prot · FY0917 · 1975-12-31 00:00:00 — Dem får vi välåterkomma till när huvudtiteln blir föremål för behandling. Jag vill bara sägaatt vi har tyckt det vara särskilt angelägel att tillmötesgå de önskemål somriksidrotisstyrelsen framställt när del gäller organisationsstödel därför allvi vet att vi den vägen bäst hjälper de många frivilliga krafterna inomidrottsrörelsen. Jagkan i och för sig förstå motivet till förslaget om ett stöd till sådanidrotlsverksamhet som kan ha vissa svårigheter på grund av att en anläggningav ett speciellt slag inie finns i den kommun där utövarna av sporten ärbosalla, men det är trots allt utomordentligt svårt att greppa den typen avstöd generellt och från centralt håll. Jag tror alt det är enklare för dekommuner som möter dessa problem all från fall till fall pröva hur de skall setill att ungdomarna kan komma till de anläggningar som finns inom räckhåll föratt träna. Vihar från statens sida i vårt umgänge med idrotten valt linjen att låta idrottensjälv la hand om de pengar vi kan ställa till förfogande över statsbudgeten. Vitror att idrottens folk själva har de bästa för-ulsällningarna att bedöma varpengarna gör den största nyttan. Den linjen kommer vi alt fortsätta på. Delinnebär all idrottsrörelsen inom ramen för våra anslag har möjligheter alt, omman sä skulle finna önskvärt och lämpligt, göra sådana dispositioner som fruRyding här har talat om. Omstatsbidrag till resor för idrottsträning FruRYDING (vpk): Jag lackarför de kompletterande upplysningarna. säger att kommunerna från fall till fall får pröva det angelägna iatt lämna speciella resebidrag, så vill jag säga att så redan har skett. Jaghar papper här på min bänk som visar att en kommun har svarat alt man inte harnågra pengar till sådana resebidrag. Det finns inte heller pengar till deönskade idrottsanläggningarna. Detta förslår jag. Därför har jag ställt den härfrågan om inte staten skulle kunna hjälpa till. Jagär helt överens med statsrådet när han säger all idrotten själv skall kunnabestämma. Del är riktigt och bra. Del är svårt att från statens sida generelltkunna greppa det hela. Men man kan ju vara positiv, man kan undersöka saken ochutreda den. Jag är övertygad om att detta är en angelägenhet som rör mångaflickor och pojkar här i . De bor på orter som inte har tillgång tillexempelvis simhallar och konstfrusna isbanor, och föräldrarna får därför utgift för att ungdomarna skall kunna tillgodose sina intressen inomidrotten. Därförvore jag tacksam om man på något säll kunde pröva frågan om det statligastödet. Att vi sedan får återkomma till budgetframställningarna, det vet jag.Vårt parti har också en motion med önskemål om att de mindreidrottsanläggningarna skall få vad som äskats av . Överläggningenvad härmed slutad. Om tillfälligt ekonomiskt stöd åt växthusodlarna § 6 Omtillfälligt ekonomiskt stöd åt växthusodlarna Herr jordbruksministern erhöll ordet föralt besvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 39, och anförde; har frågat om jag överväger att föreslå någonform av tillfälligt ekonomiskt stöd till växihusodlarna, 1974års Irädgårdsnäringsutredning har redovisat vissa förslag med anledningav kostnadsutvecklingen inom näringen. Innan utredningens förslag harremissbehandlals är regeringen inte beredd alt la ställning i frågan. Hen CLARKSON (m): Jaglackar statsrådet för svaret på min fråga som jag ställde redan den21 januari, efter att från flera håll inom branschen ha fått samstämmigavittnesmål om att läget för växthusodlarna var kritiskt. har entid gått, och den av regeringen i fiol tillsattaIrädgårdsnäringsutredningen har just kommit med förslag som är utepå remiss. Jag tror all remissvaren skall vara inlämnade . Delförsta jag avsåg med frågan var faktiskt all rikta uppmärksamheten påbranschens myckel kritiska läge. För det andra ville jag självklart försökapåskynda regeringens strävan all hjälpa denna utsatta bransch. Faktumär att framför allt prishöjningarna på olja slår väldigt ojämnt inom branschen.Läget är kanske något så när hyggligt för lomatodlarna men det är myckel dåligtför genomsnittsodlaren. Branschen beslår till den helt överväldigande delen avsmå familjeförelag och bara till en liten del av stora företag. När jag sägerstora företag då menar jar relativt stora förelag i branschen. Ett av de trestörsta företagen i branschen har en årsomsättning på 5 milj. kr. Det är alltsåi och för sig ett litet företag. Jag har hört att odlare ligger iförhandlingar med kommunerna om att försälja sin mark. Det är ju ett synnerligenkritiskt läge för ett företag när man måste sälja sina fasta tillgångar av denarten. Nuföreslår irädgårdsnäringsutredningen alt staten skall lämna ett stöd på 2 kr.per kvadratmeter, dock för högst . Det skulle bli sammanlagt 5 milj. kr., och dessa pengar skall man ta från detsom blivit över från clearingavgifter som inbetalades i fiol. Jag vill sägatill statsrådet all detta i och för sig är bra. Jag hoppas attstatsrådet ställer sig positiv till den åtgärden. Men det behövs mer pengar.Det är i själva verket fråga om överflyttning av pengar från somliga förelaginom branschen till andra. Dessutom skulle man - och del är också väldigtviktigt - lämna kortfristiga lån som skulle ge en ränta på 4 milj. kr. Jaghoppas alt vad jag har sagt och vad som har framkommit på andra sätt gerstatsrådet anledning all i regeringen plädera för att den här utsatta branschenvisas generositet. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om de planeradekraftverksbyggena i Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 41, och anförde: har frågat mig när ett besked kan meddelas från regeringenom byggstart för de planerade kraftverksbyggena i . HerrNygren torde avse det projekt som benämns Övre utbyggnad och somomfattar de av m. fi. planerade kraftverkenVolgsjöfors, Stenkullafors och samt korttidsreglering i den del avÅseleälven som berörs av dessa kraftverksbyggen. Tillåtlighetenav projektet skall prövas av regeringen. Ärendet remiss-behandlas förnärvarande. Jag kan för dagen inte säganär beslut i ärendet kan komma att fattas. Omde planerade kraftverksbyggena i Hen (): Jag ber altfå tacka för svaret på min fråga. Anledningentill att jag har begärt ett besked om de planerade kraftverksbyggena är i de berörda kommunerna böriar bli otålig. Redanhösten 1974 hade man väntat få klartecken för att påböria arbetena. Påsenhösten i fiol kom uppgiften all ett besked skulle dröja till iår. Det återstår nu , och tydligen böriar även detta datum varainaktuellt. Jaghar tidigare, , i kammaren frågat industriministern omplaneringsläget för de aktuella projekten. Redan då önskade man i de berördakommunerna, som då var tre - , och - mycket snabbt fåett klartecken. känner man oro för alt regeringen har tänkt avvakta den s.k. Ekslrömska utredningens förslag innan man ger ett besked. En sådanförsening skulle mycket allvarligt förrycka sysselsättningsplaneringen iområdet. Jag hoppas att statsrådet kan ge ett lugnande besked åtminstone på denpunkten. Inomen inte alltför avlägsen lid böriar byggnationerna i Stekenjokk alt trappas nedoch sedan också kraftverksbygget i Juklan. Arbetarna där hoppas på en chans attganska snart gå över till byggena i . Ettuttryck för kommunalmännens önskan alt snabbt erhålla ett besked fick mannyligen i . Där föreslog en ledamot all man skullebegära all ett avgörande skulle få dröja till dess Ekslrömska utredningen varklar med sill arbete. Förslaget avvisades så kraftfullt att förslagsställareninte ens fann del mödan värt alt begära votering. Detfinns ledig arbetskraft . har den störstaarbetslösheten av regionala centra i landet. Ensärskild vädjan vill jag rikta till statsrådet, nämligen att bygglovet försesmed villkoret att kraftverken inte påbörias . Om de byggs ett och ettfår man i de områden det gäller den balans i sysselsättningen som är önskvärd.Och sysselsättningen är ett mycket viktigt argument för kravet på ett snabbibesked om de planerade byggena. Ombättre registreringsskyltar för motorcyklar Generellt .sett kommer det all finnas förutsättningar att sätta i gångvissa kraftverksbyggen som inte bedöms vara av sådan kontroversiell natur attde faller inom ramen för den mera översiktliga bedömning som skall ske ianslutning till den Ekslrömska utredningen. Huruvida de företag som vi talar omi dag hör till den gruppen får bedömas när remisshandlingarna kommer in. Ochremisstiden utgår som sagt , och därför finns detförutsättningar alt göra den bedömningen . HenNYGREN (s); Jag vill till detta bara säga att det intryck jag fått avdiskussionerna i de berörda fullmäktigeförsamlingarna - och dessa kan väl sägasuttrycka opinionen i områdena - är all del råder enighet om att man vill ha ettsnabbi och positivt besked. Del hoppas jag skall vara vägledande förregeringens fortsatta agerande. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om bättre registreringsskyltar för motorcyklar Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i () i kammarens protokoll för den 31januari intagna fråga, nr 52, och anförde: i har frågat om jag avser att vidta åtgärder föratt få fram en för motorcyklar lämplig registreringsskylt. har fått i uppdrag attkartlägga i vad mån problem föreligger vid användningen av registreringsskyltpå motorcykel och att för regeringen lägga fram de förslag till åtgärder somundersökningen kan föranleda. Verket kommer all redovisa sinutredning. Hen i (): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret på min fråga. Frågankan förefalla alltför liten för all man skulle besvära kommunikationsministernmed den. Den har emellertid ställts mol bakgrunden av en massiv kritik frånmc-folkel, en kritik som synes mig vara väl befogad. Deskyltar som erbjuds har, så långt jag kan förslå, i första hand lagils framför en viss typ av bilar. Ett rationellt framslällningsförfarande synes haspelat en större roll än del speciella behov som föreligger just förmotorcyklar. Den relativt stora skylt som erbjuds för motorcyklarna skullerent av kunna sägas vara farlig i trafiken; del finns risk för fasl-hakning ochandra olycksorsaker. Mot detta kan möjligen sägas all skylten är av så passdålig kvalitet att olycksrisken just av det skälet inte är så stor. Men detta ärju ändå ingen lösning av problemet. Hurdet än må vara med detta kvarstår förhållandet all mc-grabbarna har förorsakatsbetydande kostnader på grund av en onormalt stor sön-derkörning av skyltarna.Här kommer en allvarligare sida av saken in i bilden. Som en följd av de högaskyltkostnaderna har en illegal tillverkning fått en marknad. Det kan jumöjligen vara fråga om något slags hemmatillverkning och då endast för egetbruk, och del är kanske en något mindre förseelse. Men detta är ändå enotillåten hantering, och det olämpliga i denna hantering blir alltmer uppenbartom vi erinrar oss alt ett av de bärande motiven för del centralatillhandahållandet av skyltar var att inan ville försvåra falskskyllning avmotorfordon. Enolämplig mc-skylt har alltså bidragit till att vi fått en otillåten tillverkningav registreringsskyltar här i . Detta förhållande kan vi medverka tillatt eliminera genom all erbjuda mc-folkel en för motorcyklar väl lämpad skyll. Delframgår av statsrådets svar alt denna fråga är föremål för översyn. I svaretanvänds uttrycket "i vad mån problem föreligger". Problemet tordevara klart dokumenterat, och vi kan därför med viss tillförsikt se fram emotdel förslag som kommer all framläggas. Omen väg från Sitasjaure till Skjomen i Överläggningen var härmedslutad. § 9 Om en väg från Sitasjaure till Skjomen i Herr bostadsministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 60, och anförde; har frågat mig om en väg genom fiällområdet frän Sitasjauretill Skjomen i står i överensstämmelse med riktlinjerna för den fysiskariksplaneringen. Riksdagenhar 1972 beslutat om riktlinjer för hushållningen med mark och vatten. Därviduttalades att t. ex. vägbyggnad och vattenkraftutbyggnad bör undvikas inomvissa angivna väglösa vildmarksområden i fiällen i avvaktan på närmareutredning om dessa områdens avgränsning. och statensnaturvårdsverk bedriver på regeringens uppdrag ett gemensamt utredningsarbeterörande utnyttjandet av de svenska fiällområdena och beräknas under våren 1975lämna förslag till närmare avgränsning av vildmarksområdena. i den sträckning som avser berör, i vae fall enligt gällandepreliminära avgränsning, ett vildmarksområde inom vilket de av riksdagenfastställda riktlinjerna gäller och står alltså inte i överensstämmelse meddessa riktlinjer. 2 protokoll 1975. Omen väg från Sitasjaure till Skjomen i Hen (): Jag får tackastatsrådet för svaret, som jag uppfattar såsom klart och positivt.Jag skall emellertid senare peka på en viss reservation som finns med där. Innandess vill jag bara erinra om all vad statsrådet här säger om attriksdagsbeslutet innehöll en beställning av en fortsatt detaljplanering ifiällområdet naturligtvis är riktigt. Men, , såvälregeringsrapporten med mark och vatten som propositionen frånstatsrådet , som då var ansvarig för det här fögderiet, innehöll ocksåmycket klara deklarationer om hur man skulle förfara med de få kvarvarandeväglösa fiällområdena. Inte minst FN-konferen-sen, som hölls i gamlariksdagshuset , slog fast att detta är områden avutomordentligt internationellt värde och att de därför måte bevaras. Desynpunkterna fanns också med i den nämnda rapporten. Låt mig som exempelcitera ett par rader: "Som ett led i strävan att bevara de väglösavildmarksområdena i fiällregionen bör alla former av tyngre exploateringundvikas inom dem. Vidare bör vägdragningar undvikas från nuvarande vägsystemin mot dessa områden." 1 propositionen framhöll statsrådet atthan ansåg del vara en utomordentligt viktig uppgift alt skydda våra sistavildmarker från exploatering. Jag anser alt dessa uttalanden bör finnas mednär vi diskuterar detta och att man inte bara får konstatera att vi skall ha enfortsatt planering. Förnågon vecka sedan kom ett meddelande från som överraskade mig rättmyckel. Där sades att man hade planer på att bygga den här vägen upp mot Norgeoch all beslut om vägprojektet skulle fattas inom den närmaste liden. Då undrarman ju om riksdagsbeslutet skall frångås på något konstigt säll. Statsrådelssvar här har givit klart besked om att något sådant inte kan hända utan attfrågan i varie fall kommer upp till förnyad prövning. Nuundrar jag vad som döljer sig bakom formuleringen i statsrådet svarnär han säger "i varie fall enligt gällande preliminära avgränsning".Bakom denna formulering anar man möjligen alt statsrådet eventuelltskulle kunna tänka sig alt ompröva del här. Jaghoppas, herr talman, alt ursprungliga intentioner verkligen liggerfast. Som svar på fråga vill jag bara meddela alt bakomformuleringen om preliminär avgränsning döljer sig endast det utredningsarbetesom planverket och bedriver, dvs. det utredningsarbete som jagnämner före de här raderna i svaret. Något annat dolt motiv finnsinte. Hen (); Jag tackar för den deklarationen, och jag stryker än en gång under attdetta kan inte tolkas på annat sätt än alt ursprungliga intentioneri det här avseendet bör ligga fast. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Meddelande om tidpunkt för besvarande av interpellation nr 2 ommaktkoncentrationen inom det privata näringslivet Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap. 1 S får jag meddela altbl. a. på grund av resor för förhandlingar i , överläggning inomramen för nordiskt samarbete och arbete med energipropositionen har jag ickevarit i tillfälle att inom föreskriven tid besvara till statsministern, inlämnad , somöverlärnnals till mig. Med har jag överenskommit att besvarainlerpellationen . Meddelandeom tidpunkt för besvarande av interpellation nr 2 om maktkoncentrationen inomdet privata näringslivet §11 Föredrogs och hänvisades Nr 15 till civilulskottet § 12 Allmänpolitiskdebatt (forts.) Jag känner ett särskilt behov att delta i den allmänpolitiska debatteni år för all få en diskussion med herr justitieministern med anledning av hansanförande på Runöskolan beträffande kriminalpolitiken.Nu har jag informerats om att herr statsrådet inte har möjlighet att närvarahär. Om delta är i och för sig ingenting att säga, men jag beklagar att dendiskussionen alltså inte kan komma till stånd. Herrjustitieministern gjorde i anförandet några häpnadsväckande uttalanden som jagtycker inte bör stå oemotsagda. Han menade för sin del att primitiva rop påfier poliser och strängare straff inte hjälper, och alt fängelset som slrafformi princip bör avskaffas utom för ett fåtal personer som samhället måste skyddasig mot. Minfråga skulle ha varit: Är del inte just under herr justitieministerns lid - låtvara inför trycket av en stark opinion - som brollskommissionen tillsattes,vars förslag enligt vad åtminstone herr justitieministern själv förmenadeinnebar en kraftfull förstärkning av polisen? Är det inte också under LennartGeijers tid som vi fått se det ena förslaget efter det andra omslraffskärpningar, där man också skärpt fängelsestraffen för vissa brott? Jagtycker att justitieministern talar med kluven lunga. Jag vet inte om det är hansjälv som inte riktigt kan bestämma sig för vad han tycker, eller om det är ettullryck för alt man inom regeringen har delade meningar om vilka åtgärder manevenluelll skall vidta för att förslärka rättstryggheten. Jagtycker att oklara och onyanserade uttalanden är ägnade attskapa förvirring. Detta är särskilt allvarligt när det gäller del juridiskaområdet, där man verkligen borde eftersträva klarhet, stabilitet ochkonsekvens. Altstifta lagar, herr talman, utan att man stadgar påföljder ärnaturligtvis meningslöst. Del innebär alt respekten för lagarna skulle upphöra.Några påföljder behövs. Jag vill dock gärna säga all jag också kan ifrågasättafängelsestraffet som påföljd. Jag delar dock inte herr justitieministernsuppfattning att fängelsestraffet som påföljd skulle vara ett uttryck förvedergällning. Det aren teori som vi här i landet övergett för många decenniersedan. Jagtycker all man inte bara kan allmänt uttala att fängelsestraffet måste bort utan att fundera över vad som kan sättas i stället. Vi kaninte bortse ifrån, menar jag, att de som döms till fängelse har gjort sigskyldiga till brott som i många fall är personligt ödeläggande för dem somdrabbas av det. Mångagånger visar dessa brottslingar förakt för människoliv, och somligabrottslingar drar sig inte för att slå ned gamla och värnlösa människor förnågra futtiga tiors skull. Närfår man höra landels justitieminister uttala medkänsla och förståelse ellertala om och engagera sig för de många brottsoffer som den stegradebrottsligheten i alla fall medfört? När får man höra justitieministern tala omden enskildes ansvar för sina gärningar? I stället ägnar han sig åt ett diffusttal om att det är samhällets fel att människor begår brott. Jaghinner inte här ingå på den problematiken. Visst kan det finnas fel i dagenssamhälle. Föräldrarna har fått mindre möjligheter att själva la vård om ochfostra sina barn. I skolan har man fåll allt större problem när det gäller attupprätthålla disciplinen. Vi har fått boendemiljöer som sannerligen inte ärägnade att utgöra en god uppväxtmiljö för våra ungdomar. Menär del samhällets fel i och för sig, herr talman? Är del inte den fördapolitikens fel? Är del inte den socialistiska politiken som bär det ytterstaansvaret för dessa missförhållanden? Jagvänder mig alltså mot det difffusa talet om att det är samhällets fel och alldel är samhället som måste ändras. Jag tycker det är den socialistiskapolitikens fel. Del är här man måste sätta in sitt angrepp. Jagskulle, herr talman, vilja fråga: När får vi höra landels justitieministersäga att lagar är till för alt efterlevas, alt polisen gör en ovärderligsamhällsinsats till skydd för medborgarna, all normbildningen i ett samhälleär väsentlig och att den måste utgå från den enskildes ansvar? Jag tycker att herrjustitieministern med sina oklara uttalanden medverkar till en rättsosäkerhetsom är ägnad att motverka denna normbildning. Det är ju ändå denna som ärgrunden för ett rättssamhälle. I detta anförande instämde herrar () ochSchött (m), () () och () samt herrKris-liansson (c). Fröken (); Det är ju så i en allmänpolitisk debatt att var och en tar upp frågorsom ligger en närmast hjärtat. Jag följde gårdagens debatt mycket ingående. Därbehandlades en lång rad olika ämnesområden. Del var regionalpolitik, del varenergipolitiken, del var ekonomiska frågor. Hagaöverenskommelser,oppositionens roll osv. Men del var ett genomgående drag i nästan samtligainlägg, nämligen all talarna i ett eller annat sammanhang nämnde kvinnoåret.Man log kvinnoåret till intäkt för all plädera för den ena eller den andrareformen. Man föreslog t. o. m. all med kvinnoåret somutgångspunkt skulle man "ordna bidrag och kompensation för de sämstbetalda inom jordbruket". Jag måste ärligt tillstå, herr talman, all deltagör mig en aning bekymrad. Kvinnoårel får inte ses som en helt isoleradföreteelse. Jag ser det snarare så all 1975 så att säga blivit ett årtal då mansätter strålkastarljuset på vissa problem som berör människorna i ett samhällemen som kanske framför allt berör de kvinnor som lever och verkar i dettasamhälle. Jagtror det vore mycket farligt om vi inte ser de frågor som vi diskuterar när delgäller familjepolitik och socialpolitik som en långsiktig process, där vi långttidigare gjort våra överväganden och kommit med förslag som sedan diskuteras -i fiol, , och under de år som kommer. Jagtror också att vi skall vara på det klara med att det internationellakvinnoåret först och främst har betydelse internationellt sett, har betydelseför de kvinnor som lever i u-land, de delegationer som kommer till deinternationella församlingarna för alt la ställning. Jaghade i fiol förmånen att representera mitt parti och mitt land vid FN:sgeneralsession. Jag upplevde i andra kommittén en diskussion om kvinnofrågornaoch jämlikhetsfrågorna som är helt väsenskild från den vi för här i landet ochden som delvis fördes också här i kammaren i går. Man kan naturligtvis - ochdel gör vi från vårt håll - sälla mycket stora frågetecken för tanken på vårdbidragsom förde fram. Den är ungefär lika myckel könsrollsbevarande somden Europarådskon-venlion nr 741 som i varie fall mitt parti har tagit starktavstånd från när del gäller kvinnornas rättsliga ställning, eftersom den ärhelt emot all den diskussion som vi för här i landet. Men i övrigt är allt detvi diskuterat - arbete åt alla, en kortare arbetsdag, samhällets skyldighet attge alla individer, föräldrar och barn, den service som behövs - verkligenmycket väsensskilt från de problem man har på andra håll i världen, från deproblem som kommer alt ventileras vid mötet i och delvis från desynpunkter som fördes fram i andra kommittén. Då var det främst , Sverigeoch som lyckades få igenom ett beslut, grundat på ECOSOC;s berättelse,om alt nästa års generalförsamling och den extra församlingen i sinaöverväganden och utvärderingar av andra ulvecklingsårliondels strategi ocksåskall integrera kvinnorna. Det fanns verkligen stora och allvarliga risker förall kvinnorna och deras problem annars helt hade blivit glömda. Jagtror att vi skall ha klart för oss att vi här i landet för en helt annorlundadebatt. Vi för en debatt utifrån våra egna utgångspunkter, och jag är mycketglad alt kunna notera att jämställdhetsdelegationen - som står i ledningen förhur vi firar kvinnoårel här i - har böriai med att ge ul en bok ochnästa vecka kommer att starta en vandringsutställning. Den kallas Rätten allvara människa, och den ställer först och främst männens problem - mansrollen ifokus. Jag delar inte den uppfattning som framgår av del förord som MaritPaulsen skrivit till den skrift som är grundvalen även för utställningen. Därskriver hon; Det pratas och debatteras om jämställdhet. Med ord och handlingvisas en ensidig belysning av nackdelarna i kvinnorollen. Männens liv ochkönsroll sägs ingenting om.