prot · FY0953 · 1975-12-31 00:00:00 — a. pä grund av attradionämnden, som skulle tillse att föfier avtalet omopartiskhet och saklighet, aldrig tilldelats sådana resurser all det varitmöjligl för den all föfia sin instruktion. Vid sidan av denna betänkligaföreteelse som många medborgare, men inga myn- Lokalradio,m. digheler, ser allvariigtpå tycker sig många lyssnare men framför allt TV-tiiiare kunna konstatera attmonopolförelaget alltmer negligerar medborgarnas önskemål. Frågan ompublikkontakl har ännu inle lösts - och att döma av de försök som på senare lidgjorts är den från sida inte särskilt efterlängtad. Kritikernai t. ex. Studio K bemöts sannerligen inte som om de hade väsentlig informationalt ge om medborgarnas önskemål. Förslagetom införande av lokalradio måsle i detta läge hälsas med slortillfredsställelse som en börian till något nytt. Genom många lokalradiostationerkan del bli möjligt att åstadkomma slörre valfrihet och mångsidighet ietermedieutbudet, som del borde vara möjligt alt komma bort från dencentralisering och den fixering vid bara vissa delar av värt land som sä mängareagerar emot. Emellertidär det då av stor vikt hur lokalradion organiseras. Propositionen föreslår alllokalradioverksamheten organiseras som ell dotterbolag lill Radio.Avsikten är visserligen att försl senare ta definitiv ställning tillorganisationsformen. radioutredning framfördes tvä hell andraförslag. Huvudförslaget var alt lokalradiostationerna skulle ägas av etl endafrislående bolag, benämnt . En ledamot framfördereservalionsvägen en modell med lokala självständiga radiobolag. Dessa bådaförslag har remissbehandlals, och remissinstanserna har delat sig ganska jämntmellan dem. Denlösning som departementschefen förordar och som sålunda inle varit föremål förremissbehandling kan vi inle acceptera. Vi finner del obetingat nödvändigt altlokalradion ges en i förhållande lill självständig ställning.Elt argumeni härför, med slor tyngd, kan hämtas från propositionen, därdepartementschefen ifrågasätter om det inle är principiellt oacceptabelt attkoncentrera all elerdislribuerad kultur-, nyhets- och informationsverksamhet,musik och underhållning under en enda företagsledning. Förvisso är del sä, ochargumentet gäller även för en enda koncernledning. Ytterligareargumeni kan hämtas frän , som visserligen har accepterat utskottetsskrivning alt lokalradion bör ges reella möjligheter att inom givna ekonomiskaoch andra ramar fritt utforma sin programverksamhet men som i reservaiionen 4utvecklar riskerna med den i propositionenföreslagna lösningen: "risker för att lokalradions utveckling hämmas av dennära anknytningen lill moderbolaget. a. skall moderbolaget svara för denövergripande planeringen, besluta om budgetramar och system för ekonomiskstyrning och kontroll samt fastställa gemensamma programregler. I fråga ompersonalpolitiken skall företagen betraktas som en enhet; företagen skallsamråda i rekryteringsfrågor, och moderbolaget skall företräda företagen iavtalsförhandlingarna m. Jagfinner dessa skäl fullt tillräckliga för att anse det i hög grad befogat attriksdagen uttalar alt lokalradion skall ges en i förhållande lill SverigesRadio självständig ställning. krav framförs i reservaiionen 2, lill vilken jag yrkar bifall. Beträffandeorganisationsformen har vi i moderata samlingspartiet ansett att man endastkan garantera etl oberoende mot centrala intressen och den lokala förankringsom väl skall vara huvudsyftet med en lokalradio genom att de olikalokalradiostationerna fär vara fristående aktiebolag. Egendomligt nog harutskottet ganska lättvindigt avfärdat denna lösning, trols alt som sagt enbetydande del av remissinstanserna föredragit den. Skilda argumeni harframförts mol den lösningen. Eninvändning har i korthet gått ul på alt det är svårt att genomföra en sådanhärordning. Mänga, många samhällsförändringar skulle kunna avfärdas med denmotiveringen. Det är närmast genant att den kan framföras. Del är beklagligtatt man inte ens har velat diskutera om del eventuellt skulle vara nödvändigtmed särskilda övergångsformer för att nå den organisationsformen, som onekligenär den enda som fullt ut tillmötesgår kravet på decentralisering. Del behov avsamordning mellan lokalradioförelagen som kan finnas kan tillgodoses med någonform av gemensam service- och förhandlingsorganisation, men självfallet ocksåmed samverkansformer därutöver. Enannan invändning har inneburit elt påstående att programproducenterna inteskulle kunna förbli oberoende i denna organisationsform utan närmast varahjälplösa offer för diverse påtryckningar. Som påpekat i sinmoiion 1844 kan en sådan lanke bara framföras i elt monopolsystem som upphöjtcentralstyrning till den enda hållbara modellen. Det innebär i realiteten ocksåen anklagelse mot regionala och lokala tidningar för bristande integritet. "I förlängningen av detta resonemang" - anför -"ligger en så fantastisk lanke som alt lokaltidningarna borde ingå i rikstidning, som kunde vara ett fast slöd och lättare tillgodose kravel pälokaltidningens integritet." Självfallet har denna invändning ingenrelevans - bl. a. har ju lokalradioförelagen stöd av gällande avtal och börkunna hävda sin integritet. Entredje invändning har varit att man kan länka sig framlida organisationsförändringaroch därför inte bör låsa sig vid den här modellen. Ja, den tanken är för osslätt att avfärda -vi W//ha lokalradion organiserad på del här viset, nu och iframtiden. Den förändring som kan tänkas är, som vi ser det, en utveckling motflera lokalradiostationer -jag tänker själv främst pä det slora behovel iSlorstockholmsomrädet. Jagyrkar, herr talman, bifall lill reservation nr 1 och lill föfidreser-valionernanr 5 och 6. Reservaiionen3 rör den ordning i vilken lokalradiobolagets styrelse skall utses. Motiveringför den av oss föreslagna ordningen, som naturligtvis förutsätter attuiskottsmajoritetens mening om organisationsformen vinner, framförs ireservaiionen och kommer väl all utvecklas ytteriigare av . Jagyrkar i alla fall bifall till reservationen 3. I moderatasamlingspartiets moiion 1838 har vi ocksä framfört syn- Lokalradio,m. 13 protokoll 1975. Lokalradio,m. punkter påpersonalrekryteringen till lokalradion. Del kan med fog påstås all denföreslagna personalstyrkan för lokalradion är i minsta laget för de uppgifteroch den tid som lokalradion skall fylla. Vi förutsätter att lokalradions behovsuccessivi bältre tillgodoses. Men det är ocksä av vikt att själva uppbyggnadensker på ell sådant säll all förutsättningar skapas för lokalradiosändningar avgod kvalitet. En massrekrylering så som skedde vid införandet av börundvikas. Utskottet har med sin skrivning understrukit behovet av en successivrekrytering, och motionens synpunkler är därmed tillgodosedda. Vadslutligen frågan om reklam i radio och TV angår föreslår departementschefenall nu - uppenbarligen för all framlid - skall avvisa kommersiellreklam mot vederlag i televisions- och fiudradioprogram. Etl sådant bindandeställningslagande ter sig i hög grad opåkallat och strider mot normaltförfaringssätt när det gäller olika samhällsfrågor-om man inte vill upphöjafrågan lill ell avgörande av utomordentlig moralisk vikt och betydelse.Troligen är del så departementschefen vill se frågan, vilkel ännu en gängvisar alt etermedia särbehandlas på etl sätt som inte är motiverat och somdärtill innebär alt man också för framliden binder sig vid ell monopolsyslem. Underiagetför ställningstagandet är långl ifrån fullständigt. vargenom sina direktiv förhindrad alt undersöka det alternativ som moderatasamlingspartiet förordat, nämligen inrättande av en från nuvarandeSveriges Radio separat reklamflnasierad TV-kanal. Den totala reklamfinansieringsom reklamutredningen studerat är, vilket ulredningen också visat, ingenlycklig form för att organisera den samlade lelevisionsverksamhelen i landet.Elt avståndstagande frän den formen av reklamfinansiering kan alltså varabefogal. Departementschefeninstämmer tydligen i reklamulredningens kategoriska fördömande av varie formav TV-reklam, som enligt ulredningen skulle medföra betydande skadeverkningarpä TV-politikens, presspo-lilikensoch konsumentpolitikens områden. Därmed harstatsrådet påvisat att sådana allvarliga skadeverkningar föreligger i alla västeuropeiskaländer - utom i , , och . Del torde komma som enöverraskning för dessa länder. Utskottsmajoriteten ansluter sig tillstatsrådets bedömning. Departementschefen,och om den föfier ulskoitsmajorilelen, har ocksä med elt sådant härbeslut avhänl sig en möjlighet att i framliden bygga ut radio- ochTV-verksamhelen eller förbättra programmen - vilket mänga som sagt finnerhögeligen önskvärt - genom alt, i en eller annan form, tillgripa dennafinansieringskälla. Alternativet är som bekant kraftigt höjda licenser ellerfinansiering över skatt. Vianser ett ställningstagande av den art departementschefen föreslår ochulskoitsmajorilelen anslutit sig till oklokt, och jag yrkar därför, herrtalman, bifall lill reservation nr 7. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen (); belänkande med anledning av propositionen om lokalradio harorganisationsfrågorna ägnats slor uppmärksamhet. Det framgår avreservalionerna. Under behandlingen i utskottet var det dessa frågor som togden längsta tiden. Frågornaär också intressanta och betydelsefulla. Det rör sig dessutom om en sektor därdet är tämligen lätt all ha en åsikt - även om man inle haft tillfälle altsätta sig in i vad det handlar om. Iproposiiionen föreslås att lokalradion skall organiseras som en dotterföretagtill . Del är en omständighet som är värd uppmärksamhet.Sveriges Radio har föreslagit all den lokala verksamheten skall fogas in i delredan existerande radioföretagel - alltså. hardrivit denna linje tämligen bestämt. Del hade också egentligen varit enklastatt överlåta den nya programverksamheten lill della bolag, som redanexisterar. Det är därför med desto slörre lillfredsslällelse man konstateraratt departementschefen vall modellen moder-dotterbolag. Jagskall citera samma stycke i proposiiionen som citerade. Delheter där; "Del har från principiella utgångspunkter ansetts betänkligtall lägga all elerdislribuerad kultur-, och nyhets- och informationsverksamhet,musik och underhållning under en enda företagsledning - ett problem som ökarmed rundradioverksamhelens tillväxt." Delframgår inle klart om detta är etl allmänt påpekande eller om föredragandendelar uppfattningen. De därefter föfiande formuleringarna, litet längre fram itexten, är någol kluriga och vacklande. Slutsatsen är dock entydig.Utbildningsministern föreslår att lokalradion skall anförtros åt ett särskiltbolag. Därmed, sägs det i propositionen, föregrips inle resultatet av 1974 årsradioutrednings arbeie. Den utredning har ju till uppgift all bl. a. granskarundradioverksamhelens organisation. Delär nog riktigt alt man inle föregriper utredningens arbete, attlo-kalradioförslagei därvidlag är "relativt neutralt", som det sägs.Å andra sidan kan man knappasl komma ifrån att del varit ännu mera neutralt,ännu mindre föregripande, om man tills vidare låtit uppbyggnaden av lokalradionske inom del nuvarande . Departementschefensställningstagande kan därför tolkas pä så säll att han delar den citeradevärderingen, all det alltså är betänkligt alt lägga all rundradioverksamhetunder etl enda företag, en enda företagsledning. Eftersom jag hell delar dennauppfattning är det med tillfredsställelsejag konstaterar alt man nu föreslärtillskapandet av ell andra radioföretag. Underdiskussionerna kring den här propositionen är det tvä ord som vållat vissabekymmer - bekymmer som delvis är av semantisk art. Det är de tvä orden"fristående" och "självständig". Det är angeläget attlokalradioförelagel blir självständigt - men därmed är inle sagl att det ocksåmåste, vara fristående. sade för enliten stund sedan alt del är svårt att konstruera Lokalradio,m. Lokalradio,rn. helt friståendelokalradioföretag - 24 stycken. Nej, jag tror inte alt det är svårt, fruMogård. Däremot trorjag att del är hell orimligt. Del skulle fä omöjligtkostsamma konsekvenser vad angår lokaler, teknisk utrustning, sändningstider,sändningskanaler osv. Detman skall sträva efter är självständighet i programverksamheten - intenödvändigtvis fristående programföretag. Jag tror alt sammanblandningen avinnebörden i de tvä orden fristående och självständig har vållat en hel delförvirrad och onödig diskussion. Konstruktionenmoderbolag-dotterbolag skapar möjligheter för självständighet - utan alt mandrar på sig de negativa konsekvenser som är förknippade med etl hell friståendelokalradioföretag. Detär min förhoppning, som jag också framfört i en motion, alt den sillanderadioulredningen noga skall granska möjligheterna att klyva del nuvarandeSveriges Radio i ett antal självständigt arbelande programföretag,självständiga dotterföretag - men de behöver, som sagl, inle vara fristående -sammanhållna av elt moderföretag i en koncern. Jag uppfattar del nuföreliggande förslaget som elt steg i denna riklning. Moderaternagår åtskilliga steg längre i sina reservationer 1 och 2. Man är inle nöjd medett självständigt lokalradioförelag. Man vill ha 24 stycken fristående sådanaförelag. Man anknyter här lill vissa funderingar i en reservation lill 1969års radioutrednings betänkande. Imoderaternas partimolion genomför man ell utförligt resonemang kring sittförslag. Resonemanget saknar inle intellektuella förfiänster, men man hamnarändå i etl orimligt förslag. All det är orimligt framgår egentligen med allönskvärd tydlighet av motionen. Sedan man väl fastnat för att föreslå 24 olikalokalradiobolag inser man alt detta skall välla så stora besvärligheter i denpraktiska verksamheten alt man föreslår ännu ett bolag, etl fiugofemte, somskall ha lill uppgift att lösa de problem som de 24 olika bolagen kommer altvålla. Jagtror vi lugnt kan accepiera att lokalradioverksamheten drivs av ett enda bolag.Programföretagen kommer inte alt bli fristående - men väl självständiga. Det ärdet som är del vikliga. Propositionensförslag innebär att cheferna för de 24 lokala stationerna skall vara ansvarigaprogramutgivare enligt radioansvarighelslagen. Det är han eller hon påchefsstolen som i samråd med övriga medarbetare kommer att ge lokalradion dessfärg och hållning. Alt de ingår i ell och samma förelag under en styrelse ochen direktion kommer knappasl att medföra några större risker förcentralstyrning, för konformism och likriktning. 24 lokalradiostationer medgeografiskt avgränsade sändnings-områden kan hell enkelt inte styras centraltvad programverksamheten angår. Del lokala opinionstrycket kommer att bli av väsentligtstörre betydelse. Vikan alltså lugnt acceptera regeringsförslaget om etl enda lokalradioförelag. Påen punkt har jag dock en invändning. är inlekonsekvent genomförd i propositionen. del bör ankomma päregeringen all ta ställning i frågan om storlek och sammansättning avlokalradioföretagels styrelse. Departementschefen uttalar som sin mening attden bör beslå av nio personer av vilka fem, inklusive ordföranden, utses avregeringen. Deldär stämmer inte med de regler som vanligen tillämpas när del gällerkoncernbildningar av denna typ. I reservationen 3 föreslås att styrelsen istället skall utses av moderbolagets bolagsstämma, styrelse saml vederbörandepersonalorganisationer. Det föreslås vidare alt styrelsen skall uppgå lill elvapersoner. Fördelenmed denna ordning är uppenbar. Tillsättande av lokalradio-bolagels styrelsekommer pä litet längre avstånd från regeringen. Och det kan knappast vara någotannat än en fördel. Vad gäller denna reservalion är jag enig med -eller kanske är det hon som är enig med mig. I övrigt resonerar vi litetannorlunda i de här frågorna. Jagfår alltså yrka bifall till reservaiionen 3 vid kulturutskoltets betänkande. Jag vill gärna passa pä all säga några ord om reservationen 7. Denhandlar om reklamflnansierad fiudradio- och TV-verksamhet och den refererarlill tre moiioner. Litet försiktigt och försynt tar reservationen upp frågan omman kanske ändå inle möjligtvis skulle kunna tänka sig att på försök någon gångpröva hur del skulle vara med reklam mot vederlag i den svenskarundradioverksamheten. Reservaiionentror jag kan behandlas kortfattat. Allt som kan sägas för och emot kommersiellreklam i etermedia har redan sagts . Alla argument har nogaövervägts och genomdiskuterats. Debatten kan inle längre tillföras någol nyll.Diskussionen är slutförd. Det som sägs i de tre motionerna och i reservaiionenär bara en sorts utdöende ekon från det förgångna. Jag är övertygad om all enkvalificerad majoritet i den här kammaren redan har tagit slällning i frågan.Vi skall inte ha någon kommersiell reklam i den svenska rundradioverksamheten.Frågan är slutpratad helt enkelt. Därmed menar jag att del ocksä är meningslöstall pä nytt rada upp gamla välkända argument för och emot. Vi har viktigaresaker all syssla med. Lokalradio,m. () kortgenmäle: Till min förvåning fann jag att tyckte all det var mestintressant att bemöta mitt inlägg och diskutera vad jag ansåg. Jag trodde dethär skulle vara en debatt mellan regeringen, regeringsrepresenianier och ossfrän oppositionen. Sä var lydligen inte meningen. Jagvet inle om skall betraktas som talesman för . Hanhar inte skrivit under reservaiionen 4 och jag hörde inte alt han yrkade bifalltill den. Jag skulle vifia rekommendera mina kamrater i kammaren alt studerade två ståndpunkter intagit i den här frågan när del gäller att anslutasig dels lill utskottets skrivning, dels till reservaiionen 4. Om jag fattatherr rält fanns det en Lokalradio,m. ståndpunkt nr 3, som hanocksä ville ha framförd. Den återfinns dock lyvärr inle i någon reservation såvi kan inle fä rösta om dessa tre åsikter. Jag tycker även att del är kolossallintressant att höra just en centerpartist tala om all decentralisering inlebara är någonting svårt ulan helt orimligt. Del är roligt alt ärsådan expert alt han kan underkänna ca hälften av remissinstanserna somfakiiski seriöst har diskuterat den här frågan när del gällerradioverksamhelen. Jag undrar om vill sträcka" sig sä långtall han också påslår alt lokalsamhällena inle bara är svära att förverkligaulan hell orimliga. HenSUNDMAN (c) kort genmäle: Ett myckel kort genmäle. Den tredje åsikten vel jag inle riktigt vadfru menar med. Jag har naturligtvis yrkat bifall lill min reservalion idella betänkande. Vad gäller övriga synpunkler frän sida kommer ävende all framföras här i kammaren. Belräffandedecentraliseringen har vi kanske litet olika värderingar av vad elt sådant härsystem med 24 olika radioförelag egentligen innebär. Jag sade inle att det ärsvårt all åstadkomma 24 olika bolag. Del är väldigt enkelt, men det ärorimligt. Det blir bara en skendecenlralisering, en orimlig- konstruktion sominte kan syfta lill några vettiga decenlra-liseringsändamål. FruMOGÅRD (m) kort genmäle: Jag lycker nog del är nödvändigt all i klarhetens intresse få reda påvar egentligen slår. Han talade, såviii jag uppfattade del hela,närmast i anslutning lill den moiion han väckt i detta ärende, där han föreslärall del sä småningom skall bildas ell flertal dotterbolag. Jag vet inle om hanändå ansersig kunna stödja reservationen 4 eller om han kommer alt avstå vidden omröstningen. Det kan vara intressant med en kommentar lill detta. HenSUNDMAN (c) kort genmäle: Jag tror att gjorde en hellkorrekt iakttagelse . Jag talade i anslutning till min motion. Hur jagkommeratt förhålla mig när kammaren voterar får vi väl se. /ENKEL (fp); Proposiiionen 1975:13 om lokalradioinnebär en utvidgning av utbudet i fiudradion. Förslaget är välkommet även omdel i den utformning som det har fåll i propositionen och i utskottets skrivningi praktiken onekligen innebär mera en regionalradio än en lokalradio. De24 lokalradioområdena är vidsträckta. kan man förhoppningsvistänka sig alt det finns möjligheter att dela något eller några av dem. Försldå, menar jag, kan man uppfylla den i propositionen framförda målsättningenatt lokalradion skall kunna förbättra samhällsinformationen och vara etlverkligt komplement lill lokalpressen. är det i första hand frågaom all tekniskt och personellt bygga upp de 24 lokalområdena. Jag understrykervad utskottet säger om personal-rekryteringen och personalens ansvar för alldel skall skapas sändningar av god kvalitet. Närdet gäller huvudmannaskapet godkänner jag de riktlinjer förorganisationen som proposiiionen dragit upp. Imotionen 1844 av i sägs bl. a. att 1974 årsradioulredning bör pröva det av radioutredningframförda förslaget om att vafie lokalradio skall utgöra ett eget förelagdrivet som aktiebolag. Nuförutsätter ulskottet på s. 16 att de synpunkter pä lokalradions organisalionsom motionärerna anfört kommer att övervägas inom radioulredningen. Enligtfolkpartiet är det viktigt att sådana organisationsformer prövas alt radio- ochTV-monopolel, som vi ej vill acceptera, bryies. Teknikens vidgade möjligheterför radio och TV har förstärkt principiella och praktiska invändningar mol etlradio- och TV-monopol och innebär risker för en ensidig nyhetsförmedling ochopinionsbildning. 1974års radioutredning skall belysa och allmänt diskutera "kontakten mellanSveriges Radios problem och de för programmen ansvariga". 1 det avsnitt avdirektiven som handlar om kulturpolitiken står föfiande: "De sakkunnigabör redovisa hur kontakter med folkrörelserna hittillsutvecklats och lägga fram förslag till hur dessa skall vidareutvecklas. "Lokalradions publikkontakler kommer då givetvis all diskuteras särskilt medtanke pä utskottets skrivning om publikkontakl, på s. 17. Jag förutsätter attfolkpartiels framförda förslag om ett programråd även kommeratt prövas. Vadgäller lokalradioföretagels styrelse, dess sammansättning och vem som väfierden finner jag varken i proposiiionen eller i reservationen 3 framförda förslagsärskilt bra. Jag anser att varken eller regeringen skall utsestyrelse. Men skall radioulredningen pröva även denna fråga, och jag hoppasalt ulredningen finner en lösning som är mera demokratiskt tillfredsställande. betänkande har jag fogat etl särskilt yttrande om reklam itelevisions- och fiudradioprogram. I dagens läge, framför allt med lanke päpressens situation, är det inte motiverat all mol vederlag införa reklam iradio och TV. Jag instämmer i denna i propositionen framförda åsikt. Däremotfinns det ingen anledning att binda sig för all framlid. Ett från SverigesRadio helt frislående förelag skulle kunna finansieras genom försäljning avreklamtid. Varie är ju suveränt och kan från nya utgångspunkterompröva denna fråga. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Lokalradio, m. m. (vpk); Del är inte svårt att se värdet av en effektiv lokalradio som allsidigtoch aktivt speglar händelser och rörelser i den egna trakten. Lokalradio,m. Några områden som börtäckas bättre är kommunala frågor, näringsliv, vad som sker inomfackföreningarna och andra folkliga organisationer av gammalt och nytt slag,konsumentfrågor, skola och kulturliv. Dellaär särskilt viktigt eftersom en så stor del av nyhetsförmedlingen i äri händerna på privata intressen som saknar vifia eller förmåga att ge en uttömmandespegling. I alltför många delar av värt land är det en enda tidning, oftastborgerlig, som har monopol på den lokala nyhetsrapporteringen. Proposiiionenom lokalradio innehåller kanske inle sä myckel nytt för lyssnaren. Mycketkommer alt förbli som det är. Den nya organisationen och huvudmannaskapet ärresultatet av en kompromiss som kan vara väl värd etl prov. Delär emellertid viktigt alt de nya lokalprogrammen får arbeia självständigt iförhällande till både myndigheter och mäktiga förelag och organisalioner.Erfarenheterna från lokalpressen - bl. a. några som har beskriviti sin bok , som kom ut för inte så länge sedan - visar all demindre lokaltidningarna lättare faller för tunga pälryckare än vad de slörrerikstidningarna gör. Del är vikligt all ha delta i minnet. Och del är väl eltskäl för alt - som ocksä utskottet gjort - avstyrka moiion 1838,där man bl.