prot · FZ09105 · 1975-12-31 00:00:00 — Saknas viljan och saknas det politiska kuraget, då blir ocksåresultatet därefter. Så här dags idebatten kanske det finns anledning atl ställa sig frågan hur mycket ståltalmannen egenlligen tål. Jag skall försöka fatta mig kort. Jagvill dock, utöver vad jag hade tänkt säga, lägga till en reflexion medanledning av vad senast talade om, nämligen hur många regeringarvi har. Såvitt jag vet har vi bara en, och det är den som står till svars nu.Hur många kommunistpartier vi har, t. ex. i den landsända som vi just nudiskuterar, vågar jag däremot inle ha någon alldeles bestämd mening om. Visstställer vi oss positiva, , till salsningen på ett stålcenlrum iLuleå. Del har betonats så nu all det bör vara klart Vi sade jaockså lill förslaget 1974. Vi har bara den meningen atl skall det blisysselsättning uppe i så räcker del inte med yviga politiska löften, utandet måste till handfasta, konkreta insatser. Då är det möjligt att vi - och därfår jag väl också inkludera industriministern och hans parti - till skillnadfrån och hans parti är belastade med atl i någon mån behöva slåpå jorden också. Det räcker inte med bara allmänna teorier. finnas någon form avlönsamhet i bollen, om man skall gå vidare. Den rätten har de i hög grad. Sedanlill del här med sysselsättningen och debatlen mellan industriministern ochoss andra. Såvitt jag förstår kommer vi inte mycket längre. Vi har fått vetaatl del blir lika många sysselsatta i oberoende av vilken skepnadsom della projekt kommer atl få. Om vi håller oss lill de två allernativ somjust är aktuella, del och propositionens bantade förslag, kan delbara finnas två förklaringar till hur man kan sysselsätta lika mycket folk ibåda. Antingen var det en felräkning 1974 eller också gör man sig skyldig felräkning . Längre lär vi inle komma i den debatten . Induslriminisierntar åter upp diskussionen om hur mycket visste om de nedbantadeplanerna. Han vissle ingenting. har vi också fåll veta all inte hellerindustriministern visste någonting. Och inie Slalsförelags chef är delförslagei - om vilket alliså ingen av dessa ire i högsla grad ansvarigapersoner vissle någonling - som vi nu snart skallta siällning lill. Jag tycker allvariigt lalal inle all den upplysning vi fåttstärker industriministerns sak. Mengivetvis är upplysningen intressant som bakgrund till den fråga somindustriministern ställer till oss som har opponerat mol att kostnaderna fördella projekl blir så myckel högre än man ursprungligen sagl: Vad skall ni nugöra? Skall ni säga nej lill det hela? Vi skall -det har framgått av vad allahar sagt - nu till att börja med noggrant behandla den proposition somregeringen har lagt fram. Men det är alldeles klart att det arbetet skulle haunderiällals av att vi velat vad projeklel faktiskt kostat Om 80, m. m. Till vill jag säga att när del gäller de beskedsom lämnals lill kommun som planeringsunderlag har projektledningen ochNJA:s styrelse inte kunnat lämna andra besked än dem som utgår från vadriksdagen har beslutat Man kan naturligtvis säga all vi planerar för eltvalsverk, tillsammans med , som kan innebära ytterligare 600 nya jobb. Mendet ger ju inte möjligheter för kommun att lägga upp hela sin planeringmed hänsyn lill detta förrän efter del att elt sådant beslut föreligger. kanske har kunnat underskatta effekterna i fråga om sysselsättning av detursprungliga slålämnesverket har framhållits från projektledningens sida. Mendet får projektledningen slå för. Jag utgår från de siffror som angavs av oss iproposilionen 1974, och jag utgår från de siffror som vi nu har fåll frånprojektledningen och , bakom vilka ocksåstår. Men jag har också sagl att en investering i del nuvarande NJA innebärsysselsällningsföränd-ringar - i viss omfattning positiva. Det är precis som omni ville trolla borl dessa fakiorer. Jag har ju direkl ålergivit avsnitt ur etlbrev från direktör . 80, m. m. Beträffandemiljöbestämmelserna är det klart att man arbetade med den leknik som varbeslutad och som låg i bestämmelserna 1973. Men när vi går längre i regeringen,när miljöfrågan och koncessionen prövas, och säger atl man skall använda denbästa teknik som är känd i världen, så engageras ju också både projektledningoch miljömyndigheter för att studera, bl. a. i och , vad det är förleknik som man har kommit fram lill på olika håll. Man ställer samman del somman finner vara den bäst kända leknik som vid tillfället finns framarbetad, ochutifrån det lägger man in kostnadsbedömningarna. Då kommer man lill ett resultatsom ligger 500 milj. kr. över vad man beräknade 1973. Jaganser det inle så förfärligt märkligt. Vi har ju nu att ta ställning lill vadde bestämmelser som vi anser all man skall följa leder till. Dådet gäller transportmöjligheterna, , så har jagsannerligen följt frågan, och jag har vid fiera lillfällen efterfrågatprojektledningens bedömning. Man har studerat tre eller fyra olika förslag,utarbetade av skilda rederier, och det har varit elt mycket omfattande arbete.Men det är klart all en omläggning lill eventuellt två etapper eller, som vi nuföreslår, en omläggning av marknadsinriktningen till atl i huvudsak förse densvenska marknaden med ifrågavarande produkter - låt oss säga elt valsverk iGävle som lar tre femtedelar av det tilltänkta stålämnesverkets produktion -förändrar väsenlligl transportförulsält-ningarna. Den frågan har man ju inlekunnat arbeta med inom projektledningen under den senaste liden. Därför sägerjag i mitt svar till : "Regeringenavser att ta slutlig ställning till finansieringen av det modifierade så snart detaljerat beslutsunderlag föreligger. Innan elt sådantfinns är del inte heller möjligt all uttala sig om de anordningar som behövsför atl uppfylla kraven på en god inre och yttre miljö, gäller ävenfrågan om sjötransportsystemets utformning," Jaghar alliså inle bara gått förbi saken - jag har angett all jag för dagen inlekan säga någonting närmare om del här. Det är ett annoriunda problem i del nyaläget, och del är projektledningens sak att nu först göra en bedömning. Jagskall väl inte fortsätta debatlen med om vad som inträffade . Till dels kanske det är elt psykologiskt problem- förhållandet mellan projektledaren och verkställande direktören i NJA,Direktör kände sig, som jag uppfattade det, bunden till delursprungliga projekt som beslutat om 1974 och som han lojall villesöka fullfölja, även om han var inne i diskussionen om en etappuppdelning. Attdirektör har haft funderingar som kunnat gä i en annan riktningutesluter jag inte. Men direktör kände sig - och det har han ju ocksåangett i något sammanhang -sä bunden vid det ursprungliga projektet och vid sinskyldighet att söka fullfölja det att han inte var mottaglig för en diskussionom en så förändrad inriktning som den som direktör presenterade förfinans- ministern och mig . Han presenterade den som en alternativ möjlighet, enskiss. Vi begärde att han skulle komma tillbaka efter någon vecka, sedan hanfunderat ytterligare på saken, och kunde klarare ange huvudlinjerna för detfortsatta projekteringsarbetet. Vid det tillfället hade direktör redanbestämt sig för att avgå och också lämnat sin befattning. Slutligenvill jag till säga att vi tar vårt ansvar också för ,med de möjligheter som regeringen och har. Det är konstruktion atl söka ange att här har vi en ekonomisk makt inom detprivala näringslivet som är den som slutgiltigt avgör frågorna. Jag vill barasäga lill att det är barnatro - möjligen - och ingenting annat.Vi har att försöka bedöma vad som från landets synpunki är möjligl, vad som pålång sikl är möjligl och vad som ger de bästa effekterna för , Genomåren har vi också försökt bedriva en lokaliserings- och etableringspolitik somär lill gagn för , och vi har väl ändå rätt att känna en viss tillfredsställelseöver atl ulvecklingen i väsentlig grad har vänt. Jag tror också alt med debeslut som är fattade om slålverkel - där vi är beredda att fullföljaprojeklel, även om målinriktningen i det förslag som föreligger har ändratsnågol - kommer den positiva utvecklingen för vidkommande att beståunder . Vi kanske inle kan klara alla de regionalpolitiskaproblem och önskemål som uppställs om lokaliseringar också i inlandet tillåtskilliga platser, men vi kommer att göra ansträngningar i den riktningen,grundade inte minsl på de utomordentligt omfattande investeringar som Stålverk80 och ytterligare investeringar i del nuvarande NJA innebär. Det är enpolitik som vi är beredda all försöka fullfölja och som vi begär riksdagensslöd för att driva. Jag har sagt att vi inte begär att få det beskedet . Men vi hoppas på en noggrann prövning av den proposition som vi har lagtfram, och om allt går enligt planerna får innan detta riksmöteavslutas tillfälle att diskutera och fatta definitivt beslut i ärendet. 80, m. m. (vpk): Atl det finns en storfinans som dominerar det ekonomiska livet i vårtland är inte barnatro, herr statsråd, utan det är en realitet Jag är dessulom övertygadom att den storfinansen har spelat sin roll i delta sammanhang. HerrUllsten grubblade över hur många kommunistiska partier det finns i dennordligaste landsändan. Mig veteriigt finns det bara ett. Men del är väl någolsom faller utanför ramen för denna diskussion. Vidaresade att det måste finnas resurser i botten, och det menar viockså. Men vi anser att de resurserna redan finns och att det hela är en frågaom hur de används. När det gäller deborgeriiga partiernas innersta vilja kan man ju fundera 80, m. m. litet över den. Givetvisgår det att rida på de formella attityderna. Ingen var emot 80, hardel sagts i olika sammanhang. Jag vågar dock fortfarande hävda atl i själ ochhjärta var framför allt moderata samlingspartiet emot projektet. Men för deborgeriiga på Norrbottensbänken hade det ju betytt politisk harakiri att öppetmotsätta sig projektet, och det kan yäl ha spelat sin roll i sammanhanget.Handlingarna efier ur-sprungsbeslulet har med all önskvärd tydlighet visat varmoderalerna står. Och inte slår de på norrbottningarnas sida. Inte är delfrågan om ökad förädling av råvarorna som ligger närmast om hjärtat.Inte kan man påstå all de moderata, och framför allt då inte , har visat någon entusiasm för 80 och för idén alt huvuddelenav malmen skall förädlas i , Tvärtom har gjortallt vad han kunnat för att utmåla projektet som någonting orealistiskt, ochhan har gjort allt för alt utså tvivel och misstro mot idén om stålverket. Ochpraktiskt taget hela den borgeriiga pressen har spants för den vagnen. Det varen veritabel helskampanj som kördes i gång mol projektet 80,förkastade projektet och förklarade det värdelöst. Den eneefter den andre av storindustrins toppfigurer kallade projektet för galenskap. Delvar ert folk som drev den kampanjen - som tydligen är på väg att segra. Mendå skall ni inte tvä era händer och förklara att allting är regeringens fel.Det är bättre och hederiigare atl man frän borgeriigt håll säger rent ut att viav principiella skäl är emot statsdriftens utbyggnad; vi vill alt pengarna tillStålverk skall pumpas in i del svenska privatkapitalet. Det ärinte särskilt klädsamt. Överläggningen var härmedslutad, §4 Föredrogs och hänvisades 1975/76:204 till §5 Föredrogs och hänvisades 1975/76:22 lillkonstitutionsutskottet §6 Föredrogs och hänvisades Motioner 1975/76:2404 tillnäringsutskollet 1975/76:2405 yrkandet 1till inrikesulskoltet, yrkandet 2 till näringsutskottet /76:2406-2408 tillnäringsutskollet /76:2409 till trafikutskottet /76:2410 tillkonstitutionsutskottet /76:2411-2414 till inrikesulskottet § 7 Föredrogs menbordlades åter Nr 105 konstitutionsutskottetsbelänkande /76:46 Tisdaeen den justitieutskottetsbetänkanden /76:29 och 34 lagutskottets betänkanden /76:20, 22 och 25försvarsutskottets betänkande 1975/76:31 socialförsäkringsutskoitetsbetänkanden /76:30 och 33 kulturutskottets betänkande 1975/76:37utbildningsutskottets beiänkanden /76:23 och 25 irafikutskottetsbetänkanden /76:17, 20 och 21 jordbruksutskottets betänkanden /76:33och 34 näringsutskottets betänkande 1975/76:33 §8Föredrogs och bifölls inlerpellalionsframställningen 1975/76:171, §9 Herr talmannen meddelade atl på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle bland två gånger bordlagda ärenden jordbruksutskottetsbetänkanden nr 33 och 34 samt civilulskottels betänkande nr 24 uppförasnärmasi efter konstitutionsutskottels betänkande nr 46 samtsocialförsäkringsutskoitets betänkanden nr 30 och 33 sättas sist, §10 Anmäldes och bordlades 1975/76:205 med förslagtill lag om immunitet och privilegier i vissa fall,m, m, 1975/76:206 om åtgärder för beklädnadsindustrin 1975/76:207 omfinansiering av slålverk i §11 Anmäldes och bordlades 1975/76:16 Styrelsens för Stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning 1975/76:21 revisorers berättelse öververkställd granskning av Stiftelsen , såvitt gäller verksamhetenunder §12 Anmäldes och bordlades Motioner 1975/76:2415 av herrPersson i Heden m.fl. med anledning av proposilionen 1975/76:136 omändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap 1975/76:2416av herrar i Stenkyrka och i 1975/76:2417av m.fl. 75 1975/76:2418 av herrHugosson m.jl 1975/76:2419 av m.fl. 1975/76:2420 av med anledning av proposilionen 1975/76:170 omändring i , m. m. 1975/76:2421av m.,fl. med anledning av propositionen 1975/76:190 ominrättande av ett fiyg-vapenmuseum och vissa skolor för försvarsmakten med anledning av propositionen 1975/76:191 omavfattande av dom och slutligt beslut i tvistemål enligl formulär §13 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1975/76:315av fröken () till herr utbildningsministern om åtgärder för attförhindra inspelning av film om liv: Enligl tidningsuppgifter undersöks f n.möjligheterna att i producera den danske regissören omdebatterade Je-susfilm. Filmen skulle enligt dessa uppgifter delvisfinansieras med pengar från och gemensammafond för produktion av långfilmer, delvis med privata medel. del lämpligt dels atl med statliga medel delta i finansieringen aven sådan film, dels att en film av denna karaktär visas? 1975/76:316 av herrPersson i Heden (c) till herr utbildningsministern om åtgärder för attförhindra inspelning av film om liv: Den i förbjudna filminspelningen om Jesusexliv har aviserats att eventuellt produceras i av . För alt möjliggöra denna inspelning behövs ekonomiskt stöd medstatsmedel. Denna film är en av vår tids slörsta hädelser och ett hån mot dekristna värdena som upprör praktiskt taget alla människor, oavsettlivsåskådning. Anser statsrådet det vara förenligt med ett santetiskt tänkande att producera dylik film? Vill statsrådet medverka till atl inspelningen avdenna film förbjuds i ? 1975/76:317 av frökenHörlén (fp) till herr utbildningsministern om åt- Nr 105 gärderför att förhindra inspelning av film om liv: Tisdaeen den uppfattningen att det skulle te sig stötande för stora 20 apnl1976 grupperom den aviserade filmen om sexualliv producerades? ,- , . §14 Kammaren åtskildes . ' 1975/76 Förteckning över talare 105 (Siffrorna avser sida iprotokollet) ()7, 40, 65 ,industriminister 3, 30, 59, 71 " Lövenborg (vpk) 14, 45, 68, 73" () 23,54,64 " () 18, 49, 70