prot · FZ09127 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensförvaltningsstyrelse beslöt alt lillsälla en kommitté föröversyn av riksdagsledamöternas pensioner. Kommittén fick i uppdrag att bl. a.lägga fram förslag om anpassning av pensionsförmånerna till den beslutadesänkningen av pensionsåldern inom den allmänna försäkringen. Kommittén hade ien dag-tecknad framställning föreslagit vissa ändringar ireglerna om egenpen-sion och avgångsersättning enligt ersällningssladgan(1971:1197) för ledamöler. 1 della belänkande behandlades förvallningsstyrelsensförslag 1975/76:22, vari hemslällts all skulle 1. anla det i bilaga lill kommitténs framställningframlagda förslagel lill lag om ändring i ersällningssladgan (1971:1197) förriksdagens ledamöler, 2. beslula all uppdraga åt förvaltningsslyrelsen anfastslälla procentsatsen för riksdagspensionen efter samt 3. i övrigl godla de riktlinjer för tillämpningen aversällningssladgan som kommittén i sin framställning rekommenderat. 1 della sammanhang hade behandlats moiionen1975/76:2537 av m. fl. (vpk), vari hemslällls all medgodkännande Ändringar1 ersättningsstadgan för ledamöter i övrigl av förvallningsstyrelsensförslag beslutade avslå de i 24 § ersällningssladgan föreslagna förändringarnaav reglerna för avgångsersättning. allriksdagen med anledning av förvallningsstyrelsens förslag 1975/76:22 skulle 1. med avslag pä moiionen 1975/76:2537 anla delframlagda förslaget lill lag om ändring i ersällningssladgan (1971:1197) förriksdagens ledamöter, 2. i övrigl godta de riktlinjer för tillämpningen aversällningssladgan som kommittén rekommenderat i sin framställning. Reservalion hade avgivits av (vpk) somansett atl utskotld under 1 bort hemställa all med anledning avförvallningsstyrelsens förslag 1975/76:22 skulle med bifall till moiionen1975/76:2537 anla del framlagda förslagel lill lag om ändring iersällningssladgan (1971:1197) för ledamöler utom vad avsäg ändringav 24 §. Hert (vpk): Del förhållandel att ledamöler själva beslutar om sina egnavillkor skiljer sig från praxis på arbetsmarknaden i övrigl. Där föregås sombekanl varie förbättring av hårda förhandlingar och hård kamp. Det är medhänsyn härtill viktigt all ledamöter inle tillförsäkrar sig förmånersom andra anslällda inle kan påräkna. Deförslag vi nu har att ta ställning lill är enligt vänslerparliel kommunisternaav sådan art att de för vanliga löntagare måste le sig omotiverat förmånliga. Enfördubbling av avgångsersättningens storlek föreslås och därtill atl åldersgränsen40 år för erhållande av hell avgångsvederiag slopas. Detla gör det fulltmöjligt att en ledamot kan ha fullgjort sex riksdagsär innan vederbörande haruppnått . Ledamoten kan återgå lill sitt tidigare yrke med en helårslön pä flckan när mandattiden är slut. bör jämföras med de nog särigorösa bestämmelser som gäller för avgångsbidrag lill arbeiare som mistersin anställning, exempelvis vid förelagsnedläggningar. Förvaltningsslyrelsenåberopar den förkortade "varseltiden", som följer av attvalresultatet blir avgörande för sammansättning redan samma höst.Men delta kan inte utgöra skäl för atl fördubbla avgångsersättningen från sextill lolv mänadsarvoden. Det kan ännu mindre ul-' göra skäl för alt slopabestämmelsen all ledamot skall ha uppnått för atl erhålla helavgångsersättning. Detkan inte allmänt hävdas atl en riksdagsledamot har slörre svårigheter all fäanställning efter mandattidens slul än vad som gäller vid enförelagsnedläggning. Tvärtom är del säkerl så atl många ledamöler behälleranknylningen lill lidigare verksamhei. Särskildasvårigheter kan föreligga för äldre ledamöler med läng riksdagsverksamhet. är att märka all avgångsersättningen inle är till för dessa. För dem gällerpensionsvillkoren, medan avgängsersällning utgår lill ledamöler som inte ärberättigade till pension. Frånvänslerparliel kommunisierna har vi vid lidigare lillfällen anfört altersättning och förmåner för ledamöter bör stå i relalion lill vadsom gäller för andra anslällda. Del är med hänsyn till denna uppfallning viyrkal avslag på förvallningsstyrelsens förslag lill kraftig förbättring avavgångsersättningen. Konslilulionsulskollelavstår från all argumentera i frågan. Man bara tillstyrkerförvallningsstyrelsens förslag och avstyrker moiionen. Detla är nog säbetecknande. Det är en het potatis som man inle gärna rör vid. Särskilt hel börden vara för socialdemokratiska riksdagsledamöter invalda på arbdarröster. 1en reservalion till utskoliels belänkande fullföljer om avslag på de föreslagna förändringarna rörande reglerna föravgängsersällning. Jag ber all få yrka bifall lill reservationen. Lätmig slutligen framhålla all del är angelägel all förbättra villkoren för demsom måste byta jobb. Men den mesl angelägna uppgiften kan inle vara attriksdagsledamöter tillförsäkrar sig en årslön i avgångsersättning. Problemenför andra grupper pä arbelsmarknaden är betydligt angelägnare. Ändringar1 ersällningssladgan för ledamöter Hert iTrollhäuan (s): Till grund för konslilulionsutskollels belänkande i detla ärende liggerell förslag från en kommitté som förvaltningsslyrelsen har lillsati. Deltaförslag är enhälligt. Del lillstyrkes av en lika enhällig förvaltningsstyrelse.Konslilulionsulskollel följer i sak kommitténs förslag. Del finns vissa frågorsom denna kommitté ännu inle har hunnii behandla. Av den anledningen önskar viskjula upp behandlingen av vissa moiioner till 1976/riksmöie för allavvakla kommitténs förslag i dessa frågor. Närdet gäller det spörsmål som log upp i sill anförande vill jagerinra om all riksdagsårei har lagts om. Del böriar som bekanl efternyvalet medan del lidigare kom först några månader efter valet. Den som blevutslagen i valet kunde då sitta kvar här i . Medde regler som finns fick han, om han erhöll ersällning , ettvederiag t. o. m. mars månads utgång. Skulledel förslag som finns i reservalionen bifallas av , innebär det underförutsättning all del gamla mandatet slocknar ut först , attvederbörande kommer all få ersällning fram t. o. m. januari månads utgång.Reellt sett innebär della en försämring i avgångsersättningen med tvämånadsersäiiningar. Del förslag somförvallningssiyrelsen har lagl fram och som konsti- Ändringar1 ersättningsstadgan för ledamöter luiionsutskoiieitillstyrker innebär reellt sell en ökning av avgångser-säiiningen med en månadsersäilning.För dem som fär den maximala ersällningen, alllsä lolv mänadsarvoden, innebärreellt sell förvallnings-siyrelsens förslag en ökning av niånadsersältningenmed . Mankan alltid diskutera om della är riktigt eller inle, men del finns i detta dentanken atl man vid nomineringar och val inle skall behöva räkna med att mannödvändigtvis måsle åiernominera eller återvälja någon därför all vederbörandeannars råkar i en besvärlig ekonomisk situation: Vadslulligen gäller den omständigheten all inte har skriviinågonling på den här punklen sammanfaller det med den praxis som råder inomutskottet, nämligen atl om vi ansluter oss till ell förslag sä upprepar vi intedet argument som har funnils för della förslag. Med detla yrkar jag bifall lillutskottets hemställan. HertBERNDTSON (vpk); i Trollhällan påpekar det som också jag anfört, nämligenatt förvaltningsstyrelsen hade åberopat att varselliden blir kortare genom attriksdagsåret är omlagt. är del framför allt inte av hänsyn till det som enjustering görs. Det blir enligt förslaget en fördubbling av avgångsersättningenoch del är betydligt mer än ersällning för den förändring som inträder. Ävenmed den situation som skulle uppslå genom etl bifall till vpk:s förslag måsleman säga atl riksdagsledamoten fortfarande skulle vara gynnad i förhållandetill andra kategorier pä arbetsmarknaden. Jagvill erinra om bestämmelserna för avgångsvederlag på arbelsmarknaden i övrigl.Den arbetstagare som mister sin anställning på grund av all förelaget läggs nereller minskar driften kan få avgängsbidrag. Vederbörande måste då ha fyllt 40år och måsle ha varii anställd i företaget under samt ha uppnåtten sådan ålder alt anställningsår och levnadsår lillsammans uppgår lill ,som del slår i bestämmelserna, i. ex. 40 levnadsår och 10 anslällningsär.Sedan finns del regler för storleken på avgängsbidraget. Jaghar försökt atl göra en generös tolkning av silualionen för en arbetare somblir utan arbele genom förelagsnedläggning. Om jag förutsätter all han harfylll och varit anställd i 10 är och alltså tillsammans har 50 är, fårhan 10 x 100 i s. k. A-belopp, alllså . Han kan också få B-belopp, ochjag har räknai med det högsta beloppet, dvs. , men delta kan varaosäkert, eflersom det är beroende av ålder. Jag kan vidare anta all han får delhögsta B-beloppei för långvarig arbetslöshet, som kan vara . Jagkornmer då fram till totalt . Jämför då det beloppet med enriksdagsledamots . efter sex riksdagsär och vid betydligt lägre ålder. Jagmenar alllsä, , alt denna omläggning av riksdagsårei inlemotiverar en fördubbling av avgångsvederlaget för riksdagsledamö- ler, och den motiverarframför alll inle att slopa regeln om uppnådda 40 är. HerrJOHANSSON i (s): Läl mig med hänsyn lill framlida diskussioner i dessa frågor endasl slåfasl all ingen riksdagsledamot är anställd här. Överiäggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrMåbrink, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller konslitutionsutskoitets hemställan i betänkandet nr 52 mom. 1röslar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha rösial för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: §9 Sjukfrånvaron i arbetslivet Föredrogssocialförsäkringsulskollels belänkande 1975/76:41 med anledning av moiioner omen uiredning av sjukfrånvaron i arbelslivel. 1 detla belänkandebehandlades moiionerna 1975/76:557av i Slaffansiorp (m), vari hemslällls all hosregeringen skulle anhålla alt ulredningen om sjukfrånvaron flck vidgadedirekiiv i enlighet med vad som i moiionen anförls, och 1975/76:2004av m. fl. (m), vari hemslällts atl hos regeringen skulleanhålla all en parlamentariskt sammansall kommitté tillsalies med uppgifi allkartlägga de bakomliggande orsakerna lill den höga sjukfrånvaron saml avgeförslag till åtgärder för all nedbringa denna. Nr 127 Ulskollel hemställde all skulle avslå motionerna Fredagenden /76:557 och 1975/76:2004. Reservation hade avgivits av herrar Ringaby (m) och () Sjukfrånvaron 1 vilkaansell alt utskottet bort hemslälla arbetslivet all med anledning av moiionerna 1975/76:557 och 1975/76:2004 gavregeringen lill känna vad reservanierna anfört. HertFRIDOLFSSON (m): Myckel kort skall jag molivera den reservation som fogats till det aktuellautskottsbelänkandel. Jag skall också, herr talman, försöka undvika allformulera mig så spetsigt atl jag drar i gång någon debatt här - del kanskeinte vore så populärt med lanke på den arbetsbörda som f n. har. Isocialförsäkringsulskottets belänkande nr 41 behandlas moiioner som gällerfrågan om sjukfrånvaron i arbetslivet, och reservalionen bär ochmill namn. Vi yrkar atl , mot bakgrund av den oroande ökningen avsjukfrånvaron i arbelslivel och de konstateranden som gjorts av LO:s och SAF:smedicinska experter, tillsätter en parlamentariskt sammansall kommitté somskall kartlägga orsakerna till sjukfrånvaron. Närman tar upp den här frågan om den snabbt ökande sjukfrånvaron så menar en delatl man därmed misstänkliggör de sjukskrivna. Man skulle alltså vara inne påtemat atl det här rör sig om etl okynnessjuk-skrivande. Så är naturiiglvis intefallet. Däremot anser vi det vara ytterst angelägel all fä den här fråganordentligt utredd. Den är viktig för alla parter - för de sjukskrivna, förarbetarna, för tjänstemännen, för förelagarna och för samhällel i stort.Sjukfrånvaron drabbar alla kategorier. Sjukfrånvaron,som enligt statistiska beräkningar omfattar ca 400 000 arbetstagare per dag,slår inle endasl hårt mot produktionen ulan drabbar naturiiglvis i myckel höggrad de arbetskamrater som måsle klara de arbetsuppgifter som densjukfrånvarande har att sköta. Inteminsl inom sjukvården har man slora problem pä grund av sjukfrånvaron. Vadberor den på? Kanske är anledningen den att det är etl tungt arbele. Kanske äranledningen att del finns för fä deltidstjänster. Kanske är stressfaktorernaför påfrestande. Del vore ell samhällsinlresse all få svar på dessa ochliknande frågor. Uiskottdhänvisar i sin avslagsskrivning lill yrkesskadeslalislikutred-ningen, som fåttlinäggsdirektiv alt kartlägga dessa orsaker. 1 och för sig är del väl dtlovvärt initiativ, men del är absolul inle tillräckligt. Enijänslemannautredning tar ju ingei politiskt ansvar. och jag yrkardärför all en parlamentariskt tillsatt kommitté skall fä denna uppgifi, vilkelär i enlighet med den moderata parlimotionen. Jagbeklagar att inle utskottet velat följa vår linje, även om i varje fall ett partis represenlanler i utskottet flaggade med intresse för våra 48 synpunkter. Meddessa ord, herr talman, yrkar jag bifall till den reservation som är fogad lillbetänkandet. I detla anförande instämde herrar Ringaby (m) ochWachtmeister i (m). HertMARCUSSON (s): var ju föredömligt kortfattad, och jag skall försökafalla mig ungefär lika korl. Socialförsäkringsutskolletsbelänkande nr 41 behandlar två motionsyrkanden som i stort sett går ut på sammasak, nämligen att man begär tillsättande av en pariamenlariskt sammansattkommitté som skall kartlägga orsakerna lill sjukfrånvaron och framläggaförslag lill ålgärder för atl minska frånvaron. Båda moiionerna är väckta avmoderata samlingspartiet. Det är dels en partimotion och dels en motion avherr i Slaffansiorp. En liknande molion av m. fl. behandladesi fjol av socialutskottet, varefter avslog motionen med 260 röstermot 43. Sjukfrånvaroni arbetslivet har blivit uppmärksammad av arbetsmarknadens parter.År 1971 tillsattes en kommitté, som 1973 slutförde en utredning i ämnet.Kommittén konstaterade att det inte finns någon enhetlig fränvaroregistrering ilandet och att det i första hand krävs forskning om man vill engagera sig ifrånvaroproblemet. Iapril 1974 överlämnades utredningen lill arbelarskyddsfonden med begäran attfonden skall uppmärksamma frånvaron i arbetslivet som ett högprioriterat områdeför forskning. Enstyrgrupp för denna forskning har lillsalts bestående av ledamöter frånArbetarskyddsfonden, SAF, LO och TCO. Den kallar sig för styrgruppen försjukfrånvarofrågor. Forskningenhar nu varit i gång , men pä grund av problemens omfattningkommer det givetvis att la tid innan gruppen kan få fram klarläggande uppgifterbeträffande sjukfrånvaron och föreslå åtgärder. a. pä all arbelsmiljöförhällanden av generell natur är viktiga isamband med studium av frånvaron. Bland de företag som lill all böria med ingåri undersökningen kan jag nämna tre: , och . Utskottetsäger i sitt betänkande all arbetsmarknadsministern lillsammans medarbetarskyddsfonden och arbetarskyddsstyrelsen inbjudit olika myndigheter ochinstitutioner jämte arbetsmarknadens parter lill en konferens i syfte all fåen överblick av det arbele som pågår pä olika håll och få synpunkter pä vilkanya initiativ som kan behövas. Konferensen har redan hållits, del var så sentsom i förrgår, så jag kan inte ullala mig om vad man har fäll ul av den. Styrgruppenför sjukfränvarofrågor kommer att anordna en stor konferens, preliminärtden 13 eller . 4 protokoll 1975/76:127-129 a.arbetsmarknadsorganisationerna, olika institutioner, forskare ochriksförsäkringsverket all della. Som framgår av det jag här relaterat är del så myckel forskning ochuiredning på gång inom sjukfrånvaroområdet atl motionerna med reservalioneninle bör föranleda någon åtgärd från sida. Inte heller det som herrFridolfsson här anförde har gett belägg för att det bör vidtagas någraytterligare åtgärder. Jag ber atl få yrka bifalllill utskottets hemställan. Hert (vpk): Moderata samlingspartiets lalesman började sittanförande med att säga att han skulle' försöka avstå från all spetsa lill delhär, avstå från att föra en sakdebatt i frågan. Jag kan inte ge samma löfte. Delär ju inle utan all manblir litet förvånad när arbetsköparnas främstarepresenlanler i ställer krav pä all ökad sjukfrånvaro i arbelslivelskall undersökas och utredas av en parlamentariskt sammansall kommitté somefter utfört arbele också skall lägga fram förslag till ålgärder för allnedbringa sjukfrånvaron. Vadär det egentligen som moderala samlingspartiet vill ha utrett och vad är delför förslag man förväntar sig att denna kommitté sä småningom skall lägga framför alt minska sjukfrånvaron? Ärdet monotonin i arbetslivet? Är del ackordshetsen och stressen? Vill man utredadet ständigt ökade arbetstempot? Är del skiftarbete och arbete på obekväm arbetstidsom skall utredas? Eller är det förekomsten av mer eller mindre systematisktiscensatt övertidsarbete på både nätter och , med ständiga krav frånarbetsköparhåll pä dispens frän bestämmelserna i arbetstidslagen? Villmoderalerna se pä del ständigt ökade kravet på effektivitet hos de anställda?Kan dd vara en av de faklorer som ökar sjukfrånvaron, alt människorna hellenkelt upplever nuvarande produktionsprocess som omänsklig och ivingas lillsjukskrivningar? Ärdel arbetsmiljön som kan vara orsak lill ökad sjukfrånvaro, alllså all deanställda upplever sin arbetsplats som outhärdlig och känner det som ettnödvändigt ont att gä till arbelel? Ärdet möjligen arbelslidsfrägorna som skall utredas, om del föreligger etl behovav kortare arbetsdag och om arbetarna är i behov av längre semester? Ärdel löneformerna, preslaiionslöner kontra månadslöner, som kan vara en avorsakerna? Det lär väl vara känt även för moderala samlingspartiet att dessafrågor är av stor vikt. Del har de senasle årens omfattande strejker visat -bl. a. gruvstrejken och skogsarbdarstrejken, hamnarbetarstrejken m. fl. - somalla har gälll alt få slut på jäktet, alt slopa ackordsystemet och alt gå övertill fasta löner. Ellerär det möjligen så atl arbetarna fär alldeles för lilen del av produktionsresultatet,alt de har för låga löner och därför tvingas till dub- belarbeie för att klarasin ekonomi? Är del det som skapar stora problem för familjerna och därmedockså drar med sig ökad sjukskrivning? Är det det som man från moderat hällvill utreda? Ärdet oron och otryggheten, rädslan för att bli arbetslös eller omplacerad tillsämre betalt jobb, att bli utslagen och klassad som icke önskvärd - en känslasom allt fler arbetai-e grips av i dagens samhälle - som vill hautredda? Om del vore sä, skulle motions yrkandena om uiredning och lillsätlande av en kommitté med uppgift all framlägga förslag lill ålgärder för att råda bot på sjukfrånvaron i ar belslivel bifallas. Men då måsle direktiven för en sådan uiredning siriki ta sikle pä alla de problem som den kapiialisiiska produklionsordningen är förknippad med. har naturiiglvis aldrig varit mening alt sä skall ske. Delframgår klart av den utredning som tidningen har gjort för SAF:sräkning - en tidning som torde stå moderata samlingspartiet mycket nära. SAFär f ö. representerad här i just av moderala samlingspartiet. Ochvilket annat parti skulle det kunna vara? SIFOhar ål SAF gjort ell besiällningsarbete som är en uppföljning av demoderaimolioner som behandlas. Därvid har kommil fram lill all denhöjda sjukpenningen är en av grundorsakerna lill den Ökade sjukfrånvaron.Utredarna har också funnit atl dåliga oi:h riskfyllda arbdsplalser inie spelarnågon större roll. Smutsiga, dragiga och bullriga arbetsmiljöer saknar enligtSIFO betydelse i sammanhangei. Utredarna har också kommit fram lill atl det,särskilt bland de yngre arbetarna, är brisiande arbdsmoral som orsakar ökadsjukfrånvaro. Iell diagram har i procent redovisat orsakerna lill sjukfrånvaron, och detdiagrammet är värt all återge i sin helhel. Del något över 1 000 tillfrågadehar svarat så här: Stress i jobbet, jäkt - 48 96 Sjukpenningsyslemel, kostar så litet all vara borta- 40 96 Bristande iniresse för jobbet, ingen ansvarskänsla- 17 96 4: Läll alt vara borta,behövs inte läkarintyg förrän Arbetsmoralen, folk saknar pliktkänsla - 12 96 Arbetsmiljön, smutsiga, dragiga, bullrigaarbetsplatser - 10 96 Sjukdomar, epidemier - 7 96 Trötta människor, länga arbetsdagar, länga resor -5 96 Tveksam, vet ej - 5 96 Ingen hemhjälp, sjuka barn - 4 96 Ekonomiska möjligheter alt vara hemma, skattepolitiken- 3 96 Annat - 3 96 Jagskall inie närmare gä in på någon värdering av della SIFOS mästerverk. Klartär atl SAF måsle känna sig myckel nöjd med dd resullat som redovisais. Del varell besiällningsarbete - uppdragsgivaren har fån del önskade resullatei. Delborde följdriktigt lillgodose också moderala Läggerman samman punkterna 2 och 4, som rör sjukkassan, kommer man fram till all 5796 av de tillfrågade ansåg all sjukreformen var orsak till den ökadesjukfrånvaron. Lägger man därtill de 17 96 som hänvisar till bristande intresseför jobbet och de 12 96 som anser atl frånvaron beror pä bristande arbetsmoral,kommer man fram till att 86 96 anser atl bortovaron beror på arbetarna själva;del är endasl 7 96 som anser alt sjukfrånvaron beror på sjukdom - i sanning etlverkligt mästerverk. Utredarnahar också lämnal anvisningar till ålgärder mol sjukfrånvaron. I första handbör kontrollen frän sjukkassan av de sjukskrivna skärpas, säger man. Man sägerockså att man kanske börsänka arbetstakten, även om del är mera tveksamt. Ärdel möjligen ett sådani resultat som vänlar sig av den tilltänktakommittén? Är det sjukpenningens storlek som man från moderat håll vill kommaåt? Misstanken är inte obefogad. SAF-direktören har i etl anförande införSkattebetalarnas förening-f ö. en samling av de människor som procentuellt settbetalar minst skatt här i landet - gjort häftiga utfall mol handikappade,pensionärer och sjuka. Lål mig cilera nr 14. där man återger vadhan sagt: "Desom försöris via de offentliga socialförsäkringarna, dvs. pensio närer, sjuka, arbetslösa och andra liknande grupper skall hållas på en markant lägrelevnadsnivå än andra. Den ekonomiska skillnaden mellan dessa grupper och desom är 'aktiva' skall vara klar, påtaglig och synlig för alla. Denna skillnadmåste finnas, oberoende av orsaken lill alt den enskilde inte arbetar." har tillfrågats om föreningen slår bakom dellauttalande. Curl-Sleffan har svaral att SAF inte vill åsladkomma någonsänkning av standarden för de handikappade. Men han stöder när del gällersjuka och andra understödslagare. Enligt nr 14 säger : "Ingen kan bestrida all det finns sjukdomstillstånd somsjälvklart hindrar patienten frän att arbeta. Men vid sidan av dessa fallfinns del etl ganska brell skikt, där den medicinska bedömningen måste blifiytande eller osäker, där med andra ord valet mellan arbele och sjukskrivningi realiteten ligger hos individen själv. Del är angelägel all den som då väljerell arbele också får en högre inkomsl än om han vall all avstå frånarbele." Jagär övertygad om all denna mening delas av den överväldigande delen av moderatasamlingspartiets ledamöler här i , även om de strax före etl valnaturligtvis inle deklarerar del. Man kan då pä goda grunder dra den slulsalsenatl det är sjukpenningen som moderala samlingspartiet är ute efter. Man villvrida klockan lillbaka och återinföra del förhållande som tidigare rådde, dvs.dä arbetarna av ekonomiska skäl tvingades gå lill arbelel även om de var sjuka.Den gamla högerns reaktionära syn pä arbetarnas problem har inle pä något sällförändrats. Jag instämmer iavslagsyrkandet på reservalionen. Underdelta anförande övertog herr försie vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HerrFRIDOLFSSON (m): Jag ber lalmannen och kammarens ledamöler om ursäkt, men jag kan inteunderiåla att replikera även om 12-låget hinner gå. HerrHallgren presenterade en rad tänkbara anledningar lill sjukfrän-varoökningen påarbelsmarknaden.