prot · FY0937 · 1975-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddestill en böfian av fru tredje vice talmannen. §1 Kommunalt bostadstillägg för folkpensionärer Föredrogs socialförsäkringsulskottets betänkande nr5 med anledning av moiioner om kommunalt bostadstillägg för folkpensionärer. Idelta belänkande behandlades motionerna 1975:257av i m. fl. (fp), vari hemställts att hosregeringen begärde förslag till höjning av de inkomstgränser vid vilka dekommunala bostadstilläggen böriade avtrappas, 1975:339 av iSunne m.fl. (s), 1975:462 av hen (), 1975:755av herrar () och (), såvitt nu var i fråga, samt 1975:1809av m. fl. (vpk), vari hemställts alt hos regeringenbegärde förslag rörande ett grundbidrag lill pensionärernas bostadstillägg. 1. beträffande höjning av inkomstprövningsgränsernaall skulle avslå motionen 1975:257, 2. beträffande översyn av reglerna för utgivande avbostadstillägg att skulle avslå motionen 1975:755 i vad denbehandlades i detta betänkande, 3. beträffande åtgärder för att minska skillnadernamellan kommunerna vid utgivandet av bostadstillägg alt skulle avslåmotionerna 1975:339 och 1975:462, 4. beträffande grundbidrag lillkommunerna alt skulle avslå motionen 1975:1809. Reservationer och särskiltyttrande hade avgivits beträffande höjning av inkomstprövningsgränserna 1.reservation av () som ansett alt utskollet under 1 borthemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1975:257 hos regeringen begärde förslag lillhöjning av de inkomsigränser vid vilka de kommunala bostadstilläggen böfiadeavtrappas. 2. reservationav i (vpk) som ansett alt utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med bifall till molionen 1975:1809 hos regeringen begärde förslagrörande elt grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg, 3. särskiltyttrande av (). Hen i (fp): Socialförsäkringsulskottets belänkande nr 5 behandlar elt antalmotioner som berör frågor om de kommunala bostadstilläggen för pensionärer. Jagvill hell kort säga något om motionen 257 som jag och några medmotionärerväckt. Del är en motion som särskilt tar upp frågan om gällande bestämmelsernär det gäller gränserna för inkomslprövade pensionsförmåner och när dessaförmåner böriar avtrappas. Denna prövning påverkar ju de kommunalabostadstilläggens storlek. Bostadstilläggenär av stor betydelse för folkpensionärerna, och samtliga kommuner ger nusådana bidrag till pensionärernas boendekostnader. Tilläggens storiek varierari de olika kommunerna även om en viss utjämning pä senare är kunnatkonstateras. Men detta hänger även samman med de resurser kommunen kan ha. Depensionärer som har enbart folkpension får helt bostadstillägg enligt degrunder kommunen har fastställt. För den som har en sidoinkomsl i form av egetarbete, mindre ATP eller annan inkomst sker ingen reduktion så länge inleinkomsten överstiger de inkomstgränser som fastställt. Enensamstående pensionär fär ha . och äkta makar tillsammans . isidoinkomst utan att mista någon del av bostadstillägget. Men kommer man överdessa gränser böriar en reduktion som motsvarar en tredjedel av delöverstigande inkomstbeloppei. Ökar inkomslerna kommer bostadstillägget kanskesä småningom all hell försvinna. Dessainkomslbelopp fastställdes och har inle varit föremål för någonuppräkning. Man skall uppmärksamma att sedan den tidpunkten har en väsentligkostnadsökning ägt rum både när del gäller levnads- och bostadskostnader. Dettaåterspeglas inte minst genom den höjning av basbeloppet, på vilketfolkpensionerna beräknas, som har skett. var basbeloppet 5 800 kr.och . Man kan även påpeka att en pensionär som har ensidoinkomsl genom eget arbete nu har lättare än att komma upp idessa inkomslbelopp. En pensionär kan då fråga sig om del över huvud tagetlönar sig all arbeta när del leder lill en sådan avtrappning av pensionsförmånerna.En annan faktor som också kan påverka inkomstberäkningen är den höjning avtaxeringsvärdena som skett och som för folkpensionärer med bostad i form avegen fastighet direkt kan leda till en sänkning av bostadstillägget utan altpensionärens inkomster reellt ökat. Fråganom justering av inkomstgränserna har varit föremål för motioner i fleratidigare riksdagar utan all någonting hillills har skett. årets moiion, nr 257,återkommer yrkandet om översyn och där begärs förslag på en uppräkning av deprövningsfria inkomstbeloppen. Motionärerna menar all del är betydelsefulltatt återställa det realvärde som vi hade 1969. Utskottethar emellertid inte heller gjort något annat än avstyrkt motionen.Visserljgen har, som utskottet också påpekar, genom beslut av förra åretsriksdag vissa förbättringar åstadkommits, förbättringar som något mildrateffekterna av inkomstprövningen. Men kvar står att ingen ändring avinkomstbeloppens storlek skett sedan de fastställdes . Yrkandeti motionen 257 har föfits upp i en reservation till utskottets belänkande avherr Hylländer. I den reservationen begärs förslag frän regeringen om höjningav de inkomstgränser vid vilka de kommunala bostadstilläggen böfiar avtrappas.Jag ber att få yrka bifall till reservationen. Låtmig sedan bara tillägga att en ändring av bestämmelserna för inkomstprövningkan leda lill ökade kostnader för kommunerna. 1 motionen 257 framhålles därförockså alt det finns skäl till att staten tar över en del av kostnaderna för attkompensera kommunerna och för att eliminera en del av de skillnader som nufinns mellan bostadstilläggens storlek i de olika kommunerna. särskilda yttrandet lill utskottels betänkande av påpekasatt frågan om kommunernas ekonomi och spörsmålet om mer generella statsbidragtill kommunerna är föremål för översyn inom den kommunalekonomiska ulredningen.Del kan dä vara anledning alt avvakta de förslag som kan komma fram från denutredningen i den här frågan. Med del anförda ber jag än en gång att få yrka t)ifall lillreservationen 1. Hen RINGABY (m); Att ingen från moderata samlingspartiet anslutit sig lill reservationen1 beror inle pä bristande intresse för den här frågan, ulan det beror på alt såsent som i fiol förbättrades på direkt beställning av skattekommillémarginaleffekterna för pensionärer som får kommunala bostadstillägg. Vi harfrån moderat håll hävdat att avtrappningen på bosiadsiilläggetbara skulle ske med en tredjedel och inte med hälften av den inkomst somöverstiger . för en ensam pensionär, och det fick vi faktiskt igenom ifiol. Detär klart all vi hade kunnai biträda reservationen 1, men vi tror inte att manlöser problemen genom att räkna upp de här beloppen; man lägger bara exaktsamma problem på en högre nivå. Skall man göra något bör man kanske åstadkommaen ännu långsammare avtrappning för att få en mildare marginaleffekt. Nufunderar i alla fall skattekommitté på detta problem. Det Slår direkti kommitténs direktiv, och del har vi nöjt oss med. Däremot flnns det ettannat problem, och del är de nya laxerings- värdena på fastigheter somvi nu fåll besked om litet till mans. i var också inne pådetta. Men den frågan var aldrig uppe i utskottet, och därför kunde del integöras någon reservation på den punkten. Jag vill ändå passa på tillfället attvarna litet för effekten av dessa höjda taxeringsvärden, som kan bli rättbesvärande för pensionärer med egna hem. Delär ju så alt en pensionär får ha en förmögenhet på . och ettpensionärspar en förmögenhet på . utan all drabbas speciellt. Mångapensionärer äger ett eget hem som kanske är laxerat för . Ofta har deinte några skulder pä sina små villor. De har betalat på villan under mänga äroch är i allmänhet rädda för alt ta en inteckning på huset. Därför sitter demed mycket små skulder på villan. Man kan då fråga sig vad som händer enpensionär med en egen villa som är taxerad till . Gränsen går där. Sägatt del blir en upplaxering på den här villan . Den går alltså upp ipris till . Då drabbas sådan pensionär med kommunalt bostadstilläggIvåfaldigt. Försl får han ta upp 2 96 av taxeringsvärdet - som vi alla får görasom har egnahem. Det gör , som han fär ta upp som ökad inkomst. Sedanfår han ta upp av taxeringsvärdet , alltså på ,dvs. Det är visserligen en fiktiv inkomst på grund avpenningvärdeförsämringen, men den får alltså denne pensionär la upp som reellinkomst. Del blir sålunda på papperet en sammanlagd inkomst för pensionären pä1 . Öch del gör att hans kommunala bostadstillägg reduceras med entredjedel. Han mister alltså . av sill kommunala bostadstillägg bara föralt villan har blivit upptaxerad. Ärsedan pensionären skatlskyldig så får han betala skatt på denna fiktiva inkomstockså. En skattskyldig pensionär drabbas därför trefaldigt avtaxeringshöjningarna. Jaghar velat säga delta därför all har interpellerat flnansministerni dessa frågor och begärt ändring av gränserna. En sådan ändring tycker jag ärsärskilt angelägen just när det gäller pensionärerna, därför att de nyataxeringsvärdena gäller beskattningsmässigl fr. o. m. De skall sålundalas upp i deklarationen , som avser inkomster. De nyataxeringsvärdena kommer alltså att gälla . Jag är visserligen intebergfast övertygad om att del förhåller sig så, men del bör enligt min meningtydas på det sättet. En person som blir pensionär i är och skall ansöka omkommunall bostadstillägg får därför ta upp del nya taxeringsvärde som gäller iär. Därför brådskar del litet med en ändring, och jag tycker altfinansministern borde se över gränserna. Man måste räkna upp beloppen 50 000och 80 000 för pensionärerna, så att de inte drabbas av försämrade kommunalabostadstillägg bara pä grund av inflationen - förutom att de fär skatta fördet, om de har skattepliktig inkomst. Delvar bara denna lilla anmärkning jag ville göra till utskottets betänkande. Jaghar ansett det vara nödvändigt att man gör en justering av dessa gränser, så attvi inle får dessa effekter. I övrigl yrkar jag bifall till utskottets hemställan i socialförsäkringsulskottetsbetänkande nr 5. Hen i (vpk); Kommunernas ekonomi och den kommunala utdebiteringen tillhör deproblem som alltmer tränger fram i skattedebalten. är ganska naturligtmed lanke på att kommunalskatten för de flesta inkomsttagare är den tyngsta avde direkta skatterna. Särskilt kännbar är kommunalskatten för låg- ochmedelinkomsttagare. Kommunalskattenhar stigit kraftigt. höjdes skatten i mer än hälften av landetskommuner och landsting. Den genomsnittliga utdebiteringen överstiger nu 25 kr.I mänga kommuner är utdebiteringen betydligt högre. Försökenatt hålla lillbaka skattehöjningarna genom överenskommelsermellan staten och kommunförbunden löste inle de bakomliggande problemen ulanmedförde i stället försämrad service och elt uppdämt reformbehov. Effekten avde nya initiativen till skallestopp torde bli likariad. Del är en radföreteelser som orsakat höjda kommunalskatter. Åtskilliga uppgifter ochutgifter har lagts på kommuner och landsting. Statsbidragen är otillräckligaoch urholkas av inflationen. Avräkningsförfarandet i fråga om eriagdakommunalskatter har en ogynnsam effeki för kommunerna. Vidtagna åtgärder pädet statliga området, bl. a. skatteomläggningarna, har direkt ökat utgifternaför kommuner och landsting. är självfallet inle bara kommunernas ekonomi som har föranlett denvpk-motion som jag nu talar för. Del är också i pensionärernas intresse all deskall kunna få bättre bostadstillägg. Del råder också ganska slor skillnadmellan olika kommuner i landet. En del kommuner är frikostigare än andra,eller om man vill vända på del och säga alt en del är snålare än andra.Pensionärerna drabbas olika beroende på var de råkar bo. Man skulle med ettstatsbidrag i botlen till bostadsbidrag för pensionärer kunna åstadkommastörre likhet mellan olika kommuner. Delär alltså tvä skäl lill vpk-reservalionen. Det ena är, som jag redogjort för,kommunernas ekonomi, och det andra är pensionärernas förmåner. Jagvill med detta, fru lalman, yrka bifall till reservationen 2 som är fogad lillutskottets betänkande. Hen i (s): I utskollsbetänkandet har en utförlig redovisning lämnats dels över deolika åtgärder som vidtagits för att förbättra folkpensio-närernas ekonomiskavillkor, dels om den kraftiga satsning som kommunerna vidtagit för att byggaut stödet till pensionärernas bostadskostnader. Även om numera en del kommunerbetalar hela bostadskostnaden och andra en slor del därav, förekommer ändå somvi här har hört rätt så stora variationerbeloppsmässigt mellan olika kommuner. Detta framgår av den undersökning somföretagils av i samråd med . Det ärgivelvis inle tillfredsställande med de skillnader som föreligger mellan deolika kommunerna. En markant utjämning av bostadstilläggen har dock skettunder senare år, inte minst beroende på kommunsammanläggningarna och de ökadeskatteufiäm-ningsbidragen från staten. Deolika problem som las upp i motionerna är föremål för uppmärksamhet i skildasammanhang. Vi har skatteutredningen som kommer all ta upp marginaleffekternaav pensionärernas sidoinkomster. Det är sådana problem som bl. a. nämnde. Vi har bosladsfi-nansjeringsutredningen och boendeulredningen,som utreder frågan om en eventuell samordning av statskommunala och kommunalabosiadstill-lägg. Slutligen har vi också kommunalekonomiska ulredningen, i varsuppdrag ingår all undersöka kommunernas ekonomiska situation och pröva för- ochnackdelar med en övergång till mera generella former för stalsbidragsgivningentill kommunerna. Denna utredning kommer också att uppmärksamma finansieringenav bostadstilläggen. Det kan också tilläggas att sä sent som beslöt ommildare regler för avtrappningen av bostadstilläggen. Avdragsfaktorn sänktesfrån 50 till 33 1/3 96. I samband med detta beslut hade vi en läng debatt ikammaren, och jag kan därför nöja mig med del anförda och yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter i det nu föreliggande betänkandet.Herr i får väl lugna sig litet så att vi fär se effekterna av densänkning av avdragsfaktorn som vi faktiskt beslutade . Medpågående utredningar finns det ingen anledning att bifalla vare sigfolkpartireservalionen eller reservationen från vpk. Jag kan väl ändå hålla medherr i om all del vore bra för kommunerna att få de pengar hanföreslår i sin reservation. Förslaget har den nackdelen all del inle finnsnågon som helsl garanti för att kommunerna skulle begagna dessa pengar lill allförbättra bostadstillägget för folkpensionärerna. Del kan ju länkas alt en delav kommunerna skulle stoppa dessa medel i budgeten ulan att därmed förbättratilläggen för pensionärerna. Som i själv antydde är delinte alltid bara beroende på kommunernas ekonomi, utan också på den vifia somfinns hos kommunerna att verkligen förbättra bidragen för pensionärerna. Med della ber jag all få yrka bifall lill ulskoilels hemställan isocialförsäkringsulskottets betänkande nr 5. i (fp): tog också upp frågan om de höjda taxeringsvärdenasinverkan pä pensionärernas boendekostnad. Det han påpekade är alldeles rikligt.Jag vill erinra om alt jag framställde en interpellation lillsocialministern om vilka åtgärder han tänkte vidta förall rätta till det missförhållande som skulle uppstå lill föfid av en Han kunde den gången inle lämna klart besked, men avsåg attåterkomma så snart taxeringsvärdena var kända. Därför får vi hoppas all detkommer något förslag. Sedansade att man inte löser problemen genom att höjainkomstprövningsgränserna utan att man bör se problemet i ett annat sammanhangockså. Ja, men man löser ändå en stor del av dessa problem om man flyttar uppgränsen där avtrappningen skall böria beträffande de bostadstillägg och andrainkomslprövade förmåner som en pensionär kan ha. På den punkten vill jag strykaunder vad vi har sagt i motionen alt man på detta sätt ändå i väsentlig gradkan komma till rätta med dessa problem. Detär vidare riktigt, som i påpekade, att det är mångautredningar pä gäng som sysslar med dessa frågor. Vi är väl medvetna om detta.Jag vill också påpeka att det finns all anledning att titta på frågan omsamordning av de stalskommunala och kommunala bostadstilläggen. Där flnns vissaolikheter som ter sig orättvisa för pensionärerna. Jagber alltså att än en gång få yrka bifall till reservationen 1. Den innebär ettsteg i riktning mot att komma till rätta med de problem vi har påpekat imotionen 257. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Hylländer, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföfiande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsulskottets hemställan i beiänkandel nr 5punkten I rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrJonsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Samordningmellan pensionssystem, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. §2 Samordning mellan pensionssystem, m. m. Föredrogssocialförsäkringsulskottets belänkande nr 6 med anledning av motioner omsamordningen mellan offentlig fiänstemans fiänsiepension och pensionsförmånerenligt den allmänna försäkringen m. m. Idetta belänkande behandlades motionerna 1975:755av herrar () och (), vari, såvitt nu var i fråga (punkten I),hemställts att hos regeringen begärde förslag syftande till allstandardhöjning av folkpensionen i sin helhet skulle komma alla folkpensionärertill godo samt 1975:1223 av m. fl. (m), varihemställts att hos regeringen begärde dess medverkan lill på lämpligtsätt utförd 1. prövning av om de statsanställdas möjlighet allerhålla pension frän ATP pä sidoinkomsier överensstämde med intentionerna ilagen om allmän försäkring, 2. inventering av gamla, uppskjutna pensioner ochlivräntor, syftande lill alt uppräkna och/eller värdesäkra dessa, 3. översyn i övrigl av samordningsbesiämmelserna försialsfiänsle-männens pensionsfrågor i syfte all förenkla dem och skapa störrerättvisa, 4. parallell översyn av samordningsbesiämmelserna förkommunal-fiänstemännens pensionsfrågor, likaledes i förenklings- ochrättvisesyfte. 1. molionen 1975:755 i vad den behandlades i dettabetänkande, 2. motionen 1975:1223. Reservation hade avgivits av herrar Ringaby (m) ochFridolfsson (m) vilka ansett att utskottet bort hemställa a. altriksdagen med anledning av motionerna 1975:1223 och 1975:755, sistnämnda motion i vad den behandlades i della betänkande, hos re geringen begärde att pensionsålderskommittén fick i uppdrag all pröva frågan om statsanställdas möjlighet att erhålla pension från ATP på si doinkomster, b. attriksdagen med anledning av motionen 1975:1223 hos regeringen begärde att pensionsålderskommittén fick i uppdrag att pröva frågan om möjligheten alt uppräkna och värdesäkra även äldre livräntor. Hen RINGABY (m): Det här är en gammal bekant fråga för . Den är ganskakomplicerad men mycket angelägen för statens många pensionärer. Samordningsbestämmelserna,som statspensionärerna har varit utsatta för under väldigt mänga år, har fåttmycket besvärliga effekter för alla statens pensionärer och även för kommunalafiänsteman när de blivit pensionerade. Systemet har nämligen fungerat på detsättet att statspensionen har varit en komplelteringspension till det socialaförsäkringssystemet. Vid samordningen räknas alla pensioner bort från statspensionen.Statspensionären får bara det som ligger ovanför socialförsäkringen. Har hanhaft en sidoinkomst och det har betalats ATP-avgifter för den inkomsten harATP-pensionen också räknats av från statspensionen. Statspensionären har pådet sättet aldrig fått någon ATP, Det märkliga är att om en människa fiänat inATP-poäng innan han blev statspensionär, så samordnas inte ATP med statspensionen,utan dä får pensionären ovanpå sin statspension, och det är naturiiglvisriktigt. Men fiänar han in ATP-poäng under liden han är statspensionär, t. ex.genom att vara biografvaklmäslare , fastighelsskötare eller genom attha etl avlönat fackföreningsuppdrag, blir han utsatt för samordningen, och dågår han miste om sin ATP, trots att det betalts ATP-avgifter och trots att manpå har registrerat ATP-poäng för den här mannen. Det äralltså hans pension, men den faller ändå bort på grund av dessasamordningsbeslämmelser. Delhär förhållandet har vi från moderat håll påtalat under åtskilliga är. harfrågan fallit framåt; avtalsverket har uppmärksammat den, och man har san igång med undersökning av samordningsbestämmelserna. Avsikten är att man skallförsöka göra en nellopension i stället för en brultopension. Avsikten är ocksåatt statspensionen skall göras värdebeständig, dvs. knyta an lill basbeloppet,något som inle varit fallet. Delhar alltså skett någonting pä den här fronten sedan vi för tre fyra är sedanböriade kämpa för saken. Det är klart att man som motionär vill ta ål sig litetav äran av all det hänt någonting. Vi får väl se vad som kommer fram av dennaundersökning. Vadman däremot inle kommer att la upp i avtalsverkel är frågan om gamla livräntor,s. k. uppskjutna pensioner. Del är också anledningen till att jag fogat enreservation till ulskottsbelänkandet. Dessa livräntor ligger nämligen kvar påden nivå pä vilken de en gång sattes. Det finns livräntor på . i månadensom fastställdes . Jag känner ell sådant fall, en kvinna som lever undermycket små omständigheter. är 1957 var en ganska bra pension,men är del inle mycket pengar. Försl fr. o. m. är dessa livräntorvärdesäkrade. Men det finns alltså etl antal gamla livräntor som ligger kvar pälåga belopp. Jag tycker all även dessa bör räknas upp. Det här ärendet har varituppe tidigare. Samordningmellan pensionssystem, m. m. upplysningsfiänst en frågaom della. Den gången gällde det folkskol lärarna, som begärde ett yttrande över dessa problem. Jag fick ett svar frän där det sades att om man skulle ändra pä de gamla livräntorna sä måste man - och det är självklart - göra det över Samordning mellan hela fältet. Men då blir det en politisk fråga, svaradefinansdepartementet, pensionssystem, och då måste fatta beslut. Att jag nuagerar härifrån talarstolen, m. m. fru talman, beror pä att jag vill att skall fatta etl beslutom att dessa gamla livräntorskall räknas upp. Jag fick i går under finansdebatlen ett oväntat stöd när det gällerdessa statspensionärer av folkpartiledaren , som log upp derasproblem i sitt anförande. Jag citerar några rader ur snabb-protokollel från : "När pensionerade stats- och kommunahjänstemän fär högre folkpensioneller ATP blir deras glädje av den höjningen liten genom alt fiänstepensionen igengäld minskas. Statspensionärerna släpar också efter i standardulvecklingen.Skillnaden i pension är stor beroende på när pensioneringen har skett. Det ären grupp människor som i de flesta fall gjort en utomordentligt fin insats förvårt gemensamma svenska samhälle och dess statsadministration men som i deltaavseende behandlas illa. Jag skulle gärna vifia veta om inte finansministerninnan han drar sig lillbaka är beredd att göra någontingför statens gamla trofiänare," Så yttrade sig alltsåfolkpartiledaren i debaiten i går. Nuföreligger en reservation från moderata samlingspartiet i just den frågan. Jaghoppas naturiiglvis att ledamöter kommer att stödja dennareservation vid den votering som föfier. Jagpoängterar alt frågan har fallit framåt. Men hela detta ärende är inte föremålför utredning inom avtalsverket utan bara en del. Därför, fru talman, yrkar jagbifall lill den reservation som finns fogad lill socialförsäkringsulskottetsbelänkande. I della anförandeinstämde (). i (s): Som sade är del en gammal fråga som vi nu debatterar förtredje eller fiärde gången i denna kammare. Bestämmelserom de statsanställdas pensioner finns i statens allmännafiänstepensionsreglemenle, SPR, med föfidförfatiningar. Vissa bestämmelser ireglementet har med verkan fr. o. m. givitsavialskaraklär, alltså en fastare förankring när del gäller förhandlingarnamellan personalorganisationerna och än har varitfallet.