prot · FZ0934 · 1975-12-31 00:00:00 — En myckel intensivforskning pågår för all flnna användning för dessa avfallsprodukter i nyttigproduktion, och man förutsätter att denna uppgift kommer all kunna . Bolidenbolaget,som torde vara mera allmänt känt, är en koncern med verksamhet inom ett stortantal områden. Vad som i detla sammanhang är av särskill intresse torde varabolagets gruvbrytning och dess metallurgiska verksamhet. Bolaget äger ett20-tal gruvor i Nord- och , och där utvinnes koppar, zink, blyoch svavelkis samt också småmängderguld,arsenik,silverm. m. Genomen högtuppdriven teknik utnyttjar bolaget gruvor med ytteriigt låg metallkoncentration,ända ner till - det låter närmast sagolikt. Mycketstor uppmärksamhet har på ägnats bolagets smältverk i Rönnskärutanför på grund av de synnerligen dåliga miljöförhållandena där.Efter regeringsbeslut har bolaget atl vidla synnerligen omfaltandesaneringsåtgärder, som kommer alt innebära investeringar ihundramiljonersklassen. Bolagets vinst har varit god, men förinnevarande och närmast följande år beräknar bolaget att verksamheten enderakommer att gå med förlust eller allra högst ge nollresultat. Man kan då, om manvill raljera, fråga: Varför förstatliga och just nu när slorainvesteringar stundar och vinsterna försvinner under ? Somframgår av utskottsbetänkandet avstyrker utskottet motionens förslag om överförandelill siaten av de två gruvföretagen, bl,a. med hänvisning till den pågåendemineralpoliiiska utredningen, i samband med vilken denna fråga senare kanprövas. Förslagetom förstatligande av Euroc rör sig på ett helt annat område. Del ärriktigt att byggnadsmaterialindustrin i kännetecknas av en betydandekoncentration, och Euroc har en helt dominerande ställning inom vissasektorer. Enligt motionärerna medför detta skadeverkningar för samhället, ochde kräver att staten skall överta Euroc för att få till stånd "en ickespekulativ produktions- och prispolitik". Utskottetframhåller nu liksom fiera gånger tidigare - det gäller en motion somåterkommit fiera år - att byggnadsmaterialindustrin bevakas av staten på olikasätt. Särskilt framhåller utskottet att en utredning tillsatts för attstudera branschen och ange vägar att minska eller eliminera de effekter av dessstrukturutveckling som kan vara negativa för samhället. Det framgår avutredningsdirektiven att Just de områden som berörs i motionen och därEuroc-koncernen är verksam alldeles särskilt, skall uppmärksammas. i har en konspirationsleori innebärande alt någon kommer altsäga till denna utredning att den skall upphöra med sill arbeie och inteslutföra uppdraget. Det må vara obeiaget att framföra dessafantasier, men jag är övertygad om atl något sådant inte kommer i fråga. Del ärinte i första hand kommunisterna som krävt dennabranschutredning utan den har påyrkats av svensk fackföreningsrörelse, och jagär helt övertygad om att den kommer all se till att utredningen fullföljs. Utskottetavstyrker de behandlade motionerna. Jag ber att med det anförda fåyrka bifall till utskottets förslag. Hen LÖVENBORG (vpk): är inte överens med mig om Bolidenbolagetsförstatligande av två skäl: dels arbetar en utredning, dels ser bolagets vinsti år inte ut att bli särskill stor. Då kan man Ju erinra om atl Bolidenbolagetsvinst var 375 milj. kr. Det är alltså en god affär, en god affär som börbli samhällets goda affär. Frånarbetarhåll - det vill jag också erinra om - har det drivits en kampanj förJust det som vi föreslår, nämligen Bolidenbolagets förstat- ligande, bl. a. av skälsom jag här har redogjort för. I ett brev till vpk:s och SAP:s riksdagsgrupperi fjol begärde Metalls avdelning 209 i Skel-leftehamn alt partierna skall verkaför ett förstatligande av Bolidenbolaget. Jag reste frågan i samband med eninterpellationsdebatt, där jordbruksministern svarade följande enligtprotokollet: "Huruvida staten skall engagera sig i direkt företagsamhet avolika slag måste från fall till fall bedömas med utgångspunkt från den allmännanäringspolitik samhället vill främja." Denallmänna näringspolitik som socialdemokraterna säger sig. vilja främja är Ju enbesynneriig pyti i panna, men nog är väl gruvnäringen en av de sektorer som börligga i förgrunden. Där har man ju f ö. genom en god utgångspunkt för attgå vidare. Hen i Siockholm(vpk): säger att vpk-motionen om ell förstatligande avbyggnadsmaierialindustrin är en ständigt återkommande motion, och det är sant.Han säger också att en branschutredning är tillsatt som skulle utreda jusl deproblem som vi pekar på i vpk-motionen. Jagförmodar alt har gjort som Jag, nämligen tittat i protokollenfrån föregående debatter i del här ämnet. Det har varit återkommandedebatter om vpk-moiioner som behandlats i näringsutskottet. Det har varit ettantal interpellationer och i vissa fall enkla frågor. kan välerkänna, tycker jag, atl vid varje sådant tillfälle har det sagts all detsitter någon utredning och grunnar på det här. Man har alltid sagl atl den ochden utredningen är tillsatt och den skall titta på de här problemen - de kommeratt bli lösta. Jag kan läsa i detla utskottsbetänkande att den senasteutredningen tillsattes så sent som för sedan. Del är alltsåetl ständigt motargument all del finns en utredning. HerrSvanberg säger atl jag har en konspirationsteori om alt ingenting skall kommaut av utredningen. Han kan måhända ha rätt, men han kan väl å andra sidan haöverseende med min konspirationsleori, om han ser på det förflutna. Denulredning som tillsattes 1967 fick nämligen order uppifrån, från regeringen,att inte avge något betänkande. Närherr till slut säger alt det här minsann inte är vpk:s krav utannågonting som folkrörelserna har drivit och att det nu skall bli verklighet avdet hela, harjag inte mycket atl invända. Det är sant alt folkrörelserna ocharbetarrörelsen drivit det här kravel. Men det är vpk som har fångat upp det,skrivit moiioner och interpellationer om del och drivit kravel i kammaren. Detärju i första hand som har avstyrkt förslagen åtminslone under desenare åren, och lidigare har det varit andra talesmän för socialdemokraterna.Jag förnekar alltså inte att folkrörelserna är överens med vpk i detta fall.Och det är tydligen bara vpk som kan stå för folkrörelsernas krav i den härfrågan. 11 protokoll 1975/76:33-34 Hen (vpk): polimiserade egentligen inte mot vad jag sagt. Hanhänvisade bara till mineralpolitiska utredningen och sade atl vi borde avvaktaden. Jag har alltså inte anledning alt gå in på polemik - jag vill bara påminnaom några saker. Påtal om frågade varför man skall förstatliga ellförelag när det inte går med. vinst och står inför stora investeringar. I frågaom Vieille Montagne är del helt annorlunda. Man är just i färd med all avslutaen större investering och att fördubbla produktionen. Den nuvarandeproduktionen sysselsätter ungefär 300 anställda. Men trots all produktionen nufördubblas ökar man antalet anställda med bara ca 30 personer. Företaget ärredan förut mycket lönsamt. Med en fördubbling av produktionen med nästan sammaantal anställda måste företaget bli ännu mer lönsamt. Jagvill också påminna om att zink och bly som många andra råvaror under senare århar varit utsatta för kraftig spekulation. Priset var uppe ifyra gånger det normala. är det på väg ned igen, men inte till tidigarenivå. Trotsatt verksamheten vid Vieille Montagne har pågått finns detåtskilligt med malm kvar och den är av hög halt. Utskottet beräknar att detfinns säkra tillgångar och troliga . Där finns alltså en heldel alt hämta. Hen (): säger att är minsann en god affär och att delär bäst alt staten övertar del. Men då använder han fel lempus. varen god affär. kommer det inte atl vara det på grund av mycketstora investeringar som genom statliga åtgärder måste vidtas för att förbättrabl. a. miljövården i . Jag lycker därför det finns all anledning attlåta mineralpolitiska utredningen arbeta och alt låta självt betalade miljövårds-investeringar som måste göras. Bolaget har ju tidigare tagit handom vinsterna och bör alliså göra de investeringar som framtvingas av samhället. i påstår att han när kommunisterna motionerar om någontingalltid möts av svaret att det pågår en ulredning. Ja, det är nog många andrapersoner och partier som möts av det svaret också. Vi har ett mycket brautredningsväsende här i landei. Av tradition vill vi veta vad vi skall görainnan vi sätter i gång någonting. Därför utreder vi först. Men del kan ocksåvara så, i Siockholm, all en hel del av motionerna föranleds av vet att en utredning skall tillsättas. Då kan man påstå alt utredningen ifråga tillkom därför all man motionerade. Det är nog elt vanligt sätt på vilketmotioner kommer till. Iövrigt harjag inte så myckel att bråka med i Siockholm om. Det ärsjälvklart att dessa frågor skall utredas och lösas för atl uppnå Svenskfackföreningsrörelse är också intresserad av det. Men jag tror inte alt vi görsaken bättre genom att här fatta några beslut utifrån denna motion. Detär ell betydligt siörre problem än så, och det får lösas i rätt sammanhang. Jagvill gärna lacka för att han talade om att det finns en braaffär atl göra, nämligen att förstatliga Vieille Montagne. Ja, del är möjligt.Visst har zinkpriserna åkt upp och ned och kommer knappast tillbaka lill dentidigare nivån. Men jag tror inte heller alt del är en så god affär alt vi intehar råd att låta mineralpolitiska utredningen arbeta färdigt. Och kom ihåg attdet är ett förelag som har funnits , . Man bör välockså la viss hänsyn till det och i stället verka för en bättre miljövård. Vifår en bra skötsel av detta företag om det, som säger, skallleva till. Jag tycker därför all man inte skall spela upp dettamer än vad det är värt, utan låta de utredningar som pågår få fortsätta samtlåta den av så förkättrade socialdemokratiska näringspolitikenfå lösa dessa frågor steg för steg. HenLOTHIGIUS (m): Jag kan intelåta bli atl helt kortfattat göra en reflexion. sade alt det är en god affär attförstatliga. Men förstatligande, herr talman, brukar inte vara en god affär!Det föder sällan sin man i längden, och det ger inte heller ekonomiskamöjligheter all medverka lill att vpk kan få de anslag som partiet behöver,lika lilel som vi andra, för all bedriva politisk verksamhet här i . Hen LÖVENBORG (vpk): Jag vill nog påslå all förstatligandet oftast är en god affär, om manser lilel längre än bara till det krassa profitlänkandet. Del finns ju ocksånågonting som heter samhällsnytta, . Jagvill säga lill att jag hävdar att Bolidenbolaget är en god affär- vinsten var 375 miljoner. emotser man visserligen entillfällig nedgång, men säger bolaget att man emotser enresultatförbättring. Men detta är inte det helt avgörande, utan det finnsockså viktiga principiella synpunkter atl anlägga på frågan, och de borde välinte vara främmande för ! Socialdemokratinsinsatser för förstatligande har verkligen inte varit imponerande. Längre äntill statlig industriproduktion har man inte kommii. avmaktinnehav och med stabil arbe-tarmajoritel i är det intesärskill mycket. Vissa nyckelnäringar borde man ha hunnit ta itu med, exempelvisgruvnäringen, där man redan kommit en bit på väg genom att det finns ettstatligt gruvbolag. Men del är förstatligades. Måste del inte- även med den socialdemokraliska takten - anses vara på liden alt ta nästasteg? Målinriktningen ärju ganska diffus i SAP:s program men det står i allafall någonting där om alt socialdemokratin skall "i varje särskill fall pröva vilka former avägande, företagande och nyskapande som bäst betjänar människornas krav påframåtskridande och välfärd. Den företräder kravet på samhälleligt ägandeeller samhällskontroll av naturtillgångar, kreditinstitut och förelag i omfattning som är nödvändig för atl ta tillvara medborgarinlressen." Anserherr att Bolidenbolaget bättre tillvaralar medborgarinlressen än vårtnuvarande samhälle gör? HenOLSSON i (vpk): avgörande invändning mot vpk-motionen om förstatligandetav Euroc går ul på atl en utredning pågår. Han fortsätter med attsäga alt vi i har elt bra utredningsväsende. Del fungerar bra, ochdärför bör vi kunna lugna oss med del beskedet. Jagkan väl instämma i att vi har ett bra utredningsväsende, men jag instämmerdefinitivt inte med honom när det gäller koncentrationen inombyggmaterielindustrin. Där har utredningarna i varje fall inte lyckats särskiltbra. Och om de möjligen skulle ha kunnat komma lill någon form av resultat,härden socialdemokratiska regeringen stoppat del! Delta är fakta. Forlsättningsyissäger alt vpk passar på atl motionera när det sitter enulredning, kanske för att senare få rätt här i kammaren. Ja, då må jag säga attvi åtminstone är ihärdiga! Men "passa på" och "passa på":vi har Ju motionerat om denna ålgärd år , men den har ändå inte blivitgenomförd, och inte nog med det; både och andra talesmän för hansparti hänvisar alltid lill atl det sitter någon form av utredning och grunnarpå problemet - det är sakläget. senaste yttrande, om alt etl bifalllill vpk-motionen inte skulle gynna frågan, ifrågasätter jag. Jag måste sägaatt jag gör del på någorlunda sakliga grunder. Hen (vpk): Jag har inte såmycket, men dock något, att tillägga. Försl och främst är VieilleMonlagne-bolagels namn intressant. Det slutar nämligen med bokstäverna S.A.,och de skall slå för Sociéié Anonyme. Om jag lägger in en annan tolkning i detbegreppet, skulle jag kunna säga alt det är ett hemligt sällskap som står förden här verksamheten. Jagberörde förut den socialdemokraliska motionen litet grand. Där pekarman särskilt på distansen mellan ledningen för det här förelaget och svenskaförhållanden - men Jag skall inte säga mer om det. Jaggår tillbaka lill en annan sak som nämns i utskottets betänkande: det skulleföreligga en reciprociletsrisk om man nationaliserade den här naturtillgången.Utskottet menar att gör vi någonting, kan man göra något annal mot svenskaföretag utomlands. Jag tror inte att vi behöver befara del i det härsammanhanget. Tvärtom harjag den uppfattningen att nalionalisering avnaturtillgångar inom varje enskilt land är någonting Någotannorlunda kan det bli om det rör sig om industriföretag eller liknande; det ärinte riktigt samma sak. Jagkan slutligen, bara som en detalj, nämna atl gjorde en liten lapsusnär vi beslutade om arbetsmiljöfonderna, och den sammanhängde Jusl med del härförelagets uppbyggnad. beslut om arbetsmiljöfonderna kom faktisktinte att omfatta Vieille Montagne, eftersom dess ledning är en avdelning avdet belgiska bolaget. Om vi nationaliserar de här naturtillgångarna, närmineralpolitiska utredningen blir färdig, kan vi slippa sådani iframtiden. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 177 av herrIsraelsson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsuiskottets hemställan i betänkandet nr 9mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 177. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrIsraelsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av överläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskoliets hemställan i betänkandet nr 9mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit del av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 287 Nej - 16 Arbetsgivaresekonomiska ansvar för löner vid uppsägning och permittering m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr I63I av herrHermansson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsuiskottets hemställan i betänkandet nr 9mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 1631. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 287 Nej - 16 1975/76:10 med anledning av proposilionen1975/76:71 om ändring i lagen (1960:22) om statlig krigsförsäkring 1975/76:11 med anledning av propositionen1975/76:68 om ökning av garantin för exportkredit 1975/76:12 med anledning av proposilionen1975/76:62 om Norrlandsfondens fortsatta verksamhet Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §4 Arbetsgivares ekonomiska ansvar för löner vid uppsägning och permittering m.m. betänkande 1975/76:17 med anledning av motioner omarbetsgivares ekonomiska ansvar för löner vid uppsägning och permittering m.m. Bland de många motioner som behandlas i inrikesutskottets betänkandenr 17 finns också motionen 962 som jag har väckt tillsammans med herrGustafsson i Stenkyrka och . Yrkandena i den motionenöverensstämmer med vad som framfördes i en motion med samma inriktning vidföregående års riksdag. behandlade redan då våra propåer i envälvillig anda och uttalar även förståelse förvåra yrkanden i ett enhälligt betänkande. Jaglar ändå lill orda, herr lalman - inte för all få tillfälle all tacka utskottetför den välvilliga skrivningen utan dels därför att jag anser det angeläget allytlerligare understryka tidsfaktorns betydelse i de utredningar som enligtutskottet behandlar de aktuella frågorna, dels därför att jag inte lycker migfinna ett klart ställningstagande lill motionens båda yrkanden. Det har måhändasin förklaring däri att utskottet har diskuterat fiera motioner samiidigi ochdärför kommit alt behandla vår motion väl summariskt enligl min mening. Vad jagvill påtala är följande. Närdet gäller permitteringslönerna hänvisar utskottet till företagsskatteberedningenoch säger att denna har för avsikt att behandla frågan om skattefriaavsättningar till de s. k. latenta uppsägningslönerna. Därmed skulle bl. a.företagens kredilvärdighet kunna förslärkas, menar man. Ja, del kan tänkas, mendet har inte så myckel med permitteringsbe-stämmelserna alt göra. Enligl vadjag dessutom kunnal utröna har företagsskatteberedningen inte alls tagit uppfrågan om permitteringslönerna, och i motsats lill utskollel är jag inte heltövertygad om att utredningen kommer all ta upp den här frågan. Den30 fattade ett principbeslut om införande av en allmänarbetslöshetsförsäkring och begärde hos regeringen att få en ulredningtillsatt. Vid det tillfället behandlades också ell motionsyrkande från oss somi princip var delsamma som yrkandet under punkten 2 i årets motion. Iriksdagsbeslutet ingick att den allmänna arbetslöshetsförsäkringen skulletäcka även en utsträckt permitteringstid till dess atl del enskilda företagetlar över ansvaret för permitleringslönen. Det betyder alltså alt vårlmotionsyrkande därmed sanktionerades av . Kortefter del all riksdagsbeslutet fattats tillsattes också den önskadeutredningen, som kallas utredning om allmän arbetslöshetsförsäkring.Men trots alt frågan om permitteringslön alltså borde ligga där och inte iföretagsskatteberedningen, så omnämns detta inte i det nu aktuellautskotisbetänkandel. Efter vad jag kunnat utröna har utredningen inte enslagit itu med frågan ännu och såviti Jag förstår i varje fall i det häravseendet inte effektuerat beslut. Detla kan vara förståeligt frånarbetsmässiga synpunkter, men det är inte desto mindre ytterst beklagligt. Jagvill här erinra om att i den allmänpolitiska debatten för ungefär enmånad sedan myckel skarpt kritiserade förhalningen av denna reform, som han ochvi inom moderata samlingspartiet betraktar som en central tryggheisreform. Jagdelar i allt väsentligt kritiska synpunkter. Jag tycker det ärutomordenlligt.angeläget alt och i varje fall före en konjunkturnedgångskapa spärrar mot all de nya permitteringslönebestämmelserna får till följd altäven i och för sig väl-konsoliderade förelag kan slås ut. Och som vi vet har vii dag alt se fram mot ett eller kanske ett par myckel bekymmersamma år. Jag harvarken rätt eller anledning alt nu ställa något Arbetsgivaresekonomiska ansvar för löner vid uppsägning och permittering m. m. Arbetsgivaresekonomiska ansvar för löner vid upjisägning och permittering m. m. konkret yrkande, ulan jagkan bara hoppas att de utredningar som utskollel hänvisat till verkligen taritu med de problem som sammanhänger med de nya permiiieringslönebeslämmelsernaoch, vad mera är, lägger fram konstruktiva förslag till lösningar inom en snarframtid. Delförefaller mig emellertid tyvärr inte uteslutet att vi motionärer får anledningatl återkomma än en gång i detta ärende. Idetta anförande instämde herrar Hovhammar (m) och Cariström (fp). Hen ULANDER (s): Även jag skallnågot beröra motionen 962 av m. fi., och låt mig då försl säga någotom bakgrunden. Lagenom anställningsskydd, som beslutades av och trädde ikraft den . antogs med en stor majoritet i . Den filosofisom var vägledande för lagstiftningen var, som namnet på lagen anger, allåsiadkomma etl skydd för arbetstagarna mot obefogade och snabba uppsägningar.Den hade också etl jämlikhetssyfte mellan olika kategorier anställda iföretagen. Alla anställda fick i princip samma trygghet i sin anställning. Enav lagens centrala punkter är tryggheten till utkomst för den anställde, ävenom arbete inte kan beredas. Uppsägningstiden vid befogad uppsägning blirexempelvis längre ju längre anställningen har varit. Även åldern spelar därviden roll, delta därför att det är svårare för äldre än för yngre att få arbete.En annan del av tryggheten är alt slippa inkomstbortfall vid återkommandepermitteringar. Innanlagen om anställningsskydd kom lill kunde arbetsgivare med kort varselkoriiidspermiiiera. Resultatet härav blev alt de som var med i a-kassa efter enkarenslid fick a-kasseersälining. De som av olika anledningar inte fickersättning från a-kassan hade att slå lill arbetsgivarens förfogande utanersättning. Den ersättning som utgick och fortfarande utgår när man ärpermilterad täcker inte inkomstbortfallet. Eneffekt som molion 962 skulle få är att förutom samhällets ökadekostnader kommer a-kassornas medlemmar genom sina avgifter att få betalakostnaderna för föriängningen av permitteringarna. Man skall alltså göra enöverföring från arbetsgivaren lill de anställda i företagel. Jag vill för emellertid säga, att om någon ändring skulle göras vore del mera naturligtatl liden för permitteringar sänktes, inte som motionen kräver en dubblering avvad som gäller. Dentotala effekten av och hans medmotionärers förslag skulle bli enurholkning av den trygghet för de anställda som med stor majoritetansåg vara ytterst viktig. sade också själv att årets molion varungefär likalydande med en motion . Det visar atl och hansmedmolionärer inte delar denna uppfattning. HerrTräff har inte yrkat bifall lill sin motion, men jag vill yrka bifall tillinrikesutskoliels hemställan i betänkandet nr 17. Hen TRÄFF (m): Jag hade inte för avsikt all gå in i någon sakdebatt, men efter detsenaste inlägget finns det anledning atl erinra om deii situation som råddeinnan de nya permilleringslönebesiämmelserna infördes. Då betaladearbetsgivaren permitteringslön och sedan logarbetslöshetskassan i normalfallet över. Med den allmännaarbetslöshetsförsäkringen eftersträvade man en generellt verkande trygghet församtliga, oberoende av anslutning till facklig arbetslöshetskassa. Men denändring som genomfördes i och med den nya lagen betydde också en ändradriskfördelning vid sysselsällningsstörning-ar.