prot · FY0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherrar i och i , och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill all kammarenbifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 3 punkten 14 rösiar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av herrar i och i , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrJonsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resullal; Ja- 275 Nej - 27 Avstår - 2 Punklerna 15 och 16 Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 6 avherr i m, fl,, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad ulskotlei i dessa punkter hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avherrar och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i belänkandet nr 3punklen 20 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 7 av herrar och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resullal: Ja- 260 Nej - 42 Avstår - 1 Punklerna 21-36 Kammaren biföll vad utskottet idessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherrar och , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 3punkten 37 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNordgren begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 259 Nej - 44 Avstår - 1 Punkterna 38-44 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkterhemställt. §14 Föredrogs Inrikesuiskottels belänkande Nr 2 med anledning av proposiiionen 1975:1 såvittgäller anslag till m. m. Kammarenbiföll vad utskollet i detta belänkande hemställt. §15 Utgifterna på kapitalbudgeten inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 2 medanledning av propositionen 1975:1 såvitt avser utgifterna på kapilalbudgetenför /76 inom verksamhetsområde jämtemotioner. Investeringsplanför kommunikationsverken m. m. Investeringsplan förkommunikationsverken m. m. Regeringenhade i proposiiionen 1975:1 bilaga 8 (kommunikations-deparlementel, s, 210-214)lämnat en sammanfallande redogörelse för kommunikalionsverkens investeringar,avseende postverkets, (exkl, rundradio), statens järnvägars ochluftfartsverkets fonder samt statens vägverks förrådsfond, sjöfartsverketsfond och fonden för Södertäfie kanalverk. Investeringsplanför kommunikationsverken m. m. Idelta sammanhang hade behandlats motionen 1975:585 av herrar () ochNordgren (m), vari hemställts att beslutade att anslagsramen förkommunikationsdepartemeniels kapiialbudgel minskades med 171 mifi, kr. iförhållande till regeringens förslag. altriksdagen med avslag på molionen 1975:585 som sin mening gav regeringen tillkänna vad utskollet anfört beträffande investeringsplan förkommunikalionsverken m. m. 1.belräffande minskning av medelsanvisningen av herrar () och Clarkson(m) som ansett att utskottet bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1975:585 som sin mening gav regeringen lillkänna vad reservanterna anfört belräffande investeringsplan förkommunikalionsverken m. m. HenLOTHIGIUS (m): Investeringsplan för kommunikalionsverken är en gammal bekant ikammaren. Statsrådet har efter en allmän ekonomisk avvägning föreslagitriksdagen alt medlen skall begränsas till 1 720 mifi. Det är en ökning medca 180 mifi. från men 200 mifi. mindre än vadverksslyrelserna begär. Enverksstyrelse får sällan alla de medel som den begär trots all det kanske finnselt reellt underlag för dess begäran. Om verket med lanke på nedprulningenhöjer sill anslagsäskande över behovet genomskådas del avdepartementet, och nedbanlningen blir slörre. Hänsyn måsle emellertid las,menar vi, lill vår allmänna ekonomiska situation. Vi anser att det är änviktigare än alt departementen verkligen är återhållsamma. Denanslagsmetodik som vi införde fr. o. m. /64, vilken innebar ell10-procenligt tillägg till vissa verks anslagsramar på investeringssidan, gergivetvis varken slörre rörlighet för att kunna möta eventuellakonjunkturmässiga förändringar, men den har för- och nackdelar. I ellekonomiskt svårare läge har departementschefen genom della förfarande mindremöjligheter all hålla sig inom en lämplig investeringsram. Vi vill därför alldepartementschefen eller riksdagsledamöter skall kunna begära tilläggsanslag,om det av sysselsätiningsmässiga skäl synes nödvändigt. Det kan då gälla merpengar än de som vi lalar om . Vi har då möjlighet alt övervägariktigheten av denna begäran och göra en noggrannare kontroll av verkensfögderi. Av den anledningen yrkar jag, herr talman, bifalltill reservationen 1. Hen iGöteborg (fp); Riksdagsbeslutet om denna marginal på 10 96 fattades av en enigriksdag. Men har moderata samlingspartiet yrkatsänkning av anslaget så att marginalen hell eller delvis skulle försvinna. Manhar använt olika motiveringar för att ta bort marginalen. Till en börian levdeman i elt skuggbudgetlänkande, och då sade man alt det var en besparing om manminskade anslaget. Men snart kom man underfund med att det inte var någonverklig besparing. Marginalen är inle avsedd alt ulnylfias i normala fall ulanendasl om del av konjunkturmässiga eller andra skäl är motiverat. Om man larbort marginalen och minskar beloppet blir del alltså i normala fall ingenbesparing. Dåhar man i stället lagl huvudvikten pä ell annat argument, nämligen all om detskulle vara motiverat med en ökning av investeringarna för t. ex. statensjärnvägar skall regeringen begära en ökning pä lilläggsstat. Så kan mannaturiiglvis göra om man är hundraprocentigt övertygad om alt del inle behövsnågra extra åtgärder för alt minska arbetslösheten. Men om man tror att detfinns risk för en ökning av arbetslösheten under de kommande månaderna är denväg som moderata samlingspartiet anvisar inte effektiv. Om del under vårenuppslår sysselsättningsproblem menar alltså moderata samlingspartiet alldepartementschefen skall vara passiv över sommaren. Till höstriksdagen skallhan komma med ell förslag om anslag på tilläggsslal, och della skall sedanbehandlas i utskott och riksdag. Då kommer naturiiglvis åtgärderna för attbekämpa arbetslösheten alldeles . Jagsade att om hade varit hundraprocentigt övertygade om all del inlebehövs några särskilda åtgärder, hade man förställ deras yrkande. Men så sentsom framhöll i finansdebatten att del särskilt underandra halvåret fanns en risk för påtagliga sysselsättningsproblem, ochmoderaterna ansåg all det behövdes särskilda stimulerande åtgärder. Då har jagsvårt all förslå vad sade om vikten av all man i del lägetskall vara återhållsam med investeringsökningar. Mankan för allt i världen säga att t. ex. SJ inte behöver några ökade anslag.Förra året hade inte någon motion om anslagsökning, men man gickändå med pä 30 mifi. utöver vad regeringen begärt, efter ett förslag fränandra partiers sida. Del anslaget visade sig vara myckel välmotiverat. ex. möjligheter till anskaffning av motorvägnar, som det inte fanns någrasom helst pengar för i de medel som regeringen ville anvisa. Man kunde på delsättet vidta åtgärder för att bekämpa arbetslösheten och öka sysselsättningen. Iår finns del en tung motion frän moderata samlingspartiels sida om ökning avanslaget. Men då går tillsammans med socialdemokraterna och sägernej lill förslaget om en ökning - vi kommer all behandla den frågan . Mennog behövs det investeringsmedel i är också. Jag har uppehållit mig ganska utförligt vid della. eftersom jag tyckeratt del är myckel angeläget alt vi står fast vid den goda princip Investeringsplanför kommunikationsverken m. m. Investeringsplanför kommunikationsverken m. m. vi har här i ochsom vi var överens om , nämligen all det skall finnasmöjligheter att snabbi gripa in mot en hotande arbetslöshet och att del skallvara möjligl all göra del på områden där vi är så övertygade om altinvesteringen kommer att göra nytta som vi är t, ex, när del gäller SJ. Med dellayrkar jag bifall lill utskottets hemställan. HenLOTHIGIUS (m): i härdrar detta ganska kraftigt. Del finnsmöjligheter för regeringen att lägga fram proposilion i ärendet om lägelhastigt skulle ändra sig. Del är inle heller absolut säkert all just på del härområdet del av sysselsäliningsskäl är mest lämpligt att lägga ned pengar. Jagerkänner att del nuvarande systemet ger verket en större rörelsefrihet, hindrar inle all de pengar som behövs kan ställas lill förfogande. Enfördel med del syslem som jag förordar är alt har en större kontrollöver hur dessa pengar investeras. Jag erkänner också att det inle är särskiltpopulärt hos verken alt förändra del nuvarande systemet, men jag sitter intehär i kammaren för all vara populär ulan för alt mot bakgrunden av en ekonomisksituation driva en som jag lycker saklig linje i etl ärende. HenSVEN i (fp): Under tidigare är har del varit möjligt att med utnytfiande av denna10-procenliga marginal vidta effektiva åtgärder mol arbetslösheten. Samtidigthar man kunnat göra en myckel nödvändig upprustning t. ex. av SJ:s verksamhet.I den trafikpolitiska moiion som moderata samlingspartiet väckt vid åretsriksdag står det all SJ är i behov av en teknisk upprustning. Vi borde alltsåinle pä något sätt vara oense om behovet på den här punkten. F. ö. har inleverket självt möjligheter alt disponera marginalen efter goltfinnande, utan detär departementet som har möjligheter alt inom den ram som fastställergöra investeringar i syfte att bekämpa arbetslösheten. Jaglycker inte heller alt man skall lägga fram förslag här i för allgöra sig populär, men man bör väl inle yrka avslag på förslag om åtgärder somsyftar till att minska riskerna för arbetslöshet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar och , ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föfiande voleringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 2 punklen 1 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrLothigius begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 260 Nej - 40 Avstår - 1 Punkten 2 Regeringenhade (s. 215-228) föreslagit att dels medge att skolsparfonden upplöstesper den 30juni 1975 och att dess behållna medel överfördes lill postverket,dels till Posthus m. m. för /76 anvisa ett investeringsanslag av20 . 1della sammanhang hade behandlats motionerna 1975:588av herrar Svanslröm (c) och Kindbom (c), vari hemställts att uttaladeall ingen namnförändring av postanstalier borde få ske ulan att den berördaallmänheten vid i förväg genomfört samråd gett sitt samtycke därtill, 1975:852 av hen (), 1975;1437 av herr förste vice talmannen () och i (c) saml 1975:1464 av m. fl. (fp, c). 1. medge att skolsparfondenupplöstes per och att dess behållna medel överfördes tillpostverket, 2. till Posthus m. m. /76 anvisa ett invesleringsanslag av , 3. avslå molionen 1975:588, 4. avslå motionen 1975:852, 5. avslå motionen 1975:1437, 6. avslå motionen 1975:1464. Hen (): Under punkten 2 i trafikutskottets belänkande nr 2 behandlas ävenmotionen 588 i vilken begärs all ingen ändring av post-anstalters namn skall fåske ulan att den berörda allmänheten har givit sitt samtycke. Även 1974 väcktesen motion i motsvarande syfte. om postanslallernas namnhar betydande likhet med en fråga som uppkom i samband medfastighetsregislrets överförande på dala. Då fördes en livlig diskussion omvåra gamla ortnamn. Anledningentill att jag böriade intressera mig för frågan om post-anstalternas namn var enganska braskande rubrik i tidningen onsdagen den 3 oktober 1973:Framlidens poslgiroorganisation presenterade dråpslag mol ortsnamn. Sedan desshar jag försöki aktualisera frågan dels i en, som del då hette, enkel fråga,dels i en interpellalion. Vederbörande statsråd anförde vid de tillfällena, somdel också slår i trafikutskottets betänkande, all slor försiktighet skulleiakttas i samband med eventuella ändringar av namn. Den något minskadeeffektivitet detta kunde innebära för verkets del ansåg han fick uppvägas av defördelar som människorna kunde ha av att få behålla namn med anknytning tillderas bygd. Trolsdessa försäkringar av statsrådet har postverket i sin vidare hantering avdessa frågor, enligt samstämmiga uppgifter som har kommit lill mig frän olikadelar av landet, fortsatt med en s. k. rationaliserings-verksamhet som bl. a.har tagit sig uitryck i att gamla hävdvunna namn försvunnit, bl. a. Pixboutanför som döpts om till . 1 det fallet överklagadesbeslulel, och försl avgjordes ärendet av Kungl. Maj:t, som dåbeslöt lämna överklagandena utan ål-gärd. Jaghar här framför mig ett myckel bittert brev från i somledde det demokratiska arbetet med namninsamlingar och annat som låg bakomförsöken alt bevara namnet . Hon frågar i brevet om del är effektivt attfå tre olika postnummer all hålla reda pä, nämligen 435 00 , 435 01Mölnlycke och 435 02 , det sista för boxar i . Resultatet är,menar hon, all människorna vet varken ul eller in. Myckel ofta blir detfelsorlering och förvirring. Jaghar med intresse tagit del av trafikulskotlels synpunkter i del härsammanhanget. Utskottet hänvisar lill statsrådets svar pä mina frågor - dem harjag redan redogjort för - och vidare till alt man har inhämtat att postverketnumera tillämpar en praxis, enligt vilken en ändring av postanstalts namn intekommer alt ske dä vederbörande kommun motsätter sig della eller en starkopinion från allmänhetens sida konstateras föreligga. Därmedanser utskottet att vad motionärerna har syftat till i rimlig utsträckningkommer att tillgodoses. Jag hoppas alt utskottet har räll, men jag har denuppfattningen att syftet skulle bli ännu bättre tillgodosett ifall de synpunkterbeaktades, som har framförts i motionen 588 av mig och , om attinte enbart del förhållandel att det uppstår en stark opinion eller attkommunen går emot skulle vara tillräckligt skäl all iaktta försiktighet mednamnändring. Vi förutsätter i molionen all namnändring skall lillslyrkarvid dekontakter med den berörda allmänheten som rimligen bör las. Jag tror del är nödvändigtall manifestera denna vifia genom alt bifalla motionen. Jagkan nämna alt det f n. finns ca 2 200 postanstalier i riket. Sedan är1960 har närmare 2 000 poslanslallers namn ändrats. bedömdesinom poststyrelsen namnändring kunna bli aktuell beträffande ytterligaretotalt ca 500 postanstalier. F. n. beräknas inom poststyrelsen antaletåterstående sådana fall vara knappt 400. Jagfruktar, herr talman, att tidningen haft grund för sin . Medanledning av del anförda ber jag att få yrka bifall till motionen 588. Hen (): Del kanske är förklarligt alt jag har föfil förhållandena inompostverket med särskilt intresse eftersom jag under deltog somledamot postutredning. Förnågot år sedan förde jag lill postverkets kännedom elt uppslag om inrättande aven service inom postverkets område som jag benämnde postogram. Jag gjorde delmol bakgrunden av att del i vida kretsar för-märkies en stark reaktion mot dekraftigt höjda avgifterna för televerkels s. k. lyxtelegram. Jag visste attanvändandet av lyxtelegram som föfid härav starkt hade minskal och ville gepostverket en chans all erbjuda allmänheten en motsvarande men väsentligtmindre kostnadskrävande form för hyllnings- och sympatiyttringar. Samtidigtskulle postverket kunna tillföras en inte föraktlig inkomst. Jag avstod ocksåfrån att offentliggöra mitt initiativ. Jagvel all mitt uppslag kom till postverkets kännedom, men något bevis förpositiva åtgärder har jag inle fält. Underden allmänna motionstiden studerade jag televerkels års-redogörelse ochchockerades av de väldiga förlusterna på telegramverk-samhelen. Trots de i allmänhetensögon höga avgifterna för rikslelegram kunde jag förstå att televerkels årligaföriuster på telegramverksamhelen har uppgått till mellan 25 och 30 mifi. kr.redan i börian av och säkerligen är ännu slörre. Jag ansåg det dånödvändigt alt i aktualisera mitt uppslag och väckte molionen 852,som behandlas i delta trafikutskottets betänkande. Eftersomdel i pressen har förekommit en uppgift om alt jag i samband med avlämnandet avmotionen har låtit inregistrera ordel poslogram som varumärke är det för migangelägel att redovisa del verkliga förhällandet. artikel i fanns en uppgift om attöverläggningar mellan postverket och skulle vara sä långtframskridna alt postogram skulle kunna införas fr. o. m. ingången av 1976 ochalt avgiften skulle komma all bli , då även innefattande en avgift avvälgörenhelskaraklär. Min motion nämndes inle på något sätt i del sammanhanget,och , , förekom i samma tidning en trevlig teckning avett postogram, som talade om ungefär hur vi skulle få del i fortsättningen. 7 protokoll 1975. Jagblev då allvarligt oroad för all idén om poslogram hell enkelt skulle komma attförfuskas. Del skulle bli möjligl för enskilda personer att tillhandahållaväsentligt billigare blanketter, och på det sättet skulle postverket tvingasalt befordra en sådan blankett bara mot vanligt brevporto. skullebli kommersiellt utnytfiat av personer som på del sättet skulle kunna användadenna idé ulan all postverket hade möjligheter alt göra någonting åt det.Särskilt allvarligt skulle del vara om ordel postogram annekterades av någonkommersiellt intresserad person. Sentpå eftermiddagen som jag hade observerat artiklarna i fick jag tillfälle all la kontakt med chefen för patentverketsvarumärkesavdelning. Del framgick vid milt samtal med honom att det med allsäkerhet skulle vara möjligl för privatpersoner alt inregistrera ordelposlogram som varumärke för varor och fiänster, även om detta skulle ske molpostverkels intresse. För all inte riskera en obehörig registrering och underklart avgivande av en försäkran alt jag inte agerade i något vinstintresse blevvi överens om att jag skulle inlämna en regislreringsansökan belräffande ordetpostogram. Innan poslen slängde kl. 5 hann jag lämna in en ansökan tillsammansmed den avgift som erfordrades för registrering av ordel postogram, . Jaghar sedermera fått reda på att del tidigare inte fanns någon registrering utanatt min var den första. lär posten ha gett in en ansökan omalt fä registrera ordel postogram. Jag har meddelat generaldirektören förpostverket alt jag har handlat i postverkets intresse för att undvika att någonannan privatperson kom före och skyddade en sak som jag tyckte var alltförvärdefull. Jaghar alltså meddelat generaldirektören för posten all jag naturiiglvis inte harnågon som helsl avsikt all skaffa mig någon personlig ekonomisk av mittagerande och att jag är beredd att till postverket överföra den registreringsom jag kommer att fä, men det är självklart att jag vill vara säker på altidén inte förfuskas pä del sätt som jag hade anledning att räkna med pä grundav artiklarna i . Jaghar funnit del angeläget att ge denna redovisning för alt bevisa min önskan allbevaka både postverkets och allmänhetens intressen. Jag har anledning att troatt frågan nu kommer att bli löst på ell lämpligt säll somteleverkels betydande förluster kan nedbringas. Därför kan jag också godtautskottets välvilliga skrivning beträffande min motion. Jagvill också säga några ord beträffitnde motionen 1464, som avser rält förpostverket all bilda en porloufiämningsfond av överskott som kan uppstå. Ensådan fond skulle göra det möjligt alt uppskjuta portohöjningar. Liknandeframställningar har tidigare behandlats i . De har blivit föremål förvälvilliga skrivningar men avstyrkts med hänvisning lillaffärsverksulredningen, som dock var klar , och sedermera också tillbudgelutredningen. Del har sagts att postverket inte kunde få en särställningoch att även begärt all få göra avsättningar. I motionen har vivisat hur enligt den senaste årsredovisningen gjort avskrivningar påvarulager med nära 450 mifi. kan rimligen inle göra motsvarandeavskrivningar. Utskottetsskrivning uppfattar jag nu närmast som en beställning av positiva förslag fränregeringen. Även om den formellt utmynnar i förslag om avslag pä motionen,tolkar jag den som så nära ell godkännande av del berättigade kravet, att jaguttalar min lillfredsslällelse över att en positiv lösning nu änlligen tyckskunna förväntas. Hen iGöteborg (fp); Herrtalman mig försl ta upp del som sade belräffande förslaget omen porloufiämningsfond. Det fanns inom utskottet sympatier för tanken, menanledningen till att skrivningen utformades sä som den nu föreligger var, allvi fick reda på att frågan låg mycket nära elt avgörande i departementet. Viskriver också alt vi har inhämtat att beredningen i ämnet pågår inomvederbörande departement. Det har ställts i utsikt alt det inom det närmasteårel skulle komma ett förslag på grundval av utredningarna beträffandeaffärsverkens ställning. Vi tycker alt det är lämpligt all la upp frågan om enporloufiämningsfond i samband därmed. Lålmig sedan gå över till som yrkade bifall till hemställan i sinmotion, dvs. att ingen namnförändring av postanstalier fär ske ulan alt denberörda allmänheten vid i förväg genomfört samråd givit sitt samtycke därtill.Jag vill först säga all jag tycker all gjort elt myckelförfiänslfullt arbete för all bevara de gamla ortnamnen. Del är alldelestydligt att hans åtgärder har varit effektiva. gällde alt, omkommunen tillstyrkte eller inte hade något att erinra mot en nämnändring avpostanslalt eller namnändringen inte mötte starkt motstånd bland kunderna,kunde denna namnändring genomföras. Det som har kommit lill den senasie tidenframgår av föfiande bestämmelse i postverkets regler; "Däkommunen inle är med på namnändring av postanstalt som omorganiseras lillfilialposlanstall i samband med centralisering av post-utdelningen och/eller dänamnändringen möter starkt motstånd frän kundernas sida sker inte namnändringt. Dettainnebär alltså för det första all kommunen har vetorätt när det gäller alländra namnet pä postanslalt. För del andra krävs alt ändringen inle möterstarkt motstånd från de berörda kundernas sida. Huruvida del finns något sådantmotstånd eller inle måsle utrönas vid elt informationsmöte för de kunder somär närmast berörda. Vilycker att detta borde vara goda garantier för all namnändringar avseendepostanstalier inte sker ulan att del finns myckel vägande skäl för det. Del kanju finnas sådana skäl, och det är den förste att erkänna. Isamband med lanlbrevbäringsturers ordnande kan del vara motiverat med enändring, av postanslalts namn. Men i de fall jag tidigare nämnt skall den skemed vederbörande kommuners samtycke och sedan man har förvissat sig om all deninte möter starkt motstånd från kundernas sida. Moldenna bakgrund tycker jag att utskottets skrivning är en alldeles tillräckliggaranti för all de synpunkter som har framfört kommer alt blibeaktade.