål oss tala om det med litet mindre bokstäver i nuvarande läge. Faktumkvarstår att bisiåndsbehoven är enorma och all kanaler finns för ulslussningnu, denna vår, av ytterligare svenska insalser, för att tillfredsställaåtminstone delar av de enorma biståndsbehoven. Det är inle medglädje som jag komnier all trycka pä ja-knappen vid omröstningen omulrikesuiskoliets betänkande nr 3. Jagkan vidare inle undgå all gång på gång förvånas över den svenska inställningentill den FN-aklion som har igångsatts på grund av ofiekrisens effekt i defattigaste och hårdast drabbade . Med användande avkauischuklbrmuleringar som nödvändigheten av "samlande lösningar" harman uppskjutit beslul on-i svenska bidrag lill FN;s särskilda fond, trots accepterat inval i styrelsen för denna fond. Mol bakgrunden av dennaSveriges plals i fondstyrelsen är det märkligt att på s. 105 iutrikesutskottets betänkande nr 4 läsa att det i dagens läge är svårt allbedöma om fonden kommer lill stånd. Jag har i min bänk rapporten frän förstamötet med fondstyrelsen den 31 mars-den 4 april 1975. Bådei proposiiionen och i ulskottsbelänkandet ullrycks tvivel om att FN-fonden kankomma att bli en betydande kanal för multilateralt bislånd lill de hårdastdrabbade . Mol bakgrunden av min inställning lill det svenska multilateralaagerandet har jag varit iveksam lill della slags argumenterande.Del har tydligt framgått av rapporter från första mötet med fondens styrelse,att agerandet av dess medlemsstater är en "allas väntan på någonannan". För mig är attityden, att ä ena sidan n-ied beklagande konstateradet osannolika i all fonden blir en betydande kanal förmultilateralt bistånd och å andra sidan själv icke pä någol sätt medverka lillalt möjliggöra för fonden all fylla denna uppgift, icke acceptabel. Någonmedlemsstat eller några medlemsstater måsle i multilaterala sammanhang ha modetatt gå före och därmed starta en process. Del gör mig beklämd all ickevarit berett all spela en sådan roll. Värt rika och gynnade land bär därmed sindel av ansvaret, om propositionens och ulskollsbelänkandels pessimistiska förutsägelseskulle komma all besannas, om della FN-inilialiv visar sig bli världssamfundelsstora försummade lillfälle. Därför hoppas jag allvarligt altbiståndsministerns ullalande om 110 mifi. under kommande budgetär för nyabislåndsfonder inom FN skall leda lill bidrag-ell kraftigt bidrag - lill FN:ssärskilda fond. Jag önskar vidare i delta sammanhang på nytt, som ofta tidigare, påtaladen multilaterala andelen av del svenska biståndsprogrammet. Denna andel hällsför /76 uppe vid 35 96, bl. a. genom IDA-påfyllnaden. Kvar finnsintrycket all svensk biståndsverksamhet kunde ha stått kvar mer konsekvent päprincipståndpunkten i proposiiionen 1962, om del multilateralautvecklingssamarbetets företräden - en mening som aldrig har bestridils avriksdagen - om man mer systematiskt och målmedvetet hade salsal på demultilaterala programmen, inklusive, i del aktuella läget, FN:s särskilda fond. Nuser jag del som symboliskt alt utrikesutskottet, trots alt de internationellabiståndsprogrammen tekniskt behandlas under beteckningen Cl ibudgetpropositionen, tar upp dessa program efter de bilaterala programmen, iproposiiionen upptagna under beteckningen C.2. Vitalar i della land gärna om värt stöd åt krav på en ny ekonomiskvärldsordning. Det är rikligt och bra -jag skall återkomma till del. Vi är ifärd med att inför FN:s sjunde speciella generalförsamling i septemberkonkretisera della uttalade slöd i praktiska handlingslinjer. Det är därförskäl alt här i erinra om alt i handlingsplanen för denna nyaekonomiska världsordning, liksom i mångfaldiga tidigare uttalanden av77-gruppen och non-alignedgmppen, återkommer ständigt kravel pä ökande bidragfrån industriländerna lill de multilaterala programmen. Sverigesmultilaterala biståndsinsatser är, herr talman, fortfarande förhållandevishöga, jämförda med andra rika länders. Men de har sjunkit, relativt sell.jämfört med tidigare, och det finns enligl min mening en beslående tendens allundervärdera de multilaterala programmens belydelse. Vilken roll har de t. ex.spelat i debatten här ? Jag ämnar därför fortsätta all peka på demultilaterala biståndsprogrammens stora fördelar jämfört med de bilaterala. Delär min förhoppning all man pä sikl skall finna former att, pä den grund avjämställighel mellan faltiga och rika länder som är den djupaste innebörden ikravel på en ny ekonomisk världsordning, avveckla den principielltförödmjukande bilaterala biståndsgivningen och finna multilaterala former förkapitalöverföringar från rika lill fattiga länder genom utvecklingsprogram och,, genom någon form avinternationell beskattning. Biståndsministerngav f ö. i sitt inlägg talande bevis för de bilaterala programmens nackdelar.Och i de med nödvändighet ömtåliga relationerna mellan ett rikt givarland ochell fattigt mottagarland - jag lalar här generellt och inle om de svenskaprogrammen - är del mycket svårt att undgå del slags politiska inflytande ochsådana poliliska bindningar som förrycker mottagarlandets ursprungligautvecklingsambitioner. Idella samn-ianhang skulle jag någol vifia kommentera biståndsministernssynpunkler pä vikten av resursfördelningen Inom . Del är riktigt allvi i tidigt varit på del klara med denna centrala fråga ifattigdomsbekämpandel. Men den är inte så ny i den inlernationella debatten ochi de mellanfolkliga organisationerna som man kanske tror.