prot · FZ0999 · 1975-12-31 00:00:00 — Del verkar ju inte på något sätt stimulerande attrensa och röja i planteringar för alt ta till vara detta avfall om manbeskattas för det. Del gäller dem som är skogsägare, men inle några andra somskulle vilja ta vara på motsvarande bränsle. Jag vidhåller yrkandel ombifall lill reservationen. Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet Hert LEUCHOVIUS (m): Det är välganska sensationellt alt såväl som måste gå tillbakalill seklets början för all finna täckning för sina principer när det gällerargumenten i den här frågan. Det är att gå lilel för långl tillbaka. Del harhänt ganska myckel under dessa . Vi har inle samma förhållanden somdå. De som använder sig av detla bränsle är småbrukare, ensambrukare tillövervägande del. Del är denna grupp som får en orättvis beskattning i motsatstill de frilidshuggare som inte behöver skatta för det virke som finns atthämta i skogsavverkningar överallt i landet. Sometl plus kan jag notera intresse för skattesänkning och för enlösning av problemen med marginaleffekterna. i (fp): Jag nämnde förut att om man låter avfallsveden ligga kvar i skogen ochruttna så händer ingenting. Det var bara ett enkelt konstaterande att så ärfallet. Men om en skogsägare går ut och försöker städa upp och vårda sin skogoch han därmed skulle kunna använda detta avfall till bränsle i sin egenfastighet, då skall han åsamkas en beskattning. Det är många som har svårt attförstå all en insals som har betydelse ur fiera synpunkter - inle bara attskaffa fram bränsle till egen fastighet - skall beskattas på det sätt som nusker. Det är svårt att få gehör för delta resonemang. Detär många som har framfört dessa synpunkter. Man lycker det är felaktigt all detskall gå lill på delta sätt. När det ur olika synpunkter har betydelse attskogsägarna tar vara på de här avfallsprodukterna, menar man all det ocksåskulle vara lill fördel om de inte blev föremål för beskattning. Det skullestimulera lill fier sådana här åtgärder. Av den här debatten har framgått att jag i alla händelser inle kommeralt ha några problem med min bränsleförsörjning. Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet bjuder sig ytieriigare enledamot att köra hem bränsle till mig. Jag skall gärna anvisa plats för det. Jagvet inte varifrån har fått uppgiften att jag i minargumentering skulle ha gått tillbaka lill seklets början. harlyssnat litet för mycket till suset frän grantopparna. Jag har inte berörtnågonting utan jag har rört mig med den lagstiftning somvi har och som innebär all om man tar ut naturaförmåner från enfastighet skall man skatta för dem. Det finns ingen anledning att gä ifrån denprincipen i delta fall. i säger all det är en underiig filosofi när jag framhåller attdet är favoriserade grupper som det här gäller. Det är ingen filosofi ochpåslåendet är inte underligt. Det är ett faktum att löntagarna har ett heltannat skattetryck än dessa grupper. Det behöver vi inle diskutera. Manförsämrar möjligheten till rättvisa ät alla genom att fria till än den ena ochän den andra gruppen genom att vilja ge dem skattelindringar. Lät oss istället sänka skallen för alla människor och särskilt för dem som bäst behöveren sänkning. Låt oss la ned marginalskatterna till en rimlig höjd och inteförsvåra en sådan åtgärd genom sådana här punktinsatser för intressenter iskogsbruket. Det är inte fel alt dra in marginalskatterna i denna debatt. Dettaär ingen särpräglad fråga. Den omfattas väl av skattesystemet och av deprinciper som vi har för beskattningen. Att springa ifrån dessa principer justi det här fallet finns inle den ringaste anledning till. HertSTADLING (s): Belräffande resonemanget om värderingen av de här produkterna sä ärjordbrukets företrädare med vid de prissättningar som sker ilänsskattenämnderna. De har också godkänt den värdering som ligger till grundför beskattningen. Man har också sagt ifrån all om det verkligen endast ärklena dimensioner som tas lill vara, skall värderingen ske efter hell andranormer. Jag upprepar emellertid än en gäng att jag trorinte att folk har tid all gå och plocka kvistar och samla ihop bränsle avså här små dimensioner. Det är inte alls lönsamt. De som använder virke frånden egna fastigheten hugger riktig ved. Jag tror inte på det här resonemanget. i (c): Jag skall bara med några få ord bemöta . Han påstår alt detär alldeles klart all jordbrukarna är favoriserade i skattehänseende. Det är säsjälvklart, att del behöver inle diskuteras, konstaterar heltenkelt. Vi får väl senare under detla tillfälle alt diskutera t. ex.egenavgiften m. m. med anledning av en proposition, som är aviserad, ochlidigare motionsvägen gjorda framstötar. Då kanske vi kan ta upp den härdebatten. Del skulle föra för långt att i anknytning till frågan omvedbränslels beskattning diskulera Menjag finner det fortfarande utomordentligt underligt att görsådana här påståenden rätt ut i luften. Hert LEUCHOVIUS (m): Endast ett ordtill . Han säger att han inte numera har några problem med sinbränsleförsörjning. Jag tror att får mycket stora problem om hanskall klara bränsleförsörjningen om han själv skall ta vara på skogsrester ochom han dessutom skall skatta för det bränsle som han tar till vara. Beskattningenav fritt bränsle från egen fastighet HertSJÖHOLM (fp): är jag besviken på . Skall han ta ut skatt av mig fördet här som skulle vara gratis? Då är ju det hela förfelat. Jaghar erfarenhet som taxeringsordförande, i . Jagvågar slå här och påslå all exempelvis jordbrukare i laxe-ringshänseende har enfavoriserad ställning i förhållande till löntagare. Påjordbruksbilagan finns det en avdragskolumn med ca 50 olika rubriker där mangör avdrag som naturiigtvis i de allra flesta fall är korrekta. Men det kan bli10 kr. fel på ell ställe och . fel på ett annat. Och en löntagare har inteminsta möjlighet till detta. Attdel finns sådana klyftor vid taxeringen är väl nästan löjeväckande attbestrida. Favoriseringenligger också i all del är bagateller som betalas för della bränsle iförhällande till vad andra människor får betala för uppvärmningen. Jagbetalade en oljeräkning på . för en liten kåk i Helsingborghäromdagen. Detfria bränsle som man måste la upp i deklaralionen är bagaleller, och skatten pådet är ännu mindre. Jag förvånar mig över att man varie år kan engagera talarefrån alla de tre s. k. borgerliga partierna all elda upp sig - om jag fåranvända del uttrycket - lill sådan grad när del gäller dessa bagaleller. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrMagnusson i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voieringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller skatteulskollets hemställan i betänkandet nr 48 röslar ja, den del ejvill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av i m. fi. Vidomröstning genom uppresning förklarades Ivekan kunna råda angående resultatet,varför voiering med omröslningsapparal verkställdes. Denna omröstning gavföljande resullal: Ja- 149 Nej - 145 § 16 Resultatutjämningvid beskattningen Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:49med anledning av motionerom resultatutjämning vid beskattningen. Idetta belänkande behandlades motionerna 1975/76:395av i (m) och (), vari hemställts allriksdagen beslutade om sådan ändring i förordningen (1960:63) om rätt tillföriustutjämning vid taxering för inkomst alt rätlen till föriustutjämningkvarstod, om den som övertagit aktier i fåmans-bolag på grund av arv,testamente eller bodelning överiät dessa till tidigare ägare av aktier iföretaget, 1975/76:983av i Skärslad m. fl. (c), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla om utredning av frågan om inkomstutjämning förkonstnärer, 1975/76:996av i (m) och (), vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde snabba åtgärder för alt åstadkommaerforderliga möjligheler till inkomstutjämning, 1975/76:1004 av herrMagnusson i m.fl. (m), 1975/76:1047 av . (fp, c, m), 1975/76:1990av m. fl. (m) såviii nu var i fråga (punklen 4), 1975/76:2107av m. fl. (m) såvitl nu vari fråga (punkten 1) och 1975/76:2124av m. fl. (c) såviu nu var i fråga (punklen A 4). 1. beträffande föriustutjämning alt skulleavslå motionen 1975/76:395, 2. beträffande progressionsutjämning att riksdagenskulle avslå a. motionen 1975/76:983, b. motionen 1975/76:996, 3. belräffande öppenresuliatutjämning att skulle avslå a. motionen1975/76:1047, b. molionen 1975/76:1990punkten 4, c. motionen 1975/76:2107punkten 1, d. motionen 1975/76:2124punkten A 4, 4. belräffandeöverföring av fonder inom koncern alt skulle avslå motionen 1975/76:1004. 1.av i (m) och () som ansett att utskottetunder 1 bort hemslälla attriksdagen med anledning av molionen 1975/76:395 hos regeringen begärde förslagtill innevarande om ändring av förordningen (1960:63) om rätt tillförlustutjämning vid taxering för inkomst, när aktier i fåmansbolag överlåtitslill lidigare aktieägare. 2.av i (m) och () som ansett att utskottetunder 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till moiionerna 1975/76:996 och 1975/76:983 hos regeringenbegärde skyndsam utredning och förslag om införande av rätt tillprogressionsutjämning vid inkomslstegring och inkomstminskning. Till belänkandet hade fogats ell särskilt yttrandeav herrar i (m), i (c). Josefson (c),() och i (c), () samt (). HerrMAGNUSSON i (m): Sedan ell flertal år har , och imotioner krävt en viss utvidgning av förlustutjämningsförord-ningen ochulredning om införande av en progressionsutjämning. Sedan fjolåret har dennamotion i sina viktigaste delar fullföljts endast av oss moderater. Närdel gäller föriustutjämningen har det enkla kravet framförts allförlus'.utjämningsrätlen inle skall gå föriorad om en aktieägare säljer sinaaktier lill en tidigare sådan. Det förekommer inte sällan att när två ellerflera kompanjoner driver ett litet företag tillsammans och en av delägarna gårbort så vill den tidigare eller de tidigare delägarna överta hans del frånarvingarna. Genom denna enkla procedur förlorar emellertid bolaget rätt attutjämna eventuellt balanserad förlust. Detta kan inte anses rimligt, och det ärförvånande alt skatteutskotiet fortsälter att gå emot en sådan sak. Men det ärklart att har man den uppfattningen all del är bältre att sådana här småenskilda företag skall försvinna, är denna inställning begriplig, annars inle. Vihar i vår reservalion även krävl alt en utredning bör göras som syftar lill attåstadkomma en progressionsuijämning, men inte heller detta vill utskottet varamed om. Den hårda beskattning som vi har med de höga marginalskatternaberättigar verkligen till en sådan, då människor inle sä sällan har starktvarierande inkomster som blir redovisade under etl år men kanske i verklighetenär eii resultat av en längre lids arbele. När vi lidigare har krävt detta hardel hetat att möjligheten au fördela inkomsierna är slor genom alt det finnsrätt att teckna pensionsförsäkringar. Vid behandling avpensionsfrågorna i Ool borttogs emellertid denna möjlighet, ochdel är endast tillåtet att göraavsättningar för att täcka etl visst pensionsbehov. Kravet pä utredning om enprogressionsutjämning har genom detta beslut betydligt förstärkts. betänkande 49 behandlas även etl flertal motioner frånoppositionspartierna om olika åtgärder för att stärka självfinansieringen inomföretagsamheten. Speciellt är förslagen många när det gäller den mindreföretagsamheten. Vi moderater har t. ex. föreslagil att för desmå företag, som inte har nämnvärda möjligheler att genom lagernedskrivningarsäkra reserver, bör det skapas rätt till avsättning till speciellasjälvfinansieringsfonder i boksluten. Vi föreslår att dessa avsättningar skallfå utgöra viss procent av företagels vinst och kunna uppgå till ettbestämt belopp. En konsolidering av den mindre förlagsamheten är av verkligtvärde, då dessa företag inte sällan i förhållande lill sin omsättning är myckelarbetsintensiva och därför har en slor betydelse när det gäller den lotalasysselsättningen inom landet. Nusäger utskottet alt företagsskatteberedningen sysslar med dessa problem ochdel är naturligtvis riktigt. Vi har därför nöjt oss med etl särskilt yttrande idenna fråga. Jag ber attfå yrka bifall till de båda reservationerna. Hert (): har årefter år haft att ta ställning lill en rad motioner som syftat tillresultatutjämning för företagare av olika kategorier. Del betänkande vi nubehandlar innehåller just det pakelel av molioner till årets riksdag.Egentligen omfattar de här yrkandena om resulialuijämning inte endast det somman i dagligt tal menar med företagare. De omfattar också yrkesutövare med enfriare ställning, exempelvis konstnärer, som har myckel små möjligheter attutjämna sina inkomster från ell är lill annat. Detär på det sättet med alla oss människor att vi mycket gärna vill ha jämnainkomster . Skall det vara riktigt bra skall de också stigalitet grand från är . De som är löntagare med full arbetstid har någotså när jämna inkomster. På företagarsidan är det naturligtvis mycket svårare.Man kan få utgifter som man inte kunnat förutse och inkomster som man inlekunnat förutse. Därför är det mycket angelägel att vi kan komma fram till någonform av resuliatutjämning, så alt dessa företagare kan jämna ut mellan sämreoch . Skälet till delta är inle bara att man på det sättet skall kunnafå en jämnare skattebelastning - även om del är givet att den progressivaskatten också gör att det finns slor anledning all få ett jämnt resultat årfrån är. Närmolioner i de här avseendena lidigare behandlats i har de avslagils.Så småningom har man kunnat säga att företagsskatlebe-redningen sysslar meddessa frågor - och så har man kunnat hänvisa till den beredningen. verkardel mer hoppfullt än någonsin - kan man nämligen säga altförelagskaiteberedningen kommer alt lägga fram förslag till hösten.Frän sida förutsätter vi att det betänkande somföretagsskatteberedningen lägger fram kommer alt innehålla förslag som kanresultera i någon form av resultatutjämning för företag. Medhänvisning till att vi har de förhoppningarna om företagsskatteberedningensarbete har vi nöjt oss med ett särskilt yttrande i är. Jag har alltså ingetannat yrkande än utskollel. Hert (): Del är naturiigtvis inte lätt att komma med nya argument i en fråga somgår som en följetong år ut och år in. Därför kan del inte hjälpas att del jagnu kommer alt säga blir något av en upprepning. Skatteutskottethar alltid hävdat att den som får göra ell avdrag bör vara den som också haftutgiften för det. Det bör alltså vara samma person som har en föriust och somfår göra avdrag för den. gäller det fåmansbolagen, och utskottet menaratt samma princip bör vara giltig också i del avseendel. För att förelag skallmedges rätt till föriuslavdrag bör det ha varit samma personer i förelaget somen gång i tiden fått den förlust företaget nu begär avdrag för. Anledningentill att vi är envisa pä den här punkten är att vi inle vill förvandla bolagetsom sådant - vars enda lillgång kanske skulle vara en föriust - till enhandelsvara. Det är alltså en skalleflyktsfräga. Vi är medvetna om frånutskottets sida att dessa regler kan lyckas vara hårda om en annan delägare idet lilla bolaget än den som haft förlusten övertar aktierna, och därmedföriusten, men alltså inle får göra avdrag. Vi skall dock komma ihåg att om vigår med på kraven om ändring öppnar vi vägar för att fåmansbolagen skall kunnabli en handelsvara där föriusten är den enda tillgången i företaget - och detvill vi inte vara med om. När det gäller arv, testamente och bodelning är detinte fråga om någol sådant här ulan då får man utnyttja förlusten och göraförlustavdrag. Reservalionen2 behandlar en viktig princip i vår skatielagstiftning, nämligen skatteåretsslutenhet. Principen är ju att skatt för inkomsten skall belalas del är man harhaft inkomsien och all den betalningen inle skall skjutas upp. Detta är enprincip som vi alllid har tillämpat. Om inkomsien förvärvas ,finns del möjligheler att dela upp skattebördan genom förordningen omackumulerad inkomsi. En skogsägare, som lar ul mer än eu års tillväxl ,kan också sälla in pengar på skogskonto. Jagförbigår företagarnas inkomster, då del är en fråga, somföretags-skatieberedningen sysslar med. Jag vågar påstå alt det finnsväldigt många konsolideringsmöjligheier för företagen. En del av dessa möjligheterverkar i rakl motsatt rikining mot en resuliatutjämning, men reservanterna villändå inte avskaffa dem. Företagarna kan nämligen samla på sig skatteskulder somde avvecklar på en gång i samband med all rörelsen upplöses. Pådet sättet får man också ett felaktigt progressionsutfall. Företagarnaär alltså mycket väl lillgodosedda. Frågan om nya regler för dem som inlehar motsvarande konsolideringsmöjligheter genom utnyttjande av lager, maskineroch sådant håller f n. på all utredas av förelagsskaiteberedningen. Jagtycker all i log lill lilel i överkanl då han sade att delblir så här, när man har fått för sig alt man skall ta bort alla småförelag idel här landei. Som ordförande i skatteutskotiet har jag undertecknat delbelänkande som vi nu behandlar. Jag tycker nästan att bör förasitt påstående i bevis genom att peka på något enda tillfälle närskatteutskoltets ordförande har sagt att han vill avskaffa småföretagsamhelen idet här landei. HertMAGNUSSON i (m): säger att man inte kan behälla rätlen tillförlustutjämning, eftersom ingen annan än den som gjort förlusten skall hamöjlighet att utnyttja en sådan rätt. Men i sådana fall är det fråga omöverlåtelse av juridisk person. De fall som vi syftar på gäller personer somgenom arv, testamente eller på annat sätt har övertagit rörelsen, och dessa börrimligen fä behålla rätlen lill föriustutjämning. Nusäger all han aldrig menat att man skall ta bortsmåföretagsamhelen, och jag är glad över att han bekräftar del. Men herrWärnberg kan näppeligen förneka att etl försvårande pä detla sätt avmöjlighelerna all driva förelag vidare kan leda fram lill företagsned-läggelse,såsom jag angivit Sä kan bli fallet om man t. ex. inle har möjlighet attöverlåta företaget till den andre ägaren, eftersom denne säger att det är såstora balanserade förluster att han inle vill överta förelagel. Det är hellnaturligt att han kan resonera så. Sedansäger all del kan vara en nackdel för ett företag au samla pä sigför slora skalleskulder genom all man skapar alllför stora dolda reserver. Delär riktigt i och för sig, men man har gjort en samhällelig gärninggenom att se till all företaget har reserver som sedan kan utnyttjas för att ifortsättningen upprätthålla den fulla sysselsättningen även under svåraförhållanden. Det finns oändligt många exempel att visa på, där det har gåtttill pä det sättet. HertWÄRNBERG (s): Jag vill konstatera att som enda bevis för sill påslående anför alt man inle får överföraförluster när man överlåter aktier på delta säll. Ja, , om delenda skälet för att man bibehåller rörelser i del här landet är all de kanöveriåta förluster, tror jag alt företagsamheten i kommer alt bliväldigt dålig. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i Boråsbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller skatleulskoileis hemsiällan i belänkandel nr 49 mom. 1 röslar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av i och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omrösining gav följande resullal: Ja- 246 Nej - 43 Avstår - 1 Mom. 2 Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegäri votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller skatteulskottels hemställan i betänkandet nr 49mom. 2 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av i och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 246 Nej - 43 Avstår - 2 Mom. 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet idessa moment hemslälll. Föredrogs skatteulskoltets betänkande 1975/76:50med anledning av motioner om frågor rörande preliminära skatteavdrag. HerrSJÖHOLM (fp): Det här kan vi göra kort. Jag skall tillkännage att jag har funnitutskottets yrkande om avslag på min molion bärkraftigt - i motsats tilltidigare år. Delär ju så att jag vill att man skall göra preliminärskatteavdrag även förB-skattare när de har sjukpenning. Som motargument har man sagl alt de flestaB-skattare är skötsamma, och det är de dess bältre. Då skulle det innebära attom de sedan går och betalar in för hela sin B-skattetermin så blir det förmycket betalt. Jag har sagl att de inte behöver göra detta, eftersom det finnsextra talonger på skattsedeln som de kan använda, och så behöver de bara belalain mellanskillnaden. Mendä kommer det att inträffa, som utskottet säger , vilket man inte har sagttidigare, att eftersom försäkringskassorna har summarisk redovisning skickar deinte in pengar förrän den sista terminen, och det belopp somförsäkringskassorna har innehållit föregående terminer skulle bli resifört. Jagböjer mig för det argumentet. Jagvill emellertid tillfoga att jag har haft alldeles rätt när jag sagt att mångamänniskor har det mycket bälire när de är sjuka än när de är friska. Det visarsig nämligen - jag har alldeles färska exempel frän kronofogdemyndigheten iHelsingborg - att människor som har en preliminär B-skall på låt oss säga 150kr. per termin har uppgivit en helt annan inkomsi vad gäller sjukpenningen. Omde inte visar upp sin B-skatlsedel för så drarförsäkringskassan skall, alliså även för B-skaliare. Del har inneburit att viför dem som har preliminär B-skatt på . får en överkredilering på 8 000,upp lill . Så myckel har alltså kunnat dra av fördem. Om de varil friska, hade de alltså haft en normal skatt på . pertermin, men när de har sjukpenning har det från dragils såmycket att det blir . Jaghar velat säga detta bara för att jag hoppas att någon i finansdepartementetläser snabbprolokollel - eller del slulliga protokollet -och märker att detfinns väldigt många otillfredsställande förhållanden när del gällerbeskattningen pä detta område och att man måsle försöka komma lill rätla meddem. Dei slaien betalar ut som sjukpenning, det bör staten också ha skall på. Dellahar varil milt syfte. som sagl, utskottet har dess värre haft rätt i dellafall, och jag har inget yrkande. HerrJÖNSSON i Ariöv (s): Skaiteulskollel har ställt sig välvilligt till den molion, nr 292, somjag tillsammans med några partivänner väckt vid detla riks- Jag tolkarutskottets skrivning närmast som en beställning till den pågående s. k.RS-utredningen att komma med förslag till lösning av frågan enligt desynpunkter som finns i motionen. Jaghar emellertid begärt ordet för att rätta till en felaktighet i utskottetsskrivning. Där står nämligen att den som arbetar i någon av de tre storakommunerna, dvs. , eller , men är bosatt i enkranskommun, som har samma kommunala utdebitering som den stora kommunen, därbeloppet slutar pä en 50-öring, får ett större preliminärt skatteavdrag än densom är bosatt i den stora kommunen. är rätta förhållandet det rakt motsatta.Vederbörande får ett lägre preliminärskatteavdrag än den som bor i den storakommunen, men riskerar i stället i större utsträckning efterbeskattning. Det är bara den rättelsen jag vill göra. I övrigt tackar jagskatteutskottet för en positiv skrivning om vår motion och har inget särskiltyrkande. HerrJOHANSSON i (s):