prot · FZ0941 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill på tvåpunkter ta upp vad berörde. Han konstaterade mycket rikligt atlåtgärder vidtagits som tillsammans beräknas omfatta ca 900 milj. kr. Det ärkapilal som så atl säga har släppts fritt för att stimulerabyggnadsinvesteringar. Somjag sade i milt förra inlägg berör delta dem som har möjligheter atl utnyttjainvesteringsfonder och arbelsmiljöfonder eller åtgärder som gäller kommun ellerstat. Men betyder inte den del av näringslivet som Slår utanför dessamöjligheter någonting för det svenska näringslivels totala produktion? Jag ärförvånad över atl de vidtagna åtgärderna sä klart avgränsas lill en viss sektori samhället. Av ulskottsbeiänkandet framgår klart atl man är medveten om all demindre och medelstora företagen helt ställs utanför möjligheterna att få del avde stimulansåtgärder det här gäller. Stimulansåtgärder som enligl minuppfattning syftar lill att dels främja sysselsättningen, dels att pä sikt ökaden totala svenska produktionen. Närdet sedan gäller gränsdragningen, om det skall vara en nedre gräns vid 5 000eller , vill jag framhålla att lika väl som kan sägaatt det rör sig om . skulle jag kunna säga alt del rör sig om 400 kr.Herr Carlsiein har tagit den lägre gränsen och då kan jag ta den övre. Vi harlidigare sett att man efter en lid har höjt procentsatsen. Den kan då få mycketstörre betydelse. kan man inte komma ifrån alt den har en visspsykologisk belydelse, kanske större än den rent ekonomiska. Manskall inte övervärdera de administrativa besvär som dessa åtgärder kanåsiadkomma. Vill man verkligen satsa på att få till stånd ökade investeringar,bör man vidga möjligheterna sä atl fler kan få del av stimulansåtgärderna. Hen i (m): Det är av speciellt stort intresse atl man har slimuleral byggandel påsäu som skelt. Men som sade är det här fråga om att man ocksåskall kunna ge en stimulans ål näringslivet, åt jordbruket, skogsbruket ochalla våra små förelag. Det har säkeri myckel stor betydelse atl man gör sä.Detla avdrag kanske inte är så stort, men liksom tror jag all dethar en viss psykologisk verkan. HerrCarlsiein varnade för administrationen, men jag lycker atl man inte behövertala om den i detta sammanhang eftersom den är ytterligt enkel. Avdraget harsådan konstruktion alt administrationen inte kommer alt innebära någrabesvärligheter. Det är bara atl anteckna avdraget i deklarationen och sedan ärhela saken klar. Beträffandebidraget är det givetvis en något mer omständlig procedur, alldenslund manskall söka detla och det skall betalas ut. Men även det innebär en relativtenkel administrativ åtgärd. (vpk): anför all utskottet är enigt om alt de åtgärder somföreslås i proposilionen 61 är välgrundade och att de är lill förati stimuleranäringslivet. kommunisterna förespråkar hell andra åtgärder,eftersom vi har en hell annan samhällssyn än övriga partier i . Viär beroende av att ha bra förelag, säger . harregeringen också givit bidrag och subventioner till förelagen. Del är inteförsta gängen vi hör sådana argument som atl vi skall klara sysselsättningen,med det. Men det har regeringen inte lyckats med. Detta visar statistiken. Detfinns 72 000 registrerade arbetslösa, nästan 29 000 i beredskapsarbeten,13 200 i arkivarbelen, 50 000 i AMS-ulbild-ning och 278 000förtidspensionerade. Jag vill, herr lalman, räkna in dessa senare grupper blandde arbetslösa. Vänsterpartietkommunisterna har föreslagit att propositionen 61 skall avslås därför att detär ett dåligt förslag, konjunkturpolitiski sett, och är ett exempel på den"brandkårspolitik" som regeringen har fört medhjälp av de borgerliga partierna. kommunisterna har alltidmotsatt sig gåvor och subventioner till förelag och förespråkat helt andraåtgärder. Särskiltinvesteringsavdrag och statligt investeringsbidrag för Invenlarieanskaffning Hen CARLSTEIN (s): Vi har gjort den bedömningen atl etl program som omfattar 900 miljonerinnebären kraftfull stimulans till bygginvesleringarna. Vi har följl proposilionendärför att vi lycker all 900 miljoner är tillräckligt i dagens läge. Mankan naturligtvis tvista om var beloppsgränsen skall gå någonslans. HerrJosefson säger att jag väljer den nedre gränsen och kommer fram till ett bidragpå . - han kan välja den övre och hamna på . Men låt oss då gämedelvägen och säga 300. Det är dock fortfarande ett alllför blygsamt beloppför alt det skall kunna ha den åsyftade effekten, nämligen all någon investerari maskiner på etl sätt som vederbörande inte tänkt sig tidigare. Jag anser attdet bör vara större investeringar för att vi skall tillskapa den erforderligaadministrationen. Som nämnde, kommer del att ställas anspråk påall riksskatteverkel skall sköta bidragssidan, och enligt vad jag förstårkommer mänga av de mindre förelagen inte att kunna utnyttja avdraget vidlaxeringen ulan de måste gå bidragsvägen i stället. FruLantz deklarerade en ganska underlig uppfattning när hon redogjordeförsysselsättningsläget i landet och talade om alt de som är i beredskapsarbete,de som är under omskolning och de som är förtidspensionerade skall räknas somarbetslösa. Jag tycker ingalunda alt de är det. De som går på omskolning och desorn är sysselsatta i beredskapsarbete gör säkerligen nyttiga insalser där. Men,, det ärju egentligen inte det vi diskuterar här, ulan det är fråganom stimulansåtgärder för att skapa ökade invesieringar i SärskillInvesteringsavdrag och statligt Investeringsbidrag för in ventarleanskqff-ning industrin - för att klarasysselsättningen och för atl hjälpa upp bytesbalansen. Där har vänsterpartietkommunisterna inte lagt något konstruktivt förslag. I skatleutskoiiel har vihaft alt ta ställning till den motion som ni har väckt och som innehåller ettavslagsyrkande. Ni har alltså inget konstruktivt förslag, och därför har vi iutskottet varit eniga om att avstyrka motionen. HerrJOSEFSON (c): Det belopp som har ställts lill förfogande när det gällerbygginvesleringarna har, kan man väl säga, tvä syften: dels att bidra till enökad sysselsättning, dels att stimulera investeringar i byggnader som på siktskall ge förutsättningar för en större produktion. Jag kan konstatera! attutskottsmajoriieten endast har velat biträda den första delen, nämligen syftetatt öka sysselsättningen. Däremot har den inte tagit hänsyn till den belydelsesom en ökad byggnadsinvestering skulle kunna ha för den stora mängden mindre ochmedelstora företag och därmed lill deras bidrag till en ökad produktion. (vpk): säger att jag ger uttryck för en något underligup[)fattning när jag säger att 500 000 människor är arbetslösa i i dag.Det må han lycka, men faktum" kvarstår ju att 500 000 människor ärutslagna från sina ordinarie arbeten - på grund av driftsinskränkningar ellerfusioner eller därför alt företagen fiytial ulomlands. Det är ingen nyhet, ochdel kan vi konstatera genom att t. ex. läsa dagstidningarna. Detstår också i propositionen alt man skall klara sysselsättningen genom au geinvesteringsbidrag. Propositionens tyngdpunkt ligger på bidrag, på subventioneroch skatteavdrag lill företagen. Den linjen har prövats lidigare och har visatsig ha en avgörande effeki lill förmån för bolagen pä lönearbetarnas bekostnad.De sysselsättningseffekter som kan konstateras har varit ringa eller rent avnegativa. En sådan linje har kommunisterna myckel bestämtavvisat och kommer atl avvisa också i fortsättningen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 145 av herrHermansson m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller skalteutskottets hemställan i be- Nr 41 länkandelnr 26 mom. 1 röstar ja, r i i den det ej vill röstarnej. ,r, , , ,-,;. 10december 1975 Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 145. Vid omröstning genomuppresning förklarades fiertalet av kammarens ringsavdragoch ledamöter ha röstalförja-proposilionen. Dä begärde rösträkning statligtinvestc- verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav ringsbidra'.för Ja - 288 nii}\y Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avherr i m. fi. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skaiieulskoiiets hemställan i belänkandel nr 26mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m. fi. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på all ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Herrandre vice talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefterpä herr andre vice talmannens anmodan i (s) ur urnan upptogden ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla Ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels re servationen nr 2 av i m. fi. i motsvarande del, 145 10 protokoll 1975/76: 40-41 Nr 41 och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja be- Sedan i begärt votering upplästes ochgod-10 december 1975 kändes fiiljande voteringsproposition: Förvärv avhyresfastighet, m. m. Den som vill all kammarenbifaller skatteulskottets hemställan i betänkandet nr 26 mom. 3 röstar Ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fi. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 154 Nej - 153 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §2 Förvärv av hyresfastighet, m. m. Föredrogs civilutskollets betänkande 1975/76:5 medanledning av proposilionen 1975/76:33 med förslag till lag om förvärv avhyresfastighet m. m. jämte motioner. Regeringen hade i proposilionen 1975/76:33(justiliedeparlementet) föreslagit alt anta förslag till 1. lag om förvärv av hyresfastighet ni. 2. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnderoch hyresnämnder. 'lag om ändring i lagen (1916:156) om inskränkningar i rätten alt förvärva fastegendom m. m., 4. lag om ändring i förköpslagen (1967:868), 5. lag i3m ändring i lagen (1937:249) om inskränkningari rätten atl utbekomma allmänna handlingar, 6. lag om ändring i lagen (1974:1082) ombostadsdomstol, 7. lag om ändring ifaslighetsbildningslagen (1970:988). Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "För all förebygga spekulalion ihyresfastigheter och hindra personer som är olämpliga all förvalla sädanafasligheter frän atl förvärva dem föreslås i propositionen alt förvärv avhyresfastigheter görs beroende av tillstånd av hyresnämnd. Förvärv av aktie ifåmansbolag och andel i handelsbolag föresläs också bli lillständspliktigaunder förutsättning atl bolaget till huvudsaklig del ägnar sig ät förvaltningav hyresfastigheter. Somtillståndsplikliga förvärv räknas främsi köp, byte eller gåva.För-värvstillständ fordras . Om förvärvaren är staten, kommun,landstingskommun, kommunalförbund, aktiebolag, som hell äges av kommun,allmännyttigt bostadsförelag, riksorganisation av bostadsrättsföreningar ellerbostadsrättsförening ansluten till sådan organisation, fordras således intetillstånd. Vissa släklförvärv är också undantagna. Tillståndskall sökas hos hyresnämnden från förvärvet. Kommunen skallberedas tillfälle att yttra sig över ansökningen. Avslås ansökningen genombeslut som vinner laga kraft eller underlåter förvärvaren atl söka tillståndinom föreskriven lid och på föreskrivet sätt, är förvärvet ogiltigt. Iproposilionen föresläs vidare all kommun skall få förköpsräll vid försäljningav aktier i bostadsbolag. Förköpsrätt föreligger, om köparen enligl lagen ärskyldig alt söka tillstånd lill förvärvet. Förslaget är i denna del uppbyggtmed förköpslagen som förebild. Lagstiftningenföreslås träda i kraft, i fråga om fastighelsförvärv den och iövrigt ." Förvärvav hyresfastighet, m. m. I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1975/76:51av m. fi. (m), vari hemställts att skulle avslåpropositionen 1975/76:33, 1975/76:52 av herrarHörberg (fp) och () samt 1975/76:53av i m. fi. (c, fp), vari hemställts att 1. inte skulle anta de i propositionen 1975/76:33upptagna lagförslagen, 2. hos regeringen skulle begära nyttförslag lill åtgärder mot spekulation i hyresfastigheter. 1. beträffandelagstiftningens lämplighet att skulle avslå mo tionerna 1975/76:51 och 53, yrkandet I, båda i motsvarande del, 2. belräffandeåtgärder mol spekulalion i hyresfastigheter m. m. atl skulle a. somsin mening ge regeringen till känna vad utskollel anfört om de fortsatta utgångspunkterna, b. avslå molionen 1975/76:53, yrkandet 2, 3. beträffandelagförslagen all skulle anta de i propositionen 1975/76:33 framlagda förslagen lill a. lagom förvärv av hyresfastighet m. m. med de ändringar som ut skottet föreslagit, innebärande bl. a. atl lagens ikraftträdandebestämmel ser skulle omformuleras sä att tillstånd till förvärv av fastighet skulle krävas endast inom de tre storstadsområdena och där i vissa kommuner med mer markerad innersladskaraktär, b. lagom ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyres nämnder med de ändringar som utskottet föreslagit. Förvärv av hyresfastighet. c. lagom ändring i lagen (1916:156) om inskränkningar i rätten alt förvärva fast egendom m. m. d. lag om ändring iförköpslagen (1967:868). e. lagom ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i räilen all utbekomma allmänna handlingar, f lag om ändring i lagen(1974:1082) om bostadsdomstol, g. lag om ändring i faslighetsbildningslagen(1970:988), 4. beträffande hyresgästers förvärv av bostadsfastigheter i vissafall atl skulle avslå motionen 1975/76:52. 1. belräffandelagstiftningens lämplighet av herrar () och () som ansett att utskottet under I bort hemställa attrik.sdagen med bifall lill molionerna 1975/76:51 och 53, yrkandet I, båda imotsvarande del, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternaanfört, 2. beträffandeåtgärder mol spekulation i hyresfastigheter m. m. a. avherrar () och () som - under förutsättning av bifall lill reservationen nr 1 - ansett all utskottet under 2 bort hemställa atl skulle avslåmotionen 1975/76:53, yrkandet 2, b. av i (fp) som ansett allutskottet under 2 bort hemställa a. som sin mening geregeringen lill känna vad reservanten anfört, b. medanledning av molionen 1975/76:53, yrkandet 2, som sin mening ge regeringen till känna vad reservanten anfört om nytt lagförslag, 3. beträffande lagförslagen av herrar ()och () som - under förutsättning av bifall till reservationen nr I - ansett att utskottet under 3 bort hemställa atlriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:51 och 53. yrkandet 1, båda imotsvarande del, skulle avslå propositionen 1975/76:33. Till belänkandet hade fogals elt särskill yttrandebelräffande hyresgästers förvärv av bostadsfasligheter av herrar (fp), () och (). i (c): Det förslag som civilutskottet lägger fram belräffande lagändringar m.m. för alt motverka spekulation i hyresfastigheter är resultatet av en iutskottet gjord sammanjämkning av skilda synpunkter. Propositionenshuvudpunkt är förslaget lill lag om förvärv av hyresfastighet m. m.Lagförslaget består av tre delar, nämligen för del förslå lillslånd lillförvärv av hyresfaslighet, för det andra tillstånd till förvärv av aktie eller andel ibolag i vissa fall och för del tredje förköpsrätt vid aktieöverlåtelse. Motpropositionsförslaget ställdes avslagsyrkanden i två motioner, nämligen nr 51som var en moderat pariimolion och nr 52 som hade namn från cenlern ochfolkpartiet. Denmoderata partimolionen innebar att propositionen i sin helhet borde avslås, somjag förstår av rent principiella skäl. I center-folkpar-limolionen fördes detfram en hel del invändningar mol regleringstekniken när det gällde lagensförsta del, om tillstånd till förvärv av fastighet. Men molionen innehöllockså beskedet all motionärerna var nöjda med principerna bakom de delar somgällde lillslånd och förköpsräll för aktier. Att motionen ändå ledde fram tillett avslagsyrkande angav man bero på atl de tre olika delarna laglekniskl varså sammanfiätade all man inte såg möjligheter till delförändringar. Blandde invändningar som fördes fram i cenier-folkpartimotionen ingick atl man bortundersöka möjligheterna atl regionall begränsa tillståndsprövningenbelräffande hyresfastigheter. Med utgångspunkt i delta kunde vi underutskottsbehandlingen finna en lösning som vi nu lägger fram i betänkandet. Denskiljer sig från propositionen genom au i över-gångsbeslämmelserna skrivils inen regel som begränsar tillståndsprövningen vid köp av hyresfastigheter lillsammanlagt sju kommuner i storstadsregionernas innerstadsdelar. Jag villpåpeka atl i fråga om tillstånd till aktieförvärv m. m. och i fråga om förköpgäller förslaget - liksom är fallet med proposilionen - hela riket. Ianslutning till de här övervägandena röjdes också elt behov av all litel merlångsiktigt la upp frågan hur man skall möta spekulalion i hyresfastigheter.Resultatet av den genomgången blev atl en uiskottsmajoritei bestående av allapartier utom föreslår all ge regeringen till känna ettpar utgångspunkter som vi ansåg vara särskill vikliga. Denförsta är elt påpekande av all pä sikl linjen måsle vara all göra affärer ihyreshus oiniressania när de inte rör vanliga överlåtelser ulan bara kommerlill för att parterna skall tjäna pengar på snabba affärer. LItskotiei anvisarhär skattelagstiftningen som etl medel - en skattelagstiftning som börformuleras från bostadspolitiska värderingar och inte bara från syftet atttillföra staten skatteintäkter. Denandra utgångspunkten är all vi inte i och med de förslag som läggs fram skallslå oss lill ro när del gäller att finna vägar alt ingripa mol konstaterademissförhållanden i en fastighetsförvaltning. Vi förutsätter altbostadsförvaliningsutredningen fortsätter sitt arbete så atl den snabbt kanlägga fram förslag. Dethär är alltså alla partier i ulskoltel utom - alltså ävenfolkpartiet - ense om. Men jag vet inte av vilka skäl ändå måsteföra en egen profilpolilik, som innebär au visserligen är överensmed de andra partierna om att ansluta sig till det gemensamma lagförslagel ochtill kännagivandel men på samma gång ändå vill tillkännage någonting som man äralldeles ensam om. Förvärvav hyresfaslighet, m. m. Nr 41 har tydligen inte riktigt förställ betänkandets innehåll, eftersom man Onsdaeen den såvittjag kan förslå bara upprepar de invändningar som ligger i den 10 december1975 "'3" gjorda kompromissen men begär enulredning och elt nytt förslag Förvärv av Jagtycker förslås del är bättre alt vi försöker få en sådan ordning hyresfastighet, attlångsiktiga åtgärder kan vidtas först. Kan vi nå en sådan lösning, 777. kanskevi kan avstå frän tillståndsprövningen ocksä i 7 av de totalt 278 kommuner där vi nuföreslär en sådan prövning. Vadslutligen angår de moderata reservationerna skall jag avstå från en utförligargumentering i detla sammanhang. Jag skall heller inte bemöta de synpunktersom lär komma att framföra, om man får tro vad somslår att läsa i pressen , eftersom - om dei som skrivs i pressen är sant -dessa synpunkter inte torde tillföra debatten någonting nytt. I vårl utskoltsläller sällan upp på en gemensam linje med andra partier, varfördel kanske är svårt atl tänka sig alt det kan bli så i just del här fallet närdet gäller att motarbeta spekulation i hyresfastigheter, varvid man i så fallskulle la hänsyn till de intressen som alla hyresgäster kan ha. Jag yrkar bifall till civilutskollets betänkande nr 5. Propositionens förslag har sin grund i en departementspromemoria sompresenterades . I denna promemoria ägnades en halv sida åt att ge motivför att införa en förvärvskontroll i fråga om fierfamiljshus. 1. alt kommunernas möjlighet all hålla hyrorna på ennivå, soni ej överstiger den som de allmännyttiga bostadsföretagen håller,förutsätter att bostadsfasligheter i mesta möjliga mån skyddas mot spekulativavinstintressen: 2. att den spekulativa handeln med äldre, oftasaneringsmogna fastigheter har ökat framför allt i vissa storstadsområden. Departementspromemorianremissbehandlades och utsattes fören skoningslös kritik. Sveahovrätt framförde den fullständigt förödande invändningen alt priserna vid deenstaka överiåtelserna är ointressanta för hyressäliningen, eftersom hyrornabestäms av lägenheternas bruksvärde och inte av de priser som betalas vidöverlåtelse. Eventuell spekulation påverkar alltså inte hyrorna. Samtligahyresnämnder i storstadsområdena och två av de tre slora kommunerna ansåg detinte vara belagt atl denna typ av överlåtelser hade den omfattningen att detverkligen förelåg något behov av den föreslagna förvärvskontrollen. Detunderströks också av nästan alla att en utredning arbetar med en översyn avtvångsförvaliningslagen och atl man rimligen borde avvakta dess såväl analyssom förslag innan man log ställning till vilka ytterligare åtgärder lillskydd för hyresgästerna som borde beslutas. Trotsall departementspromemorian endast innehöll en halv sida med allmännaformuleringar som motiv för den föreslagna lagen och all dessa fullständigtförintades i remissbehandlingen lägger regeringen nu fram etl förslag som i sakhelt överensstämmer med departementspromemorian. Proposilioneninnehåller praktiskt taget inget bemötande av remisskritiken. Den fullständigtförödande invändningen från , med innehållet att det är bruksvärdetoch inte försäljningspriserna på de enskilda fastigheterna som bestämmerhyrorna, nämner över huvud tagel inte departementschefen i propositionen. Invändningenbeträffande frånvaron av belägg för atl omsättningen av fasligheter ispekulationssyfte skulle ha ökat bemöts egentligen inte heller avdepartementschefen. 1 stället säger han att "det är svårt att säga"hur många "spekulativa fastighetsöverlåtelser" som har skett istorstadsområdena. Meddetta underlag går sä civilulskouel lill behandling av propositionen. Detfinns avslagsyrkanden i motioner från samtliga de tre borgerliga partierna.Och sä viker sig ändå c och fp i utskottet. Man gör detla under uppnående avatt förvärvskontrollen enbart skall gälla i storstadsområdena. Man har alltsåfrån mittenparlierna funnit del motiverat all införa förvärvskoniroll iSiockholm, och . Manskulle då kunna länka sig att behovet av lagstiftningen inte var allmäntbelagi, men au det i dessa tre områden fanns elt belagt behov avförvärvskontroll. Men ingen av de hyresnämnder inom vars jurisdiktion de trestorstadsområdena faller har sett något sådani behov. Inte heller ochMalmö kommuner har sett detta behov. Jag vågar hävda all kommunerna ochhyresnämnderna bättre kan uppskatta omfattningen av "spekulativafastighetsöverlåtelser" inom sina verksamhetsområden än vad mina kollegeri civilutskottet från de båda andra borgerliga partierna kan. Med andra ord ärdel inte sakskäl som har gjort att mittenparlierna viker sig. Dellyser alldeles klart igenom här att man av snöd taktisk hänsyn inie har vägatgä emot ett förslag som skenbart är motiverat utifrån studiet av någrabraskande rubriker i samband med enstaka fastighetsöverlåtelser. Man tror siginte kunna motivera sin ärliga uppfattning utåt, och då föredrar man att röslaemol sin uppfattning. Sakskälen har förioral sin relevans. De myndigheter ochorganisaiioner som lägger ned tid och iniresse på att dela med sig av sina kunskapergenom remissbehandlingen skall fortsättningsvis vela att den sakliga tyngdeninte spelar någon roll, eftersom sakskäl ändå inie kan mala sig med den paniskaförskräckelse som oppositionens politiker hyser för att "rösta molrubrikerna".