prot · FY0964 · 1975-12-31 00:00:00 — Föralt fortsätta förmiddagens debatt vill jag säga att det lydligen inte bara ärmellan de unga centerpartisterna och Torslen som del råderåsiktsskillnader. Det måste också råda ganska betydande sädana mellancenterpartisterna i utrikesutskottet. Ty om uppfattningär den alt pappersbruket i skulle bli för litet, stämmer del ganskailla med den argumentation som förs i kritik av det storapapperskombinalel, som kommer att ge omfattande regionala, sociala ochekologiska skador. Det resonemang som fört i såväl förraårel som var all huvudskälet för cenlerns kriiik var all pappersbrukei varför slort. företräder nu lydligen ylleriigare encenterpartistisk linje, diametralt motsatt i vafie fall den som drevs iutskottet och som kommer lill ullryck i cenlerns moiioner. Frågankvarstår, om inle till som har avlägsnat sig från sina egnareservationer, sä till alla andra centerpartister: vill ni förbehållaskogsägarna i att ha slora rationella enheter men säger att della intepassar sig i ? Där skall man ha småskalig teknik och småindustri, omman alls skall ha nägon. Vad är syftet annal än all konservera den uppdelningav världen som har rått i niånga , med en privilegierad gruppinduslristaler och en fattig grupp av andra länder och folk, som får leva päett dåligt jordbruk ulan tekniska utvecklingsmöjligheter? Herrförste vice lalmannen () kort genmäle; må gärna försöka hitta sprickor i , kommer inle att lyckas. Vi är mer eniga än några andra i dessa frågor. Vadgäller stora och små industrier har cenlern aldrig sagl att vi bara skall hasmåindustrier. Tror inle all vi är medvetna om all man inleproducerar vare sig bilar eller pappersmassa vid små industrier? Hela värtsamhälle måsle givelvis ha slora industrier och små industrier, men del verkarsom om socialdemokratin är fullständigt främmande för att man också skall kunnadriva småindustrier, och på den punklen har vi vid många tillfällen kommit ikonflikt med dem. Småindustrin hävdar sig i vissa sammanhang ulomordentligtbra medan man pä andra områden måste ha stora industrier. Betänkligheternamol storleken pä pappersbrukei i har vi framfört åtskilliga ärlidigare, ja, ända sedan vi böfiade diskutera delta projekt. Vi har inte yrkatavslag, men vi har gjort ganska kraftiga påpekanden inför regeringensfortsatta planering. Vadsedan gäller är det inle alls så att vi har vänt oss mol industrialiseringen.Vi har vänt oss mol att man i della land, som är uppe i en per capita-inkomstpå , skall utvidga biståndet till nya områden, när det påandra häll finns falliga länder med en medelinkomst på perår. Del är del förhållandet som bör observera i stället för altpå det sätt han nu gör misstolka mitt anförande. Det är därför att del är enny verksamhet på som vi anser alt den inte bör las upp. Inom cenlern flnns del inle några sådanaåsiktsskillnader som har försöki konstruera. Vi har gjortuttalanden vid så många tillfällen när vi har varit fullständigt eniga om denlinje som velal föra fram på del här området. Vi är nog minst likaeniga som parti i de frågor som gäller u-hjälpen. () kortgenmäle; kanske valde ett olyckligt exempel - i vart fallom del skulle illustrera enigheten i - när han talade ombilindustri. I elt av de sisla anförandena före middagen flck vi ju höra avherr i all bilindustrier var väldigt olämpliga i ; de borde hacykeltillverkning i stället. Poängenär naturligtvis all det i lika väl som i induslriländer behövs bådestora förelag och småindustrier. Storföretag kan skapa en marknad och geimpulser till småindustrier i ett underleverantörsystem. Vare sig man har enväl planerad ekonomi eller man har ell marknadssystem krävs det såvälsmåindustri som storindustri. Småindustrin är ofta sä all säga motorn för skall kunna utveckla en kedja av sysselsättning, som sprids ut också på småorter som annars skulle ha slora problem med arbetslöshet. Vad centerpartietsäger är ju att stora industrier skall vi ha i industriländerna, och sedanskall få klara sig med smäinduslrilillverkning. Så slår del icenlerns motion och så har alla centerpartister hillills yttrat sig i denhär frågan. Ifråga om är nästan mer moderat än , när han så exklusivtgör per capita-inkomsten lill kriterium för till vilka länder skall geu-hjälp. Någon sådan princip finns inle nedskriven i nägol riksdagsbeslut somhar fattats om kriterierna för u-hjälpen. F.ö. är per är inle någon särskilt hög per capita-inkomst, vilkel herrBengtson försökte ge sken av. Om del är siffrorna som , bör det stämma ganska väl all ligger ungefär i mitten avländerna i Lalinamerika och absolut inle pä den övre halvan. Baraför an illustrera hur pass missvisande det här resonemanget är - att man skallgöra per capita-inkomsten lill kriterium för vilka länder som skall få u-hjälp- kan jag upprepa vad många har sagl i FN. I de "rikare"- de som inte tillhör de s. k. fattigaste - lever 40 96av befolkningen pä en lägre inkomstnivå än genomsniltsinkomsten i de sämstställda . Så slora är klyftorna inom över huvud tagel,vilkel innebär all hela det här resonemanget om en per capita-inkomst pernation som en måttstock för till vilka länder vi skall ge bistånd är heltmissvisande. Avgörande skall naturligtvis i stället vara om länderna kan strävalill all åstadkomma en social och ekonomisk förbällring för de fånigastefolkgrupperna, för människorna. Herrandre vice talmannen anmälde all herr förste vice lalmannen anhållitatt till protokollet få antecknat an han inte ägde rält lill ytterligarereplik. Fröken (); Del finns en slor grupp människor i della land som är hårt engagerade iu-landsfrågor. Del är människor som är väl förtrogna med vad verkligsolidaritet vill säga, människor som far illa av all se nöden omkring sig,oavsell om den tar sig uttryck som här pä eller beslår av hungeroch umbäranden som drabbar länder med försöriningssvårigheler. Sådana människorfylls också med en tvingande önskan att få vara med och avhjälpa nöden. Deengagerar sig i hjälp- organisalioner som Rödelkorset och Rädda barnen, och många, många har genom missionen fåll möjlighetall kanalisera slöd lill skiftande former av biståndsarbete. Viddet här laget har del väl gåll upp för de flesta också i vårt sekulariseradeland, att den insats som i detta hänseende gjorts av missionsorganisalionervärlden över har varit av genomgripande betydelse för . Hur långl ifrigörelse skulle man ha nått i t. ex. niånga nyetablerade afrikanskastater om man inle haft tillgäng till ledare som fält sin ulbildning vidmissionens skolor? All missionens engagemang gäller omsorgen om hela människanhar vi fått illustrerat för oss genom ärkebiskopens agerande vidbolagsstämman i ASEA. De frågor han dä ställde i sin egenskap av ordförande iEkumeniska nämnden gällde långsiktigt arbete för all förbättra sociala ochekonomiska strukturer för hårt pressade grupper av människor. Detta agerandevar ell ullryck för samma solidariietskänsla som den som var drivkraften i dens. k. veleakiionen och som här i kammaren utsattes för viss kritik. Enäkta, djup solidaritetskänsla kan inle göra åtskillnad mellan vad som behövs och vad som behövs . Den akuta nöden kräver både kortsiktig ochlångsiktig hjälp. 1delta sammanhang vill jag passa på tillfället all tillbakavisa ell felaktigtpåslående som herr förste vice lalmannen gjorde sig skyldig till i ettanförande före middagspausen. Han påstod nämligen all folkpariiel ijordbruksbesluiel 1967 skulle ha medverkat lill att pro-duklionsmålsätiningensänktes till 80 96 av värt i fredstid normala livsmedelsbehov. Jag ber därförall få citera ur reservationen 1, fogad till jordbruksulskollets ullålande nr25 ; "Som målsättning i fråga om produktionsvolymen bör enliglnämnda moiioner gälla, all jordbruksproduktionen skall utgöra av vårt fredsmässiga behov av livsmedel, varvid en produktion i närheten avden övre gränsen så långl möjligt bör eftersträvas. Om produktionen skullenärma sig den undre gränsen, skulle åtgärder vidtas i syfte all öka den." Dennareservation är undertecknad inle bara av t. ex. herrar Axel ochHansson i Skegrie frän utan ocksä av herrar Skärman, Aniby ochBerndtsson, som representerade . Del är lyvärr inte första gängensom man från cenlerhåll kommii med dessa vilseledande uppgifter. Jag lar förgivet all förste vice lalmannen begagnar lillfället all inför kammarenvederlägga sina lidigare uppgifter. Biståndsdebaileni dag lar upp bl. a. frågan om statliga biståndsmedel som slöd lill enskildaorganisationers verksamhel. I fråga om all biståndspolitik är det nalurliglvisangeläget all medlen komnier lill så effektiv hjälp som möjligl. 1 u-ländernaråder för oss främmande mönster i olika avseenden - socialt, religiöst,kulturellt, förvallningsmässigt - och del är inle gjort i en handvändning allsälla sig in i dessa komplicerade förhållanden. Trots aktningsvärda försök avSIDA har man inle alllid lyckats undvika misslag. Därför lycker jag del ärvikligl alt del i denna debatt också sägs några ord om värdet i att utnytfiaden sakkunskap som finns samlad hosfrivilliga organisationers u-landsarbetare. har missionsarbelarna levt tillsammans med invånare,lärt deras språk, delat sorger och glädjeämnen med dem. Man har byggt upp ellförtroendefullt förhållande, som berett väg för en teknisk hjälp till folket ibyarna, en hjälp som man där kanske annars frestats att avvisa hell enkeltdärför all den var främmande och oprövad. Fä människor har som missionärernalärt känna u-landsfolkens primära behov och de vägar som kan anlitas för allfinna möjligheter all tillfredsställa dem. Den erfarenhet och den sakkunskapsom finns hos svenska frivilligorganisalioners arbetare i är en ovärderligtillgång för svenskt biståndsarbete. Delbisiänd som förmedlas lill via frivilliga organisalioner ges enliglgenerella regler. Även om sädana regler är nödvändiga, kan de ibland begränsamöjligheterna all realisera önskvärda projekt. SIDA har härvidlag visat prov påen viss flexibilitet vid tillämpningen av dessa regler. Som exempel kan jag idelta sammanhang nämna alt reglerna för s. k. volonlärsbidrag fr. o. m. i årlillämpas på ell mera generöst sätt. Sådant hälsas med tacksamhet, och önskvärtär att SIDA går vidare på den sålunda inslagna vägen. Del är angelägel all, somfolkpartireservalionen säger, inga välmotiverade insatser av missionen ochandra frivilliga organisalioner skall bli utan bidrag av brist pä pengar ulanatt, om sä behövs, erforderliga medel las fram genom omfördelning mellananslag. Meddella, herr talman, har jag velal understryka hur vikligl del är alt ta lillvara möjligheterna att stödja utvecklingsfrämjande projekl i frivilligaorganisationers regi. Del är vikligl ur de svenska skattebetalarnas synvinkelall biståndet kommer lill så effektiv användning som möjligt. Men framför alllär del vikligl för mottagarna att den hjälp som erbjuds verkligen när fram. Jagber all få yrka bifall till reservationen 25 vid utrikesutskottets betänkandenr 4. Idetta anförande instämde (). i (s): Jag trodde all herr förste vice talmannen skulle kommenterafröken yttrande om reservationen rörande jordbrukspolitiken ,men han återkommer väl senare under diskussionen på den punklen. Manbrukar säga att del övergripande målet för den svenska biståndspolitiken måslevara en solidaritet med de fatliga människorna i de falliga länderna. Jag sägerde faltiga människorna i de faltiga länderna därför alt bislånd lill ettfattigt land i och för sig inle är nägon garanti för alt del kommer de faltigamänniskorna lill godo. innebär all vi måste inrikta biståndet på eltsådant sätt alt vi når såväl en ekonomisk ulveckling som - och det är vikligl -en ekonomisk och social ufiämning. 10 protokoll 1975. Självfallet är också ensträvan lill ekonomiskl och politiskt oberoende ett mycket väsentligt inslagnär man gör en bedönining av de svenska biståndsinsatserna. Nationelltekonomiskt och politiskt oberoende är givelvis elt intresse för de smånationerna över huvud laget i en värld som i långa stycken domineras avsupermaktsintressen och av multinationella jätteföretag. Kring dessa allmänna principer råder det och har del hillills rätt,såvitt jag kan förslå, en ganska stor enighet i . Utrikesutskottetanförde t. ex. 1971 vid behandlingen av biståndspolitiken bl. a. föfiande;"Därför är del nödvändigt alt få lill stånd en rättvisare fördelning avinkomster och förmögenheler i syfte all främja såväl social rättvisa someffektiv produktion,att avsevärt höja sysselsättningen, alt nä elt slörre mättav inkomsllrygghet samt alt vidga och förbättra möjligheterna lill utbildning,hälsovård, näringstillförsel, bostäder och social välfärd, liksom att skyddamifion. Kvalitativa och strukturella samhällsförändringar måste således gähand i hand med snabb ekonomisk tillväxt och existerande skillnader -regionala, sektorala och sociala -bör minskas avsevärt. Dessa mål är på sanimagäng avgörande förutsättningar för utvecklingen och dennas slutresultat." Vihar vidare i olika sammanhang sagt att det direkta svenska biståndet i förstahand bör inriktas pä länder vilkas regeringar för en ekonomisk och socialutvecklingspolitik, präglad av ufiämningssträvanden. Mot denna bakgrund anserjag att valet av mottagarländer är förhållandevis väl avvägt liksomutvecklingen av biståndet inom denna ländergrupp. Närman läser ulrikesuiskoliets belänkande nr 4 och framför allt en del avreservalionerna kan man inte läla bli alt lyfta pä ögonbrynen, liksom man harfält anledning att hoppa lill i bänken under debatten här vid någotlillfälle. Det har framför allt gällt yttranden av företrädare förcenterpartiet, som talat om reservalion belräffande skogsprojektet iVietnam. Man anmäler på en rad punkler en skeptisk inställning, en inställningsom präglas av cynism och där man lalar om ytterst negativa ekologiska,regionalpolitiska och sociala konsekvenser av en satsning pä skogsprojektel iDRV. skriver sä här i sin partimolion: "Vivill i delta sammanhang återigen understryka vår skeptiska inställning lillden slora satsningen pä ell papperskombinal i DRV, vars ekologiska,regionalpolitiska och sociala konsekvenser uppenbarligen blir sådana all demåsle sägas stå i strid med de riktlinjer för utformningen av del svenskabilaterala biståndssamarbete vi i del föregående förordat. Del är angeläget allalll görs för all sä långt möjligl motverka de uppenbart negativa konsekvensersom denna stora industrisaisning i DRV komnier alt medföra." Trolsatt SIDA i en särskild PM på punkt efter punkt har tillbakavisat centernspåståenden och på rent faktiska grunder har visat hur felaktiga de är,vidhåller cenlern ändå sina påståenden i en reservalion. Detta är verkligenanmärkningsvärt. Det skulle förvåna mig myckel om de centerpartister, framföralll de yngre, som säger sig slå pä del vietnamesiska folkels sida och sompåslår att de solidariserar sig med det vietnamesiska folket verkligen kanacceptera en sådan linje som här för. Eftersom ingen centerpartistefter middagsuppehållet - alltså efter det all herr förste vice talmannenBengtson agerade i frågan - har sagl någol annal utgår jag ifrån att ocksä deyngre cenlerpartislerna står bakom ställningstagande, och dellycker jag är anmärkningsvärt. Efterår av lidanden för del vietnamesiska folkel, som har fält utstå en massivamerikansk bombning med bl. a. mycket svära ekologiska föfider, säger cenlernatt man är skeptisk till biståndet jusl av ekologiska skäl. Som Mals Hellströmlidigare framhöll är delta ställningstagande desto mer förvånande somböndernas organisationer här i har byggt pappersbruk som är åtskilligtstörre än bruket i . Och detta är inget uttalande från , herrBengtson, om alt man 'tycker all pappersbruket är för litet. Snarare är del enmarkering av att man tycker det är en mycket stor satsning. allra mest förvånande är ändå all man säger att projektet i Nordvietnamstrider mot den målsättning som bör vara vägledande för det svenskabiståndssamarbetet. Som jag inledningsvis framhöll har det i länga stycken rälten allmän enighet om principerna, men när man nu ser skrivning frågarman sig om cenlern har ändrat ståndpunkt och, som del sades lidigare, harfallit i armarna på . Om sä inle är fallet skulle del varautomordentligt intressant att få förklarat på vilka konkreta punkler delsvenska biståndet lill DRV strider mol målsättningarna för den svenskabiståndspolitiken. Jag kan inle finna att del gör del. Tvärtom är jag stolt ochglad över all pä della sätt få vara med om att stödja återuppbyggnaden av ell totalt sönderbombat land. Enannan sak som jag vill något beröra är den motion som ochjag har väckt angående biståndet till och det särskilda yttrande somsocialdemokraterna avgav i utrikesulskollel i anledning av den motionen. Viullalar oss för ett svenski utvecklingsbistånd lill när en vidgning avländerkrelsen för svenski bislånd blir aktuell. Vi konstaterar i molionen attden peruanska utvecklingspolitiken och landets behov mycket väl svarar mol demålsättningar som gäller för den svenska biståndspolitiken. Jagkan, herr talman, mycket väl instämma i del särskilda yttrandet, där manskriver: "Mot denna bakgrund bör enligl vår mening frågeställningarna imotionen 330 ges slor vikt vid en framlida utvidgning av bilateralt svenskibistånd. Den statliga bislåndsutredningen bör enligl vär mening noggrantanalysera de problemställningar som aktualiserats i motionen för all eltallsidigt underlag skall kunna föreläggas regering och riksdag inför framtidabeslul om en utvidgning av länderkrelsen för svenski bisiänd." Jag utgårfrän all biständspolitiska ulredningen lar mycket allvarligt på denna del avsin uppgift. Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) kort genmäle: Om i ursäktar skall jag försl säga några ordtill fröken . Jag skall ocksä göra etl berikligande därför all jag harförväxlat reservaiionen och niotionen. Del var tvä likalydande motioner fråncenlern, nr 843 av i första kammaren och nr 1051 av andra kammaren som gällde 80-procenlsgränsen. vid behandlingen iutskottet anslöt sig till den uppfattning som kom lill uttryck icenlerns motion. HerrGustavssons i påstående att vi på någol sätt skulle vara negativa tillhela projektet vill jag bemöta genom att bara läsa litet ur vär reservation.Det står bl. a. i reservaiionen; "Del kan vidare konstateras att deekologiska, regionalpoliliska och sociala konsekvenserna av storsatsningen påell papperskombinal blir ytterst negativa." Sedan säger vi hur vi vill hadet: "Utskollet förutsätter emellertid all alll görs for all om möjligtlindra dessa negativa konsekvenser och att särskild omsorg ägnas desamhällsinvesteringar i form av skolor, vägar, sjukstugor m. m. som ingår iprojektet." Harherr någonting emot del som vi har sagl här, alt man skall lindra denegativa konsekvenserna som kan uppkomma? Jag kan inte begripa att man kan hanågot emot en sådan skrivning som vi har gjort. Närdel gäller summan försöker fä del lill all vi skulle ha ennegativ inställning. Vi från cenlern har samma belopp som SIDA föreslagit. Detär regeringen som inle trott på SIDA ulan lagl lill mera pengar, medan vi däremothar trott pä SIDA och del belopp som SIDA föreslagit. Kan man säga alt del ärnegativt? Nej, , det är felaktigt all påslå att vi skulle ha ennegativ inställning. Vi har tvärtom haft en positiv inställning. Vi har juullalat all man skall försöka hindra de negativa konsekvenser som kan uppkommai samband med del slora bygget. Hen i (s) kort genmäle; Om det hade varit så väl att cenlern hade trott pä SIDA, då skulle maninle ha behövt lämna någon reservation. särskild PM som SIDA lämnat och redogjort för i utskottet har SIDA tillbakavisat vartenda påstående om negativa konsekvenser som cenlern kommer med i sin motion. Lät mig läsa innantill ur denna PM: "Om man först ser till projektets konsekvenser på ekologin, kan man iaktta en klart positiv effekt av de skogsplanteringar och skogsåtgärder som redan igångsatts och som kommer all vidare utvecklas. Be träffande de etniska minoriteternas ställning kan nämnas, all slora delar av del område som skall användas för ett rationellt skogsbruk redan har övergivils av de etniska minoriteter som tidigare idkat svedjebruk Marken har övergivilsdärför all den blivit totalt 'utsugen' ." Om de regionalpolitiskakonsekvenserna säger : "I övrigl kan beträffande de regionalpoliliskakonsekvenserna sägas, att etableringen av fabriken i utgörelt led i DRV-regeringens strävanden att skaffa nya arbetstillfälleh i meraglesbefolkade områden åt den befolkning som bor i deltaområdel." Manforlsäller med motsvarande resonemang beträffande sysselsättningseffekten,leknologivalei osv. Omherr hade troll på SIDA, hade man varken behövt skriva enmoiion på dessa punkter eller senare, när man fått en förklaring från SIDA, gäin med en särskild reservation. Regeringens höjning av bidraget i förhällandetill SIDA;s förslag ser jag som ell uttryck för ell poliliskl ställningstagandeav regeringen som jag tycker är hell riktigt. Man kan ju inle ullala sin totalasympati för elt projekt samiidigi som man säger att detta kan få ytterstnegativa konsekvenser och som man uttalar en rad reservationer! Delgår inle ihop, ; det går inte att göra vilka kullerbyttorsom helsl. Herrförste vice lalmannen () kort genmäle; Får jag be i definiera vad han menar med SIDA.Han slår här och refererar och påstår att SIDA har sagl så och så. Vad är detför handling han refererar lill? Jo, i utskottets betänkande står det att vihar fäll ta del av en promemoria som upprättats inom SIDA belräffande de härfrågorna. Men ledamöier av förklarar att de inle varit med omdella och aldrig sett denna handling lidigare. Del var inle generaldirektörensom presenterade den, utan den hade bara skickats över till utskottet, ochutskottet fick aldrig nägon klarhet i vem som egentligen stod bakom handlingen,mer än möjligen den fiänsteman som har upprättat den. Vad menar sä fall med SIDA? Är en sådan handling SIDA;s oavsett hur man fåll lag päden? Jag har frågat detta lidigare men inte fåttnågon förklaring om denna handling, som i svepande formuleringar bemöter en delav del som har uttalat farhågor för. Ullala er inle så tvärsäkert, herrGustavsson i , om vad SIDA har anfört! SIDA;s styrelse, varav en delfinns närvarande i kammaren, kan i sä fall tala om ifall det verkligen är SIDAsom har avgivit promemorian eller om den bara har upprättats av nägonfiänsteman. i (s) kort genmäle: kanske inte anser att det är eltställningstagande av generaldirektören för SIDA faslän han var med vidföredragningen inför utrikesutskottet och överlämnandet av denna PM. Hadegeneraldirektören för SIDA funnit anledning att ta avstånd från den promemoriasom hade upprättats inom SIDA, hade han säkert gjort del. Han har emellertidinle funnit anledning all göra det, och jag kan därför inte se annal än allgeneraldirektören slår bakom detta ställningstagande. Fleraledamöier av som är här i kammaren kan kanske sedan yttra sigoch säga vad de lycker om detta. Hen i (vpk): Diskussionen rörande engagemang i och desssalellilorgan har blivit alltmer kontroversiell. Ju fler skandalerna medbanken har blivit, desto mer slår dess anhängare till reträtt. Men defaslhäller likväl vid att bör kvarslanna. Världsbanken- som ju har samma styrelse som - har blivit etl alltmer ohöfit organ förden amerikanska utrikespolitiken. Härtill bidrar inte endast och dessallierades dominans röstmässigl. Man har ju i banken brutit med den annarsrådande FN-principen om ell land - en röst. Till delta bidrar ocksåanknytningen av bankgruppens högsta ledning. Världsbankensförste chef, , var amerikansk bankir. Dess andre, McCloy, hade positionerdels i , dels i , dels i och . Han var lill yttermera vissobiträdande krigsminister. kom också från Chase och hadeanknytning till Fordgruppen och till ofiejällen Royal Dulch . komfrän och Rockefellergmppen och sall ocksä i arménsulrustningsstab. , strateg och krigsminister, kommerfrån Fordgruppen. Han var en av de drivande bakom krigets eskalering. Väridsbankenär en myckel god affär för del inlernationella bankkapitalet, som är denstörsta marknaden för dess upplåning.