prot · FY0999 · 1975-12-31 00:00:00 — kr., dels att det i propositionenföreslagna lånet om 2 mifioner skall omändras till ett anslag på samma summa.Turistrådet erhåller således sammanlagt 6 mifi. Dettainnebär sammantaget ett anslag till turismen pä 10 mifi. för helabudgetåret, vilket skall jämföras med de ca 7,5 milj. kr. som haft i anslag för innevarande budgetår. Setti jämförelse med propositionens förslag om anslag och beräknade inkomster genomden föreslagna logiavgiften, tillsammans ca 23 mifi. kr., innebär utskottetsförslag en betydande prutning. Jag fäster dock stort avseende vid vadskatteutskottet anför om finansieringen, dä utskottet skriver: "Dettabehöver i och för sig inte innebära alt turistrådets kommande verksamhetäventyras eftersom den under näsla budgetår endast till viss del är avsedd attfinansieras genom avgiften och någon mera definitiv plan för rådetsmedelsdisposition knappast torde föreligga. Med hänsyn till att visstmedelsbehov kvarstår för nästkommande budgetår och för den därefter föfiandeverksamheten är dock utskottet berett alt -om beslutar om inrättandeav turistråd i enlighei med förslaget i propositionen - under kommandehöstsession ta initiativ till åtgärder som ekonomiskt säkerställerfinansieringen av verksamheten." Turistutredningenhar beräknat turistrådets medelsbehov lill 23 miljoner, varav till utvecklingsarbete1,5 mifioner, för operativ verksamhet i och de nordiska länderna ca 11mifioner samt för verksamheten pä övriga marknader ca 4,5 mifioner och förlöner och administration ca 6 mifi. Jag vill naturligtvis hoppas att det ärdenna kostnadsram skalteutskoltet haft som riktpunkt när utskottet uttalat allulskottet under höslsessionen komnier alt ta initiativ till åtgärder för attekonomiskt säkerställa verksamheten. Det skulle självfallet vara värdefullt omskatleutskottets ordförande vill verifiera detta. Ivär motion 1980 har vi även tagit upp behovet av samordnande ätgärder, framförallt i fråga om behovet av en översyn av organisations-uppbyggnaden av denregionala turismen, för att möjliggöra kanaliseringen av de medel som kankomma att ställas lill förfogande för sam-planerade åtgärder samt frägan om attåstadkomma elt såvitt möjligt rikstäckande bokningssysiem för reservalion avinkvartering, iransporier, resepaket, information m. m. Näringsuiskoltelvitsordar att en av det nya rådets centrala uppgifter blir alt åstadkommasamarbete i lurislfrämjande åtgärder på regional och lokal nivå samt altutarbetandet av ett system för bokning av anläggningar och arrangemang tillhörde projekt som kommittén särskilt framhållit som en väsentlig uppgift förturisträdet. Denna positiva skrivning med anledning av vär motion känner vioss självfallet lill freds med, och jag ullalar förhoppningen all del beslutsom majoritet konimer alt fatta skall bli en god grund för Inrättandeoch finansiering av turistråd, m. m. Inrättandeoch finansiering av turistråd, m. m. det fortsattautvecklingsarbetet på turismens område. Ävenorn turistnäringen icke någonstans i värt land kan komma att bli någonhuvudnäring är det dock sä, att turismen för niånga områden på exempelvisGotland och samt i , och Norrlandslänen utgör enbetydelsefull stödnäring. Utan turismen skulle många glesbygdsorter icke kunnafå behålla den dagligservice som de har. Där den bofasta befolkningenicke utgör ett tillräckligt underlag för service av olika slag, ger turismenofta det tillskott - och i Norriandslänen också undervintern - som gör del möjligt att upprätthålla en icke obetydlig service åretom, till gagn även för den bofasta befolkningen, som också genom turismen fården inkomstförstärkning, utan vilken man icke skulle kunna få det nödvändigauppehället utan kanske tvingas flytta. Därmed skulle vi få flera glesbygdsproblem. Värtgemensamma ansvar för turistnäringen får vi inte avsäga oss. I de flesta fallär företagarna inom turismen mindre och medelstora företag, och det indirektastöd dessa företagare får genom en ökad satsning på turistvärvande åtgärder ärsäkerligen välkommet. När del gäller dem som inle vill vara med och stödjadetta är det nog så att de inte ser skogen för trädens skull. Meddetta ber jag, herr talman, att fä yrka bifall till såväl skatteutskottetshemställan i betänkandet nr 21 som näringsutskoltets hemställan i betänkandetnr 34. Hen MAGNUSSONi (m): Till skalieulskoilei har remitterats den del av propositionen somavser handelsministerns förslag om införande av en s. k. logiavgift om 75 öreför varie övernattning pä hotell eller annan anläggning, därmed ocksåcampingplatserna. Skatteutskottethar enhälligt avstyrkt detta förslag. Man har i utskottet inte velat vara medom en specialdestinering av denna skatt. Utskottet har inte heller ansett attde som närmast skulle komma att fä betala dessa avgifter skulle ha något direktintresse av den verksamhet som det föreslagna turistrådet skulle komma attbedriva. Men framför allt har utskottet fastnat för de mycket högaadministrationskostnaderna, som av riksskalleverket beräknats till 600 000 ä700 . Utskottet har därför av prakliska skäl avstyrkt förslaget. Vimoderater har emellertid inte kunnat ställa oss bakom det löfte somskatteutskottet avger i de sista meningarna i belänkandet, där utskottet sägeratt om det blir så all beslutar om inrättande av ett turisträd, sä ärulskottet berett all ta initiativ till åtgärder som ekonomisktkonimer all säkerställa finansieringen. Utskottet ger med andra ord etl löfteom alt man kommer att framlägga eu förslag om införande av en nyavgift eller en ny beskattningsform, och det har vi moderater inte kunnat varamed om, alldenslund vi i en motion yrkat avslag på förslaget om inrättande avSveriges turistråd. Det betyder emellertidinte att vi därmed inte skulle ha förståelse för de bakomliggande problemen,utan att vi har ansett alt frågan bör ulredas ytterligare. Vi har från värthåll lidigare under mänga är yrkal pä tillgodoseendet av turistnäringensiniressen genom all vi har yrkal bifall till och även krävl höjningar av deanslag som lidigare utgått till tu-rislfrämjandet. Jag ber att få yrka bifall till den reservation som jag och fruTroedsson har avgivit. Inrättandeoch finansiering av turistråd, m. m. HenWÄRNBERG (s): Jag har ingenting att tillägga utöver vad i harsagt när det gäller skälen till att skatleutskottet har avstyrkt den s. k.bäddavgiften. Däremot har skatteutskottet inte ansett - givelvis med rätta -att det legat inom dess kompetensområde att ta nägon ställning till frägan,huruvida detta turistråd skulle inrättas eller inte. Men om nu riksdagenbeslutar sig för att inrätta ett turisträd - och det finns enligt vadjag kan förstå en kraftig majoritet för den åsikten - bör givelvis dessverksamhet finansieras pä något sätt. Därom är skatteutskottet ocksä enigt,men givetvis bara till den del som reservationen inte omfattar. Skatteutskottetanser att om man beslutar sig för att inrätta någonting som drar kostnader, bördessa kostnader också kunna pä något sätt finansieras. Delta bör inte bara skegenom att man lånar upp dessa pengar, utan skatteutskottet har flera gångertidigare uttalat att staten bör finansiera sina utgifter på annat sätt ängenom upplåning. Detär därför som skatteutskoitet nu har ställt i utsikt alt i den månnäringsutskotlet föreslår och sedan beslutar sig för att inrättaSveriges turistråd skall skatteutskottet ta initiativ som tillförsäkrarstaten ytterligare 15 mifi. i skattepengar för alt möjliggöra för statenatt sedan finansiera det inrättade turisträdet. De sammanlagda kostnaderna fördetta ändamäl beräknas uppgå till sammanlagt 23 mifi. kr., varav nian nu hartänkt finansiera en del av verksamheten med ell statsbidrag på 8 mifi. Vihar därvid tänkt oss att föreslå ytterligare skatteåtgärder, som skulleinbringa 15 mifi. Med delta, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill skatleutskollels betänkande nr 21. Hen i (s): Det är bara två anmärkningar som jag vill göra till diskussionen kringdelta ärende. Vi som arbetat med de här problemen har glatt oss ät den slorasamstämmigheten i de båda utskott som har behandlat dessa frågor - även om detibland kanske har funnits vissa saker som man inte varit hell glad ät, har manändå inte tyckt alt del spelat sä förfärligt stor roll. Denförsta sak jag skall beröra - och den som är grunden till au man har föreslagiten ny organisation - är kommunernas starka engagemang Inrättandeoch finansiering av turistråd, m. m. i rekreations- ochturistlivet. Det har i praktiken blivit sä, att kommunerna har övertagithuvuddelen av den verksamhet som bedrivs pä detta område; de står föranläggningarna och ansvarar för de pengar som används i marknadsföringen avanläggningarna. Åandra sidan finns det inte någon fast samverkan mellan denna regionalaverksamhet, som i huvudsak bedrivs i kommunernas egen regi, och dess centralaorgan som sedan gammalt är uppbyggt som etl pri-vaträttsligt organ och där dennuvarande sammansättningen av organisationen inte på något sätt motsvarar deekonomiska insatserna. Detta var från börian helt privalflnansierat, vilketocksä syns pä besättningen av styrelse och andra funktioner. är till statsfinansierat, och kommer frånde privata intressenter som har dominerat förbundet. Därmed menar jag inte attde har utövat nägon härd styrning; min erfarenhet är att samarbetet mellannäringen och statens representanter har varit ulomordentligt gott. Dethar riklats kritik - och pä sätt och vis med rätta - mot utredningsarbetet föratt man inte gick etl steg vidare och utöver den nya statliga organisationenäven tog upp den regionala organisationen och huvudmannaskapet för den. Men detfinns, som de ärade kollegerna i kammaren vet, vissa ting som en statligutredning alltid drar sig för att ge sig på. Det var fallet även med dennautredning. Den sade sig: Vi skall i en statlig utredning inte berätta förkommunerna hur de skall hantera sin verksamhet. var vi naturligtvisutomordentligt väl medvetna om att här behöver ske en omorganisation så att vikan få den kontaktyta mellan central, regional och lokal organisation somfallas f n. I stället resulterade detta i en kompromiss som biträtts av de kommunalarepresentanterna i utrednings- och beredningsarbetet, där man sade alt en av deförsta och viktigaste uppgifterna för den nya organisationen blir atttillsammans med förbunden se över den regionala organisationen och skapa deorganisatoriska förutsättningarna för elt samspel i fortsättningen mellanregional, lokal och central organisation. Delta var det ena jag ville säga. Sedanvill jag också tacka skalleulskollels ordförande, som här representerar enmajoritet i skatteutskottet, för att utskottet har förklarat sig berett att -om näringsutskotlet beslutar inrätta turistråd - finansiera det enligtde grunder som föreslås och det medelsbehov som bedöms erforderligt ipropositionen och som har godtagits av näringsuiskoltel. Det gläder mig på det sättet kommer ifrän den trista situation som Svenskaturisttrafikförbundel befinner sig i, dvs. alt ha goda förutsättningaratt arbeta med en bra personalstab men sakna kooperativa medel. Jag tackaralllsä för del löfte som har ställts ut. Jagskall inte polemisera mot logiavgiften -jag har självfallet en annanuppfattning än skatteutskottet - men jag vill göra ett påpekande. Det sägs imoiiveringen för avstyrkandet att huvuddelen av Hotell- ochres-taurantförbundets intressenter i ganska ampra skrivelser har avstyrkt var- je form av beskattning avderas verksamhet eller av avgiftsbeläggning. Förbundet säger att Sverigesturistråd ingenting kan göra för att främja dess verksamhet. Ett eko av det kommerfram även här. Det är en annan typ av resande som besöker de hotellen - det ärpersoner pä fiänsteresor, det är konferensdeltagare. Turismen spelar enligtförbundets mening inte någon nämnvärd roll. Detär egentligen ganska trist bäde att läsa och att höra detta. Vill man inte sede tecken i skyn som redan i praktiken vållar bekymmer för näringen och settframåt kommer att ge denna bit av näringen stora bekymmer är det ledsamt. Fördet första har de förbättrade kommunikationerna inom landet - de fysiskaförflyttningarna med flyg, med tåg - skapat förutsättningar för attsammanträffanden utan övernattning kan ske i mycket större utsträckning nu äntidigare. Detta är en utveckling som kommer all fortsätta i och med breddningenoch utökningen av flygel. För det andra - och det tror jag är ännu viktigare -kommer den nya typen av kommunikationer att ersätta mycket av det sedvanliga. 1förra veckan hade vi här i husel en intressant företeelse när den svenskestatsministern i bildtelefon hade en överiäggning med sin kollega på andrasidan jordklotet -jag vill minnas del var i . Redan nu ställerteleverket i upp och säger: Vi kan ordna en konferens för er som sitteri , i och i , och ni kan föra ett samtal som om ni vorei sanima rum. Det enda ni inle kan göra är all skaka hand med varandra, men iövrigl blir det elt sammanträde av sedvanlig lyp; ni både ser och hör varandra.Jag är alldeles övertygad om att när det här systemet utvecklals litet lillkommer del att ersätta många av de konferenser som hålls och som leder lillden beläggning som man talar om såsom det normala i den här typen av hotell. Ommitt antagande här är riktigt leder det logiskt fram till att om de nuvarandeboendeanläggningarna skall ha minsta utsikt att klara dels underhållet av sittkapital, dels all förränta del och ge den rörelsevinst som man förhoppningsvisskall ha, då är möjligheten att säfia sina bäddar till turismen det enda somåterstår för alt klara den överkapacitet som komnier att finnas vid dentidpunkten. Fårjag, herr talman, säga att mot den bakgrunden lar jag inte vare sig det somsagts här eller del som slår i hotell- och restaurangförbunds inäringsulskollels betänkande återgivna skrivelse på allvar. Jag antar i ställetatt de första uppgifterna som den nya organisationen fär med en till visshetgränsande sannolikhet är att se till all skapa bättre ekonomi för denorganisations medlemmar som velat avslå hela den här nyorganisationen. Inrättandeoch flnansiering av turistråd, m. m. Överläggningen var härmedslutad. 2 protokoll 1975. Inrättandeoch finansiering av turistråd, m. m. Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottetshemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits i reservationen avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 21med godkännande av utskottels motivering röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottels hemställan med den ändring i moiiveringen som föreslagits ireservationen av i och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 264 Nej - 47 Proposilionergavs på bifall till dels ulskollels hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr34 punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRegnéll begärde rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 263 Nej - 47 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. den Nr 18 angående uppskov med behandlingen av vissa ärendentill riks- ii QJc mötet /76 _. Nr 20 angående uppskov med behandlingen av visstärende till Främjande av 1975/76 hemslöjden Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 6 Främjande av hemslöjden betänkande nr 32 med anledning av propositionen 1975:1 i vadavser anslag till främjande av hemslöjden jämte motioner. Fröken (): Flera moiioner till årets riksdag tar upp hemslöjdens situation urolika synvinklar. Motionernas antal och även den behandling de fått avriksdagen återspeglar elt växande inlresse för hemslöjd. Enligt min mening ärmotionerna ocksä ett klart belägg för att man på olika häll efterlyser ettvidgat samhälleligt engagemang för alt slå vakt om hemslöjdens roll i svensktkulturliv och skapa förutsättningar för att hemslöjden också skallkunna utvecklas i enlighet med sina traditioner. Tidigarei vår har jordbruksutskottet på ett positivt sätt besvarat motionskrav om stödtill husbehovsodling av lin. Även , då vi har att behandla etl betänkandefrån näringsutskotlet, gär man motionskraven en bra bit lill mötes. Detär angeläget enligt min mening att vi uppmärksammar de svårigheter hemslöjdeni dag brottas med. Del är etl samhällsintresse att bistå hemslöjden inte minsti de kulturella och sociala uppgifterna och all understödja en kvalitativthögtstående produktion. får hemslöjden i huvudsak själv genomförsäljningsverksamheten skrapa ihop pengar till della. Bristen pä resurserinnebär att hemslöjden får trappa ner kvalitetskraven, kvalitetsprodukternahotas alltmer att trängas undan av prylar, och den konslnäriiga förnyelsen ochvidareutvecklingen av slöjdartraditionerna eftersatts. Samhällets stöd ärotillräckligt, det tryggar inte hemslöjdens utvecklingsmöjligheter, och föfidenär att hemslöjdens villkor starkt skiftar från en del av landet lill en annanoch från en hemslöjdsförening till en annan. Visserligen är det glädjande atten rad hemslöjdsföreningar tagit sig ur akuta ekonomiska kriseroch att omsättningssiffrorna ökar, men alla problem är därmed långt ifränlösta. Detstatliga stödet till hemslöjden uppgår inte till mer än drygt 1,2 mifi. innevarande är, varav den hell övervägande delen går till länshemslöjdskonsulentverksamheten.De pengarna förslär naturligtvis inte alls långt. Jag har den uppfattningen attvi har anledning all se över formerna för och omfattningen av statens stöd ochsöka bygga upp ett bredare och effektivare stöd till hemslöjden framöver. Iår liksom föregående är föreslår näringsutskottet med anledning avcenlermolioner en uppräkning av anslaget till främjande av hemslöjden. Jagfinner det värdefullt alt man i utskottet har gjort pä della sätt och ökat päanslaget även om det inte rör sig om några stora belopp. Inle minsl är detvärdefullt som en meningsyttring från utskottets sida om hur man ser påanslagsutvecklingen och som en pekpinne för kommande budgetpropositioner. Iniotionen 1607 från elt antal centerpartister har vi begärt att del skallutarbetas en plan för att förstärkning av den nuvarandehemslöjds-konsulentverksamheten och hemslöjdens resurser för rådgivning ochutvecklingsarbete. Med hänsyn till den kartläggning av konsulenternasarbetssituation som f n. pågår inom industriverket har inle utskottet velatbifalla motionskravei. Ulskottet framhåller all undersökningen skall ligga tillgrund för förslag om den framtida konsulentverksamheten. Jag vill för min delbetona nödvändigheten av att denna basorganisalion för hemslöjden byggs ut ochall behovel av fortbildning och vidareutbildning uppmärksammas. Hemslöjdenbehöver vidare fä slöd lill rådgivning och utvecklingsarbete i andra ochfriare former än den nuvarande konsulentorganisationen, ett stöd som t. ex. merkan inriktas på de speciella behov som finns inom olika slöjdomräden. Jag villdessutom peka pä att hemslöjdsutredningens förslag om en väsentligtutbyggd kapacitet för expertrådgivning pä det cenirala planet ännu inte förverkligats.Det är min fasta förhoppning alt industriverkets arbeie skall leda fram lillförslag som kan tillgodose de behov jag här berört. Hemslöjdens livsnerv är ihög grad del kunnande, den handaskicklighet och del nyskapande som finns ulebland slöjdarna och alla andra grupper som hemslöjden när ul lill. Det ärnödvändigt att samhällets slöd mer än kommer att präglas av en insiktom delta. Lätmig sisl och slutligen, så här i vårriksdagens sista jäktade minuter, helt kortberöra den viktigaste frägan i näringsutskoltets betänkande nr 32. Det gällerSätergläntan, hemslöjdens kursgård i . I motionen 1607 och även iniotionen 1681 av krävs iniliaiiv för au säkerställa en forlsallkursverksamhet vid skolan. Skolan är unik bäde i fråga om kursverksamhetenskvalitet och i fräga om kombinationen av aktiviteter. Skolan uppfattas allmäntsom en samlande och stimulerande tillgång för hemslöjd och slöjdare i helalandel. Säiergläntan är ocksä känd långt utanför landets gränser. Sedan en tidtillbaka befinner sig skolan i en mycket trängd ekonomisk situation och holasav nedläggning. De ökade insatser som gjorts frän olika häll för att förbättraekonomin har bara tillfälligt skapat ett rådrum. Svårigheierna sammanhängernaturligtvis med att del rör sig om en enskild skola med allt vad deltavanligtvis innebär i fråga om möjligheter till statsunderstöd. Näringsutskotletframhåller nu all verksamheten vid Sätergläntan står på en hög nivå och fylleren viklig uppgift och vidare alt del är angelägel att verksamheten kanfortsätta. Utskottet berör också nägol vilka vägar man kan gä för att öka detstatliga stödet. Utskottetsmening är således i klarspråk att Sätergläntan skall räddas ur den akutabesvärliga situation skolan befinner sig i och att man frän statens sida aktivtskall medverka lill detta. Det är ett glädjande besked till alla de människor ivärt land som vill värna om vär hemslöjd. Jag förutsätter att besluti dag konimer att föfias av snara överläggningar mellan alla berörda parter omSälerglänlans framtid och hur den bäst skall iryggas. Säiergläntan intar ensärställning som bäde stat, landsting, kommun och naturiiglvis hemslöjden självhar all anledning att slå vakt om. Sommotionär är jag naturiiglvis tacksam över att ett enigt näringsutskott intardenna ståndpunkt; jag vill också säga att man på den stämma som hållits idagarna med uppmärksammat ochvälkomnat utskottets positiva hållning. Jag har mot denna bakgrund, herrtalman, inget annat yrkande än bifall till utskottets hemställan. I detta anförande instämde hen Ekinge (fp), fruWigenfeldt (c) och (), i (m), fruNilsson i (c), (), (), iHjärtum (c), fröken () och (), herrar Raneskog (c), Carissoni (c) och (), () och ()samt herrar i (c), i Slockholm (c) ochJohansson i (c). FruHANSSON (s): Del är tydligt och klarl all del är mänga som är intresserade avhemslöjden och dess roll i svensk kullur. Del flnns ingen anledning förmig all ta upp en debatl i delta ärende. Jag kan dela fröken syn påhemslöjdens roll i svenskt kulturliv. Jag har uppfattat fröken inlägghär så att hon är i varie fall relativt nöjd med ulskollels skrivning ochslällningslagande, och del har ju faktiskt både hon och övriga motionäreranledning au vara. Del är inle alllid man fär sina motioner sä vältillgodosedda. Utskottetär enigl i sill belänkande, och jag tycker personligen alt frågorna omkringhemslöjden, dess verksanihei och belydelse för värt land har fallit ordenlliglframåt. Del bevisas också av utskottets mening all hemslöjdens roll i värtsamhälle är väsentlig. Jag tror all nian kommer all se positivt på dessafrågor. Jagvill med delta korta inlägg yrka bifall lill utskottets hemställan. Överiäggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses verksamhet Allmännapensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 33 medanledning av propositionen 1975:100 (kompletteringspropositionen) i vad avserredovisning av allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet underår 1974 jämte motioner.