prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessutom kan tilläggas att även om visaknade sådana här undanlagsregler i arbetslivet - vilket i Sunnetrodde kommer att bli fallet - så är det ändå väsentligt attdylika regler finns pä trafikens område, där en rattonykter förare på ett heltannat sätt utgör en fara för sina medmänniskor. Och att vi skall försöka hållaantalet trafikskador och trafikolyckor nere är vi väl alla ense om. Många ochsvåra skador vållas ju genom att rattfyllerister uppträder på våra vägar, trotsall de är förbjudna alt delta i molortrafiken. Hurkan det dä gå ihop alt vi ä ena sidan hotar sädana förare med frihetsstraff ochsamtidigt, å andra sidan, utformar den obligatoriska trafikförsäkringen sä säger till samma förare: Men för all del, om ni genom illegal körningskulle råka vålla någon personskada, så skall staten se lill att ni genombilförsäkringstagarnas ersätts enligt högsta skadeslåndsnivå?Ersättningen skall alltså inte ske pä statens bekostnad - då skulle vi allasolidariskt bära kostnaderna - utan på bil-försäkringskollektivets bekostnad.Del går knappast ihop lagsliftnings-mässigl, och det stämmer definitivt intemed den allmänna rättskänslan. Detär riktigt att ta ansvar för dem som blir skadade. Men det är inte heller någotfel att med olika medel söka hålla dem som löper stor risk att räka ut förolyckor borta från molortrafiken. I den mån man ådrar sig skador t. ex.genom rattonykterhet har man det socialförsäkringsskydd som gäller för allamedborgare vid olycksfall. Utskottet har sålunda stannat för att enbart tillåtajämkning vid trafikonykterhet, medan man följt propositionens linje när delgäller biltjuvarna och de körkortslösa. Föregen del vill jag göra anmärkningen - den återfinns ocksä i särskilt yttrandelill belänkandet-att det inte är bra att man inte låter jämkningen omfattaockså biltjuvarna. Ett exempel kan belysa detta: En bilägare har sin bil inlåsti garaget. En inbrottstjuv bryter sig in och stjäl bilen. Han kör av vägen ochskadar sig. Dä skall bilägaren betala hans skador genom sin bilförsäkring. Detär inget tvivel om att en sådan regel kommer i konfiikt med den allmännarättskänslan. Det har styrkts av opinionsundersökningar. Därför hade detfunnits anledning för utskottet att också låta den gruppen omfattas avjämkningsregeln, såsom vi föreslår i motionen. Närdet gäller jämkningsförfarandet nöjer sig utskottet emellertid med detrafikonyktra, och det är också den viktigaste gruppen i detta sammanhang. Mansäger att man vill ge utrymme för ett hänsynstagande lill de socialatrygghetssynpunkterna, och det är en helt riklig ståndpunkt - jag villunderstryka det. Utskottetslår vidare fast alt den föreslagna Jämkningsregeln är fakultativ; det geralltså domstolarna möjlighet att ta stor hänsyn till omständigheterna i detsärskilda fallet. Därmed faller reservanternas invändning att det skullefinnas starka sociala skäl mot utskottets förslag. Genom den utformninglagtexten får enligt utskottets förslag eftersatts inte den rattonyktraförarens sociala trygghet. Utskottetpåpekar också den logiska kullerbytta som statsrådet gör dä han sägersig inle tillåla jämkning vid trafikonykterhel och sedan åberopar samma skälför alt tillåta Jämkning vid grov vårdslöshet - det har ocksä tidigare påtalatsvid replikskiftena . Man frågar sig: Vart tog statsrådets sociala patosvägen i det senare fallet? Baraett par ord om propositionens hänvisning lill den norska och finskalagstiftningen, eftersom den inte berörts här tidigare i diskussionen. Detsägs i propositionen att våra grannländer infört trafikskadelagar avväsentligen samma innebörd som de lagförslag statsrådet lagt fram. Enligtden norska lagen stadgas regressrätt bl. a. mot alkoholpåverkade förare, ävenom inle egentlig berusning förelegat och oavsett om påverkan varit stark ellerringa. Detsamma gäller om man brottsligt tillgripit fordonet. Denfinska lagen har likartade, preventivt inriktade regler, även om den inle påalla punkter är lika sträng som den norska. Delfinns enligt min uppfattning starka skäl för att grannländer om möjligt harlikartad trafiklagstiftning. Det är inget tvivel om att utskottets förslagmyckel mer överensstämmer med lagstiftningen på detta område i ochFinland. Detfinns alla skäl att utforma samhällets trafikregler sä att vi får en godtrafiksäkerhet. Detta sker t. ex. genom att hålla tillbaka rattfylleriet. Däromär vi, som fiera talare sagt, överens. Utskottethar redovisat många skäl för att man också på trafikskadelagens område skallha regler som främjar en sådan trafiksäkerhet. Utskottet har tagit stor hänsynlill de sociala skäl som kan anföras, vilket bl. a, innebär att denskadelidandes, även den rattonyktres, situation blir klart bättre än den ärenligt dagens lagstiftning. Det tycker Jag är värt att notera. Utskollethar vidare framlagt ett förslag som bättre stämmer överens med den norska ochfinska lagstiftningen än förslaget i propositionen. Jag tror dessutom, herrtalman, alt det majoriletsförslag som presenterats har ett mycket starktstöd i del allmänna rättsmedvetandet. Därför ber jag all få yrka bifall lilllagutskottets hemställan i betänkandet nr 3. Trafikskadelag m. in. FruNILSSON i (s) kort genmäle: En kort kommentar lill i parallell när delgäller trygghetsförsäkringen. Som jag sade i mitt huvudanförande har trygghetsförsäkringentillkommit genom ett avtal mellan arbetsmarknadens parter. Det är intefelaktigt, , att hänsyn tas till den ena parlen. Men det är attmärka alt avtalet skrevs innan bestämmelserna i den nya skadeståndslagentillkom, och löntagarorganisationerna hade alltså inte detta bakom ryggen. Nuhar de tre stora löntagarorganisationerna ställt sig bakom propositionensförslag i dessa frågor, och därför finns det all anledning att förmoda alt ien kommande förhandling trygghetsförsäkringen kommer att synkroniseras med deallmänna skadeståndsreglerna. () kortgenmäle: Jag vill slå fast att vi från socialdemokratisk' sida naturligtviskämpar för nykterhet i trafik och på arbetsplats. Men vi tror att det socialatrycket och preventiva åtgärder och icke en jämkning av medvållande är denrätta metoden. Sedanberörde i alkotesten och den försöksverksamhet som harpågått och sade all den klart har visat att många alkoholpåverkade människor ärute och kör. En sak ver vi: alkotesten har hafl en klart hämmande effekt ifråga om alkoholförtäring i samband med bilkörning. De utvärderingar som hargjorts i försökslänen visar alt endast av alla dem som kör påvägarna har druckit alkohol. Sedansäger att de ordentliga bilförarna inle skall behöva betala derattonyktras trafikskador. Om inle känner någon solidaritet med derattonyktra kanske han kunde känna litet solidaritet med deras familjer. Somjag har sagt tidigare är de allra flesta rattonyktra alkoholproblematiker.Deras familjer har del svårt , och de får det ännu svårare om deskall utsättas för ekonomisk sanktion. Nr 44 partiet brukar ju tala om solidaritet. Visa då nu att det finnssolidaritet Fredaeen den ävermed dessa utslagna människor på det sociala planet och ge dem 12december 1975 J ekonomiska sanktioner. i (fp) kort genmäle: i hänger upp sitt resonemang pä att avtalet mellanarbetsmarknadens parter - det gäller också för statligt och kommunaltanställda, vilket bör observera - hade tillkommit innanlagförslaget fanns. Detta är riktigt, men en spekulation i en förändring av ettavtal framöver kan knappast tas till intäkt för alt vi skall ändraulskottsförslaget. Jag upplever deti stället positivt att man i ett avtal harvägt samman olika ståndpunkter och kommit fram till del avtal som gäller.Och varför hänvisar inte till de remissinstanser som stöderutskottets tankegång i det förslag som presenteras för ? upprepar att det råder stor enighet om att trafikonykterhetenskall bekämpas. Men det är väl litet tomhänt att inte kunna presentera säkraståndpunkter i fråga om hur den skall kunna hällas tillbaka, när man inte kansäga att de metoder som vi har tillämpat varit negativa? Alkotestenhar varit en utomordentligt god tillgång när det gällt att visa alt vi haralltför många rattonyktra i trafiken. Ochså detta med solidariteten. Självfallet skall vi visa solidaritet med alla sområkar illa ut och behöver samhällets stöd och hjälp. Men ärinte konsekvent; hon är inte beredd att ta hänsyn till familjerna till dem somhar begått brott genom grov vårdslöshet. Om vi skall ge t. ex.rattfylleristerna speciella premieringar borde det väl varit rimligt att sägaatt vi alla solidariskt skall bära kostnaderna via skattsedeln och inte låtaförsäkringstagarna göra det. Efleratt ha lyssnat på den här debatten tycker jag att det verkar som bäddat för enpositiv behandling av den väntade propositionen med anledning av denalkoholpolitiska utredningens förslag angående den framlidanykterhetspolitiken. Vihar i motionen 23 hemställt att trafikskadelagen skulle träda i kraft först dårutinmässiga utandningsprov för bilförare, s. k. alkotest, blivitriksomfattande. 1den diskussion som föregått propositionen har stor enighet rått om behovet avändringar, främst när det gäller ersättning för personskador. Det haremellertid varit delade meningar huruvida undantaget för rätt lill ersättningskall bibehållas när det gäller förare som gjort sig skyldiga till rattfylleri,rattonykterhet, olovlig körning etc. - det har även den här debatten visat. Mankan givetvis ha olika utgångspunkter för sitt ställningstagande i sädana fall.Vi har i vår motion hävdat att man inte får bortse från de förebyggandeeffekterna av sådana undantag. Om dessa undantag inte bibehålles måste andraåtgärder vidtas för att öka trafiksäkerheten och för att förebygga rattfyllerioch rattonykterhet. Det utvidgade försök med s. k. alkotest som pågår haruppenbart haft - del har framgått av debatten - en god preventiv effekt. Vitror att det, i samband med att man avskaffar undantagen för ersättning till onyktraförare, är nödvändigt att permanenta de rutinmässiga utandningsproven och attgöra dem riksomfattande. Vi är medvetna om att det härför krävs ökadepersonalresurser. Kontrollerna behöver utökas, och del bör göras på de platseri närheten av näringsställen där man vet att sådana farligheter kan uppslå. Uppskattningsvisförekommer del omkring 1 miljon trafiknykterhets-brolt i vårt land. Detär skrämmande även med tanke pä de risker som andra människor utsätts för. mycket riktigt anför har regeringen så sent som i årbeslutat att den här försöksverksamheten fr. o. m. skallomfatta hela riket. Sedan vår motion väcktes har såväl sommotororganisalionerna krävt att alkotesten skall permanentas och bliriksomfattande. Vi har sålunda fått ett kraftfullt stöd för våra krav. Jagvill notera att utskottet förutsätter att det rutinmässiga tagandet avutandningsprov kommer alt fortsätta även efler dåförsöksperioden utlöper. Jag hälsar utskottets skrivning i denna fråga medtillfredsställelse. Jag har uppfattat den som en direkt beställning attalkotesterna skall lagstiftningsmässigt permanentas. Därmed har motionens andaoch mening vunnit gehör. Detfinns därför ingen anledning att yrka bifall till vår moiion, men vikommer att följa utvecklingen på det här centrala området. Vi får ju i vår en,som jag hoppas, positiv nykterhelspolitisk debatt, som kommer att gälla dessafrågor i ett långsiktigt perspektiv. i (c): Jag har begärt ordet i denna debatt för att närmare kommentera dellill lagutskottets betänkande nr 3 fogade särskilda yttrandet nr 2 rörandefördelning av sjukvårdskostnader m. m. Men vill Jag helt kortinstämma i de yttranden som framförts i debatten från utskottsmajoriletenssida. Jag må erkänna att jag blev ganska illa berörd när del gjordes gällandeatt de som stod för reservationen skulle vara reaktionära. Jag känner mig ivarje fall inte reaktionär. Jag vet att man inte löser nykterhetsproblematikengenom en trafikskadelag, men en trafikskadelag kan i preventivt syfte medverkatill en förbättring sä till vida alt den kan avhålla vissa personer från attanvända alkohol i samband med bilkörning. Bara detta är ju ett led i en ökadtrafiksäkerhet och en ökad nykterhet. Rentallmänt, herr talman, skulle jag vilja beklaga, alt denna så viktigatrafikskadelag, som berör huvuddelen av det svenska folket, skall behövabeslutas under en så stark tidspress som det nu är fråga om. Detta är enligtmin mening inte tillfredsställande. Vad jag däremot kan vitsorda 3 protokoll 1975/76:445 är attutskottsbehandlingen varir ytterst grundlig med bl. a. hearing med försäkringsbolag,motororganisationer och motorsportens företrädare, vilka fält tillfälle attinför utskottet framföra sina synpunkter. I vad det gäller behandlingen iutskottet av föreliggande belänkande sä har den skett med största möjliganoggrannhet och grundlighel. Delta skulle Jag, herr talman, vilja ha sagt isammanhanget. Sätill del särskilda yttrandet, Utskottsbetänkandel behandlar Jämväl en moiion avherrar och i där motionärerna hemställer om ändring ikommunallagarna så att kommun får rätt lill differentierad avgiftsdebiieringför sjukvård med hänsyn till att hela kostnaden för sjukvärden, som harsamband med vägtrafikolyckor, skall belastas av trafikförsäkringen.Motionärerna hänvisar lill de betydande kostnader, som åvilar sjukvården, inteminst de kostnader som trafikolyckorna vållar. De hänvisar i sin moiion av gjord undersökning, där man kommit fram till atttrafikolyckorna belastar sjukvårdskostnaderna priser med ca 425milj. Med hänsynstagande till detta - inte minst urrättvisesynpunkt - anser motionärerna att det borde vara möjligt att låtatrafikförsäkringen slå för de sjukpennings- och sjukvårdskostnader samtpensionsutgifter som uppkommer till följd av trafikolycksfall. Motionärernasförslag innebär, som utskottet anför, en genomgripande ändring av hela detnuvarande socialförsäkringssystemet. Utskottet anser därför att underlag saknasalt av regeringen begära förslag till en sådan ändring. Därmed avstyrks bifalltill motionen. Utskollet vill dock i detta sammanhang hänvisa till atttrafikpolitiska utredningen fått tilläggsdirektiv som innebärandet fortsattautredningsarbetet rörande vägtrafikens kostnadsansvar skall ske inom dentrafikpolitiska utredningens ram. Även om utredningen har att behandla en radproblem rörande vägtrafiken kommer knappast frågan om trafikförsäkringen ävenskall svara för den del av sjukvården och socialvården som är betingad avtrafikolyckorna att bli föremål för utredningens överväganden. Jaganser, herr talman, att motionärerna berört etl väsentligt problemkomplex somkräver en mera ingående analys och utredning, eftersom det är fråga om ettnytänkande. Det torde vara ostridigt all trafikolyckorna medföi" betydandekostnader för vår hälso- och sjukvård, kostnader som borde täckas av deskadevållande, dvs. Det är dock inte möjligt att utanen mera ingående utredning ta ställning lill frågan om en utvidgning av denobligatoriska trafikförsäkringen, så att den skulle ikläda sig ersättning försjukvård och socialkostnader. Det räcker inte med ett tyckande i denna fråga.Här måste lill en ingående analys av frågan i hela dess vidd på grund av dettanytänkande när del gäller kostnadsansvaret. Ivårt särskilda yttrande har vi velat markera och därmed ge till känna vårmening att vi inte är främmande för tanken att den obligatoriskasjukförsäkringen skall helt eller delvis svara för de kostnader som åvilarsamhällel för sjukvården vid trafikolyckorna. Men vi anser att ett sådant beslut måste grundas på ennoggrann utredning innan, ställningstagande kan ske. Jagvill, herr talman, anmäla att jag kommer att motionsvägen följa denna frågafortsättningsvis. HenHAMMARBERG (s): Några talare har i debatten tagit upp följande passus i vårreservation: "Att nu ändra bestämmelser, som en enig riksdag nyligenbeslutat om och som ännu inle trätt i kraft, skulle enligt utskotlels mening ioch för sig synas något märkligt." HerrLidgard har med en viss triumf i rösten påpekat att vid andratillfällen har måst tillgripa åtgärder att ändra på en nyantagen lag. Ja,det är helt riktigt. Men det är en mycket väsentlig skillnad i det här fallet.Här har nämligen utskottsmajoriteien bytt fot. Man har intagit en annanprincipiell inställning än den man hade när vi enhälligt antog skadeståndslageni våras. Skadeståndslagenbygger på principen att grund för jämkning skall vara uppsåt och grovvårdslöshet. Den principen var vi helt eniga om. Den föreliggande propositionenom trafikskadeersättning bygger på samma princip, att jämkningsmöjlighetenskall finnas vid uppsåt och grov vårdslöshet. Som redan påpekats har vissaremissinstanser, bl. a. TCO, påpekat att det kanske skulle ha varit nödvändigiatt ta bort detta med grov vårdslöshet. Deborgeriiga och kommunisterna vill nu införa en ny princip itrafikskadeersättningslagen, nämligen att vårdslöshet i samband med onykterheti trafiken också skall vara en motivering för jämkning. För att klara dettautan att komma i kollision med den skadeståndslag som tog harman från utskottsmajoritetens sida också måst gå in med ett förslag om attändra på skadeståndslagen sä lill vida att utöver uppsåt och grov vårdslöshetskall också vårdslöshet i samband med alkoholförläring utgöra grund förjämkning. Något annat skall enligt förslaget inle föranleda ändring iskadeståndslagen. Vireservanter finner det märkligt att man bytt fot i denna viktiga principiellainställning . Del är del som vi har velat påpeka i vårreservation. Hen (): För jag be att få citera ur utskottets belänkande,s. 32: Utskottet vill erinra om all föredragande statsrådet anförde ipropositionen med förslag till nya bestämmelserom personskada att frågan omJämkning på grund av medvållande till personskador i trafiken inte bordebehandlas dä utan fick anstå lill ett senare sammanhang. Viär nu i detta senare sammanhang. Jag kan inte se att vi har bytt fot, och även om vi skulleha gjort del, vill jag säga till att jag tycker inte del ärnågot fel att ändra sig, om man har blivit klokare. HenSVANSTRÖM (c): Del var kanske inte nödvändigt att herr vice ordföranden i lagutskottetgick in i detta sena skede av debatten, eftersom reservationerna enligt minuppfattning har varit väl företrädda tidigare. Men med anledning av vad herrHammarberg har anförl ber jag än en gång få påminna om vad jag sade i milthuvudanförande, nämligen att vi i utskottet, i samband med det enhälligaförslaget i fråga om ändring i skadeståndslagen, också uttalade - dettaåterfinns i lagutskottels betänkande 1975:16 - att utskottet övervägde om inteutskottet borde ta initiativ till särskild reglering av frågan om vilkeninverkan den skadelidandes medvållande borde ha på rätt till skadestånd vidtrafikolycksfall. Jagvill alltså upprepa, herr talman, att vi redan har varit förutseende nog iutskottet att inse att det kunde bli nödvändigi att göra denna ändring. I detbeslutet har även deltagit. Det är alltså från vår sida intefråga om att byta fot. HenHAMMARBERG (s): Låt mig först till få säga att jag skall be alt fäavgöra själv om det är nödvändigi alt jag går in i debatten. Det tycker jaginle skall mäslra mig för. Visstkan jag hålla med om att man kan byta fot av sakskäl, men jag harall anledning lycka att det är märkligt att byta fot i en viktig och betydelsefull social principfråga. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskotlels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 3 mom. 2 röstar Ja, den delej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröslningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Nyaktiebolagstag, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §5 Ny aktiebolagslag, m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande 1975/76:4 medanledning av propositionen 1975:103 med förslag till ny aktiebolagslag, m. m.jämte motioner. I propositionen 1975:103 hade regeringen() efter hörande av lagrådet föreslagit att antai propositionen framlagda förslag till 2. aktiebolagslag, 3. lag om införande avaktiebolagslagen, 4. lag om ändring i lagen (1967:531)om tryggande av pensionsutfästelse m. m., 5. lag om ändring i lagen(1970:596) om förenklad aktiehantering, 6. lag om ändring i lagen(1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m. m., 7. lag om ändring i lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar, 8. lag om ändring iakliefondslagen (1974:931), 9. lag om ändring i lagen(1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, 10.lagom ändring i lagen (1974:990) om den skattemässiga behandlingen med anledningav övergång från aktiebolag lill annan företagsform, m. m. I den till den 31 oktober 1975överlämnade propositionen 1975/76:12 med förslag lill lag om ändring iförmänsrättslagen (1970:979) m. m., vilken hänvisats till lagutskottet, haderegeringen lagt fram ytterligare förslag till ändring i lagen (1973:303) omändring i lagen (1944:705) om aktiebolag. För att möjliggöra en samladbehandling av förekommande frågor om ändring i nämnda lag hade utskottetöverflyttat behandlingen av de ovan vid punkterna 8 och 9 angivna lagförslagentill sitt med anledning av propositionen 1975/76:12 avgivna betänkande LU1975/76:5. Beträffandedet huvudsakliga innehållet i propositionen 1975:103 anfördes följande: Nyaktiebolagslag, m. m. "Ipropositionen läggs fram förslag till ny aktiebolagslag. Den nya lagen, somtillkommit efter samnordiskt utredningsarbete, innebär en genomgripandeteknisk översyn av aktiebolagsrätten i syfte all förenkla denna. Särskilt harreglerna om bolagsbildning och ökning av aktiekapitalet förenklats mengenomgående har gällande lags formalitets- och publici-letsföreskrifierbeskurits kraftigt. Vidare har lagen om konvertibla skuldebrev samt i huvudsakbestämmelserna om aktiebolag i lagen om förenklad aktiehanlering arbetats in iden nya aktiebolagslagen. Dennya lagen innebär skärpt kontroll av att aktiekapitalet betalas in till bolageti samband med bolagsbildning. Kontant betalning för tecknade aktier måstesålunda ske på särskild bankräkning och bankinlyg skall företes i samband medbolagets registrering. Betalas aktierna med apportegendom, skall iregislreringsärendet företes särskilt intyg utfärdat av en auktoriserad eller godkändrevisor. Av intyget skall framgå att all apportegendom tillförts bolaget, attegendomen inte har övervärderats samt att egendomen är eller kan antas bli tillnytta för bolaget. Motsvarande gäller vid nyemission. Vid kontantemission istörre bolag kan dock inbetalning göras till bolaget direkt. Auktoriserad ellergodkänd revisor skall,i så fall intyga att inbetalningen har ägt rum. Styrelsensställning stärks i förhållande till bolagsstämman. Stämman får sålunda intebesluta om högre vinstutdelning än styrelsen godkänner. Pliktenatt ha kvalificerad revisor utvidgas. Alla bolag som har ett bundet egetkapital på 1 milj., kr. eller mer måste ha auktoriserad eller godkänd revisor.Har bolaget tillgångar enligt balansräkningen motsvarande 1 000 basbelopp (fn. ), mer än 200 anställda eller aktier eller skuldebrev noterade påfondbörs, skall bolaget ha auktoriserad revisor, Redovisningsbeslämmelsernahar samordnats med den föreslagna nya bokföringslagen. I den nyaaktiebolagslagen har upptagits endast bestämmelser som uteslutande ärtillämpliga på aktiebolag. I sak innebär den nya lagstiftningen krav på enväsentligt öppnare redovisning. Omsäll-ningssumman skall sålunda i principredovisas öppet och i större bolag skall lagerreserven och förändringar i dennaanges. Finansieringsanalys blir obligatorisk för större bolag.Koncernredovisning skall alltid upprättas av moderbolaget och blir offentlig.För större bolag uppställs krav på delars rapporter. Vidarekan nämnas att den nya lagen kräver emissionsprospekt när större bolag erbjuderallmänheten att teckna aktier eller obligationer till etl sammanlagt belopp avI milj. kr.