prot · FZ0996 · 1975-12-31 00:00:00 — 1 dagens läge ärdet därför angeläget att stimulera företagensinvesteringar, speciellt inom industrin.Detta är nödvändigt både med hänsyn till vikten av all skapa nyasysselsättningstilirällen och med hänsyn till vår ut-rikesbalans. En expansionav industrin är också nödvändig, om vi skall få lill slånd flerarbetstillfällen i sysselsättningssvaga orter och regioner. Det hör tillsamhällets främsta uppgifter all föra en politik som ger arbete åt alla somvill arbeta och sörja för en sysselsättningsökning i lakt med utbudet avarbelskraft. En snabbare induslriell expansion är också ell nödvändigl inslag ivarje kombination av åtgärder i syfte att komma till rätta med bl. a. ungdomsarbeislösheien. Närnu regeringen i propositionen 99 föreslår all anvisas förteckning av aktier i , har vi från varit med pådetta. Medlen är ju avsedda för Slalsförelagsgruppens investeringsprogramunder återstoden av 1970-talel. Vi känner till att det investeringsprogrammetstyngdpunkt ligger i en ulbyggnad av gruppens exportinriktade gruv- ochstålindustri, skogsindustri och petrokemiska industri. Som framgår avpropositionen kommer en stor del av investeringarna att ske i de kapitallungabasinduslrierna, vilka beräknas svara för ca 75 96 av de totalainvesleringarna. Statsförelag är ju en av landets absolut störstaindustrigrupper. Man sysselsätter 45 000 personer, och enbart i länsvarar Statsföretag för 15 96 av sysselsättningen. Del är mot den bakgrundenvi anser del viktigt all Statsföretag i likhet med andra industriföretagstärker sin konkurrenskraft. Somjag tidigare sade, är det en förutsättning för en fortsatt hög investeringstaktinom all den tillförs det här kapitalet. Det har varitfolkpartiets utgångspunkt när vi har bedömt förslaget om nyteckning av aktier. Meni motionen 2177 av herrar och har det ställts bestämda krav fören tillstyrkan av propositionen. Kraftigt ökade kapitalresurser begärs till demindre och medelstora företagens förfogande, med att SlatslÖretag ochfjärde AP-fonden tillförs ytterligare medel. 1 molionen anförs också altStatsförelag skall inrikta sig på att lösa problemen med förlustbolagen inomgruppen och att det måste ske inom ramen för del tillstyrktakapitaltillskottet. Vidare framförs kravet att insyn i de statligaföretagen skall förbättras. De små företagen måste gessamma chans till överlevnad och vida reutveckling som de stora. Därför har vi föreslagit all den mindre fö retagsamheten skall ges bättre kreditvillkor, bl. a. genom mcllanhands- instituien som bör få utökad lånekapaciiei. har på den punk- 154 ten gått oss till mötes genom au anta euförslag från finans- Dessutom anservi att företagarföreningarna måste ges långt bättre möjligheter att stödja demindre företagen. Inomfolkpartiel ser vi med slor oro på den siarkl ökade koncenira-lionen inäringslivet. har i genomsnitt två förelag köptsupp. har allt färre nya företag kommit till. Vi är starkt kritiskamol den här koncentrationen vare sig uppköparna har varit privata ellerstatliga investmentbolag. Navigatör, som utskottet behandlar i dellabetänkande med anledning av en motion, är ell av de investmentbolag som underde köpt upp många små och medelstora företag med godautvecklingsmöjligheter. Vi har framfört stark kritik mot detta, eftersom vianser att det i många fall är en olycklig utveckling med allt färre enskiltägda företag. Utskottet noterar också all de omständigheter som föranlederägare av mindre företag all överlåta rörelsen till investmentbolag förtjänaratt uppmärksammas. Men eftersom utskottet i annat sammanhang behandlar demindre företagen och deras villkor går utskottet inte nu in på detta ämne. säger har jag instämt i, men det förändrar inle min uppfattning attdet är olyckligt och fel att staten medverkar till all skärpa koncentrationen. Delärsjälvklartallkapitaltillskott i olika formerar minst lika behövliga för de mindre ochmedelstora företagen som för de större. Vi har vid flera tidigare tillfällenpåtalat del felaktiga i att regeringen ensidigt har slussat kapitalströmmarnatill de större företagen och ensidigt gynnat dem. I uiskouets majoritelsskrivning,som jag står med på, behandlar man också vårt motionskrav att Statsföretaginriktar sig på alt lösa problem för förlustbolagen inom gruppen. Vi har jusagt att det måste ske inom ramen fördel lillslyrkla kapilallillskoilel.Ulskoilel säger all Statsföretag måste ägna särskild omsorg åt sinaförlustbolag och au det framgår redan av del lönsamheiskrav som är primärt förföretaget. Jag tycker det finns anledning att understryka att Statsföretag isina strävanden måste komma till rätta med förlustbolagens problem. Euannat krav från vår sida är att ges bättre insyn i de statligaförelagen. På denna punkt finns åtskilliga brister som vi har påtalat vidskilda lillfällen. Bland de åtgärder som vi har föreslagit är följande. Riksdagensledamöter bör ges rätt att delta i bolagsstämman i alla statliga företag föratt ställa frågor till företagsledningen. Regeringenbör redovisa för vilka företag som staten äger, direkt ellerindirekt. Redovisningen bör omfatta både majoritetsägda företag och företag därstaten endast äger en minoritet av aktierna eller andelarna. Samtidigtbör riktlinjer utfärdas för utformningen av årsredovisningarna för statligaföretag. Den ekonomiska redovisningen bör ligga minst i linje med motsvaranderekommendationer för de börsnoterade förelagen. Det är bra, tycker jag,all utskottsmaioritelen i likhet med vad som Teckningav aktier i , m. m. Nr 96 framförs i molionen anser all det är väsentligt all de statligaförelagens ''daeen den offentligaredovisning utformas på ett sådant sätt att både och 1 anril 1976 "större allmänhet får goda förutsättningar att följa och bedöma verk- Ett stort mått av öppenhet bör eftersträvas, säger utskottet. Teckning av aktier i inte utskottet att den praxis som lillämpas ger anledning till , generell kritik men anser alt informationen om statligaförelag bör kunna m. m. förbättras. Det lar jag fasta på. Inteminst, säger utskottet, gäller del möjligheten all få en samlad överblick överden statliga företagssektorn, inkl. dotterbolag inom olika koncerner. Chefenför induslridepartemeniet, som vi har här i kammaren, har enligt vad utskollelerfarit ställt i utsikt att den årliga publikationen skallkompletteras till en mera fullständig förteckning över de förelag som statenäger. Del är bra att så kommer att ske; då kanske de som är intresserade avSlaisförelag och dess dollerbolag slipper del deieklivarbeie som många gångerbehövs för all leta fram förelagen. Framför alll gäller della investmentbolagetNavigatör, som del tidigare varit mycket svårt all la reda på. Ulskottelskriver också au den representation för vid Statsföretagsbolagsstämmor som finns - vi är ju 18 riksdagsmän som har möjlighet att närvaradär - bör utvärderas och all del i samband därmed bör övervägas om ledamöter avriksdagen bör få vidgad rätt att della i statsägda företags bolagsstämmor. Detfinns skäl att göra del, tycker jag. Här har ulskottel ett resonemang att detfinns många mellanformer som kan tänkas mellan den nuvarande begränsaderepresentationen för inom Staisförelag och den obegränsadenärvarorätt för riksdagsledamöter som vi föreslagit i motionerna. Utskottetvill alt ger regeringen till känna vad man förordar i fråga om enförbättrad redovisning och en ökad insyn i statliga företag. Jag förväntar attdetta utreds genom regeringens försorg och att resultatet av dellautredningsarbete föreläggs . Del är naturligtvis viktigt med insyninte bara i statliga utan även i privata förelag, och jag ansluter mig lillutskottets förslag i denna del. betänkande har fogats reservationen 5 - i Glömmingehar berört den - som gäller problemet med sysselsättningen på . Ävenherr Regnéll var inne på den frågan. Utskottet var på ochfick en klar bild av problemet med sysselsättningen på ön. Vi tycker att detfinns starka skäl för au Statsföretag gör en undersökning av möjligheterna attförlägga någon form av induslriell verksamhel till Golland, vilket man där äri så stort behov av. Meddetta, fru talman, har jag endast att yrka bifall dels till utskottets förslag,dels lill reservationen 5, som är fogad till utskottets belänkande. HerrSVENSSON i (vpk): Diskussionen om statlig företagsamhet är viktig och lä- 156 rorik. 1 debatten partierna emellan förs den oftasom en skendiskussion. Socialdemokratin och deborgerliga söker hitla skillnader mellan sig som inte finns. Delframställs ofta så, att regeringen vill ha mer statlig företagsamhet, deborgerliga - åtminstone -mindre. Ingentingkan vara felaktigare. De som tillhör regeringspartiet är trogna anhängare avden kapitalistiska marknadsekonomin. De är skräckslagna inför krav på meromfattande förstatliganden. De säger här i kammaren all de privataaffärsbankerna är bra och all de multinationella förelagen måste finnas. Underdet socialdemokratiska regeringsinnehavet har den statliga företagsamhetenförblivit ett ringa inslag i svenskt näringsliv. Menockså de borgerliga hycklar. Kapitalismen leder till ökad koncentration avkapital. För att genomföra strukturomvandlingen, för att uppskjutakapitalismens växande kris, behöver privatkapitalet staten. Inga är så storaunderstödstagare, när det gäller stöd och subventioner från staten, somprivatföretagen. Mer än går ut i statsstöd åtbolagen här i . Om detla är socialdemokrater och borgerliga heltöverens. De har inte råd med en utbyggd barnomsorg. De har inte råd med sextimmars arbetsdag. Men de har råd med 11 miljarder i gåvor ålbolagen.Moderaterna väsnas visserligen mot dessa bidrag i enstaka utbrott avGlistrupsk demagogi. Men det är ju mest bara för att de vill ha utsubventionerna på annat sätt - mer direkt via skattelättnader. Profilera påstaten vill de alla - inte minst med sitt rustningsprogram. Ocksåi fråga om den egentliga statliga företagsamheten är regeringens och deborgerliga partiernas grundsyn densamma. Det har den egentligen alltid varit.Det var inga socialdemokrater som skapade ellerTobaksmonopolet. Lika litet är det nu någon större oenighet om alt staten skallträda in och söka stabilisera kapitalismen i krislägena. Statens samordning avvarvsindustrin är ett troget genomförande av re-darkapitalets krav pånedskärning. Och del är bättre för kapitalel alt staten får ta ansvar förmassavskedandena. Närstålindustrins strukturomvandling skall genomföras överlämnas denna kinkigasamordningsuppgift ål staten, därför all varken eller de svenskastålbolagen vill ta hela risken. När massainduslrin vill överge ochfiyiia söderut, låter man staten göra en utredning som ger välsignelse åtsträvandena. När tunginduslrin vill ha lägen på reserverar mansådana via den statliga riksplaneringen. När vill bygga låter manstaten få ta stora delar av utvecklingskostnaderna - förutom att statengivetvis måste köpa planen, oavsett om de kan fiyga eller ej. Destatliga företagen är heller inle annorlunda än de privata, om man ser det istort. Ulnylijandel av de arbeiande är inie mindre grovt i stats-gruvorna än påVolvo. Envoyén är inle mindre auktoritär än och ,snarare tvärtom. Den fiacka och kortsiktiga profilinriklningen ar inte mindrepå de flesta håll i stalssektorn än hos den privata storfinansen. Storfinansenär möjligen i somliga sammanhang Teckningav aktier i , m. m. Teckningav aktier i , m. m. Närregeringen och de borgerliga partierna skenbart söker sak med varandra omstatliga företag, så är del för alt försvara sitt existensberättigande införväljarna. Socialdemokraterna vill egentligen ingen samhällsomvandling som görslut på kapitalismen. Men de måste behålla sin lojalitet hos sina väljare genomatt då och då ställa till dispyter med de borgerliga. Deras främsta hjälpare ärdärvid . utnyttjar skickligt skräcken för staten, somfinns hos de småborgerliga och mellanskikten i samhället, genom en demagogiskpropaganda mol Statsföretag i största allmänhet. Därmed profilerar de sigsjälva. Men de hjälper också indirekt socialdemokratin att få just delreaktionära spöke som de i sin tur vill måla på väggen för all framslå somradikala. Man fördelar så all säga rollerna och bytet. Vpksöker se denna fråga på ett helt annat sätt. Vi vet ju au stals-föreiagsamhetinte är detsamma som socialism. Vi vel att den nuvarande statens huvuduppgiftär alt stabilisera den rådande produktionsordningen och kapitaletsmaktställning. Vi vel att bara ett brytande av det privata kapitalels makt kanleda till att också en socialistisk statsmakt skapas. Menpå samma sätt som det arbetande folkflertalet genom medvetenhet och kamp kantvinga privatkapitalet till betydelsefulla eftergifter, så kan också slaientvingas all i vissa delar ge efter för de arbelandes krav. Alla statensfunktioner är inte dömda att bara tjäna kapitalel, i synnerhet inle om man böarnärma sig ett läge där en socialistisk omvandling framstår som alltnödvändigare. Detär i della perspektiv vpk vill se staisföretagsamheten, när vi försöker sättaden i relation till dagens viktigaste fråga: arbetslöshetsfrågan. Arbetslöshetoch sysselsättning diskuteras av de borgerliga och av regeringen vanligen mersom en akut fråga. De statliga utredningar som sökt syssla med den på längresikt sätter aldrig in den i något stort in-dusiripoliiiskt eller maktpolitisktperspektiv. De vill inte ha statens företagsamhet som ell instrument för kampmot arbetslösheten, som en förebådare av ett nyll samhälle och en nyproduktionsordning. För della är ju vad statens företagsamhet praktiskt skullekunna bli, om den infogades som ett led i en allmän, offensiv och radikalarbetarpolitik. Vpkvill se statens företagsamhet som en grundslen i ett stort lång-sikisprogrammol arbetslösheten. Dessutom har vårt parti i de sammanhang som berör det härbetänkandet motionerat beträffande vissa särskilda, snabba initiativ i en delregioner. Jag vill här särskilt betona att de sistnämnda akluella kraven intereflekterar några eftergifter för något slags läiiköpi lokal- eller bypolitik,utan de är medvetna komplement till vårt allmänna och mer programmatiska krav.De avser alla insatser i de regioner som tillhör de värst drabbade eller därextrema lägen uppstått - , medsärskilt och Ange, med sitt allvarliga bakslag inomindustrin samt . Beträffande har utskottet avvisat delföreslagna indu-sirisamgåendet med hänvisning lill all de båda berördaföretagen inte önskar ett sådanl. Det ärmöjligen företagschefernas mening. Men vi vel all del inle är meningen hos dem,vilkas krav vi har burit fram i motionen, nämligen majoriteten ikommunfullmäktige i av socialdemokrater och vpk-are. Del är derasbedömning vi har litat pä. Tilldem som händelsevis skulle tro något annat vill jag kort notera alt ävenbeträffande reservationen 5, som rör Golland, kommer vpk all slödja vad vianser vara Gollands intressen. Tretendenser präglar svensk ekonomi. Den första är att sysselsättningen, mätt iheltidsarbeten, inle ökar. Den statistiska ökningen av antalet sysselsattasedan 1965 läcks väsentligen av ökningen i antalet sjukskrivna, deltidsarbetareoch tillfällighetsarbetare. Denandra tendensen är att antalet arbetslösa och undersysselsatia stadigt ökar.om man ser till den genomsnittliga trenden . Den tredjetendensen är all efterfrågan på arbetslillfällen likväl stiger. Om man villupphäva arbetslöshet och undersysselsäiining fullständigt och genomförakvinnornas totala ekonomiska frigörelse, krävs - om man gör ell räkneexempel påvad delta skulle innebära - ett net-totillskoit av mer än 800 000arbetstillfällen . Dennatotala brist på överensstämmelse mellan kravet på arbete och ekonominsutveckling är ett uttryck för kapitalismens kris. Kapitalismen kan aldrig gefull sysselsättning. Den kan aldrig frigöra kvinnorna. Den kan aldrig geungdomen en meningsfylld start. Den när sig i stället pä kön av arbetslösa ochundersysselsatia. Den profilerar på billig kvin-noarbelskrafl och på dåligapraktikant- och lärlingslöner. Disproportionenmellan behovet av och efterfrågan på arbete är ett grundläggande nationelltproblem. Det måste angripas. Endast en oansvarig profithushållning och dessblinda förespråkare kan blunda för dessa problem. Vänsterpartietkommunisterna ställer i olika sammanhang krav på ett stort långsiktigt programmot arbetslöshet, undersysselsäiining och exploatering. Vårt program har femhuvudpunkter. För det första: Nyastatliga industrier. Fördet andra: Utbyggnad av de kollektiva transporterna till full och tidsenligteknisk kapacitet. Fördel tredje: Systematisk uppbyggnad för att fylla de växande sociala bristerna -arbetsmiljön, miljön i betongförsläderna, den eftersläpande barnomsorgen, sjuk-och hälsovården. Fördel fjärde: Stopp för den privata kapitalexporten, som drar arbetstillfällenur landet. Fördel femte: Nationalisering av privatbankerna för all möjliggörainvesteringsplanering och styrning av kapitalel. 1detla program har de statliga företagen en given och viktig plats. Del går heltsonika inte alt effektivt bekämpa vår tids stora arbetslöshets-ochsysselsättningsproblem utan en kraftigt vidgad slailig förelagsamhet som ettled. Den nya statliga industrinmåste komma i branscher som är tekniskt Teckningav aktier i , m. m. Den måstei själva verket leda den tekniska utveck lingen. Den måste komma i branscher med hög förädling och gynnsam energihushållning. Den måste komma i branscher som har ett växande framtida avsättningsområde. Den måste komma i branscher som repre- Teckning av aktier i senterar nya och viktiga sociala behov. Den måstegenombryta det kori- , sikliga profiltänkandet och infogas i ett långsiktigtperspektiv. m. m. Det är därför som satsningen på kommunikationer,miljöproblematik, utbyggnad av barnomsorgenoch andra bristområden är kopplade lill det statliga indusiriprogrammel.Eftersläpningarna och bristområdena utgör ju stora framlida polenlialer föravsällning av produkier från induslrin. Som synes stöder de olika elementen ivpk:s program varandra. Pådelta sätt kan nya statliga industrier i det längre perspektivet bli ett led ikampen moi arbetslösheten. De kan bli ett delvis nytt element i hela dennationella hushållningen. De kan utgå från mer socialt inriktade behov och ensocialt inriktad konsumtion. De kan bli en början till frigörelse från ettsnävt kommersiellt länkande och i stället representera mer långsiktiga socialamål. De kan - om de arbetande människorna kräver det och slåss för del - blispjulspetsar för en ny typ av arbetsorganisation och arbetsdelning, för en typav demokratiserad företagsledning och beslutsprocess. De kan bli enförberedelse för en ny produktionsordning, där profiten inte får bestämma vadsom är viktigt, där profiten inte får avgöra om järnvägar skall läggas ner, därprofilen inte får bestämma vilka sjöar som skall förgiftas, vilka skogar somskall skövlas. Enordning, där människornas individuella och sociala behov avgör produktion ochfördelning. En ordning, där de långsiktiga sociala målen bestäms i en bred ochdemokratisk diskussion. En produktionsordning där hela begreppet ekonomisktillväxt fått en kvalitativ och inle en kvantitativ betydelse. Där intetingens och varornas mängd och förbrukning är ändamålet, utan deras förmåga alttjäna en social och kulturell fördjupning av del mänskliga livet. Kort sagt -ell socialistiskt samhälle. Jag yrkar bifall lill vpk:s samtligareservationer och lill reservationen 5 samt lill utskottets hemställan i dedelar där vår uppfattning överensstämmer med ulskotlsmajoriletens skrivning. iLandskrona (s): Som redan framgått av de anföranden som hållits i anledning av deltanäringsulskotlels belänkande nr 39 har vi här all la stiillning lill denframställning som görs i propositionen 99. Det gäller förslag om att vi skallnyteckna aktier i för lolall 1 500 milj. kr. Hälften skall enligtförslagel anvisas på lilläggsstat för innevarande budgetår och andra hälftenför nästkommande budgetår. Aktieägarlill-skoitei är avsett att möjliggöra förStalsförelagsgruppen att genomföra ett i propositionen redovisatinvesteringsprogram . Genom del föreslagnaaklieägartillskotlel kan ell invesieringsprogram som omfallar sammanlagl 5 500milj. i detta program kommer altligga på en utbyggnad av främst den exportinriktade sektorn, nämligen gruv-och stålindustri samt skogsindustri och petrokemi. Programmetär uppgjort av företag för företag och sedanöverarbetat och reviderat av moderbolaget, och del får betraktas som ettnaturligt led i utvecklingen av gruppen för att uppnå de mål som vi själva häri har satt upp. Vi har där slagit fast att det övergripande målet förStatsföretag skall vara all företaget under krav pä lönsamhet skall uppnåstörsta möjliga expansion. Delinvesteringsprogram som presenteras ställer emellertid stora anspråk påfinansieringssidan. Enligt företagets uppfattning, och även enligtpropositionen, kan detta endast genom ett aktieägartillskolt, etttillskott som föreslagits till, som jag nämnde, 1 500 milj, kr. Statsföretagsgruppenhar investerat i en mycket hög takt. Under de sex åren1970-1975 har man investerat inte mindre än 5 700 milj. kr. och nyförvärvaiförelag för 600 milj. kr. Det har inneburit att antalet anställda ökat frånomkring 34 000 till omkring 45 000 . Men det har samtidigtinneburit en hård belastning på förelaget, och dess soliditet är f n. låg.Förelaget måste givetvis ut på lånemarknaden för att skaffa en del av detkapital som är ett villkor för all investeringsprogrammet skall kunnagenomföras. Detta kommer också att bli möjligt efter det aktieägartillskott somföreslås och som utskottsmajoriteten tillstyrker. Moderatasamlingspartiets representanter i utskottet har emellertid inte kunnat ställasig bakom detta. Man har, såsom framgår av reservationen nrl, och som vi ocksåhört av , gått halva vägen. Man kan inte tänka sig att gå längre äntill 700 milj. kr., fördelat med halva beloppet på innevarande budgetår och medandra hälften på nästa budgetår. Det är ju i och för sig en framgång, eftersommoderaterna i sin motion har yrkat helt avslag på framställningen om ettaktieägartillskolt. Man menar, som vi hört, alt det är omöjligt att bilda sigen uppfattning om innebörden av de satsningar som föresläs. Jag har svårtalt förslå delta resonemang. Och efter de föredragningar som förevarit i utskollelbegriper jag del ännu mindre. Vi har frän förelagels represenianter fåll såfullständiga redogörelser som man gärna kan begära och de har dessutomberedvilligt svarat på alla ställda frågor. Det förhäller sig väl sä att maninle önskar en satsning på statlig företagsamhet, och då kan slutresultatetinte bli annat. Men efter den fullsländiga redovisningen i utskottet fann mandel uppenbarligen besvärande att säga nej, och så gick man halvvägs. Nuvill man - det framgår av reservationen 1 och vi har också hört det här - attriktpunkten för framtiden skall vara att bakgrundsmaterialet rörande statensengagemantg i de statliga företagen skall offentliggöras så långt detta kan skeutan skada för staten och företagens ekonomiska intressen. Detta har vi absolutingenting emot, men det är uppenbart au mera deialjerade planer och kalkyler iett långsiktigt investerings- Teckningav aktier i , m. m. 11 protokoll 1975/76. Teckningav aktier i , m. m. program måste få åtnjutaden sekretess som betingas av företagets ekonomiska intresse. Man kan integärna begära alt företaget skall detalj-redovisa och i offentlighetens ljuslämna ut sitt material. Det skulle innebära att konkurrenterna utnyttjadesituationen, och det bleve då helt omöjligt att driva någon statligföretagsamhet. Men, som jag sagt, en så slor öppenhet som möjligt harvi absolut ingenting emot. Ireservationen 2 från uttalas kravet på en "utredning undermedverkan av företagsekonomisk expertis och av parlamentariker för attklarlägga Statsföretags ställning och dess uppgifter på ".Detta, säger man, skall ses mol bakgrund av de stora svårigheter såväl inuläget som pä som Statsföretag befinner sig i. Desvårigheter Statsförelag har rent ekonomiskt får ju ses mot bakgrunden av destora investeringar som företaget gjort och som jag tidigare redovisat.