prot · FZ0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Beiräffande reservalionen 2 vill jag säga att man inte, som herrBergman i nu gör, skall dra ut konsekvenserna av resonemanget så långlatt vi nu helt plötsligt skulle ifrågasätta den fysiska riksplaneringen. Delhar inle varit några delade meningar om principerna för den. Däremot har vi moderaleren annan mening om hur den skall genomföras i prakliken, om hur mycket manskall acceptera av planerande och hur snabbt planernaskall genomföras. Vårreservation bygger, som jag sade förut, på en räustryggheissyn-punkt. Ävenmarkägare skall kunna kräva av samhällel all bli informerade om vad som skeroch all givna löften i form av i. ex. översiktsplaner skall kunna slå sigunder viss lid, så att inte förhållandena ändras snabbt från del ena lägel tilldet andra. Delta gäller i all synnerhet som vi vel att socialdemokraterna inteär benägna att acceptera kravei pä ersällning ät dem som förlorar sinbyggnadsräll. Del gäller dessulom i det avseende som vi just nu behandlar enskärgårdsmotion. Vi talar där om en levande skärgård, där människorna skall harimliga möjligheter alt bygga för all kunna fortsätta sin verksamhet. Beträffandereservationen 1 frågar om speldjävulen har gripit oss - i vårförtjusning inför all få vara med om en lottdragning skulle vi ha kastat oss ifamnen pä miiienpartierna. är det faktiskt mera seriöst än så. Värtställningstagande är grundat pä vår uppfaltning att utfallet av de kommunala myndigheternasbehandling av frågor om genomförande av gles bebyggelse inte skall vara somspel på rysk ruleti. har man ingen aning om hur kommunen kommer allreagera, eftersom olika kommuner handlägger dessa frågor på hell olika säll. 1syfle att försöka få till stånd en enhetlig behandling i olika delar av landethar vi avgivit vär reservation. Den är endast ett steg pä en ganska lång vägmot det som vi i andra sammanhang förordar, nämligen hell andra principer ibygglagsliftningen. Attvi just nu vill driva på denna fråga inför näsla beror på att vifaktiskt inte har en aning om vad som skall komma. En proposition ibygglagfrågorna kommer att framläggas . Men hänsyn till dedepartementspromemorior som kommit efter remissbehandlingen avbygglagulredningen måste jag tillstå alt jag lar mig för pannan om de skallligga lill grund för en proposilion. Jag hoppas alt denna fråga dessförinnankommer all bearbetas ytleriigare en hel del i syfte alt på ell bälire sätt lahänsyn lill folkviljan i dessa frågor. Hen i (fp) kort genmäle: , Administrations-Tema nr 1 hade en ganskautförlig artikel om teknikbedömning. Där refereras bl. a. till en studie som ärgjord av sekreierialel för framtidsstudier. I rapporten sägs attteknikbedömning bör ingå som en naturiig uppgift i arbetet inom resp.samhällssektor. Vidare sägs att teknikbedömning betraktas mer som ett system änsom en speciell metodik. HerrBergman i Göleborg påslår nu att det inte finns någon klarl uttalad metod.Della motsägs klarl av hur statskontoret ser på detta. Teknikbedömning haranvänts under en följd av år i olika delar av världen, och vi borde också kunnaföra in den meloden i en så viklig sak som . Vi har under de närmasteåren några stora industriprojekt i vårt land som medfört alt människor som bori områden runtomkring dem är myckel oroliga och undrar vad de kan leda lill; debeslut som vi kommer all fatta omdetla projekl kommer att få stora konsekvenser för framliden. Del är därförrimligt att vi , utöver den metodik .som i vanliga fall används, försökerföra in det system som finns i teknikbedömningen. Detfinns också en annan viktig sak här, nämligen att teknikbedömningen skallulföras av någon som står utanför de intressen som finns med i den eventuellautbyggnaden. Detta är viktigt, eftersom det skulle skapa större förtroende hosde grupper, t. ex. miljögrupper, som engagerar sig i de här ärendena. Jagkan påminna om att ansökan om utbyggnaden av måste las lillbaka därföratt man inle hade gjort de undersökningar som behövdes. Jagfinner, fru lalman, att önskemålet om leknikbedömning fortfarande kvarstår. i Göleborg(s) kort genmäle: För att skydda mig mot politiska olycksfall vill jag till säga att jag på intet sätl vill binda mig för alt godkänna enproposition som kommer alt lämnas, oavsett hur den regering är sammansatt somframlägger den. Visserligen känner jag en viss trygghei i förvissningen om hurden regering kommer all se ut som skall lägga propositionen, men olycksfall kannalurligtvis alltid inträffa. Jag vill därför beslämt säga ifrån alt jagabsolut inle vill svära på vad kan vara med och styra beiräffandelillämpningen av den fysiska riksplaneringen - så pä den punkten vill jagförsäkra mig igenom att redan nu ha della ulsagt alldeles klarl. HerrDanell säger att vi är överens om principerna för riksplanen. Ja, del är vi,men när den kommer lill praktisk tillämpning för framtidens samhälle blir delkanske inle lika lätt alt komma överens. Principerna är vackra och ädla ochpassar bra vid festligare tillfällen, men i den hårdare vardagen sätter mankanske andra intressen före dem. Därför är vi inle helt ense på den punkien. Sedansäger att människor inte vel vilka löften som kommuner och andrahar gett markägare för att dessa skall exploatera sin mark. Har det fattats ettbeslut om alt disponera marken på ett visst sätt, står det beslutet fast enligtlag; del är klart. Men när markägarna bara har fått utfästelser av annankaraktär, kan det innebära att dessa utfästelser kan ändras. Om de ändras, fårmarkägarna finna sig i att den spekulation de gjort inte håller. Tillslut vill jag bara säga alt den risk som lalade om, nämligen altkommunerna kan fatta olika beslut om utbyggnad i sädana frågor, är jag intealls ängslig för. Jag tycker tvärtom det kan vara ganska bra all det kan finnaslitet variationer ule i landels kommuner i all haniera de frågor somligger i kommunernas händer. Jag håller nämligen järnhårt fasl vid all omkommunen har beslutanderätten i en fråga är del kommunen som skall få beslulaoch ingen annan skall fä lägga sig i den. Vi skall inlesitta här och fjärrslyra kommunerna och säga till dem att de har rält allbestämma såsom vi tycker. En sådan styrning av kommunerna blir ju konsekvensenav resonemang. HerrMATTSSON i (c) kort genmäle: Eftersom de utlalanden vi ville fästa som lagmotiv grundar sig påuttalanden från socialdemokratiska statsråd och bastanta riksdagsmajoriteterutgick Jag ifrån all dessa skulle hålla även efter valet . Förcenterpartiels del är detta hell klarl, och jag utgick ifrån att inte hellerdet parti som i företräder skulle frångå sina utlalanden,om man dä har kvar regeringsinnehavet. Jagvill i del sammanhanget framföra en avvikande mening beiräffande när han betraktar del som ett olycksfall om del skulle bli enannorlunda sammansatt regering. Jag kan inte hålla med om all del beslut somväljarna tillsammans på valdagen kommer fram lill och som således ulgör enuttalad folkvilja när det gäller den politiska sammansättningen av riksdagenskulle vara en olyckshändelse. () kortgenmäle: Jag har två kommentarer som jag vill framföra. Den ena gäller denfysiska riksplanen. När det gäller denna fråga har vi ju under de två omgångarsom denna har behandlats i bl. a. uppnått - till skillnad mot vadregeringen avsett i sina förslag - en hårdare anknytning till riksdagensarbete och större möjligheter för och civilutskottel all följaarbetet. Vi har också uppnått alt svårare problem til syvende og sidst skalllösas här och inte på regeringsplanet. Detta är nalurligtvis en gång som falleross avsevärt mycket bälire i smaken än den som annars hade varit aktuell. Vihar också i andra sammanhang försökt göra vad vi kan för alt parlamentarisktfördjupa riksplaneringens arbele. Vad sedan detaljerna beträffar finner jag nuingen anledning att gå vidare i debatten. Denandra kommentaren som jag vill göra gäller frågan om ägande-rätlen och huruvidaman kan inskränka den, kanske t. o. m. göra den fullständigt innehållslös ivissa kommuner med viss planeringsfilosofi, medan man i andra kommuner försökerha en mer liberal inslällning. Del är ju faktiskt detla del är fråga om. Manhar gjort en lagstifining som gör att man i kommunerna kan hanlera delta ganskavårdslöst i vissa fall. Detla har vi hört otaliga exempel pä. iGöteborg behöver bara åka ut på landsbygden i olika landsdelar föratt snabbi bli varse vad den nya byggnadslagstiftningen egenlligen innebär ipraktiken, nämligen orimligheler i form av en våldsam byråkrati som sätterkrokben för en nyttig ulveckling även i glesbygden. Del är detla vi vänder ossemot. Vi anser frågan om äganderätten vara så viklig all vi har aktualiseratden i grundlagsarbetet. Då kan man inte bara hänvisa till den kommunalasjälvstyrelsen och hoppas all socialistiska kommuner skall följa en lära, medanandra kommuner följer en annan lära. är inte räll metod om manvill garantera medborgarna en vettig äganderätt Nr 85 "" "ärk. i (s) kortgenmäle: Jag vill bara säga all för alt skydda den enskilda Den.fysiska äganderätten är beredd all inskränka den kommunalasjälvstyrelsen. FruIredje vice lalmannen tillkännagav alt anslag utfärdats om sammanträdelsfortsättande . Hen i Agnas (m): Man kan säga all bakom del jag säger här ligger en ungnorrlännings resa genom slrax före senaste världskriget. Jag kom frånnyodlingens land. Jag hade med spaden och yxan i hand varit med om all brytaupp nya tegar. Del var ell arbete som var mödosamt, rnen jag gjorde det medglädje. Jag känner lill hur det är all se den första skörden på nyodlad mark,och jag kommer ihåg hur vi där hemma när vi experimenterade med att även odlavete och också lyckades någorlunda tänkte: Vilka möjligheler! Pä min resaupplevde jag sedan andra delar av . Jag upplevde sädesfälten, den odladejordens bördighet, den mellansvenska slätten och så slutligen den skånska. Jagskall aldrig glömma vad jag kände inför skönheten och vad jag kände inför attdet här fanns skörd, mat och levebröd. Ibakhuvudet hade jag del slora nödårei 1867/68. Jag hade inte upplevt det, menjag hade suttit som barn och hört de gamla berätta hur del var då, när mansålde guldringarna för att köpa mat, när man väntade på alt isen skulleförsvinna så att del mjöl man fick frän omsider skulle nå fram. Därförvar jorden, åkern, tegen ett kapital, en lycka och, som sagt, stor skönhet.Detta var värt att bevara, en klenod - den svenska jorden, som bär säd, som gerskördar. Viddenna tid var alla överens om alt den hävdade jorden var värdefull. Sedan harulvecklingen enligt min mening inneburit en kaiaslrof Vi kunde få mal ulifrån,vi kunde köpa. Jorden vari billig, näsian värdelös. Det blev en ny syn:tätorten, storstaden, koncentrationen. Kring en mängd gamla orter eller förindustri välbelägna platser låg bördig mark, som ulan vidare kunde exploaterasoch förödas. Man lade betong och asfalt, byggnader kom till liksom vägar,trafikleder och flygplatser. Den tusenåriga tegen blev induslrimark. Det varden nya synen på försöriningen som krävde del, vår standard, vär ulvecklinglill världens rikaste nation. Jaghar ofta tänkt på några rader ur en dikt av som jag har citeratförr och som säger att del finns skydd mot nästan alll, men del finns inleiskydd moi människan. Del finns intet skydd mot vår välfärdshypotes, som den harformulerats hos oss i vår del av västerlandet. Med kompakt misstroende ellerstorl oförsiånd mötte man alla förslag att vi skullesioppa förödelsen av den odlade marken. Den nyrika samhällsplaneringen, denfina politiken, de röstgivande insatserna gick försl. Också det kallades förhushållning med mark och vatten. Jag länker på vad som hände när anlades- så relativt sent, sä vansinnigt. Försnart lio år sedan skrev jag i motioner om förbud mot alt ödeläggahävdad mark. Man svarade närmast att del var onödigt. Vi skrev molioner omjordreserv och jordbank, t. ex. 1973. har bilden ändrats. föreligger CU1975/76:16. På första sidan anmäls en motion av mig, nr 381. Jag har den härframför mig. Där har jag sagt - hädiskt, tycker kanske somliga: "Stundomhar vanlig tanklöshet, stundom besinningslös planering och profithunger varilanledning lill denna vandalisering av oersättliga tillgångar och omistligavärden." Men jag slår för del. Dennamotion är besvarad i del föreliggande betänkandet nr 16. Man säger att så sentsom i betänkandet nr 1 vid della riksmöle har man behandlat saken, och del ärrikligt. Det skrevs där bra, som jag tyckte, om skydd för åkermarken. Alt jagmotionerade igen beror på den deball som har förts under den senastevintern om ett stort flygfält i . Jag har en känsla av alt detfinns besinningslösa krafter i gäng, som aldrig sätter i fråga om man skallanvända hävdad Jord. Det finns ingenting som kan stoppa dessa krafter. Därförär jag fundersam när del står här i utskollets skrivning att "ett skyddför jordbruksintressena kan skapas inom nuvarande system". Jag är intelugnad. Är verkligen författningarna kända? Ja, givetvis. Men efterlevs de ipraktiken? Jag har sett så myckel som sker jusl nu ute i kommunerna; jag ärögonvittne till det. - - åkte jag ett skidspåroch passerade en stor jordiipp, som näsian påminde om en ofantligbergformaiion. Del var ohyggligt full i landskapet. Dessutom vet jag att det ärden bästa jorden från trakten som körts ut från husgrunder pådel äldsta område av odlad jord som vi har i den iraklen. Man har förklaral alldet var ell resultat av en lidigare planering som inle gick all ändra. Jag ärrädd för all del finns ohyggligt mycket av sådanl runt om i landet. Närdel står all "elt skydd för jordbruksintressena kan skapas" vill jagpåpeka att delta är ett futurall uttryck. Här använder utskottet en formuleringsom inger mig djup oro - "kan skapas". Man hoppas kanske all delverkligen skall fungera 1985 - är det meningen? Jag har en känsla av alt man har så myckel på gång som kan vara oroande, och jag hade med motionen velatgöra ett litel inlägg, avge en protest från dem som liksom jag tycker att viinte har råd all avstå från nägon odlad jord mer. Världen ser inle sådan ut.Det är hell orimligt att det skall fortsälla som det har gjort, och jag hoppasverkligen att när civilutskottel har skrivit som det har skrivit, så skalldella vara ett viktigt uttalande som är gällande och kommer all efterlevas iframtiden. Överiäggningen var härmedslulad. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr I av fruOlsson i Hölöm. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt volering upplästesoch godkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskotlets hemställan i belänkandet nr 16 mom. 1 röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av i Vid omröslning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 145 Nej - 145 Avstår - 2 Dä sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs proposilioner på att ärendet skulle dels ålerförvisas lill utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Fru tredje vice talmannen nedlade i rösturnan enja-sedel och en nej-sedel, varefter på fru tredje vice talmannens anmodan herrSundman (c) ur urnan upplog den ena av dessa båda sedlar, och befanns dennainnehålla nej. Kammaren hade alltså i enlighet med nej-propositionens innehållbifallit reservalionen nr 1 av i m.fl. Propositionergavs på bifall till dels utskollets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 16 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av herrar Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av herrStrömberg i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voleringupplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill au kammaren bifaller civilutskotlets hemställan i betänkandet nr 16 mom. 7 röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrStrömberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt. §19 Utbyggnad av vattenkraft Föredrogs civilutskottels betänkande 1975/76:18 medanledning av motion om kommunalt veto mot utbyggnad av vattenkraft i vissafall. Idetta betänkande behandlades molionen 1975/76:1955 av i m. (c, m, fp, vpk), vari hemställts att skulle anta sådana ändringar ivallenlagen (1918:523) eller eljest fatta beslut som medförde att tillståndlill företag i vatten inte skulle kunna lämnas utan att samtliga berördakommuner tillstyrkt ansökningen. Utskottethemställde all skulle avslå motionen 1975/76:1955. 1.av herrar Åkerfeldl (c), i (fp), i (c), OlofJohansson i (c) och (vpk) samt () somansett all utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:1955 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört a. omriktlinjerna för den fysiska riksplaneringen i vad gällde utbyggnad av vattenkraft, b. om tilläggsuppdragtill valtenlagsutredningen. Torsdagenden 18 mai 1976 1. av herrar () ocb () somansett att utskottet bort hemställa att med anledning av motionen1975/76:1955 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anförti fråga om avgörande beträffande vattenkraftsutbyggnad. i (c): I det härbetänkandet ger vi oss ut på en liten forsfärd. Närarbetet på den fysiska riksplanen startades beslutade man också göra sädanaändringar i byggnadslagen att kommunerna fick ell större inflylande. a.införde man den välkända 136 aS i byggnadslagen. Den gav kommuner möjlighet allinlägga veto mot vissa typer av anläggningar, i paragrafen exemplifierade medatomkraftsanläggningar, stålverk, raffinaderier, massafabriker, osv. Moliveltill all införa kommunalt veto var att man ville ge de av sådana anläggningarberörda medborgarna möjlighet att påverka besluten. Om man kom fram lillbedömningen att nackdelarna med en elablering i kommunen övervägde skulle detockså finnas möjligheler för kommunens fullmäktige att säga nej lilletableringen, alltså inlägga sitt veto mot alt tillstånd gavs. Man kan säga alldel innebar en möjlighel att skydda befolkningen i området eller naturen frånskada som skulle kunna uppkomma genom etableringen av vad som kallasmiljöstörande induslri. Delfinns naturligtvis också en annan sida av saken. Bevarandeintressena harskjutits mer i förgrunden. Det kan dä i bedömningen också läggas in att manvill värna om tillgångar som man har, tillgångar som är till glädje och avvärde under friliden. Enutbyggnad av , som behandlas i detta betänkande genom ett förslag attinföra vetorätt i vattenlagen, ingriper på mänga sätt i en kommuns översiktligaplanering. På plussidan kan man ställa upp alt en utbyggnad gerarbelstillfällen . Den ger vidare - utöver del för landetoch den som ulför investeringen primära, nämligen alt producera energi -arbetstillfällen för drift och underhåll av anläggningen. Påminussidan kan vi ställa upp alt slora arealer kanbehöva sättas under vatten, all man måste flytta folk från områden sompermanent kommer all vara översvämmade, all jord- och skogsbruk kan få vika, altförutsättningarna för fisket förändras, att regleringsmagasinen påverkar sinomgivning, osv. Vifinner del därför från cenlerns sida lika angeläget alt ge medborgarna ett ökalinflylande i dessa frågor som när det gäller de industrilyper som jag nyssnämnde och som räknas upp i 136 a § byggnadslagen. har deanläggningar som nämns i den paragrafen lika stor eller större betydelse förlandet i dess helhet än vad en enstaka vattenfallsutbyggnad har. Tillståndetall bygga ul vattenkraften regleras av bestämmelser i vattenlagen. Dessutomhar under den fysiska riksplaneringspe-rioden uifärdal rikllinjergenom vilka en del vatlenfall undantas från utbyggnad. Vidare har riksdagengivit regeringen ökade möjligheter att pröva tillåtligheten av en utbyggnadgenom all regeringen kan förbehålla sig prövningsrätten slutligt. Svårighelenmed elt absolut veto i vattenlagen är alt i många fall ett stort antal kommunerberörs av en utbyggnad - slörre än vad som är fallet med de speciellaanläggningarna enligt 136 a ij. Även i det sistnämnda fallet kan naturligtvismänga kommuner beröras, men del är ofta svårl att direkl fastlägga vilka somåsamkas skada och vilka som får nytta av anläggningarna. Som exempel kan nämnasden försurning som sker vid vissa typer av anläggningar - rafflnaderier ellerkraftverk. Enöversyn av vattenlagen pågår. En utredning har arbetat härmed under en längtid, och man räknar med att den snart lägger fram ell förslag. Vi reservanteranser att del är angeläget att ge lokalbefolkningen ett ökat inflytande. Iavvaktan på vattenlagsutredningens förslag, remissbehandlingen av detta ochslutligen en proposition i frågan anser vi alt tillsländsförfarandet bör ändrassä all man från slutlig lillätlighetspröv-ning t. v. skall undanta nu i principöppna projekt, därest kommun med därav berörda väsentliga inlressen skullemotsätta sig tillstånd. Regeringen får då pröva styrkan av de invändningar somkommuninvånarna har och avgöra om väsentliga inlressen träds för när genom denaktuella utbyggnaden. Motdetta kan man, som majoriteten gör, invända all en prövning av de olikainlressen som berörs sker . Del är naluriiglvis en riktiginvändning, men vad vi eflerslrävar är all ge den lokala, kommunall förankradeopinionen en starkare ställning genom en i vattenlagen införd rält för kommun allmotsätta sig en utbyggnad om man finner att ell väsentligt inlresse skadas. Detär kärnpunkten i den reservation som vi har fogat vid betänkandet. Vill manöver huvud taget ge uttalandena om ökal kommunall inflytande ett innehåll ärdet minsia man kan göra att gå den medelväg mellan motionens ursprungligayrkande och majoritetens yrkande som vår reservation innebär. Jag ber, fru lalman, allfå yrka bifall lill reservationen 1. Hen (): I detla belänkande behandlar vi en molion av i m. fl.om sådana ändringar i vallenlagen eller på annat sätl som gör det möjligt attförhindra att vatienkraftsförelag skall kunna genomföras utan att samlligaberörda kommuner tillstyrkt företagel. Såsomvi moderater framhåller i reservationen 2 är del naturiigl alt diskutera fråganom en vetorätt i någon form, eftersom man i ett komplicerat samhälleriskerar all få alll fler konflikter mellan stat och kommun när det gällerriksintressen. Inte minst gäller detta energiproduktionen, då varjevaltenkraflsutbyggnad eller kärnkraflsutbyggnad alltid kommer att stöta påmotstånd, kanske från en hel berörd kommun. Inför hotet om statliga beslul somgår rakt emol en uppfattning som framförts av en majoritet i en kommun anser vimoderater att det är pä sin plats alt klarl markera betydelsen av den kommunalasjälvstyrelsen. Huvudregeln måste vara att det är kommunerna som har ell egelansvar för den egna näringspoliliken och att det är kommunerna själva som skallbära huvudansvaret för strukturförändringar och i övrigt för den egnaöversiktliga planeringen. Medhänsyn just till vär uppfattning om en stark självstyrelse och medhänsyn till att en valtenkraflsutbyggnad kan innebära storaslurkturförändringar i en kommun och även ge effekler på miljön har vimoderaler prövat frågan om någon form av kommunall veto.