prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Vad Jag nu har anförl är ett korlfattat referat av de allmännasynpunkter som första särskilda utskott anförde i utlåtande nr Itill riksdag. Utlåtandet gällde det förslag lill nyakliebolagslagstiftning som sedermera blev aktiebolagslag. Påkammarens bord ligger nu det förslag som innebär alt aktiebolagslag isin tur ersätts av en ny lag, I allt väsentligt tycker Jag att man kan överföravad jag har refererat års utskott - när aktiebolagslagskulle upphöra - till dagens debatt och behovet av att nu ersätta 1944 årsaktiebolagslag. Del råder enighet i lagutskottet och sannolikt också ikammaren om att det är angelägel att anta den nya aktiebolagslagen. Jag troralt det är en mening som ocksä omfattas av näringslivet ocharbetsmarknadsorganisationerna, som i så stor utsträckning kommer att varaberoende av lagens utformning. Enav flera riktlinjer för lagstiftningen mäste vara att få till stånd sädanalagar all de är enkla att hanlera och lätt förståeliga i den praktiskalill-lämpningen. Delta skall gälla både för enskilda och för myndigheter. Vimöts ofta av den kritiken från många medborgare all lagarna är svårförståeliga.Många människor anser att lagarna är alltför komplicerade i sin tekniskautformning och att de byts alltför ofta. Många anser sig bli utsatta för enalltför långt gående lagstiftning på åtskilliga områden. Jag tror, herr talman,all vi gör rätt om vi tar den kritiken på allvar. Men det förslag lillaktiebolagslag som vi nu diskuterar behöver kanske inte la ät sig så myckel avden kritiken. Förslaget innebär åtskillig förenkling i förhällande till nu gällanderegler, men det är en komplicerad materia det behandlar. Enhel del av lagutskottets belänkande gäller frågan var gränsen skall dras ifråga om innehållet i aktiebolagslagen. Närmare bestämt gäller det om man iaktiebolagslagen skall införa frågor som kan sammanfattas under begreppetvidgad företagsdemokrati. Utskottels ordförande berörde defrågorna. Ävenom den nu föreslagna lagen innebär en förenkling i förhållande lill denhittills gällande går det knappast att komma ifrån att även den nyaaktiebolagslagen måste anses vara en ganska komplicerad lag. Den upptar iförsta hand regler om det inbördes förhållandet mellan delägarna i ett bolagoch om förhällandet mellan delägarna och tredje man. Vi har inte kunnat enas iutskottet huruvida regler som gäller ytterligare medbestämmanderätt föranställda i företagen skall tas in i aktiebolagslagen eller om de som hittillsskall bli föremål för speciallagstiftning. Utskottsmajoriteten hävdar att det inte är möjligt att ge svar på en sä elementär fråga som om den väsentligabasen för företagsdemokratiska förändringar i beslutsprocessen i förelagen börvara förhand-lingslagsiiftningen eller om sådana förändringar kan komma förhandlingsvägen,eller om del i stället skall bli fråga om att tillskapa nya organ direkt via denassociationsrätlsliga lagstiftningen. Man bör inte, säger utskottsmajoriteien,frän sida nu söka slå fast i vilken utsträckning de framtidareglerna om arbetstagarinflytande i företagsorganen bör intas i självaaktiebolagslagen eller om man bör behålla den nuvarande ordningen medspeciallagstiftning eller avtal mellan arbetsmarknadens parter. Jagkan gärna skriva under på vad utskottsmajorilelen säger - att det ingalunda ärsjälvklart att alla frågor rörande löntagarinflytande mäste kunna utläsas avsjälva aktiebolagslagen. Jag vill i själva verket gä ett steg längre. Vi menarnämligen från moderat håll att det är logiskt att även i framliden denassociationsrättsliga lagstiftning, som aktiebolagslagen utgör, i första handskall reglera ägarnas inbördes mellanhavanden och deras förhållande lill tredjeman. Vi hävdar det inle minslav praktiska skäl, därför att den, som vi menar,redan tillräckligt omfattande och invecklade aktiebolagslagen, trots deförenklingar den nya lagen innebär, blir än mer komplicerad och svårtillgängligom man dessutom skall ta in regleringar av många och ofta svåraföretagsdemokratiska problem som kan bli aktuella. Men detta innebär inte, herrtalman, och Jag vill gärna stryka under del, alt vi skulle ställa oss vid sidannär del gäller krav på ökat inflytande och vidgad medbestämmanderätt åtanställda i företagen. Jag vill betona vad vi säger i reservationen 2, alt omdel önskvärda i en sådan utveckling torde det råda enighet i vårt land. Däremottycker Jag att utskottsmajoriteten kanske gör sig skyldig till en logiskkullerbytta om man ifrågasätter om reglerna rörandelöntagarinflytande måste kunna utläsas ur själva aktiebolagslagen och säger -med hänvisning till den från moderat håll framförda synen all man skall skiljapå associationsrätlsliga regler och arbetsrätlsliga regler - alt den synen påaktiebolagens funktionella roll gör ett verklighels-främmande och föråldrat intryck. Vad det här gäller är ju att skapa ett lagverk som pä bästa möjligasätt kan fungera i del praktiska arbetet och som ocksä kan vara sålättillgängligt som möjligt för dem som skall tillämpa det och som berörs avdet. Till dess all vi blivit överbevisade om motsatsen, så har vi den meningenatt det sker bäst genom att de associationsrätlsliga reglerna tas upp iaktiebolagslagen och att de arbetsrätlsliga reglerna -de som här gäller vad vikallar utvidgad företagsdemokrati och ökad medbestämmanderätt för de anställda- tas upp i speciallagstiftningen som har skett . Inriktningen bör, somvi moderata ledamöter säger i reservationen 2, vara att man i det fortsattareformarbetet behäller den nuvarande gränsdragningen mellan de här båda rättsområdena.Det är vår övertygelse att det är det bästa, när det här lagverket skallhanteras i praktiken. Men skulle det visa sig, i speciella fall, all det finnssärskilda skäl som talar för att man skall ha vissa företagsdemokraliska bestämmelseri aktiebolagslagen, så motsätter vi oss inte del. Önskemålet om nordisk rättslikhet på olika områden av lagstiftningenhar vi då och då diskuterat i kammaren. 1 motionen 2167, Ny aktiebolagslag, m. m. 4 protokoll 1975/76:44-45 ,'V>'aktiebolagslag, m. m. som är avlämnad av fruJacobsson och mig, har vi tagit upp den frågan närdet gälleraktiebolagslagstiftningen.Vi menardärail det ärett intresse att skapa regler som möjliggör ett sålångtgående samarbete som möjligt med övriga nordiska länder.Utskottet påpekar att en del problem har uppstått i del arbetet och hänvisarbl. a. lill att del har blivit etl nytt läge i och med all har kommitin i EG, Vi motionärer menar att utvecklingen inom och inom EG kan i etlnågot längre framtidsperspektiv ge anledning till närmanden också tillEG-länderna. Men del finns anledning att stryka under vad utskottet enhälligtsäger, nämligen att man nu bör inrikta sig i första hand på de områden avaktiebolagsrätlen där behovet av en nordisk samordning är särskill påtagligtoch söka nä lösningardär, även om det skulle medföra uppoffrande av vissanationella särintressen. Formuleringen "även om detta skulle medförauppoffrande av vissa nationella särintressen" tycker jag är viktig,eftersom uttalanden från regeringshåll ibland kan ge intryck av att man inle ärså intresserad av nordiskt samarbete när det betyder att man från svensk sidanödgas ta hänsyn till inriktningar och åsikter ifrån de andra nordiska ländernasom inte stämmer med den . Fråganom minimigränsen för aktiekapital behandlas i reservationen 3, Frågan hardiskuterats efter det att fattade sitt förstabeslut om höjning av minimigränsen från 5 000 lill . För attspara kammarens tid kan Jag hänvisa till den motivering som nysshar anförl från denna talarstol. Ett så komplicerat lagsliftningsverk som aktiebolagslagen innehållernaturligtvis en hel del Juridiskl-ekonomiskl-lekniskl invecklade problem. Ettav dem - där har vi kommit till olika meningar inom lagutskottet, och jag är nuinne på reservationen 4 - gäller frågan om det skall vara möjligt att göranyemission lill underkurs i ett aktiebolag. Del kan bolaget inte göra f n. ochinle heller enligt lagförslaget. Och det medför att ett börsregistreralakliebolag varsaklieriillfälliglvis kanske nolerats omkring eller under pariinle kan genomföra en nyemission. Bolaget kan behöva ett tillskott av kapital,och om det skall kunna få del i ett sådant läge måste del skriva ner sinaaktier. Jag tror alla är överens om all del innebär stora praktiskasvårigheter. Skulle man införa den möjligheten - och man har från näringslivelssida starkt betonat alt man önskar fä den - så öppnar det vägen för akliebolagall i vissa silualioner pä ell bällre säli än f n. kunna ombesörja sin kapilalför-sörjning.Även om del inleär akluellt i så många fall menar vi reservanter altaktiebolagslagen inte genom formella hinder bör stoppa denna möjlighet förbolagen alt klara en lämplig finansiering. Ett förelag som vill utnyttja dettaoch vars aktier vi kan anta ligger i en kurs omkring eller något under pariskulle med den här typen av nyemission kunna få nytt kapital. Frågan gäller juendast nyemission vid kontant betalning. Del skulle då kanske lättare än annarskunna klara en tillfälligt besvärande situation. Alternativettill delta är - om man inle väljer den komplicerade vägen all skriva neraklierna, dvs. sätter ner aktiekapitalet - all företaget kanske måste gå ikonkurs eller att det köps upp av andra företag. Det skulle innebära enförstärkning av koncenlrationslendenserna inom näringslivet, vilket intealltid är så önskvärt. Den tekniska lösning som vi föreslår i reservationen 4är att den högsta tillåtna procentuella gränsen för underkurs skall sättaslill . och alt den minuspost som uppkommer när emissionen sker lillunderkurs skall utjämnas mot eget kapital eller mot reservfond frånövergångsbeslulet. Närdet gäller låneförbudsreglernas utformning och undantag från dem, kommer defrågorna senare att beröras av . Jag vill endast här ta upp detsom gäller den s. k. släktkatalogen rörande förbud för lån. uttalade1973 att också s. k. äklenskapsliknande samlevnad borde omfattas avsläktkatalogen. Statsrådet har i propositionen funnit all del skulle medförastörre nackdelar än fördelar att införa sådana regler och lämnar inget förslagtill lösning. vidhåller emellertid lagutskottet tidigareuttalande och hävdar att det är otillfredsställande att låneförbudet skallkunna kringgås, t. ex. genom en formell ändring av civilståndet. Eftersomäklenskapsliknande sammanlevnad i sä många andra fall jämställs med äktenskaptalar mycket starka skäl för att så skall ske även när det gäller släktkatalogenför låneförbud enligt aktiebolagslagen. Del är en mängd frågor som har varit föremål för utskottets bedömandeunder arbetet med denna lag. Naturligtvis är det frågor som har berörts ipropositionen och i motionerna men också sädana som har kommit upp under de s.k. hearings utskottet har haft med företrädare för olika intressegrupper ochäven frågor som framförts i skrivelse till utskottet. I några fall harutskottet föreslagit ändringar i propositionen, i andra fall har utskottetinte - i varje fall inte f n. - ansett sig ha tillräckliga skäl att i det nuförevarande betänkandet behandla frågorna. Åtminstone två av frågorna bör dockenligt min mening bli föremål för ytterligare överväganden, och det har demoderata ledamöterna omnämnt i del särskilda yttrande som vi har fogat tillbetänkandet. Det gäller där frågan om redovisning av vissa hälftenägda bolag ikoncernredovisningen och behörigheten för revisor att inge ansökan om bolagsförsättande i likvidation. Jag har den uppfattningen att i dessa två frågorganska starka skäl talar för att man inom en inte alltför avlägsen framlid börlänka sig en förändrad utformning av lagtexten. Utöver några allmänna frågor har Jag i detta anförande särskilt berörtvissa av de reservationer som vi moderater i lagutskottet har ställt oss bakom.De övriga reservationerna kommer senare att motivera. Jag kandärför stanna vid att yrka bifall till reservationerna 2, 3 och 4. Nyaktiebolagslag, m. m. Hen (): Jag skall inle hålla någon längre föreläsning i det här Ny aktiebolagslag, m. m. Dels är tidenknapp, dels tycker jag rent allmänt att det inte tillhör riksdagsarbetel. Jagskall bara ta upp två reservationer. Reservationnr 1 berör frågan, om förelagsdemokratin skall komma till uttryck iaktiebolagslagen. Det tycker jag är så självklart alt jag inle kan förslå delmotstånd som har rests mot del. Om man nu antar en ny aktiebolagslag, så skalldel väl av den - och inle av någon annan lag - framgå om de anslällda harmedbestämmanderätt. Det räcker alltså alt kort konstalera att del borde varasjälvklart att de regler vi successivt får fram för medinflytande för deanslällda skall föras in i aktiebolagslagen. Jagförstår inte det socialdemokratiska motståndet mot detta; departementschefensynes ju vara av samma uppfattning som reservanterna. Del ligger något avMotvalls käring över detta motstånd, och vad sådant skall tjäna till förstårJag inte. Reservation3 gäller minimigränsen för aktiekapitalet. höjdes den från 5 000 till50 000, vilket var nödvändigt och synnerligen angeläget med hänsyn lill allldet skoj som förekom i de små 5 000-kronorsbolagen, inle minst i form avskatteflykt och skattefusk. Förslaget att nu gå tillbaka lill etl lägre beloppär egendomligt, allra helst som en utredning har tillsalls för att utarbeta enny associationsrättslig form för mindre och medelstora företag. Frågan är välsnarare om inte 50 000 är en för lågt satt gräns och om man inle borde höjaden. Om jag inte är felunderrättad ligger den i på . Omvi får en ny associationsform, lämplig för mindre och medelstora företag, finnsdet inte minsta anledning att sänka minimigränsen för aktiebolagen. Vi skullealltså hoppa från 5 000 till 50 000 och sedan tillbaka till 20 000! Det fårväl vara någon ordning på det här området också! Jag yrkar bifall till reservationen 1 och i övrigt till utskottetshemställan. Lätmig bara tillägga några ord. Jag har själv väckt en motion om likvidation avaktiebolag. Den nuvarande ordningen fungerar inte väl. Bolag som för längesedan upphört med sin verksamhet blir år efter är påförda både skatt och numerai synnerhet förseningsavgift, vilket vållar många myndigheter myckel arbetelill ingen som helst nytta. Del kostar samhällel stora pengar, och det ärtotalt meningslöst arbete. Man borde kunna få fram ell syslem som gjorde attbolagen myckel snabbare försvann ur inkomstlängderna. Jag skulle vilja vädjalill regeringen alt ägna intresse åt detta. Det kostar som sagt samhälletmyckel pengar lill ingen som helst nytta. Hen (vpk): I det belänkande frän lagutskottet som vi nu behandlar föresläs en nyaktiebolagslag, I anslutning lill behandlingen av detta lagförslag behandlasocksä kommunisternas partimotion 1975:1133, vari krävs attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag angående tillägg i lagen omaktiebolag av innebörd att utländsk med- borgare eller utländskjuridisk person får förvärva aktier i svenska akliebolag endast eftertillstånd av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Utskottetavstyrker motionsyrkandet med hänvisning till att en pågående utredning harsådana direktiv att önskemål om etl system med tillståndsprövning sommotionärerna framför torde komma att bli tillgodosett i utredningens kommandeförslag. Motionen1975:1133 bygger pä den motivering som anförs i motionen 1975:1627. I dennamotion behandlas de utländska, multinationella förelagen i . Det slårhelt klart all dessa förelags verksamhet här har förorsakat problem och kommeratt förorsaka än större problem, om inle deras verksamhet bringas underkontroll frän samhällets sida. Dessa utländska multiföretag utgör visserligenännu en liten del av del svenska näringslivet, men denna del befinner sig isnabbare expansion än del svenskkontrollerade näringslivet. De utländskamulliförelagen har också gjort djupa inbrytningar på vissa nyckelområden somkan ha avgörande betydelse för möjligheterna att föra en självständignationell ekonomisk politik. I de länder där dessa stora multiföretag skaffatsig etl avgörande inflytande kan de t. ex, genom kapilalhandel förstärka ellerdämpa en valutakris efter dessa företags behov eller t. o. m. inverka styrandepå den ekonomiska politiken i ett visst land. Man kan inte utesluta attmultiföretag kan motverka en av den svenska statsmakten förd ekonomiskpolitik. Deanslällda i de utlandsägda och fjärrstyrda mulliförelagen befinner sig i ettklart underläge till sin motpart jämfört med anställda i svenskägda företag.Genom sin multinationella struktur kan denna typ av företag uppträda pä etthänsynslöst sätt mot sina anställda och undandra sig socialt ansvar för denbygd där förelagen ligger. Viktiga beslut om t. ex. nedläggning av förelagfattas utomlands utan att de anställda och deras organisationer har möjlighetatt utöva något reellt inflytande pä beslutsfattandet. Genom hot omnedläggning i och överflyttning av produktionen till låglöneländer,eller till länder som tolererar en sämre arbetsmiljö, kan mulliförelagen övautpressning vid fackliga förhandlingar om de anställdas villkor. Dessa förelagbedriver också en hänsynslösare nedläggningspolilik än vad svenska företag kangöra. Praktiska exempel på nedläggningshot saknas inte just . Både Good Yearvid och Litions Sweda i riskerar nedläggning. Det ar osannoliktatt mulliförelagen medverkar vid lösningen av frågan om de friställdesfortsatta sysselsättning. Den får nog samhället svara för sedan dessa företagunder bedrivit en vinstgivande verksamhet här i landet. Avanceradgrund- och framtidsforskning är av avgörande betydelse för utvecklingen inomindustrin. Vad gäller de utlandsägda mulliförelagen i är dennaforskning som regel förlagd utomlands och ulan-för svensk kontroll. För ettlitet neutralt land som måste det vara viktigt att söka bygga upp ensådan forsknings- och utvecklings- Ny aktiebolagslag, m. m. Nyaktiebolagslag, m. m. potential inom landet. Deutlandsägda mulliförelagen har också haft betydande möjligheter att undandrasig beskattning i . Genom ekonomiska transaktioner som är interna förförelagen men externa för värdlandet har dessa förelag möjlighet att ta framvinsterna i det land där det är skatiemässigt fördelaktigast. Delföljer således etl flertal ölägenheter för av de utlandsägdamuliiförelagens verksamhet här. Skyndsamma åtgärder måste vidtas av samhällelför all bringa deras verksamhet under en godtagbar samhällelig kontroll. Denstatliga ulredningen om internationella koncerner i industriländer säger på s.35: "Tvärtemot ofta framförda synpunkter är del kanske denindusiripolitiskt aktiva nationalstaten som hör framtiden lill medan deinternationella koncernerna kanske är slulstegen i en epok," Utredningenliknar denna typ av företag vid "Jätteödlor dömda till tillbakagång i ettnytt klimat för vilket de inte är anpassade". Motionärerna är av den meningen alt den av utredningen påtaladeklimatförändringen måste komma så fort som möjligt. Därför anser vi attpågående utredning angående dessa multiföretag inte behöver avvaktas vad detgäller kontrollen av utländska aktieköp i svenska företag. Jagyrkar därför bifall lill reservationen 8 i lagutskottets belänkande nr 4. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen' av kammarensförhandlingar. Min avsikt är all med några ord beröra det föreliggande lagförslaget istort samt all ta upp reservationerna 3, 6 och 8, i Stockholmkommer sedan all la upp reservalionerna 1, 2 och 5. Lålmig dä lill all börja med konslatera alt förslaget till ny aktiebolagslaginnebären mycket genomgripande och framförallt betydelsefull reformering av ettlagstiflningsområde som i hög grad berör vår näringspolitiska och ekonomiskaverksamhet. Reformen är självfallet av myckel stor betydelse för storalöntagargrupper, eftersom etl myckel stort antal av löntagarna är anställdaJust i företag som bedrivs i aktiebolagsform. Jag tror mig också vägakonstatera alt den modernisering av aktiebo-lagslagsliftningen som vi nu ärberedda alt genomföra är efterlängtad av näringslivet i stort. Redanvid riksdag gjordes vissa ändringar aktiebolagslag. Dåinfördes förbud för akliebolag att lämna lån till aktieägare, och samtidigthöjdes minimigränsen för aktiekapitalet till . Denna höjning skallväl också ses mot bakgrunden av all gränsen legal oförändrad vid 5 000 kr.ända . Under1960-lalel och under de förslå åren av 1970-lalel ökade anlalel aktiebolagmyckel kraftigt, nämligen frän 44 1960 till 133 1972. Det kaninom parentes också sägas all bildades över 18 000 nya akliebolag. Enav anledningarna lill den stora nybildningen av akliebolag var säkerligen degenerösa äterlåningsregler som fanns i kombination med del myckellåga minimibeloppet, , för akliekapilalel. Möjligheten att bildaaktiebolag och utnyttja della för skalleflyklslransak-tioner var således myckelstor. Detfinns i del här sammanhanget anledning alt erinra om all aktiebolaget är enförelagsform där ägarna själva inte svarar personligen för bolagets åtagandenoch förpliktelser. Med hänsyn härtill är del självfallet myckel viktigt allaktiebolagslagen innehåller regler föran skydda borgenärer och de anslällda. Denya trygghetslagar till de anställdas skydd som vi fåll under de senaste årengör alt kravet pä kapital är myckel större . Ireservationen 3 framhålles att kravet på etl minimikapital pä . skaparsvårigheter för nyetablering av mindre förelag. Det kan kanske ligga något i ettsådant resonemang, även om reservanterna inte kunnat anföra ett enda exempel påen nyetablering som inte kommit till stånd på grund av att gränsen föraktiekapitalet satts till . Riksdagenbeslutade att frågan om en förelagsform för mindre och medelstora förelagförutsättningslöst borde utredas och all utredningen borde ske så skyndsamtalt förslaget skulle kunna framläggas och träda i kraft innan övergängslidenför äldre bolag med krav pä höjning av aktiekapitalet löper ut . Dellautredningsuppdrag har givits åt bolagskommilté. Trots all regeringensbegäran om utredning har verkställts, trots att ulredningen kommit i gång ochhunnit en bra bil pä väg i arbetet har reservanterna återkommit med krav päsänkning av aktiekapitalsgränsen till . Jag tycker nog kunnat lugna sig och invänta resultatet av den pågående ulredningen. sida vill vi också framhålla vikten av att man inte genom etttemporärt beslut om en sänkning av minimigränsen i onödan komplicerar deinvecklade problem av civilrättslig, skatterättslig och lagteknisk art somövergängsregleringen för de äldre aktiebolagen redan nu ger upphov till. Jagvill sedan övergå till att säga några ord om reservationen 6 som rör frågan om revisorsjäv.Där framhåller reservanterna att enligt nuvarande regler kan i dotterföretagsom har två revisorer en av dem vara tjänsteman i moderbolaget. Reservanternaunderstrykeratt de finner det anmärkningsvärt att enligt propositionens förslagdenna regel slopas. Som motiv för denna inställning har de iutskotlsdiskussionen påpekat att om man har två revisorer så kan man prutalitet på Jävskravet när del gäller en av revisorerna. Jag vill hänvisa till enmening i reservationen där man säger följande: "Förslaget ipropositionen om att den nu gällande regeln bör slopas. Nyaktiebolagslag, m. m. Nyaktiebolagslag, m. m. synes enbari haförestavats av principiella skäl," Dettaär nog rikligt, men lät mig i sä fall också fä understryka att del skälet ärförestavat av en mycket betydelsefull och viktig princip, nämligen principen omatt en revisor skall ha en självständig och helt oberoende ställning. Vid denhearing som utskollet hade underslröks ocksä den positiva insiällningen lillsjälvständighei och obundenhei. Men del framfördes ändå frän något håll att mankunde göra en avvikelse om praktiska skäl förelåg. Reservanterna framhåller attdel har gäll bra och att man frän näringslivet påpekat alt dennuvarande regeln gett en värdefull kontrollmöjlighet. Låt så vara att del gåttbra . Men varför skall man då göra avsteg från en princip somman-åtminstone Jag personligen - betraktar som sä väldigt betydelsefull ochviktig?