prot · FZ0968 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:68 § 1 Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. §2 Meddelande om ärendeplan och tidsplan för tiden t. o. m. påskuppehållet Isyfte all uljämna arbetsbelastningen i kammaren har försök gjortsatt öka antalet debatiärenden jämfört med tidigare år.Dessa ålgärder har inle lett till avsett resultat. Följden har blivit enanhopning av ärenden i slulel av mars och börian av april. 1 samband meduppräliandel av den ärendeplan. som nu uldelals lill kammarens ledamöter, harutskottens kanslichefer sökt göra en uppskattning av debaitiden för de iplanen upptagna ärendena. Enligt dessa beräkningar skulle tidsåtgången förkammardebalierna i anslutning till utskottsbelänkanden utgöra ungefär 25 timmarunder veckan . , 35 timmarunder veckan och den 5-11 april:Sådana tidsberäkningar är givetvis alltid synnerligen osäkra, men det framstårändå som uppenbart alt den tid, som i den vid börian upprättadetidsplanen avsatts för arbelsplena, blir otillräcklig. Med hänsyn härtill haruppgjorts en reviderad plan, också den utdelad till kammarens ledamöter, därarbelsplena uisaiis lill fyra lidigare för bordläggningsplena avsedda dagar,nämligen , , . Även med denna uiökning-av pleniiiden torde del bliofränkomligi au uppskjuia deballer om sammanlagt ca 20 limmar tillsammanträden efter påskuppehållel. Till behandling vid arbelsplenum onsdagenden kommer därutöver enligt utskottens planering att föreliggabeiänkanden som beräknas föranleda kammardebatter om tillhopa ungefär 30limmar. Enmera ingående bedömning av kammarens arbetsbelastning under liden mellan påsk-och sommaruppehållen kan ännu inle göras. En översiktlig genomgång av deärenden utskotten avser all framlägga före riks-möleis slut ger emellertid vidhanden all lorsdagar och kommer au få tas i anspråk för arbelsplena ibetydligt större utsträckning än den ursprungliga lidsplanen anger. §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2192-2200 lillutbildningsuiskoilet 1975/76:2201 tillkonsiilulionsulskoiiet 0/7/ärendeplan och tidsplan jör tiden I. o. m. påskuppehållet Riksdagsutskottensstudieresor, m. m. § 4 Föredrogs och biföllsinlerpellationsframställningen 1975/76:116, §5 Riksdagsutskottens studieresor, m. m. Föredrogs betänkande1975/76:35 med anledning av informationsutrednings betänkande omriksdagens sakinformation Jämte motioner. HenKOMSTEDT (m): Jag dristar mig all påslå all del inle finns många yr-keskaiegorier idel här landel som är uisalla för sådan påpasslighei från allmänhetens sida somjust riksdagsledamöter. Det allra minsta fel av en riksdagsledamot föranledermed detsamma ett stort intresse från massmedias sida. Del är inte konstigt allvi gör fel. Vi är alla så konstruerade - även riksdagsfolk - att vi gör fel.och vi skall naturligtvis erkänna dem. Den kritik som vi får utslå emellanåt ärbåde omotiverad och nalurligtvis. ibland, motiverad. Därför bör givetvisriksdagens ledamöter eftersträva all inle utsålla sig för onödig kritik frånallmänhetens sida. Ett säii att undvika delta borde vara del som jag har tagitupp i motionen 900. nämligen all visa en slörre reslriklivitet när det gällerutrikes ul-skottsresor. Säkerligenfinns det ibland motiveringar för ett utskott alt åka utomlands och göra vissastudier. Men det är naiurliglvis för allmänheten litet svårt att förslå hurhelt plötsligt, som , 15 utskott av 16 får intresse av alt resautomlands och sludera. Det var fråga om kortare och längre utlandsresor, mereller mindre motiverade. Endast ett av 16 utskott stannade alltsåhemma - och det var helt enkelt föranlett av alt vissa ledamöter inte varvälkomna lill del land som man hade tänkt sig som resmål. Annars kunde vi fålluppleva att alla uiskoti hade varil ulomlands under förra årel. Delfinns inle minsl i dagens besvärliga konjunkiurklimat myckel av problem inomvårt lands gränser. Många kommuner liksom statliga och privata företag har delbekymmersamt, och de inbjuder ibland vissa av utskotten all komma på besök. Delär billiga resor för , och inbjudarna är nalurligtvis angelägna om attmed de folkvalda få ventilera sina problem. Men de resorna är inte föremål församma inlresse av riksdagsledamöterna. Del händer t. o. m. att man får inställaen planerad resa därför alt alllför få ledamöter anmäler sig. Det är en form avpropaganda från riksdagsledamöterna som jag tycker all vi kunde avslå från.Del skulle onekligen ge allmänheien en bälire bild av riksdagsmännensiniresseområde. Jag kan inte förstå annat än att de problem som vi har i dettaland är lika angelägna som de som finns på , i och iMexico. Utskottenbör visa en slörre reslriklivitet i delta avseende, och om det nuskall resas ulomlands bör naiurliglvis inle som under av de 16utskotten ge sig ut på sådana resor. Jag avslår från alt yrka bifall till min motion under denförutsättningen all slörre reslriklivitet i detta avseende tillämpas . HenBÖRJESSON i (c): Jag har inte för avsikt all gå in i någon polemik med kan i viss mån dela hans uppfattning, och jag är liksom han medveten om allallmänheten har sina starkt kritiska blickar riktade mot oss riksdagsledamöternär del gäller ulskottsresorna. del finns t. o. m. bland allmänhetenpersoner som har den uppfattningen att del är fråga om rena nöjesresor, och manpekar på all ensam bestämmer över den förmån som ulskottsresornainnebär för deltagarna. Jaghar, herr talman, haft förmånen att få deltaga i utskottsresor både inom landeloch utanför vårt lands gränser. Jag kan endast tala å mina egna vägnar, och jagvill gärna ha sagt all dessa resor sannerligen inte varit några direktanöjesresor, och det har ingalunda varit meningen att så skulle vara fallet.Allmänheten förstår ofta inle rikiigi ändamålet med och värdet avutskottsresorna. Många anser exempelvis att den informalion som utskottenbehöver i sill arbele kan inhämlas via skrifter och all någon direklinformaiionej är erforderlig. Delkan låla veiligl och förnuftigt, och därtill skulle besparingar avskattebetalarnas medel kunna uppnås. Men även om en skriftlig information ärvärdefull och nödvändig, är det ingalunda säkert att den alltid kan ersättasådan direktinformation som man kan erhålla vid studiebesök på ort och ställe.Det måste vara ytterst angeläget för utskotten att skaffa sig så mycketinformation som möjligt innan man tar ställning i själva sakfrågan, och del kanvid viktiga frågors avgörande vara värdefullt alt ha fått direktinformation.Därmed har man också fått perspektiv på de frågor som behandlas. Deltainnebär emellertid inle - och får inte heller tolkas så - att jag menar allledamöterna i ett utskott nödvändigtvis måste ut och resa i olika länder föratt få information. så skall ej vara fallet. Men det kan finnas frågor somär av den art och den räckvidd att en utlandsresa är motiverad, och då menarjag alt sådana skäl bör kunna väga myckel tungt vid bedömningen av huruvida enutlandsresa skall få företas eller ej. Det gäller naturligtvis för ett utskottalt skaffa sig ell bra och vederhäftigt underlag för sin bedömning innan ettbeslut fattas. Denordning som gäller lycker jag. herr talman, är bra. Det utskott som önskarföreta en utlandsresa får efter prövning av talmanskonferensen lillslånd. omtalmanskonferensen anser att resan är motiverad med hänsyn till olika faktorer,speciellt vid bedömning av ändamålet. Huruvida sedan tillstånd kan meddelaseller ej är det ju talmanskonferensen som får avgöra. Härförekommer såvitt jag förstår en reslriklivitet i förfaringssättet som är fullti sin ordning och som jag hoppas även skall forlbeslå. Riksdagsutskottensstudieresor, m. m. Riksdagsutskottensstudieresor, m. m. Jaghar ingenting emot vad som anförs i utskottets betänkande och inte heller i detlill ulskotiet fogade särskilda yllrandel av i och fruJacobsson, där de anför att största möjliga måttlighet bör iakttas vad gällerresornas längd och kostnad. Jag vet att talmanskonferensen är restriktiv medatt bevilja tillstånd, varför man kan ifrågasätta om det var nödvändigt attdetta speciellt skulle understrykas i del särskilda yttrandet. Men jag har somsagl ingenting emot att påpekandet görs vare sig i betänkandet eller i detsärskilda yttrandet -del kan ju vara ett observandum för den kritiskaallmänheten när den bedömer riksdagsutskotlens studieresor, att sådana resorföretas efter vederbörlig prövning, där bl, a, ändamålet är en avgörandefaktor vid bedömningen. Vadjag egentligen har ett behov av att framföra, inte minsl lill riksdagenslalman och övriga i lalmanskonferensen, är alt de utskotlsresor som jag harhaft förmånen alt få della i har i hög grad berikat mill kunnande och medverkallill all jag fåll ökade insikter och kunskaper i min arbete som riksdagsman.Därmed anser jag mig bättre skickad att fylla den uppgift som ellriksdagsmandat innebär. Meddetta har jag velat motivera nyttan av resorna enligt min uppfattning. De ärenbart positiva. HenSVENSSON i (s): Den här debatlen har förts på någol av ell sidospår så lill vida inle har berört huvuddelen av belänkandei och därtill dess väsentligasteinnehåll, nämligen förslagen om en förbättring av sakinformalion.Med tillfredsställelse kan vi notera au man här i har nåltfullsländig enighel kring de förslag som framlagls UV riksdagensinformationsuiredning. Jag ser del som myckel posilivt all man därmed harskapal bälire förulsältningar för riksdagsmännen i deras arbete. Närdet gäller motion och debatten kring det förslag som där harlagts fram vill jag hänvisa till all del finns bestämmelser i riksdagsordningenom utskottens studieresor, som ger lalmanskonferensen viiigående befogenheierpå det området. Vi har i utskottet fullt förtroende för talmanskonferensensförmåga all sköta sådana frågor på tu tillfredsställande sätt. Jagber med delta att få yrka bifall lill utskollets hemställan. Det försvarstal som i försökle åsladkomma förulskottsresorna stärkie absolui inle förtroendet bland allmänheien,Reslrikliviteten tycker är tillräcklig, men det lycker inle jag.och del är därför Jag har skrivit motionen. tycks vara bevandrad i hur talmanskonferensen behandlar sådana härfrågor. Jag skall inte komma med någon kritik, men eftersom nusäger att det är bra som del är och all han vel all man behandlar dehär frågorna med sior restriktiviiel, säg mig då: Hur många ulskoil har bliviivägrade all resa, hur många får nej på sina framställningar om resor? Påden här punkten har alltså i och jag skilda meningar.Herr Böriesson säger alt det har varil så berikande för honom att få resaulomlands, men ge mig då något exempel. Vad har utskottåstadkommil konkrei efter resorna? Vad har ni fåll lära ulomlands som har varilså bra all del skulle kunna överföras på svenska förhållanden? Eit exempel pådel skulle verkligen berika debatten. HenBÖRJESSON i (c): har jag inte här velat lala påtalmanskonferensens vägnar, för del har jag ingen fullmakt au göra; den får vältala för sig själv. Vad jag har velat redovisa är bara del intryck jag har haftav dessa utskottsresor. Jag har funnit dem vara värdefulla, sett ur min egensynvinkel. Det är alltså enbart fråga om en redovisning av de intryck Jag självhar haft av resorna. HerrKomstedt vill ha ett exempel på resornas nytta för vårt utskotts-arbete. Detkommer att framgår av det fortsatta arbetet i utskottet, , Överläggningenvar härmed slutad. 1975/76:36 med anledning av i propositionen1975/76:100 framlagda förslag om vissa anslag för /77 underhuvudtiteln och dess verk m, m. Kammarenbiföll vad ulskotiet i delta belänkande hemställt, §7 Föredrogs och lades till handlingarna Konsiiluiionsutskoilels belänkande 1975/76:37 angående verksiälld granskning avriksdagsbiblioiekels för-vallning 1975/76:20 med anledning av proposilionen1975/76:82 om ändring i brolisbalken (ang, gäldenärsbrouen) 1975/76:21 med anledning av proposilionen1975/76:101 med förslag om lilläggsbudgei II till statsbudgeten för budgetåret1975/76 såvitt avser verksamhetsområde 1975/76:22 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitt gäller anslag lill åklagarväsendet Kammarenbiföll vad ulskotiet i dessa betänkanden hemställt. Riksdagsutskottensstudieresor, m. m. Järnvägsansvarighet vid befordran av resande m. m. § 9 Järnvägsansvarighet vid befordran av resande m. m. Föredrogs lagutskottels betänkande 1975/76:7 medanledning av propositionen 1975/76:7 med förslag till lag om järnvägsansvarighet vid befordran av resande m. m, jämte motion. HenHENMARK (fp): Regeringens proposition nr 7, med förslag till lag om järnvägsansvarighet vid befordran av resande, innebär bl, a, att en resande skall fåersättning om skada uppstår på egendom som han medför. Skadeersättningen äremellertid begränsad till . Dennalagstiftning är en uppföljning av ett iniernalionelll fördrag. För deninlernationella trafiken gäller begränsningen 2 000 s, k, Germinal-francs, ISverige har man gjort en speciallagstiftning beträffande begränsningsbeloppet5 , Ifråga om denna detalj väckte jag i anledning av propositionen en motion, därjag föreslog att "," skulle utbytas mot begreppet "ellhalvi basbelopp", Basbeloppel är ju f n, ,, och hade man översall"ell halvl basbelopp" till siffror, så hade det blivit 4 850 istället för . Anledningenlill alt jag väckte detta förslag är att jag tycker alt lagstiftningen skallvara så tidlös som möjligt, i kronor angivet belopp blir förgammalt. Inflationen är kraftig och snabb, och del dröjer inte förränell belopp som bestäms är ganska omodernt. Jag kan ge några exempelbeträffande saker som vi är väl förtrogna med. Detfinns en bestämmelse om au man får ge gåvor till ett värde av , lill engåvolagare utan all del blir gåvobeskaltning. Detta belopp fasisiälldes 1959.Om man skall omsäiia det till dagens penningvärde, skulle del vara . Nuvill jag inte ge något omdöme om huruvida det är klokt au ha kvar gränsen 2 000kr. Jag vill bara säga att vad man 1959 värderade till . skulle renlvärdemässigt vara . Men man har kvar del gamla beloppetännu; man kan ju inte ändra lagarna hur ofta som helst. Delförvärvsavdrag som får göras är , och del fastställdes, tror jag,1971. Redan nu skulle det vara . om man ville medge avdrag med sammarealvärde som avdraget hade då del fastställdes. Jagtycker att del vore bra om man i lagstiftningen kunde använda sådana begreppall lagarna inle rent formellt blev gamla inom alllför kort lid. harlagutskottet haft förståelse för dessa synpunkter. Ul-skoiiei skriver i sittbelänkande: "Såsompåpekas i motionen har det blivit alll vanligare i lagstiftningen att knyta anviss värdegräns lill basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Utskottethar därför förståelse för motionärernas yrkande. Utskottet vill emellertidpeka på all när det gäller den transporlrättsliga lagstiftningen i övrigtansvarigheisgränserna anges i fasta penningbelopp Därför anserutskottet att det inle bör göras någon ändring i det här fallet heller. Jagkan bara säga att beträffande luftfartslagen och sjölagen är den svenskalagstiftningen, efter vad jag har erfarit, närmare förknippad med den utländskalagstiftningen. I vad gäller järnvägsansvarigheten har man däremot gått övertill en speciell svensk lagstiftning genom att man har förvandlat ,som är , till ett fast belopp på . Departementschefensäger att han har tagit till beloppet i överkant för att det skall hålla någraår, och det är ju bra tänkt. Men jag tycker det skulle vara ännu bättre om mankunde ge lagen en sådan utformning all en bestämmelse av det här slaget intesnabbt blir så att säga för gammal. Detär konsumentombudsmannen som i samband med utarbetandet av propositionen ochutredningen av det hela har väckt frågan. Han ifrågasätter om det inte voreklokt att utgå från basbeloppel i stället. Departementschefen har inte velatange något som helst motiv för att han hållit fast vid ett kronbelopp. Jagtycker alltså alt det skulle ha varil bra med en anslutning till basbeloppet,och jag har därför tillsammans med i avgivit ettsärskilt yttrande. Med tanke på utskottets skrivning och de motiv som där förtsfram har jag inle nu reserverat mig, utan jag nöjer mig med det särskildayttrandet. Jag vill emellertid gärna säga ut att jag tror det vore väldigt braom det gjordes en översyn av svensk lagstiftning just i del här avseendet, såatt lagen blev litet mera tidlös än . Jag har sålunda ingetsärskilt yrkande. Järnvägsansvarighet vid befordran av resande m. m. Eftersom , som själv har deltagit i behandlingen av dethär ärendet, icke hade någol särskilt önskemål som avviker från utskottetsenhälliga betänkande, kan det förefalla onödigt att jag tar lill orda. HerrHenmark har också varit vänlig all dra valda delar av utskollets betänkande sommotiverar varför vi i det här fallet inle velat gå med på alt man läggerbasbeloppet som grund för beräkningen av ersättningsbeloppet. Detär ju på del sättet - som också anförde - att denna lagstifining,vilken gäller ett transporträttsligt område, visseriigen är något annorlundaän sjölagen och luftfartslagen genom att man inle överfört konventionen direktutan gjort en svensk variant. Men kombinationen av och samhörigheten mellan debägge lagsliftningskomplexen - dels vår svenska lagstiftning, dels deninternationella konventionen - är enligt lagutskottets bedömande av det slagetall det inte skulle vara rätt att biträda molionsförslaget om anknytninglill basbeloppet. Defrågor som i övrigt har berört när det gäller en sådan här, som hansäger, tidlös anknytning till beloppen i olika former av svensk lagstiftning -nämnde gåvoskatt och annat - tycker 2 protokoll 1975/76. Avbrytande av projekteringen av militärt övningsfölt på jag ligger litet utanfördet ämnesområde som vi behandlar. Jag delar uppfattning attdel kan vara angeläget alt i någol sammanhang se över samtliga här av honom ochi andra sammanhang berörda områden, men det får vi väl återkomma till om motioni sådant syfte väcks eller frågan aktualiseras på annat sätt. Dethar ju vid olika lilllfällen skett en lämplig anpassning lill den utveckling avpenningvärdet som vi vet äger rum. Därför tror jag att denna fråga harbehandlats riktigt, när man i samband med behandlingen av förevarandeproposition inte har ansett sig kunna gå med på det motionsvis framfördaförslaget. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan i lagutskottetsbetänkande nr 7. Överläggningenvar härmed slutad. 1975/76:8 med anledning avpropositionen 1975/76:95 med förslag till godkännande av konventionom utomäklenskapliga barns rättsliga 1975/76:18 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitt avser stat för försvarets fastighetsfond Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §11 Avbrytande av projekteringen av militärt övningsfält på Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1975/76:19med anledning av motion om avbrytande av projekteringen av militärt övningsfältpå Golland, I detta betänkande behandlades motionen 1975/76:178av m, fl, (vpk), vari föreslagils alt skulle uttala altprojekteringen av ett nytt militärt övningsfält på helt bordeavskrivas. Utskottethemställde alt skulle avslå motionen 1975/76:178, Hen (vpk): kommunisterna har i motionen 1975/76:178 yrkat att planerna på ettpansarövningsfält på Golland skrin- Det är ell krav somnu stöds av allt fler bland befolkningen. Det är först nu som öborna böriarifrågasätta om det verkligen föreligger ett behov av ett pansarövningsfältutöver de övningsfält som redan finns, om det är rimligt att ödelägga bördigjordbruksmark och skogsmark bara för all militären skall få ökat svängrum försina övningar. Utskottethar hänvisat till del förslag som redovisats av den arbetsgrupp vilken har arbetat med olika alternativ beträffande övningsfältetsföriäggning, I ett första försök att tillgodose militärens krav föresloggruppen ett område i Mariille, men det förslaget väckte så stark opinion attdet måste överges. Del alternativ som gruppen lade fram innebäratt Homaområdet skulle tas i bruk. Detta kunde också militären acceptera, ävenom man ansåg att Mariille var ett bättre alternativ. Omdet senare alternativet godtas kommer 17 jordbruk att få sin verksamhetväsentligt försämrad. En stor del av de jordbrukarna tvingas då att heltupphöra med jorbruket. Dessutom har 29 jordbrukare skogsmark inom området, ochde kommer hell naturligt också alt drabbas. Nuhar flera remissinstanser ställt sig ytterst tveksamma till ett nyttpansarövningsfäll. Också politiska organisationer på har börjat reagerakraftigt. Bl, a, har södra socialdemokratiska partikrets protesterat.Centerns avdelning i området runt om har bestämt avvisat tanken på att ödeläggabördig och skogsmark för militära ändamål. OmHomaområdet kommer alt tas i bruk som övningsfält, så reses säkerligen kravfrån militären på att vägen mellan och skall stängas av ochersättas av en ny väg längre österut. Detta i sin lur för med sig alt planeradevägförbättringar på får stå tillbaka, eftersom väganslagen inle är avden storleksordningen alt de tål en sådan extra belastning som detta innebär. Militärenhar tagit illa vid sig av den starka folkopinion som vuxit fram mot ett nyttövningsfält. Man har gått till motangrepp. Från militärledningens sida hararbelslöshetsspöket dragits fram. Får man inte det begärda övningsfältet måsteverksamheten på ön bantas ned och en del flyttas från , Man lalar om attomkring 20 människor skulle bli arbetslösa om inte övningsfältetkommer lill stånd. Militärenhar också presenterat ett mer långtgående hot om ytterligare friställning avarbetskraft. Man har sagt att ett nytt övningsfält är en förutsättning för attett storförband på skall vara meningsfullt. Man hotar alltså indirektmed all avveckla pansarförbandet på ön. Därmed skulle yllerligare ca 100anställda mista sina arbeten. Detär inget nytt all militären använder arbelslöshetsspöket som påtryckningsmedelmot politikerna för att driva igenom sina krav. Men det är naturligtvis ingetbärande argument för att ödelägga jord- och skogsbruket i trakten, drivabefolkningen från hus och hem och ta ifrån den dess hittillsvarandesysselsättning. Ett sådanl förfarande förmed sig många tragedier. Avbrytande av projekteringen av militärt övningsfölt på Avbrytandeav projekteringen av militärt övningsfält på människor som kanske ihela sitt liv varit sysselsatta med att bruka Jorden och skogen tvingas lämnasin hembygd och söka andra arbeten, vilket sannerligen inte är någon lätt sak,speciellt inte på , där arbetsmarknaden verkligen är kärv. Många kommersäkerligen att förvisas till AMS-utbildning eller beredskapsarbeten, tvingasflytta från sin hembygd till fastlandet eller förtidspensioneras. Hurdessa människor drabbas både socialt och psykiskt kan var och en förstå. Detmåste vara oerhört svårt för dem som inte gjort annat i hela sitt liv än brukatjorden att plötsligt ryckas undan och tvingas in på andra försöriningsbanor,som de prövat. Jagär övertygad om alt försvarsutskottels ledamöter inte tillräckligt satt sig ini de problem som kan uppstå i samband med detta ingrepp i de här människornasliv och arbete. Vänsterpartietkommunisterna hävdar att det nu planerade pansarövningsfältet inle bör kommatill stånd. Om militären vill fortsätta med pansarövning och utbildning på önkan man nöja sig med det redan befintliga övningsområdet, nämligen Toftaskjutfält. Denna mening uttrycks också av öborna själva i allt slörreutsträckning. Manmåste också ifrågasätta om det kommer att användas pansarvagnar ochstridsvagnar i samma utsträckning som inom den svenska krigsmakten.Det finns inget belägg för det, och många ifrågasätter det. Allasom har besökt eller sett de militära övningsfälten och skjutfälten i vårt landvel att den verksamhet som där bedrivs innebär en total miljöförstöring. Detområde det nu är fråga om är en mycket vacker bygd där människor i generationerlevt och brukat jorden och skogen för all få sin utkomst. Den kommer i och medatt den överläs av militären att förvandlas till ett oigenkännligt månlandskap.Den kommer att totalförstöras . Det måste vara en bättre politikatt helt avstå från en utvidgning av militära anläggningar över huvud taget.