prot · FY0999 · 1975-12-31 00:00:00 — Ja,jag skall nu inte la upp den diskussionen igen med horriblauppläggning, eftersom vi aldrig har sagt vad han lägger i vår mun. I ställetvill jag säga att de svenska arbetarna kanske skulle vara mera intresserade avalt man i det parti som företräder talade om vad man vill, om manskall samarbeta och arbeta i vår värld sädan som den ser ut eller om man villdriva något slags luftslottspolitik och säga att vi tar ingenting, om vi intefår alltsammans. Vi är bara för ett hundraprocentigt övertagande. Vi kan intesamarbeta i övrigt. - Men detta har vi diskuterat så tidigare alljag inte behöver upprepa del. Ulskollelsvice ordförande talade om utredningsuppdraget och om hur kapitalmarknaden harpåverkats. Han sade att det var vettigt all begränsa fondens aktieinköp till 596. Låt mig bara konstatera att moderata samlingspartiet står kvar på sammadogmatiska ståndpunkt som tidigare; man har inte flyttat sig en millimeter. Köpi stället obligationer! Det är vettigt, för del tillförnäringslivet nya pengar till investeringar. Att man köper aktier på börsen förfondmedel ger däremot inte mer pengar lill investeringar. Ja, det sisla ärriktigt, men det förra visar egentligen litet grand av bockfoten. Sättin pengar i de privata företagen, men akta er för att göra det som aktier, fördet kan innebära alt ni minskar de andra aktieägarnas inflytande i någon litenmän! - Jag tror att vi kan lämna del resonemanget därhän. Omfonden dessutom går ut och tar hand om riktade nyemissioner, så kan delinnebära att man tillför marknaden pengar, menade . Jag häller medom ätt pengarna inte betyder någonting på börsen; handeln där innebär bara flyttar aktierna mellan olika människor. Men det är föfidriktigl attmoderaterna säger: Köp obligationer! Låna ul pengar till förelagen men inte iform av aktiekapital, för då blir det farligt! HerrRegnéll sade att alla inte är lyckliga och glada och tycker all allt gått bra.Nej, del trorjag inte. Jag är inte speciellt lycklig och glad. Det finnssäkerligen detafier att ändra framöver - det finns myckel att ändra. Men på dethela taget har det väl ändå fungerat. Lät mig emellertid konstatera att del äroerhört små belopp som det varit fräga om. Jag hoppas alt aktieköpenför fondmedel pä sikt skall innebära större förändringar. Jag är därför inte nuspeciellt lycklig och glad. Men vi är ännu bara i börian av denna verksamhet.Tack! Allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet HenEKSTRÖM (s): framhöll som sin mening att alla inle är nöjda och belåtnamed den hittillsvarande verksamhelen med aktieköp. Fjärde fonden har förloratpengar, säger . Men i näsla mening säger , som denkloke bankman han är, alt aktiekurser ju går upp och ned. Det är just vad degör. .4llmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet Avårsredovisningen kan man finna att deklarationsvärdena vid sistlidna årsskiftebl. a. pä grund av en riktad emission till fiärde fondstyrelsen var lägre äninköpsvärdena. Men jag kan trösta med att fiärde fondensaktieporlföfi var uppe i ett värde som var tämligen exaktlika med inköpsvärdet, och dä har jag även räknat med den riktade emissionenfrån . HenREGNÉLL (m): Som jag sade är jag förvånad över alt riklar sinirritation just mol mig. Jag citerade vad som sägs i utskottets betänkande iavsnitt som alla står bakom. Irritationen borde därför närmast riktas molutskottets ordförande. Jag läser frän s. 4 i betänkandet: "Utvecklingenpä aktiemarknaden har medfört alt de av fondstyrelsen innehavda aktiernasdeklarationsvärde vid årets slul i alla fall utom ett var lägre änanskaffningsvärdet." Jagbroderade litet grand på delta, men jag tyckte jag broderade tillfondstyrelsens förmån genom att undersiryka att sä är det att leva med aktier:Ibland ser man dem gå upp och ibland ser man dem gå ned. ser rnan attetl köp varit oförmånligt, och ibland kan man konstatera att del har varilförmånligt. Den som är intresserad av detta har att hälla sig till utskottetstext som sådan. HerrEKSTRÖM (s): Jag har lämnat enupplysning, som bör vara värdefull även för de övriga av kammarens ledamöter.Därmed hoppas jag att även är nöjd och belåten för dagen, innanvi skifis åt från detta . Det hade kanske inte funnits anledning all kommentera tvisten mellanherr Regnéll och , om det inte hade varit för all del i utskottetsbetänkande står precis de ord som här citerade. Del är eltkonslalerande, ungefär som man säger att det är alldeles givet all 2-1-2 är 4. Sedanberor del naturligtvis pä vilken bedönining man gör - om man läser ul all deltaär någonling väldigi farligt och alldeles på lok. Vi har i ulskottet menat altdet är en fullt naturlig sak alt det går till på del sältel på aktiemarknaden,och vi har bara konstaterat all del såg ut så , men läs inlein i della någon kriiik mot AB ! vel ju, som han själv säger,hur det är på aktiemarknaden. Jaghar bara velat säga delta och vill sluta med uppmaningen: Lägg inte invärderingar i ett sakligt konstaterande! Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr33 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av herrar Regnéll och Hovhammar. AUmännapensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRegnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr33 punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Då herrRegnéll begärde rösiräkning verkslälldes volering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav föfiande resullal: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: 3 protokoll 1975. Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 33 punkten 4 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: § 8 Verlfamheten vid Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 35 medanledning av propositionen 1975:110 om verksamheten vid jämte motioner. Ipropositionen 1975:110 hade regeringen föreslagit att på villkor somchefen för industridepartementet angett dels bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att 1. ikläda staten garanti för ett lån på 150 000 000kr. som Tirfing avsåg att ta upp, 2. ikläda slaten borgen för två lån till , det ena på . jämte ränta och det andra på200 203 800 portugisiska escudos jämte ränta, 3. tillhandahålla enröriig kredit av , 4. till Förvärv av aktier iEriksbergs på ka pitalbudgeten för /76 under fonden för statens aktier an visa ett investeringsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1975:2158av m.fl. (vpk), vari hemställts att skulle 1. fatta principbeslut om förstatligande av samtligaprivala slorvarv, 2. med godkännande av del i propositionen 1975:110föreslagna avtalet med besluta bilda en statlig varvsgrupp medmålsättning att garantera den bestående sysselsättningen på () och övriga ingående enheter. 1. bemyndiga regeringen och attinrätta ett statligt rederi, 2. uttala att den nya styrelsen för MekaniskaVerkstad till sitt flertal borde bestå av ledamöter valda av de arbetande, 3. uttala att flertal för de anställda i styrelsernaborde genomföras även inom övriga enheter i den nyssnämnda statligavarvs-rederigruppen, 1975:2159 av herrMagnusson i m.fl. (m) samt 1975:2160 av herrar () och (). 1. an medbifall fill propositionen 1975:110 skulle dels bemyndiga fullmäktige i att a) ikläda staten garanti för ett lån på 150 000 000kr. som Tirfing avsåg att ta upp, b) ikläda staten borgen för två lån till , det ena på . jämte ränta och det andra på200 203 800 portugisiska escudos jämte ränta, c) tillhandahålla enröriig kredit av , delstill Förvärv av aktier i på kapitalbudgetenför /76 under fonden för statens aktier anvisa ettinvesteringsanslag av I , 2. aU skulle avslå motionen 1975:2160angående verksamheten vid varven i , 3. att skulle avslå motionen 1975:2159,såvitt den avsåg vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder (punkten 1), 4. att skulle avslå motionen 1975:2159 iövrigt (punkten 2), 5. att skulle avslå motionen 1975:2158,såvitt den avsåg elablering av ett statligt rederi (punkten 3), 6. att skulle avslå motionen 1975:2158,såvitt den avsåg förstatligande av vissa varv och inrättande av en statligvarvsgrupp (punklerna 1 och 2), 7. att skulle avslå motionen 1975:2158,såvittden avsåg sammansättningen av vissa företagsstyrelser (punkterna 4 och 5). 1.beträffande elablering av ett statligt rederi av i (vpk)som ansett att utskottet under 5 bort hemställa att med anledning av motionen 1975:2158punkten 3 hos regeringen skulle anhålla om åtgärder för elablering av ettstatligt rederi, 2.beträffande förstatligande av vissa varv, m. m. av i (vpk)som ansett att utskottet under 6 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:2158 punkterna 1 och 2 som sin meninggav regeringen till känna vad reservanten uttalat om för.statligande avsamtliga privata storvarv och bildande av en statlig varvsgrupp. Nr 99 3. beträffande sammansättningen av vissa företagsstyrelser av herr Iördaeen den i (vpk) som ansett att utskottetunder 7 bort hemställa .,, j Q-jc attriksdagen med bifall till motionen 1975:2158 punkterna 4 och 5 , som sinmening gav regeringen till känna vad reservanten anfört om Verksamheten vid sammansättningen av styrelserna för och andra statliga varvsföretag m.fl. niska Till betänkandet hadefogats ett särskilt yttrande av herrar i Glömminge och Sjönellsamt och (samtliga HerrSVENSSON i (vpk): Vi lever i när människorna i stigande grad ställer frågor -därför att de är kritiska, tvivlande eller osäkra. Det kan gälla frågor somberör världens framlid lika väl som frågor om den personliga existensen. vilar över kammaren de frågor som konimer från tusentals arbetarhem iGöteborg. Vad sker med ? Vad skall hända med jobbet ? Vem fårgå och vem fär stanna? Hur länge räcker nådatiden för dem som får stanna? Arbetarnai mäsle få klara svar på sina frågor. Utskollsbetänkandetlämnar alltför många av frågorna obesvarade. Vi är skyldiga arbetarna bättrebesked. Vi vill därför frän vpk fä en närmare belysning av fem olika avsnitt ivarvsfrågan. Denförsta frågan gäller inställningen till sysselsättningen och i samband därmedsynen på varvens allmänna utveckling. Nusäger utskottet, med åberopande av varvskommissionens mening, attsysselsäUningen vid måste skäras ner - även om ell statligtövertagande kommer till stånd. Först skall 1 500 man fä gä. Sedan skallytterligare 1 000 man gä, så att sysselsättningen pressas ner till 3 000. Inteheller denna nivå - på 3 000 - vill man garantera. Den sägs i betänkandetskola gälla bara "större delen av ". Men dä kommer ju frågan:. . . och sedan då? Vad är det sedan för svåra problem som indusiriministernantyder? Skall det bli total avveckling? Varför säger man då inte klart ut altden risken finns? Oklarheterna hopar sig. Vad som krävs här i kammaren är ettklart besked, så som vpk har efterlyst det, elt besked ifall pä siktär tänkt alt få överleva eller ej. Denandra frågan gäller bakgrunden till synen på framtid. Hur ser man påvarvsindustrins långsiktiga utveckling? Och vilken plals ger man Eriksbergdäri? Ävenhär är regeringens och utskottets syn minst sagl dubbeltydig. är man både från regeringen och från redarkapiialet mycket noga med all tala om de dystra sjöfartskonjunkturerna. Man understryker hur allvarliga föfider för varven som kan komma av en nedgång i sjöfarten. Men varför driver man denna synpunkt så hårt? Varför lar man fram 36 den jusl på tal om ? Detmärkliga är nämligen att delrapporten från industrislrukturutred-ningen, SOU1974:11, redovisaren helt annan syn. Där konstaterar man, att den åriiga ökningeni varvsindustrins produktionsvolym 1970-1973 varit 7,8 96, dvs. dubbelt sä högsom inom industrin i övrigt. Man säger ocksä i utredningen att varvensinneliggande orderböcker ger vid handen en bestående produktionsökning pä 8-1096 t. o. m. . Arbetsproduktiviteten, som också redovisas, harefter 1960 ökat mera vid varven än inom den övriga industrin. Man räknar vidarei utredningen med en sysselsättningsökning inom hela varvsindustrinpå ca 10 96. Dåblir frägan: Varför målar man så dystert just , när man målade såoptimistiskt i utredningen? Varför skall behöva mista så mångaarbetstillfällen om förutsättningarna inom varvsindustrin som helhet ändå ärsä pass hyggliga? Varför ger man sä helt olika färg ät bedömningarna? Är detmöjligen därför alt bedömningarna skall passa helt olika politiska syften? Detkanske är sä att man just nu vill skapa en svart bild av i ettpsykologiskt krig som skall gä ul pä att söka tvinga arbetarna all acceptera massavskedandenoch i sista hand nedläggning. Jag återkommer senare i mitt anförande till dennafräga. Nukanske del kan sägas att det har inträffat oförutsedda försämringar i läget förvarven sedan utredningen kom . Annulleringarna av tankerbeställningarhar som föfid av händelserna på ofiemarknaden blivit elt avsevärt problem. Detär klart att del är ett problem och blir del än mer ifall t. ex. Suezkanalenöppnas. Men ä andra sidan låter det inte helt naturligt att åberopa detta justi fallel . För det första är det ju så - vilket ibland har anförts somkritik mot - att man där har en annan produktionsinriktning,åtminstone delvis, än vid andra slorvarv. Man har en mindre tankbåtsbetonadproduktion. 1 sä fall borde ju inte just få bära bördan av denöverproduktionen på tanktonnage. För det andra: Bedömningarna av Eriksbergssvårigheler har, när de kommit frän olika häll, inte speciellt tagil sikte påjust dessa mer allmänna förklaringsgrunder som överproduktion på tanktonnageoch sjöfartsproblem på grund av ofiemarknadens rubbningar. Tvärtom!I har verkställande direktören och f ö. lidskriftenVeckans Affärer själv i en an lutande kritik tagil sikte pä helt andrahuvudförklaringar lill kris - främst valutaförluster. Men man färväl ändå bestämma sig i analysen - vad har varit huvudorsaken till Eriksbergskris? Svaret pä den frågan mäste ju i hög grad avgöra synen pä Eriksbergsframtid. Om det är sä som säger all huvudorsaken varitvalutaförlusterna - ja, dä är det ju fråga om en mer renodlad likviditetskris,och med tillräcklig ekonomisk förstärkning blir man då flott och kan arbeiavidare. Men om del är krisen för del stora tonnaget och sjöfartsulvecklingen iallmänhet som ligger bakom som huvudorsak - då kan man ju fä en helt annanbedömning. Här råder oklarhet. Och oklarheten ger uirymme för spekulationer omsyftena från statens sida. Detundgår nämligen ingen iakttagare - även om man är lekman -att jusl sätten frånolika håll all teckna problemens bakgrund växlar, beroende på vem man frågar.Eriksbergs ledning trycker ganska hårt jusl på bankrörelsen ochvalulatransaktionerna som orsak. Från andra slorvarv och frän varvskommissionentrycker man vida mer på tankkrisen och sjöfartskonjunkluren. I dagspressensbedömningar, för det tredje, är man i regel avvaktande i fråga omsjöfartskonjunkturen. Dagens Nyheier kommer med den intressanta åsikten attdet varit alldeles rätt av att /n/e som andra varv göra sig säberoende av stora tankers. Jag redovisar bara de här mycket olikartadebedömningarna av bakgrunden till krisen utan att ta ställning vad som ärriktigt eller inte. Menuppenbart är att här är det något som inte stämmer. Bedömningarna växlar, somvi ser, med vilket intresse som ligger bakom dem. Redarkapiialet har en annanbedömning än den lokala Eriksbergsled-ningen och de ekonomiska skribenterna.Della är intressant. Arbetarnapå har ett självklart inlresse: alt rädda sysselsättningen.Redarkapiialet, som styr storvarven, har etl annat huvudintresse: att rädda sigsjälvt från en fruktad större kris. Och hur kan del ske? Ett led i en sådanräddningsoperation kan vara att skära ned den samlade svenska varvskapaciteten.Från varvs- och rederihåll har detta f ö. sagts rakt ut. Det sades bl. a. viden föredragning i näringsutskotlet. Ochi så fall, om det är det som redarkapiialet strävar efler, kommerEriksbergsaffären i elt speciellt fius. Då kan man alltså överlåta ålstaten och låta staten sköta nedskärningen av varvskapacilelen. Dä kan man låtatankerkrisens föfider gå ut över det varv som varil minsl tankerinriklat. Dåkan man ta över från de privata storvarvens sida den icke lankerinriktademarknad som har och har hafl. Ochdärmed kommer vi till den tredje frågan: Vilken roll tänker staten spela iEriksbergsaffären? Staten har en chans att framträda som räddare.Staten kommer säkert att ge just räddarens bild av sig själv i arbetarnas ögon.Men frågan är om räddaren redan bär bödelsyxan bakom ryggen. Frägan är om detjust är statens avsikt att låta bli föremål för den inskränkning ivarvskapaciteten som redarkapiialet kräver. Den svävande texten när utskottetkonimer in på vad som skall hända ger inget besked. Det ärrimligt att kräva besked här i kammaren: Skall staten vara avvecklare ellerskall staten vara förnyare? Skall regeringen vara arbetarnas förelrädare ellerskall den vara redarkapitalels? Denfiärde frågan gäller förhällande lill Lisnavevarvet. Del lär vara såatt , om man inle kan uppfylla sitt samarbete med Lisnave, löperrisken all få betala stora skadestånd lill portugiserna. I utskollsbetänkandetfinns antydningsvis sagl, all ulfallei av resonemangen med portugiserna kansom en faktor påverka statens engagemang. Vad är meningen med delta? Det kan juhelt krossa . Det öppnar faktiskt, vad jag kan förstå, frestelsen förTirfing, nuvarande ägare, att via en konkurs t. ex. komma ifränförpliktelserna till portu- Det kan blibilligare att offra arbetarna och låta hela företaget falla , än attla en dyr uppgörelse med . Och om portugisernas skadeståndsanspråk är,som det sagts, rättsligt oantastliga i den tänkta situationen, hur kommer ettstatsägt att agera? Har man den målsättningen att honorera sinaförpliktelser eller söker man också där en manöver för att komma ifrån dem? Jagställer frågan därför alt del i näringsutskotlet faktiskt öppet antytts att detsenare vore en möjlighet. Denfemte frägan, slutligen, blir av sammanfattande natur. Den måsle ut förall arbetarna i skall få besked. Den berör regeringens långsiktigasyn på varvsindustrin. När man hör signalerna från redarkapiialet, när man hörtalet om alt skära ner varvskapaciteten, då måste man ställa den frägan. Dettalas annars sä mycket om nödvändigheten av en samordning av hela planeringenför varvsindustrin. Men frägan gäller i och för sig inte det, utan frågangäller vilken målsättning som skall ligga i botten för en sådan samordning.Delar regeringen redarkapitalels önskningar och tänker regeringen förespråkaen framtida konstruktion av varvsindustrin som gär redarkapiialet till banda? Viskall se bakgrunden när vi tar ställning till redarkapitalels strävan atttrappa ner varvsindustrin. har den japanska varvsindustrin gått framsom en ångvält över världsmarknaden. Den har gäll fram frän 10 96 till 50 96 avproduktionen i den kapitalistiska världen. Den här 62 96 av inneliggandeorder, räknat i tonnage. Men trots denna enorma japanska frammarsch har svenskvarvsindustri hävdat sig. Den har bevaratnästan samma andel, 9-10 96, av produktionen i den kapitalistiska delen avvärlden. Den har nära 11 96 av orderstocken. Den har naturligtvis på ellolyckligt sätt koncentrerat sig på tankers och export, men den har dock hävdatsig. Den har icke behövt uppleva de svära bakslag som japanerna har lyckatstillfoga och . Ifiuset av den positionen måste man fråga: Skall man då för den svenskavarvsindustrins vidkommande göra en reträtt, som skär ner den svenskakapaciteten radikalt? Skall man inrikta sig på massavskedanden? Och skall manlägga ner det varv, som dock har en specialinriktning av delvis annat slag änden som drabbas av rådande läge pä tankmark-naden? Vii vpk menar att det skall man inte. Vi fordrar att arbetarna på ochLindholmen får garanii för sin sysselsättning. Vi acceplerar ingamassavskedanden. Vi accepterar inte att redarkapiialet skall få beslämmaförutsältningarna för och varsvindustrins framtid. För varvenslångsikliga ulveckling måsle tas etl politiskt ansvar. Del kräver brytande avredarkapitalels makt, och i väntan på denna målsättning - ett totaltövertagande från statens sida av varvsindustrin - bör en statlig varvs- ochrederigrupp bildas. Det är vårt program, som närmare konimer all utvecklas avherr i den fortsatta debatten. Vi vet också, all lönekostnader,produktivitet och yrkeskunskap, mer än kanske pä mänga andra håll, bildarett fundamenl för varven. Vi vet hur de arbetande vid känner försitt varv. Om staten tar över - det är också ett krav frän vår sida - bör dearbetande därför ges majoritet i styrelsen. Ta i anspråk deras solidaritet ochinitiativ! Låt dem i ett rekonstruerat aktivt vara med och kämpa medmakt all forma en del av sin framtid. Omvi känner varvsarbetarna rätt, så kommer deras gensvar pä en offensivarbetarpolitik av detta slag att överträffa allas förväntningar. Jag yrkar bifall tillvpk:s samtliga reservationer. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen i (s): Den kris som uppstått vid Mekaniska Verkstad i är,föreställer jag mig, väl känd för kammarens ledamöter. Jag behöver därför intenärmare ingå pä orsaker och anledningar till krisen. Detvar redan för nu i det närmaste ett är sedan som vi blev upp-märksamgjorda påatt företaget var på väg in i en kris. Vid de kontakter som utvecklades mellanindustridepartementet och företaget kom man i börian av 1975 fram till att företagetskulle komma att hamna i en akut likviditelskris omingenting gjordes. Detvar mol denna bakgrund som industridepartementet i börian av februari tillsatteen analysgrupp, som avlämnade sin rapport. Redansamma dag tillsatte regeringen en kommission med uppgifl alt utredaförutsättningarna för en rekonstruktion av förelaget. Kommissionen avlämnadesin försia rapport . Avtidsskäl fick man inrikta sig på att finna en temporär lösning av krisen vid varvet.Kommissionen har under den korta tid den verkat gjort ett utomordentligtarbete. Det erkännandet måsle man ge den. Det är della förslag som ligger tillgrund för propositionen 110. Frånsamhällets sida gäller del givelvis i försia hand all sä långt möjligt tryggasysselsättningen för varvets i runda lal 5 500 anställda. Härtill kommeromkring 500 entreprenadanslällda, varav man har anledning misstänka att enmyckel slor del är s. k. grå arbetskraft. Även om omtanken om de anslällda ochderas sysselsättning är den viktigaste faktorn för samhället, konimer också densvenska varvrörelsens renommé in i bilden. Skulle Mekaniska Verkstadgöra konkurs komnier detta även att skada de andra svenska varvens anseendeinternationellt och troligen också en del av vår övriga exportindustri.