prot · FY0946 · 1975-12-31 00:00:00 — Tyvärr tycks han dä inte helt ha förstått den liberala grundsynenbakom våra krav på dataområdet. har inte alls arbetat för sekretessöver hela linjen. Vi vill ha bättre skydd mot otillbörligt utlämnande avkänsliga uppgifter om den enskilde. Det får t. ex. inle vara så attarbetsgivare och myndigheter kan kolla i körkortsregistret om en person ärstraffad eller inte. Samtidigtvill vi ha en ökad offentlighet, när den enskilde vill skaffa sig informationom vad myndigheter har för sig. Del gäller inte minst för pressen, som oftaförmedlar den angelägna informationen till medborgarna. sägs klart ut ifolkpartiets dalamolion i är, somjag antar all syftar på. "Rättutvecklad kan datatekniken ge möjligheter lill en myckel slörre insyn förmedborgarna än vad dessa har . Men som vi måste ökamöjligheterna för den enskilde att la del av information om en rad förhållandeni vårt samhälle behövs restriktiva lagregler i fråga om den information om enskildaindivider som i allt slörre utsträckning lagras i datorer." Medborgarna skall alltsåskyddas mol myndigheternas insyn, men myndigheterna skall sålångt som är möjligl och rimligt öppnas för med- Nr 46 Ofjen t liga funktionärers tystnadsplikt Del ärvad vi hävdar. Regeringen vill inle göra den skillnaden ulan begär en fullmaktav att få sälla tystnadsplikt på myndigheter, vare sig del leder tillbättre skydd för den enskilde eller lill slörre svårigheter för den enskildealt fä information om viktiga samhällsförhållanden. En sådan fullmakt vill viinte ge regeringen. Vi vill i stället ha en ordentlig genomgång av behoven avtystnadsplikt så att fär möjlighet alt fatta beslut som pä samma gängstärker den enskildes integritet och pressens omistliga roll såsom en oberoendegranskare. HerrHUGOSSON (s) kort genmäle; Jag är naturligtvis glad över all jag imponerade på han ansåg mig vara en expert. Men om hade föfil arbetet ikonslitulionsulskollel, hade han kunnat lyssna lill jusiiliekanslern, som ärordförande i och som vid en hearing under behandlingen av denna propositionhar delgivit utskottet de synpunkter som jag redovisade för kammaren. Det hadeinte varit några nyheter för , om han hade lyssnat när besökte konslilutionsulskollet. Fråganär bara, säger , när man skall göra en förändring. Denuppfattningen har även jag. Om man skall bedöma frågan i hela dess vidd, skallman göra det när man har alla tre utredningarna pä bordel, remissbehandlade ochkanske i form av proposilioner. skall man inte göra någon förändring,vilket emellertid är det som har skett i och med all den nya regeringsformenhar trätt i kraft. Proposiiionen innebär bara alt man skall bibehålla statusquo fram lill dess man kan göra denna bedömning. Den kan man alltså göra 1976,men eventuella nya regler kan inle träda i kraft förrän tidigast den 1 januari1977, eftersom della är kopplat lill en ändring i grundlagen. Till vill jag bara säga altdataområdet var ett väldigt dåligt exempel. Del är etl av de fä områden sominle alls berörs av denna proposition och där vi har en i datalagen inskrivengenerell tystnadsplikt. Jag trodde att i detta sammanhang ägde såslor kunskap att han visste att det finns en lagstadgad tystnadsplikt i dalalagen. () kortgenmäle; Del är sant att jag blev imponerad av när han sade allhan kunde allting om oreglerade tystnadsplikter. Däremot blev jag inteimponerad av hans argumentering. Jaghar i lyssnat lill jusiiliekanslern, och han sade bl.a., vilket framgår av del protokoll vi har, all även om en ny lagstiftningdröjde lill 1977 skulle del enligt mening kunna gä bra. Det var alltsåi fråga om tidpunkten. Jag kan alltså stödja mig på , och jag kan stödjamig på massmedieutredningen. Nr 46 har inte - trots den expert han är - kunnai övertyga n d een den "' °" " ' '"' '' vägen allgöra ett bättre arbeie nästa 2anril 1975 " ' '°''' sammanhanget. Offentligafunktio- i (s): närers tystnadsplikt Herr talman! För att inlebehöva gå upp efter varie talare men ändå ge möjlighet för mina meddeballöreratt replikera mig har jag vall alt gä in nu med de svar och de repliker som jaggärna vill ge. Lålmig då hell kort konstatera all del förefaller mig som om del fanns två grupperbland dem som försvarar utskottets majoritet. Å ena sidan har vi herrJonnergård och , som står reservanterna nära - sig myckel nära reservanterna i sill första inlägg. Å andra sidan har viherr och , som söker blåsa upp detta lill en slorfråga om frihet och som myckel aggressivt går emot utskottsminoriteten. Utgångspunktenför oss alla är emellertid all vi vill förena offentlighetsprincipen medprincipen om personlig integritet. I debatten har införts begreppen munkorgslagoch munkavlelag - del är betecknande att del var som böriadeanvända dessa ord - men ingen har kunnai visa alt man genom del förslag somregeringen lagl fram sätter munkavle på pressen eller andra nyhetsmedia. Närdel gäller meddelarskyddel fär jag helt kort hänvisa till , somflera gånger har förklarat för kammaren att här gäller det intemeddelarskyddel. Vissa talare kom då framlill att del ändå sker en viss åtstramning - del mjukades upp lill all del kan blien viss åtstramning - av informationsfriheten och yttrandefriheten. Vadjag har saknat på den punklen i debaiten är belägg för delta. Skulle detystnadsplikter det här gäller innebära farliga åtstramningar avyttrandefriheten och informationsfriheten, skulle jag ulan vidare gå emot dem.Men dä skulle ocksä denna farliga åtstramning ha funnits fram lill den Ijanuari . Under denna lid reagerade inle de som för utskottets talan molden ordning som fanns. Den skulle ocksä komma att införas . Dåfår jag väl trösta utskottels talesmän med att jag tror inte heller alt vad somdå kommer innebär någon sådan åtstramning att man kan tala om munkorgslag e. d.Skulle detta bli fallet, kommer jag alt gå emot del, men de som tillhörutskollsmajorilelen har ju begärt att fä en lagstiftning frän den tidpunkten. Mansäger vidare att man inle vill vara med om generell delegation ät regeringen pädet här området. Ja, lydligen går man emot även speciella delegationer. 2 § iden föreslagna lagen är en sådan speciell delegation, men den vänder man sigmol trots all motiveringen för avslagsyrkandet är all del är de generellabemyndigandena man motsätter sig. Då det sedan gällerförhållandet mellan tystnadsplikterna i den nya och den gamlaregeringsformen måsle jag återvända till del beslut som fattade 1973.Oavsett vilka auktoriteter man åberopar gäller 176 all ulan några som helsl invändningar godtog den ståndpunkt justitieministern dåutvecklade i proposiiionen. Några av oss som tillhörde konstitutionsutskottethade varit medlemmar av grundlagberedningen. Säkert observerade vi skillnaden,men ingen av oss avgav någon reservation. Inte heller, i förbigående sagl,reserverade sig . Sedankommer då in frågan hur man skall begagna sig av normgivningsmakten - vilkenteknik man skall använda. Del slår klart att i förarbetena lill den nuvaranderegeringsformen har man förutsatt all på en rad punkter skulle normgivningendelegeras från lill regeringen. I del här fallet finns ett alldelessärskilt skäl för det. Genom att väfia denna teknik undviker man att brytaigenom meddelarskyddel, och alla har ju här slagit vakt om det. Denavgörande frågan är emellertid om vi behöver etl provisorium eller inle. Lålmig här instämma med . Han förklarar att en lag gäller lill dessatt den avskaffas. är naturligtvis alldeles riktigt. Men jag måsle göraell tillägg: kan när som helst avskaffa en lag. Sedanyttrade någonting som jag kände igen med glädje och tillfredsställelse.Det var nästan som om jag själv hade sagt del lill i någon annandebatt. förklarade att vi får inte besluta försl och utreda sedan,vilket han fann att reservanterna valde som teknik. Ja, får jag dä endast säga,all här gäller det att återställa den situation som fanns före iår. Del är inte alls fråga om all föregripa utredningar, ulan del är heltenkelt fråga om all få en ordning som gör det möjligl all tillämpautredningarnas förslag i den situation som rådde före tillkomsten av den nyagrundlagen. Behövervi ell sådant provisorium? Det är väl egentligen här som meningarna går mestisär. Trols ovifia skall jag här faktiskt citera vad jag själv yttrade i mitthuvudanförande - vanställde det när han återgav det. Jag sade;"Den slora risken är all det uppslår en allmän osäkerhet. Bifallsmajoritetens förslag kan vi komma in i den slora oredan." Jag har inlesagl alt vi nödvändigtvis gör del. Jag har aldrig talat om katastrof Jag harinte talat om all undergängen ligger nära. Det är frihandsleckningar av vad jagsade. Självfallet ulgår jag inle från alt någon enda eller statligfiänsteman har som sin ambition alt få berätta om sådant som skall varahemligt. Men del kan ske av misstag, och allmänheten vel inte vilka säkerhetersom här finns. Min ambition är i vafie fall all skapa klarhet pä dessa punkter,en klarhet som är av slor betydelse för statliga och kommunala funktionärer säatt de vel vilka bestämmelser de har all föfia. Men della är ännu merabetydelsefullt för den stora allmänheten, som dä vet i vilka avseenden detfinns tystnadsplikter. Nufrågar man mig: Har det hänt någonting som gör all jag lalar på detta sätt? Minmolfråga är; Skall del behöva inträffa katastrofer innan vi tillämpar denordning i fråga om tystnadsplikter som vi hade före i är? 12Riksdagens protokoll 1975. Hen JONNERGÅRD (c) kortgenmäle: i roade sig med all försöka finna olikagrupperingar hos utskottsmajoriteten. Det kan väl finnas ny-. anser, men helautskottsmajoriteten står ju bakom utskottsbetänkandet. Offentliga funktio-Sedan vill jag gärna säga att här är det fråga om vår demokratis vär-närerstystnadsplikt degemenskap. Det gäller offentlighetsprincipen och yttrandefriheten.Det gäller den personliga integriteten. De faror vi ser med reservationen är -precis som massmedieulredningen har uttryckt del - all informationsfrihetenoch därmed ocksä offentlighetsprincipen kan fä ell försämrat läge om oregleradtystnadsplikt blir reglerad. Då bör man inle göra sådana ändringar förrän helalyslnadspliklsområdet genomlysts och analyserats genom den utredning som vibegärt och som är ställd i sikte. Vi kan naturiiglvis säga att vi med den fördaregeringspolitiken har fäll vänja oss vid provisorier. Vi har varie är fältetl provisorium, t. ex. när del gäller skatter. Men någon lyckad ordning är delinte med en provisorisk regeringspolitik, och den är i det här avseendet heltonödig. () kortgenmäle: Jag kan falla mig kort. i säger all jag harvarit aggressiv. Här har han själv sagt alt vi med utskottets linje kan kommain "i den slora oredan." i påstod alt härgår man i "armkrok med kommunisterna", all det var en "oheligallians", all "de militanta tagit makten". all "frestelsen all tillfoga regeringen ett nederiag har varit förstor", och därför driver man här en ansvarslös kampanj. Så mild har man alltsåvarit på den andra sidan. Moldella har jag då sagl att vi skall inle ha någon munkavleparagraf Del har jaggrundat pä framför allt två skäl. Fördet första har man från många håll sagl att etl allmänt bemyndigande ätregeringen att utfärda förordningar om tystnadsplikt leder till en minskningocksä av informationen lill pressen. Delta sägs av pressens egnaorganisationer, och del medges t. o. m. av flera av dem som vill ha den härlagen, t. ex. justitieombudsmannen. Jag läser ur referatet av vad JO sade införutskottet. Han ville alltså ha lagen men medgav ändå della: "Wennergrenberörde därefter effekten av den nya lagstiftningen när det gällde nyheisflödetlill pressen. Han menade, all utfärdandet av regeringsförordningar omtystnadsplikt faktiskt skulle innebära att informationen lill pressen minskadeäven om meddelarskyddel i sådana fall ej kan genombrytas." Detandra skälet är alt den här lagen, framför allt den första paragrafen, ärmycket allmänt hållen. På lösa grunder skall regeringen få utfärdatystnadsplikter pä de flesta områden och dessutom lill lägre instanser fådelegera befogenheten att utfärda tystnadsplikt. Vi vet inte hur regeringenlänker använda den rätten. Det är alltså föreningenav dessa tvä saker - att det blir en minskning av informationerna tillpressen och att lagen är mycket svepande och kan nytfias pä etl långtgåendesäll - som gör alt många har kallat det här för en munkavleparagraf Jag haringet att erinra mol den karakteristiken. HenJOHANSSON i (s) kort genmäle: Får jag böria med karakteristik av denna lag som enmunkavlelag. tycktes närmast vara stolt över all kunna användadelta uitryck i kammarens talarstol. Får jag dä fråga : Hur sermunkavlen ut? Men framför allt: Var del ingen munkavlelag, när vi hade dessabestämmelser före ? HerrAhlmark steg då inle upp och talade om detta för oss här i kammaren. HerrAhlmark hör ju annars inte lill dem som känner tvekan inför att bestigatalarstolen. HerrAhlmark vill själv ha en lagstiftning efter , av den typ som nuhar föreslagils här. Är del då ingen munkavlelag? Jag förslär inte della sällatt bolla med ord i debatten. Jagär hell medveten om att samtliga inom utskottsmajoriteten står bakom yrkandet,men det är också negativt. Jag ser det som mycket karakteristiskt att när detre borgeriiga partierna kan samlas kring en gemensam linje sä är detnegativismens linje. När sedan ocksä vpk går in i denna gemenskap så är detkring ell nej. HenJONNERGÅRD (c) kort genmäle; Till i somförklarar alt utskottets yrkande är negativt vill jag bara säga attanledningen därtill är att vi vill avslå en inte tillräckligt bra proposition.Jag tror emellertid att just detta är positivt för framliden. Hen CARLSHAMRE (m): Flera talare har i debatten uppehållit sig vid sambandet mellanlystnadsplikt och meddelarskydd. har man nästan fåll intrycket attsomliga tror alt bara vi lämnar meddelarskyddel okränkt och lill skillnad frånden famösa departementspromemorian inle inför några nya tystnadsplikter av denkaraktär som bryter meddelarskyddel, då är allting väl beställt. Men riktigt såenkelt är del fakiiski inte. Meddelarskyddel är egentligen en nödfallsålgärd,en säkerhetsventil i lagsystemet. Den som bryter mot en sekretessbestämmelseeller en tystnadsplikt är ju likafullt en brottsling, även om samhället sä attsäga har avhänl sig möjligheten att uppspåra och lagfora brottslingen. Del ärnaturiiglvis en säkerhetsventil som är nödvändig och nyttig alt ha men som manhelsl ser inle behöver tillgripas särskilt ofta, så all mängder av brott lämnasopälalade därför att vi ser till högre intressen - yttrandefriheten ochinformationsfriheten. Det är bra att meddelarskyddel finns, men det är inte braom del skall bli den enda och ständiga möjligheten att bedriva information ochutnytfia sin yttrandefrihet. det f n. begränsat justlill meddelare lill tryckta skrifter. Del finns mänga andra sammanhang där mankan utnytfia sin yllrandefrihel än just i tryckta skrifter, och då fungeraringet meddelarskydd. Enledamot av denna kammare berättade för inte länge sedan hur han i etlsialsdepariemenl hade blivit vägrad tillgång lill information som han ansåg sigbehöva för sill arbeie som riksdagsman, för sill dellagande i den offentligadebatten. Man hänvisade till att dessa uppgifter var hemliga och belagda medtystnadsplikt. Om nu någon fiänsteman hade lämnat honom de begärda uppgifternaär del fullt möjligl all departementschefen eller statssekreteraren funnit attnågon här hade begått ell brott mol sin tystnadsplikt, kanske en oregleradtystnadsplikt given av förman i fiänslen. Den fiänsiemännen hade dä inle varitskyddad av något meddelarskydd utan hade kunnat uppspåras och ställas till ansvardärför alt den utlämnade uppgiften hade kommii all användas här i riksdagenstalarstol och inte i någon tryckt skrift. Meddelarskyddel är alltså inle deldär rikligt fullgoda säkerhetsnätet under den som skulle kunna råka illa ut. Manskall emellertid också ha klart för sig att meddelarskyddel inte innebär attpublicering av en uppgift som borde vara hemlig skulle förbli opåtalad helt ochhållet. Det är bara det att man flyttar ansvaret. Publiceringen är i och försig etl brott, men lill ansvar ställs den som enligt tryckfrihetsförordningenär ansvarig för den tryckta skriften. Om del är en tidning blir del denansvarige utgivaren. Meddelaren går fri, men brottet blir beivrat och straffutmätt i de allra flesta fall; de är inle sä mänga. Sedanlycker jag nog, herr lalman, alt det frän olika håll använts en del överord iden här debatten. Visst finns del väl nyanser, det gör del alltid i riksdagennär majoriteter sammansätts av flera partigrupper. Det hör ju lill tekniken förärendebehandlingen i detta hus alt vi skall komma fram till en ganskabrutal motsättning mellan helst inte fler än två alternativ, som skall ställasemot varandra i en votering. Del är ganska klart all det bakom varie sådantalternativ kan stå människor med olika nyanser i sin uppfattning och dessutommed litet olika säll att uttrycka sig. Det är ingenting ovanligt eller konstigtmed det. Jagvill dock inte karakterisera den föreslagna lagen som en munkavlelag. Jag villinte göra gällande att det slora mörkret skulle ha sänkl sig över landet, omdenna lag hade blivit anlagen. Del är enligt min mening all gå för långt,precis som del enligt min mening är att gå för långt att å andra sidan hävdaatt vi nu riskerar - för att inte lägga in mera i ord än hanvill slå för - att gå in i den slora oredan. Jag tror all också del är överord. Delär ju inle sä att allting lämnas helt fritt. Reservanterna har på s. 20 ibetänkandet infört en vacker skiss, där de pä ell myckel instruktivt sättklargör vad som gäller beträffande olika lystnadsplikter efter den 1 januaridetta år. Det förefaller t. ex. som om tror all allt det som ärbelagt med handlingssekretess enligt sekretesslagen nu fr. o. m. äralldeles fritt för muntligt utlämnande. Men så är det ju inle alls. Del är inlesä alt man i våra socialförvaltningar, i värt polisväsende, i vår läkarkår ochi alla andra sammanhang där man arbetar under rätt rigorösa tystnadsplikter,med ledning av sekretesslagen sluter sig lill vad man inle fär säga. Där stårvad de inte fär lämna ut, och dessutom finns en därur häriedd tystnadsplikt.Men det viktiga är ju alt alla arbetar efter skriftliga reglementen ochinstruktioner. Del är del som i skissen på s. 20 kallas instruktioner m. m.utfärdade av förvaltningsmyndighet eller kommuner. Det finns mängder av sådanainstruktioner m. m., som är parallella lill sekretesslagen och som förbjudermuntligt utlämnande av samma uppgifter som sekretesslagen förbjuder att manlämnar ul skriftligt. Bestämmelserna i den ena är inte beroende avföreskrifterna i den andra för all äga giltighet. Reservanternaskriver också själva som kommentar lill sin skiss alt tystnadsplikter som ärgivna i instruktioner, utfärdade av förvaltningsmyndighet eller kommuner,enligt övergångsbestämmelserna lill regeringsformen gäller tills vidare. Dellamåste avse de allra flesta tystnadsplikter. Del är inte del normala sättet allålägga folk tystnadsplikt att man hänvisar lill sekretesslagen och meddelar alldet du inte fär lämna ut i handling får du inle heller säga muntligt. Delnormala är alt utfärda en instruktion. Sådana finns på de flesta ställen ochgäller tills vidare enligt övergångsbestämmelserna. Lägelär alltså inle fullt sä allvariigt som situationen här ulmålas. Om detta vetbåde och jag alldeles för litet, och del är därför vi vill ha enutredning. Vi vet inie hur mänga av tystnadsplikterna som är givna iinstruktioner och reglementen, men jag tror all vi är överens om all del är ettstort antal. Det är antagligen del normala sättet för reglering avtystnadsplikt. Vibehöver fä vela hur mänga det är fråga om, och därför bör en inventering göras.Då - och del är egentligen del debatten gällt , när den inte harrasat ul i alltför mycket härda ord - återstår i stort sett bara frågan: Är delsä bråttom att vi måste fatta beslut om en provisorisk lag? Är det någonko på isen? Därförär väl också fråga relevant: Har del hänt någonting ?Nej, del har det inte. haren sjättedel gäll av den stora oredans tid, som vikunde råka in i enligt , och ingenting har hänt. Del ärinle fråga om någon och del är inte heller några stora och farligarisker vi möter. Jag menar alt reservanterna måste bevisa alt del ärovillkorligen nödvändigt att vi nu inför denna lag och inte kan vänta ell årmed delta. Vad del gäller är alltså inte: Skall vi eller skall vi inte ha frittfram för skvallertackor i värt land? Det skall vi inte ha enligt nägolderasystemet, utan vad del gäller är om vi inte i della liksom andra fall kan -framför allt därför all del gäller ett sä oerhört viktigt område - lagstifta iden ordning som vi brukar föfia, dvs. med sammanhang och logik och eftervederbörlig utredning? Det är egentligen bara del frågan gäller. Hen () kortgenmäle; Hela milt anförande, , kretsade kring de oregleradetystnadsplikter som har anknytning lill sekretesslagen. Det exempel som herrCarlshamre gav här ifrån talarstolen är riktigt; där finns regleradelystnadsplikter och där händer ingenting. Men pä de områden där det inte finnsnågon reglering - och har rätt i all vi inle vel hur många deär - finns det ingen tystnadsplikt. Enannan sak som jag också tog upp i millanförande varalt en handling som ärsekretessbelagd i en viss förvaltning med tystnadsplikt knuten därtill ärsekretessbelagd även i en annan förvaltning, som kanske lånar över handlingen.Men på del förvaltningsområdet finns det kanhända ingen reglerad lystnadsplikt,och då uppstår del egendomliga alt man har tystnadsplikt och sekretess hos enmyndighet, medan man hos den andra myndigheten har sekretess men ingentystnadsplikt. Del är sädana här egendomligheler som uppslår framlill dess att vi fär en reglering på området. Jag vill bara ge en replik lill i första hand iTrollhättan, som sade att vi har opponerat oss mot all ge ell generelltbemyndigande till regeringen. Han tillade all vi dessutom är mot all ge ellspeciellt bemyndigande och anförde som exempel på det 2 § i propositionenslagförslag. Den paragrafen har faktiskt inte varit kontroversiell över huvudtaget. Alt vi inte har velat gä med på den nu beror på att vi anser all den -naturligtvis - måste redigeras om för alt kunna bli anlagen av . Dennaenda paragraf kan inte stå kvar under den rubrik som propositionen föreslär. Ifråga om del generella bemyndigandet slog i fastatt vad meningsskifiaktighelerna gäller är om vi behöver ett provisorium ellerinle. När man sedan har talat närmare om detta har både ochsedan yttrat sig så, att det gällde alt hålla kvar det rättslägesom fanns före ; har sagl att del gällde attåterställa situationen före . Det måste jag opponera mig motom igen; jag har gjort det . Jag menar nämligen attde oreglerade tystnadsplikterna var av typen en förmans tillsägelse, entystnadsplikt som skulle framgå av omständigheterna eller av sakens natur. Denrättspraxis som föreligger pä det området är mycket mager, men den som finnsvisar att del ständigt har varit oklart om en oreglerad tystnadsplikt harförelegat eller inle. Omman nu skulle ge sig lill all precisera sådan tystnadsplikt i författningstext,vore det - vill jag nästan säga - naivt alt tro att man därmed skulle kunnafastställa ett rättsläge som har varit oklart. Precisering av elltidigare oklart rättsläge måste ju i och för sig innebära förändringar. Jagtycker att del är en aning vilseledande när man hela liden slår på att vibehöver provisoriet för fastställande av etl rättsläge, när det bådeteoretiskt och praktiskt inle ligger till pä det sättet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrJohansson i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller konstilulionsutskoltels hemställan i beiänkandelnr 10 punkten 2 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Trollhällan m. fl.