prot · FZ09133 · 1975-12-31 00:00:00 — Om inte andra åtgärder vidtas kan en sådanåtgärd i slällel bidra lill att konservera nuvarande förhållanden och försvåraen genomgripande förändring. De problem som sammanhänger med den olikartadeutvecklingen inom olika kommuner kan inte lösas ulan en ändradkostnadsfördelning mellan stat och kommun. Ävenförhållandet mellan slallig och beskattning måste förändras, liksom vimåste ha en annan näringspolitik och en ny regionalpolitik. Vänslerparlielkommunisierna har ställt en rad förslag till ålgärder för atlförbättra kommunernas ekonomiska situation, förslag som också skulle bidra tillslörre rättvisa mellan kommunerna. Jag vill erinra om några exempel på sådanaförslag, som även med hänsyn lill pågående uiredningar och en total översyn avkostnadsfördelningen ganska snabbi kan genomföras. Delgäller den allmänna arbetsgivaravgiften, som är myckel kännbar för kommuner ochlandsting. Vpk har krävt att dessa befrias frän skyldighet alt eriägga allmänarbetsgivaravgift. Det gäller bolagens skaller lill kommuner och landsling, somvisar en nedåtgående trend som skattebördan ökar för fysiskapersoner. Här har vpk bl. a. föreslagit en ändring av gällande avdragsvillkorför avsättningar, fonder och investeringar och en extra bolagsskall i syfteatt flnansiera ökade insalser till kommuner och landsling. Detgäller, för au ta yllerligare exempel, kravei på all staten skall övertapersonalkostnaderna vid barnstugorna och att etl statligt grundbidrag skallulgå lill pensionärernas bostadstillägg. Tyvärr har övriga riksdagspartierganska varit med om att avslå olika vpk-molioner med sådanl innehåll.Del hade varit mera meningsfullt atl rösta för dessa förslag och beställaåtgärder frän regeringen än atl avslå dem eller ånyo överiämna dem lillpågående uiredningar. Detmåste vara en statlig uppgifi all hjälpa de mesl utsatta kommunerna. Denstatliga inkomstskatten är progressiv och drabbar inle låginkomsttagarna såhårt som höjda kommunal- och landstingsskatter gör. Dessuiom har kommuner ochlandsling inle möjlighel att som slalen skärpa skatter pä bolagsvinster, sloraförmögenheler och spekulations-vinster. Det är alltså slalen som kan åstadkommade pengar som behövs för all uOämna skallen mellan olika kommuner. Allbygga upp etl provisoriskt uOämningssyslem, som innebär atl de välbärgadekommunerna med en begränsad skallehöjning kan köpa sig fria från sociallansvar, är inle förenligl med en genomtänkt regionalpolitik. Etl inomregionaltskaiieuOämningssysiem kan även fä andra icke önskvärda effekter. Flera kommunermed lägre skattekraft än genomsnittet skulle inle få någol bidrag, då del inlefinns någol direki samband mellan skattekraft och utdebitering. Dessa skulle istället kunna bli givande part. Syslemet skulle heller inte la hänsyn lill devarierande förutsällningarna inom kommunerna när det gäller all upprätthållalikvärdig service. Låginkomsttagare som bor i rika kommuner skulledrabbas av den högre utdebitering som görs för all finansiera uOäm-ningen.UOämningseffeklerna skulle även bli mycket begränsade. Delförhållandet atl ell inomregionalt skaiieuOämningssysiem icke ärinvändningsfrili och all del är orealistiskt med hänsyn lill landstingetspressade ekonomiska situation fär inle betyda att inget görs för all minska demesl utsatta kommunernas bördor. Del är därför angeläget all den uiredning somnu har direkiiv all utreda dd slalliga skalteuOämnings-syslemd påskyndar sittarbele. Tilläggsdirekliv som aklualiseras genom riksdagsmolionen fär icke ledalill all utredningsarbetet drar ul på liden. Del mest angelägna nu är alt prövavilka åtgärder som skall vidtas från Statsmakternas sida för all man snabbi ocheffekiivi skall kunna hjälpa de mest utsålla kommunerna. Jag ber atl fä yrka bifall till reservation vidbetänkandet. Underdelta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Finansutskoltds belänkande nr 39 behandlar en molion om en provisoriskinomregional skalleuOämningsreform. Den här motionen väcktes av mig och ell antal centerpartister från . Utgångspunktenför vår motion har varit situationen i . Den snabba expansionenunder 1960-lalel och böOan av 1970-lalet har lett lill slora ojämlikheiermellan denna regions skilda delar. a. har den snabba befolkningstillväxtenmedfört slora krav på service, stora insalser som kräverkapilalresurser när det gäller byggande av bostäder, skolor, daghem, gatunätoch andra kommunala anordningar. Expansionen har inle skell jämnt i helaregionen. Vissa kommuner har drabbats myckel hårdare än andra. Man har haft enbefolkningstillväxt som har översligil kommunernas förmåga all klara della medbibehållen Vi harföOaklligen fått rika och fattiga delar i denna region, vilken som helhel är enav landels rikaste. Invånarna har till följd av detta kommit alt leva underolika förhållanden. Att bygga ut den kommunala servicen är ju beroende avvilka ekonomiska resurser som kommunerna har. Speciellltydligt framstår detta i de mest expansiva kommunerna, där man trots en myckelhög utdebitering och stora ansträngningar i övrigt har en i förhållande tillmånga andra kommuner svagt utbyggd service. I denna lyp av kommuner ärskattekraften oftast lägst. Behoven står alltså inte i relation till förmåganalt tillgodose dem. Befolknings-sammansättningen dikterar i hög grad behoven avkommunala insatser. Många barn liksom ett stort anlal äldre fordrar omfattandekommunala åtgärder, kostsamma sådana. Likaså spelar förvärvsfrekvensen och tillgångenlill arbetstillfällen inom kommunen en stor roll för kommunens situation.Olikheten i kommunernas struktur även i detta avseende är mycket stor. Kommuneri den här regionen som haft en mycket långsam utbyggnadstakt startar ofta frånen lidigare mycket god ekonomi med hög skallekraft. Dessa kommuner har alltforten god ekonomi och möjligheter atl bygga ut en service. Eflersomden här regionen har en gemensam arbetsmarknad och i många avseenden gemensammaintressen, anser vi i att det måsle av solidariska skäl vidtasåtgärder för atl förbättra villkoren och göra dem mera likvärdiga i alla delarav regionen. Islutet av tillsatte regeringen en skatteuOämningsulredning som skallse över det statliga skatteuOämningssystemet som helhet. Här iStockholmsregionen är silualionen så akut, att åtgärder måsle vidtas med delsnaraste för alt få en uOämning till stånd. Vi har därför föreslagil all manskall med förtur behandla frågan om en provisorisk inomregional skatieuOämningmed hänsyn dels till de stora skillnaderna i utdebitering mellan olikakommuner, dels lill skattekraften och till möjligheterna alt bygga ut denkommunala servicen, så all den blir likvärdig i kommunerna inom . RemissinstansernaSlockholms läns landsling och , som har yttrat sig övermoiionen, har något delade meningar om hur denna fråga skall lösas, menflertalet där är positivt inställda till att något görs. Jag vill betona attdet ansvar har i detta ärende är all tillse att en ändring görsi lagstiftningen, så att landstingen får befogenheter atl vidla åtgärder. Detär därför glädjande att finansutskottet som helhel slår bakom kravet på attfrågan om en inomregional skatieuOämning skyndsami utreds. Delfinns dock en reservation kommunisterna fogad tillbetänkandet, vilken har talat om. I sak är manuppenbariigen enig med oss övriga, men i reservationen sägs, och det framgickockså av anförandet, att utskottsmajoriteten inte har tagit hänsyn lill desvårigheter och orättvisor som skulle kunna uppkomma vid genomförandet av eninomregional skatteuOämningsreform. 13 protokoll 1975/76:132-133 kan sägas altfinansutskottet inle lagil slällning lill hur en reform skulle genomföras ellerhur ell förslag om en sådan reform skulle se ut. föreslår allriksdagen skall begära en uiredning om hur man lagsiiftningsvägen skall göra delmöjligt för landstingen atl vidta ålgärder av ifrågavarande slag. Sombilaga lill betänkandet har man fogat alla de remissytlranden som lämnats ifrågan. De svårigheter och problem som en reform kan vara förenad med är därväl redovisade, liksom de olika kommunernas situation och mycket varierandeekonomiska läge. Utskottsmajoriteten betraktar det som en självklarhet atl mani uiredningsarbetel kommer au beakta de synpunkter som framförs och övrigaomständigheter för atl så långl möjligt tillgodose alla rätlvisekrav. Fråganmåsle utredas förutsättningslöst. Iövrigt vill jag hålla med om att detta naturligtvis inle är denenda väg som skall användas för alt åstadkomma en uOämning. Över hela delpoliliska fallet måste strävan vara alt skapa förutsättningar för så likvärdigavillkor för människorna som möjligt, inle bara i den här regionen, utan i alladelar av vårt land. Där spelar självklart alla de områden nämndeen viktig roll. Det gäller skattepolitiken, förhållandel i beskattningen mellanslal och kommun, bidragssystemet från Slalen lill kommunerna, alll detta somhåller på att utredas, regionalpolitikens ulformning både för regionerna ochför den inomregionala balansen. Men delta har vi inle haft all ta slällninglill i ulskoltsbelänkandel och vi har därför inte yttrat oss över dessafrågor. Vi skulle kunna la upp en debatt om dem här, men jag anser inle atl delskulle leda någon vart i del ärende vi nu behandlar. Jagvill bara ta upp en sak som nämnde. Han menade all , meddel förslag vi i någon mån skissat i moiionen, skulle förulskicka att vissarika kommuner skulle kunna köpa sig fria från sociall ansvar. Jag måste betonaall del pä intet säll varit avsiklen med värt förslag. Jag tror inte heller mankan utläsa delta. I så fall har vi uttryckt oss otydligt. Jag vill understrykaatl det tvärtom är fråga om motsatsen: alt man skall solidariskt hjälpa demänniskor som har del sämre ställt. Del är däri solidariteten ligger. Ingenskall kunna köpa sig fri från ett sociall ansvar. Jagvill också understryka att hänsynen till den kommunala servicen, utbud avdaghem, åldringsvärd, utbildningsmöjligheter a v olika slag, skall varautgångspunkten för diskussionen om en sådan här uOämningsre-form. Vidarevilljag betona några andra saker som vi tagit upp i betänkandet. En sådan härregional skatieuOämning får inle komma i konflikt med den kommunalasjälvstyrelsen. UOämningen skall ulformas på ett sådanl sätt att den kananvändas i alla landstingsområden. Den måste samordnas med del statligaskatteuOämningssystemet. Ulskollelundersiryker ocksä all den dominerande delen av skaite-uOämningen enligtutskoltets bedömning alltfort måste ske inom det Vi har därmed heller inle uteslutit all man i ell slulgilligl förslag omstatligt skaiieuOämningssysiem kan komma alt bättre än - och del är ocksävår förhoppning -tillgodose kraven på inomregional rättvisa. Vaddel nu gäller är all skyndsami uireda och lägga fram förslag som möjliggör förlandslingen all vidla ålgärder som leder lill förbättringar för de svårastdrabbade kommunerna i . Utskolismajorilelenhar i molsals lill reservanten inle angivit någon lidpunkl då en reform skullekunna genomföras. Utskottet har förutsatt atl skatleuOämningsuiredningen ochregeringen, som ävenledes uppvaktats direki i detta ärende, gör alla deansträngningar som är möjliga för all en förbättrad situation skall kunnainträda . Som motionär är jag naturiiglvis glad all denna fråga fält en säpositiv behandling. Del är min förhoppning all della skall vara fallet också ifortsällningen. Jag vill därmed yrka bifall lill flnans-utskottds hemställan ibeiänkandei nr 39. Torsdagenden .20 maj 1976 HerrCLAESON (vpk) kort genmäle: säger atl ulskoltet inte har lagit slällning lill meioden föruOämning. Men utskoltet ställer sig ju positivt till förslaget. Dä bordeulskollel ocksä enligt min mening göra en yllerligare värdering av del. Om mantillstyrker ell förslag om uiredning så bör man ha en mening om förslagel somman bör uttala. Detuppställer sig en rad frågor i sammanhangei: Varför har det inte sagtsnågonting om en uOämning mellan alla kommuner? Varför inte en uriämning ocksåöver länsgränserna - och inle bara inom en region? är frågor om vilka negativa effekier som delföreslagna systemet skulle få som ulskollel inle har belyst. Del är möjligt allulskollel menar atl de bilagor som finns till betänkandet är så pass utförligaau man med utgångspunkt i dem kan utläsa svaren. Men nog borde del ha varitangelägel för utskoltet all nämna de problem som del föreslagna systemetinnebär och ullrycka en mening i sammanhangei. () korlgenmäle: -Jag tror all avsiklen med förslaget framgår myckel klart. Även om jagär motionär och är glad över den behandling som moiionen fåll vill jagunderslryka atl del inle lalas om bifall lill moiionen i betänkandet. Men jagmedger att del lalas om.en regional skaiieuOäm-ningsfond. Ulskollel har istället valt etl mer neutralt utlryckssäll och begär alllsä med anledning avmoiionen en skyndsam uiredning av ell inomregionalt skaiieuOämningssysiem somskall lillgodose de krav på uOämning inom regionen som vi har framfört imoiionen. HerrClaeson anmärkte alt vi också borde se lill vad som händer över länsgränserna.Del var del förhållandel jag ville framhålla när jag lalade om atl detlaförslag måste synkroniseras väl med det statliga skalle-uOämningssyslemei, somvi även är eniga om skall ha den dominerande rollen. Delförslag som behandlas skall förhoppningsvis bara behöva vara ett provisoriumoch det slulliga förslagel lill skatieuOämning vara så fullödigt atl det ocksåkan tillgodose del krav på inomregional balans som jag tror att det finns enstark uppslutning bakom på grund av de erfarenheter som gjorts på mänga häll. HertEKSTRÖM (s): Jag vill bara foga några få synpunkter lill de anföranden som lidigarehar hållils. Jagrekommenderar kammarens ledamöler all la del av de bilagor som är fogade lillfinansutskottets belänkande, inte minsl bilagan från länslandstings förvaltningsutskott. När detta utskott skulle yttra sig överremissen från finansutskottet förelåg det fem olika förslag, och del vittnar omden parlamenlariska silualionen i Slockholms läns landstingsförvaltningsulskotl! molion som har behandlats av finansutskottet i det föreliggande beiänkandeihar del yrkals all skaiieuOämningskommittén skall ges kompletterande direkiivrörande provisorisk lagstiftning för landstingen för all kunna åstadkomma eninomregional skalleuOämningsreform. Delvar för mig överraskande att den här motionen väcktes. Jag skall också ärligterkänna atl del ocksä var överraskande all man från socialdemokratiskt håll ilandstinget och i strax efter del alt en statlig uiredninglillsalts om skatleuOämningssystemel framlägger förslag med innebörd alluOämna skillnader mellan rika och fattiga kommuner inom en region. Det varkanske inte del rälla psykologiska ögonblicket . Men all righl, man hargjort det och dä ansåg vi från finansutskottets sida del vara rikligt atl lålaförvaltningsutskott och kommunstyrelse avge remissyttranden. Del skedde och vihar velal redovisa dessa yttranden som bilagor. Samtidigthar de båda remissinstanserna direkt till regeringen gjort framställningar omålgärder för alt skapa möjligheter för en inomregional skatieuOämning. Finansutskottethar haft all la ställning lill remissyttrandena. Jag vill betona - vilket fruSöder också gjorde nu senast - att man icke har tillstyrkt moiionen utanutskottet har sagt atl man i anledning av motionen anseratt möjligheterna börprövas. Men finansutskottet har varit försiktigt nog alt inle säga "prövamöjligheterna och framlägga förslag", utan man har nöjt sig med att säga"pröva möjligheterna". har själv redogjort för vadulskollel anser måsle iakttas, nämligen att det inte får bli en konfiikl medden kommunala självstyrelsen. Del måste vara ell syslem som kan tillämpas ävenpå andra håll i landet, och del måsle vidare samordnas med del statligauOämningssyslemei. Jagdelar hell mening alt vad vi har atl förvänta är ellskalteuOämningssystem som uOämnar skillnader mellan rika och fattiga kommuner,kommuner som har god skattekraft och hög utdebitering och kommuner som har lågutdebitering och god skaliekrafl. icke någon annan part änslalen som kan la kraftlagen härvidlag. Därför hoppas vi all nu sittandeutredningar skall kunna komma fram lill resultat på della område. Med sillandeutredningar menar jag givelvis då den skalleuOämningskonimitté som leds av slalsrådelHans Gusiafsson, vidare - skola, stal och kommun -,socialulredningen och den kommunekonomiska utredningen. Jaghar alllså velal dämpa den entusiasm som jag har kunnat spåra i finansutskottetför en inomregional lösning, och jag vill med delta, herr talman, yrka bifalllill utskoltets hemställan. FruSÖDER (c): Jag vill något kommentera vad sade om den förvåning hankände när den här moiionen väckles och när förslaget från hans partivänner häri framfördes. Jag tycker all vi ofta får möla den motsattainvändningen - att man inle skall komma med lilläggsdirekliv när en uiredning harpågått . Del är väl när en utredning har lillsalts som man också harmöjligheter all påverka arbelel och få en äigärd vidtagen. Däremotdelar jag den uppfallning som gjorde sig lill tolk för här, slalliga skatteuOämningen absolul skall vara del dominerande i dellasammanhang. Men del som har lett fram lill värl förslag här i länd är ju alt visom har en rik region som helhel kände ell solidariskt ansvar för de kommunersom här är drabbade. Vi har ändå gentemot landet i övrigl en gynnad situation. Om tycker sig ha noterat en förOusningfrän min sida över finansutskottet så kan väl jag kvittera med all jag sommotionär verkligen är glad över all man har velal gå med på all pröva dessa möjligheter.Del är nämligen allmänl omvittnat i denna region all här behövs snabba ålgärderför atl uppnå balans i regionen och förhoppningsvis komma in i lugnareförhållanden. Då är en sådan här provisorisk omläggning onödig. (vpk): uttrycker förhoppningen all de uiredningar som finns pådel här områdei snabbi skall komrria med förslag, och del gör jag verkligenockså. Vihar nu under en rad år upplevt hur en mängd förslag som berörl problemel omkoslnadsfördelningen mellan stal och kommun och kommunernas svårigheter sä allsäga skjulils över till framför alll kommu-nalekonomiska ulredningen. Del ärverkligen angelägel atl man snabbi kommer med älminsione någol delbelänkandeeller delförslag på områdd, för liden går och lägel förvärras bara förkommunerna undan för undan. Ekonomini Slockholms läns landsling är ju så undergrävd alt det finns ingamöjligheter-del tror jag man skall vara klar över-all bestrida koslnaderna fören inierregional skatieuOämning. 14 protokoll 1975/76:132-133 Nr 133 kalkyl som utarbetats av framgår alllands- Torsdaeen den lingsskaltenmåste höjas med . för atl man 20 mai 1976 '''" kunna behälla nuvarande serviceslandard.Del skulle innebära atl -------------- mängakonimuner i Slockholms län skulle fä en skatt pä . Provisorisk liiomre- ochdå är inle evenluella skallehöjningar på nivå inräknade. glonal skaileiitjäm- Jag menar alllså fortfarande, och vill knyta an lill vadjag sade förul, niiigsreförm att ulskonei borde ha närmare belyst all en sådanhär skatieuOämning inle löser problemen förkommunerna. Ulskollel borde mera ulförligl ha redovisal den saken. HertEKSTRÖM (s); Del var ju precis del jag sade, , all man inle skall troalllför myckel pä en inomregional skalleuOämningsreform, ulan del äruppenbarligen förhållandd mellan slal och kommun som utredes och det är intebara kommunalekonomiska ulredningen som arbelar, ulan även de andra sloraulredningarna. Jag nämnde t: ex. . Delkan ju - för atl la ell exempel - ifrågasättas om slalsbidragel tillgrundskolan även i fortsättningen skall ulgä på lärarlöner på samma sätt som lill alla kommuner. Man kan länka sig all när del gäller specialdeslineradestatsbidrag kan dessa ulformas på ell annal säll och varieras så, all man germera lill de fattiga och mindre lill de rika kommunerna. Jagskall inle la upp någon debatt med om vad vi är överens om ifinansulskollels belänkande nr 39. Del slår där all möjligheterna lill etlinomregionalt skaiieuOämningssysiem bör kunna prövas. Men jag vill ocksä hasagt all vi pä den socialdemokraliska sidan kanske inle är sä övertygade sommoiionärerna var om del lämpliga i all skapa en provisorisk lagstiftning fördelta. Del är kostnadsfördelningen mellan slal och kommun som är delväsentliga. Även då skall vi emellertid komma ihåg atl del inle finns några nyaskallekällor i samhällel, utan del är alldeles klart all om man skalliransferera ytteriigare medel från staten till kommuner och landsting kommerdel ändå yllersl all vara skallebetalarna som i den ena eller andra formen harall beiala. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilioner gavs på bifall lill dels ulskoildshemsiällan, dels reservalionen av , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärlvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller finansuiskotiels hemställan i be länkandd nr 39 röslar ja, den del ej vill röslar nej, 198 Vinner nej har kammaren bifallil reservalionen avherr . Vidomrösining genom uppresning Ibrklarades flerlald av kammarens ledamöter haröslal för ja-proposilionen. Då begärde rösiräkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omrösining gav föUande resuliai: Ja- 283 Nej - 14 §9 Svenska initiativ mot dödsstraffet m. m. Föredrogs ulrikesulskoliels belänkande 1975/76:16med anledning av motioner rörande svenska iniiialiv pä de mänskliga räiiighelernasområde. Svenska iniiialiv mot dödsstraffet m. m. Hert i (m): ärende gäller bl. a. dödsstraffet. Vi efterlyser i motionen 351iniiialiv mol dödsstraffet. Ulskollel anser all moiionen är besvarad sedanutskotld hänvisal lill vad regeringen har gjort. Del senasle initiativ somlogs, vilkel utskottet också hänvisar till i sitt betänkande, var statsrådetLidboms tal i FN:s generalförsamlings iredje utskott i Ool. Men,herr lalman. jag vill framhålla all del var apropå upptrappningen av väldet iSpanien som statsrådet flck anledning att lala om dödsstraffet och vårinslällning lill del. Vad som där sades fick alllsä ell alldeles särskiltförtecken. Tidenär verkligen mer än mogen för nya och mera raka initiativ i denna förfärligafråga. säger i sin rapport all del framslår som ytterligttveksamt om man har gjort några framsteg mol en mer restriktiv användning avdödsstraffet. Man måsle lyvärr konstatera atl tillämpningen av dödsstraffetsnarare har ökat än avtagit. Det är faktiskt bara 11 länder som inte hardödsstraffet inskrivet i sin förfallning. 15 länder har del inskrivet iförfallningen men använder del sällan, och i 113 länder kommer det ofta lillanvändning. Entilltagande bruk av dödsstraffet är ell illavarslande tecken på enkulturskymning. Våld mol värnlösa är obestridligen bottenlaget för mänskligtumgänge. Regeringenhar lidigare hänvisal lill att frågan är under behandling i ECOSOC, del socialaoch . Men där har vi varken säte eller slamma. Idagarna har invalts i kommissionen för de mänskliga rältighelerna. Manfär då verkligen med uiskouei hoppas alt vår delegalion nynjar sin mandal där. Närdel gäller yrkandel i molion 1155 om ell ullalande molreligionsförföOelsen i Sovjei och andra diklaiursialer hänvisas lillHelsingforsaviald. Att hyckleriet fiödade frill har man fält tydligt ådagalagt.Statsministerns försikliga erinran om Helsingforsaviald vid sitt Moskvabesökvar nalurliglvis bra, men inle lillräcklig. All religionsförföOelsefortfarande är en förfärande verklighet i della Svenska Iniiialiv mot dödsstraffet m. m. värt grannland, därom kanmånga vinna - både människor, splillrade familjer och sönderslagna kyrkor. Delfinns en tidskrift utgiven av i Slockholm somvisar rader av kyrkor i , bäde lulherska och romersk-katolska, som harraserats, bränts eller beslagtagils för världsliga ändamål de allra senasleåren. Regeringenslöfte all delta i den internationella opinionsbildningen mot broll molgrundläggande mänskliga rälligheter, som del uttrycktes iregeringsdeklarationen i är, får snart la sig mera påtagliga uttryck.Sådana åtgärder måsle ligga i linje med den molion som utskoltet här funnitbesvarad. Jag har inget särskilt yrkande, herr lalman! Hen ():