prot · FZ0941 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. HenSJÖHOLM (fp): Jag företer den likheten med atl jag har väckten motion som blivit föremål för ett vissl uppseende. Men jag tror atl del intealllid är en fördel att tidningarna skriver mycket om en motion som man harväckt; det verkar som om hade den uppfattningen. Sedanskulle Jag gärna vilja säga att del finns djurplågeri som säkeri är mycket merkvalificerat än del har tagit upp. Jag tänker på äggfabrikernamed höns som tvingas atl vistas på ell myckel lilel utrymme på siålirädsgaller.Men det gäller ju en del pengar i det avseendet, och det är kanske det som göratl har glömt bort dessa lilel siörre fåglar. Ifråga om burfåglar är del möjligi att del ibland kan förekomma djurplågeri -om de värdas mindre väl. Men i stort sett tror jag alt de trivs ganska bra. Jagskulle vilja citera en fransk författare vars namn jag har glömt, och Jämföramed äktenskapet. Han sade nämligen om det att de som är utanför vill in, och desom är inne vill ut. Överläggningen varhärmed slutad. § 6 Åtgärder för förbättratdjurskydd m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1975/76:20med anledning av motioner om älgärder för förbättrat djurskydd m. m. Idetla belänkande behandlades motionerna 1975:46av (), vari hemställts atl begärde ändring av gällandebestämmelser rörande användningen av försöksdjur i undervisningen i grund- ochgymnasieskola sä atl plågsamma djurförsök helt förbjöds, 1975:56 av () och (),vari hemställts, såvitt nu var i fråga (yrkandena 1-3), alt begärde 1. att åtgärder vidtogs i syfte atl ändra reglerna förklassning av kalvkött i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att etiska kommittéer med lekmannainslag inrättadesvid alla forskningsanstalter där djurförsök utfördes, däribland psykologiskainstitutioner samt , 3. att lanibruksstyrelsen skulle få i uppdrag attutreda och framlägga förslag till organisation för djurtillsyn över trav- ochgaloppträning, samt 1975:608 av i (m), varihemställts att hos regeringen skulle anhålla A. alten ulredning tillsattes i syfte att begränsa användningen av djur för vetenskapliga ändamål, B. attlokala etiska kommittéer inrättades för insyn och kontroll av verksamheten med försöksdjur. 1. anse motionen 1975:46 besvarad med vad utskottetanfört, 2. beträffande motionen 1975:56, yrkandet 1, som sinmening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört, 3. lämna ulan ålgärd motionerna 1975:56, yrkandena 2och 3, Reservaiionhade avgivits av () som ansett att utskottet under 3 a och b bort hemställa 3 a. som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört med anledning av molionerna1975:56, yrkandena 2 och 3, och 1975:608, yrkandet B, b. lämna utan åtgärdmolionen 1975:608, yrkandet A. Nr 41 (): I den reservaiion som jag har fogat till jordbruksutskottets betänkande nr 20 harjag följt upp ett par yrkanden i en motion av fru Åtgärder för Delena yrkandet gäller inrättandet av etiska kommittéer för bedöm- förbättrat djurskydd ning av djurförsök vid sådana forskningsanstalter som har undantagits 777. 777. från djurskyddslagens regel i 12 §och där djurförsök förekommer i mera Utskottets majoritet vill lämna detta yrkande utan åtgärd.Man hänvisar bl. a. till att utskottet vid förra årets riksdag förordat enbreddning av lekmannainslagel i medicinska forskningsrådels försöksdjursnämndoch att denna nämnd fungerar som en central etisk kommitté. Utskotlsmajoriletenhänvisar även lill ett betänkande års försöksdjursutredning, somföreslår vissa regler när det gäller anskaffandet av försöksdjur och som ocksåföreslår att ett nytt centralt organ - statens för-söksdjursinslilul - skallinrättas. Men enligt min mening kan varken forskningsrådelsförsöksdjursnämnd eller etl eventuellt nyinrättat försöksdjursinstitutövervaka hur djuren hanteras sedan de väl har levererats lill enforskningsanstalt. Inte heller kan dessa centrala organ i någon störreutsträckning ge sig in på att bedöma om vissa för djuren smärtsamma försök kananses tillräckligt välmotiverade eller om de eventuellt skulle kunna ersättasmed andra forskningsmetoder. Vad utskollel skriver om hälsovårdsnämndernaskontrollverksamhet kan jag instämma i. Men inte heller den verksamhetentillgodoser enligt min uppfattning vad vi syftar pä i värt yrkande. Här föreligger en ständig konfiikt mellan å ena sidanforskarnas behov av försöksdjur för undersökningar i syfte atl rädda människorfrän sjukdomar och lidande och å andra sidan kravet alt skydda försöksdjurenmol plågsamma försök. Här behövs elt forum där forskare och lekmän med iniresseför djurskydd kan sitta vid samma bord, där forskarna får förklara och motiverasin verksamhei och där lekmännen får komma med sina frågor och invändningar.Den etiska kommittén skulle också kunna i någon mån stilla allmänhetens oroöver en verksamhet, där möjligheterna lill insyn är tämligen begränsade. Jag vill nämna att en diskussion angående de etiskaproblemen med djurförsöken pågår bland forskarna själva. Vid en nordiskforskarkon-ferens har professor i lagit upp frågan omlokala etiska kommittéer, och i etl uttalande i OBS! i radio iår har veterinärrådel sagl all etiska kommittéer borde inrättas. Den andrafrågan som jag har tagit upp i reservationen gäller tillsyn över träningen av tävlingshästar inom trav- och galoppsporlen. Jag skall här falla mig ganska kort genom alt hänvisa till etl par av remissytt randena. 172 Lanibruksstyrelsen vill inte ätasig något särskill uppdrag all utreda Styrelsensäger sig ändå ägna tillräcklig uppmärksamhet åt trav- och galoppiräningen. Jagtycker nalurliglvis atl denna försäkran är värdefull. Men lantbruksstyrelsensäger "alt en skärpt övervakning av tävlingshästarnas träningär behövlig". Styrelsen tror emellertid inte alt en ny eller ändradorganisation av tillsynen skulle förbättra förhållandena men anser att redanbefintlig organisation bör förstärkas både centralt och lokalt. Jagdelar i stort sett lanibruksstyrelsens uppfattning, och Jag har inte heller imin reservation talat om någon ny organisation. Men jag lycker inte atl det ärtillräckligt att en ny tjänst på central nivå inrättas, vars innehavaresärskilt skall ägna sig åt djurskyddsfrägor i samband med tävlingar ochförevisningar av djur. Viktigare är alt man ute i kommunerna ägnar störreuppmärksamhet åt träningen av tävlingshästarna, och del är i del syftet som jagi reservationen har efterlyst initiativ och förslag från lanibruksstyrelsen. Frånvelerinärhögskolan har i den här frågan lämnats ett utlåtande av biträdandeprofessorn . Han ansluter sig lill motionens önskemål om bättretillsyn över trav- och galoppiräningen. Hans redovisning av det procentuellabortfallet av travhästar före första tävlingsstart tycker jag belyser de härproblemen. av hästarna sorleras bort. rör del sig om eltganska slort antal hästar som pä ell eller annal sätt kan ha skadats av förhärd träning. Jagvill, herr talman, referera ytterligare en synpunkt av professor . Hanpåpekar att det starlförbud som en banveterinär utfärdat inte innebär althästen befrias frän träningen. Om då tränaren eller hästägaren menar att skadankan tränas bort, så kan det hända alt hästen utsätts för ganska härd träningäven då det inte är tillätet för hästen alt starta i tävling. Jagtycker inte att detta är tillfredsställande, och jag anser atl det yllerligareunderstryker behovet av en bättre djurskyddstillsyn under träning avtävlingshästar. Jag ber att få yrka bifall till reservationen vid Jordbruksutskottetsbetänkande nr 20. Åtgärder JÖr förbättrat djurskydd m. m. Hen i (m): Jag har väckt en motion om lokala etiska kommittéer som behandlas ireservationen vid ulskottsbeiänkandet. Yrkandet har kommit till därför att vihar en underlig lagstiftning för försöksdjursverksamhet - elt prosaiskt ordsom rymmer en fond av lidande i lönndom för värnlöst liv. Djurskyddslagen12 i; anger att lanibruksstyrelsen har all ge tillstånd för sådan härvetenskaplig verksamhet inom läkemedelsindustrin, inom enskilda laboratorier o.d., och det är gott och väl. Men sedan har vi en kungl. kungörelse av år 1944som frän detla tillsiåndstvång undantar motsvarande institutioner och skolorsom drivs av stat och kommun. Där är det institutionschefen själv som beslutaroch naturiigtvis ocksä får ta ansvarel för sina beslut. Men varför är intelantbruksstyrelsen in- 13 proiokoll 1975/76:401 Åtgärder för förbättrat djurskydd m. m. blandad när det gällerdelta fäll? Vad har man för garantier för atl en statlig institutionschef ärmer kapabel än en institutionschef i det fria näringslivet? Ja men, sägerutskottsmajoriteten, pä dessa skolor och institutioner är det legitimeradeläkare, veterinärer och apotekare som bär ansvarel. Ja, det gör de inäringslivet också. Inom läkemedelsindustrin vimlar det av läkare ochapotekare, så del är inie någon skillnad alls. situationen menar vi all lokala kommilléer är moliverade -kommittéer som har insyn på förhand i planerade forskningsprojekt och därförkan förhindra vanvettiga och onödiga djurförsök. Sedan kan sådana kommittéerockså följa verksamheten. Detulskoltel spelar ut som ersättning för dessa lokala etiska kommittéer är intetill fyllest. Man hänvisar till centrala institutioner. är redan omnämnd. Man menar att deninstitutionen nu är mycket mer effektiv än lidigare. Lekmannainslagel harbreddals, och den nämnden fungerar som en elisk kommillé. Del framhöll manredan i fjol. Vad gör då denna försöksdjursnämnd? Jo, den informerar omdjurförsök. Den utbildar tekniker och forskare, men den kontrollerar inte någonverksamhet. Vidarehänvisar utskottet lill försöksdjursutredning, som har lagt fram eltbetänkande . Den utredningen vill åsiadkomma ytterligare elt centraltorgan, etl försöksdjursinslilul. Men vad hjälper del ute i landet, där djurförsökenbedrivs, på fiera håll i myckel stor skala? Där har vi hälsovårdsnämndernasallmänna verksamhei, säger man, med dessa nämnders tillsynsmän. Men hur i allvärlden skall de kunna få rimlig insyn i komplicerad forskning, som bedrivs vidsjukhus och läkemedelsindustrier? Och vad hjälper det alt institutionerna engång , , sänder in sina försöksjournaler granskning? Även om nämnden skulle kunna ta del avdetta väldiga material blir del ändå i efterhand. Skadan är redan skedd. Jagbehöver inte upprepa vad sade, att vi förvisso inte är ensamma omalt yrka på dessa kommilléer. Åtskillig medicinsk expertis menar altsådana kommittéer är helt nödvändiga. Detta är en verksamhei som ökar år efterår, och det finns ingen allvariigare hantering än atl göra försök,experimentera med livet självt. herr lalman, au få yrka bifall till reservationen av . I denmån mina egna partikamrater hör mig vill jag säga att de, även om de inte ärhårt engagerade i djurskyddsfrågor, med den moderata ideologi vi har bordekunna tillstyrka den här molionen, därför alt den syftar till en kontroll överhela fältet, inte bara av näringslivets institutioner ulan också deinstitutioner som finns på den offentliga seklorn. Hen HENMARK (fp): Beträffande ulskoltels behandling av motionen 56 av och miginstämmer jag helt i de synpunkter som framfört. Jag yrkar ävenbifall till reservation. Det är en annan molion somockså behandlas i belänkandet och som jag vill säga elt par ordom. Jag har i molionen 46 hemställt atl begär ändring av gällandebestämmelser rörande användning av försöksdjur i undervisningen i grund- ochgymnasieskolan så att plågsamma djurförsök helt förbjuds. Utskottet har skriviiganska posiiivi om molionen, så positivt att man säger alt motionen bör ansesbesvarad med vad utskottet anfört. Jagvill börja med all lacka för den positiva inställning som utskottet visal dådel gäller den här motionen. Däremot är jag kanske inte helt belåten med attsaken så att säga skall vara utagerad i och med denna lydelse i belänkandet. Detärju så alt i skolan används djur för olika ändamål, bl. a. används de sådanade är i levande tillstånd för att eleverna skall fä en praktisk undervisning iämnet naturkunskap. Det är klart alt en sådan praktisk undervisning är attrekommendera. Men det finns också en annan sida av undervisningen, nämligenanatomisiudier. Dä använder man i viss utsträckning levande djur fördissektion. Man dödar djuren, skär upp dem och visar eleverna hur de äruppbyggda osv. Skolöverstyrelsenhar utfärdat en särskild instruktion om hur man skall använda djuren vid sådanastudier. Jag har den instruktionen framför mig här. Den utfärdades , 1971/1972. Dä hade djurskyddslagen inte rikligt den utformningsom den har ; del kom ganska väsentliga ändringar . Idenna instruktion säger alt djurskyddslagen skall gälla äveni detta sammanhang. Det talas om alt vid dissektionsövning skall djuren inteavlivas inför eleverna. Redan delta lyder på atl dessa övningar är påfrestande.Elev som reagerar starkt inför den döda djurkroppen eller för blod skall kunnabefrias frän dissektionsövning. Beträffande avlivningsmetoder hänvisar mantill en särskild bok som har utgivits av professor . Jag tycker all dettatydligt visar atl den här verksamheten är på gott och ont. Dettaall man skall försöka fostra eleverna till goda samhällsmedborgare tror jagockså innebär alt de skall läras alt visa hänsyn inte bara mot andra människorulan också mot djur och allt levande. Då borde man kunna undvika den härverksamheten på så lågt stadium som i grundskola och gymnasium. Jag vet alt detär många elever som mår illa under dissektionsövningar, och jag tror atl detvore lyckligt om sådana övningar inte fick äga rum. Dåskolöverstyrelsen skrev den här instruktionen fick vissa bestämmelser enmycket, tycker jag, tänjbar lydelse. Det står så här, sedan man först harangivit vissa riktlinjer: "Föratt belysa den praktiska tillämpningen av ovanslående ges i det följandebedömningar och råd i anslutning till konkreta exempel. Dessa bedömningar kansedan vara vägledande, då man skall ta slällning lill andra men likartadeförsökssilualioner. Medvarmblodiga djur skall endast sädana försök utföras, som visar djuren i normallfysiologiskt tillstånd. Exempel pä djurförsök som inte Åtgärder för förbättrat djurskydd Nr 41 skall utföras är följande:" Onsdaeen den tycker jag det är litet tveksamt hur man skall lyda ordet skall. ' 'meningen att det skall lydas så alt försöket inte måste utföras, --------------- ulanall man kan undvika del? Jag fortsätter citatet: Åtgärder för "Enkanin utsätts för bullerstörningar. Reaktioner i exempelvis puls- fÖibättrat djurskydd frekvensen iakttas. m. m. En mus fär tobaksrök, varvid pulsfrekvens, ögondilatation m. m. iakttas. Enduva lockas alt äta brödstycken indränkta med elylalkohol. Duvans mentalastatus, rörelsemönster m. m. Beträffande kräldjur,groddjur, fiskar och andra djur slår del: "Som exempel på försök som intebör utföras kan anföras följande. Man avlägsnar ögonen på räkor för att påvisahur räkornas förmåga lill färgförändring påverkas." Jagtycker del är hemskt att länka sig alt barnen skall lära sig att man kan petaut ögonen på levande varelser för all se hur djurens förmåga tillfärgförändringar påverkas. Det står alltså atl sädana försök inte bör ulföras,men man skriver inte att de inte fär utföras. Man lämnar det liksom åt lärarnaalt avgöra, och lärarna kan ju ha olika uppfattningar där. Vi människor är jumycket olika - som väl är. Idetta avsnitt i skriften Aktuellt från nr 56 finns också endel andra exempel, som jag lycker måste verka förråande på unga människor, somfär lära sig all så här kan man experimentera med levande varelser. Sådanadjurförsök kan man möjligen hålla på med på elt högre stadium och ivetenskapliga sammanhang, men jag tror del vore lyckligt om man kunde undvikavivisektion pä de låga undervisningsstadier som grundskola och gymnasium juändå är. Jag skall nu inte ställa något yrkande. Del vore lönlöst. Men jag villsäga atl Jag inte är rikligt nöjd, om utskollel och anser all hela dennafräga är besvarad med del som har redovisats i utskottets betänkande. Jag trorall vi behöver lilel fastare ordalydelse i de instruktioner som gäller biologi-och framför allt analomiunder-visningen vid våra grundskolor och gymnasier. HenLARSSON i (c): Jag ber all få fortsätta direkt där slutade och säga atl det som är grunden för utskottets skrivning, all skulle anse motionen besvarad med vad som står i belänkandet, det undvek mycket noga alt citera. Och det tycker jag är den viktigaste meningen. På s. 4 i betänkandet, tredje stycket, heter del: "Innebörden av anvisningarna är enligl att plågsamma djurförsök inte får förekomma i skolan." Del lycker vi är en informalion som ulskoltel har bedöml som tillräcklig för atl undanröja farhågor att del skulle förekomma plågsamma djurförsök i gymnasie- 176 skolan. Jagifrågasätter inte riktigheten i de uppgifter som här lämnat, menom det förekommer sådana gräsligheler som beskrivit, sä är detinte i enlighet med anvisningar. Då är det uppföljning,kontroll och tillrättavisning som behövs och inte en ändring av lagstiftningen. Detär liksom en lång rad moiioner - de utgår alla från omtankenom djuren - som behandlas i detla lilla paket, Jordbruksuiskoliels betänkandenr 20. Jag skulle inledningsvis vilja säga alt utskottet myckel välvilligtställt sig bakom de allra fiesta av molionskraven, de motionskrav som vi funnilväl styrkta, dokumenierade och moliverade. Det är klart att del finns en heldel övrigt att önska - del vill jag gärna erkänna. Det är emellertid inte sålätt alt hitta de rikliga lösningarna. Det är inte säkeri att man förändrardjurens situation genom att ändra några bokstäver i lagen. Tyvärr tar demänniskor som utsätter djuren för en behandling som inte är önskvärd inte såstor hänsyn lill lagens bokstav. Del handlar då ofta om nidingsdåd, ochutskottet ställer sig nalurliglvis bakom tanken att sådant på allt sätl måslebeivras. Vihar alltså tillstyrkt en läng rad yrkanden, och jag skall inte la kammarenstid i anspråk med atl kommentera dem. Kvar är i huvudsak två punkter somdiskussionen nu rör sig om. Den ena gäller yrkandet från olika motionärer ominrättande av etiska kommittéer. Det är del kanske tyngsta yrkandet. Jagskulle på utskottsmajoriletens vägnar vilja säga all vi inte i princip ärmotståndare lill den tanken. Det är möjligt all etiska nämnder skulle kunnavara en riklig lösning. Men ä andra sidan har man inte vare sig i molionernaeller i reservationen kunnat konkretisera hur de skulle fungera. HerrWerner skriver t. ex. i sin motion: "Alt förmoda att hälsovårdsnämndenstillsynsman i kommunen skall vara ett tillräckligt komplement i vad avser objekiiviiet- ärfullständigt blåögt." Del han säger om hälsovårdsnämnden ikommunerna, det organ som har att hantera lagstiftningen i alla dessa frågor! I nästa mening säger herrWerner: "Lokala etiska kommilléer skulle emellertid med siltlekmannainslag verka hälsosamt hämmande på vetenskapliga övertramp. Kommitténskulle ocksä kunna gagna forskningen genom att till allmänheten ge entrovärdig informalion om verksamheten och förta den karaktär av 'mörkläggning'som gärna förmodas om enbart fackfolk svarar för informationen." Vadhar för stöd för dessa påståenden? Går del att bevisa detta? Detfinns inte en rad om hur dessa etiska kommittéer skulle väljas. Det Slåringenting om hur de skulle hängas upp konstitutionellt, vilken befogenhet deskulle ha, vilka kompelensförhållanden som skulle råda, om de skulle havetorätt eller hurde skulle kunna utföra elt verkningsfullt arbete. Jag menaratl man måste ha mer av sädana upplysningar. På så här lösa påståenden kan maninte acceptera en ny ordning. Uiskottsmajoritelen har istället satt sin tilltro lill en redan befintlig Åtgärder för förbättrat djurskydd m. m. Åtgärderför förbättrat djurskydd m. instans, kommunenshälsovårdsnämnd, som har ansvaret för dessa frågor i kommunen och som enligtsin instruktion har atl anställa djurskyddsinspektör, som inspekterar,övervakar och kontrollerar dessa förhållanden. Jag medger gärna all dennaordning nog ännu inte kommit i funktion överallt, rnen i många kommuner ärverksamheten i full gäng. Utskottet har också fält vitsordat all det på mångahåll bedrivs en mycket förnämlig, tillfredsställande och objektiv verksamhet. Hälsovårdsnämndensdjurskyddsinspektör, som har kompetens pä detta område, har rätl att dyka uppnär och var han vill och inspektera. Han kan dä säga ifrån om del förekommernågot som strider mol djurskyddslagen. Jag ställer gärna upp i en diskussion,om motionärerna och reservanten kan skissera hur en etisk nämnd skall kunna fåsamma räli till insyn, samma vetorätt, samma rätt all vara lagens ochsamhällets företrädare. Jaganser alltså inte alt reservationen på denna punkt är starkare än formuleringeni belänkandet, där vi hell har ställt oss bakom den kommunala verksamheten viahälsovårdsnämnd och djurskyddsinspektör. av reservationen handlar om kontroll och tillsyn vid träning av tävlingshästar. Där har jag väldigt svårt att förstå vad reservanten begär atl skall rösla på i stället för pä utskottets hemställan. Substansen i den delen av reservationen är följande: "Kommunerna kan åläggas alt kartlägga var och när träning förekommer, och sedan kan deras egna djurskyddsinspektörer (motsvarande) utöva kontrollen i sam arbete med distriktsveterinärerna. Det bör fastläggas att del ingår i häl sovårdsnämndernas och distriktsveterinärernas uppgifter ." man alltså förtroende förhälsovårdsnämnden och djurskyddsinspektören. Men det som begärs i reservationenförekommer redan och har kommenterats: i betänkandet. Densom kommit i beröring med denna verksamhet, träning och dressyr av hästar, ärväl medveten om att ingen djurhållare eller tränare tror att man kan slå ellerplåga ell djur lill någonting positivt. Den som har setl ungdomar som ägnar sigät ridsporlen har också kunnal konsialera att dessa ungdomar och tränare sätterhästen långt före människan -det visas en hell fanatisk omsorg och omtanke omhästen, och del gäller verkligen atl ta väl hand om djuren om de skall nåprestationer i tävlingssammanhang. Reservantensäger att det ofta blir starlförbud för hästar. Det tycker jag är positivt; delvittnar om alt veterinärerna är observanta och ser till att inga hästar fårstarta i en tävling om de inte är i fullgott skick. Men, säger reservanten, detkan hända alt dessa hästar får träna ändå. Ja, del är väldigt svårt altlagstifta om att träning inte skall få förekomma. Det ärju möjligt alt skadanär av sådan art all tävling måste förbjudas men att försiktig träning är vadsom behövs för att skadan skall läkas. Majoriteten i utskottet har inte ansellsig kunna klampa in med några detaljdirektiv här. Del Slår i reservationenatt det bör kartläggas var träning med läv- lingshästar förekommer.Del vet emellertid hälsovårdsnämnden, annars sköter den inte sill uppdrag.Hälsovårdsnämnden måsle känna väl lill vad som händer inom kommunen. Vi haräven här tilltro till hälsovårdsnämndens kompetens och möjligheter altingripa. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. HenWERNER i (m): i menar att vi motionärer är ute i ogjort väder ochinte vet vad vi lalar om och atl det är tveksamt huruvida det föreligger någotbehov av den kontroll som hälsovårdsnämnden kan åstadkomma. Men herr,Larssonsäger själv att på åtskilliga håll har del här systemet ännu inte börjal fungera.Här föreligger alltså etl klart behov. Vikunde naturligtvis ha broderat ut texten mera och förklarat vad vi menar medetiska kommittéer, men jag trodde del var helt klart eftersom det har skrivilsså myckel härom. Om hade gått med på våra yrkanden hade naturligtvisregeringen genom lantbruksstyrelsen utfärdat direktiv och bestämmelser om hurdessa etiska kommittéer skulle konstitueras och fungera. Det är alldelessjälvklart. Talasedan med tillsyningsmännen och hälsovårdsinspektörerna. De erkänner atl enalldeles förstor uppgift är lagd på dem med denna växande industri. Därförmenar jag all en etisk kommillé, självfallet sammansatt av expertis från skildahåll och av vanliga förtroendemän, skulle kunna bedöma forskningsprojekt,avstyra de olämpliga och inte minst gagna saken genom all allmänheien får insyni verksamheten. Jordbruksutskottetoch i bör fundera ytterligare över detla.