prot · FZ09148 · 1975-12-31 00:00:00 — Socialdemokraternaavstyrker nu detta vårt krav på en ny utformning av långtidsbudgeten medmotiveringen att en analys av den offentliga sektorns utvecklingsmöjlighetergörs i de regelbundet återkommande långtidsutredningarna och atl det är därdiskussioner om prioriteringar kan ske. Avtvå skäl är detta enligt min mening inget hållbart argument. För del första bören långtidsbudget inte bara omfatta den offentliga sektorns anspråk. För detandra är även de nuvarande långtidsutredningarna ganska långt ifrån delmaterial som krävs fören rullande långiidsbudgetering av statens verksamhet. De yrkanden som erfordras har redan ställts från moderat håll, varförjag nöjer mig med att instämma i dessa. Denekonomiska politiken m. m. Hert i (s): stod jag i den här talarstolen med samma placering påtalarlistan. Jag nöjde mig då, på pingstaftonens morgon, med atttillönska herr talmannen en glad och gick sedan ner och satte mig. Förraåret strök jag mig från talarlistan i förhoppning om all andra skulle visasamma goda vilja. Så var ej fallet. Den lilla grupp av kolleger som jag har enkänsla av bär på tron all är man i huset så måsle man lala log inte iniryck avden goda vilja jag visade. Jag har därför tänkt att , tredje året, tillåtamig att ta kammarens uppmärksamhet i anspråk trots alt liden är långt liden.Och jag gör det därför att del som jag hade tänkt tala om har diskuterats avflera talare. Vadman ibland nästan upprörs över är den ensidighet som präglar diskussionen kringde mycket komplexa problem del innebär alt återställa balansen i vårautrikesaffärer. Här används uttrycket del höga koslnads-lägd som om det vorenågot full; och del är det naturligtvis på sätt och vis. Men det är myckellilen glädje med - som så många har gjort här - all slå och gnälla överdel höga kostnadsläget när man visar ytterligt liten vilja altpresentera sätt och metoder all å-sladkomma en bättre system. Dessutom tror jagatt man har ryckts med av sitt eget länkande och ser onödigt svart på vårkonkurrenssituation. Vissthar vi ett högt kostnadsläge, och bland flera orsaker lill del skall . jagnämna tre som har spelat en roll i dagens debatt. Lönernai vårt land. för del förslå, är myckel höga liksom de till dem koppladebikostnaderna. Sammantaget har vi sannolikt de högsta arbetslönerna i världen.Del är klan alt del är en belastning ur konkurrens- Denekonomiska politiken m. m. synpunki, både för vårhandel med utlandet och här hemma. Men omvänt är del, som för förelagarna tersig som en svart sak, en slor fördel för löntagarna och ett resultat av denfackliga kampen. Jag tror vi gör klokt i atl länka på all våra starka fackligaorganisaiioner, LO, TCO och , kommer att se lill alt lönlagarna iforisältningen får sin rättmätiga del av produktionen ochproduktionstillskotlen. Det är nog klokt all vi vänjer oss vid alllönekostnaderna komnier att vara höga även i framliden. Detandra, något som också slits i debatten, är det höga skatietryckel, som pressarförelagarna. Del tror jag också är någonting som vi får vänja oss atl leva med.Det är ju den spegelvända bilden av del som vi alla är stolla över, delvälulbyggda Socialsverige. Då talar jag om Socialsverige i mycket vid mening.Del är ju ingenting som en knapp majoritet har åstadkommit - i regel träffasalla beslul om lunga socialpolitiska reformer av mycket stora majoriteter. Vadvi har all räkna med. tvärtemot vad moderata samlingspartiet tror, är inte baraen fortsättningsvis hög utan ökande skattebelastning genom denna kammaresenvetna vilja atl bygga ul den sociala omvårdnaden och skapa möjligheter lillutbildning - socialpolitik i vid mening. Även denna påverkande faktor har vialt leva med. Dettredje är inkomstutjämningen, del vi vid högtidliga lillfiillen kallar förjämlikhetspolitik. Det kostar pengar atl utjämna inkomsterna och del frestar påall åstadkomma jämlikhet. Men en solidarisk lönepolitik och en efterinkomstutjämning avpassad skattepolitik innebär också all kostnaderna ökar. Näravtalsrörelserna inriklaisså alt lågavlönade människor - handels-anslällda,iransportanslällda och övriga anställda inom servicesektorn - har fåttberättigade och rejäla lönelyft, så måste kostnaderna därför bäras. Ochefiersom de inte kan bäras av vinstmarginaler i förelagen, får vi andrasolidariskt bära dem i formgav ökade tributer för de produkter som äsiadkommesav arbetande människor inom servicenäringarna. Det finns ylleriigare en faktorsom hör hemma i detta sammanhang. Den medvetna och hårt drivna låglöneprofilsom samhället - stal och kommun - somarbetsgivare visat har nalurligtvis jämte den övrigakommunala expansionen kommit atl betyda kraftigt ökade kostnader förkommunerna. Detta är elt faktum. Jag skulle tro att lönelyften kanske framföralll på landstingssidan är orsak lill hälften, om inte mer, av de ökadeskatterna. Skallebördanär tung, och del gnälls över de ökade kommunala skatterna. Men dessa skatterhar å andra sidan inneburit att etl renodlat utnyltjat proletariat, en C-grupppå den svenska arbetsmarknaden - jag tänker då på dem som har ett tungt ochpsykiskt mycket slitsamt arbeie t. ex. inom långlids- och akutvård - äntligenkommit upp i en lönestandard och en levnadsstandard som närmar sig andramänniskors, även om de ännu har en bit kvar dit. Om vi vill åstadkomma enverklighet bakom honnörsordet jämlikhet får vi räkna med att det kostar pengar. Vi har här treproblemområden som vi måsle forlsälla all arbeta med. nämligen de höga lönerna,den sociala omvårdnaden och de höga skatterna samt inkomstutjämningen. Jagbefarar all om vi mot all förmodan skulle få en annan majoriiei i denna riksdagså kommer attacken i första hand atl sällas in på den sisla punkten. Den ärnämligen lättast all komma ål. Del gäller dessuiom här atl hjälpa en minoritet,och man har alllid möjlighet au med egoism som argument skapa majoriteter moteftersatta grupper. Vi har inget välfärdsland, när en slor majoritet lever välpå bekostnad av underbetalda och nedtryckta minoriteter. Del är dl dåligtsamhälle som hesilerar inför konsekvenserna av all lyfta lönerna också för demsom kanske gör det sämsta, grövsta och tyngsta jobbet. Jaglåter kanske pessimistisk, men jag tror inte på möjligheten av all driva enannan politik och gå emot den starka fackliga rörelsen och en kraftig majoritetav folkel som både vill ha del välulbyggda Socialsverige och åstadkomma enfortsatt inkomstutjämning. Då måsle vi göra något annal. 1del sammanhanget vill jag säga all några av dem som jag lyssnat på hargjort mig beklämd genom att visa en fantasilös konservatism som inte ledernågon vart. De försöker bara konservera problemen genoni au envetet återkommatill de höga kostnaderna och sucka över dem. Mendet finns en annan väg alt gå. Del finns spårljus över den vägen, och banan ärstakad. Del gäller - som sade - all utnyttjaden höga tekniska nivå vi har kommit fram till. Det gäller att utnyttja alla deresurser vi har genom all vi satsat på att utbilda människor. Vi har komniitlängre än de flesta andra länder när del gäller de mänskliga och tekniskaförutsättningarna för all ta dl språng framåt och inte bara långsamt gå vidare. Dåmåsle vi först släppa den envetna tanken att del i första hand är genom enutbyggd varuproduktion som vi skall lösa våra exportpro-blem. Jag tror atl manhär måsle visa mera fantasi. Det är inte varuproduktionen som är vår storaframtida exportartikel, ulan det är kunnandet manifesterat i praktiskaerfarenheter. Jag tror att vi har kommii längre när del gäller atl snygga uppförstörd miljö, att förhindra miljöförstöring. Del pekar på en väg all säljasvenskt kunnande. bygger svenska byggföretag jorden runt med metoder somär så överlägsna all trots all arbetslönen är tre till fyra gånger högre lämnarman lägre anbud än konkurrerande inhemska och andra företag. Del är inte frågaom att producera sjukhus nyckelfärdiga och fullt utrustade ulan alt producerasjukhus i drift, där vi utnyttjar det kunnande som vår långt drivna socialapolitik har givit oss och framför alll dem som vi har bett tekniskt lösa våraproblem. Delhär innebär emellertid också någonting annal. Del innebär all man i en hårtviljeinriktad satsning försöker samla alla resurserna i nationen, och del ärnödvändigl i etl land så litet som vårt. Del kräver en betydligt siörre mått avplanerad verksamhet än vad som präglar svenskt arbetsliv, svensktnäringsliv och svenska salsningar. Men det kräver också politisk vilja ochpolitiskt mod - för här fordras en. Denekonomiska pohtiken m. m. Nr 148 mening använd, fantasifull spekulativ anspänning ifrån samhället, etl T sriaeen den fantasifulltrisktagande i ställd för ett konservativt. 3 iuni 1976 skulle, herr lalman, ha velat utveckla del här i detalj, men jag ------ avslårför all försöka hålla mig inom liden. Jag tror del är begripligt Den ekonomiska föross alla atl vad jag vill ha sagt med detta är atl en positiv och lite politiken in. m. mera fantasifull, mindre konservaliv syn pånäringspolitiska och eko- nomiska problem skullekunna inte bara göra del möjligt för oss all komma lill rätta med vårakostnader i utan ocksä ge oss möjligheter att bära de ökade kostnader somdet innebär att ylleriigare föra samhället framåt och ge människorna en bättrestandard. Dämenarjag, herr talman, inte alt vi skall höja vällevnadsnivån för denniajorilel av folkel som har det bra, ja utomordentligt bra, utan det gällerattgöra slut på de sisla kvarlevorna av den svenska fattigdomen. Ingen skall iroatl fattigdomen är utrotad. Den lever kvar som en plåga för små grupper. Men viär nära atl komma ul ur den gamla svenska fattigdomen. Vi är sä nära alt delvore en skam om vi misslyckades alt genom faniasifullhei, politisk vilja ochgod planering åstadkomma den ansats som även för efterslänlrarna i kapp dem somi dag har det hyggligt i del här landet. 1 detla anförande instämde herrar i ,Malhsson i och i , , herrar ,och , , herrar , i ochUlander, samt herrar och (samtliga s). HerrBÖRJESSON i (c): Jag ber om överseende med att jag nu lar kamniarens lid i anspråk någraminuter. Min avsikl var från början inte all delta i den ekonomiska debatten,och inte heller skall jag i detta anförande polemisera mot någon och därmed geanledning till en följddeball. Vadsom har fått mig atl begära ordel är dagens kommuniké från som jaghoppas all kammarens ledamöter har tagit del av. För all man skall få någotbegrepp om den kommunikéns innehåll bör man ha en viss praktisk erfarenhet avden in- och utlåningsverksamhet som bedrivs i värt banksystem. Jag vill intesäga att jag har egna praktiska erfarenheter av det, men jag är inte främmandeför lånekamrerarnas arbete. Dessa tjänstemän kommer i kontakt med denlånesökande allmänheten, och deras erfarenhet vill jag nu vidarebefordra fråndenna talarstol. a. en räntehöjning med 1/2 9fi av riks bankens gällande diskonto. Dock skall räntenivån vid emission av lång fristiga obligationer bibehållas oförändrad. En konsekvens av denna riks bankens diskonlohöjning blir atl bankerna tvingas höja sin ullåningsränla med minst 1/2 9o, och detla innebär i klartext ökade kostnader för pro duktionen, fördyring av levnadskostnaderna osv. Det är nu inte min 176 mening all vi här i skall föra enräntedeball, ulan jag konstaterar bara alt en räntehöjningmedför samhällsekonomiska konsekvenser i form av fördyrade levnadskostnader. Jaglämnar därmed räntan och kommenterar i stället kommunikén i vad gällerskärpningen av kvolkravel. Om jag läser kommunikén rätl, sä skulle syftet medinförandel av nya beräkningsregler för likviditetskraven innebära all manmotverkar den s. k. grå kredilmarknaden. Jag skall emellertid inte nu närmaregå in på den frågan, efiersom jag får tillfälle till del , när riksdagenskall behandla en motion som jag väckt och som just handlar om den gråkreditmarknaden. Vadjag nu närmast är oroad för - och det är en oro som delas av många - är all denföreslagna skärpningen leder till atl vissa banker måsle införa kreditstopp föratt kunna leva upp lill gällande bestämmelser. Konsekvenserna av dennaskärpning av kreditgivningen blir med andra ord att redan beviljade krediterinte kan och inte får utbetalas, och vilka följder del kan få förstår nog varoch en. Jag har haft flera samtal med bankfolk som uttalat sinoro och frågat: Vad skall vi göra med alla dessa människor som redan lovatskrediter om vi nu inte kan få låna ut pengar på grund av , som innebär en skärpning av utlåningsbeslämmelserna? Delär inte min avsikl att vi här i kammaren nu skall diskutera dagensriksbankskommuniké, utan jag vill bara ge uttryck för den oro som jag känner -och som jag vet delas av många - inför konsekvenserna av beslut.Det kan gå ut över enskilda medborgare, som känner sig lurade. De har kanskeköpt en fastighet eller föranstaltat om andra investeringar, och när de nu intefår låna de pengar som erfordras kommer de i elt mycket bekymmersamt läge. Sedankan man fråga sig om denna skärpning av kreditgivningen är nödvändig samtidigtsom åtgärder sätts in för atl stimulera lill ökade investeringar i maskiner o.d. för att därmed öka sysselsättningen. Ekvationen går inte ihop - jag kan ivarje fall inte fatta den. Lålmig ändå, herr lalman, till vad verkan det hava kan, uttala förhoppningen attvi skall få särskilda övergångsbestämmelser, även om kommunikén inte utlovarnågra sådana. Del betyder i klartext alt redan beviljade och - märk väl! -legitima lån skall få betalas ut, även om detta skulle innebära ett visstöverskridande av ifrågavarande banks likviditetskvot. Jag önskar all denna förhoppning måtte nå fram lill de ansvariga iriksbanken och atl förslaget kan accepteras av dessa. Denekonomiska politiken m. m. Överläggningen var härmedslutad. : Propositioner ställs förstbeträffande utskottets hemställan och därefier i fråga om motiveringen. 12 iirolokoll 1975/76:147-148 Denekonomiska politiken m. m. Propositionergavs på bifall lill dels utskoltels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m, fl,, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 40mom, 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 1 av, m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparaiverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 150 Nej - 150 Avslår - 3 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på alt ärendet skulle dels återförvisas lill utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herr talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter på herr talmannens anmodan i Nennesholm (c)ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja.Kammaren hade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallitutskottets hemställan. HerrTALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande utskottets hemställan ochdärefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 3 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill atl kammarenbifaller finansutskoltels hemställan i belänkandet nr 40 mom. 2 röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservalionen nr 3 avherr m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparai verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på atl ärendetskulle dels återförvisas lill utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan i (m) ur urnan upptog den ena av dessabåda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Denekonomiska politiken m. m. HerrTALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande utskottets hemställan ochdärefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherrar Burenslam och , och förklarades den förra proposiiionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan hert Burenslam begärt voteringupplästes och godkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 40mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrBurenslam begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på godkännande av l:o) utskoltels motivering, 2:o) den i reservationen nr6 A av m. fl. Denekonomiska politiken m. m. samt 3:o) den ireservationen nr 6 B av anförda motiveringen, och förklaradesden förstnämnda proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Då herrEkström begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalels mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendefinansutskottets motivering i belänkandet nr 40 mom. 3 antar reservationen nr6 A av m. fl. röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservalionen nr 6 B av herrHermansson. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstninggav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren godkänner finansutskottets motivering i betänkandet nr40 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 6 A av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekan kunnaråda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparai verkställdes.Denna omröstning gav följande resultat: Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner pä att ärendeiskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll godkänt den ireservalionen nr 6 A av m.fl. anförda motiveringen. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservalionen nr 7 A avherr m. fl. samt 3:o) reservalionen nr 7 B av , ochförklarades den förstnämnda proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeiräffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Denekonomiska politiken m. m. Densom vill atl kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendefinansutskottets hemställan i betänkandet nr 40 mom. 4 antar reservationen nr7 A av m. fl. röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 7 B av herrHerniansson. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1enlighet härmed blev följande voteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren bifaller finansutskoltets hemställan i betänkandet nr 40mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 7 A av m. fl. Vid omröstningen genom uppresning förklaradestvekan kunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparaiverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Nej - 151 Avstår - 2 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , och förklaradesden senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Denekonomiska politiken m. m. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservationennr 7 A av m.fl. HerrTALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande utskottets hemställan ochdärefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller finansutskottels hemställan i betänkandet nr 40mom. 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservalionen nr 8 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 151 Nej - 151 Avstår - 2 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på atl ärendei skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herr talmannen nedlade i röslurnan en ja-sedel och ennej-sedel, varefter på herr talmannens anmodan () ur urnanupptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservalionennr 8 av m. fl. Propositioner gavs pä godkännande av dels den ireservalionen nr 9 A av m. fl. anförda motiveringen, dels den ireservationen nr 9 B av anförda motiveringen, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill all kammarenbeiräffande finansutskottets belänkande nr 40 mom. 5 godkänner den ireservalionen nr 9 A av m. fl. motiveringen röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservalionen nr 9 B av herr Vidomröstningen genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Denekonomiska politiken tn. HerrTALMANNEN: Propositioner ställs först beiräffande utskottets hemställan ochdärefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 10 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 40mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 10 av m. fl. Vid omröstning genoni uppresning förklaradesflertalet av kamniarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrEkström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: