prot · FY0979 · 1975-12-31 00:00:00 — Föredrogs civilutskottels betänkande nr 22 medanledning av motioner rörande naturvärdslagen (1964:822). 1della belänkande behandlades motionerna 1975:301av m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet d delvis)hemställts alt beslutade att hos regeringen anhålla all regeringeninnevarande är framlade förslag om att återställa den före den 1 januari 1971gällande rätten all disponera fastighelsanvändning genom alt i naturvårdslagenåterinföra de bestämmelser om rätt lill fastighelsanvändning och ersättning m.m. som gällde i naturvårdslagen samt upphäva de är 1971 och 1972nyinförda bestämmelserna i dessa hänseenden saml 1975:1761av m.fl. (s), vari hemställts alt som sin meninguttalade att behandlingen av sådan grustäklsansökan som var indelad i etapper,i och med beslut av länsstyrelse om tillstånd för läkt för etl visst antal år,dvs. en etapp, skulle betraktas som avslutad och att ansökan om läkt inomsenare etapp måste ske med ny ansökan och sålunda ej kunde utgöra grund förersättningsanspråk. 1. belräffandeåterinförande av äldre regler i naturvårdslagen (1964:822) att skulle avslä motionen 1975:301, yrkandet d i motsvarande del, 2. beträffandeövergångsvis ersällningsrätl vid vägrat tillstånd till läkt- verksamhet, m. m., alt med anledning av motionen 1975:1761 skulle anta av utskollet framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1973:311) om ändring i naturvårdslagen (1964:822), innebärande ett för tydligande av den åsyftade övergångsbestämmelsen. Reservalion hade avgivits belräffande återinförandeav äldre regler i naturvårdslagen m. m. av herrar () och ()som anseit att utskottet bort hemställa a. medbifall till motionen 1975:301, yrkandet d i motsvarande del, som sin mening ge regeringen till känna vad reservanlerna anfört, b. avslå motionen1975:1761 - vid bifall tillreservationen hade utskottets hemställan under 2 förfallit. 6 protokoll 1975. Tillbetänkandet hade fogals elt särskilt yttrande belräffande övergångsvisersällningsrätl vid vägrat tillstånd till täktverksamhet, m. m. av herrarWennerfors (m) och (). Hen WENNERFORS (m): Närglesbebyggelserällen avskaffades innebar delta bl. a. att man inle längre kundeutnytfia marken sä flexibelt som . Utbudet av tomter förfritidsbebyggelse har minskat som efterfrågan är slor. Även denfysiska riksplaneringens indelning av marken för olika ändamål har böfiat fåsamma olillfredsställande effeki genom att de kommunala programmen inom dennariksplanering bara godkänner fritidsbebyggelse på viss mark inom vissa delar avkommunen. I och för sig kan detta accepteras, men en komplettering bör ske,lycker vi, med fritidshus i spridd bebyggelse. Den koncentreradefritidsbebyggelsen i tättbebyggda kompakta fritidsbyar är inle vad folk önskarsig. Vi moderater är övertygade om all de flesta efterfrågar den spriddabebyggelsen i nära kontakt med naturen. Den bebyggelseprincipen kan ocksåbättre förenas med de krav vi ställer pä morgondagens mifiö- och naturvärd. Jagskall emellertid inle utveckla moderata samlingspartiets syn på markpolitikenvidare. Den blir alltmera känd, och även om vi här i får ringa stödfrån de övriga partierna upplever vi att allt fler människor utanför detta husdelar vår uppfallning. fick jag vid elt skärgårdsting på Möjai med 200-300 deltagare uttryck för missnöje med denmarksocialisliska ulvecklingen under de senasie åren. Jag nöjer mig därför medatt yrka bifall lill reservationen vid civilutskottels belänkande nr 22. F.ö. vill jag bara säga alt vi moderater med det särskilda yttrande som är fogattill betänkandet har velal markera huvudprincipen om markägarens självklararäll lill ersättning vid förlorad rätt till täktverksamhet. i (c); Civilulskottet har haft att behandla två motioner som berörnaturvärdslagen, en moiion frän moderata samlingspartiet och en frän någrasocialdemokraliska ledamöter. HerrWennerfors lar nu upp den spridda bebyggelsen och glesbebyggelserällen. Jagskall inle diskutera del här. Jag hade trott att och jagskulle få tillfälle lill det senare i vår när vi behandlar den delen av denmoderata molionen. Vad vi har att diskutera är de ändringar inaturvårdslagen som gör att en ägare inte har rält till ersättning vid vägrattillstånd till grusläkl. Den rätten upphävdes från , men gamlaersättningsbestämmelser gäller när ansökan om detta har inkommit tilllänsstyrelsen före utgången av . Detär den delen av den moderala molionen som del här uiskoitsbeiänkandet lar upp,och del är där nu vill återgå till de äldre reglerna. Utskottet harinle kunnai ansluta sig lill de tankegångarna. Det visade sig lidigare alt detvar omöjligt all anslå så myckel pengar att del skulle räcka lillall skydda de här värdefulla och därmed även naturvårdsintressena. Jagskall villigt erkänna alt det kan finnas orättvisor i etl syslem som ger någrasom får täktlillsländ möjligheler lill stora förfiänster pä sitt grus, medanandra som blir förvägrade tillstånd därmed inte heller fär några inkomster frånsina grusäsar. Jag kan kanske påminna om att när vi diskuterade del här år 1972hade vi från värt parti andra idéer om hur man skulle kunna komma lill rättamed problemel. Värt resonemang byggde pä en fördelningsprincip, som gick ut päatt de som fick ta ut grus pä nägol sätt ocksä skulle dela med sig lill dem somblev förvägrade, utan att man därvid blandade in några statliga pengar. Men delförslaget vann ju inle gehör. Nuhar i utskottet alla partier utom moderata samlingspartiet inle funnitanledning att återgå lill gamla regler. F. ö. kan jag säga att del är hellfrämmande för oss. Vi avstyrkte alltså den motionen. Imolionen 1761 påtalas att övergångsbestämmelserna är oklara , men utskottethar efter remissbehandling enats om en liten ändring i lagtexten, och vi hoppasall den ändringen skall leda till all man inle kan göra olika tolkningar ilänsstyrelserna. Jag vill påpeka all del i sak inle är någon ändring av dettidigare riksdagsbeslutet. Del blir bara litet klarare. Med dessa ord, herrlalman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmedslutad. Proposilioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , och förklaradesden förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i belänkandet nr 22rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrWennerfors begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resullal: Meddelande om arbetsplena och lördagenden § 2Meddelande om arbetsplena och : tillgängliga uppgifter ombordläggning av ärenden i kammaren ger vid handen all det torde bli nödvändigtall dels fortsätta sammanträdel till omkring ochdels - såsom lidigare meddelats - la i anspråk förriksdagsarbete. § 3Verksamheten vid och Föredrogs näringsutskotlels belänkande nr 18 medanledning av motioner rörande och . Idetta belänkande behandlades motionerna 1975:179av (vpk) och (vpk), vari hemställts alt riksdagenuUalade sig för 1. en dämpning av rävaruexporlen frånmalmfältsgruvorna, 2. att regeringen borde ge alt verka förökad förädling och industrialisering i och kommuner, 3. alt regeringen borde anmoda att skyndsamtutarbeta en plan för breddad gruvbrytning i Norrbollen genom exploatering avnya redan kända malmfyndigheler, 1975:620 av m. fl. (s), varihemställts all begärde all ulredningen tog initiativ syftande tillalt få lill stånd en vetenskaplig studie av utvecklingsproblemaliken kringStålverk 80 i , 1975:909 av m. fl. (s), vari hemställtsall hos regeringen begärde initiativ syftande till en ulredning omförutsättningarna för sammanläggning av NJA och ;s gruvförvaltning iMalmberget, 1975:1619 av i m. fl. (c) samt 1975:1650 av (vpk) och (vpk), vari hemställts all skulle uttala sig fören plan i syfte allåstadkomma största möjliga induslrispridning i anslutning lill ulbyggnaden avNJA och hos regeringen anhålla att en sådan plan utarbetades jämteförslag 0111 anvisande av anslag i erforderlig storlek. 1. att med anledning av motionen 1975:909hos regeringen begärde all förutsältningarna för sammanläggning av och , 2. all skulle avslä motionen 1975:179punkterna I och 3 om begränsning avrävaruexporlen frän malmfälten m. m., 3. alt skulle avslä molionen 1975:1619 ominduslriprojekl i i anslutning lill 80, 4. att skulle avslå motionen 1975:1650 ochmotionen 1975:179 punkten 2 om industrispridning i anslutning lill ulbyggnadenav NJA, 5. alt med anledning av motionen 1975:620som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört om forskningrörande utvecklingsproblemaliken kring 80. 1. belräffandeutredning om sammanläggning av och av herrar Regnéll (m), Böriesson i Glömminge (c), i (c), () och Hovhammar (m), () samt () som ansett au utskollet under I bort hemställa allriksdagen skulle avslå molionen 1975:909 angående ulredning om sammanläggningav NJA och i , 2. beträffande begränsning av rävaruexporlen fränmalmfälten av i (vpk) som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:179 punkterna 1 och 3 skulle a) som sin mening ge regeringen till känna vadreservanten anfört om begränsning av rävaruexporlen från malmfälten, b) hos regeringen begära att en plan för breddad gruvbrytning iNorr-botlen skyndsamt utarbetades, 3. beträffande induslrispridning i anslutning lillulbyggnaden av NJA av i (vpk) som ansett alt utskottet under 4 bort hemsliilla allriksdagen med bifall till molionen 1975:1650 och med anledning av molionen1975:179 punkten 2 hos regeringen begiirde alt en plan för industrispridning ianslutning lill utbyggnaden av NJA utarbetades. Tillbeiänkandel hade fogats ell särskilt yttrande belräffanile induslriprojekl iSkellefteäregionen i anslutning lill 80 av i Bvske(c). Hen GUSTAFSSONi (c): Del förevarande beiänkandel har som grund etl antal moiioner, somsamtliga på elt eller annat sätt berör de statliga förelagen och . I enmoiion av har yrkats alt frågan om sammanläggning av i och NJA skall utredas. Utskottets socialdemokrateroch vpk:s representant har utökat kravel om ulredning till att gälla hela LKABoch NJA. Vi som står bakomreservaiionen 1 har ullryckl och understrukit viklen av alt alla möjligheterlill ell närmare samråd och samarbete mellan de båda förelagen las lill vara.Däremot har vi inle anseit del vare sig nödvändigt eller lämpligt alt riksdagengör en formell beställning till regeringen. De båda förelagen tillhörSiatsföretagsgruppen, och vi har utgått ifrån att Statsföretag vidtar deorganisatoriska ätgärder som är påkallade för att stärka förelagsgruppensställning. Någon propå i den riklning som majoriteten nu anvisar har migveterligen inte gjorts från någon av de båda företagsledningarna. Vi anserockså all de instruktioner som statsmakterna givit Statsförelag rymmer allamöjligheler lill initiativ, vilka när som helsl kan underställas ägaren-staten.Det är här, som jag ser del, en fråga om förtroende från ägarens sida gentemoten av ägaren utsedd koncernledning. Vi reservanter har velal uttrycka detförtroendet. annan motion som jag själv avlämnat har jag pekat pä Skellef-teregionensproblem och vikten av alt uppbyggandet av 80 och ett eventuellttillkommande valsverk fär en positiv påverkan även på den norra delen avVästerbottens län. Ulskottet har inle formellt yrkat bifall till molionen.Utskollet skriver dock: "Utskottet vill emellertid - liksom vidbehandlingen av motionsyrkanden om statliga insatser i Norrbollenslän - understryka betydelsen av insatser frän de statliga företagens sida förall konsolidera och bygga ul näringslivet i övre Norriand." Jag tolkardetta uttalande positivt och har därför i denna del endasl avgivit ett särskiltyttrande. Meddel anförda yrkar jag bifall lill reservaiionen 1 och i övrigt bifall tillutskottets hemställan. Hen i (fp); När del gäller utskottsmajoriletens förslag att utreda ensammanslagning av kan svaret bli, som industriministern själv sadei propositionen om 80: "En från koncernsynpunkl lämplig lösningav NJA:s framlida malmförsörining kommeratt utarbetas inomSiatsföretagsgruppen." Dellaöverensslämmer, som utskottet också framhåller, med Statsföretags uppgifter,lill vilka bl. a. hör all främja en sådan samverkan mellan de i koncerneningående företagen som kan höja gruppens effektivitet. Förreservanterna är det alldeles självklart all skall ha uppgiftenall samordna och genom samråd och samarbete mellan olika förelagstyper inomStatsföretagsgruppen försöka fä fram de bästa lösningarna. Och det är precisvad man säger i reservationen. Reservanterna utgår ifrån alt Statsföretagvidtar de organisatoriska åigärder som är påkallade för att stärkaföretagsgruppens slällning. Jaghar därför svårt all förslå skälet till alt skall konima med enbeställning lill regeringen om en utredning om samgående mellan . Den21 skrev statsrådet lill Statsföretags ledning. Brevetfinns redovisat på s. 4 och 5 i utskottsbetänkandet. Av del framgår klart, attStatsföretag redan har uppgiften att överväga even- Ibrevet säger indusiriministern, att en sektorsorganisalion i vissa fall kanvara lämplig för den heterogent sammansatta Siatsföretagsgruppen. Del sägsocksä i brevet, all samordningsfördelarna mellan olika förelag med gemensammakriterier kan bättre tillvaratas i det löpande, operativa arbelel. Och islutklämmen pä brevet, som alltså är en formell hemställan, säger statsrådet:"Jag vill därför till framföra förslaget om enulredning om Statsföretags framtida verksamhel och organisation." Jagförutsätter att ägaren lill aktierna i - industridepartementethar ju hela porlföfien - borde få gehör för det här ulredningskravet. Del är ju industridepartementet som tillsätter sty relsen i Statsförelag. Jag utgår från att de styrelseledamöter som de partementet tillsätter eller föreslår är kunniga och omdömesgilla personer. När nu styrelsen frän industriministern fär förslag om en utredning om Statsföretags framtida verksamhet och organisalion får man väl anta att, om styrelsen nu anser förslaget vara förnuftigt, förslaget också blir genom fört. Närutskollsmajoriteten säger alt del i vad gäller de statliga företagen, framföralll och , inte föreligger nägon samlad plan för re-sursulnytfiande däräven frågor om prissättning och fraktkostnader tas in - det är någonting utövervad som har anförts i den motion som ligger till grund för ulskottsbelänkandet- lycker man att det är något av alt slå in öppna dörrar. Det är ju allmäntomvittnat här i kammaren - inte minst frånsocialdemokratiskt håll - att Statsföretag har en skicklig ledning. Därför är det svårförståeligt att man inte i det här avseendet har förtroende för den styrelse som regeringen tillsätter. Jag tycker att del flnns alla skäl till att låta förtroendet finnas kvar och låta Statsföretag göra den här bedömningen. behöver inle komma med en be ställning. Så lill den milda grad behöver man väl inle misstro företags ledningens kompetens inom Statsföretag. Delär tvä synpunkter som jag tycker skall vara med i det här sammanhanget; Om det skall bli en sammanslagning av den ske därför att man därigenom uppnår företagsekonomiska vinster, t.ex. genom förenklad administration, eller samordningsvinster av annat slag. Omnågra sådana vinster kan uppstå kan endast Statsföretag bedöma. Därför måsteinitiativet ligga hos företaget. Frän en del håll har uttalats - kanske oberättigade- farhågor för alt intresset för en sammanslagning av är betingatav all man därigenom skulle få möjlighet att "frisera" resultatet förden nuvarande NJA-delen. dåligt resullal för stålverksdelen skulle döfiasav elt gott resultat för gruvdelen. Det måsle då sägas klart ifrån, alt om LKABoch NJA slås samman är del elt oeftergivligt krav från sida attredovisningen för de olika delarna av verksamheten görs på elt sådant sätt, attriksdagen verkligen får en korrekt bild av del Meddetta, herr lalman, yrkar jag bifall lill reservationen 1. HenLÖVENBORG (vpk): 1 näringsutskotlels betänkande nr 18 berörs en rad frågor av slorbelydelse för . Frågeställningarna i betänkandet och i de moiionersom behandlas är knutna lill en av vårt lands viktigaste råvarutillgångar,nämligen järnmalmen. 1motion nr 179, liksom ocksä i molionen 909, uttrycks den oro som månganorrbottningar känner när det gäller omfattningen av malmbrytningen i Kirunaoch . Skogväxer igen, men del gör aldrig malm, framhöll en av förkämparna förökad inhemskmalmförädling, disponent , f d. verkställande direktör vidSandvikens järnverk, i en intervju i samband med debatten om 80. Detär ju en sanning som aldrig kan bestridas. Vi rasar ofta mot den hänsynslösautplundringen av vårt lands skogstillgångar, och vi gör del med all rätt. Mennär det gäller skogen är del trots allt möjligt alt reparera de skador somdagens hänsynslösa profithunger har åstadkommit. Det lar generationer, ochefterkommande komnier att utslunga förbannelser över dem som hårt och hänsynslöstdrev den formen av råvaruulplund-ring. Man kan i alla fall få skog att växaigen, men när del gäller malmen finns inte den möjligheten. Och när jag sägerdel är del verkligen inget försvar för skogsskövlingen. Delråder oro i malmfälten. Man är klar över all med nuvarande takt imalmbrytningen töms järnmalmsgruvorna i Norrbollen inom relativt kort lidrymd.Jag tycker nog alt utskottet halkar över den frågan litet väl lättvindigt närman säger: "Fråganom den framlida tillgången pä järnmalm är otvivelaktigt myck et viklig. Den behandlas av mineralpolitiska ulredningen , som bl. skall utarbeta långsiktigaprognoser över försörining med mineraliska råvaror. Utredningsarbetetbör kunna ge underlag för en välgrundad planering av hur malmtillgångarna iNorrbotten skall ulnyUjas. Utskottet anser sig kunna förutsätta alt frågan omen lämplig avvägning - från såväl samhällets som företagets synpunkt - mellanproduktion för export och för vidare bearbetning inom landet beaktas avledningen för och Statsföretag. Någol särskilt uttalande frän riksdagenssida i dessa frågor finner utskottet inle påkallat." Härnämns alltså den mineralpolitiska ulredningen. Men såvitt jag har blivitunderrättad från ledamöter i denna utredning sysslar man inte med en säväsentlig fråga som hur länge malmen skall räcka i de gruvor som är föremålför exploatering. Delta är egentligen en mycket allvarlig fråga. Den kan maninle släppa ifrån sig så lättvindigt som utskottet anser alt man kan göra närutskottet bara säger alt man fömlsätler all "frågan om en lämpligavvägning - frän såväl samhällets som förelagels synpunkt - mellan produktionför export och för vidare bearbetning inom landet beaktas avledningen för och Statsföretag". Del är verkligen att ge friahänder, och del kan inte vara del rikliga. Frågan om hushållningen med en såviklig tillgäng som järnmalmen är av den arten att regeringen och börha en mening - alltså inte bara en formell mening ulan en styrande mening. Vadsom redan nu slår klart är att med nuvarande brytningstakt i våra nuvarandegruvor kommer malmen alt la slut inom en icke alllför avlägsen framlid. Detgår självfallet att diskutera när detta kommer att inträffa, under vilkeldecennium som gruvorna är utplundrade. Men del är inle del väsentliga. Delväsentliga är all malmen kommer all la slut inom överskådlig tid. Det harsagts från experthäll att del kan handla om 50 är för , 35 är förSvappavaara och ungefär lika lång lid för . Vianser all delta är ett skrämmande kort perspektiv för gruvorna och därmed ocksäför de samhällen som bärs upp av gruvdriften. Ulskottet tror att skall hatillräckligt omdöme för all bemästra sin ambition all genom hög exporinivå förstunden fiäna så myckel pengar som möjligt. Del tror däremot inle jag. harmycket avancerade planer pä en närmast sprängartad ulveckling avbrytningstakten, och del kan inte vara obekant. bryter man ca 30 mifionerlon malm per är i ;s Norrbollensgruvor. Men målsättningen är att inom denärmasle åren komma upp lill 40 mifioner lon malm. Enligt de planerna .skallman enbart från Kirunagruvan ta upp lika mycket som man tar från samtligaLKAB-gruvor. Nog måste väl delta karakteriseras som etl oroande perspektiv, omman ser längre än näsan räcker. Vihar i vår motion citerat ett uttalande från Malmbergels FCO, och jag vill gärnaläsa in det i kammarens protokoll därför alt det är en god illustration lillden oro som befolkningen i området känner inför det svällandebrylningsprogrammet och den totala frånvaron av planer för industriellutveckling i samma område. Detta uttalande frän FCO lyder sä här: "Gällivareoch samhällen står och faller med ;s malnihantering. Detta ärtyvärr en sanning och kommer att vara del under avsevärd lid framåt -ända till dess att annan industri har etablerats och kan överta ansvaret försysselsättningen. Ylleriigareen bitter sanning är att malmen kommer all la slut. När den dageninfaller är ännu för tidigt att ta ställning lill. Men klart är att dennagruvans '" kan påverkas genom ökade eller minskade uttag av malm.De senaste åren har kännetecknats av en ständigt ökad brytningsvolym och idagarna har företaget lämnat uppgifter om all ytterligare utökning avråmalmsuttag i Malmbergsgruvan kommer att ske. Enutbyggnad av utlaslningskapaciteten i vittnar om ambitioner alltotalt öka exporten, främst av råmalm. Alll della oroar i hög gradgruvarbetarna och invånarna i de båda samhällena. Ökad brytning betyder ävenen snabbare avsänkning av gruvan, högre brytningskoslnader ochdärmed sämre konkurrensläge, försämring av arbelsmifiön, konlinueriigskiftgång och därmed svårigheter att anpassa famifiens gemensammafritidsintressen. Etl alternativ lill den ökade råmalmsexporten bör vara enökad förädling lill järn och stål än vad som är fallet . bör ha ansvaretför all sådan utbyggnad sker inom järn- och stålhanteringen." Såuppfattar man alltså situationen. Så slor är oron inför framliden. Man är klaröver alt gruvans påverkas av brytningstakten, och man har uppfatlat attden blir alll febrilare för varie är som går. Man är också klar över alt detman kallar gruvans ocksä är gruvsamhällenas . Vihar kallat den nuvarande LKAB-poliliken för rovbrytning, och det finns ingenanledning all be om ursäkt för detta ullryck. För stunden kan man självfalletkamma hem storkovan pä att plundra gruvorna, pä all säfia malmen i oförädlalskick. Men pä är det oförnuftigt. EnliglNJA;s bokslut hade företaget av den mifion lon malm som man köpt avLKAB förädlat varor för 655 mifi. Enligt bokslut hadede 25 mifioner lon malm som man sålt oförädlade gett mindre än 1 300 mifi. kr.Slutsatsen av den matematiken blir alllsä all 2 lon förädlad malm ger likamycket i vinst som 25 mifioner lon oförädlad malm. Dennuvarande politiken när det gäller gruvbrytningen och förädlingen är alltsåinte bara ekonomiskl oförnuftig. Den är också framtidsfientlig. Ioch med tillkomsten av 80 kommer självfallet en slörre del avNorrbottensmalmen att förädlas pä hemmaplan. Men om man planerar altöka exporten förändras ju inle proportionen i avgörande grad. Även efteruppbyggandet av 80 kommer huvuddelen av malmen att exporteras. Delbetyder fortsalt hög takt i malmbrytningen och därmed ocksä ell fortsaltkonstant katastrofhol mol malmfältskom-munerna. Detta hot kan bara avvärjasgenom förändring av ;s politik, och vi säger i vår moiion alt då måste tresaker skjutas i förgrunden: "1.Rävaruexporlen bör minskas lill rimligare proportioner, inle minst med hänsyntill gruvornas livslängd och värt lands framlida behov. Hela , inlebara , och , är beroende iiv en förnuftig exploateringav dessa tillgångar. Rovdrift av malmen innebär ell uppenbart katastrofholsåväl mot hela länet som mot gruvsamhällena. ;s exportpolitik bör därförrevideras. bör verka för långtgående förädling av malmeni stället för att satsa på oupphörligt ökad brytning. Det kan ske genomupprättandet av ell andra statligt järnförädlingsverk förlagt till malmfälten,men ocksä genom upprättandet av annan typ av industri.