prot · FZ0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Densom vill all kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr37 mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil motionen nr 330. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöler ha röstat ja-proposilionen. Då i Malmöbegärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskolletshemställan, dels reservationen nr 6 av i m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Glömminge begäri volering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 5 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä hen Böriesson i Glömminge begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Frutredje vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. §18 Den fysiska riksplaneringen Föredrogs civilutskotlets betänkande 1975/76:16 medanledning av motioner om riktlinjerna inom den fysiska riksplaneringen förhushållning med mark och vatten, m. m. Idetta belänkande behandlades motionerna 1975/76:381 av hen i Agnas (m),1975/76:443 av i Skärstad m. fl. (c), 1975/76:518 av hen iGävle m. fl. (c), 1975/76:672 av hen i m. fl. (s), 1975/76:683 avherr m. fl. (fp), vari såviit nu var i fråga hemställts att riksdagenbegärde att frågan om utbyggnad av uranbrytningen i skulle prövas genomen allsidig teknikvärdering utförd av fristående organ samt att frågan därefterskulle underställas för avgörande (yrkandet b), 1975/76:1645av m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga hemställts att riksdagenbeslutade att uttala au den pågående riksplaneringen inte flck innebära altöversiktsplaner och utfästelser till markägare skulle frångås (yrkandet 7), 1975/76:1920 av frökenEliasson (c) och i (c), 1975/76:1949 av herrar () och (), 1975/76:1952 av i m. fl. (c), varihemställts att hos regeringen skulle anhålla om skyndsamt förslaglill sådan ändring av byggnadslagen (1947:385), vartill som motiv kunde knytasredan gjorda överväganden i planeringsfrågor, 1975/76:1958 av hen Olssoni m. fl. (c, fp) samt 1975/76:1959 av herrar i (c) ocbJohansson i (c). Motionen 1975/76:1645 hade hänvisats tilljordbruksulskottet men sedermera, såviti avsåg yrkandet 7, överiämnats lillcivilulskollel. 1.beträffande riktlinjer som lagmotiv att skulle avslå motionen1975/76:1952, 2. beträffande lagstiftning tillskydd för jordbruksintressen i vissa fall att skulle avslå motionen1975/76:381, 3. beträffande äldre planer ochutfästelser till markägare att skulle avslå motionen 1975/76:1645,yrkandet 7, . 4. beträffande kartläggning avgrundvatteniillgångarna att skulle avslå motionen 1975/76:1920, 5. beiräffande petrokemisktcentrum i att skulle avslå motionen 1975/76:672, 6. beträffande lokalisering avupparbelningsanläggning m. m. för radioaktivt avfall att skulleavslå motionen 1975/76:518, 7. beträffande prövningen avförslag om utvinning av uran m. m. vid södra att skulleavslå motionen 1975/76:683, yrkandet b, 8. beträffande vattenkraften iMellanljusnan att skulle avslå motionerna 1975/76:1949 och 1958, 9. beträffande planering ochbyggnad av kraftledningar att skulle avslå motionerna 1975/76:443och 1959. 1. beträffanderiktlinjer som lagmotiv av i (c), herrar i (fp), i (c), () och i (c), () samt hen () som ansett att utskottet under I bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:1952 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 2. beiräffande äldre planer och utfästelser tillmarkägare av herrar son (m) och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1645, yrkandet 7, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande prövningen av förslag om utvinningav uran m. m. vid södra av i (fp) som ansett alt utskottet under 7 bort hemställa altriksdagen med anledning av motionen 1975/76:683, yrkandet B, gav regeringentill känna vad reservanten anfört om teknikvärdering. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. beiräffanderiktlinjer som lagmotiv av herrar () och (), 2. beträffandeprövning av förslag om utvinning av uran m. m. vid södra av i (c). HenMATTSSON i (c): Kommunernas planeringsarbete och planeringsansvar ökade kraftigt genombeslutet att genomföra en riksomfattande fysisk Eltutökat ansvar för planeringsarbetet bör följas av ell ökat inflytande över denmarkanvändning som slutgiltigt kommer alt redovisas i kommunöversikt ellergeneralplan som ell samlat ullryck för en bedömning - naluriiglvisinom ramen för de riktlinjer som tagit upp i det fysiskariksplanearbetet. Samtidigtsom vi behandlande Hushållning med mark och antogs vissa ändringar ibyggnadslagen, nödvändiga för att genomföra den fysiska riksplaneringen. Denfullständiga översynen av byggnadslagen sköt man däremot på framliden eftersomdel hade tillsalts en utredning, bygglagutredningen, för detlaarbete. Man räknade med att bygglagutredningen skulle få fram sitt betänkandeoch att förslag skulle kunna läggas fram för i sådan tid att denlagreformering som skulle bli följden av elt sådanl riksdagsbeslut skulle kunnatillämpas när resultatet av den fysiska riksplaneringen lades fram ochgranskades. Under1971 tog elt beslul om skärpning av bestämmelsen om vad som skallanses som tätbebyggelse i byggnadslagens mening, en skärpning som innebär attredan den första byggnaden kan anses som tätbebyggelse under förulsällning attden kräver någon form av gemensamma anläggningar. Fråncenterns sida har vi väckt en motion om att vissa riksdagsut-lalanden skulleläggas som lagmotiv till byggnadslagen. Bakgrunden lill yrkandet är otålighetöver alt den samlade revideringen av byggnadslagen dröjer. Det blir därför pådel sättet alt generalplaner eller kommunöversikter kommer att bedömas av degranskande organen, t. ex. länsstyrelserna, med ledning av byggnadslagensnuvarande uiformning och motiv, t. ex. vad gäller möjligheten tillglesbebyggelse. I motionen har vi nämnt vissa uttalanden som ställtsig bakom och som vi anser bör fogas som motiv lill byggnadslagen, t. ex. allglesbebyggelsen inte skall motverkas av kravei på en planmässig bedömning, allglesbebyggelse är och kommer att vara den enda lämpliga bebyggelseformen istora delar av landet. Detflnns yllerligare några uttalanden av den här typen refererade icivilutskotlets belänkande nr 16. Det är endera uttalanden av departementschefeni statsrådsprotokollel eller utlalanden som civilulskollel gjort vidbehandlingen av den fysiska riksplanen och även vid behandling av motioner somberört riktlinjer för den fysiska riksplaneringen. Dessa uttalanden harriksdagen ställl sig bakom och vi anser att det är felaktigt om dessarikllinjer inte kommer att beaklas vid plangranskningen. Menmajoriteten i civilutskottel godtar de nuvarande förhållandena och säger:"Uttalanden av denna typ" - man länker då på de av mig nyssrefererade - "är självfallel inte ens enligt sin lydelse bindande -sålänge det rör lokala lämplighetsöverväganden skall givetvis slaten inle påomvägar minska det kommunala inflytandet." Densisla delen av meningen är uiformad sä all del egentligen borde varil möjligtför oss alt åsladkomma ett enigt betänkande. sida värnar vi starkt omdet kommunala inflytandet - i det här fallet alt del skall få la sig uttryck iplaneringsarbetet. Det är då naturiigl att vi vill ge kommunerna både möjlighetoch rättighet alt låla sin planering utformas med stöd även av de principiellauttalanden som i stort selt varit enig om. Jagskall la ell konkret exempel för att bättre belysa vad vi menar. Eftersom herrBergman i Göleborg senare kommer att lala väljer jag ett ärende från hans ochmitt gemensamma hemlän. En kommun som upprättat generalplan enligt konstensalla regler och som följt de rikllinjer som slällt upp, tagit hänsyntill de naturvårdsomräden som finns och de krav på yllerligare områden förnalurvård och friluftsliv som rikllinjer för den här kommuneninnebär, lagil hänsyn till tätortsulbyggnad, vägmark som bedömts åtgå, hävdaljordbruket och skogsmarkens skydd osv. kom ändå fram lill att det därutöverfanns vissa områden utan specifika krav på markanvändning. Man sade sig då altdet var markområden där det borde finnas möjlighet alt tillåta glesbebyggelse,prövad pä del sätl som angetts i principuttalanden. När planen skulle granskasav länsslyrelsen enades planenheten och den juridiska enheten om att göragranskningen i det här avsnittet med utgångspunkt frän den skärpning avbyggnadslagens bestämmelser som jag nämnde att fattade beslut om1971. Del innebär all länsslyrelsen ullalar att enligt byggnadslagens mening ärall tillkommande bebyggelse i den här kommunen att anse som tätbebyggelse. Detbetyder då all de principuttalanden som har gjorts därefter inte har kommitatt beaktas vid prövningen av den generalplan .som upprättats med ledning av1972 års beslut om den fysiska riksplaneringen. Eftersomvi vill ge kommunerna räll och möjlighel att låla silt plan-arbeie ulföras inleenbart efter byggnadslagens formella beslämmelser utan också efter derikllinjer och uttalanden som gjorts i har vi funnit det nödvändigl -då någon revidering av byggnadslagen inte kommer att ske snabbi - alt yrka päatt riktlinjerna får formen av motiv till lagtext. Med hänvisning lill detla yrkar jag bifall lill reservalionen 1 icivilutskotlets belänkande 1975/76:16. Hen (): Vad gäller reservationen 1 har i utvecklatinnebörden av del ställningstagande som moderaler. folkpartister ochcenterpartister har gjort. Vi moderater följer reservationen, då vi alltsedanglesbebyggelserätten försvann har blivit styrkta i vär uppfallning attriksdagen gjorde ell allvarligt fel, när denna allmänna räu lill glesbebyggelseutan alltför omfallande byråkrati försvann. Även om gällande regler kan medföraen smidig behandling av vissa ärenden i en del kommuner, är del uppenbart attlagen också ger alllför långtgående möjligheler alt stoppa en naturlig och ickemiljöförstörande mindre bebyggelse. Att en befintlig bebyggelse kompletterasför alt exempelvis familjemedlem- mar skall kunna samlas ien gärdsbebyggelse eller för att lantbrukare skall kunna erbjuda frilidsfolkett hus kan inle allmänt selt betraktas som en naturförstöring eller pä annalsätt vara skäl till förbud frän myndigheterna. Moderatasamlingspartiets motioner och reservationer har väl visat vårauppfatlningar i frågan, och vär strävan att åsladkomma lagändringar ibyggnadslagstiftningen står självklart kvar. Vi har i del särskilda yttrandetnr 1 utvecklat våra synpunkter rent allmänt sett. Men eftersom reservationen 1är ell steg åt rätt håll när det gäller att skapa lika förutsättningar i olikalandsdelar och slävja för långt gående praxis av gällande lag yrkar jag bifalltill denna reservation. Medhänsyn till de svårigheter som tycks förefinnas när det gäller att fä fram enny byggnadslagstiftning kan det inte vara bra att bara sälta sig ned ochavvakta det arbele som återstår och hoppas på att det kommer enproposilion om nya byggnadslagregler. Jusl nu finns både byggnadslagutredningenoch departementspromemorior i ärendet. Kommuner vet varken ut eller in sett päsikt. Detta förhållande måste naturiigtvis rättas till. I den utomordentligtviktiga frågan om glesbebyggelserätten finner vi del angeläget alt man tar elttag sä snabbt som möjligt. Ireservalionen 2 återkommer vi moderaler till en fråga, som gäller rättsskyddför markägare. Genom de många lagändringar som har tillkommit under senare äri marklagstiftningen har man nästan till alla delar lunnal ul markägarnasmöjligheter all hävda sin rätt eller att fä klara regler för markanvändning m.m. Att kommunerna skall ha möjligheter att planera ett rationellt samhälle ärklart. Det är också givet att enskilda markägare måste acceptera inskränkningarför det allmännas bästa. Men det är knappast lika självklart att vi skall halagar, som är så uttunnade att man inle kan ulläsa hur stora chanserna är atten kommun vill göra anspråk på viss mark. Både expropriationslagenoch förköpslagen, vilka vi diskuierar i andra sammanhang, släller så ringa kravpå en kommun alt behöva motivera sitt ingrepp, all del är omöjligt attbedöma risken för att myndigheterna skall göra anspråk på mark. Vårauppfattningar i dessa frågor och även i dem som jag var inne på när detgäller reservationen I gör att det faller sig naturligt att del även i värskärgärdsmotion, som lill en del nu behandlas renl allmänt frånmarklagssynpunkt, finns krav på att redan givna löften och utfästelser lillmarkägare saml befintliga översiktsplaner inte får frångås abrupt på grund avarbetet med den fysiska riksplaneringen. Detla utesluter självfallel inte attfrågan om jämkningar kan aktualiseras i undanlagsfall. Enligt vår uppfattningbör del då vara självklart all det skall finnas en rimlig ersällningsrält förförlust av byggnadsräll. Med dellayrkar Jag bifall även lill reservalionen 2. 5Riksdagens protokoll 1975/76:85-86 i (fp): För ungefär lio år sedan började politiker i reagera mot de alltmerkomplicerade förslag som kom fram genom administrationen. Både senaten ochrepresentanthuset upplevde svårigheierna att bedöma framtida konsekvenser avalltmer avancerade lekniska lösningar. De som skulle fatta besluten hademycket små - ofta inga alls - möjligheler att se de följder deras handlandekunde få. Mänga politiker ställde sig då frågor: Finns det en väg ur dettadilemma? Kan vi ändå inle få fram elt system som ger oss en möjlighet alt se inbakom teknikens dunkla slöjor? Kan vi inte konstruera en lösning som ger oss enchans att se konsekvenserna innan vi beslular? Dethär var inget specielll amerikanskt dilemma. Beslutsfattare i mänga länder ochi vitt skilda situationer har mött samma svårigheter, har känt samma oro: Vilkakonsekvenser får mitt beslul? Idetta klimat, under denna press och i dessa svårigheter, men i ett klart försökatt la ansvar för framtiden och besluten föddes tanken på en teknikvärdering -tanken på att kunna tänka efter före. Teknikvärdering är ett försök all bedömaslora och komplicerade lekniska system utifrån andra synpunkler än baratekniska och ekonomiska. Det är ett försök att se effekterna på helasamhällsekonomin, samhällets organisation och konsekvenserna för de enskildamänniskorna. används teknikvärdering i många länder. Metoderna och utgångspunkterna ärvarierande, men tre huvudprinciper är gemensamma. 1. vara en tidig varningssignalför all förhindra eventuella misstag, 2. studera konsekvenserna även iandra och iredje led och inle bara ta upp direkta effekter, 3. beakta alla gruppers intressen. Ulifrånden sista principen förslår vi alt teknikbedömning inte är någol somuteslutande är förbehållet tekniker. En stor och bred grupp av människor medförankring i olika synsätt måste ingå. Teknikvärderingär elt system som redan vunnit insteg i . Sekretariatet förframlidsstudier gav förra årel ul en rapporl om teknikbedömning. .Sekretariatethäller också i organisalionen av tre svenska försöksstudier som ingår i eltOECD-program om teknikvärdering. För inte så länge sedan publicerade försvaretsforskningsanstalt en studie som tar upp teknikbedömningens roll ibeslutsprocessen. Ett annal tecken på hur aktuellt del här problemet är visarsig i TCO:s beslul att inrätta en leknikvärderingskommilié. Teknikvärdering äralltså en metodik som redan har prövats i och som är under snabbutveckling internationellt. Självklart är att all teknikvärdering skall görasav personer som slår helt fria i förhällande lill det objekt som skall prövas. Fråganom uranbrylningen i är komplicerad. En lång rad av faktorer måste vägasmot varandra. Miljöfrågor med följdverkningar långt in kommer allväga tungt i den slutliga bedömningen. Vi håller oss med bestämda regler förhur prövningen av en eventuell uran- brytning i skallgå lill. Men denna prövning får svårt all ta hänsyn till alla de konsekvensersom kan följa med . har vi en enastående chans alt försöka användanya rön. kan vi pröva teknikvärdering. Folkpartielhar motionerat om att vi skulle salsa pä teknikvärdering - menförgäves. har en stor konkrei fråga att handlägga. Då bör vi prövadenna nya möjlighet. Problematiken kring är stor. Den berör mångamänniskor. Den har många aspekler, både sociala och miljömässiga. Den kan fåkonsekvenser långl in i framliden. I fallet bör vi prövateknikvärdering. Jag yrkarbifall till reservation nr 3. i (s): Del betänkande som vi nu behandlar omfattar elva motioner, men avdessa har bara ire följts upp i lika många reservalioner. Jag skall bara göranågra kommentarer till dessa reservationer. Ifråga om den första är vi väl inom ulskoltet egenlligen inle så oeniga som detkan synas. Vi var väl på det klara med att 1947 ärs bygglag-stiftning har fåttnya inslag allteftersom. Och med den arbetsmetod man har i rättstillämpningen,med lagtext och lagmoliv, kan det vara en svaghet i att man utöver direkta lagändringarhar gjort uttalanden med hänsyn lill frågor som haraktualiseratsefler hand,vilket har medfört en viss oklarhet i tillämpningen. Det är dock inte pä detsättet, som i påstod, att länsstyrelserna inte känner tillvad och regeringen har uttalat. Reservationen innehåller ju delbetyget all de anvisningar, som planverket ger ut lill ledning för tolkningenav de riktlinjer som angivits, är mycket bra. Sålunda blir även riktlinjer sominle har form av lagtext eller är av lagmotivskaraktär bekanta i varje fall pälänsslyrelsenivä. Reservanternavill alltså beställa en genomgång av alll som har uttalats i dessa frågor ochse vad man kan arbeta in som lagmotiv i syfte att fä en klarare tillämpning utei landet. Men fär vi som bekant en promemoria frän regeringen - delär så klart annonserat som man kan begära - där man har överarbetat denremissbehandling av bygg-lagulredningen, som vi alla vel var omfattande. Dennapromemoria skall i sin lur sändas ut på remiss, och vi kan förvänta enproposition, inte under /77 men . Allt talar fördel. Därföransåg utskotlel del vara överflödigt all nu beställa en genomgång av denbygglagstiftning som snart skall fä ta ställning lill genom enproposition. Det är Ju samma folk som skall göra det jobbet i departementet,och det måste vara en felaklig arbetsordning all gå till väga så somreservanterna vill. Förmig har det varit oklart vad som var skälet till alt anslöt sigtill denna reservation. I den brasklapp i form av ett särskilt yttrande sommoderaterna har hängt pä reservationen står något om all del nya lägel harskapal behov av den föreslagna genomgången. deraterna har Ju ingenspeciell kärlek till riksplaneringen och vill väl inte ha alltför specificeradebestämmelser och hårdragna tillämpningsföreskrifter, utan de vill väl attkommunerna skall ha en viss rörelsefrihet. Ett striktare uttalande ilagmotivsform måste Ju innebära motsatsen till det som annarspläderar för. Om med "det läge som uppkommit", menarlottläget i och all speldjävulen så gripit att de villoffra både gärd och grund, dvs. sin egen ideologi, för att vara med här, vetjag inte, men troligen är det frestelsen att vinna en lottdragning som gjortall moderaierna varil med om reservationen. är detta alltså ingenting som vi tvistar om. Vi säger: Läl arbelel med nybyggnadslagstiftning göras färdigt. Lät oss fä promemorian ochproposition . Därefter kan man iaktta allt det som hitintills harsagts och de värderingar som finns pä byggnadslagstiftningens område. Dåfår vi den utformning som vi egentligen alla vill ha. Men vi fär naturligtvisingen lollning i , och det kan vara beklagligt för en del. HerrDanell talade om reservalionen 2, som också är litet överraskande. Det är inteså länge sedan vi var helt eniga i den här kammaren om att de intentioner somriksplanen uttalar skall gälla vid tillämpningen ute i landet. Man skall därförinle låta gamla utfästelser gälla, utan riksplanens intentioner skall fä slåigenom. Det har vi varit eniga om också dä det gäller konkreta fall. Vi harvarit ute och rest och sett pä objekt som varit tvistiga och som är föremål förmyckel publicitet - exempelvis Bäven. Vi har då sagt att riksplanensintentioner skall genomföras. Vivill genomföra det som riksplanen uttalar. Vi vill inte ha det bara som festtalutan det skall också gälla i praktiken, och då får de s. k. utfästelser somgjorts lidigare, baserade på föråldrade värderingar, vika för den vilja vi hari dag. Det var vi eniga om. Man har lydligen vaknat lill och sett au dettainte var vad man hade tänkt sig. vill man alltså ändra på det. Uppfaitningenlycks vara att riksplanen skall vara någonling .som vi skall ha och talavackert om. Men vi skall inle tillämpa den, utan vi skall låta de gamlavärderingarna styra handlandet ute i kommunerna. - Pä den punkten ärmoderaierna ensamma. Jag skall inte säga så mycket om reservationen3. utvecklade ganska myckel vad som kan sägas omteknikvärdering. Jag har försökt läsa in det. Del är inte sä enkelt.Terminologin som finns i svensk text-som jag försöker tillägna mig kunskapengenom - är inte speciellt klar och enkel. sade alt det döljsnågot bakom teknikens dunkla slöjor, men jag vill hävda att det framför alltbakom terminologins dunkla slöjor har dolts en mängd oklarheter. Det ärnämligen inte klart fixerat vad som är teknikvärdering. Del är inle nägonklarl utformad och erkänd vetenskaplig metod. Teknikvärdering är ett mycketfint ord, och det kan användas i diskussionen, men det är mycket oklart. Teknikvärdering innebärväl egentligen att man samlar all möjlig kun- skåp för bedömning avnågot man håller pä med - för att se hur det kan verka framåt i tiden, på sämånga områden som möjligt. - Det kan man säga om man försöker göra enformulering i enkla vardagliga ordalag. Så har det arbetats även tidigare, mennu skall det ske i litet mer ordnade former. I varje fall skall resultatensamlas under elt begrepp - enligt teknikvärdering. Närdet gäller just det aktuella objektet, , får vi nu ett slagsteknikvärdering; det redovisas synpunkter från olika intressenter inför denprövning som där skall ske. Synpunkter från alla möjliga håll kommer attbeaktas vid den slutliga prövningen. Såsom underlag har vi någonting som viegentligen skulle kunna kalla teknikvärdering, om vi nu var benägna attanvända oss av så fina ord som man använder i andra finare salonger. Jag troratt vi pä den här punkten kan vara helt nöjda med all det - med de metoder vihar att tillgå i det här landet - sker en uppsamling av de synpunkter som kanfinnas på de ingrepp som görs i naturen, de eventuella skador som inträffar närdet gäller naturen kring och verkningarna för framtiden. Som visjälva har sagt får vi den frågan hil lill för ställningslagande. Idet sammanhanget har vi möjligheter att säga vår mening. Meddetta, ärade talman, berjag alt få yrka bifall lill utskottets hemställan. HerrMATTSSON i (c) kort genmäle: i Göleborg inlägg föranleder bara elt par kommentarerfrån mig. Självfalletär länsstyrelserna informerade om vad vi beslular här i . Men däremotvel som en pragmatisk man lika väl som jag att man när man kommerfram lill en Juridisk tolkning och granskning av byggnadsplaner ochbyggnadsärenden lätt faller tillbaka på det som stadgas i en paragraf medandäremol rikllinjer och uttalanden från inte tillmäts samma status.Del var det som jag påtalade och som jag belyste med exempel. Även från andradelar av landet firins exempel på denna som vi tycker felaktiga handläggning. Sedan vill jag notera alt vi var principiellt ense,och det tycker jag är bra. Del är ju mycket värdefullt - oavsell hur det kommeratt gä vid loitningen i del här ärendet - att ett förslag frän enregering, hur den än är sammansatt, följer de principiella uttalanden som manhittills under riksplanearbeiel har varit överens om i . () kortgenmäle: