prot · FZ0963 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagvill sedan ge en eloge för all han klart bekänner sig till denuppfattningen alt vi med hänsyn lill sambandet mellan våldsbrott ochalkoholkonsumtion måste se lill all vi tvingar tillbaka alkoholkonsumtionen.Herr sade att del problem vi här lalar om inte helt och hållettillhör hans ansvarsområde. Det är naturligtvis riktigt i så måtto attalkoholpolitiken i stor utsträckning får sociala följder, men del är väl ändå inlevattentäta skott mellan departementen. De sociala frågor det här gäller får juockså verkningar av juridisk art, och jag hoppas därför alt justitieministerninom regeringen vill verka för en alkoholpolitik som medför färremisshandelsbrolt och en större laglydnad. Justitieministern borde vara likaintresserad av delta som vi andra. Omjag räll uppfattade i del sammanhanget är han emellertid villigatt verka för att den alkoholpoliliska propositionen får en sådan inriktningall vi når de målsättningar som och jag är överens om. När detsedan gäller lagstiftningen i denna fråga måste vi ha en bättre och riktigarealkoholpolitik för att de lagar som kommer att besluta om skall kunnaeflerlevas. inlägg i detta sammanhang uppfattar jag som ett löfteom all han kommer att verka för en bättre lingens ordning i fråga om vårframlida alkoholpolitik. FruKRISTENSSON (m): tvivel är del ett problem i en sådan här debatt att det statsrådsom skall svara med visst fog kan säga all det inte är hans bord när del gällervårdproblemet. Men när man konstaterar hur stor roll alkohol och narkotikaspelar för den tilltagande brottsligheten frågar man sig om del inle skullevara möjligt att inom regeringen bilda ett gemensamt organ med ett statsråd somliksom svarar för hela problematiken. Jagvill inte påslå - och det gjorde inle heller i - all delfinns vattentäta skott inom regeringen när det gäller dessa frågor, men för osssom skall diskutera här och vill se dem i ett sammanhang och försöka hitta enlösning som kan läcka hela fältet så känns del otillfredsställande. Jag undrarom inte situationen blivit sådan all vi borde överväga något gemensamt organsom kan läcka hela detta vikliga fält. Jaghar inte, i , utelämnat alkoholen i diskussionen. När jagtalade om föräldrarnas ansvar för barnens uppfostran och utveckling låg det idet resonemanget självklart också att det är i första hand föräldrarna och iandra hand skolan som skall ha ögonen riktade också på missbruksproblemel,alkohol- och narkotikamissbruket. Det är lätt att slå här och säga delta, är vikligi med en informalion lill föräldrarna om vad man väntar sig avdem. Jagfäste mig också vid vad justitieministern sade om att man skulle välja sinabekanta. Det är faktiskt ett rätt cyniskt uttryckssätt. har man inte såstora möjligheter all göra del. Men i sak är det på det sättet - och del är attbeklaga - att den ökande andel av misshandelsfallen är s. k. oprovoceradeöverfall. Del tycker jag ändå borde leda till konkreta åtgärder. Justitieministernsäger med sin vanliga udd mot mig all jag klagar så väldigt över ungdomarna ochderas asociala beteende. Ja, jag vågar uttrycka en oro över dagens situation.Men jag vill ge justitieministern ett erkännande för att ni i flera sammanhanghar tagit upp diskussion om utökad fritidsverksamhet. Det tror jag ärnödvändigt. Om åtgärder jör att minska antalet våldsbrott Nr 63 kanske inte enbart länka sig fritidsverksamhet i offentlig regi ulanockså Tisdneenden *'' fasia på den fritidsverksamhet som mångaideella organisationer er- 10februari 1976 tijer. _------------- Denfråga jag tycker är central gäller att ingripa i lid. Då tänker jag, Om åtgärder jör all herrJonsson i , kanske inte på all skolan skall ingripa utan minska antalet mera på ingripanden från de rättsvårdandeinstansernas sida. våldsbrott konstateraatt den frågan har varit aktuell i under jag tror medanledning av motioner bl. a. från moderata samlingspartiet. Hela liden haråtminstone herr justitieministerns partikamrater avvisat de framfördaförslagen. Även om ni själv nu tycks vara inne på dem har ni ändå inle fått erapartikamrater med på del. Delskall bli intressant alt se hur lar ställning till den par-limoiionsom vi har väckt just när det gäller ungdomsbrottsligheten om att man måste varierapåföljden och ingripa på ett tidigt stadium. Del är frågor som jag menar ärvitala. Gör man ingenting ål detta ulan förhalar dessa viktiga frågorytterligare kommer tendensen att allt yngre brottslingar begår allt grövrebrott alt förstärkas. Jag trodde attjustitieministern verkligen menade allvar med de uttalanden som han fällt ipressen ibland om att ni överväger detta. I så fall borde också erapartikamrater vara intresserade av dessa frågor. Dessa viktiga frågor harförhalats alltför länge, och del är bl. a. därför vi nu har fått den situationsom vi upplever . Till slut vill jag säga alt jag faktiskt intetänkte på herr justitieministern när jag nämnde ordetuppfostringsdiktatur. Jag tänkte på . Det hade ingenting med herrjustitieministern och ingenting med svenska förhållanden att göra. Del måstenog herr justi-lieminislern ha fått om bakfoten på nägoi sätt, vilket jagbeklagar. i (c): Justitieministern log upp den fråga jag pekade på, nämligenurbaniseringen och befolkningsomflyttningen såsom en orsak till del ökadevåldet. Detta har nämnts i ett tidigare interpellalionssvar. Jag påsiod då inle lagil iniryck av delta i handling för det sägs klart ut all del finnsell orsakssammanhang. Jag ställde frågan: Vad gör regeringen åt detta? Vivet all koncenlrationsfilosofin alltjämt lever kvar i vårt samhälle och alltförmånga beslut grundar sig pä den filosofin. Inte så många månader efter del alljag fick mill svar fållade riks-dagsmajoritelen beslut sominnebar att huvuddelen av befolkningsökningen i landet skulle komma i storabefolkningscentra. När vi vel att det leder till problem om människorna inleges möjligheter alt växa samman i en aktiv invånargemenskap menar jag att vimåste la hänsyn lill delta om vi skall försöka komma lill rätta med de verkligaorsakerna lill del ökade våldet. Jag är medveten om - del sade jag i mitt förraanförande - all del inte är några lätta problem . Även polisen harsvårigheter att klara dessa problem, som blir större och större i mångaområden. Imin sista fråga undrade jag hur statsrådet ser på våldet. Det sades istatsrådets svar att människor ser hårdare på våldet . Då varmin fråga: Ser justitieministern på delta på samma sätt som den storaallmänheten gör? För all böria med del sista tyckte jag all jag sade all jag självreagerar myckel myckel hårt mot alla former av våld mellan människor. Jagkanske med en gång skall säga lill i att även om det ärallmänt bekant att det genom urbanisering skapas slum, som kan vara grogrundför brottslighet, borde jag kanske tillagt alt vi i inte längre harnågon siorsiadslillväxt. Om delta kan leda till någol bra på del här områdetfår väl tiden utvisa. Jagskulle vilja rätta lill ett missförstånd. Jag kan inle rikligt fatta hur mankan missförstå vad jag sade, i och , närdel gällde de undersökningar som visar all väldigt många våldsbrott begåsmellan bekanta. Del uttrycktes ju oerhört drastiskt av den amerikanske kändepolitikern i hans bok om våld i , där han säger: Om du villminska riskerna att bli utsatt för mord, dråp och grov misshandel skall duöverge din hustru, dina släktingar och dina vänner; eftersom utredningarnavisar att det ar i den kretsen dessa brott oflast förekommer. Närjag talade om bekania och att man i viss mån kan välja sill sällskap tänkte jaginle så drastiskt som Ramsey utan just på förhållandet att det finnsmänniskor som kommer till exempelvis och ger sig ut på stan för attslå runt eller ha del trevligt. De kanske träffar någon som säger: Följ med upplill mig, jag har någol all bjuda på. Så har del hänt många , ochvi har sett resullaiet. De har blivii rånade eller råkal i slagsmål eller någotliknande. Det är därför jag menar att den som är ute och rör sig i en stad, pågator och torg, faktiskt löper mindre risk all råka ut för någol än om han pådetta sätt frivilligt ger sig in i det kriminologerna kallar "farligtsällskap". Det kan man i viss mån rå över själv, åtminstone om man är någotsä när nykter. Del var bara det jag ville framhålla. Deltagarnai debatten har ansett all jag skulle gå in och tala alkoholpolitik och jag vetinte vad. är ändå inte tillkommet för att lösa våraalkoholproblem. Lyckligtvis - del var kanske fel ord - är del på det sättet attinte alla människor som missbrukar sprit också begår brott. Alltså äralkoholfrågan mycket större än de frågor som hänger samman med alt förebyggabrottslig verksamhet. Inomregeringen verkar jag gärna - och vill fortsätta verka - för allt som kan kommafram som kan innebära en minskning av alkoholkonsumtionen. Motiveringen frånmin utgångspunkt är att detta, om del lyckas, säkert också skulle kunna medföraen minskning av bl. a. våldsbrottsligheten. Omåtgärder jör att minska antalet våldsbrott Nr 63 i (fp): Tisdaeen den talman! Det citerade uttalandet av i , all man skulle 10 febru'tri 1976 '''" "ylt drasliska personliga förändringar i sill umgänge för all klarasig undan våld, var myckel långlgående. Om prishöjningarna ta detlill intäkt för sin tes, utan han kom sedan tillbaka till att våld på inrikesjJygets myckel ofta inträffar i den s. k. bekantskapskretsen. Men delär ingen linjer till övre tvekan om all dessa brotts relativa andel av deltotala antalet våldsbrott sjunker;allt fiera råkar ut för s. k. obekantas misshandel. enting som vederiägger ettsådant påslående. Därför tycker jag att vi kan slå fast del. Viär överens om problemels art och karaktär. Del finns kanske en skillnad när detgäller det tempo och den intensitet som vi vill angripa del med. Jag vill ändåi mitt sista inlägg säga alt jag inle är lugnad av den passivitet somregeringen genom sin justitieminister här har visat - därför all man alltförmyckel vill avvakta och se. Men- återigen -jag tar det som ett löfle att när del gäller dealkoholpolitiska frågorna vill medverka till att försöka åstadkomma en minskadkonsumtion. Det tror jag är utomordentligt angeläget. Skälenför att vi måste komma till rätla med våldsproblemen antingen de äralkoholbetingade eller av annan art är utomordentligt många. De är bl. a.humanitära, sociala och ekonomiska. Sedan finns det naturligtvis skilda metoderalt nå balans mellan å ena sidan vad man kan kalla för vårdbehov, å andra sidanvårdresurser. En metod är alt bygga ut resurserna, en annan är att minskabehovet. Bägge metoderna kan användas parallellt, men jag tror alt jag har rättnär jag säger all det är billigare alt förebygga en skada än alt reparera den.Del gäller både maskiner och människor, men för människornas del tillkommerandra och myckel större värden än pengar, och därför måste människor skyddasmot olyckor och våld. Jagtror alltså, herr talman, att regeringen och justitieministern har anledningalt med större ansvar och intensitet än ta sig an de här mycket storaproblemen. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om prishöjningarna på inrikesflygets linjer till övre Herr kommunikationsministern erhöll ordetför all i ett sammanhang besvara dels (), dels () anmälda interpeiiationer, 1975/76:82 resp. 83, och anförde: har i en interpellation frågat mig om vilken orsak som ligger tillgrund för de ojämna prishöjningar som skett inom inrikesflyget och om jag anser att de prishöjningar som skett på flyg- 60 biljetter till norra är förenliga med delokaiiseringspoliliska moti- HerrStridsman har i en interpellation frågat mig om jag anser att Nr 63 flygprishöjningen med från den på linjen Lu- den leå-Stockholm står i överensstämmelse med målsäilningen att åstadkom- [q ma en bälire samordning mellan irafikpolitik och regionalpolitik. Jag besvarar interpellationernai ell sammanhang. Jagvill inledningsvis, liksom jag gjorde när jag för en kort lid sedan påinrikesjlygets besvarade tre frågor om prishöjningarna på inrikesflygels linjertill övre linjer till övre , erinra om att det är lufifartsverkeloch inte regeringen som på förslag av flygbolagen beslutar ompriserna i inrikesflyget. Luftfartsverketgodkände nya priser i inrikesflyget alt gälla fr, o, m,den . De procentuella höjningarna var - som en följd av de avHygbolagen redovisade krafliga ökningarna av de avståndsberoende kostnaderna -större på de längre än på de kortare flygsträckorna. Över luflfartsverketsbeslut anfördes besvär. Vidregeringssammanträdet upphävde regeringen luftfartsverkelsbeslut. Regeringen uppdrog , efier hörande av lufifartsverkel ochflygbolagen, åt luftfartsverket alt besluta om samma relativa höjning - ca \- på alla flygsträckor. En sådan höjning kan enligt regeringens uppfattningmotiveras med hänsyn till såväl de re-gionalpoliliska målsättningarna somflygbolagens behov av intäktsför-siärkningar. HerrSTRIDSMAN (c): Jag ber försl all få tacka kommunikationsministern för interpellationssvaret.Innehållet i svaret är nästan ordagrant likalydande med del svar som statsrådettidigare lämnat under pågående i år.Kommunikationsministern har i efterhand korrigerat luftfartsverkets omotiveratkraftiga höjning av flygpriserna på långlinjerna. Jag har lästsnabbprolokollei från debatten . Det finns därför inte anledningför mig all upprepa det redan tidigare sagda. Frågeteckenkan sättas för del rällvisa i alt höja flygpriserna likartat över hela landet. Därförskall jag inte ge mig in på all bedöma om 15 96 är en skälig höjning avflygpriserna. Sett ur regionalpolilisk synpunkt verkar höjningen vara ikraftigaste laget. Vi avlägsnar oss från begreppet "ell rundareSverige". Det som är någol förbryllande i del här sammanhanget är alt fruWiklund och jag inle flck motta interpellationssvaret . Tidigarepraxis i kammaren har varit all frågor och interpeiiationer som berört sammaämnesområde besvarats i ell sammanhang. Kanske kommunikationsministern villkommentera anledningen lill denna nya rutin. Enfråga som man måste ställa sig nu är vilka principer som kommer alt vara vägledande för kommande prissättningar för inrikesflyget. Därför vill jag återkomma lill debatten . Statsrådet gav då ullryck för sympatier att tillsätta en särskild arbetsgrupp för att se över pris sättningen så att den står i bälire överensstämmelse med linjernas bä righet och flygets stora betydelse på långsträckor - i klartext som jag 61 Om prishöjningarna påinrikesflygets linjer till övre ser det att åstadkomma enbälire samordning mellan irafikpolitik och regionalpolitik. Närjag tog del av det här kunde jag inte undgå att göra den reflexionen att denhär frågan aktualiserades i . beslöt dåenhälligt på förslag av trafikutskottet all begära en översyn av bl. Tvåår senare - - bekräftade kommunikationsministern i ettinterpellationssvar lill mig alt ABA:s arbetsutskott tillsatt en utredning justmed anledning av riksdagsbeslutet . Med tanke på att statsrådetuttryckt sympatier för en särskild arbetsgrupp som skulle syssla med sammauppgifter som ABA arbetat med blir man litet tveksam lillhur del verkligen förhåller sig i den här frågan. Underinterpellationsdebatten betonade statsrådet alt just ABA:sutredning var en lämplig sådan för att göra en översyn av bl. a flygpriserna.Men utesluter kommunikationsministern all del kan vara länkbart att det bliren särskild arbetsgrupp. Jagär kanske något förvånad över alt kommunikationsministern inle med ett enda ordberörde just ABA:s utredning i debatlen , när frågan om ensärskild arbelsgrupp aktualiserades. Jag hoppas alt slals-rådel i någon mån kanredovisa hur långl ABA har kommit i sitt utredningsarbete. Äveninrikesflygels splittring berördes i debatten . Jag vill instämmamed som efierlysle en bättre samordning av inrikesflyget. 1 deltasammanhang kan man inte undgå att blicka över lill . Detfinska systemet alt ett bolag ombesörjer all inrikes flygtrafik, frånsettvissa matarlinjer, verkar tilltalande ur prissynpunkt. Enligt uppgifier skullede finska inrikes fiygpriserna f n. ligga på ungefär hälften av motsvarandesvenska. Verksamheten är huvudinriklad på inrikesbeljäning med småulrikesengagemang. Dessutom skulle enligt erhållna uppgifier den begränsadefinska utrikestrafiken ge ett intäklsöverskott som tillgodoräknasinrikesresenärerna i form av låga fiygpriser. Enligtriksdagens beslut skulle även inrikesflygets konkurrensförhållandenöverses. Enligt vad jag kan förslå ligger även denna utredningsuppgift hos ABA.Jag tycker därför att del vore intressant alt även få veia hur långl detutredningsarbetet har avancerat. Även jag får tacka statsrådet för svaret. Jag kan i alltväsentligt instämma i vad har anfört här. Jag vill också strykaunder den förvåning som jag personligen kände över alt svaret på just de härfrågorna kom all dröja så . Uppenbartär all myckel behöver utredas beträffande inrikesflygel och storleken avpriserna på inrikesflyget. Privatpersoner kan knappast anlita flygel somkommunikationsmedel. Jag vet där har helt andra beräkningsgrunder när Nr 63 det gäller avgifisutiaget, men man kan ifrågasätta del rimliga och rikliga den i alla dedelavgifier som förekommer vid start och landning här i , jq fgbru.jrj 1975 t. ex. en särskild avgift för att planet vinkas in på plats. Ensak är helt klar, och del är att det norrländska näringslivet med Omprishöjningar- behov av snabba kontakter med myndigheter, kanske framför allt här na påinrikesjlygets i , kommer i en mycket ogynnsam ställning på grund av de linjertill övre höga flygbiljettpriserna. Sedanvill jag ställa en fråga till stalsrådel, som Jag tycker del skulle varainlressanl att få ell svar på här. Jag skulle för inte länge sedan åka tillKöpenhamn. Jag bor i kommun. När jag skulle köpa biljetten fick jagupplysningen att det är bättre all åka lill , för då tjänar jag nära 400kr.. Jag skulle alltså färdas i rakt motsatt färdriktning för att på del sättetfå lägre pris på min flygbiljett. Del där gjorde mig åtskilligt konfunderad.Jag böriade undersöka hur det förhåller sig med biljettpriserna, och jag komfram till alt det är precis samma förhållande om jag skall åka lill ellerHamburg. Jag förstår all statsrådet kanske kommer att säga att det ärluftfartsverket som bestämmer i detta avseende, men statsrådet har just självlämnat ett bevis på att regeringen kan ändra på luftfartsverkets beslut också.Del tycker jag är riktigt. Detbör vara möjligt att finna lösningar på sådana otympligheler som jag här harnämnt. Både och var inledningsvis förvånade överatt de inle fick svar på sina interpeiiationer , närjag lämnade svar lill tre ledamöter som hade framställt frågor i samma ämne somdet vi diskuterar . Svaretpå delta är så enkelt all del är nästan skrattretande. Det är ju så att den somställer en fråga får svar på den inom , då frågeställaren får ta emotstatsrådets skriftliga svar innan svaret avlämnas ikammaren. Framställer man däremot en interpellation har man rättighet au fådet skriftliga svaret i sin hand innan svaret på interpellationenskall lämnas i kammaren. Alltså skulle och ha haftmitt svar på sina in-terpellalioner , men dåhade regeringen ännu inle faltal beslutet. Del fattades vid torsdagensregeringssammanträde kl. 9.30, och med all respekt för och herrStridsman kunde vi naturligtvis inle lämna ut ett beslut från regeringen vilketännu inte var fattat - det fattades först . Vihade alltså bara att följa den ordning som själv har beslutat om, nämligen att man skall lämna svaret 24 limmar i förväg. Således var det helt omöjligt all lämna svaret på interpellationerna . Det får faktiskt både och finna sig i. eftersom del är ordningsregler som gäller här. Om prishöjningarna påinrikesjlygets linjer lill övre Attsvaret sedan inte har avgivits förrän är heller inte bara mitt fel,eftersom bad om uppskov med svarets avlämnande. Denna hansönskan gick jag till mötes. Svaret har därför faktiskt lämnats vid den förstatidpunkt då det varit möjligt att lämna del. - Men det är ju annat vi skalllala om än formerna och tidpunkterna för alt lämna svar. Jag hoppas med deltaha förklarat varför det har blivit på detta sätt. Närman talar om flygprisernas utveckling i under 1970-talel ochanpassningen lill regionalpoliliska målsättningar, som båda inter-pellanlernahar tagit upp, finns det anledning att göra några kommentarer som jag på grundav tidsbrist inte hade tillfälle att göra . Undersenare år har i samverkan mellan departementet, lufifartsverkel och berörda fiygbolagansträngningar gjorts att försöka utjämna kostnaderna för resor med fiygmellan landets olika delar. Allmänt uttryckt har utjämningen tagit sig formenav en omstrukturering av biljeltaxan som genomfördes , så all taxan ijämförelse med tidigare förhållanden blev lägre på de långa distanserna mennågot högre på de korta distanserna. Den utvecklingen inleddes , dåvid laxehöjningen nödvändig höjning logs ut i form av ett fastpåslag av . Det innebar självfallet den gången relativt mindre ökning för de längre distanserna än för de kortare. Efterell omfattande utredningsarbete inom fiygbolagen och departementet genomfördesen taxeomläggning . Själva laxeomläggningen möjliggjordes genom attregeringen vidtog vissa ändringar i fiygplalstaxorna. Ändringarna innebar attden inrikes passageraravgiften sänktes från . Genom del beslutet gavs inrikesflyget ökat ekonomiskt utrymme -och ell ganska siort sådant - vilket medförde all relativt kraftiga sänkningarav flygiaxorna den gången kunde åstadkommas för de längre sträckorna utan alldet ledde till mera påtagliga höjningar på de kortare avstånden. Vidde höjningar av flygiaxorna som ägt rum efier 1973 och som huvudsakligen harvarit en följd av de extrema bränslekostnadsökningarna, som har drabbatflygbolagen lika väl som andra i samhället, har också återhållsamhet iakttagilsmed höjningen på långa avstånd, bl. a. genom att dess faktiska sloriek harmaximerats. Meddel här har jag velat säga, sammanfattningsvis, att prisstegringen under de årav som vi har bakom oss mindre har påverkat de långasträckorna än de korta och medellånga. Prishöjningarna under perioden1969-1975, alltså ungefär , har trots påtagliga kostnadsökningar underperioden kunnat begränsas lill - nu nämner Jag mycket runda tal - 30 96 påsträckor över och 50 96 på sträckor mellan 25 och . Jagupprepar att del är runda tal. Dehär prishöjningarna innebär med hänsyn lill penningvärdets utveckling en reellprissänkning . Prisutvecklingen ligger således helt i linje medde regionalpoliliska mål som har ställt upp och målsättningen - somvi brukar kalla del - ett rundare . HerrStridsman nämnde den arbetsgrupp som tillsattes påregeringens initiativ inom ABA för att se över bl. a. kostnadsstruktureninbördes mellan flygbolagen. Del var en nödvändig åtgärd av den anledningen attLinjeflyg redan före den tidpunklen hade börial komma in i en ekonomisksituation som var ohållbar. Vad vi däremot visste då och fortfarande vet är attSAS på sina inrikeslinjer just på grund av ätt det är fråga om speciella, välfrekventerade linjer har haft och har möjlighet att uppnå ell bättre ekonomisktresultat. Detfanns alltså enligt regeringens bedömning anledning att försöka komma fram lillnågon form av kostnads- och intäklsutjämning - i första hand intäktsutjämning -mellan SAS och Linjeflyg, Det log ungefär för flygbolagen att slutföraarbetet inom arbetsgruppen. Resultatet behöver jag inle relatera; det kännerinierpellanterna väl till. Del kom att avspegla sig i överföringen av tvåfrekvenser från SAS lill Linjeflyg, Naturligtvishar vi inle, , med det här löst det svenska inrikesflygetsproblem. Som på alla andra trafikområden sker här ständigt en utveckling,ibland positiv och ibland negaliv. Om vi skall kunna ha ett även i framtidenväl fungerande inrikesflyg, får vi säkert anledning att både i arbetsgrupperoch i diskussioner i annan form fortlöpande se på inriktningen och utfallet -ekonomiskt och på annat sätt - av inrikesflygels verksamhet i stort.