prot · FZ0993 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är väl ungefär så ni resonerar, ochdet är av den anledningen som det verkligen behövs en ny ekonomisk politik, enpolitik som t. ex. tar fasta på att det är nödvändigt med en utbyggnad avnäringslivet om man skall kunna öka den svenska exporten i den omfattning sombehövs för att vi skall kunna klara oss på väridsmarknaden. Det är allvarligt om inteherr har insett dessa ting. Närdet gäller en sak som tog upp i sitt första inlägg angåendeimporterad inflation så har jag aldrig sagt att man inte kan komma attimportera inflation. Om det är snabb inflation utomlands påverkar det oss. Vadjag har sagt är att det är helt fel när regeringen f n. söker göra gällande attde prisstegringar som kom var importerade. Vi hade en inflation häri landet föregående år på ungefär 11 96. Våra importpriser, herr talman, stegmed 2 96. Då är inte inflationen importerad minsann! Jag har en känsla av att vi börjar upprepa våra argument på andra ellertredje varvet. Närjag påpekade att gav en ensidig beskrivning av de svenskahushållens förmögenhetsställning gentemot utlandet -detta måste väl vara avintresse när en framstående företrädare för oppositionen tar upp det i ett tali - ville jag visa att det finns en annan sida, nämligen att vi ocksåhar tillgångar gentemot utlandet. Då säger att över huvud taget förstår de svårigheter som vi har i vår utrikeshandelutan vill förringa hela problemet. Icke vill jag göra det - dethar jag två gånger upprepat. Menjag har konstaterat - och det är något helt annat - att den ekonomiska politiksom moderata samlingspartiet detta valår är på väg att nästla in sig i inteleder till målet. Jag är rädd för att det är en politik som tvärtom förvärrarsituationen. Och jag må tillåtas ha den uppfattningen att den politik som herrBurenstam gör sig till tolk för är en felaktig ekonomisk politik som inteså att säga beaktar vilken an- vändning av resurserna somerfordras för att nå fram till målet. Sedan,herr talman, tror jag att det bör räcka med att konstatera -som vi så ofta göri debatterna här i - att om målen för den ekonomiska politiken gårdet att förena sig, när vi formulerar dem i allmänna termer; det är när vikommer ner till den hårda karga verkligheten att fatta beslut och genomföradem som skillnaden visar sig mellan regeringen och oppositionen. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt HerrBURENSTAM () kort genmäle: Det är förvisso obetaget att anse att vår politik inteskulle leda till några förbättringar. Men det är också min förhoppning attväljarna förstår, att om vi skall kunna slå vakt om vår exportindustrismöjligheter och våra möjligheter inom de importkonkurrerande näringarna, såfår man inte öka lönekostnaderna genom ständiga skattehöjningar, så altsvenskt näringsliv föriorar marknadsandelar. Det kan inte vara riktigt altbygga på en ekonomisk politik som innebär att investeringarna kommer att minska. Del är nämligen vad de senaste prognoserna pekarpå. Det kan inte vara vägen ur de svårigheter som vi f n. kan konstatera ochsom är utomordentligt allvariiga. Jag ber om tillgift för att jag frestar kammarens tålamod, men del varen sak som sade om investeringarna, som jag tror alt detär av värde att jag lämnar en kompletterande upplysning om. Jag avserförutsättningarna för den svenska industrins möjligheter att både klara enexportutveckling och att möta importkonkurrensen. Detär nämligen så att , alltså , har volymen av den svenskaindustrins investeringar ökat med sammanlagt 50 96, och mig veterligt är detinte något annat industriland i västvärlden som kan uppvisa en sådanökningstakt. Och detta är av mycket stort intresse, ty det visar alt industrini handling, om än icke i ord, demonstrerar den tro på framliden och den viljatill expansion och utveckling som vi kommer att behöva. Därför tycker jag allverkligheten gör att mycket av de skräckmålningar som ochhans meningsfränder målar upp faller som löv till marken. Herrandre vice talmannen anmälde all anhållit att tillprotokollet få antecknat alt han inte ägde rätt till ytterligare replik. återkom jag från eii par dagar vidned-rusiningskonferensen i , där jag på lorsdagen i ell anförande somväckle ell visst eko i den iniernaiionella pressen framförde Sverigessyn-punkier på de mesi akluella ärendena på konferensens dagordning. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt föreställer mig all detkan finnas ett visst intresse av att till prolokoll få redovisa vårsyn på dagslägel för nedrustningsförhandlingarna. Låtmig emellertid först och som bakgrund till en sådan redovisning någotkommentera en utvecklingstendens i dessa förhandlingar, som Sverigetillsammans med andra mindre men i arbetet aktivt engagerade stater har allanledning att uppmärksamma och dra slutsatser av för sitt agerande. Denkände amerikanske statsvetaren vid Princelonuni-versiletet ärnaturligtvis inte ensam om den iakttagelsen - som han emellertid framför medstor skärpa i ett lemanummer kring nedrustningen i Daedalus -att, medan det internationella ekonomiska samarbetet har blivit alltmer präglatav multilateralt ömsesidigt beroende och multilaterala förhandlingar harnedrustningsförhandlingarna kommit all alltmer domineras av de bilateralaöverläggningarna mellan de två supermakterna och . Självfalletvälkomnar alla - och så sker också i regeringsdeklarationen - det faktum attsådana samtal pågår, i och i , som man ständigt måstehålla i minnet de i själva de jättelika, ja groteska militära systemen i bäggedessa länder inbyggda svårigheterna att nå resultat i de bilaterala förhandlingarna.Dessa två omständigheter, dominansen av de bilaterala nedrustningsförhandlingarnaoch de tragiskt uppenbara hindren för framgång i dessa förhandlingar, ledertill vad jag tidigare påpekat i denna kammare, nämligen att de multilateralaförhandlarna i ständigt finner sig försatta i efterhand och att de tvåhuvudagerande verkar att räkna med att vi andra skall snällt anamma vad de förreller senare - tyvärr oftast mycket senare - förelägger oss som ett faitaccompli. Sverigeär naturligtvis, herr talman, inte ensamt bland de små medlemsstaterna vidnedrustningskonferensen - och för den delen också i FN - att bli i stigandeutsträckning otåligt över den nödtvungna avsaknad av konkreta resultat somdetta leder till och det intryck av overksamhel och handlingsförlamning sommåste skapas hos utomstående iakttagare, trots all nedrustningskonferensenunder har arbetat hårdare . Tvärtom delas denna vårreaktion både av den stora alliansfria gruppen och av fiera mindremilitärblockstater. Det tillhör emellertid bilden av vår aktiva utrikespolitikoch vårt hävdande av de små staternas rätt till oberoende gentemot stormakterna- vilket det erinras om i regeringsdeklarationen - att tagittvå initiativ för att på nedrustningsområdet skapa bättre balans mellan de fåstora och mäktiga samt de många små och svagare, vilkas framlida öde, liksomhela väridens fred, är helt beroende av supermaktsagerandet. Vidrev fram del generalförsamlingsbeslut, varigenom den kommittéupprättades som skall överse och lägga fram förslag till stärkande av FN:sroll på nedrustningsområdet. Som ordförande i denna FN-kommitlé känner jagstarkt ansvaret för alt den skall kunna föreslå höstens generalförsamlingsådana åtgärder, som gör det möjligt för oss. de små och många, attfinna nya vägar till verklig nedrustning och gör oss bättre skickade än f n.att hävda vår mening och vinna beaktande för våra krav. Itorsdags framförde jag i , på vägnar, kravet att och Sovjetunionenskall avstå från det permanenta och gemensamma ordförandeskap förnedrustningskonferensen som bestått ända sedan den s. k, Adertonmannakommitténetablerades . Världen är helt annorlunda än , och den tidens betraktelsesätt kan inte, som jag framhöll iGeneve, betraktas som en evig naturiag. Tiden iir inne för att skapa endemokratisk ledning av nedrustningskonferensens arbete, och vi hoppas attunder kommande förhandlingar kring förbättrade arbetsmetoder för konferensenfå gehör för en sådan demokratiseringsprocess. Också beträffande de två sakfrågor, som - vilket fram-hålles iregeringsdeklarationen - är huvudfrågorna f n, för nedrustningskonferensen,nämligen det fullständiga kärnvapensprovstoppel och förbudet mot kemiskavapen, hade jag anledning att framföra direkta svenska krav, Ifråga om det fullständiga kärnvapenprovsloppet har vi, som regeringenframhåller, tagit nya initiativ inför det expertmöte som på svenskt förslagskall hållas av konferensen . Den redovisning vi kan göra avnyaste seismologiska möjligheter att ned till en spräng-styrka av 1 kilolonskilja mellan underjordiska kärnvapenprov och jordskal v innebär alt det s, k,iröskelavtalet mellan och om förbud mot prov över 150 kiloton,vilket skulle ha trätt i kraft , framstår som ganska löjeväckande. Någratekniska hinder för en effektiv kontroll av ett avtals efterlevnad ulaninspektion på platsen finns . Har supermakterna politisk anledningall fortfarande motsätta sig det fullständiga provstoppel, måste den nu öppetredovisas. Mot den bakgrunden krävde jag i altnedrustningskonferensen skall, efter detta expertmöte, gä rakt in i enmultilateral politisk förhandling om ett fullständigt kärnvapenprovslopp. Delär min förhoppning att vi skall få starkt stöd för detta krav av den s. k,15-gruppen, dvs, de alliansfria medlemsstaterna vid konferensen. Vi måste fåsupermakterna att inse att de nu äntligen måste uppfylla sina gamlaförpliktelser och vidta den kanske viktigaste åtgärden för att stoppakärnvapenupprustningen och begränsa risken för kärnvapenspridning, nämligenatt ingå avtal om ett fullständigt stopp för alla kärnvapenprov. Denandra huvudfrågan, herr talman, är både politiskt och tekniskt betydligt merkomplicerad. Vi måste öppet erkänna att svårigheterna att effektivt kontrolleraefterievnaden av ett förbud mol kemiska vapen alltjämt är myckel betydande,framför allt på grund av karaktären av de produkter som åstadkoms inom denvåldsamt expanderande kemiska industrin. Åtskilliga andra omständigheter göratt en rad problem måste Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt lösas innan vi kan gå tillrealförhandlingar på delta område. skall emellertidunder sommaren hålla ännu ett expertmöte kring dessa problem, och där avser viatt aktivt delta. Mot den bakgrunden ställde jag del svenska kravetalt konferensen skall möjligt och senast gå in ikonkreta politiska förhandlingar för en överenskommelse om förbud mot kemiskavapen. Jag har velat ge denna något mer detaljerade redovisning avaktiva svenska insatser i nedrustningsarbetet, därför att en allmän uppfattningtycks vara att avsaknaden av praktiska resultat skapat en känsla av håglöshetoch handlingsförlamning. Det är icke så. Vi som företräder i dettaarbete, liksom representanterna för åtskilliga andra nationer, är djuptmedvetna om vad den nuvarande allvarliga situationen på rustningsområdet kaninnebära för världens och vår egen framtid. Och vi är föresätta att icke lämnanågon möjlighet oprövad att bidra till att bryta det nuvarande dödläget och taavgörande steg mot en verklig och kontrollerad nedrustning - inte minst därföratt detta kan bana väg för en ökad förståelse för att världen, i avumbäranden, nöd och lidanden för miljarder människor, äntligen måste finna envettigare användning för dyrbara mänskliga och materiella resurser. Herrandre vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . Herr förste vice talmannenBENGTSON (c): Kontakten mellan länderna i vår värld har blivit allt intensivare. Detär knappast möjligt och ännu mindre lämpligt att isolera sig frånförbindelserna med andra delar av världen. Flertalet länder är medlemmar iFörenta nationerna och därmed följer i varje fall moraliska förpliktelser i detmellanfolkliga samarbetet. 1 den mån länderna anslutit sig till konventionerhar de också formligen förbundit sig att följa de överenskommelser som träffatsi internationella sammanhang. På handelns område har utvecklingen gått snabbt.Den tekniska utvecklingen gör att alla länder har intresse av att få kontakter medandra länder för att få nytta av de forskningsresultat som åstadkommits. Sverigehar alltid arbetat med stort internationellt intresse. Vi har ingen anledningatt isolera oss. Den som vill studera politiska förhållanden ärvälkommen hit, och den som vill resa härifrån hindras inte. Jag noterar medstor tillfredsställelse alt vårt land markant skiljer sig fråndiktalurländerna, där del ofta förekommer att människor hindras från all t, ex,förenas med sina familjer som vistas i annat land, Helsingforskonferensensresultat kan diskuteras, men jag anser att konferensen ändå hade betydelse.Jag beklagar dock alt den vikt som fästes vid de s, k, fyra korgarnas innehållär olika i vissa länder. Det bör emellertid observeras att även omslutdokumentet från är av stor betydelse som politisk manifestationså utgör det inte något internationellt fördrag. Det är, som iTyresö sagt tidigare, önskvärt att kunskaperna om dettasprids. Men vi bör observera att tolkningstvister rörande dess innehåll intekan avgöras på judiciella grunder. De möten mellan de deltagande staterna somkommer att äga rum med början i kommer emellertid att gestaterna möjligheter att i varje fall påtala för varandra vad de uppfattar sombristande efterlevnad. Många av formuleringarna i dokumentet från Helsingforsär också så vagt utformade att tolkningen kan bli olika, utan att man för denskull kan hävda att en viss dellagande stat brutit mot dem. Del finns ocksåfrån olika länder förbehåll som i och för sig gör överenskommelsen än svagare.Konferensen arbetade ju efter consensusprincipen och därför blev det förbehållför alt man skulle kunna uppnå enighet. Enav de viktigaste delarna av principdeklarationen är alt våldsmetoder inte fåranvändas för att främja nationella mål och att gränserna i förklarasokränkbara. Det anges dock att gränserna skall kunna förändras men endastenligt internationell rätt, med fredliga medel och efter överenskommelse. Ensärskild princip ägnas respekten för de mänskliga rättigheterna, och det ärdenna princips stora betydelse som jag tycker att man i vissa sammanhang intebetonar. Man talar mycket gärna om de två första korgarna men inte så mycket omvad som gäller mänskliga rättigheter. Det sägs uttryckligen i texten allrespekt för de mänskliga rättigheterna utgör en väsentlig faktor för freden ochför vänskapliga förbindelser och samarbete mellan staterna. Dessa bestämmelserfår dock mindre betydelse sedan konventionen om medborgerliga och politiskarättigheter trätt i kraft . Det är förvisso ett mycket betydelsefulltdatum. Konventionenom ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har trätt ikraft. Därmed har ett av de viktigaste beslut som någonsinfallat förverkligats. Det är att observera att det slutgiltiga antagandet avkonventionerna och det fakultativa protokollet i skedde . Men konventionerna skulle haratificerats av minst 35 stater, innan de trädde i kraft. 1 den svenskadelegationen ansåg vi att delta myckel höga tal var ett sätt alt fördröja ikraftträdandet av konventionerna. 1 vanliga fall nöjde man sig med att 10 eller15 medlemsländer ratificerade. De länder som hade sådana avsikter har på dettasätt lyckats fördröja ikraftträdandet . För all ge något exempel på vadsom föreskrivs om människors rätt alt flytta och emigrera vill jag - eftersomjag har nämnt det tidigare - citera artikel 12, vari föreskrivs: "1.Envar som lagligen befinner sig på en stats område äger rätt att där röra sigfritt och fritt välja bosättningsort. 2.Envar äger frihet alt lämna vilket land som helst, däribland sitt eget." Delär i högsta grad angeläget att alla länder följer dessa regler så att vislipper upprepningar av det som vi har bevittnat vid fiera tillfällen, nämligenatt personer har hindrats att resa ut från ett land, inte minst frånöstblocket, där man har kvarhållit människor mot deras vilja. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Omländerna verkligen följer bestämmelserna i konventionerna blir det inte längrenågot resonemang om en persons rätt att emigrera, eftersom den rätten formelltgaranteras i konventionerna. Detär emellertid en fråga om konventionernas efterlevnad. Och det första människorfrågar sig är: Hur går del till? Vid behandlingen hävdades detfrån svensk sida och även från många andra länder alt kontrollbestämmelserskulle infogas i själva konventionerna. Detta blev emellertid inte möjligt,främst på grund av motstånd frän men också från en del andraländer. Ett fakultativt protokoll upprättades emellertid, men uppträder denmisstänkta åtgärden att flertalet länder inte ansluter sig till protokollet ochdärmed undandrar sig kontroll. Det är endast ett tiotal länder, däribland denordiska, som har ratificerat protokollet. Därmed har ett stort antal länderinte getts möjligheter till kontroll. Redani första artikeln i konventionen om de mänskliga rättigheterna står det attalla folk har självbestämmanderätt. Med stöd av denna rätt äger de frittbestämma sin politiska ställning och fullfölja sin egen utveckling på deekonomiska, sociala och kulturella områdena. Därmed borde den sista delen avdet gamla, förhatliga kolonialsystemet vara likviderad. Ett av de största framstegensom nåtts under senare årtionden är otvivelaktigt att så många länder harblivit självständiga. Mendet är stora svårigheter som möter när länderna skall börja verka somsjälvständiga stater. Det är inte bara svårigheter i ekonomiskt och organisatoriskavseende ulan också i fråga om själva friheten. Det finns ju s. k.befrielserörelser som kämpat tappert mot förtryck och kunnat avbörda sig dettaförtryck men som etablerat en järnhård diktatur. Man kännersig onekligen undrande inför en rörelse som kämpar för frihet men sedan självinför en annan form av förtryck, I sådana fall önskar man att en nyfrihetsrörelse skulle uppstå som kunde ge verklig demokrati och frihet åtfolket. Afrikaär den del av världen som varit mest händelserik i fråga om att gesjälvständighet åt tidigare kolonialländer. Det är med största tillfredsställelseman nu kan konstatera att de tidigare portugisiska kolonierna ochMozambique har blivit fria länder. Vad som kommer att ske i är dockovisst eftersom utländsk inblandning även med reguljära trupper har förekommit.Jag konstaterar med tillfredsställelse att regeringsdeklarationen anger attSverig tog klar ställning mot o//utländsk inblandning i inreangelägenheter. Just att det gäller all inblandning är av största betydelse. Närregeringen nu deklarerar att den vill att säkerhetsrådet beslutar om sanktionermot så ställer jag mig tveksam till effekten av ett sådant beslut.Den frågan har diskuterats . Om sådana sanktioner får ingen ellerringa effekt, vilket tidigare befarats, så blir det bara en prestigeförlust förFörenta nationerna. Jag vill också gärna fråga om regeringen i så fall tänkt påden solidaritet som borde förekomma i händelse av sanktioner. Det finns vissaländer som har en omfattande handel medSydafrika medan utbytet i andra fall är litet, och då kan det bli nödvändigtmed visst stöd åt länder som drabbas särskilt hårt om sanktioner vidtas. Jaginstämmer helhjärtat i regeringens deklaration om , och jag fäster storvikt vid att regeringsdeklarationen säger att val bör ske under FN:söverinseende. Friheten förkvävs i så många länder där regimen talar stort omfrihet men tillämpar någonting helt annat. Sker valen under FN:s överinseendebör det kunna bli fria, hemliga och fullt demokratiska val där även självakandidatnomineringen är fri, I åtskilliga länder har man någon form av val, mennär man studerar hur kandidaterna nomineras finner man att det är landetstopp, en junta som regerar, som bestämmer vilka kandidater som över huvud tagetfår ifrå-gakomma vid val. Delär många länder som redan i sina namn har ordet demokrati även om de är myckethårda diktaturer. Och många länder har ordet folk i sina namn medan folket intehar någonting all säga till om. Andra länder har ordet republik i namnet utanatt de på något sätt är republiker. Jag hoppas att sådana länder begriper inte är det mest betydelsefulla ulan att det är realiteterna om frihet ochdemokrati som är det avgörande, Iregeringsdeklarationen uttalas det alt risken för en kärnvapenspridning utgörett av de svåraste nedrustningsproblem som vi står inför. Jag lyssnade medstort intresse till anförande just innan jag kom upp italarstolen. Det anges vidare att det särskilt gäller alt förbättra deninternationella kontrollen av handhavandet av klyvbart material. Och det ärönskvärt. Men det är förvånande att regeringen på samma gång så vårdslöst kanarbeta för att utvidga omfattningen av den svenska kärnkraften. liggernu högst i världen i fråga om kärnkraft, och givetvis utgör detta ett dåligtexempel för andra länder. Trorverkligen regeringen att man i vårt land kan skaffa alltmera klyvbart materialoch ändå tala om att hindra dess spridning? Det är självfallet alt justörre mängder av klyvbart material i världen som finns, desto större blirriskerna för att det också kommer att användas för stridsändamål. Den6 fälldes den första atombomben över och satte skräck ihela världen genom sina fruktansvärda verkningar. Den bomben innehöll ungefär plutonium medan det nu inom en ganska snar framlid kommer att finnas tusentals ton av plutonium. Ärdet troligt all del finns någon möjlighet att kontrollera dessa enormapotentiella vapenresurser? Man måste se pessimistiskt på den frågan. Efter attha sett vissa TV-program om hanteringen av plutonium, som klarlagt hur småkvantiteter som behövs och hur svårt del är alt hålla reda på vilka mängder somegentligen existerar är man, herr talman, mycket pessimistisk införmöjligheterna att ha kärnkrafi för fredligt bruk och undvika attplutonium också kommer ut för användning i stridssammanhang. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt I det danska förekom för sedan en utrikespolitiskdebatt. En svensk iakttagare som följde debatten konstaterade efteråt införnågra danska vänner, alt icke ett ord hade yttrats om . Nej, upplysteshan, del berodde på att man i förväg hade kommit överens om alt icke diskuteraNorden ulan för del ändamålet hade avsatt en särskild debatldag . Endansk iakttagare skulle kunna göra samma reflexion om den svenskautrikesdebatten. Knappast ett ord har sagts om . Den skillnadenföreligger dock all det inte finns någon överenskommelse om en särskilddebattdag rörande som kompensation för detta. För den saken skall viemellertid inte klandra regeringen. Det är egen angelägenhet attordna den frågan. Annarsfanns det, herr talman, mycket att rapportera från del nordiska fältet. Detfanns t, ex. en möjlighet all konstalera att man, i full enighet, förtpartipolitiseringen i vidare och att den nu går så långt alt -enligt vad den norske storlingspresidenten meddelade -hans parti i fortsällningen kommer att ha särskilda partimöten före varjeutskotts sammanträde för all behandla nytillkomna frågor. Följden blirnaturligtvis att andra partier gör på samma sätt. Mendet finns också andra nordiska frågor av intresse, där regeringarnas ansvar förbristande kommunikation med vederbörande pariament är något större. ex. på ett sådant förhällande som att det vid senastesession kunde konstateras att den nordiska samhörigheten i fråga om röstningari har minskat. - räknadeen dansk talare ut - hade de nordiska länderna kommit på skilda ståndpunkter iFörenta nationerna. Det är en siffra som skiljer sig från vad som tidigaregällt. De nordiska länderna har av olika skäl, som jag inte skall ingå på här,kommit ifrån varandra även i FN-arbetet. Det är en beklaglig tendens, som vibör se upp med. Änviktigare är emellertid alt den säkerhetspolitiska debatten om , som harförts med en sådan energi i och i , så gott som helt gått densvenska regeringsdeklarationen och också denna dags debatt förbi. Det ärfaktiskt så att den militära aktiviteten kring våra stränder och våra länderhar ökat på ett enligt många oroväckande sätt.