prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:44 § 1 Justerades protokolletför den 4 innevarande månad. §2 Föredrogs och hänvisades 1975/76:167 lilllagutskottet §3 Föredrogs men bordlades åter skatteutskottets betänkanden /76:20 och 23näringsutskottets betänkanden /76:16 och 18 §4 Trafikskadelag m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande 1975/76:3 medanledning av propositionen 1975/76:15 med förslag till trafikskadelag m. m.Jämte motioner. Ipropositionen 1975/76:15 hade regeringen () efter hörandeav lagrådet föreslagit att dels anta i propositionen framlagdaförslag lill 1. trafikskadelag, 2. lag om ändring i lagen(1916:312) angående ansvarighet för skada i följd av aulomobiltrafik, 3. lag om ändring iskadeståndslagen (1972:207), 4. lag om ändring i lagen(1967:663) om tillägg till vissa trafiklivräntor, 5. lag om ändring i lagen(1972:435) om överlastavgift, 6. lag om ändring ivägtrafikskaltelagen (1973:601), delsi enlighet med vad närmare förordats i propositionen bemyndiga regeringen attbesluta om utvidgning av statens ersättningsansvar när del gällde skador påförares och passagerares personliga tillhörigheter och om underlåtenhet förstatens vidkommande all påkalla Jämkning av trafikskadeersältning för sakskada. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås nya regler om trafikförsäkring och om ersättning vid trafikskada.Reglerna tas in i en trafikskadelag, som ersätter de nuvarande bestämmelserna ibilansvarighetslagen och trafikförsäkringslagen. Liksomnu skall varje motorfordonsägare ha trafikförsäkring för sitt fordon.Ersättning betalas ur trafikförsäkringen, så snart någon i fordonet skadas.Både förare och passagerare har alltså rätt till ersättning. Dessutom utgårersättning ur trafikförsäkringen till utomstående, t. ex. cyklister och fotgängare, som skadasi följd av trafik med fordonet. Fullersättning utgår för alla personskador, oberoende av om någon har skuld tillolyckan eller inte. I princip skall det också vara utan betydelse om den skadadesjälv har medverkat till skadan. Bara om den skadade har medverkat uppsåtligeneller genom grov vårdslöshet kan ersättningen jämkas. I övrigt skall ingaundantag göras frän rätten till ersättning. Ersättningtill förare och passagerare betalas ur det egna fordonets trafikförsäkringäven om skadorna skulle ha uppkommit vid kollision med annat fordon. Förare ochpassagerare skall alltså vända sig till det egna försäkringsbolaget och behöverinte ta reda på var det andra fordonet var försäkrat. Om skadorna har orsakatsgenom vållande i samband med förandet av ett annat fordon, kan emellertid detförsäkringsbolag som har betalat ut ersättningen kräva den tillbaka fränförsäkringen för det andra fordonet. I sista hand kommer alltså ersättningenatt belasta försäkringen för fordon som har förts oaktsamt. Omett motorfordon eller egendom som befordras med sådant fordon skadas vid ensingelolycka, utgår ingen ersättning frän fordonets egen trafikförsäkring. Omskadorna däremot har vållats genom ett annat fordon i samband med kollision,ersätts skadorna från det andra fordonets trafikförsäkring. Dessa reglerinnebär att den som vill ha full täckning för vagnskador o. d. även ifortsättningen får teckna en frivillig försäkring. Uppstårskador på egendom som tillhör utomstående person och som inte befordras medmotorfordon utgår ersättning frän försäkringen för det fordon varigenomskadorna har orsakats. Ersättningen utgår oavsett om fordonet har förtsoaktsamt eller ej. Den nya trafikskadelagen föreslås träda i kraft ." Idetta sammanhang hade behandlats delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:8av m. fl. (m), vari hemställts att beslutade sådanändring i 12 S förslaget till trafikskadelag att trafikskadeersältning medanledning av personskada kunde jämkas även när den skadelidande genom straffbarpåverkan av alkohol eller annat berusningsmedel medverkat till skadan, 1975/76:22av m. fl. (c), vari hemställts att beslutade uttala att medgrov vårdslöshet i 12 S förslaget till trafikskadelag avsågs även rattfylleri, 1975/76:23 av herrJadestig m. fl. (s), 1975/76:24av i (fp), vari hemställs alt "områdesfordon"liksom nu undantogs från tillämpningsområdet för det i propositionen föreslagnaförsäkringssystemet, 1975/76:25av i m. fl. (c, fp, m, vpk), vari hemställts attriksdagen beslutade sädana ändringar i förslaget till trafikskadelag attkravet om bibehållen prevention mot rattfylleri och annan illegal 1975/76:26av (), vari hemställts att beslutade atttrafikskadelagen ej skulle gälla för fordon som endast användes vidmotortävlingar inom inhägnat område, 1975/76:27av (), vari hemställts att beslutade att trafikskadelageninte skulle omfatta fordon som uteslutande användes inom inhägnattävlingsområde. dels den under allmänna motionstiden vid 1975 årsriksmöte väckta motionen 1975:1135 av (). 1. beträffandetävlingsfordon att skulle a. medanledning av propositionen 1975/76:15 och motionen 1975/76:24 samt med bifall till motionerna 1975/76:26 och 1975/76:27 anta I § i del genom propositionen framlagda förslaget till trafikskadelag med av utskottet föreslagen lydelse, innebärande i huvudsak undanlag från lagens tillämpning för motorfordon som användes uteslutande inom inhägnat tävlingsområde, b. geregeringen till känna vad utskottet anfört om behovet av ska destånds- och försäkringsskydd för tredje man vid träning och tävling med motordrivet fordon inom inhägnat tävlingsområde samt om för bättrad olycksfallsförsäkring för tävlingsförare, 2. belräffandeundantag från eller begränsning i rätten till ersättning att med anledning av propositionen och motionerna 1975/76:8, 1975/76:22 och 1975/76:25, såvitt nu var i fråga, skulle a. anta12 ij förslaget till trafikskadelag med av utskottet föreslagen lydelse, innebärande att jämkning av trafikskadeersältning med anled ning av personskada kunde ske när skadelidande förare själv genom vårdslöshet medverkat till skadan i samband med straffbar påverkan av alkohol eller annat berusningsmedel, b. antaav utskottet föreslagen lag om ändring i lagen (1975:404) om ändring i skadeståndslagen (1972:207), innebärande införande av en jämk ningsregel av samma innehåll som den av utskottet föreslagna bestäm melsen i 12 t; förslaget lill trafikskadelag, 7. beträffandetrafikförsäkringsgivares återkravsrätt alt med anledning avpropositionen och motionen 1975/76:25, såvitt nu var i fråga, skulle anta 20 i;förslaget till trafikskadelag med av utskottet föreslagen lydelse, innebärandeälerkravsrätt för försäkringsanstalten även mot förare som genom vårdslöshetvållat skadan i förening med straffbar påverkan av alkohol eller annat berusningsmedel, 8. beträffande ikraftträdande allriksdagen med avslag på motionen 1975/76:23 skulle anta den till förslaget tilltrafikskadelag fogade ikraftlrädandebestämmelsen, 9. att skulle antaförslaget till trafikskadelag i vad det ej omfattades av utskottets hemställanunder 1-4, 10. att skulle antaövriga genom propositionen framlagda lagförslag, 11. beträffande fördelning avsjukvårdskostnader m. m. alt skulle avslå motionen 1975:1135, 12. alt i enlighet medvad som förordals i propositionen bemyndigade regeringen att besluta omutvidgning av statens ersättningsansvar, när del gällde skador på förares ochpassagerares personliga tillhörigheter, och om underiålenhel för statensvidkommande att påkalla jämkning av trafikskadeersältning för sakskada. 1. beträffandeundantag från eller inskränkning i rätten till ersättning av herrar och samt , i , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med avslag på motionerna 1975/76:8, 1975/76:22 och 1975/76:25, såvittnu var i fråga, skulle anta 12 S förslaget till trafikskadelag, 2. belräffande trafikförsäkringsgivaresälerkravsrätt av herrar Ham marberg och samt , i , marsson och i (samtliga s) som - under för utsättning av bifall till reservationen nr 1 - ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med avslag pä motionen 1975/76:25, såvitt nu var i fråga, skulle anta20 S förslaget till trafikskadelag. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden a) belräffande jämkning aversättning och rätt till äterkrav av (), b) beträffande fördelning avsjukvårdskostnader m. m. av herrar i (c), () ochHenmark (fp), c) belräffandetrafikförsäkringspremier för motorcykel och moped av (). HenANDERSSON i (s): Gällande regler om ansvarighet för skada till följd av biltrafik ochdärmed sammanhängande äldre författningar har varit ibehov av modernisering för alt därigenom bättre svara mot dagens krav. Detförslag till trafikskadelag som nu har att ta ställning tilltillgodoser de krav som i olika sammanhang framförts belräffande utformningenav ett tidsenligt ersättningssystem för irafikskador. Underutskottsbehandlingen av proposition 1975/76:15 hårde s. k. områdesfordonen,och då särskilt lävlingsfordonen, tilldragit sig särskill intresse. Iöverläggningarna har den dominerande frågeställningen varit: Skalltrafikskadelagen omfatta även tävlingsfordonen eller ej? områdesfordon skallomfattas av lagen har utskottet i ett tidigt skede av sitt arbete heltaccepterat. Jag skall här något utveckla vår syn på tävlingsfordonen i relationtill föreslagen trafikskadelag. kommer mina kolleger i utskottet. och , alt tala för de socialdemokratiska reservationernaoch därmed redogöra för gruppens syn pä ytterligare en av ärendetshuvudfrågor. Fleraskäl talar för propositionens lösning alt trafikskadelagen görs tillämplig ävenpä lävlingsfordonen. För del första mäste naturligtvis åskådare som skadas vidmotortävlingar ha samma skydd som andra trafikoffer. Visserligen brukararrangörerna av motortävlingar hälla sig med ansvarsförsäkringar som täckerskador pä åskådarna, men någon laglig skyldighet att teckna sådan försäkringfinns inte. Vidare kan vid en motortävling så många åskådare skadas attskadesummorna sammanlagt uppgår till mycket höga belopp. Den begränsning avförsäkringsbeloppen som f n. gäller enligt dessa ansvarsförsäkringar är därförklart otillfredsställande. Fördelandra är del naturligtvis ocksä viktigt att förare och funktionärer har etlfullgott skydd om de skadas vid tävlingskörning. De olycksfallsförsäkringarsom f n. tecknas för dem ger inte på långt när samma skydd som trafikskadelagenskulle ge. Attförsäkringskostnaderna skulle kunna öka kraftigt för lävlingsfordonen, om deförs in under trafikskadelagen, är inte något skäl för att ge åskådare ettsämre skydd än de skulle kunna få enligt den lagen. Inte heller när det gällerförare och funktionärer får kostnadsfrågan ges alltför stor betydelse. Emellertiduppkommer vissa tekniska svårigheter, om trafikskadelagen görs tillämplig pålävlingsfordon. Trafikskadelagen utgår från all det finns en individuelltrafikförsäkring för varje fordon, och försäkringsplikten skall fullgöras avfordonsägaren. Enligt vad man numera har uppgell från försäkringshåll är detsvårt att tillämpa en sådan ordning på lävlingsfordonen, som inte utgör någraspecificerade maskiner utan under en tävling kan få i stort sett vilka delarsom helst utbytta. En kollektiv ansvarsförsäkring för dessa fordon är därförlättare att administrera och kontrollera än individuellt tecknadetrafikförsäkringar. Medhänsyn till dessa förhållanden, som blivit klarlagda genom uppgifter frånförsäkringsbolag och molororganisationer under ett relativt sent skede avutskottsbehandlingen, kan det trots alll finnas skäl att ta undantävlingsfordonen frän trafikskadelagen och i stället reglera skadeståndsansvaretoch försäkringsskyddet beträffande dessa fordon i en särskild lag. Tillståndpunkten att ta undan tävlingsfordonen frän trafikskadelagen medverkarocksä att enligt undersökningar som försäkringsbolagen gjort innevarande höstsvårigheter föreligger att ålerförsäkra skador på förare och fordon. Densärskilda lagen bör i första hand gälla åskådare vid motortävlingar. Det kanemellertid ifrågasättas om del inte behövs lagregler också för Trafikskadelag m. m. förare och funktionärer.Den frågan är beroende av om de nuvarande olycksfallsförsäkringarna för dem sommedverkar i en motortävling kan förbättras så att de ger ett fullgott skydd. Iannat fall bör det undersökas om inte den särskilda lagen om tävlingsfordon kangöras tillämplig även på denna kategori. Jaghar här särskilt framhållit människans situation och säkerhet i samband medmotortävlingar. Det är en grunduppfattning som redovisats, och denuppfattningen är orubbad. Men med hänsyn till de tekniska svårigheter somsåväl försäkringsbolag som motororganisationer anmält i samband med atttrafikskadelagen skulle tillämpas på tävlingsfordon har vi i densocialdemokratiska gruppen i utskottet ansett att vi nu bör medverka till attge tid för fortsatt bearbetning av detta avsnitt. Vi förutsätter att riksdagenredan under första halvåret 1976 får tillfälle att behandla ett nytt förslag. Motdenna bakgrund föreslår utskottet en ändring i lagförslagets 1 § samt attriksdagen ger regeringen till känna vad utskottet anfört om behovet avskadestånds- och försäkringsskydd för tredje man vid träning och tävling medmotordrivet fordon inom inhägnat tävlingsområde samt om förbättradolycksfallsförsäkring för tävlingsförare. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2 och i övrigt till vadutskottet föreslår. i (s): Skall en person som har skadats i trafiken undantas från rätten tilltrafikskadeersättning därför att han gjort sig skyldig till rattfylleri ellertill olovlig körning? Om detta avsnitt i förslaget till ny trafikskadelag harlagutskottet inte kunnat enas, utan de socialdemokratiska ledamöterna har i tvåbifogade reservationer utvecklat sina synpunkter på dessa frågor.Utskottsmajoriteten, bakom vilken i det här fallet döljer sig de borgeriigaledamöterna i utskottet jämte vpk:s representant, har här lagtnykterhetspolitiska värderingar pä frågan, medan vi på socialdemokratiskt hållhelt har följt propositionens linje och i likhet med vad som skedde när detgällde den nya skadeståndslagen, som f ö. enhälligt antog så sent somi våras, har satt de sociala och humanitära skälen i förgrunden. Vi menar atten person som skadats - del må vara vid trafikolycka eller i någon annan formav olycka - och därvid själv varit medvållande till olyckan genom attexempelvis ha varit onykter, ofta är i behov av social rehabilitering. Enbegränsning i rätten till trafikskadeersältning skulle, menar vi, försvåradenna rehabilitering förutom att den därutöver skulle kunna få allvarligakonsekvenser för de anhöriga. I stället bör, som vi ocksä framhåller ireservationen, påföljder för brottsliga förfaranden i trafiken ske genomstraffrättsliga sanktioner inom samhällets kriminalpolitik, där man också harstörre möjligheter att välja den påföljd som i del särskilda fallet kan varamesl lämplig från rehabiliteringssynpunkt. Vi tror inte heller pä atten jämkningsregel som den utskollet förordar. att ett skadeståndskall kunna reduceras, om den skadelidande har varit onykter, har någon somhelst brottspreventiv verkan. Redan risken för att bli skadad torde, som viockså framhåller i reservationen, i allmänhet vara en mer avhållande faktor änrisken för att, om en skada har inträffat, gå miste om hela ersättningen förskadan. Denna uppfattning sammanfaller också helt med vad riksåklagaren ochrikspolisstyrelsen har anfört i sina remissvar över trafikskadeutredningensförslag. Dessa instanser har ju särskilt att beakta behovet avbrottsförebyggande åtgärder. Däremottror vi mera på sanktioner i form av exempelvis körkortsindragningar. Vireservanter hälsar därför med tillfredsställelse den utökning avförsöksverksamheten med s. k. alkotester, som gjorts, till att gälla förhela landet fram till den nästa är, och vi förutsätter att dennaverksamhet därefter kommer att bli permanent. Riskenför att stoppas i en rutinmässig poliskontroll och därvid få genomgåutandningsprov torde, menar vi, ha en betydligt större preventiv verkan ochtorde avhålla betydligt fler människor från att dricka sprit före eller isamband med bilkörning än risken för att inte få ut ett fullt skadestånd förden händelse en olycka med personskador som följd skulle inträffa. Vadjag har talat om gäller dock inte i de fall när en straffbartalkoholpäverkad förare har gjort sig skyldig till allvariig överträdelse avtrafikreglerna och därvid har visat uppenbar hänsynslöshet och likgiltighetför andra trafikanters säkerhet. Även om det kanske är svårt att mäta hur stortdet allmänna rättsmedvetandet är pä denna punkt torde dock många kunna anse detstötande om i sådana fall full ersättning skulle utgå. Vi föreslår därför atten jämkning av skadeståndet skall kunna göras i de fall då föraren har framförtfordonet på ett sådant sätt att det kan anses att han har vållat skadorna genomgrov vårdslöshet. I likhet med vad föredragande statsrådet säger ipropositionen vill vi dock understryka all vårdslösheten måste vara av mycketallvarligt slag för att kunna betecknas.som grov liksom att jämkning inteheller ovill-koriigen måste ske i sådana fall. I varje särskild situation mästeprövas huruvida det är skäligt att jämkning sker. Iutskottsmajoritetens motivering, som är initierad av en del motioner, har manbl. a. som skäl föratt undanta alkoholpåverkade förare från rätten tillersättning åberopat den s. k. trygghetsförsäkringen, som sedan hösten 1974berett ett flertal arbetstagare här i landet skydd vid yrkesskador. Enligtdenna försäkring utgår nämligen inle ersättning när den skadelidande harvållat skadan i alkoholpåverkat tillstånd. Här är dock alt märka alltrygghelsförsäkringen har tillkommit genom avtal mellan arbetsmarknadensparter - alltså en förhandling - och följaktligen utgör den en kompromissmellan olika ståndpunkter. Enligt vad som erfarits har f ö.undantagsbestämmelsen knappast kommit till användning. Dessutomingicks detta avtal innan beslutade om den nyaskadeståndslagen, som alltså innehåller inskränkning i möjlig- helerna lill jämkning aversättning vid personskada. De stora löntagarorganisationerna har f ö. i sinremissbehandling av förslagen lill skadeståndslag och ny trafikskadelag gällännu längre än vad propositionen och även vi reservanter har gjort, nämligenlill alt Jämkning inte heller borde få ske vid grov vårdslöshet. Därmed finnsdet all anledning alt förmoda att del här undantaget från rätt till ersättningfrån trygghetsförsäkringen vid skada tillkommen under alkoholpåverkan kommeralt utmöslras ur avtalet, och det finns alltså, anser vi, inga skäl all draparalleller mellan denna försäkring och trafikskadelagen. Tvärtom strider dettasynsätt enligt löntagarorganisationerna mot de principer som bör ligga tillgrund för all skadeståndslagstiflning. Somjag tidigare erinrade om återfinns samma synsätt i vad gäller medvållande vidpersonskada i den nya skadeståndslagen, som enhälligt antog så sentsom och som träder i kraft först . Skulle vinu dådet gäller trafikskadelagen besluta i enlighet med utskottsmajoritelensförslag - att jämkning av skadeståndet skall kunna ske då del gällermedvållande på grund av onykterhet - måste detta föranleda enmotsvarande ändring i skadeståndslagen. Det måste onekligen synas som något märkligt att nu gå in och ändra be stämmelser, som en enig riksdag så har beslutat om och som ännu inte ens har trätt i kraft. Frän principiell synpunkt skulle det emel lertid te sig än märkligare - och del framhåller vi också i reservationen -om i skadeståndslagen, som Ju avser de mest skiftande typer av skadefall pä snart sagt alla livels områden, skulle göras en begränsning i ersätt ningsrätten endast i fråga om personskador som har skett i trafiken, skador för vilka man ju i stället har sökt öka den skadelidandes skydd genom särskild lagstiftning som ger ersättning på rent objektiv grund. Vikan från reservanternas sida inle heller acceptera resonemanget att envårdslöshet, som i sig själv inte framstår som grov, skall bedömas som grov närden har begåtts av en alkoholpäverkad eller körkorislös förare eller av enbiltjuv. Delta syftar i så fall till alt utvidga själva tillämpningsområdet förgrov vårdslöshet i trafik, och det skulle i sin tur innebära att det, vid sidanav det straffrättsliga begreppet grov vårdslöshet i trafik, skulle tillskapasett civilrätlsligl begrepp med samma benämning men med en annan innebörd.Detta anser vi reservanter inte böra komma i fråga. Låt mig lill sist, herrtalman - för att inga missförstånd skall råda - poängtera alt desocialdemokratiska reservanterna är fullt eniga med utskottsmajorilelen då det gäller del oförenliga mellan spritförtäring och bilkörning. Rattfylleri, på alla nivåer, måste med alla medel bekämpas. Men vad vi inle är överens om är vilka metoder som har den bästa preventiva effekten. Vi tror inte att jämkning av skadestånd vid per sonskada avhåller någon från att dricka spril i samband med bilkörning. Vi tror inle att någon enda person avslår från en snaps till middagen på hotellet av den anledningen att vederbörande, om han eller hon på hemväg i den egna bilen skulle krocka och bli skadad, då inte skulle få ut fullt skadestånd. Vimenar i stället att om en person har skadats, skall allt göras för att haneller hon skall rehabiliteras , både fysiskt och socialt.En minskning av ersättningen skulle försvåra denna rehabilitering. Däremot- och det poängterar vi kraftigt - skall givetvis samhället ingripa medstraffrättsliga instrument och vidta de sanktioner som kan anses erforderligamed hänsyn till brottets art, exempelvis indragning av körkort, dagsböter,kanske också fängelse om det rör sig om svårare former. Om inte dessastraffrättsliga sanktioner kan avhålla vederbörande från spriten, då tror vinäppeligen att den jämkning av skadeståndet som utskoitsmajoriteten förordarkan göra det. Meddetta, herr talman, ber Jag all få yrka bifall till reservationen 1 med herrHammarberg som första namn. Jagber i detta sammanhang alt få yrka bifall även till reservationen 2, som ärdirekt villkorad till reservationen I. Det gäller möjligheterna alt begäraregress mot den som, utan alt uppsåt eller grov vårdslöshet föreligger, hargjort sig skyldig till rattfylleri eller liknande förseelse. Reservanternaanser inle att del finns någon anledning att under sådana omständighetermöjliggöra regressrätt. Däremot vill jag återigen påpeka vad jag tidigareframhållil i mitt anförande, nämligen all om föraren i samband medratlfylleribroltet också har fört fordonet på etl sådant sätt att han mästeanses ha vållat skadorna genom grov vårdslöshet, kan regress inträda. Trafikskadelag m. m. Hen (): betänkande nr 3, som vi nu behandlar, är del förstabetänkande från lagutskottet som ser ut all kunna väcka någon debatt i dennakammare. Jag vill gärna som utskottets ordförande deklarera att detförhällandet att vi icke har kunnat presentera ett för debatt lämpligtbetänkande ingalunda innebär att vi har legat på latsidan ilagutskottet. Tvärtom har lagutskottet haft en av de arbetsammaste höstarnaunder vår femåriga historia. Jag vet att det kan vara svårt - och Jag anserinte alt det är nödvändigt - att leda detta påstående i bevis. Den statistiksom vi har fört över antal sammanträden och antal sammanlrädestimmar tyderemellertid pä att det förhällande som Jag har anfört är överensstämmande medverkligheten. Trafikskadelagen,som behandlas i detta betänkande, och aktiebolagslagen, som är nästa ärende påföredragningslistan, samt slutligen bokföringslagen har gett utskottet myckelarbete. I fråga om bokföringslagen blev det inle möjligt, trots de föresatsersom vi hade när utskottsarbelet började , att medaktiebolagslagen presentera detta lagförslag för kammaren. Det beror pä attdet i laguiskoitet har uppstått ett önskemål att bokföringslagen skallremitteras lill skaiteulskoitei. Detgäller här tre svåra, komplicerade och i vissa hänseenden kontroversiellalagärenden. Den nya trafikskadelageninnebär, som här förut har anförts av lierr ,betydande förbättringar. Dessa förbättringar gäller i varje fall tre punkter.För det första inkluderas föraren i trafikförsäkringen, medan det endastfinns möjlighet till frivillig förarplats-försäkring.