prot · FY0963 · 1975-12-31 00:00:00 — Den här tekniken lärde de unga vo-lontärerna ul lillett stort antal famifier som tilldelats sju älta heklar jord genommyndigheternas försorg. Ettannat exempel: Pä en missionsstalion i Kigoma i hade den svenskapingströrelsens n-iissionär skaffat en gammal dieselmotor och installerat enhammarkvarn som besparade traktens kvinnor en oändlig massa arbetstimmar. Påsamma plals byggdes för svenska bisiåndspengar vattenledningar som så småningomskulle bespara kvinnorna mödan att på sina huvuden bära vatten den 2 kilometerlånga vägen från floden upp till byn. Deljag nu har nämnt är exempel på n-iyckel enkla åtgärder, som inle kostarsärskilt myckel pengar n-ien som skulle befria många av .Afrikas kvinnor frånomänskligt hårt och ineffektivt arbete som de tvingats lill ochsom de säkerligen löper risken alt fä fortsätta med, om inle kraftigareåtgärder salts in för alt ändra deras sätt all arbeta. Men fran-iför alltskulle del betyda en kraftig ökning av livsn-iedelspro-duktionen om de härmetoderna kunde spridas lill alll slörre områden och läras av allt flermänniskor. Menarvi allvar med vårt tal om all egen produktionsökning är det endasättet all på lång sikl komma till rätta med fal-tigvärldens livsn-iedelsproblen-|,då måsle vi också som en av världens rikaste nationer la på oss vår del avansvaret för all en produktionsökning kon-imer lill stånd. Denrika, mätta och välutbildade delen av mänskligheten får inle sitta på parkettoch vänta att dessa gigantiska uppgifter skall lösas av fattiga och svältandeanalfabeter ulan hjälp utifrån. 1reservationen nr 31 av fru iredje vice lalmannen Nettelbrandl och att biståndspoliiiska ulredningen skall få i uppdrag att pröva på vilkavägar s. k. lagomleknik skall kunna utvecklas i . Jag yrkar bifalltill den reservationen med den motivering som jag här har anfört beträffandejordbruksutvecklingen. Men jag är väl medveten om all reservationen ävenåsyftar utvecklingsarbete inoi-|-| andra näringsgrenar. Närdel gäller livsmedelsbistånd och katastroföistånd (punkterna 15 och 16 ibeiänkandel) hänvisar ulskollsmajoriteien lill de utfästelser son-| Sverigegjorde vid världslivsmedelskonferensen i Ron-| . av u-ländernasviktigaste önskemål vid konferensen gällde fleråriga utfästelser i fastakvantiteter. lovade, son-| vi känner lill, vete underden närmaste treårsperioden, varav 40 000 lon i ell inlernalionelltkalaslroflager. Ifolkpartireservalionen yrkas alt treärsätagandet skall ökas lill ,varav hälften som katastroföistånd. Jag hade, herr lalman, nog vänlat mig attdella folkpartiyrkande skulle stödas av , vars representant vidkonferensen i ansåg all flerårsålagande borde ha varit slörre.Ännu märkligare är del all i sin parlimotion funnit del, som delheter, mindre välbetänkt att binda utfästelser om livsmedelsbistånd lillbestämda kvantiteter. Det innebär ju att man inle tillmötesgår elt avu-ländernas viktigaste önskemål vid . Kanske finns del anledningatt fråga sig om vill dra lillbaka något av de Ireårslöften om fastakvantiteter som gjorde i . Alltsedan skördeåret 1968/69 har Sverigealdrig haft etl lägre ärligt bröd-sädesöverskott än . Sä nog bordevi kunna la risken att lova 100 000 lon . Frånfolkpartiets sida hävdar vi all livsmedelssiluationen i världen mäste tas med ibedömningen av framlida jordbrukspolitik. Den hållningen innebär bl.a. all vi skall hålla vär produktion pä en sådan nivå alt vi inle av hänsynlill vår egen försöfining och beredskap skall tvingas avslä från hjälpinsatserbland människor som hotas av svältdöden. Med hänsyn lill de siffror jag nyssnämnt angående den svenska bröd-sädesproduklionen lycker jag inle att del finnsnågra bärande skäl att avstå från den höjning av värt bidrag lillinternationella livsmedelsprogrammet och till direkta katastrofinsatser som förordasi reservalionerna 34 och 37. Med vad jag nu har sagt vill jag yrka bifall lill reservationerna nr31, 34 och 37 i utrikesutskottets betänkande nr 4. Hen (): verkade i ell lidigare anförande irriterad överatt jag i en intervju i går hade sagt all de borgerliga partiernas agerandehåller pä att leda lill att vår u-landspolilik blir destruktiv. Jag är kanskemest förvånad över att del var som nappade på mitt påstående.Jag trodde nämligen att i första hand borde ha märkt att de varlockade in i en utskottsmajorilet som jag menar verkligen är destruktiv då maninle skulle fä lov att ha någon långtidsplanering, vilkel begärts från derashåll. Men,herr talman, jag skall övergå till att kommentera en del av de punkter somingår i ulrikesuiskoliets betänkanden. Fråganom del svenska industribislåndet har under niånga år varit föremålförbehandling i ,och även induslribiståndsutredningen har avgivit eltutlåtande. hållning har av tradition varit ganska återhållsam när delgäller frågor som invesleringsgaranlisyslem, utvecklingsbolag ochförinvesteringsundersökningar i . Denna inställning grundar sig iprincip på allmänna uttalanden om att mottagarlandet iförsta hand självt skall planera sin egen ulveckling. 1 en partimotion harmoderaterna begärt all del nuvarande investeringsgarantisystemet skall byggasul och omfatta samtliga u-län- 8 prolokoll 1975. F. n. är del på delviset alt dessa garantier endasl kan Utgå lill de som ärengagerat i via vår biståndspolitik. Denbiståndspoliiiska ulredningen som f n. arbelar har även dessa frågor under behandling,och där kommer inle minst industribistånds-utredningens förslag ytterligare allpenetreras. Det är av den anledningen vi i utskoltsmajorileten anser all del ärfel all nu utvidga invesleringsgarantisystemet. Vi får vänta med att taslällning lill denna fråga tills ulredningen är klar. Iell par andra motioner har moderater och folkpartister föreslagit alt man skallinrätta etl utvecklingsbolag med ett hälftenägande mellan staten ochnäringslivel. Utskoltsmajorileten anser i det här avseendet all elt svensktutvecklingsbolag för inle är lämpligaste formen för att kunnaplacera riskvilligt kapital i . Vi anser att - om delta kapital stårlill förfogande - del är bältre all ägarna placerar det direkt i deutvecklingsbolag som flnns i , eller varför inte i deras banker. Vimenar att vi inte från samhällets sida skall della i startandet av ett sådantutvecklingsbolag. Närdet däremot gäller förinvesteringsundersökningar i har moderater ochfolkpartister yrkat att sädana skall kunna genomföras. Låt mig bara nämna attdel f n. går lill pä del viset alt om ell mottagarland vill haförinvesteringsundersökningar gjorda om en bransch, en industri eller vad delvara månde i sitt hemland så får de använda biståndsn-iedel som gettdem till detta ändamål. Jag tror all denna form är den som bäst motsvararmottagarlandets önskemål och bör därför också vara den princip som vi arbetarför framöver. Somsammanfattning när det gäller det svenska indusiribisiåndei vill jag säga attsamtliga dessa frågor, som motionärerna lar upp, komnier alt diskuteras i densittande biståndspoliiiska utredningen. Denna utredning har, som jag tidigaresade, ocksä all la slällning till de förslag som induslribisländspolitiskaulredningen lade fram. Jag vill därför yrka bifall lill utskottels hemställanunder punklen 13 och avslag på reservalionerna 31 och 32. Underpunklen 14 behandlas handelsutbytet med och deras exportinkomster.Del aren centerparlimoiion och en folkpartimolion som kräver att iinternationella organisationer skall arbeia för att dels underlättahandelsutbytet u-länderna-Sverige, dels påverka andra länder alt föfia värtexempel. Jagtror att dessa moiioner slår in öppna dörrar, därför all genoin sinainsatser pä delta område har verkat som föregångare för många andra länder.Helt naturligt skall vi även framöver aktivt della i della arbeie i olikainternationella sammanhang. Låtmig bara som ytterligare bevis för att är positivt inställt och verkari dessa frågor tala om all är den största bidragsgivaren tillUNCTAD/internationella handelscentrum (ITC). Vi svarar ensamma för 30 96av ITC:s resurser. 1 fiol beslöt vi i denna kammare att inrätta elt importrådför u-landsprodukter, och del iir meningen alt detta råd skall böfia sinverksamhet . Förarbetet är redan färdigt. Närdel gäller möjligheterna att vidga tullfriheten i vill utskollsmajoritetenbara hänvisa lill det interpellationssvar som handelsminister avgav ifiol där han klargjorde regeringens inställning i frågan. Vi vill ytterligarebetona och slå fast detta men tillägga att vi i vissa lägen aldrig kommer ifrånatt begränsningar kan konima till stånd om beredskapspoliliska ellersysselsällningspolitiska åtgärder sä kräver. Jag yrkar därmed bifall tillutskottets förslag under punkten 14 och avslag pä reservaiionen 36. Ipunkten 15 behandlas livsmedelsbiståndet. Här föreligger en rad motioner frånde borgerliga partierna, och har redogjort för några. Moderaternabegär i sin partimolion all vi skall inköpa vete och slälla detlill världslivsmedelsprogrammets förfogande ärligen under en treårsperiod.Folkpariiel föreslär också inköp av 100 000 lon vete ärligen men vill allhälften skall gå till del internationella kalaslroflagrel och hälften lillvärldslivsmedelsprogrammel. förordar inle något speciellt antallon men vill i alla fall alt vi fastställer vissa minimikvantiteter som ställstill förfogande. Ja,vi kan konstatera att världens livsmedelssiluation är kritisk. Produktionen avlivsmedel har inte kunnai hålla jämna steg medefterfrågeökningen. Den totala volymen av internationell livsmedelshjälp harockså sjunkit på senare är. Vid i slogs faslalt en tillfredsställande livsmedelsförsöfining på längre sikl endast kanuppnås genom en ökning av egen livsmedelsproduktion. Men i ettkortsiktigt perspektiv måste länder med överskott pä livsmedel kunna hjälpalill. Sverigevar ell av de två i-länder som under denna konferens tillmötesgick u-ländernaskrav. Tyvärr ville inle fler länder föfia det exemplet. De löften som gavs viddenna konferens är naturiiglvis inte tomma ord för oss ulan skall omsättas ihandling. Därför är det på sin plats att redovisa hur utskottsmajoriteten ochregeringen har tänkt sig att dessa utfästelser skall kunna uppfyllas. Tilldel internationella livsmedelsprogrammet, WFP, bidrar i enlighet medriksdagens beslut med 43 mifi. Bidragetutgår lill två tredjedelar i form av svenska livsnie-delsprodukler. Därutöverföreslås all för nästa budgetär 5 mifi. anslås för forlsaltproteinberikning av svenska velemjölsleveranser inom den ram som 1971 årskonvention om livsmedelshjälp drog upp. Även delta kanaliseras inom WFP. Förinrättande av ell kalaslroflager av livsmedel i i enlighet med desvenska utfästelserna vid föresläs nu alt 40 000ton svenski vete åriigen ställs undan förkaiastrofändamål. Detta lager komnier att förutom vete kunna inbegripa vissaandra sorters livsmedel, bl. a. sådana som nämns i enstaka motioner. Detsammanlagda värdet av det svenska livsmedelsbiståndet är 115 mifi. undernuvarande budgetår och kommer att öka till över 245 mifi. under delbudgetär som vi nu behandlar. Därmed tror jag attSveriges insatser på della område har föfil de rekommendationer som u-länderoch FN-organ har gett, och de motsvarar ocksä vad vi kan lova utan all därmedge löften som vi inle kan överföra i handling. Därmed yrkar jag bifall lillutskottets hemställan vid punklen 15 och avslag pä folkpartireservalionen 34och moderatreservationen 35. Underpunkten 16 behandlas katasiroföisländet. De senaste årens katastrofer iu-länderna har klart visat ell ökande behov av att medel finns disponibla föromedelbara insatser. är etl av de senaste exemplen. Därför är detnödvändigt alt medel för della ändamål regelbundet och i ökande omfattninganslås för både bilaterala och multilaterala insalser. Av propositionenframgår alt de medel som under nästa budgetår finns tillgängliga förkatastrofinsatser blir 50 resp. 169 mifi. Vi inom ulskoitsmajorilelen menaralt det redan nu i anslagsberäkningen flnns ell betydande mätt av flexibilitetmed lanke pä eventuella katastrofsituationer under kommande budgetår. Vi menarvidare att kalaslrofre-serven skall kunna ulnylfias för extrabislånd till deländer med vilka har elt utvecklingssamarbete när dessa ländersförsöfining och ulveckling hotas av oförutsedda händelser. Utskottetfinner att motionärernas förslag står i överensstämmelse med Sverigessträvanden alt öka FN-organens katastroföeredskap. Del finns alltså ingaåsiktsskillnader här. har sålunda under de senasie åren aktivt kunnaiverka för alt stärka samordningen av della bisiänd, bl. a. genom slöd till FN;skataslrofhjälpskonlor, UNDRO. När del därför gäller principerna omkatastrofhjälp finns del, som jag sade, ingen åsiktsskillnad mellanutskottsmajoriteten och reservanterna. Däremot finns del skillnader i beloppensstorlek,och della märks speciellt i reservalion. Den oinvigdeläsaren skulle kunna tro all är beredda all ge mer i u-hjälp ännågot annat parti. Så är ingalunda fallet, utan de har genom sina prutningar päländerprogrammen, bl. a. för , fåll en summa pengar över, och denna skjuterde till katastroffonden. Jag vill med anledning av det sagda yrka bifall lillutskottsmajoriletens hemställan vid punklen 16 och avslag på reservalionerna46 och 47. Punklen17 om varubiståndel kan jag ganska snabbi gå förbi. Även om det flnns olikamotioner, både parlimotioner och enskilda, som kriiver andra prioriteringar ochmålsättningar, har tydligen motionärernas partivänner i utskottet inte funnitatt skillnaderna är så slora att några reservationer anmälts. Utskollet är härfaktiskt enigt, och jag vill därför yrka bifall till utskottets hemställan vidpunkten 17. Lål mig lill sist säga några ord om informationen i kringu-landsproblemen. Vi socialdemokrater har avgivit ell särskilt yttrande omdella. Det gäller bidragen till studieförbunden och löntagarorganisationerna.Bidragen är generella och skall anyändas enligt organisationernas egna beslul.De fördelningsprinciper som f n. ligger lill grund för bidragen har utarbetatsi nära siimråd med organisationerna själva. Vafie år omprövar debidragsformerna och fördelningsprinciperna med utgångspunkt i en redovisadverksamhet och insamlade erfarenheter. 1 informationsberedningen,som är SIDA:s rådgivande organ, ingår re-presenlanler för de storafolkrörelserna i vårt land. Bidragen till studieförbunden fördelas i enlighetmed de principer som studieförbunden själva kommii överens om iFolkbildningsförbundet. De nuvarande kriterierna för bidrag tar bl. a. hänsyntill antalet studietimmar och omfattningen av den internationella aktiviteteninom studieförbunden. En omprövning av dessa kriterier har aktualiserats iFolkbildningsförbundets styrelse, och det är närmast pä den punklen visocialdemokrater vill slryka under förbundets önskemål om all man ,när man bestämmer kriterier för anslag, lar med i beräkningen hur niånga organisalioneroch hur många medlemmar resp. studieförbund har. Vi tror alt man inte enbartskall se lill hur många studietimmar och annat ett förbund kan redovisa, utandet behövs ocksä information av mer förebyggande art för all få med medlemmarnai en aktiv internationell verksamhel. Vi vill därför understryka de krav somhar ställts i beredningen om all man skall ta hänsyn även lillorganisationernas antal och lill antalet medlemmar i resp. studieförbund. Meddel anförda ber jag, herr talman, att än en gäng fä yrka bifall lill vad vihemställt under punkterna 13, 14, 15, 16, 17 och 24. FruIredje vice talmannen () kort genmäle: Jag beklagar uppriktigt att jag inte hade lillfälle att höra herrGöransson i TV, men jag är alldeles övertygad om alt jag, om jag hade gjortdel, hade reagerat på exakt samma sätt som på denna punkt. Jagvill inte gärna, herr talman, tugga om del som redan har behandlats här påförmiddagen, men lål mig be alt sluta vara förvånad över att deborgerliga har enats och i stället acceptera alt texten som vi slår för ibeiänkandel gäller. Ingen är lurad till den och ingen har ångrat det somskrivits. Vi vill inte omintetgöra en av länderprogrammeringens viktigastefördelar, nämligen all planera samarbetet för flera är framåt - sä slår det itexten och det står vi för. Men sedan måste jag be attytterligare accepiera att vi för del första vill levaupp till innehållet i den nya grundlagen, fördet andra lycker alt det är rimligt all fär ha ell ord med i lagetnär del gäller användningen av mängmiljardbelopp, fördel tredje inle kan anse det lill fyllest all en enkel myckel förtroligpapperslapp med summariska sifferuppgifter i realiteten binder det framtidahandlandet och fördel fiärde hävdar vissa principer iiven om regeringen känner sig besvärad avdel. Alladessa principer ligger väl i linje med den progressiva u-landspolitik som vifrån folkpartiels sida ämnar forlsalla att driva, iiven om socialdemokraternaiir emot oss på många punkler också där - framför allt när det gäller att hållalöften. Au svika löften, del är däremot, herr talman, destruktivu-landspolilik. Hen () kortgenmäle: vice lalmannen sade att jag inle skulle förvåna mig över allde borgerliga partierna kunde bli eniga. Tittar man på antalet reservationerfinner man att del inte är särskilt vanligt nu för liden att de tre borgerligapartierna kan enas i en reservalion - ulan oftast är del både tvä och tre. Jagtycker nog alt vill förringa uttalandet från den borgerligasidan i dessa sammanhang. Jag menar all del dock är fråga om kontakter medandra länder, som vi vill ha ell gott förhållande till och vars ulveckling vivill främja. En progressiv regerings önskemål är naturligtvis att kunna planeraför framliden, inte bara för stunden, och för all kunna planera för en längrelid krävs del fleråriga avtal. Ni påstår att detta önskemål går utanförgrundlagsbestämmelserna. För min del ser jag nog, utan att vara sä väldigtkunnig i dessa frågor, litet annorlunda pä detta. Vadär det som händer? Jo, man skriver avtal men behandlar sedan varie årutfallet av dessa. Vi kan alltså i varie år bestämma om del beloppsom ligger i regeringens avtal med elt annat land är rikligt eller felaktigt.Därmed menar jag alt har tillräcklig insyn i dessa frågor och all maninte skall vara så misstänksam och tro, att regeringen ulnytfiar delta förnågra andra syften än de verkliga, nämligen att hjälpa biståndsländerna. Detvore mera att säga om detta. Men lål mig till slut bara konstalera att när vigör upp långsiktiga planeringsprogram för vårt försvar och även för andrasamhällsaktiviieter är del inte så mänga som opponerar sig mot all sä sker. Jagkan inle förstå varför vi inte skall kunna göra ulfäslelser för flera är närriksdagen har möjlighet att ompröva dem lill är. Fru tredje vice talmannenNETTELBRANDT (fp) kort genmäle; Herrlalman!Nej, jag vill ingalunda förringa skillnaden mellan de olika skrivningarna. Ensådan måste väl ocksä finnas, eftersom man på socialdemokratiskt häll hartagit så illa vid sig utav den. Menjag vill säga till del inte är fråga om någon misstänksamhetom att regeringen skulle vifia använda de medel del gäller på något annat sättän för all hjälpa biståndsländerna. Att vill ha ett ord med i lagetoch konkret vill kunna påverka behandlingen är en självklarhet. Den filosofisom gav uitryck för skulle närmast innebära all kundekopplas bort i alla sammanhang. Anledningen lill all har vissauppgifter är inte en misstänksamhet mol regeringen. Jagupprepar att vi inom utskottsmajoriteten hyser samma önskan om en planering förframtiden. Jag har för min del ell ston förtroende för att ledamöterär angelägna om att det önskemålet skall respekteras. Jag fömlsätler också altregeringen när den lägger fram förslag för om fullmaklsskrivningskall göra del på ell säll som lillgodoser dessa krav. () kortgenmäle: Jag måste tydligen fråga om det vid dagensriksdagsbehandling finns något land vars anslag inle har möjlighelatt ta slällning lill. Del måste alltså vara något fel f n. eftersom ni inleaccepterar den fullmakt som regeringen arbetar efter. Kan gemig ett exempel pä nägol belopp i detta sammanhang som inte redovisas ibudgetpropositionen och i utskottets betänkande? Del är ju del vi lalar om. Gemig ett exempel på all man här handlar på elt sätt som inle står i överensstämmelsemed önskemål! Vi skall snart fatta beslul i denna fråga, och därförmåste del vara mycket väsentligt för kammarens ledamöter all fä reda pä omregeringen förtäckt har ulloval några medel som inte är nämnda iutrikesutskottets betänkande. Herrandre vice lalmannen anmälde all fru tredje vice talmannen alt till protokollet få antecknat alt hon inte ägde räll tillylleriigare replik. Hen i (c); Del är bra att siöder utvecklingsländernas krav i FN på en nyekonomisk världsordning. Det -vore ännu bältre om vi i praktisk politik kundeleva upp lill dessa löften. Är vi beredda all erkänna all iredje världensländer måste få sanima tillgäng till världsresurserna som de rika länderna? Omvi inle erkänner att en ny ekonomisk världsordning förutsätter långt gåendeförändringar av konsumtionsmönslrel i värt land och i andra rika länder, blirinte svensk biståndspolitik trovärdig som en del i en internationellsolidaritelspolitik. Delligger en uppenbar risk i att de rika ländernas biståndspolitik blir ettmedel för att döva etl dåligt samvete gentemot de falliga medmänniskorna ute ivärlden. Lika litet som gammal fattighjälp till de sämst ställda minskadeklyftorna och orättvisorna, lika litet kommer biståndspolitiken att betyda omden förblir en fattighjälp. Del krävdes genomgripande reformer i det gamlabondesamhället i värt land för all alla människor skulle fä en rimlig trygghet.Lika radikala, lika genomgripande förändringar måste till i den inlernationellapolitiken för all alla människor på vårt klot skall få sin rättmätiga del avkakan. Alllbislånd komnier all bli meningslöst, om de rika länderna forlsäller altförbruka världens naturresurser. Sä länge befinner sig i ell totaltberoende av i-ländernas handelspolitik kommer skillnaderna mellan rika ochfalliga bara att växa. 1 vafie fall gäller della så länge de rikaindustriländerna ser lill, all blir beroende av produktionen ii-länderna. Så länge de rika länderna låter ålerklangen av priserna iindustriväriden träffa i form av inflation och valutakaos och väfierall lösa sina avsältningsproblem i , så länge förblirbiståndspolitiken endasl fattighjälp. De rika länderna lar flerdub- bell igen vad de satsar ibislånd genom invesleringsvinsler i , genom en hårdhänthandelspolitik, genom förbrukning av naturresurser osv. Förslnär biståndspolitiken kan sättas in som del av en inlernalionell jämlikhelspolilikkan den bli riktigt meningsfull. Först när de rika länderna lär sig inse altinlernalionell politik inle kan dikteras pä de rikas villkor, försl dä kan manhoppas att mänskligheten valt rält väg för framtiden. För alt denna omvändelseskall bli verklighet krävs ell politiskt nytänkande som världen inte tidigaresett exempel pä. Kommer vi alt lyckas med delta? All besvara den frågan är intemöjligt . Jaghar med detta inledande resonemang endasl velat få perspektiv på biståndets rolli en internationell jämlikhelspolilik. 1 fortsättningen skall jag koncentreramig på alt söka ange några riktlinjer förden framlida svenskabiståndspolitiken. Främst vill jag peka på biståndsinsatser som kan hjälpa defattigaste och göra mindre beroende av de rika ländernas teknologi. Delfinns en slor risk för all vi i vårt biståndsarbete medvetet eller omedvetetförsöker flytta över vårt kunnande och vår teknik till . I så fallblir del inte insalser som hjälper de mänga fattiga länderna i u-världen. Delblir insalser för redan privilegierade grupper som storbönder och iområden där insatserna inle är särskilt angelägna. Vi medverkar då lill altgöra de faltiga ännu fattigare. Redan har vi alltför många exempel pä att modernamaskiner har tagit ifrån fattiga människor deras sysselsättning och enda chanslill försörining. 1 viss utsträckning tycks, att döma av tillgängliga rapporterfrån del kända Cadu-projektel i , inte hjälpen ha nått fram lill demänniskor som har del allra sämst. Detär ganska lätt all förstå vad som händer om u-landsbönder med biståndsmedelluras all köpa väsleriändska maskiner.