prot · FY0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill gärna begagna tillfället alt med några ord ytterligaremarkera den vikt och betydelse som vi frän regeringens sida fäster vid den härpropositionen. Den är elt försök alt la elt samlat grepp på de här frågorna,inte slutgiltigt utan som ett första sleg för att sedan kunna utveckla frågornai enlighet med de principer som vi har gett uitryck för i propositionen. Enviklig sak är att synsättet på avfall måsle förändras. Avfall är en resurs somi största möjliga utsträckning skall användas på nytt. Återanvändning måstedärför vara en ledande princip vid omhändertagande och behandling av avfall. Naturahushållningenssamhälle har på ersatts av ett industrisamhälle med högvaruproduktion. För flertalet människor i vårt land har detta betytt välstånd,frigörelse från nöd och fattigdom. Men den här utvecklingen har också i mängafall inneburit etl hårt utnytfiande av naturtillgångar som vi vet ärbegränsade. Utvecklingen har också medfört svära olägenheter frånmifiösynpunkt. Därför kan vi inle utan allvariiga föfider för framtiden fåfortsätta på samma sätt. Därför är det nödvändigt alt hejda slöseri med råvaroroch ta till vara det som en gång använts. Produktionsmetoderna måsle utvecklasfrän utgångspunkten sparsamhet med råvaror och återvinning av en gång använtmaterial. Allproduktion ger upphov till avfall, men har avfallet i alllför stor utsträckningbetraktats som en oanvändbar restprodukt. Detsamma har gällt för det avfall somuppkommer i hushällen. Använda varor har betraktats som slutgiltigt förbrukade.Avfallet har i stor omfallning fått belasta miljön. Jagvill understryka hur viktigt del är att vi kan komma fram till den ordningen,att innan produktionen av en vara påbörias bör del vara känt hur det avfall somuppslår vid produktionen skall behandlas liksom hur den färdiga varan skallomhändertas sedan den använts. Detta är ett krav som mäste ställas, eftersomhanteringen av avfallet i många fall medför risker från hälso- ochmifiösynpunkt. Jag utgår från att också industrin är beredd till målmedvetetarbete för att pä det sättet angripa avfallsfrågorna. Sparsamhet,hushållning, återanvändning skall alltså, som det sägs i propositionen, varagrundläggande för värt utnytfiande av naturresurser och för inriktningen av värvaruproduktion. Återanvändning och mil-jöriktigt omhändertagande mäste varagrundläggande för hanteringen av avfall. Jagnoterar naturligtvis med stor tillfredsställelse att vi kan räkna med en breduppslutning kring regeringens proposition. Som lidigare har redovisats här ärdel bara som på flera avgörande punkter går emot förslaget. Trotsatt pappersindustrin är angelägen om att få till stånd denna organisation förinsamling av papper för alt effektivt tillvarata och utnytfia pappersavfallel,sä kan inle av principiella skäl överge sin tro påmarknadshushållningens överlägsenhet. Då det gäller del kemiska avfallet tycksmoderaterna fortfarande ha den inställningen alt del är rikligt att någraföretag skall kunna hälla pä att plocka russinen ur kakan - om man kan användadel uttrycket om avfall - för all sedan överlåta ät samhället att ta ansvar föralla de problem som föfier med resten. Jagkonstaterar, vilket också i gjorde, alt låleromsorgen om mifion svika till förmån för den kolartro som man uppenbariigenfortfarande har på marknadskrafternas möjligheter alt lösa dessa problemeffektivt. Åtminstone när del gäller miljöfrågorna borde man väl t. o. m. inommoderata samlingspartiet numera inse att det är nödvändigt alt samhället går inoch tar ansvar för all Återvinningoch omhändertagande av avfall Återvinningoch omhändenagande av avfall komma fram till lösningarsom i första hand skall ge oss det skydd för mifion som vi ändå alla är överensom. FruAnér, slutligen, har uttryckt sin glädje och tillfredsställelse över att desynpunkter och förslag som folkpariiel har fört fram i dessa frågor har kunnaitillgodoses i propositionen. Låt mig bara göra del lilla konstaterandet, fruAnér, att det var väl lur att inte dessa synpunkter och förslag behövderealiseras inom en borgerlig regering. Vi har ju återigen fått ett bevis föratt när det gäller mifiöfrågor är splittringen inom borgeriighelenfullständig. HenKRÖNMARK (m) kort genmäle: Statsrådet menade att vi inom moderata samlingspartiet lätomsorgen om mifion svika när den kom i konflikt med marknadshushållningensprinciper. Jag reagerar mycket slarkl mot ett sådant synsätt, Statsrådet menadeall samhället skall ta ansvar för miljöpolitiken, och det ansvaret är ocksä viberedda all la. Jag satt i mifiökontrollutredningen, och jagvar minsann med om att förorda en lagstiftning. Sedan kan vi ha olikauppfattningar om medlen för att nä resultat. Men jag tycker det är ganskaohemult av ell statsråd att komma med sådana beskyllningar mot elt parti somherr gjorde. Vi har alltså principiellt olika uppfattningar omframkomstvägarna, men att som statsrådet dra i tvivelsmål elt annalpartis goda syften, del lycker jag man skulle slippa höra. StatsrådetLundkvist är överraskad över att vi inte förordar det kommunala monopolet päpapperssidan därför att inte pappersindustrin har förordat det. Jag finnerpappersindustrins ställningstagande ganska naturligt. Man har uppenbariigeninle några bekymmer för att få varan levererad. Jag har fakiiski stor tilltrolill industrins förmåga och anser att även del privata näringslivet lar ettsamhällsansvar. Vi vet alt näringslivet här har en insamlingsorganisation ochman har alltså engagerat sig för saken. Jag tror att den organisationen myckelväl kan sköta insamlingen av avfallet. Mitt parti bestämmer f ö. självt sin uppfattning iolika frågor, vi bryr oss inle om vad olika intresseorganisationer säger. Jaglycker del vore skönt om man även pä den andra politiska sidan kunde hamotsvarande politiska självständighet. Det är naturiiglvis värdefullt att man uttalar sig för och ansluter sigtill principer. Men vi har ju inte förändrat della samhälle genom att barauttala oss till förmån för vissa principer, ulan resultaten beror sedan av ivilken utsträckning och på vilkel sätt vi handlar. Mankan nog våga det påståendet - om det lycks ändå slörre delen av kammaren varaense - att erfarenheterna när del gäller mifiöfrägorna pä ettutomordentligt sätt har gett belägg för att samhället mäste ta huvudansvaret.Marknadskrafterna löser inle miljöfrågorna. att vi kan utvidga dennasynpunki lill att slå fast att när det gäller hushållning över huvud taget mednaturresurser principen om fri konkurrens om naturresurserna - där den starkarekan förse sig på den svagares bekostnad - inte innebär några godtagbaralösningar av problemen. HenKRÖNMARK (m) kort genmäle; Det sista uttalandel kan jag, även om det kommer att förbluffastatsrådet, faktiskt instämma i. Jag tror nämligen när del gällernaturresurserna att samhället måste gå in och reglera verksamheten pä vissasektorer. Men att samhället genom lag och föreskrifter reglerar verksamhetenär en sak. Vad statsrådet förordar i proposiiionen är all det skallvara statliga företag, dvs. samhället, som lar över hanteringen. Dä är det ettannat samhälle som i sin egenskap av socialist vill ha än detsamhälle jag eftersträvar. Jag vill att samhället skall gå in och ta ansvaretoch ledningen, men därmed är inte sagt all samhället skall svara för allaaktiviteter. Återvinningoch omhändertagande av avfall När det gäller pappersavfallet bordeherr Krönmark, om han har läst propositionens förslag ordentligt, vara medvetenom att vi lägger ansvaret på kommunerna. Men vi hindrar inte kommunerna attanlita de förelag de finner vara lämpliga för alt fullföfia delta ansvar.Proposiiionen innebär inte att vi säger till kommunerna alt när del gällerpappersavfallet måsle kommunerna se till all elt kommunalt förelag sköterinsamlingen. Hen i (c): Jag vill bara framföra några reflexioner i anslutning lill behandlingenav föreliggande utskottsbetänkande, som även omfallar motionen 388, där jaganhåller om ulredning och förslag rörande bättre utnytfiande av vårasamhällsresurser. Detär otvivelaktigt så alt vi i värt välfärdssamhälle slösar med våranaturresurser som om dessa vore outtömliga. eller senare kommer emellertiden allvarlig bristsituation att uppstå, med risk för all resurserna lar slut.Köp-slit-och-släng-mentaliteten har blivit alltför dominerande i vårllevnadssätt. Del kan visserligen för den enskilde medborgaren synas fögaekonomiskt att ta till vara förbruknings- och kapitalvaror för eventuellreparation och återanvändning, men även om man beaktar den enskildes ekonomiskaaspekter kan man inte bortse från de samhälls-och nationalekonomiska aspekterna.Tog man tillräcklig hänsyn till dessa skulle köp-slit-och-släng-mentaliteten istort sett försvinna. Jaghar i min moiion berört det enorma slöseri som engångsförpackningarna innebär.Även om dessa för konsumenterna ställer sig ändamålsenliga och praktiskajämfört med annan förpackningsform, torde del frän samhälls- ochnationalekonomisk synpunkt vara slöseri all använda en förpackning endast engång, varefter den pä etl eller annat Återvinningoch omhändertagande av avfall sätt skall omhändertas förförstöring eller förmultning. De flesta av dessa engängsförpackningar är ganskapåkostade, och det torde förekomma alt själva engångsförpackningen är dyrare ändess innehåll. Jag är medveten om alt del finns varor där det från bådepraktisk och hygienisk synpunkt endast kan bli fråga om att användaengängsförpackningar som emballage. Men många varor kunde mycket väl emballerasi annan förpackningsform, som skulle ställa sig billigare änengångsförpackningarna och framför allt vara resursbesparande. Våranaturresurser är inte outiömliga. Olaliga exempel kunde anföras för alt påvisadet slöseri som förekommer. Jag har nämnt engångsförpackningarna, jag harnämnt mentaliteten "köp-slil-och-släng"; i de flesta fall kunde varorav olika slag tas till vara på elt bättre säll än . Jag skulle också somexempel på slöseri med våra resurser kunna anföra hur litet man tar vara påskogens avfallsprodukler. Omvi går ut på ett virkeshygge skall vi finna belägg för all man låter bli all tatill vara skogsprodukter som skulle vara lämpliga lill bränsle.Uppskattningsvis är del upp lill av vår skogsproduktion som inle las lillvara. Jag är medveten om att del är ofrånkomligt all avfall uppkommer vidskogsavverkning och annan produktion, men del gäller att återvinna avfallettill ett vettigt ändamål. Principerna måste vara att slutavfall inte skall fäförekomma. En cirkulation mäste ske, dvs. avfallet måste på ett eller annat sättkomma till användning i form av ny råvara. Mankan inte heller bortse från att det råder en bristsituation ute i väriden. Jagtänker då päförhällandena i . Det borde för oss vara en fråga omsolidaritet med de svältande folken att vi i värt land tar bättre till vara deresurser vi disponerar. Därmed skulle vi få mer att dela med oss till dessamänniskor, som är i behov av hjälp. Man har anledning all skämmas inför dessasvällande människor i över att vi i vårt välfärdssamhälle exempelviskan tillåta att prima matavfall från sjukhus och vårdinrättningar bränns upp -jag har belägg för det. matavfall kunde mycket väl användas lillsvinfoder. Del är bara ell exempel. Delkan flnnas anledning till självrannsakan. Hur förvallar vi, dagens medborgare,våra naturresurser? Svaret pä den frågan får du själv ge. Jag har gett mittsvar, och det är dåligt - dåligt med hänsyn till oss själva, kommandegenerationer och inte minst människorna utanför vårt lands gränser, dvs.u-ländernas folk. Här fordras verkligen ett nytt synsätt pä hur värtvälfärdssamhälle i fortsättningen skall se ut. Och en sak är säker,mentaliteten "köp-slil-och-släng" mäste försvinna i framlidensvälfärdssamhälle. Annars kommer vi förr eller senare alt råka in i ell bristsamhälle. Det här var bara några reflexioner, som jag hade ell behov av att geutiryck för. Även om jag anser alt den motion som jag har väckt och somriksdagen troligen kommer att avslå - utskottet har avstyrkt den - är värd eltbättre öde flnner jag det föga meningsfullt att yrka bifall lill densamma motett enhälligt utskott. Jag ullalar ändå. herr lalman, enförhoppning om att mifiökoslnadsutredningen skall framlägga förslag om åtgärderi syfte att rätta till vissa problem som jag bl. a. har berört i min motion. Jag hardärmed inget yrkande. HerrLARSSON i (c): i hänvisade vid ell par tillfällen i sittanförande lill att det står en bred ulskoltsmajoritet och en bred opinion bakomden proposition som behandlas. Jag har egentligen begärt ordel bara för attverifiera del förhällandet. Vi har inte tänkt driva fram någralolterisitualioner i anledning av denna proposilion, och det skall tolkas gott betyg åt propositionen. Den har välkomnats över lag. Delhar resonerats mycket, i motioner och i andra sammanhang här iriksdagen, om det för oss alla så intressanta och för framtiden vikligaspörsmålet om återvinning, och begreppen hushållning, återvinning ochåteranvändande har gjorts till honnörsord. Jaganser att man från denna talarstol skall kunna redovisa all man tycker attnågol är bra likaväl som man, vilket kanske ofta sker, från den kan framförakritiska synpunkter. Jag vill framhålla all det finns anledning att välkomna deprincipiella bedömningar som statsrådet anfört kring hela denna storaproblematik både här och i propositionen. Det är också anledningen tillall utskottets centergrupp har ställt sig bakom proposiiionen. Vihar inle velal påslå att propositionen utgör en slutprodukt, som löser allaproblem, och herr slalsrådel har också själv från denna talarstol sagtalt den representerar ell första sleg, och det är ett sleg som vi välkomnar.Det kommer säkerligen framöver på många punkler alt finnas anledning lillöversyn och förnyade utvärderingar samt därav föfiande kompletteringar. Utskottethar pä en enda punkl speciellt lagit upp denna aspekt, nämligen när det gällerbilskrotningen. Cenlerledamölerna har ställt sig en smula tveksamma införhuruvida den lösning som anvisas i proposiiionen är genomförbar och den endariktiga. Utskottets centerledamöler har pä den punklen ställt sig bakom etlkrav på en förnyad ulredning, som bör genomföras snabbt. Jag vill inte därmedha sagl att vi kan anvisa någon bällre lösning , men jag är angelägenom att understryka att det just på den punkten kommer att vara väsentligt meden utvärdering av del resullal som blir föfiden av den proposilion som skallantagas av kammaren. Meddet anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifall lill reservationen 5 och iövrigl till ulskollels hemställan. Återvinningoch omhändertagande av avfall Överläggningen var härmedslutad. Återvinningoch omhändertagande av avfall Proposilionergavs pä bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr10 punklen 1 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Dä herrIsraelsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav föfiande resultat: Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar Krönmark och Leuchovius, och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifallerjordbruksuiskotieis hemställan i belänkandet nr10 punklen 3 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av herrar Krönmark och Leuchovius. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrKrönmark begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resullal; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels ulskollels hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar Krönmark och Leuchovius, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr10 punkten 11 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av herrar Krönmark och Leuchovius. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då herrKrönmark begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Kammaren biföll vadutskollet i dessa punkter hemställt. Punkterna19 och 20 a Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherrar Krönmark och Leuchovius, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr10 punkterna 19 och 20 a rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av herrar Krönmark och Leuchovius. Återvinningoch omhändertagande av avfall Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-proposilionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 268 Nej - 48 Punkten 20 b Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskollels hemställan, dels reservationen nr 5 avherr i m. fl., och förklarades den Återvinningoch omhändertagande av avfall förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr10 punklen 20 b röstar ja, 'den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av i m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrLarsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 191 Nej - 125 Proposilionergavs på bifall till dels uiskotlels hemställan, dels reservationen nr 6 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr10 punklen 22 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 6 av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrIsraelsson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav föfiande resullal: Ja- 302 Nej - 15 Punklerna 23-27 Kammaren biföll vad ulskottet i dessa punkterhemställt. Nr 17med förslag om uppskov med behandlingen av vissa lill utskottet hänvisadeärenden. § 12 Beskattningen avsamfälligheter, m. m. Föredrogs skatleutskottets betänkande nr 22 medanledning av propositionen 1975:48 med förslag lill ändrade regler förbeskattning av samfälligheter, m. m. jämte motioner. I propositionen 1975:48 hade regeringen - efterföredragning av statsrådet - föreslagit alt anta de vidproposiiionen fogade förslagen till 1. lag om ändring i kommunalskallelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1972:742) om ikraftträdandeav lagen (1972:741) om ändring i kommunalskallelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 4. lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt, 5. lag om ändring i förordningen (1954:142) omtaxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto, 6. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623). Beskattningenav samfälligheter, m. m. Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes föfiande: "Ipropositionen föreslås nya regler för inkomst- och förmögenhetsbeskattningenav gemensamhetsanläggningar och andra samfälligheter. Förslaget är delvis enföfid av den nya civilrätlsliga lagstiftning om samfälligheter som trätt ikraft är 1974. Skattskyldighetenvid inkomstbeskattningen föreslås åvila juridisk person, som förvaltarmarksamfällighet och regleringssamfällighel som utgör taxeringsenhet. Statliginkomstskatt skall därvid utgå såsom för ekonomiska föreningar, dvs. I övriga fall beskattas ägarna av del-ägarfastighelerna för verksamheten päsamfälligheten. Resultatetav verksamheten i samfällighet, för vilken föreligger skattskyldighet vidinkomstbeskattningen, föresläs bli beräknat enligt allmänna regler för denförvärvskälla som verksamheten hör till. Utdelning lill delägare får dras avvid resultaiberäkningen och skall tas upp lill beskattning hos delägaren. Föreliggerinte skattskyldighet för samfälligheten, fördelas intäkterna och kostnaderna pådelägarfaslighelerna och beskallas i den förvärvskälla som delägarfastigheleningår i. Skattskyldighet och uppgiflsskyldighel föresläs i dessa fall föreliggai huvudsak bara om nettot för en delägare uppgår till . Liggerskattskyldigheten på ägare av delägarfastigheler, som är schablonbeskallade,och har värdet av samfälligheten fördelats pä dessa fasligheter vidfastighetstaxeringen, innebär förslaget att nägon ytterligarebeskattningsåtgärd inte är aktuell utöver den inverkan pä schablonbeskattningensom ell eventuellt högre taxeringsvärde kan ha. I dessa fall medges avdrag förränta och tomträttsavgäld, som hänför sig till samfälligheten. Förmögenhetsbeskattningenav samfällighet föresläs ske hos ägarna av delägarfaslighelerna utom dä delgäller regleringssamfälligheter samt Beskattningenav samfälligheter, m. m. häradsallmänningar,allmänningsskogar och liknande samfälligheter, Ipropositionen föreslås även räll till avdrag för anslutningsavgifter ochanläggningsbidrag. Vidare föreslås en anpassning av den s, k,pro-porlioneringsregeln lill de regler som gäller vid allmänna fastighetstaxering. Denya reglerna om beskattning av samfälligheter föreslås gälla första gängen vid1977 års inkomst- och förmögenhetslaxeringar. Övriga regler föresläs gälla fr.o. Slutligenföresläs alt Stiftelsen Industricentra fr. o. m. taxering skall varainskränkt skallskyldig vid inkomstbeskattningen." Idetta sammanhang hade behandlats delsde med anledning av propositionen väckta molionerna 1975:2019av i (), vari hemslällls all beslutade attbeskattningsreglerna för marksamfälligheler och regleringssamfälligheterskulle träda i kraft och all de ifrågavarandesamfällighelerna gavs möjlighet till skattefri fondavsättning, 1975:2020av m. fl. (m, c, fp), vari hemslällls alt beslutadeatt avslå proposiiionen i vad gällde förslagen till ändrade regler förinkomsttaxeringen av marksamfälligheler och regleringssamfälligheter, 1975:2021av herraf (), vari hemställts alt beslutade om ell tilläggtill anvisningarna till 21 !j kommunalskallelagen (1928:370) med av motionärenföreslagen lydelse, innebärande att mottagare av anslutningsavgifter ellerliknande skulle beskallas för della bidrag endasl pä så sätt altavskrivningsunderlaget på anläggning eller annan tillgäng minskades medmottaget bidrag, 1975:2022av m. fl. (fp), vari hemställts att skulle avsläpropositionen 1975:48 i vad gällde beskattningen av marksamfälligheler ochregleringssamfälligheter, delsde vid börian väckta motionerna 1975:436 av m.fl. (m), 1975:1081 av () saml 1975:1096av i (m). A. belräffandeprinciperna för beskattning av samfälligheter all riks dagen med avslag på molionerna 1975:2020 och 1975:2022 skulle anta propositionen 1975:48 i denna del med den ändring som utskottet för ordat, B. belräffandebeskattningen av fiskevärdsföreningar m. m. alt riks dagen skulle avslå 1. molionen 1975:436, 2. molionen 1975:1096,