prot · FY0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Herrandre vice talmannen tillkännagav all anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . Herr förste vice talmannenBENGTSON (c); Den dominerande delen av svenska folket har en myckel bestämduppfattning om att folket skall bestämma i sitt land. Den urgamla demokratin ivårt eget land, som vi försökt att pä alla sätt förbättra och förstärka, hargjort oss ännu mera övertygade om värdet av frihet och rätt alt dellaga ilandets styrelse. Dethar i dagens debatt yttrats många förhoppningar om att länder som tidigarelidit av diktatur skall komma fram lill elt demokratiskt styrelseskick. Jaginstämmer hell i vad som sagts i del avseendet. Junior av olika slag somregerar i ell land, antingen de är kommunistiska, fascistiska eller av annankulör, kan aldrig sägas företräda folket, eftersom folkel icke genom fria valhar fått ge sin mening lill känna. I ell land utan fria val och övrigademokratiska rättigheter kan man aldrig säga om regimen verkligen företräderfolkel. De flesta diktaturerna har i sina namn sådana ord som"demokratiska", "folkels republik" eller dylikt medanregimen i själva verket inle svarar mot något av dessa ord. Tyvärrlider största delen av världens befolkning under olika diktatursystem, ochdärför borde de länder som har demokratiska styrelseskick hälla samman ochsträva efter all slå vakt om individens frihet sådan den är utformad i Förentanationernas konventioner om de mänskliga rättigheterna. Del finns i dessakonventioner bestämmelser, som om de Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt åtföljes leder lill ensann demokrati. Det slår t. ex. i artikel 19 all envar skall äga räll tillåsiktsfrihet utan ingripanden. Del heter vidare all envar skall äga rätt lillyttrandefrihet. Denna rätt innefattar frihet för envar alt oberoende avterritoriella gränser söka, mottaga och sprida uppgifter och tankar av vafieslag i tal, skrift eller tryck, i konstnärlig form eller genom annat valfrittuttrycksmedel. Delunderstryks vidare i artikel 25 all varie medborgare skall äga räll att"a) dellaga i handhavandet av allmänna angelägenheter, direkt eller genomfritt valda ombud; b) väfia och bli vald vid periodiska och hederliga val,förrättade på grundval av allmän och lika rösträtt och hemlig röstning,varigenom garanteras all väfiarnas vifia kommer fritt lill ullryck;". Medhänvisning till bestämmelserna i råder del således ingentvekan om vad som menas med demokrati. Iregeringsdeklarationen har värnet om de mänskliga rättigheterna understrukilsytterligare. Det har också påpekats all enligt vid den europeiskasäkerhetskonferensen allmänt godtagna principer är respekten för mänskligarättigheter en väsentlig faktor för den fred, rättvisa och välfärd som fordrasför att säkra utvecklingen av vänskapliga relationer och samarbete mellan stater.Det är räll anmärkningsvärt att länder som har varit med om all acceptera dellaoch som har skrivit under konventionerna så uppenbart bryter mot vad som slåri dessa vikliga konventioner. Närjag talar om demokratiernas samarbete menar jag inte att länder som tillhör ensådan grupp skall isolera sig, utan samarbete skall förekomma som förut medandra länder. Förändringar sker, och det finns länder som lidit under en härddiktatur i många är men som har kommit fram till ell mera demokratiskt styrelseskick.Som jag tidigare sade har vi nu förhoppningar om att en del av de länderna kanbli verkliga demokratier. Del finns dock andra länder - i synnerhet då sådanasom har blivit självständiga - som med stolthet talar om att de har eltenpartisystem, vilket ju aldrig kan sägas vara ell demokratiskt styrelseskick.Del är önskvärt all vid alla lämpliga tillfällen starkt understrykervikten av all man i varie land har elt demokratiskt styrelseskick och all viinte accepterar enpartisystem och andra former av diktatur. Del är glädjande all åter kunna konstatera alt enigheten påutrikespolitikens område är stor i vårt land. Vår strävan att medverka till altskapa fred och säkerhet i världen kan fortsätta ulan alt vi därför ger avkallpå vår alliansfria politik och vår strävan efter neutralitet vid konflikter.Sverige är nu medlem av säkerhetsråd, och därmed ökas vårtlands möjligheter att påverka de internationella fredssträvandena. Även omstormakterna med sin vetorätt och sin ställning i övrigl har det störstainflytandet i säkerhetsrådet kan elt mindre land göra sin röst hörd och kanskevid vissa tillfällen vinna gehör för sina synpunkter. Iregeringsdeklarationen har också påpekats vikten av att de små nationernasintressen tillgodoses och alt man beaktar vad som sägs frän del hållet. Del ärinle bara ulan flertalet av världens mindre länder som starkt hävdaratt de små ländernas intressen skall tillgodoses. Sverigeär också representerat vid nedruslningsförhandlingarna i , och även omarbetet där går ytterst trögt har vissa resullal uppnåtts. I anslutning lillfru intressanta anförande bör del dock framhållas alt det utöverAmerikas resurser på området finns sprängämnen i väriden som motsvarar ungefär15 ton per människa pä hela vår jord. Sverigesdeltagande i en rad andra mellanfolkliga organisationer ger oss ocksåmöjligheter all påverka utvecklingen. Men vi kan aldrig räkna med att varamedlemmar i sådana organisationer utan att detta medför förpliktelser -förhållandena kan utvecklas på ell säll som vi inte önskar och medlemskapet kant. o. m. medföra visSa nackdelar för värt land. Del höjs ibland röster här ilandet för alt skall utträda ur vissa internationella organisalionerför att man inle är nöjd med del arbete som de utför. Men där blir del då frågaom en avvägning. Skall vi utträda - något som ingalunda kommer alt väcka deluppseende som man på sina håll tycks tro-eller skall vi stå kvar och försökapåverka utvecklingen med det inflytande som vi eventuellt kan ha? Jag anser attSverige i regel bör slå kvar som medlem och försöka påverka utvecklingen i rättriktning, inte utträda och därmed förlora möjligheten all utöva någotkonstruktivt arbete. Demonstrationspolitiken har aldrig varit gagnerik, och denär det allra minst på det internationella fältet. regeringsdeklarationen nämnda konferensen i för all granskatillämpningen av icke-spridningsavtalet rörande kärnvapen är givelvis myckelbetydelsefull och blir efter hand än mera betydelsefull eftersom plutonium bådefinns och i många fall förvaras pä ett sätt som gör det alltför lätt atttillverka kärnvapen. Del gläder mig att regeringen nu hell instämmer i centernsuppfattning all en vidsträckt användning av kärnkraft skapar stora risker föratt detta också leder till kärnvapentillverkning. Regeringen säger härom;"De civila kärnenergiprogrammens expansion kommer också all skapa problemgenom den allt större ansamlingen av plutonium i olika länder." Del är såmycket mer förvånande all regeringen inte drar slutsatserna fullt ut av della,för om fortsätter att bygga ut kärnkraften fär vi också plutonium. Vikan i så fall inte gärna gä lill andra länder och varna dem och säga; Bygg inleut den fredliga användningen av kärnkraften för då kommer plutonium att finnasi oerhörda mängder över hela vår jord. Men ännu har regeringen inte tagitkonsekvenserna av dessa väldiga lager av plutonium som kommer attfinnas och därmed skapa risker för att kärnvapen kommer att spridas till ellstort antal länder i vår värld. Jagvill också erinra om det betydelsefulla avtalet om förbud alt testa kärnvapenovanjord. Del är med djupaste beklagande man måsle konstatera all stormakternaFrankrike och inle tillträtt detta avtal. Man hade hoppals altFolkrepubliken när den blev representerad i FN Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt och medlem avsäkerhetsrådet skulle tillträda avtalet men så har tyvärr inle skett ännu.Varken eller kan ha några godtagbara ursäkter för att inteunderteckna avtalet. Deras försvarssilualion är inle sämre eller annorlunda ände länders som anslutit sig lill avtalet. Detpåpekas i regeringsdeklarationen att även om arbetet för freden nu i högstagrad präglas av frågan om avspänning och nedrustning så blir vi allt starkaremedvetna om alt huvudproblemen för majoriteten av världens befolkning ärhunger, fattigdom och arbetslöshet. Och man säger vidare alt jordens resurser ärbegränsade och kommer alt bli allt knappare i relation lill en växandebefolkning. Ja, del är så rikligt som det är sagl i regeringsdeklarationen, mendet skapar väl också skyldighet för vårt lilla land att i största möjligautsträckning bidra och, om vi kan, i någon mån avhjälpa världens hunger. Vi hardiskuterat värt svenska veteöverskoll så myckel tidigare, och vi har blivitmedvetna om alt även om är ett litet land kan några hundra tusen tonvete betyda oerhört mycket. När vi har resurser all producera mer skall vi aktaoss för all asfaltera åkrar och lägga ned jordbruk så alt vi inte kan produceravad som går an åstadkomma inom vårt eget land. Slutligen,herr talman, vill jag påpeka en sak som inle finns i regeringsdeklarationen.Det går inle alt ta med allting, men jag skulle önska all man sagt något omdetta. har av proklamerats som del internationellakvinnoårel. Även om vi har nätt långt i i fråga om jämställdhet mellanmän och kvinnor bör vi i solidaritetens intresse intensivt arbeta för att alldiskriminering av kvinnan kommer att avskaffas. Det är tyvärr många länder sominle har det ordnat pä samma sätt som . Delvar som generalförsamling antogdeklaraiionen om avskaffande av diskriminering av kvinnor. Den betecknades dåsom en milstolpe i FN:s arbete för att främja mäns och kvinnors likarättigheter i enlighet med stadgans bestämmelser samt principerna i denallmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. 1 deklarationens förstaartikel slås .det fast att diskriminering av kvinnor, vilken frånkänner demsamma rätt som männen eller begränsar densamma är fundamentalt orättvis ochkränkande mot mänsklig värdighet. har det gått denna milstolpepasserades. Men fortfarande pågår arbetet med att utforma en text som kan geinnehållet i deklarationen formen av en konvention och därmed bindande kraftför undertecknarna. Denna långa tid är anmärkningsvärd därför all principen iFN-stadgan har omfattat detta och det slår inskrivet också iförklaringen om de mänskliga rättigheterna. När nu 1975 har proklamerats somkvinnoårel borde vi på allt säll arbeta för all de intentioner som finns ideklarationen kommer alt fullföfias och att den även skall resultera i enkonvention. Jag hoppas att vi från svensk sida på allt säll skall främja allkonventionen kommer till. Jag hoppas även att del blir en parlamentariskrepresentation vid den konferens som skall hällas. Hen (): Försl några ord med anledning av anförande. Det är lättatt bekräfta vad hon sade om den nya anda och vitalitet som tycks präglanedrustningsförhandlingarna under del möte som har tagit sin börian. Mankan fråga sig om anledningarna. Det kan vara de nya uppgifter som haranförlrolts konferensen av och som kanske ger en utvägur den låsta situation som har skapats genom att supermakterna inte lagt någrastrån i kors för all bryta dödläget i fråga om t. ex. det totala provsioppeloch C-vapnen. Del kan också vara den i tiden näraliggande konferens - fruThorsson talade om den - som böfiar , då man skall granska vad som harskett sedan kärnvapenavialei undertecknades 1968. Del är en granskning som inleblir särskilt smickrande för kärnvapenstaterna och som naturligtvis kommer attge upphov till åtskilliga heta och irriterade diskussioner. För inle harsupermakterna infriat sina löften . FruMyrdal har ju hell ifrågasatt om hennes inställning dä icke var naiv.Det är att gä alltför långt i självplågeri. Men nog kan man säga all det varmånga som inte var realistiska i sin uppfattning om vad som skedde 1968. Man kanockså med djupt beklagande notera alt framstegen varit så små. Man kanske inteskall tala om naivitet ulan om bristande verklighetssinne, och del kommeralldeles uppenbarligen att belysas under konferensen . Sedanvill jag, herr talman, noiera alt regeringsdeklarationen ånyo framhåller allvårt medlemskap i utgör en hörnslen i den svenska alliansfria politiken. Delgör också tillhörigheten till och - allt i förening med densolidaritelspolitik som bekänner sig till inom ramen för denalliansfria politiken, syftande till neutralitet i krig. Påsistone har det emellertid ibland ifrågasatts om inle kommii alt gåutanför och och mera böriat intressera sig för avlägsna länderoch kontinenter. För att citera en kåserande belysning härav kan jag åberopafinländaren i en tidskrift där han skriver;"ser alltså till och medan ser till ,, och . Denna utrikespolitiska linje föfis upp avmassmedia. kan man tro att , och inte existerar.Santiago förefaller närmare." Någotligger del i hans konstateranden. En mätning av massmedias nyhetsmaterial om t.ex. och skulle säkerligen ge intressanta siffror. Enligten från finska meningsriktningar framförd kritik skulle Sverigesbristande intresse för till förmån för mer avlägset belägna länder ocksåha föranlett ell åsidosättande av de nordiska problemen. Den tidning i ,, som log påstådda nonchalans inför denordiska problemen till utgångspunkt för ell förslag om att inordnaSovjetunionen i det nordiska samarbetet, får va) Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt inte hell nonchaleras ävenom man genast själv prutade på hälften av del som stod i tidningens spalter;Den kritik som framfördes från annat socialdemokratiskt häll vid session i kan vi däremot la mera lätt pä. Den förefaller, somherr sade, mera ha sitt ursprung i intern tävlan inom partiet. Menvi bör ändå erkänna att kritiken mol för bristande intresse i nordiskaangelägenheter icke är helt utan saklig grund. Etl exempel; I och Danmarkläggs rapporten från Nordiska rådels verksamhet till handlingarna försl efterlänga och ingående debatter i storting och folketing. 1 förshandlingarna praktiskt tagel ulan någon diskussion alls lill hyllan. Ansvaretför detta faller på oss själva här i . Men ansvaret för dennanonchalans faller också pä regeringen, som ibland visar de nordiska frågornaelt mycket slappt intresse. Plikt-skyldigast är statsminister ochstatsråd närvarande vid de nordiska sammankomsterna, men deras aktivitet ärpåfallande låg och de-baltlusten ringa. När speciella svenska intressen slår påspel såsom Nor-dek, energipolitik och annat, är läget annorlunda, men då ärockså skälen därtill uppenbara. Ökade nordiska kontakter inomregeringskretsarna skulle dock kunnai undanröja månget missförstånd och säkertåtskilliga av dem som pä sistone uppstått mellan och . Jag sägermed avsikt icke alla, eftersom en del onekligen har tillkommit genom lål osskalla det någon vårdslöshet från vår egen sida. alliansfria politiken ingår emellertid också all vi icke genom deltagande inya allianser binder oss på annat sätt än vi avsett med den alliansfriapolitiken i och för sig. Sådana nya allianser kan gälla allianser med s. k.alliansfria, non-aligned, stater - i och för sig allianser så goda som andra.Av delta skäl, och det har uttryckligen åberopats, har ju också Sverigetidigare avståll från att delta i konferenser med denna typ av alliansfriastater. hade vi en rapportör närvarande vid en sådankonferens; nu har del i samband med statsministerns besök i uppgivilsall det nästa gäng blir fråga om en observatör. Man vill nog gärna tillrådaregeringen all försiktighet i detta avseende. De alliansfria staterna, f n.under ledning av , utgör elt majoritetsblock så att säga i FN. Att varamed där kan kanske vara populariietsskapande inom FN-krelsen eller delar avFN-krelsen, men del kan också skapa problem för vår egen alliansfria politik,icke minst för såsom medlem av säkerhetsrådet. Idella sammanhang måsle man också konstatera alt den reseaklivilel som vårstatsminister utvecklar - 15 utlandstripper enligt en uppgifthäromdagen - ger anledning till vissa funderingar. Kanske icke genom resornasom sådana men genom icke motsagda utlolkningar av dessa, framför allt istatsministern närstående pressorgan. I dessa har del förkunnats att samla "små och medelstora" stater. Även utanför pariipressen hardet upplysts om att resor har lill syfte all samla och ena smånationer. Det är självfallet att har många intressen gemensamma medalla andra små nationer, all vi kan och bör stå på derassida när det är fråga om deras rätt gentemot stora, deras önskemål all ulanpåtryckningar utifrån bestämma sin egen politik. Men därifrån och lill allSverige skulle söka uppträda som någon sorls ledarnalion för dessa är stegetlångt. Sädana avsikter, för att inte säga pretentioner, kan tvärtom ge upphovlill både bekymmer och missuppfattningar. Vårt ideologiska stöd lill de småstaterna kan lämnas i eget intresse och även av andra skäl utan anspråk påledarskap, och framför allt bör detta lämnas i och genom FN. Nog bör välSverige räcka som politisk arena även för de mest ambitiösa bland våraregeringsmedlemmar. Underdenna debatt, herr talman, har säkerhetskonferensen i berörts upprepadegånger. Nog måsle man konstatera att det föreligger en viss motsättning mellanSovjets uppenbara intresse av all få ell snart slut på konferensen för att dentredje avslutande fasen i skall komma till stånd, och Sovjetskonstanta motstånd mot alla eftergifter t. ex. i frågan om mänskliga kontakteröver gränserna, vilket gör all konferensen har gjort sä fä framsteg. Ansvaretligger självfallet inte bara på . Del ligger pä mänga stater isammanhanget. i vill lägga hela ansvaret på den västtyskaoppositionen. Del är ju också en tolkning, men del finns andra stater som haransvar i sammanhanget, inte minst den lilla staten , föratl ta ettexempel. Delfinns alltså en motsättning mellan pådrivande intresse, å enasidan, och dess önskan att egentligen faslhålla vid status quo sedan landet nunätt sill huvudmål - öslgränsernas tryggande i fråga om krigiska förvecklingar- ä andra sidan. visar , när landet åberopar dennationella suveräniteten och gränserna i som skäl för att inte göranågra eftergifter, ingen som helsl åslundan alt för egen del skära av de trådarsom sedan gammall går mellan kommunistpartierna i och världen i övrigl.Komintern upplöstes 1943, Kominform 1946, men de världskommunisliska mötenafortsätter. nytt är under förberedande. Partidelegationer reser och kallastill och får "råd". skall socialdemokraterna bekämpas,ibland rekommenderas folkfronlsregimer i det ena eller andra landet. Delsvenska dilemma i detta avseende har belysts vid desspartikongress, och del framgick också av tal. reflexion är svår att undanhålla: Borde inte för egen del nu - ochvarför inte i samband med säkerhelskonferensen - kunna göra en böfian lill enannan politik? Eller vill fortfarande å ena sidan spela rollen avföreträdare för sovjetisk nationalism och dess intressen, å andra sidan varavärldskommunismens främste företrädare och vara livligt verksam förvärldskommunismens förverkligande i sä många länder som möjligl? Tillsist, herr lalman; Under de senasie dagarna har vi läst om kriget iSydostasien. Vi har läst om hur nya nordvietnamesiska trupper har förts in iSydvielnam och hur de framgångsrikt gått till militär aktion. Vi har också setthur har förklarat officiellt krig mol Cam- Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Jag ber att fålyckönska herr utrikesministern lill att trots della utpeka Saigonregeringensom ensam ansvarig för att Parisavtalel inle har kunnat genomföras. Jag måslelyckönska honom lill alt kunna framföra ell sådant påstående utan rodnad påsina kinder. Det är sådant som gör att man t. ex. i dansk press talar omSveriges eget . FruFR/ENKEL (fp): I en utrikesdebatt är del angeläget att framhålla synpunkter pädel av FN proklamerade internationella kvinnoäret och framförallt på Sverigesagerande vid kampanjens huvudkonferens i . Jag villinstämma i de här framförda önskemålen om alt representationen skall bliparlamentariskt sammansatt. Jämställdhet, utveckling och fred är mottot förkvinnoårel. Och del är alltså utifrån dessa tre begrepp som kvinnornasställning skall belysas och diskuteras nationellt och internationellt. Det ärhell naturligt betydelsefullt hur agerar i . 1jämslälldhetsfrågor har för många länder varit ett föregängsland, ochmångas blickar kommer hell säkert att riktas mot den svenska delegationen. Justnu sammanställer delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor denlägesrapport från i jämslälldhetsfrågor som skall avlämnas lillkonferensen. Elt förslag lill disposition och rubriker är ute hos storadelegationens medlemmar för kommentarer. Jaghar framfört som min åsikt att i den skall inle bara finnas redogörelserför av fastställda lagar och redan vidtagna åtgärder, som gynnarjämställdhet mellan män och kvinnor, utan även de av de olika partiernaframförda förslag som ännu inte föranlett några beslut. Man har lovat mig attså skall ske, vilket är bra. Ett sådant förslag är t. ex. del sedan sex är avfolkpariiel framförda förslaget om lag mol könsdiskriminering. och rapport i lagfrågan bör biläggas FN-rapporlen, åtminstone delar. Delegationensvidare agerande i denna fråga blir väl känsligt all redogöra för, nämligen attden har rekommenderat att ta in en formulering i grundlagenom jämlikhet mellan könen men inle vill göra allvar av en sådan bestämmelsegenom uppföljning med en lag mol könsdiskriminering. En flyktundan konkreta åtgärder för all ge rättvisa åt kvinnorna! Ställningstagandetmåste vara svårt all i redovisa och försvara inför representanter frånUSA, , och som har kommit längre på lagstiftningens väg. Jaghoppas dock all delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor fär inspirationi så att den senare rekommenderar regeringen att genomföra lagen molkönsdiskriminering . Det skulle bli etl bestående resullal frånaktiviteter under etl kvinnoår. Ordetutveckling i mottot tar sikte på utbildning av kvinnor framför allt i tredjevärlden. Analfabetismen är störst bland kvinnorna. Därför bör verka föratt den grundläggande skolutbildningen i på lika villkor skall gesåt båda könen. bör man t. o. m. prioritera utbildningen av kvinnor. Trotsanalfabetismen har kvinnan av ålder i en del av tredje världens länder ensjälvständig ställning. Utvecklingen eller rättare i-ländernas moderniseringhar missgynnat kvinnorna. Och den västerländska kulluren har stundom berövatdem deras inflytande under del all männen fäll utbildning och västerländskuppfostran. När västvärlden nu möter representanter, är del därförviktigt all västvärlden inte söker exportera sina könsroller lill tredje världen. Delär meningen all skall utmynna i en världs-aktionsplanmed rekommendationer för fortsatt handlande. I den bör som en viktig del ingåprioriterade satsningar på kvinnor i u-land, sä att de bereds möjligheter attta del i samhällsutvecklingen. Men rekommendationerna fär under ingaförhållanden innebära åtgärder som slår sönder kulturmönster, som kan varavärdefulla för kvinnor i de länder de tillhör, ulan en uppbyggnad av kvinnornassamhällsroller i sina egna kulturer. Vidbefolknings- och livsmedelskonferensen uttalade man sig i högaktningsfullaord om kvinnornas betydelse för samhället och dess utveckling. Ord som inle gavstörre genfiud. i borde inte få drunkna bland allaandra internationella konferenser. Förberedelserna har kommii i gång sent, ochde ekonomiska resurserna är hitintills små. har bidragit med en rejälpenningsumma men andra med hell symboliska anslag. Jagvädjar till utrikesministern all söka medverka till all FN-staterna gergenerösare bidrag sä all en bra konferens verkligen kan genomföras. Meningen ärall konferensen skall fungera som stimulans för det fortsalla arbetet förkvinnornas likställdhet med männen över hela världen. Del är underuppföfiningsarbelet som de stora och krävande arbetsinsatserna i de olikaländerna kommer all behöva göras. Jämställdhet mellan män och kvinnor innebär ytterst frihet och trygghetför varie människa - två liberala grundidéer värda att genomföras. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt