prot · FZ0986 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är bara en sak som vikan vara näsian säkra pä, nämligen att ingel fartyg har rapporterats borta medman och alll. Det enda positiva i denna historia är att inget sjöfolk synes hagått bort i samband med toialförlisning av fartyg. Sädana händelser har ocksåinträffat när folk försvunnit och olja läckt ut från sjunkna fartyg.Anledningen kan dä ha varit brisi-fälligheter i fartygen och deras utrustningar.Det kan ge anledning till funderingar över varför del på sina håll måste visaspå oljedränkta sjöfåglar för all man aktivt skall böria intressera sig förtransporter med eventuellt bristfälliga fartyg. del av alfägelbesiåndet har strukit med. Mer än 30 000 oljeskadadealfåglar har skjutils eller själva dött bara runt i den olja som vid dethär tillfället förorenat . Hur myckel olja som släpptes ut vel ingen.Men de klumpar och oljesjok som påträffats har varil av tjock olja, olja avtyngre sort. En del drev i land pä efter det att det hade rått sydostligvind en lid. Hade vinden varil västlig hade vi kanske över huvud taget aldrigfått reda pä att det inträffat en tragedi som denna. Detborde vara uppenbart alt det som har inträffat är någol som inte får skeavsiktligt och vara lagenligt och lillålel. Frän flera häll kom påståenden omatt utsläpp av denna karaktär skulle vara tillåtna. Anledningen tilldetla skulle vara all oljeblandat ballastvatlen får pumpas ul. Men var och ensom läser beslämmelser kan finna all del absolut inte kunde vara sådantoljeblandat vatten som det var fråga om vid Ölandskuslen. Del som synts där harvarit sådan olja som del är förbjudet att släppa ut i . Däannars s. k. välinformerade nyheisorgan gett iniryck av att del även från svensk sida skulle vara fritt fram för sådana här oljeutsläpp tycker jag all det är bra all kommunikationsministern återigen kan säga alt detla är förbjudet och att ytterligare åtgärder redan har beslutats för att förhindra all någon Irols förbudei gör uisläpp saml alt arbetet med att förhindra detta bedrivs på det inlernationella planet. är inle enbart svenskt innanhav. Vi måste försl och främsi också ha alla våra Öslersjögrannar med oss för att åstadkomma effektivare ålgärder. Myckel forskning, teknik, praktiskt kunnande och tillämpning behövs för att 182 spåra den eller dem som syndar mot lagar ochkonventioner pä öppna Oljeutsläpp undermörker och dimma kan det vara svårt att spåra. Jag tror inle, som herrLothigius gör, att det hjälper, när del är mörkt och lät dimma, alt ha fiygplanoch spana efter oljan. Den hittar vi inte på det sättet. Delkrävs också samarbele med många andra länder och myndigheter för att få effektav ansträngningarna. Vi har arbete och forskning i gång även för detla. Men,som sagl, det krävs lika mycket av andra för att det skall bli resultat. Detkan också vidtas ytterligare och andra åtgärder. Jag Iror att vi kan nå vissakonkreta resullal om vi själva framför alll ställer det äldre tonnaget, somfraktar olja hil, under strängare kontroll. Alll emellanåt kommer det gamlanedslitna bekvämlighetsflaggade bålar till de svenska oljekajerna. De kanförete intyg om högsta klass och nöjaktigt klara en inspektion vid kaj, men ifarleder och lill sjöss är det ofta saker och ting som mankerar. Del har jagerfarenhet av själv, som lots. Del kan vara en styrmaskin som hell plötsligtslannar, ma-skinmanövrar som uteblir, ankare som inte går all lägga av,förtöjningsvinschar som inte vill gå och utslitna trossar som brister vidförtöjning. Dåkan man ställa frågan: Hur går del till när en sådan här båt skall göratankrenl och pumpa oljerester från en tank lill en annan? Kan de inle likagärna hamna på utsidan? Jagföreslog i en molion för några är sedan ett förbud för tankfartyg äldre än tioår att utan inspektion och tillstånd i varje särskill fall få gå in i Östersjöneller åtminstone i svensk hamn. Den motionen avslogs med en s. k. positivskrivning av jordbruksutskollel, som förutsatte att frågor av den härkaraktären skulle behandlas vid Helsingforsöverlägg-ningarna om Östersjönsmarina miljö. Sä långt Jag har kunnat finna har dock inte frågan berörts iHelsingfors. Men jag menar att frågan är lika aktuell fortfarande. Jag ärövertygad om alt loisar och hamnlolsar längs vär kust har samma praktiskaerfarenheier som jag. F.ö. har även lastfartyg alltemellanåt rejäla kvantiteter tjock bunkerolja ibarlasiiankar. Vid trimningar och länsningar kan samma sak inträffa ombord pådessa. En noggrannare kontroll även av sådana äldre fartyg som mestadels vallnationalitetsfiagg med tanke på att kunna undgå lagar och förordningar voredärför inle obefogat. För det är väl ingen som tror all man pä dessa båtar harintresse av alfåglar i , mot bakgrund av att intresset för människorär sä ringa alt Sjöfolksförbundel titt och läll fär ingripa av olika skäl, t.o. m. för all båtens besättning skall slippa frysa ihjäl i milt i vinternouppvärmda bostäder. Förutom alla andra åtgärder som vidias av svenskamyndigheter borde man kanske också något mera aktivt ingripa rnot sådanafartyg. Tillsisl vill jag säga att vi använder stora kvantiteter olja. Den måste fraktashil, och olja måste användas i samband med transporten. Vi kan aldrighundraprocentigt gardera oss mot oljeutsläpp. Men vi har ändå i lagiliniiialiv och fattat beslut, som skall begränsa och så långl som möjligtförhindra utsläpp och olyckor. Del är tragiskt när ändå händelser av denna typinträffar. Därför är det viktigt att man forlsälter det arbete som kan kommaatt förhindra upprepningar av vad som har inträffat. Om åtgärder för att förhindra oljeutsläpp i , m.m. Nr 86 Hen i Glömminge (c): Torsdaeen den talman! Statsrådet sade i sitt svar att det blivit belydande skador Man kan säga att det var fråga om en maximal ska- --------------- deverkan,som vad gäller fåglarna knappast kan överträffas. Om åtgärder för att tokollets skull kan jag nämna att man har skjutit 33 350 fåglar, av vilka förhindra oljeut- ingen uppges ha varit frisk. När man slutade att skjuta låg det ungefar släpp i , 500-600 fSglar kvar, som man har lämnat åt sitt öde. m. m. att ungefär 1 000 utöver dem som skjulils har döll. 42 000 hagelskott och 11000 salongsgevärsskoit. Dessauppgifier säger något om vad den här kalastrofen Trotsatt människorna i allmänhet Ju inte ser dessa fåglar och inte heller har settde skador som det gäller, har de gripits av ett stort intresse för frågan ochde fordrar faktiskt att samhället och statsmakterna gör något ät förhållandena.Statsrådet redogör i sill svar för vilka åtgärder som är innefattade i den nyalagstiftning som skall träda i kraft den , men han lovar litet. Det ärkanske också bra, ty det är nog inte lätt att garantera att sådant här inteskall upprepas. Om en båt frän kommer in i för att lasta ochlossa i , varvid den kommer att passera två gånger, vemkan dä förhindra att den släpper ut sin olja mitt ule pä ? Självfalletär det, som statsrådet säger, så all mycket är beroende av i vad mån fartygetshemland kan bindas vid inlernalionella överenskommelser och vid konventionenpå området. Ulöver vad inierpellanterna har sagt är självfallet en av deväsentliga punkterna i della sammanhang i vad mån fartygens hemländer runt om ivärlden kan bindas till ett avtal som kan förhindra sädana utsläpp som detgäller. Jagvill sluta med alt säga alt jag gärna vill tro att den konvention som riksdagenantog kommer alt förhindra sädana här skadliga utsläpp i iframtiden. Åtminstone fär vi hoppas alt de inte upprepas i den väldiga skalasom under den nu snart förlidna vintern. HenHÅKANSSON i (s): Jag tycker det är bra att diskussionen nu kan föras på en saklig grund.Jag noterar också med lillfredsslällelse att delvis har ändrat sintidigare kurs i de här frågorna. Jag tycker det är utmärkt att de som tidigaremed en form av betingad reflex så fort begreppet oljeutsläpp har nämnts harlalal om högsjölänsar nu har lyckals arbeta bort det maneret. Jagär helt medveien om att del är ett stort och myckel svårbemästrat problem - elt internationellt problem - med mycket juridik och kom plicerad teknik i. Del är också så alt del lönar sig föga att söka bekämpa de intressevarianter som kan finnas i de olika grupperingar som driver frågor av olika karaktär. Det är inle heller mycken mening med alt agera då vi märker - vilket har skett tidigare - att man vilar på en kommersiell 184 bas. Del för definitivt inte frågan framåt. Jagupplever all vi har en gemensam målsättning, nämligen att icke medgeoljeutsläpp. Och om sådana utsläpp ändå görs, skall vi ha en hög beredskap förupptäckt och bekämpningsinsatser. Upptäckten skall dä gälla både oljan somsådan och den som har släppt ul den. När vi står inför ett oljeutsläpp skall vigöra en oljebekämpningsinsals med vad vi kan kalla för anpassat material samlmed ulbildad och väl övad personal av olika kategorier. Jag noterar också med tillfredsställelse alt den diskussion som vi nuför har ett övergripande gemensamt mål, nämligen att utifrån en mycket svårfaktisk situation göra det bästa möjliga. Härhar yttrats mänga riktiga saker, och Jag skall inte upprepa dem. kan mannaturligtvis komma nästan till uppgiveisens gräns när man, som någon häruttryckte sig, bara vet alt vill man på en båt släppa ut sin olja felaktigt, sägör man del. Vad vi hela liden skall försöka arbeta för är därför alt viaöverenskommelser av skilda slag, kopplade med övervakning, erbjudande om bättresätt att lämna ifrån sig oljan osv., söka få ett bättre sakernas tillstånd,åtminstone sell på . Härhar ställts några frågor, och jag skall försöka att mycket snabbt ge en litenresumé över hur vi ser pä problemet utifrån det läge som vi har . Dethar talats om internationellt samarbete och om bakgrunden till de bestämmelservi har, hur de snabbt borde förbättras osv., och här har talats ompartikelmärkning och annat. Somjag lidigare har nämnt har sjöfartens inlernalionella karaktär lett till eltlångvarigt och omfattande arbete med att försöka få fram allmänt accepteradenormer för all kunna förhindra eller begränsa oljeutsläpp frän fartyg. Detarbetet, som är myckel svårl, resulterade lill en början i all denmellanslalliga rådgivande internationella sjöfartsorganisationen, IMCO, redanår 1954 antog en oljeskyddskonvention, som biträdde och somträdde i kraft . Den har .sedan ändrais vid ell par tre tillfällen, och vidvarje tillfälle då den har ändrais har förbuden mot utsläpp successivi skärpts.Sverige har godkänl samlliga ändringar som har lagts fram. antog medlemsstaternai IMCO en ny konvention, den s. k. havsföroreningskonvenlionen, som yllerligarebegränsar möjligheterna till oljeutsläpp på de fria haven och som även - tillskillnad mot tidigare överenskommelser- innehåller bestämmelser om kemikaliersom transporteras i bulk. Denna konvention har ännu inle trätt i kraft. Svensklagstiftning har alltså byggt på senasl ingångna internationellaöverenskommelser. Ett uttryck härför är all redan beslutat godkänna1973 års havsföroreningskonvention utom såvitt avser vissa föreskrifter omkemikalieulsläpp där det återstår alt lösa vissa praktiska problem. Men - ochdet har sagls av alla som deltagit i denna debatt - möjligheterna för svenskamyndigheier att ingripa mot utländska Omåtgärder för att förhindra oljeutsläpp i , m. m. Omåtgärder för att förhindra' oljeutsläpp i', //?. fartyg är beroende avvilka överenskommelser fartygens flaggstat har tillträtt. Detfinns f n. olika tillämpliga beslämmelser om uttömning från fartyg avoljeblandat vatten beroende på vilka överenskommelser fartygels hemland harskrivit under. Vad avser som Ju är ett speciellt ömtåligtvallenområde - del vet vi alla - har länge gällt särskill strängautsläpps-föreskrifter. I anledning av vad som har hänl i har sjöfartsverkelsexperter pä delta område noga gått igenom det material som har legal till grundför de inlernationella överenskommelserna och kommit fram till att det, somjag sade i mitt interpellationssvar, är praktiskt taget uteslutet att utsläppetsom är grunden för vår diskussion, har kunnal ske i enlighet med deregler som gäller för uttömning i della område. Det måste ha varit mycket meraav oljerester. Dettakan då kopplas lill det som i denna diskussion har sagts av ochkanske av ytleriigare någon talare. I debatlen har särskill uppmärksammats nugällande regel som medger uttömning på det fria havet av oljehallig blandningmed olja per nautisk mil som fartyget tillryggalägger. Denna regelliksom övriga som intas i gällande lagstifining grundas pä IMCO-överenskommelsen.Ställningstagandet inom IMCO föregicks av vetenskapliga prov om sådanuttömning skulle kunna ske ulan all det uppstod biologiska skador av så småutsläpp. Resultatet av proven ansågs sä tillfredsställande all en sådan tömningkunde inte bara accepteras utan även anses som en väsentlig förbällring jämförtmed tidigare förhållanden. Riksdagenhar nu på regeringens förslag beslulal att ytterligare skärpa reglerna omutsläpp i . Där kommer, som jag också redan har sagt, au gälla etttotalförbud mot utsläpp av olja, oljerester, oljeblandat vatten etc. Dessaregler skall träda i kraft så snart del är praktiskt möjligl. Riktpunkten skallvara att det skall kunna ske . Denya reglerna om förbud mot utsläpp i innebär alltså ett lolalförbudmoi uisläpp av olja. Del är givetvis av största vikt alt reglerna träder ikraft möjligl. En viktig del i delta regelsystem är alt fartyg skallkunna lämna sina oljerester och sin oljeblandade barlast eller tankspolvaltentill anläggningar i land, när vattnet inte får släppas ut i havet, och dåkommer vi in på de anläggningar vi här diskuterar och som skall kunna ta handom della från fartyg. Någon av talarna frågade hur dessa anläggningar utnyttjasoch varför de inte utnyttjas, om det är fallet. av skälen kan vara dettriviala att det kosiar pengar. Jag vet inte rikiigi vilken vikt vi skalltillmäta del argumentet, men del finns där. Tanken är nu att detla ifortsättningen skall kunna ske utan kostnad. Innan bestämmelsen om totalförbudiräder i kraft måste vi ha sådana här mottagningsanordningar klara - annarsblir det inget syslem i det hela. Avsiklen är all de skall användas också avfartyg från länder utanför . Och det är viktigt, eftersom vi medstöd av Öslersjölagsliftningen tills vidare inte kan ingripa mot utsläpp fränsädana fartyg. Regeringen och akluella verk driver f n. med all kraft frågan om att så snart sommöjligl åstadkomma dessa mottagningsanläggningar. var i detsammanhanget inne på en tankegång som han har presenterat i olikasammanhang, nämligen någon form av container på kaj, som skulle användas förspillolja och eventuellt för annal avfall. Jag förstod att del rörde sig ommindre kvantiteter - vare sig det nu gällde vanligt skräp eller spillolja - ochdet är möjligt alt det kan hänföras till del kommunala renhållningsmonopoleloch att problemet bör kunna lösas den vägen. Finnsdel någol mer att säga om det fortsatta internationella arbelel, särskilt vadgäller ? Del skulle vara att vi från svensk sida driver detlainternationella arbete med största målmedvetenhet. Det är nödvändigl med hänsynlill sjöfartens internationella karaktär, som någon nämnde här. Arbelel ärsjälvfallel inle avslulal i och med all man nu har kommit fram lill 1973 årshavsföroreningskonvention inom IMCO och Östersjökonvenlionerna mellankuststaterna. Vi fortsätter att aktivt delta i arbelel inom både IMCO och densärskilda kommissionen för . Men ett särskilt problem utgör den bristsom finns över hela världen pä motlagningsanordningar för olje- ellerkemikalieblandat bariastvatlen. Idelta sammanhang vill Jag också nämna all man genom den antagna lagen omåtgärder mot vattenförorening från fartyg inom , har fållväsentligt strängare föreskrifter om utsläpp av toalettavfall och fast avfall.Det blir i princip förbjudet att släppa ul sådanl avfall från fartyg. I den månsärskilt reningssyslem inle installeras ombord på fartygen skall avfallet, somjag sade när del gällde frågeställning, tas om hand inomramen för del kommunala renhållningsmonopolet. Någraord till , som var inne på frågan om partikelmärkningen. Enviktig reform när det gäller att moiverka otillåtna oljeutsläpp är införandetav någon metod för alt märka lastoljeresier i fartyg. Under en försöksperiodhar sådan märkning frän svensk sida skett i både svenska och utländska fartyg.När fartyget har lossat sin last hälls en metallegering ned i tankarna. Släppssedan oljeblandat barlastvallen ul i havet, kan fartyget spåras när prov lasfrän utsläppet. För alt metoden skall få full effekl för del fordrasatt alla oljetankfartyg som går där märks. Metoden har presenterats i olikainlernalionella sammanhang, bl. a. inom IMCO och inierimskommissionen förÖstersjöområdets miljö. Den har bedömts som värdefull och mötts medmycket stort intresse. Regeringen har, som jag nämnt lidigare här , den29 januari i är uppdragit ät de sakkunniga som sysslar med denna fråga attintensifiera arbetet med att vidareutveckla denna märkningsmeiod. HerrLoihigius lalade om möjligheler att agera. varockså inne pä detla. Det är klarl all man inie skall ha alllför överdrivnaförhoppningar, som också sade, om au man här skall kunna finnanågon av de slora lösningarna när del gäller skärpl bevakning och övervakning.Men vissi är del oerhört viktigt och- Omåtgärder för att förhindra oljeutsläpp i. , m. m. Omåtgärder för att förhindra oljeutsläpp i , m. m. visst skall man i allmöjlig utsträckning försöka förstärka bevakningen och övervakningen i sambandmed de här problemen. Där har vi - jag tror inte det är någon överdrift - genomkustbevakningen en svensk organisation för oljebekämpning till sjöss som liggermycket långt framme även internationellt sett. Vi har en kustbevakning som intebara sysslar med en rad andra uppgifter som just på oljeskyddsberedskapensområde har utfört och utför ett mycket gagnerikl arbete. Jaghar framför mig ell par siffror som i och för sig inte kan jämföras med någotannat men som ändå pekar på alt det - fick hand om de häruppgifterna 1970 - inte är någon obetydlig erfarenhet man redan nu samlat påområdet. Enligt de uppgifter som lämnats lill mig har sedan 1970genomfört över 200 oljebekämp-ningsoperalioner till sjöss, varav ungefär entiondel var av mer omfattande karaktär. Och man har utfört, som man säger,över hundratalet särskilda prov eller övningar i oljebekämpning, där man haftdeltagande av fartyg, flygplan, helikoptrar osv. Jagnämner detta bara därför att ni skall veta att man på det här området också görvad som rimligen är möjligt att göra med de resurser vi nu har. Delär klart att mycket skulle vara alt tillägga. Jag skall emellertid inte förlängadebatlen. Men til syvende og sidst är det naturiigtvis för oss fråga om ettlångsiktigt övertygande av varandra runt om i världen när det gäller de sloraolyckor och tragedier som följer i spåren av en ovarsam hantering av oljelasteroch andra nedskräpande fartygslaster. Vad del gäller är inte bara alt se lillatt sju ÖstersjÖstater godkänner överenskommelsen. Det är nödvändigl att detsker, och del är vi på god väg att klara ut. Men del gäller också alt fåfördrag mellan länder som ligger utanför , att övertyga alladessa länder eller åtminstone huvudparten av dem om att de också har elt ansvarnär det gäller trafik runt våra kusler, lika väl som vi skall ha ett ansvar närvåra bålar går runt andra länders kuster. Detär naturligtvis alldeles rikiigi som nägon sade - jag tror det var herrBöriesson i Glömminge - att man inle bara kan säga alt nu skall det här lösasig, och så löser del sig. Det är elt långvarigt och säkerligen tålmodigtarbele som ligger framför oss. Det vi utfört fram lill nu skall vi i och försig redovisa, men vi skall naturligtvis inte ell ögonblick tro att vi är näraden definitiva lösningen när del gäller alt länderna emellan övertyga varandraom att här sysslar vi med saker och ling som har mycket allvarliga perspekliv iförlängningen, nämligen i fråga om den miljön. Överläggningenvar härmed slulad. § 8 Kammaren åtskildes . den '""dem TOM T:SON THYBLAD--------------------------------------------------