prot · FZ09135 · 1975-12-31 00:00:00 — Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om informationrörande ändrad trafikområdesindelning vid SJ Herrkommunikationsministern erhöll ordet för au besvara iKristinehamn (vpk) anmälda fråga, 1975/76:377, och anförde; i har frågat mig om jag anser att del är enur demokratisk synpunkt riklig princip alt tjänstemän i centralförvaltningeninte motiverar SJ:s beslut i fråga om ändrad trafikområdesindelning införberörda kommuner eller andra instanser. Frågantorde ha ställts mot bakgrund av SJ:s beslut att slå samman nuvarandeHässleholms och trafikområden lill ell trafikområde. Jagvill först nämna all SJ:s beslut om sammanslagning av de båda trafikområdenahar överklagats lill regeringen och att ärendet f. n. är föremål för prövninginom mitt departement. Jag är därför inte beredd all gå in på denna fråga isak. Vadgäller fråga har SJ enligt uppgifl före sitt beslut haft samrådmed berörd personal och gett bl. a. närmast berörda kommuner information ombakgrunden lill åtgärden. Om information rörande ändrad tiqfikområdesin-delning vid SJ Hen iKristinehamn (vpk): Jag ber attfå tacka för svaret på frågan. Kommunikalionsminisiernvet lika bra som jag hur det ofta går lill när man ställer-frågor: Man får brevfrån människor som påtalar saker som inträffar. Såär förhållandel med den här frågan, och jag vill gärna framhålla att jag intekänner lill de fakta som ligger bakom de sammanslagningar av traflkområden somskett. Jag tänker inte alls beröra den sidan av saken. Detsom både brevskrivaren och jag själv tycker är intressant att belysa är däremotden information till kommuner och andra som sker i sådana här fall. - jag har fått uppgiflen genom SJ:s pressklipp - gavsbesked lill om sammanslagning av ochKristianstad genom ell SJ-meddelande som endast talade om beslutet som sådantmen inte på något sätt gav skäl för det. SJ:scentralförvallning har också förklarat att detta är i enlighet med SJ:s rutin.Någon som helst skriftlig utvärdering eller beslutsmotivering förekommer inte isådana här sammanhang. Manhar sagt från kommuns sida att det här kolliderar med vad som ärbrukligt inom den kommunala demokratin. När man nu ville överklaga beslutethade man ingenting all ta på som kunde ligga till grund för överklagande. Delmenar kommunen är en i högsta grad otillfredsställande utformning avbeslutsprocessen vid SJ i en lid då vi skall gå mot en alltmer demokratisktutformad iraflkpoliiik. Jagvill instämma i della. Del måste ju vara ell ur demokratiska synpunkterriktigt krav all kommunerna på ell tillfredsställande sätt ges information ochskriflliga motiveringar för sådana förändringar i transportapparaten somkommunerna är berörda av - inte minst då mot bakgrund av de senaste årenstrafikpolitiska debatt, som ju handlat mycket om kommuners och läns inflytandevid utformandet av trafikpolitiken. Nusäger kommunikationsministern att SJ har haft samråd med berörd personal ochgivit bl. a. närmast berörda kommuner information om bak- 12 Riksdansens protokoll 1975/76:134-135 Nr 135 grunden till åtgärderna. Del strider mot de upplysningar som stått att Måndagenden '' ' '' tidning jag åberopade och där vederbörande tjänsteman hade 24 mai 1976 °''" kategorisk förklaring. Det skulle ha varit så alt man fått muntlig --------------- informationvid en uppvaktning, och del har väl också kommit fram Om medel till upplysningarvid lidningsinlervjun. Om detta är sant vill jag fråga om fortsalt upprustning deti så fall kan anses vara en tillfredsställande ordning. av väg 989 Jag kan naturligtvis inte säga om det som stått itidningen och i SJ:s pressklipp är riktigteller om det som kommunikationsministern säger är sani. Men jag tror attkommunikationsministern håller med mig om alt den principen borde vara klar,att skall man vidta förändringar i transportapparaten av något slag bör ialla-fall kommunerna på ett fullt betryggande sätt få reda på vad det handlarom, och informationen bör även kunna ges på ell sådanl vis att man har materialför eventuella överklagningar o. d. Jag vill bara lill del sista ha sagt att jag i mitt svar refereratuppgifler som jag fått från slalens järnvägar. Jagvill också omtala att , som är närmast berörd, bett att fåkomma till mig. Jag har därför bjudit in representanter för kommunen till ettsammanträffande som skall äga rum oin . Jag utgår från att vid detsamtal vi då kommer all föra skall både den information som harlämnats och vad kommunen skulle ha önskat eller önskar sig att få en klarbelysning. HerrMAGNUSSON i (vpk): Jag ber all få tacka för kommunikationsministerns besked. Men jag tarju inte bara upp den här enskilda frågan, där man enligt vad det verkar kommeratt få en ordentlig information, utan jag tänker på alt det även kanuppstå sådana här situationer. Därför tycker jag del är viktigt att man tryckerpå principen, och del är detla som jag gärna vill ha kommunikationsministernssyn på. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om medel till fortsatt upprustning av väg 989 Herr kommunikationsministern erhöll ordelför all besvara hzrr Sijernströms (c) dsr\ anmälda fråga. 1975/76:381,och anförde: har frågat mig om jag är beredd alt - i enlighet medde riktlinjer som uttalat - ställa medel till förfogande så att bl.a. väg 989 kan färdigställas. Väg 989 mellan Strömsundoch i har under de två kunnatupprustas med medel från anslaget Särskilda 178 byggnads- och förbättringsåtgärder avseende statliga vägar. som sålunda påbörjatsfärdigställs lill sommaren. Iårets budgetproposition föreslog regeringen att anslaget även för kommande årskulle upptas med 200 milj. kr. för sådana olika byggnads-ochförbättringsåtgärder som är angelägna ur såväl sysselsättnings- somvägsynpunki. I den lista som departementet överlämnade tillarbetsmarknadsstyrelsen och som underlag för diskussioner omfördelningen av det föreslagna anslaget förutsattes all medel skulle fördelasför fortsatt upprustning av väg 989. Genomde borgerliga ledamöternas röstning när anslaget behandlades iriksdagen avslogs som bekant regeringens förslag i fråga om delta anslag. 1stället ökades ordinarie drift- och byggnadsanslag med 200 milj.kr. Hur dessa medel skall fördelas på län och på olika objekt blir beroende avden prioritering som och länsstyrelserna kommer att göra. 1 sammanhangetvill jag nämna att väg 989 inte ingår i de fastställdaflerårsplanerna för vägbyggandet . Vilkavägobjekt som kommer att utföras som beredskapsarbeten avgörs i enlighet medgällande bestämmelser av arbetsmarknadsverket efter samråd med vägverket.Arbetsmarknadsverkets program för beredskapsarbeten för nästkommande vinter ärf. n. under utarbetande. I vilken mån arbeten på de vägar som kommer att ingå iprogrammet sedan kommer lill utförande är främst beroende avarbetsmarknadssituationen för byggnads- och anläggningsarbetare i de olikaregionerna. Enligt den praxis arbetsmarknadsverket och följer skallde vägobjekt som ingår i flerårsplanerna för vägbyggandet i första hand väljassom beredskapsarbeten. HerrStjernströms påstående i sin fråga alt beslut innebar all medelställts lill förfogande bl. a. för upprustning av väg 989 är felaktigt. Isjälva verket innebar beslut avslag på regeringens förslag lillfortsatt upprustning av väg 989. Ommedel till fortsatt upprustning av väg 989 Hen (): Jag ber allfå tacka för svaret på min fråga. Kommunikationsministernförnekar all riksdagsbeslutet innebar en satsning på de vägar som ocksåkommunikationsministern i sitt pressmeddelande ansåg borde upprustas. Men dåtycker jag all kommunikationsministern borde litet närmare studera vad somsades i traflkut-skotiels betänkande 1975/76:11 och likaså vad som sades idebatten av företrädare för utskottet, vilket ledde till attriksdagen sedan följde trafikulskottels hemställan och klart uttalade allbelräffande vissa av de i pressmeddelandet men ej i sammanställningupptagna arbetena borde få fortsätta och färdigställas. Utskottetförklarade också att del dessutom flnns vägar som behöver upprustas, ochutskottet skrev i sammanhanget: "Enligt utskottets mening föreligger frånsysselsättningssynpunkt en sådan situation all medel härav" - alltså frånden begärda flnansfullmakten om 1 500 milj. kr. - "nu bör ställastill förfogande för vägarbeten bl. a. i skogslänen." Men sedan skickade alltsåkommunikationsministern en skrivelse lill en kommun och sade all med delriksdagsbeslutet äventyrar man sys- --------------- selsättningen i skogslänen. Oin medel till ter.Men jag hävdar att fattade ett sådant beslut all statsrådet, fortsatt upprustning omhan har någon vilja att rusta upp dessa vägar, har bakom Och jag finner detanmärkningsvärt att landets vägminister inte är angelägen om att tillvarata denmöjligheten. säger slalsrådel isvarel: "I vilken mån arbetenpå de vägar som kommer att ingå i programmet" - alltså del kommande beredskapsprogrammel -"sedan kommer till utförande är främst beroende avarbetsmarknadssituationen för byggnads-och anläggningsarbetare i de olikaregionerna." Om man alltså skall försöka tyda kommunikationsministernsuttalande lill kommun - där han säger att vi äventyrar sysselsättningen iskogslänen - så torde man väl av den meningen i svarel ändå få läsa ul alt devägar som jag nu har nämnt kommer till utförande. Jag måstetillstå att del är något rörande över - föratt inte tala om att det också är litet rörigt i partiet. I den bud getproposition som regeringen framlade föreslogs 200 miljoner lill särskilt anslag lill byggnads- och förbättringsåtgärder. innan behandlade detta förslag meddelade departementei sin avsikt att ta upp diskussioner med och arbetsmarknadsverket om en viss fördelning av detla anslag. I den förteckning som då med delades fanns väg 989 upptagen; vilkel belopp som skulle anslås angavs inte, men vägen fanns med. Vidriksdagens behandling av denna fråga anmälde centerpartist efler centerpartistmed instämmande av representanter för övriga borgerliga partier all anslagetför väguppbyggnad inte var någonting som regeringen och kommunikationsministernskulle lägga sin hand vid - det skulle och möjligen ocksåarbetsmarknadsverket sköta ulan inblandning frän regeringens och särskiltkommunikalionsministerns sida. fattade beslut ienlighet med della, och har man upptäckt - herrStjernström har gjort del först av de borgerliga; det kommer väl fler - all de vägar som ursprungligen föreslagits fä en viss tilldelning inte fåll denna tilldelning enligt del beslut fattade. Då ställer frågan: Är statsrådet beredd att ställa medel till för fogande så att bl. a. väg 989 kan färdigställas? Del statsråd som för en månad sedan var helt inkompetensförklarad och över huvud tagel inte fick lägga sig i någon fördelning av väganslagen är nu den som ställs till svars för att bl. a. väg 989 inte får de medel som redan fanns anslagna då behandlade väganslagen. Jagvet inte om det är den starka opinion som uppstått i de berörda trakterna somföranlett all ställa denna fråga. torde del vara snudd pårekord att man på det sättet desavouerar det beslut mansjälv har varit med om all falla i . HenSTJERNSTRÖM (c): Del är beklagligt att statsrådet och chefen för kommunikationsdepartementetkänner sig så stött i kanten. Fråganär här: Är statsrådet beredd att fullfölja del beslut som har fattat?Men statsrådet är bara stött i kanten för all han inte fick som han ville avmajoriteten i . Minfråga är alltså: Är ni beredd all fullfölja del beslut som harfattat? Jag skall citera vad utskottets ordförande sade i debatten den 9 april1976: "Och kommunikationsministern hade också den dåliga smaken attsäga" - alltså i pressmeddelandet - "all ett bifall till vårt yrkandeskulle äventyra sysselsättningen i skogslänen, detta trots all iberedskapsbudgelen upptagit mer än 800 milj. kr., som skulle kunna användaslill AMS-arbeten utöver de ordinarie anslagen och som kan utnyttjas inom ramenför en finansfullmakt som har gell regeringen." Riksdagenhar alltså givit regeringen en finansfullmakl. Min fråga är nu: Är statsrådetberedd all följa riksdagsbeslutet och då också bygga väg 989, som ligger inomskogslänen och som är angelägen från sysselsättningssynpunkt - del var ju ettviktigt kriterium för kommunikationsministern? Detla är min fråga. Jag ärtämligen ointresserad av om statsrådet känner sig förbigången eller ej. Här ärfrågan: Är ni beredd att följa riksdagsbeslutet? Och del är en fråga som jaglycker alt ni skall lämna klart besked om före valet. Ommedel till fortsatt upprustning av väg 989 De 200 miljoner som vi diskuterade här i för några veckorsedan och som logs bort från det särskilda anslaget har i stället lagts påstora vägar runt om i landet av typen E4 och E 6. Hela anslaget går lill del.Det är stöd till glesbygdsvägar. Tillsammans med de två andraborgerliga partierna har i beslutat au pengar som regeringenföreslagit skulle användas för bl. a. glesbygdsvägar i stället skall läggas påde stora vägarna. Jag tycker del är i högsta grad avslöjande när man på dellasätt försöker diskutera bort ett misstag. Visstkommer finansfullmakien all användas, om så blir nödvändigt.Arbetsmarknadsverket får anmäla när dessa pengar behövs avsyssel-sättningsskäl. Del sker i vanlig formell ordning, och del behöver viinte vara oroliga för, . Men - låt mig säga det innan det glömsbon ~ för alt människorna i bygder av den typ vi nu diskuterar skall få sinavägar upprustade måste vi först enligt och ha enstark arbetslöshet i bygden. Skall dessa människor behöva invänta en tungarbetslöshet och endast via della speciella anslag Ommedel lill förtsalt upprustning av väg 989 kunna få sina vägarupprustade? De 200 miljonerna var avsedda inte bara för all hjälpasysselsättningssvaga bygder ulan även för andra former av vägbygge. HerrSTJERNSTRÖM (c): har kommunikationsministern valt en annan taklik - nu är han intelängre stött i kanten, ulan nu är propagandaministern ute: Skall det behövas enstark arbetslöshet för all man skall kunna bygga dessa vägar? är ju statsrådet själv som i skrivelse lill kommun har sagt attmed de borgerligas förslag äventyras sysselsättningen i skogslänen. harBengt själv skrivit under. I den bygd där denna väg finns äventyrasalltså sysselsättningen, enligt påstående. Om så är fallet - ochvisst är det ont om sysselsättning - borde kommunikationsministern kunna gebeskedet att finansfullmakien skall utnyttjas. Regeringen har fåll riksdagensfullmakt att utnyttja 1 500 miljoner för della ändamål. Då bör statsrådetkunna ge ett besked. Han kan t. ex. säga: Jag har skrivit till Strömsundskommun och sagt all det är betydelsefullt för den här bygden att vägen kommertill stånd. Vi har fått en finansfullmakl av , och vägen kommer attbyggas. Det beskedet bordestatsrådet kunna ge. Det är kanskeinte riktigt alt vi slutar debatten här. Omman skall använda finansfullmakten och sälla i gång beredskapsarbeten påvägsidan i ett län skall man enligt praxis utföra de objekt som finns med ifastställda flerårsplaner. måste lära sig - om han inte vetdet förut - att man lar de objekt som finns i den av ochvägverket fastställda flerårsplanen. Del upprepade jag gång på gång närriksdagen behandlade vägbudgeten. Man kan inte göra del så enkelt för sig med frångående av vad och varit överens om när delgäller prioriteringen bara bestämmer sig för det ena eller andra objektet. Regeringens avsikt var alt man skulle välja ut ellantal objekt - det gäller många fler län än detla - som inte kunde kommalill utförande. Om sedan i sin prövning inför kommande vintersäsongflnner det rimligt all utöver vad man har i beredskapsplanen lägga inytterligare något objekt vet ingen för dagen. Jag tror inte alt med den dag då vi debatterade denna fråga, och delär trist, för då hade det varit möjligt för eller för någonannan alt undvika hela della problem genom att ha medverkat till altriksdagen fattade ett annat beslut. Hen (): Jag kan försäkra all jag var med den dagen, och sedan har jag lästprotokollet, bl. a. uttalanden av företrädare för ulskoilsma- Det var juutskottsmajoritelens förslag som vann, och jag anser att det beslut somriksdagen har fattat skall fullföljas, även om det finns en somär kommunikationsminister. Beträffandevissa av de i pressmeddelandet men ej i sammanställning upptagnaarbetena kan konstateras, säger utskottet, all de redan tidigare drivits somberedskapsarbeten och som sådana bör färdigställas. Det uttalandet harriksdagen alltså godtagit, men då säger all del är de objekt somfinns i flerårsplanerna som skall komma lill utförande. Nej, , detär de objekt som har uttalat sig för. Det är statsrådets uppgifl altfölja beslut, men det är detla ni nu försöker komma ifrån. Nihar, herr statsråd, att fullfölja beslut, och då kommer de härvägobjekten till utförande - om ni vill sälla er ner och läsa vad som har sagtsfrån utskottets sida och av talesmän för utskottet. Det hjälper föga alt upplysa om att de arbeten somtidigare utförts på har utförts tack vare de medel som gavunder . Men de 200 miljonerna togs bort , och gäller heltandra förhållanden. Här tar man 200 miljoner, som är tänkta bl. a. för alt ökasysselsättningen i skogslänen, och flyttar över dem till E4, E6 och andraobjekt i trakter där det inte flnns några sysselsättningsproblem. HerrStjernström måste väl förstå att man inte kan laborera på del sättet medflyttning från den ena titeln till den andra. HenSTJERNSTRÖM (c): Jag måste återigen förtydliga för herr statsrådet, som av allt all dömainte har läst vad beslutat. har uttalat att regeringenskall få utnyttja medel från flnansfullmakten föratt fullfölja bl. a. vissa avde vägbyggen som logs upp i pressmeddelandet. Kommunikationsministernsäger själv i sin skrivelse lill en kommun alt det är brist på sysselsättning iområdet och all del blir svårigheter om man inte får loss vägpengar. Så har dåriksdagen beslutat att regeringen får utnyttja sin fullmakt, och försökerstatsrådet slingra sig ifrån beslut. Ni har att fullföljariksdagens beslut, och fullföljer ni del, så kommer de vägarna till utförande. Väg 989 och andra vägbyggen som vi hade tänkt oss att kunna påbörjamycket snabbt kommer säkert lill utförande . blev del tyvärr enfördröjning lill följd av det beslut som borgerliga partier medlottens hjälp drev igenom . Del blev en viss försening,men vi har under hand fåll klart för oss all förseningen inte behöver bli såförfäriigl långvarig. Vi skall arbeta på alla sätl för att människorna i deberörda bygderna inte på grund av del som hänt skall behöva vänta i onödan påfärdigställande av för dem helt livsviktiga vägar. Ommedel till fortsatt upprustning av väg 989 Om åtgärder för att minska olycksfalls-riskernavid vissa vägkorsningar Hen (): Det beskedet ber jag att få lacka för, herr statsråd. Det finns alltsåmöjligheter att få fram medel till de här vägarna - del förstår jag att detsenaste inlägget innebär, och det betyder att kommunikationsministernfullföljer beslut. Sedanvill jag rätta till en liten sak. Här har sagts att de borgerliga ville hapengarna lill E 6 och andra vägar. För det första undrar jag vem del var sompläderade för detta, och för det andra visar del sig att med de 200 miljonernatill kassa kommer ungefär lika mycket exempelvis till skogslänetJämtland, men det går lill underhåll av vägar. Härhar ni alltså möjlighet att fullfölja upprustningen av de i pressmeddelandetintagna vägarna. Jag förstår av det senaste inlägget att kommunikationsministernnu tänker utnyttja den möjligheten, och för det är jag mycket tacksam. Jag vill bara runda av med all säga att så dåligt var inte riksdagensbeslut, all allt vägbyggande i glesbygden måste upphöra. HenSTJERNSTRÖM (c): Det rättar lill sig efler hand. Om vi får fortsätta ett tag, så kanskekommunikationsministern i slutändan medger alt beslut innebär merpengar till de svenska vägarna än del skulle ha blivit om bifallitkommunikationsministerns förslag. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om åtgärderför att minska olycksfallsriskerna vid vissa vägkorsningar Herrkommunikalionsminisiern erhöll ordel föratt besvara ()anmälda fråga. 1975/76:376. och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag vill rekommendera föralt minska olycksfallsriskerna vid vissa vägkorsningar som har en myckel högolycksfallsfrekvens och om jag är villig att förorda all sådana åtgärderprioriteras i arbete för en säkrare trafikmiljö. Såvälstatens irafiksäkerhelsverk som statens vägverk följer med uppmärksamhet denfråga som lar upp. Bland de åigärder som vidtas kan nämnasuppsättning av förvarningsmärken, dubblering av sloppmärken, målning påvägbanan etc. följer för sin del -bl. a. med ledning av rapporteradetrafikolyckor - kontinuerligt utvecklingen och vidtar med hög prioritetinsatser för att undvika de kon- är också redan i projekterings-skedet inriktat på alt få ensäker traflkmiljö. FruSUNDBERG (m): Jag ber attfå tacka slalsrådel för svarel. Jagvet inte om en annan typ av tacksamhet också skall riktas mot statsrådet. Vid den korsning mellan väg 110 och väg 107 i minhemkommun som åsyflades i frågan kom upphaslighetsbegränsningsskyllar. Jag var där och kunde seatt det också hade ställts upp stora, röda koner. Den typ av olyckor som lågbakom min fråga bör alltså i varje fall inte inträffa under den närmaste liden. Trafikslatislik kan - trots all den har en tragisk bakgrund - iblandvara intressant. omkom 52 personer vid olyckor i vägkorsningar - ensiffra som var mycket lägre än jag hade väntat mig. Av de olyckorna inträffade28 inom ej tätlbebyggl område. Motbakgrund av den statistiken är det klart alt man blir närmast förtvivlad närman upptäcker all i ens egen kommun en enda vägkorsning under ett par månaderförorsakat fem dödsoffer. Enligt uppgifter från polisen i är totalsiffransju eller åtta. Jag har också hört siffran tio, men på dessa få dagar har delinie gåll att få fram en exakt uppgift. SlalsrådelNorling nämner i sill svar som exempel förvarningsmärken, dubblering avstoppmärken och målning på vägbanan. Målningenpå vägbanan försvann i detta fall, och den har aldrig kommit tillbaka.Vägverket har inte bryil sig om att ordna det. Förvarningsmärken har bådefunnits och inte funnits. har vi fåll hastighetsbegränsning. Jagvill gärna - mot bakgrund av de relativt enkla åigärder som slalsrådelföreslår i svarel - höra hur han ser på möjligheien all använda lilel meraeffektiva medel. Härgäller det nämligen en ny typ av vägkorsning. Det är fråga om skånska vägar,och de förbättras ibland lill den grad att icke-huvudled får karaktär avhuvudled. När en sådan väg sedan korsar en huvudled och hasiigheien är 90km/tim. kan det faktiskt vara många som inte upptäcker den stoppskyll som äruppsatt. Del är också bakgrunden till den mycket höga olycksfallsfrekvens somvi haft i korsningen mellan väg 110 och väg 107. Denlokala polisen och iraflksäkerhetskommittén i min kommun har föreslagitflera olika åtgärder. Vi är naturligtvis medvetna om att refuger är dyrbara.Men hur ställer del sig med en sådan sak som räfflor i vägbanan? Sådana flnnshär i närheten av . De är ju mycket effektiva medel att få defarande att observera vad som kommer längre fram. Och hur ställer sig statsrådeti det här fallet lill en utbyggnad av refuger så au en hasiighetsminskning blirnödvändig'' Jagvill också särskilt fråga: Vilka möjligheter finns del all utan att ställa enfråga i få igenom hastighetsbegränsningar vid sådana här vägkorsningar? Omåigärder för att minska olycksfalls-riskerna vid vissa vägkorsningar Omåtgärder för att minska olycksfalls-riskerna vid vissa vägkoisningar strävar - som jag sade i mitt svar - efler en säkertrafikmiljö redan när man bygger en ny väg eller skall projektera ombyggnad aven väg. Detflnns olika sätt alt angripa del här problemet. har nämnt ett parexempel. Man kan självfallet satsa på planskilda korsningar. Man kan minskaolycksfallsrisken genom att exempelvis ersätta gängse fyrvägskorsningar medtvå- eller trevägskorsningar. Genom att ordna trafiken i en korsning påbetydligt enklare sätt än vad man i vanliga fall tror är möjligt kansituationen också förbättras. Visar det sig emellertid att de åtgärder manvidtagit i samband med projekteringen inte räcker förstärker vägverketinsatserna.