prot · FZ0978 · 1975-12-31 00:00:00 — Varför kan den socialdemokratiskagruppen inle ställa sig bakom ell sådant krav? Vad säger miiienpartierna, ochvarför är de motståndare till vårt krav? är motståndare till det, vet vi av dess agitation. Mansäger att ett prisstopp är camouflage, att del är sockerpiller och alt det äralt lura sig själv alt införa prisstopp. och, som vi härhar hört, moderaierna vill alltså ha bort även de begränsade prisstopp somfinns . Det lycker Jag husmödrarna och pensionärerna bör lägga påminnei. Delkonstiga med arbeisköparna är bara att de i sin propaganda kräverlönestopp. Det tror man alltså skall kunna vara effektivt. Men prisstoppavvisar man som camouflage eller sockerpiller. Ståndpunkten är avslöjande ochinger verkligen inget förtroende. Konsumenternahar naturligtvis rätt att ställa del kravet på prispolitiken att den skallgarantera ett effektivt prisstopp, Samlidigt som vissa livsmedel redan ärprissloppade vill regeringen nu höja matpriserna med 2 96, Del lycker vistrider mot vad man förut har lovat. Vi kan för vår del inte acceptera denprisstegringen. Den kommer ovanpå andra som också inträffar detta år och somhårt gnager på de förbättringar som löntagarna har tillkämpat sig. Vadsom krävs är alltså enligt vår mening ett utvidgat och effektivt prisstopp påalla nödvändighetsvaror. Det är en politik som ligger i lönarbelarnas och debreda konsumentgruppernas intresse. Jag efteriyser, herr talman, fortfarandesvar från den socialdemokratiska gruppen och mittenparlierna på frågan varförde inte vill försöka genomföra en sådan politik. () kortgenmäle: Jag kan förstå om vill dämpa ivern, som han säger, attdiskutera 80 . Det är ganska uppenbart att den strävan finns frånsocialdemokratins sida . Men det är ofrånkomligt ändå all frågan kommer upp,eftersom vi här, i anslulning lill finansutskottets betänkande, diskuterarinvesteringspolitiken och dispositionen av samhällets resurser inomnäringslivet - 80 är ju en mycket väsentlig del av denna insats frånsamhällets sida. Jagvill betona att vi inom cenlern tror att det är nödvändigt med en industriellsatsning i för att säkra sysselsällningen i detta län. Men det måstefinnas ell realisiiski och konkrei beslutsunderlag innan man kan begära allriksdagen här skall kunna ta ställning. Del vore skäl i att finansministernredan i dag redovisar de anspråk på kapitalmarknaden som det nyastålverksprojeklel kommer all ställa. Delär ganska naturligt att 5-procenisregeln när det gäller AP-fondens infiytande iföretagen har kommit upp . Eftersom man fördubblar de tillgängligakapitalresurserna måste man också fråga sig om de regler som reglerarAP-fondens arbete visavi de företag man stöder är till fyllest. Vi har funnitatt del är befogal alt sprida AP-fondens insatser på en bred sektor, och det ärdärför också befogat att begränsa aktieköpen i varie enskill förelag för attundvika maktkoncentration. Närdet sedan, , gäller diskussionen om de 400 000 nya jobben nödgasjag än en gäng konstatera att socialdemokratin här verkligen inte ger klarabesked. I direktiven till sysselsättningsulredningen sägerarbetsmarknadsministern att en regional utjämning föruisäuer tillskapandet av300 000 ä 400 000 nya arbeten. I utredningen har man, när man analyseratsituationen, funnit att man behöver lägga sig pä sam- ma nivå som cenlern föratt ge en rimlig chans till arbete över hela landet. Tillsisl, : Inte ens här har socialdemokratin sina ungdomar med sig,därför alt SSU-ordför.anden ju i boken 1976förklarar alt det är nödvändigl att tillskapa mellan 300 000och 400 000 nya jobb. ()kort genmäle: gjorde gällande alt vi inle hade anledning altdiskutera 80. Det är på sitt sätl riktigt. Men skall varamedveien om de ansträngningar vi har gjort under föregående år - t. ex. jagsjälv i tre interpellationsdebatter med industriministern - att fä diskuteraSlålverk 80. Del var myckel svårt alt få något verkligt lillfälle till det.Beredvilligheten från socialdemokratins sida dä att visa vad som egentligenhände eller inle hände var inte särskilt påtaglig. Dessutom finns det faklisklen viss anledning att peka på erfarenheterna av hur regeringen här harmisskött sig i en viktig industriell satsning. Det finns anledning att göradet, eftersom en viktig fråga är om man ytleriigare en gång skall anslå500 milj. kr. till Slaten för inköp av aktier på börsen för att på den vägenvidga den Slalliga maktkoncentrationen och det statliga inflytandet. Vårtställningstagande i den frågan grundas bl. a. på de konkreta erfarenheter somflnns från de fall där staten själv verkligen skall ha ansvarei för ett slorlindustriellt projekl. Detär rikiigi all vi i dessa Ireminutersrepliker inle hinner gä in på alla storafrågor som lagils upp i de tidigare anförandena, men kvar slår au sill huvudanförande och i sin replik icke visat att man på socialdemokratiskthåll har några nya grepp att ta för att råda bot på de allvarligaprisstegringar som vi har. Jagkan säga till alt vi inle nödvändigtvis syftar lill all ta bortnågol prisstopp. Vad vi önskar är au avskaffa inflalionen och prisstegringarna.Erfarenhelerna visar dock alt det s. k. prisstoppet inte utgör någon garanlimot inflation. Vi hade prisstegring föregående är trots att det då varprisstopp på en rad varor. Regeringen har också vidgat prisstoppet pålivsmedel. Men det hade inte gått mer än eller så innan man vartvungen an bevilja dispenser. Jagupprepar vad jag sade i milt första inlägg: Om del är så lätt att råda bot påsituationen med prisstopp, varför inför man då inte prisslopp på brevporton ochpå statens Järnvägars biljetter? HerrEkström sade i silt inlägg att man, om man sänker skatterna, inte har råd meddet ena och dei andra. Ja, jag gör gällande alt om vi höjer skattesatserna pådel sätt som vi gör nu kommer del au motverka den ekonomiska ulvecklingen ilandet. Det är de reala resurser som här finns som är den enda garantin för atten reformpolitik skall kunna fortsätta. Er skattepolitik motverkar delta. () kortgenmäle: Den här debatten handlar Ju i hög grad om sysselsättningen och hur viskall kunna trygga den. I det sammanhanget har, som redan påpekats här.Stålverk 80 avgörande betydelse för norra delen av . Vidare aviseras ifinansplanen ett betydande kapitaltillskott för denna investering, kanske denstörsta vi haft i . Denna fråga hör alltså hemma i dagens diskussion,och det är därför jag har rest mina frågor, som jag hoppas kunna få besvarade. Sedan,herr lalman, var jag litet förvånad över del resonemang som i siltföregående anförande förde om infiationsproblemati-ken. Han ville där göragällande att vi för vår del lägger hela ansvarei för den snabbainflationsutvecklingen på löntagarorganisationerna. Det är naturligtvis fel. Vihar påpekat alt en stor bov i inflationsdramal är det nuvarande skattesystemet.Marginalskatter, bortfallande bostadsbidrag m, m, gör att löntagarna ständigtmåste kompensera sig med slora lönetillskoll för att fä en liten reellinkomstförstärkning. De vill få den naturliga upplevelsen att det måste lönasig all arbeta. Detsom förvånade mig mest var att tycktes mena att det är fel när visäger i vär motion, att den kommande avtalsrörelsen kan genomföras inom ramenför det tillgängliga samhällsekonomiska utrymmet. Är del inle ett mål också förherr Eksiröm? Eller tycker möjligen att avtalsrörelsen skallspränga den samhällsekonomiska ramen? Ifinansplanen har Jag noterat att det finns en annan syn på dessa frågor hosfinansministern och regeringens talesmän. Där står det ordagrant: "Enytterligare förutsättning är att avtalsrörelsen i framliden kan genomföras inomramen för del tillgängliga samhällsekonomiska utrymmet," Det vore önskvärtatt och finansministern senare sinsemellan ville klara ut vad regeringspartietsuppfattning i dessa frågor egentligen är. All samma mål bör gälla alla andraåtaganden och förslag som reses och som ställer krav pä samhällets samladeekonomiska resurser ändrar ingeniing i sak. Om vi inte eftersträvaråterhållsamhet får vi betala det i inflation, och den 11-procentiga inflationvi har räcker sannerligen lill. Tycker inte också det? Hen () kortgenmäle: Det är alldeles klart att vi har samma mål: att hålla oss inom desamhällsekonomiska ramarna. Men vad jag i mitt huvudanförande var angelägen omatt påpeka var att den borgerliga oppositionen vill skjuta skulden pålöntagarorganisationerna. Det var den enkla sanningen som jag ville framhålla. Sedanvill jag ägna de här minuterna åt , Han var den här gångenliksom alltid angelägen om att framhålla alt det råder stor enighel på denborgerliga kanten. Men så är det ju inte. All bli enig om allmänna riktlinjer,som inte säger särskilt mycket konkret, går ganska lätt, men i de vitalafrågorna är ni djupt oense på den borgeriiga 4 protokoll 1975/76:78-79 Pä den moderatasidan säger ni nej till finansfullmakten på en och , ochni säger nej lill 500 milj. kr. Kan man då säga all delär enighet i de centrala frågorna ? HerrBurenstam riktar stark kritik mot skatter och löner. Det är alldelesklart att ni gör del, eftersom ni inte har ställt er bakom överenskommelsernaHaga I och II, utan ni lämnade förhandlingarna båda gångerna.Därför är del klarl alt ni inte har mycket till övers för de uppnåddaresultaten. FjärdeAP-fonden bedriver smygsocialisering och del är en spekulation i aktier medpensionärernas pengar, påstår ni. När ni fördel resonemanget är del inteunderligt att det kan komma insändare i tidningarna med frågan: Kan det vararätt att man köper aktier för lönlagarnas pengar? Skall inle de pengarnaanvändas lill pensioner? Ja, del är genom ert underliga och försåtligaresonemang som sådana funderingar kan komma upp! Kanske människor tror attdessa pengar finns i någon kassakista och all de inte är placerade i samhället.Första, andra och iredje AP-fondernas kapital är till ute i näringslivetoch gör nytta och finns i bostadslån osv. De pengarna finns där, och deförräntas, men att säga att smygsocialisering förekommer, del lycker jag ärnågonting som borde hålla sig för god för. Statenfår mer att säga till om genom all Ijärde fonden köper aktier, sägs det vidare.Så är det ingalunda. Och det hävdas att vi driver upp börskurserna. Men velherr över huvud taget köper några aktier påbörsen? Det borde man kanske veta innan man gör sädana påståenden. Och hur blirdel om man begränsar till 5 96 och del kommer riklade emissioner ifortsättningen? Hur skall man kunna ta emot en sådan riktad emission, om manskall ha en begränsning lill 5 96? Dessutom,allra sist: har verkligen köpt aktier i små företag - iintressanta företag, som är utvecklingsbara och som därmed också kan vara tillgagn för hela värt näringsliv. Hen (vpk) kortgenmäle: Det fanns en gång ett parti som lalade mycket om jämlikhet. skulleman nästan kunna ordna en frågesporttävling bland folk och fråga vilket partidet var. Ellviktigt jämlikhetskrav är en femte semesiervecka för alla lönar-betande. harjag sett i pressen att finansminister har sagt alt den reformen inle gårall genomföra nu; del finns inle ekonomiska resurser lill den. Men vi vet Juall det finns stora grupper i det svenska samhället som redan har både fem, sexoch sju veckors semester. Hur är del med exempelvis tjänstemännen ifinansdepartementet och i andra statliga verk? Ja, de behöver inte nöja sig medfyra veckors semester. Varför skall då en arbetare, som står i tungt och hårtarbele, bara ha fyra veckors semester? Han har Ju slörre behov av längresemester än den tjänsteman som har ettrelativt lätt arbete Jämfört med en byggnadsjobbare eller en gruvarbetare. Jagsäger det här inte därför att jag vill beröva tjänstemännen en förmån som dekunnat tillkämpa sig, utan därför att jag tycker det är utomordentligt viktigtatt vi fär jämlikhet på detta område. Socialdemokraternakritiserar här för parollen 400 000 nya jobb. Ett faktum är ju att detbehövs mycket fler nya sysselsättningstillfällen än också den siffran för altalla skall kunna garanteras ett meningsfullt arbete 1980. Jag lycker därför attdet är fel av socialdemokralerna att kritisera målsättningen att man krafiigtmåste öka sysselsättningen. Det kan väl heller inte vara meningatt man skall göra det, fast del blir intrycket när han talar här. Brisleni politik är att man inte kan lala om, hur detta mål skall kunnanås. Det blir därför i tappning bara ett tomt löfte. Vpk hardäremot i en utförlig motion talat om, hur man skall kunna genomföra ett stortsysselsältningsprogram, och mina kamrater kommer senare i debatten allgrundligare gå in pä den frågan. HerrBurenslam sade i sin replik att han och inte är ute efteratt ta bort ett prisslopp. Men i silt huvudanförande sade han faktiskt så här:Prisstopp är ett spel för galleriet, det är ett camouflage, det är att manlurar sig själv. Hurvill nu ha det? Vill ni ha kvar det prisstopp som finns och medden nuvarande omfattningen? Den frågan kan besvaras med Ja eller nej. () kortgenmäle: Jag förstår att av tidsskäl inte kunde komma lillbaka ifrågan om sysselsättningen, även om den är myckel väsentlig. Bakgrunden tillden debatt vi har här är strävan att hålla sysselsättningen uppe, atttrygga människornas rätt till arbete. Jagskulle i sammanhanget vilja ge rält, när han säger att om manskulle ha en maximal sysselsättning, skulle det behövas mer än de 400 000 nyaJobb som vi har satt upp som ett mål. Bakom kravet på 400 000 nya jobb liggerden av sysselsättningsutredningen fastslagna principen att om man skallerbjuda samma chans och samma möjligheler till arbele i landets skilda delar,måste man fram mot 1980-lalel skaffa 400 000 nya arbeten. Det är alltså i ochför sig ingen orimlig målsättning, sä till vida har rätt; detär helt enkelt vad man i en aktiv regionalpolitik, som förespråkar, sersom ett mål . Omman , som socialdemokratin gör, går ut i valet med målsättningen Arbete åtalla - man har den t. o. m, i valmanifestet - måste rimligen den fråganställas, vad man i själva verket menar med detla, SSU-ordföranden ansertydligen att man skall acceptera vår målsättning, dvs, en regional utjämning,och ha målsättningen 400 000 nya jobb. Jag har inte fått svar av ;jag vet all hans repliktid är slut. men jag hoppas alt senaretalare från socialdemokratisk sida klarar ut de här begreppen. Socialdemokratinär skyldig svenska folket ett besked om var man står i den här frågan. Är dellångtidsutredningens eller sysselsältningsutredningens siffror man tänkerlägga lill grund för sitt framlida agerande? Man kan inte lämna folk ioklarhet i denna fråga. Vihar som bakgrund för vår målsättning krävt en ny realistisk näringspolitik somskall hjälpa lill att skapa denna nya och ökade sysselsällning, men regeringenstår tomhänt. ()kort genmäle: Vi vill ha ett prisstopp i den bemärkelsen att man avskaffar deinfiationsdrivande krafterna. När det gäller tron alt man kan förbjudainfialionen bara genom att lagstifta mot den har vi alllför många exempel påatt det inte fungerar. HerrEksiröm sade att AP-fondens pengar är placerade i bostadslån, kommunlån ochannal - hell riktigt. Men då måste också hålla med om alt om manlar 500 milj. kr. från dessa placeringar för alt köpa aktier pä börsen, så blirdel mindre pengar kvar lill lån till kommuner och län lill mindre ochmedelstora företag, mindre pengar kvar till bostadslån. Del är en viktiganledning till att vi är emot detta. HerrEkström säger att har köpt aktier i små, intressanta bolag.Jag vet inle om då länker på som elt litel bolag eller Mooch eller AGA. Är del definition på små, intressantaförelag? uttryckte sig i alla fall på del sättet. Sedanvidhåller vi all en viklig anledning mot att ge AP-fonden pengar lill köp av aktier är att vi inte vill, mot bakgrund av de praktiska er farenheter man har, all staten skall få alltmer inflytande, vilket leder till en maktkoncentration. förnekade att det skulle vara fråga om smygsocialisering. Men del står ju i det avsnitt av finansut skottets yttrande lill skatte- och näringsutskolten, där m. fl. anmält avvikande mening, all del bör "framhållas au fjärde fondsty relsens förvärv av aktier medfört all samhället fått del i ägarin- flytandet överföretagen". Ja, det är i så fall smygsocialisering. Detär helt rikligt, , att vi har varil kritiska mot vad för de vid Hagaförhandlingarna uppnådda resultaten. Vi har varitkritiska därför att man inte uppnådde några resultat. Man kom överens om skulle ha ett nytt skattesystem. Har sett röken av ett nyttskattesystem? Man sade att man skulle genomföra en skattesänkning. Har herrEksiröm inle kunnat se i statistiken att skatterna under föregående årfaktiskt steg? Man sade att man skulle la spjärnlag mot inflationen. Altpriserna stiger med 11 96, är det ett spjärnlag mot inflalionen? Nej, vi ärkritiska mot Hagaöverenskommelsen därför att det inle var några resultat somuppnåddes. Del är en viktig anledning lill vår kritik. Vad beträffar denborgerliga enigheten är det helt riktigt alt vi mo- deraler på två punkler harsäryrkanden, dels när del gäller AP-fonden Nr 78 -Jag har redan förklaratvarför-och dels närdet gäller finansfullmaklen. delta att regeringenskall ha tillstånd att ulan alt höra göra jq pgps\91(, av med 1,5 miljarder påolika projekt. Vi lycker att en rimligare politik----- i stället vore enskattesänkning. Men oenigheten på den borgerliga kanten Finansdebatt kan inle vara särskilt stor här. hade föregående år en motion där man gick emot finansfullmakten. HenWIRTÉN (fp) kort genmäle: frågar i sitt inlägg: Varför reagerar aldrigmot privat maktkoncentration? Jo, , visst gör. Vi reagerarmot både statlig och privat maktkoncentration. vet ju lika bra somjag att det inte är löntagarna som får infiytande genom AP-fonden. Det ärnågra fä personer, utsedda av regeringen i en central fondstyrelse iStockholm. Om AP-miljarderna fritt fär användas för all köpa upp det svenskanäringslivet blir följden en väldig maktkoncentration, inte arbetsdemokrati. Viarbelar för alt de anställda skall få mer att säga lill om i företagen. För attfå den rätten att vara med och bestämma över sin egen arbetssituation skall deinte försl behöva förse sig med kapital - den rätten skall de ha i egenskap avanställda. Och verkligt infiytande för de mänga verksamma ute i företagen runtom i landel, det är raka motsatsen till planhushållning via slaten och centralafonder. Närdel gäller den privaia maktkoncentrationen, sä har lagt fram eltlångtgående program: Härdare konkurrenslagstiftning. Mindre makt över näringslivetför de stora allmännyttiga stiftelserna. Bort med den nuvarande rätten förfinansministern alt utan insyn och utan motiveringar ge skaltefavörer isamband med fusioner! Lätta bördan för de mindre företagen, så alt de kanskärpa konkurrensen mot bjässarna! Dehär och andra vikliga krav tror vi verkligen skulle minska den privatamaktkoncentrationen i näringslivet. Det räcker inte, , att ersättaden privata maktkoncentrationen med en statlig maktkoncentration. Herrtalmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt lill ytleriigare replik. Herrtalmannen har varit vänlig nog att ge mig någol inledningsvis än deövriga talarna, och vill jag gärna använda lill att säga någonlingrenl allmänt om situationen, innan jag kommer in på replikväxlingen. Men förall jag inle skall glömma bort det och för att det inte skall hänga i luftenvill jag ändå lill säga, när han lalar om finansministerns fullmaktatt utan insyn sitta och hanlera skalleeflergifter i fusioneringsfallen, attden rätlen har i sedvanlig ordning underställts , och del är en rältsom finansministern utövar med riksdagensaccepl och godkännande. Hur finansminislern sedan utnyttjar den rätten granskasärligen av konstitulionsulskollel, som hade vissafunderingar, vilka jag självfallet rättade mig efter. Sedermera harkonstitutionsutskottet inte haft någonting att invända. Motdenna bakgrund vore det onekligen klädsamt om - jag skall förlåtahonom därför att han är nybörjare som företrädare för sitt parti i de härdebatterna - i fortsättningen var litet försiktigare i sin argumentation, närhan slänger ut beskyllningar. Omjag därefter skulle ge mig in på elt försök att redovisa litet grand av deallmänna synpunkterna, så kan jag säga att i den ständigt lika svåra sysslanatt spä om framtidens ulveckling står vi sannolikt på någol stadigaremark än då vi författade en finansplan som , , är föremål för prövning. Således är den internationellauppgång som allmänt förväntas klarare manifesterad. Deninternationella expertisen räknar nu upp tillväxttakten med någon ytterligareprocent utöver de ca 4 ".> som man har angivit som medeltal inomOECD-nationerna -jag talar om 1976, Men för vär egen del har vi sagt att det ärför tidigt att göra förändringar i bedömningen just . En avstämning pä denposten får i sedvanlig ordning ske när regeringen lämnar sinkomplelteringsproposition i slulel av nästkommande månad. Vadvi vel för dagen är emellertid att vi f n, kan glädja oss åt en mycket högekonomisk aktivitet. Sysselsättningen är god - ja, den är överraskande god. Denenligt arbetskraflsundersökningen redovisade arbetslösheten på 1,8 "ii är lägreoch den sysselsatta arbetskraften - 4 050 000 - är högre än tidigare under 1970-talel, Då innefattas också de konjunkturmässigl goda åren1973, 1974 och 1975, Sombekant har vi genom en klok politik - som i denna sin egenskap har blivitinternationellt uppmärksammad - haft goda år i vårt land, mitt i en värid somhar präglats av onda år. Min personliga blygsamhet förbjuder mig attapostrofera alla vänliga omdömen som gjorts om den svenske finansministern somen finansministrarnas stålman i internationellt sammanhang, och därför villjag omedelbarl säga alt vi är många som har medverkat härtill, naturligtvis iförsta hand alla i produktionen involverade men på det politiska planet ävenden opposition som i våra Hagauppgörelser i nationens inlresse sattesamförståndet före den poliliska arrogansen och trällysinaden. Jag behöverinle säga mer. Jagvill gärna understryka den känsla av ansvar på del poliliska områdel som vi medvissa beklagliga undantag har kunnat avläsa i den ekonomiska politikenshanlering. Tvivelsulan har den haft en avgörande betydelse för den särprägladeutveckling vi har bakom oss och vilken, som jag sade, skiljer oss såradikalt från den arbetslöshet och stagnation som präglat omvärlden under desenaste åren. Perspektivet och framöver är någol annorlunda. Vi kansannolikt räkna med en konjunk- Förmodligenkommer den att ha sina speciella och karakteristiska inslag, Alll talar förall den blir relativt behärskad i sin uppgång. Det finns utanför värt land arbetskraftsreserv - som här har omvittnats uppgår den lill 17 miljonerarbetslösa - som på sitt sätt garanterar att någon extra överansträngning ellerlöneinflation på grund av arbetskraftsbrist knappast är aktuell vid eninternationell bedömning. Vidarekan vi räkna med att de senaste årens inflation och byies-balansbrist har sattspår efter sig, som nalurligtvis kommer all prägla poliliken i fortsättningenoch som gör alt man har anledning räkna med att statsledningarna ålägger sigett visst mall av försiktighet i sin hantering av verksamheten. Allt dettatalar sålunda för att världens industrinationer försöker slärka sinexporlkapacitel och konkurrensförmåga för att åstadkomma balans iutrikeshandeln och förslärka en del svaga valutareserver, Idenna industriella kamp om världsmarknaden avgörs framgången av ulvecklingen påkostnadssidan, det är jag fullt på det klara med. Och i detta ligger mer än delpopulära talet om lönerelationerna, som man så ofta för till torgs när man görjämförelser om den internationella och relativa kostnadsutvecklingen. Därligger i samma utsträckning frågan om skatteregler, utbildning,yrkesskicklighet, forskning, utvecklingsarbete, kreditpolitik och allt deltasom har med näringslivet och företagandel all skaffa. Medåberopande av våra relativt sett höga löner har man ofla hävdat all vi ligger iunderiäge och all vi tappar marknad i det internationella varubytet. Men om vitillfälligt har förlorat några promille, så har det meramed strukturen i den svenska exporten alt skaffa.