prot · FZ0995 · 1975-12-31 00:00:00 — Men de behöver därutöver en egentryggad plats där de får vara i fred även för kompisar som de varit tillsammansmed . FruSundberg kommer att säga några ord om reservationen 20 om huvudmannaskapet. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Del är önskvärt att inte de statliga myndigheterna lägger sig förmycket i detaljer. Det har man tidigare gjort när det gäller lokalernasutformning m. m., medan man kanske gett för litet vägledning i fråga om viktigakvalitetskrav som personaltäthet och gruppstorlekar. Del framgår att majoriteteni utskottet accepterar gruppsloriekar på 20 barn i syskongrupper, medan vi villsälla gränsen vid 15 barn. Del är en ganska stor skillnad och inte någondetalj. Närvi nu har ell starkt tryck i de flesta kommuner på att få fram flera platser,är det stor risk för att man gör grupperna för stora. Somjag nämnde tidigare vill jag inle ta ifrån några barn deras daghemsplalser,men steg för steg bör man komma fram till 15 som högsta storlek på grupperna. 1 övrigt hoppas vi naturligtvis alt kommunerna skallfä frihet alt pä många punkter utforma daghemsverksamheten. 1 de delar där viär överens ger vi också kommunerna denna frihet. Detla gäller, som också konstaterade, t. ex. inställningen till andra former avförskoleverksamhet. (vpk) kortgenmäle: En plats på barnstuga måste göras till en rättighet för alla barn. Föralt inte denna rättighet skall göras illusorisk eller ha olika innehåll frånbarnstuga till barnstuga eller från kommun lill kommun fordras bl. a. enhetligaavgiftssystem och enhetliga normer när det gäller standarden på barnstugorna,gruppstorlek och personaltäthet. Närdet gäller avgifterna bör målsättningen vara all barnstugeverksamheten skallvara avgiftsfri. Detla skall uppnäs 1980. Till dess har vi föreslagit enmaximiavgifi på . finns inle något hinder för kommunerna all la ut avgifter på . permånad för en daghemsplals. Del framgår av den överens- kommelse mellan regeringenoch som träffats. 1 den överenskommelsen står attföräldraavgifterna skall utgöra en del, nämligen 12 96: Vpk har denuppfattningen att samhället skall ta på sig det ekonomiska ansvaret för barnen.Därför skall barnomsorgen, lika väl som skolsystemet, vara avgiftsfri och skallskaltefinansieras. Jagställde några frågor i mitt anförande som jag inte har fått svar på. Jag ärorolig för all inte fä svar på dem, och jag upprepar dem här. Hurskall kommunerna få ekonomisk möjlighet att bereda barn med särskilda behovplats på daghem? Måste inte alt-satsen om att barn med särskilda behov skall fåplats på daghem kopplas lill kravet på att alla barn skall få plats på daghemför att möjliggöra den meningsfulla integrering som är så viktig? Till vilkenbesvärsinstans skall de föräldrar vända sig vars barn har särskilda behov mensom inte får plats för sina barn pä daghem? Dessa barn uppgår i vissabostadsområden till 40 96, och de kommer förmodligen inte att få plats med denutbyggnadstakt som är föreslagen. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Först vill jag vända mig till , som nästan är minbänkkamrat, och ta upp Luleåprojektel och den reservation, nr 16, där man sägeratt i den mån "barnomsorg måste anlitas bör den anordnas i detegna hemmet". Jag tycker att detta är väldigt hårt för att inte säganästan omänskligt. Det är alldeles självklart alt det som växt fram i Luleåinte har kommit alldeles av sig självt. Del är ju ett stort behov som liggerbakom. Det är väl ingen av oss här som önskar "skiftgång eller tidigamorgnar och sena kvällar för barnen. Men när behovet uppträder, måste viförsöka lösa frågan. Om man nu bara anvisar en enda väg, som , har man låst frågan på ett sådant sätt att den kan bli omöjlig att lösaför vissa människor. Jagär glad, , att ni håller med mig och utskottet om all kommunen börha så stor frihet som möjligt. Men vad är det som vi har hållit på med heladagen? Det är att införa detaljregleringar för kommunerna: Vi försöker annarsundvika det: Vi undvek det ganska länge när det gällde utbyggnaden, men lillslut måste man träffa en överenskommelse och skapa en lag här för alt få framdaghem. Det är i vissa avseenden nädvändigt att både stifta lag och sätta maktbakom den, gå in och reglera, men det skall man göra så litet som möjligt. I socialstyrelsensarbetsplan säger man exakt: "Grundprincipeninom daghemmen är att avdelningarna organisatoriskt uppdelas i tvåhuvudgrupper: småbarnsgruppen med 10-12 barn i åldern till ca 3 åroch syskongruppen med 15-20 barn i åldern ." Detfinns alltså möjligheter för kommunerna att ha olika gränser. Det framhöll jagockså i mitt tidigare inlägg. HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle: Del är möjligt att det är en nyansskillnad här. Jag skulle kunnaanvända samma ord som i använde, fast i annat sammanhang. Förmig framstår det som hårt, nästan omänskligt att låta små barn gå treskift pådaghem. Därför har vi reservanter velat försöka sätta en spärr för enutveckling i den riktningen. Vi säger att den bästa lösningen på detta problemär att småbarnsföräldrar så långt möjligt befrias från att gå skift i jobbet.Vi säger att samhället, arbetsmarknadsparterna och näringslivet måste samverkatill all försöka förverkliga en sådan lösning. kan hjälpa till genomatt anta sådana förslag som vi har framfört t. ex. om vårdnadsersättning ochkortare ar-betslid. Men det "skiftgående" daghemmet är icke någotgodtagbart alternativ, säger vi i reservationen. Jaghar velat klargöra det . Alldeles oberoende av vad man kommer fram tillgenom försök m. m. kommer jag aldrig att anse annat än att det är hårt ochomänskligt att låta småbarn "gå skift" i daghem. Vi har velat sättaut den spärren nu och göra det alldeles klart. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: För en ensamstående moder, , som måste ha sitt barnnågonstans och som är ensam i det avseendet också att hon inte har föräldraromkring sig eller grannar som kan hjälpa till, måste en sådan här möjlighetfinnas. Vi är alltså överens om att det inte är någon bra lösning men att denmåste finnas. Beträffande Luleåprojektel sker det ju enutvärdering av detta, och vi får alltså se varåt det lutar. Jag skall inte särskilt mycket gå in i polemik, men jag har anledningatt göra några kommentarer och kompletteringar. Vihade ju en engagerad debatt vid behandlingen av socialhuvudtiteln.Jag framhöll då att regeringen skulle ta del av de kommunala förskoleplanerna,som redovisades , och på grundval avinnehållet i dessa planer ta de fortsatta initiativ som kunde vara nödvändigafrån sialsmakternas sida för att åstadkomma en snabb daghemsutbyggnad ikommunerna. Såsnart det stod klart all de nya reglerna om förskoleplaneringen inte lett planering av nya daghemsbyggen som motsvarade regeringensambitioner togs överläggningar upp med om den fortsattautbyggnaden av barnomsorgen. Regeringen tillkännagav därvid en målsättning sominnebar att behovet av platser inom den kommunala barnomsorgen för alla barn iförskoleåldern till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar samt för barnmed särskilda behov av stöd och stimulans skall tillgodoses senast inom entioårsperiod. Regeringen kom vidare överens med om ettuibyggnadsprogram för den närmaste femårsperioden grundat på gemensammabedömningar om vad som är praktiskt möjligt att förverkliga med hänsyn tillbl. a. byggnadsfrågor och personalfrågor. Jag vill, herr talman, understrykadet med anledning av olika inlägg frän vpk- Utbyggnadsprogrammetinnebär, som jag redan nämnt, att 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nyaplatser i fritidshem skall byggas . Genom den nuframlagda propositionen blir barnomsorgen och dess utbyggnad också en lagfästkommunal uppgift. Från regeringens sida har vi redovisat det utbyggnadsprogramsom bygger på de praktiska förutsättningar som finns, och vi är överens med kommunernaom att det programmet skall genomföras. Jagvill erinra om att utbyggnaden enligt överenskommelsen innebär en fördubblingav platsiillskottet jämfört med de utbyggnadsplaner för femårsperioden somkommunerna tidigare redovisat. Vi kommer - jag kan försäkra det - att med storuppmärksamhet följa upp genomförandet av utbyggnadsprogrammet. I enlighet medöverenskommelsen kommer en särskild arbetsgrupp att på grundval av de praktiskaerfarenheterna arbeta fram metoder för all förbättra underlaget för kommunernasutbyggnadsplanering. Arbetsgruppens uppgifter kommer även att omfatta fråganom beräkningar av platsbehovet inom barnomsorgen vid den fortlöpandeuppföljningen av kommunernas planer för barnomsorgen. Iolika avseenden skall rätt vara rätt, och jag är därför angelägen om att rättatill ett missförstånd beträffande och reservationen 11 omvärdebeständigheten i statsbidragen och reglerna för denna. Folk-parliledamotenherr har inte skrivit på denna reservation. Jag är faktiskt glad attdärmed kunna konstatera att i motsats till till alladelar stött den överenskommelse som man i har varit med på.Avhoppet från överenskommelsen på ett par viktiga punkter står centerpartietensamt för. Det är ju också intressant att i det här sammanhanget notera. Somjag framhöll i mitt inledningsanförande innebär de borgeriiga partiernasreservation om att egenföretagarna skall undantas frän skyldigheten att betaladen nya socialavgiften, att man rycker undan finansieringen av 7 000daghemsplatser nästa är. De borgerliga partierna har icke anvisat någontäckning för det inkomstbortfall på 100 milj. kr. som deras reservationinnebär. Det är detta jag har vänt mig emot. Tillherr Mundebo vill jag säga att kostnaderna för statsbidraget avseende 1977blir högre än 1 600 miljoner genom all statsbidraget är in-dexregleral.Beloppet 1 600 miljoner är beräknat utan tillägg för indexreglering. För alttäcka finansieringen av statsbidragskostnaderna behöver socialavgiften därföruppgå till 1 96 på hela avgiftsunderiaget inklusive egenföretagarna. Dethar här med rätta talats mycket om kvaliteten i barnomsorgen. Jag förstår detväl. Låt mig bara säga att den brist på platser inom den kommunala barnomsorgensom vi har är det största kvalitativa problemet. Denna brist skaparsociala problem och otrygghet både för barn och för föräldrar. Den viktigastekvalitativa förbättringen inom barnomsorgen är därför att bygga bortbristen pä platser i daghem och fritidshem. Förslaget i propositionen är ettstort steg i den riktningen. 7 protokoll 1975/76. värna omkvaliteten genom att utveckla det pedagogiska innehållet iförskolan och genom en kraftigt ökad personalutbilding. 1propositionen 89 till det pågående har regeringen lagt fram förslagsom innebär 1 250 nya intagningsplatser till utbildningen av förskollärare och1 000 nya intagningsplatser till utbildningen av fritidspedagoger. Totaltkommer därmed 4 200 förskollärare och 1 800 fritidspedagoger att utbildasårligen. Härutöver har i budgetpropositionen anvisats medel för en kraftigutökning av utbildningen av barnskötare. På delta sätt kommer utbyggnaden avbarnomsorgen att vara kombinerad med en kraftig ökning av personalutbildningen. Jag har haft ett behov av att göra dessa inlägg. I övrigt skall jagbara, säga till att han och det parti han representerar stårensamma i de stora och grundläggande frågorna. Jag blev något förvånad när hani en replik gick upp i ett röstläge som för mig är mycket ovanligt att hörafrån . Man brukar i sådana fall säga att argumenten måste varaganska svaga. HerrCarishamre uttalade, som varit inne på, egentligen en ängslan föratt daghemsplatser skall stå lomma 1980. Det säger ganska mycket ommoderaternas ställning i den här frågan och - låt mig säga det - den isoleringsom de har hamnat i när det gäller familjepolitikens utformning och utbyggnad. (vpk) kortgenmäle: Socialministern säger att utbyggnadsprogrammet är dubbelt så stort somkommunernas förskoleplaner visar, och det är sant. Men det finns ju ingenanledning all slå sig för bröstet för det. Vi vet att behovet ärmångdubbelt större än vad som täcks av de platser som regeringen föreslår skallfinnas 1980. Del gäller både daghemsplatser och fritidshemsplatser. Jag tyckerinte att man skall vara så yvig. Den katastrofala situation vi har påbarnomsorgsområdet är ett resultat av många års försummelser, inte minst frånregeringen. Detsägs också att det nu skall bli en lagfäst skyldighet för kommunerna att setill att barnomsorgen byggs ut. Men är ju kommunerna - och det ärdet vpk tycker är så fel - helt suveräna. Det beror fortfarande helt påkommunalpolitikernas goda vilja om det skall bli någonting avbarnomsorgsutbyggnaden. Det är kommunerna och kommunalpolitikerna som skallgodkänna de upprättade planerna, och det är också de som skall bestämma bådeutbyggnadstakt och utbyggnadsgrad. Med tanke på förskoleplanernas missvisandeberäkningsmodell, som vi har diskuterat fiera gånger tidigare här i kammaren,kan då verkningsgraden av den här lagfästa skyldigheten starkt ifrågasättas.Vpk har tidigare föreslagit att del skall vara en lagfäst skyldighet förkommunerna att ordna barnomsorgsverksamhelen. men del innebär att man på etthelt annat sätt än vad som föreslås i propositionen skall tvinga kommunerna altbygga ul barnomsorgsverksamheten efter det reella behov som finns. Där måste vi förstås göraen prioritering, men målsättningen skall vara att alla barn skall ha rätt . Jagvill något litet beröra också diskussionen om kvaliteten har del varit kvantiteten i barnomsorgen som vi har diskuterat,men börjar vi också - och jag tycker det är glädjande - att diskuterakvalitetsaspekterna. Jag tror att man, precis som när det gäller kvantiteten,måste utfärda tvingande och bindande normer för kommunerna. Om man besöker barnstugorkan män nämligen lätt konstatera hur mycket den delen har försummats. Därförbehövs det bindande normer för personaltäthet och för gruppstorlek, och delbehövs också pengar till en förbättring av kvaliteten för att ge kommunerna enekonomisk möjlighet att fullfölja de här bindande normerna. HertGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Jag tycker det är ett mycket bedrövligt resonemang som herr statsrådetAspling gör sig skyldig till när han säger att avhoppet från överenskommelsenstår ensam för. Vill socialministern från-känna dessgrundlagsenliga rätt att pröva alla de förslag som regeringen lägger på bordethär? Jag vill ställa den frågan. Och nästa fråga är: Menar herr socialministernatt han inte kommer att följa det beslut som sannolikt nu kommer attträffa och som föranletts av den ändring av propositionen och överenskommelsensom utskottet här har förordat? Jag skall läsa upp det en gång till, om inteherr Aspling har läst indel tillräckligt noga. Det lyder så här: "attförrätt till statsbidrag till daghem bör gälla att bidrag utgår för platsernavid avdelning som är öppen minst under förutsättning att minsttvå tredjedelar av platserna utnyttjas minst per barn och dag". Hur ställer sig herrstatsrådet till detta? Sedan, när det gäller utbyggnaden, säger herrstatsrådet att det är viktigare att bygga ifatt bristen. Vi har på vårt hållhävdat att som vi bygger ut barnomsorgen är det oerhört viktigt attvi också ser till alt kvaliteten på barnstugorna och innehållet i verksamhetentillgodoses. Det räcker inte bara med att bygga daghem, , utan vimåste också se lill att vi får tillräckligt med personal - och att vi fårvälutbildad personal - som har tid och kunnande att ägna sig åt de barn somskall tas om hand och skötas. Hert CARLSHAMRE (m) kortgenmäle: Jag skall försöka att inte störa socialministern med något högtröstläge. 1 den mån jag gjorde det förut berodde det nog mindre på argumentnödän på det enkla förhållandet att när tidsnöden vid replikerna tvingar oss atttala myckel snabbt blir det gärna så att vi talar litet högt också. Värre än såvar det nog inte med det. Socialministerntog upp ett uttryckssätt som har framförts tidigare, nämligen att vi inommoderata samlingspartiet skulle vara de enda som är oroade för att vi är1985 skall ha ett överskott på daghemsplatser. Ja, man kan uttrycka det så, omdet nu skall vara så populärt. Det ligger någonting i det. Jag kunde t. o. m.gå ett steg längre och säga att om vi driver fram en utbyggnad av daghemmentill ett platsantal som är beräknat med utgångspunkt i att det underdel året icke kommer att finnas en enda förvärvsarbetande eller studerandefamilj i som önskar ordna sin barntillsyn - och som kan ordna och behöverordna den - på annat sätt än genom den kommunala barnomsorgen, är del envisshet au vi den dagen kommer att ha tomma daghemsplatser. Om vi dessutom fårigenom bara något av de förslag jag nämnde tidigare - om vilka i varje fall detre borgerliga partierna i i stor utsträckning är ense - kommer denvissheten att bli ännu större. Jag tycker inte att det är så märkvärdigt attpåpeka detta. Vihar haft sådan här planmässig utbyggnad tidigare. För drygt ett tiotal år sedanskapades en slogan frän regeringshåll om att det skulle byggas en miljonbostäder , och det gjordes också. Det hade kanske inte varit ur vägenom någon mer än moderata samlingspartiet hade hyst någon oroför att man vid periodens slut möjligen kunde stå med eii antal lommalägenheter. Vi hyste oro då, liksom vi gör det nu i ett annat sammanhang. Vemvar det som fick rätt? Vore del inte klokt all, precis som vi säger, när detgäller barnomsorgsutbyggnaden stanna och försöka avläsa detfaktiska behovet av platser, den verkliga efterfrågan på det vi bygger? Dåriskerar vi inte att i slutet av en planerad utbyggnadsperiod bygga förbisjälva brislen. Vi har dock sett delta ske väldigt . Vi ser del iliten skala i kommuner, som har en daghemskö och lyckas bygga i kapp den -sådant händer, åtminstone . Det visar sig att när man har byggt i kappkön har man i själva verket byggt förbi den, och man kan inte fylla daghemmen. Vadär det då för osocial inställning i delta att vi skall försöka avläsa denverkliga efterfrågan fortlöpande och med hänsynstagande till effekten av deövriga familjepolitiska reformer som vi lill äventyrs kan komma att enas omeller i varje fall få majoritet för? Hert MUNDEBO (fp) kortgenmäle: Socialministern redovisar nu ett nytt motiv för konstruktionen avsocialavgifterna, nämligen att statsbidragen är värdebeständiga. Det handlaralltså inte längre om de motiv som anfördes i början av debatten och som herrNordberg hänvisade till . och socialutskottet har behandlat denna fråga har de byggt påde uppgifter som lämnats i regeringens egen proposition och de informationersom har givits inför utskotten, och det är de uppgifterna som utskotten ochkammaren måste bygga sina beslut på. Slutsatsen kan bara bli att det skeröveruttag av avgifter. Omsocialministern och regeringen har räknat fel, bör man informera riksdagensutskott om detta. Det kan tänkas att socialministern har miss- tagit sig beträffandekostnadsutvecklingen. Det kan också tänkas all ett misstag har gjorisbeträlTande löneutvecklingen och att avgifterna i realiteten skulle bli störreän vad som redovisats i propositionen. Skulle programmet kunna fullföljassnabbare och alltså kosta mera, då är socialministern välkommen tillbaka tillriksdagen med förslag om justering av avgifterna. kan vi inte bygga på andrauppgifter än de som har redovisats inför utskotten, och då är det klart ochtydligt fråga om ett omotiverat överuttag. Jagvill försäkra att genom de beslut som vi medverkar till kommer varenda plats iutbyggnadsprogrammet all finansieras fullt ut enligt den överenskomrtielse somär ingången och som nu tar ståndpunkt lill. Några kortakommentarer till de inlägg som har gjorts! Detråder ingen motsättning, i , mellan det som Slår ipropositionen och del som sägs i utskottsbetänkandel i vad gäller tiderna. Jagvill från s. 23 i betänkandet citera följande: "Det anförda leder enligtutskottets mening lill slutsatsen att det i propositionen framlagda förslagetbör förtydligas på det sättet, att för rätt till statsbidrag till daghem börgälla att bidrag utgår för platserna vid avdelning som är öppen minst sjutimmar per dag under förutsättning att minst två tredjedelar av platsernautnyttjas minst per barn och dag." Jag ser inte någonmotsättning i detta. Sedanber jag lyssna på vad jag egentligen säger här i kammaren. Jagsade nämligen i milt inledningsanförande: "förmenar jag självfalletinte t. ex. utskottsledamöler i att ha en egen uppfattning idessa frågor, men man kan väl ändå stillsamt fråga sig hur det står till medkommunikationerna i ." 1propositionen, , finns det en bilaga. Del är överenskommelsenmellan regeringen och , och det är på den vi i hög grad harbyggt propositionen. borde ha litet förståelse om man blirförvånad över all del sker avhopp på väldigt väsentliga punkter i dettasammanhang. Tillfru.Lantz skall jag bara säga att visst går del alt lansera överbud i olikaavseenden. Jag har understrukit alt denna mycket kraftfulla utbyggnad byggerpå en realistisk bedömning av vad som är möjligt att göra. Vi har verkligen härinriktat oss på en kraftfull utbyggnad. Jagtycker all ju mer argumenterar, desto svagare blir på någotsätt argumenten. säger han att det väl vore önskvärt att man år efter årkunde avläsa utvecklingen. Javisst kommer vi att göra det. Vi har ju tillsatten arbetsgrupp för att följa upp detla och jag kan försäkra altden arbetsgruppen kommer att se till att vi lever upp till de målsätiningarsomvi har fastlagt i propositionen. Tillherr Mundebo, slutligen, vill jag ha sagt att det står i propositionen attbidragen skall vara indexreglerade. Därmed är egentligen allt sagt. Jag upprepar vad jag sadetidigare, herr talman, att beloppet 1 600 milj. kr. är beräknat utan tilläggför indexregleringen. För att täcka finansieringen av statsbidragskostnadernabehöver socialavgiften därför uppgå till 1 96 av hela avgiftsunderiaget inkl.egenföretagarna. HertGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Jag vill mot statsrådet använda samma uttryck som herrstatsrådet använde mot . Ju mer statsrådet argumenterar, destosvagare blir faktiskt argumenten. Härciterar statsrådet vad utskottet har sagt om att förslaget bör förtydligas.Ja, herr statsråd, utskottet har varit väldigt vänligt mot statsrådet i den härskrivningen. Men statsrådet kan ju läsa ur sin egen proposition, för i denstår: "Med hänsyn till den nivå bidragen nu får bör dock den ändringengöras att det nuvarande kravet på öppethållande minst per barn ochdag ändras lill per barn och dag." Det är vad statsrådet harskrivit. har skrivit att "för rätt till statsbidrag till daghem bör gällaatt bidrag utgår för platserna vid avdelning som är öppen minst perdag under förutsättning att minst två tredjedelar av platserna utnyttjas per barn och dag". Det är en väsentlig skillnad, det tycker jagatt herr statsrådet bör inse. Sedanåterkommer statsrådet till överenskommelsen mellan regeringen ochKommunförbundet och hänvisar till vilka som har varit med om denna. Ja, herrstatsråd, det går ändå inte att bortförklara rätt att prövaframlagda förslag. Dennariksdagens självklara rätt, herr statsråd, vidhåller vi också när de olikapropositionerna kommer, oavsett vilka överenskommelser som ligger till grundför propositionerna. Ochen fråga som jag vill ställa till statsrådet när det gäller den här justeringenär: Har man från socialdemokraternas sida med representanterdiskuterat ändringen ? HerrMUNDEBO (fp) kort genmäle: Jag vill också rekommendera socialministern att läsa propositionen.Den är intressant, om också uppenbarligen ofullständig. Men där står attstatsbidragen skall vara indexreglerade. Där står också: "Genom de nyastatsbidragen kan statens årskostnader beräknas uppgå till ca 1 600 milj. kr. Regeringen föreslår ett avgiftsuttag om 1 700 miljoner. Vikommer att medverka till finansieringen av varenda plats i utbyggnaden underkommande år, och då är en avgift av del slag som vi förordar-alltså 1 96 förarbetsgivarna -till fyllest. Regeringens förslag är ett överuttag. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Socialministern säger att det är en kraftfull utbyggnad som föreslås.Det beror förstås på vad man menar med en kraftfull ul- Jag kan inte medbästa vilja i världen anse alt det är en kraftfull utbyggnad alt bygga ut 165000 daghemsplalser lill 1980, när det behövs 450 000. Regeringenoch de borgerliga partierna har missat barnomsorgen , och det ärdel vi nu får sota för.