prot · FZ0995 · 1975-12-31 00:00:00 — granskas f. n. de problem som hänger samman med medborgarskap förbarn vilkas föräldrar har olika medborgarskap. En expertkommitté undersökermöjligheten att utarbeta en konvention på detta område. 1dagarna har en proposition om ändringar i lagen om svenskt medborgarskapförelagts . Vid remissbehandlingen av den departementspromemoria, somligger till grund för propositionen, föreslog en remissinstans att barn iäktenskap mellan svensk kvinna och utländsk man borde få svenskt medborgarskapvid födelsen. En annan instans föreslog att barn till svensk moder eller faderborde bli svenskt vid födelsen oavsett föräldrarnas samlevnadsform. För egendel har jag anfört Omvidgad rätt till svenskt medborgarskap för utländska medborgares i Sverigefödda barn att jag har förståelse fördessa förslag. En sådan lösning skulle även ligga i linje med strävandena föratt åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor. Jag bedömer det emellertidinte vara möjligt att . förorda så långtgående ändringar i de principer påvilka vår medborgarskapslagstiftning vilar. Reslutatet av arbetet inomEuroparådet bör avvaktas och fortsatta överläggningar hållas med övriganordiska länder innan ändringar av detta slag närmare övervägs. HerrPERSSON i Heden (c): Jag tackar statsrådet för svaret. Tyvärr har statsrådet dock integivit något besked om en snar lösning på den problematik som jag har berört imin fråga. Om vi skall avvakta utredningar och internationella överenskommelserkan en lösning ta mycket , vilket är beklagligt. Densvenska socialpolitikens förmåner enligt lagen om allmän försäkring är ihuvudsak knutna till bosättningsbegreppet och inte till medborgarskapet.Folkpensionsförmånerna är däremot knutna till innehavet av svensktmedborgarskap, och dessa bestämmelser kan komplicera förhållandet för vissaföräldrar till barn med handikapp. För att lättare klarlägga frågeställningenskall jag ta ett exempel - det finns många sådana som skulle kunna anföras. 1en familj där modern är svensk medborgare men fadern är utlänning är ju barneni äktenskapet, som statsrådet också anförde, automatiskt utländska medborgare.Föräldrar till ett handikappat barn erhåller vårdbidrag fram lill att barnetfyllt . Sedan upphör detta bidrag och någon pension kan inte erhållas -det är här knuten ligger - förrän vederbörande har varit i i 15 årefter fyllda . Efter del barnet fyllt kan man alltså få vänta inärmare på alt få pension för ett sådant barn. Det betyder för dessaföräldrar ekonomiska problem i icke ringa utsträckning. Därförvill jag fråga statsrådet om det inte skulle kunna finnas möjligheter att lösadetta problem innan de här omnämnda utredningarna är klara. Man kunde fatta ettsärskilt beslut om att barn som på grund av handikapp erhåller vårdbidragskulle, när barnet fyllt . automatiskt få folkpension som svenskabarn får i ett sådant fall. Jag tycker det skulle vara rimligt att lösa fråganpå detta sätt. Det kan inte behöva vara några större formella svårigheter. Detgäller ju en social rättvisa för de familjer som drabbats av att få barn som ärhandikappade. De frågor i Heden nu tar upp är andra än de somursprungligen ställdes. Jag kan dock inte förstå att det skulle behöva varasådana väntetider som nämner. finns det ju storamöjligheter till att självständigt naturalisera barnet, och med det förslag somnu ligger på bord bör de bli än större. Därmed bör de problem somherr tar upp i huvudsak Denandra frågan däremot, som alltså jag har svarat på och som fråga gällde, innehåller många komplikationer. Men att behöva väntai , som nämner, det skall med nuvarande regler intevara nödvändigt. HerrPERSSON i Heden (c): Jag vet mycket väl att vederbörande kan söka svenskt medborgarskap förbarn, men jag vet också exempel på att vederbörande familjer inte har tänkt pådetta utan år har skött sitt barn utan någon som helst hjälp från detallmänna. Men om man t, ex, genom någon inforination via försäkringskassornaskulle kunna ge föräldrar upplysning om möjligheterna och underlätta för dematt söka medborgarskap till dessa barn, skulle halva problemet vara löst enligtmin uppfattning. Jagvet också att den proposition som ligger på bord kommer attunderlätta för föräldrar att ordna medborgarskapet, dock inte i tillräckligutsträckning. Det skulle behövas instruktioner till försäkringskassorna attupplysa om detta. Då skulle en del vara vunnet. Överiäggningenvar härmed slutad. § 11 Omfortbildning av lärare erhöll ordet för att besvara fröken () den25 mars anmälda fråga, 1975/76:290, och anförde: Fröken har frågat mig om jag är beredd att redogöra för vilkenallmän fortbildning det, utöver SlA-fortbildning och fortbildning avövergripande karaktär, blir möjligt att genomföra inom det i SIA-propositionenföreslagna anslaget till lärares fortbildning. Dendel av fortbildningsanslaget som fröken avser gäller främst iferiekursverksamheten. Denna typ av fortbildning föreslås i propositionenförstärkt med medel fördels SIA-fortbildnihg med ca 8 milj, kr, och dels vissaövergripande frågor med ca 1 milj, kr. För övrig sommarkursverksamhet återstårca 2 milj, kr, 1propositionen om skolans inre arbete har jag framhållit vikten av en omfattandefortbildning för att den reformen skall få genomslagskraft i skolans helaverksamhet. Jag har också ansett det viktigt att andra övergripande frågor, somt, ex, könsroller och undervisningens internationalisering, får stort utrymmeinom fortbildningen. Fortbildningsanslaget föreslås öka med nästan 12 milj,kr,, från knappt 41 milj, kr, till nära 53 milj, kr,, för nästa budgetår. Det ärnaturligt att inom ramen för ett anslag för verksamhet av den karaktär somfortbildningen utgör omdisponeringar måste ske från tid till annan med hänsyntill skolutvecklingen. Under nästa budgetår kan, förutom en omfattandefortbild- Om fortbildning av lärare ning av övergripandekaraktär och särskild ämnesfortbildning, således ett mycket varierat utbud avferiekurser erbjudas för lärare på alla stadier inom skolväsendet. FrökenROGESTAM (c): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Attge lärare och övrig skolpersonal utbildning och fortbildning är enförutsättning för att förändra skolan i riktning mot det mål som samhället harställt upp. Detta slås fast ordentligt i SIA-propositionen. ställerman, som statsrådet redovisade, nya medel till förfogande för en fortbildningsom riktar in sig huvudsakligen på nya arbetssätt och arbetsmetoder i skolan. Motbakgrund av de positiva skrivningarna i propositionen är det inte möjligt attförutse att en konsekvens skulle bli en drastisk nedskärning i utbudet avferiekurser. Vad som skett är, såvitt jag kan förstå, att SÖ plötsligt fann sigstå i ett läge där man saknade 5 milj. kr. 1 den situationen hade man tvåalternativ. Antingen måste ett stort antal fortbildningskonsulenter ellerfortbildningsledare sägas upp eller så måste fortbildningsverksamheten i övrigtstarkt begränsas. Detförsta alternativet var självfallet inte realistiskt, och därför har detåterstått att begränsa den allmänna fortbildningen. Resultatet har blivit ennedskärning i utbudet av feriekurser. Den planerade katalogen över kurser harstoppats, och en ny version lär vara under tryckning för distribution inom dennärmaste tiden. Attdetta skulle bli resultatet av de satsningar på fortbildning som görs iSIA-propositionen kom som en överraskning inte bara för utan även förde berörda personalgrupperna. En planerad kursverksamhet har pådetta sätt lagts åt sidan. Återbud har lämnats till vidtalade kursledare.Kursgårdar och folkhögskolor, som traditionellt brukar ta emot de här kurserna,får nu snabbt försöka få fram beläggning på sina gårdar från andrakursarrangörer. Ämnesfortbildningeni t. ex. de naturvetenskapliga ämnena kommer såvitt jag kan förstå genom denföreslagna uppläggningen inte alls att få en omfattning som svarar mol deintentioner som statsrådet och i andra sammanhang har framfört somnödvändiga. Gymnasieskolans personal, som inte berörs speciellt myckel avSlA-forlbildningen , ställs genom nedskärningen så gott som utanfortbildnings-möjligheter. Dethär tycker jag är en beklaglig utveckling. Jag undrar om statsrådet är bereddatt utlova någon ytterligare satsning utöver det belopp på från början 1 milj.kr. - nu tydligen 2 milj. kr. - som finns för feriekurser. dessutom kommentera den situation som på detta sätt har uppstått, dåvissa fortbildningsavdelningar - de som arbetar med SlA-fortbildningen - äröverbelastade, medan andra är under-sysselsatta? Vore det inte rimligt attsamtliga fortbildningsavdelningar kopplades in i arbetet medSlA-forlbildningen, så alt man på det sättet fick en regional uppläggning? Om ett anslag får ökas ytteriigare, kan givetvis fler aktiviteterkomma till stånd - aktiviteter som på olika sätt kan bedömas vara angelägna mensom lika fullt kan få stå tillbaka eftersom statsbudgeten inte kan få öka hurmycket som helst. Finansiella hänsyn måste tas. Dettakan innebära att man inom ett anslag får göra omprioriteringar. Det är ingenovanlig situation. För det här anslaget totalt sett gäller att det föreslåsökat med 12 milj. kr. Om man vidare räknar samman all fortbildning somdärigenom kommer att ske, kommer antalet fort-bildningsdagar under det kommandeläsåret att öka enligt regeringsförslaget. Antalet deltagare i fortbildningenkommer att vara ungefär detsamma som under de närmast föregående åren. Det kanvisserligen vara Svårt att göra omprioriteringarna, men totalt sett är det ändåen positiv bild som vi bör ha av den fortbildning som föreslåskomma till stånd. Fröken (): Jag har också utan vidare erkänt att det sker en ökning avfortbildningsanslaget som sådant. Vad jag har beklagat är att man på det härsättet stryper en mycket viktig del av fortbildningen, nämligen den som harhuvudintresset lagt på ämnesstudierna. Dessutomlägger man, såvitt jag kan förstå, åt sidan en hel del traditionellafortbildningskurser som egentligen går mycket bra ihop med SI A-propositionensinnehåll och intentioner. Man slår sönder en planering som har pågått längeinom fortbildningsavdelningarna. Ökningen som sådan på fortbildningen ärpositiv, men jag beklagar alltså att det är den här sektorn som drabbas vid denomprioritering som ansett sig tvungen att göra. Jagskulle vara tacksam om jag kunde få en kommentar till möjligheten att engagerasamtliga fortbildningsavdelningar i arbetet med SlA-fortbildningen så att manpå det sättet fick en jämnare arbetsbelastning på landetsfortbildningsavdelningar och ett regionalt inflytande på uppläggningen avverksamheten. Överläggningenvar härmed slutad. Omde politiska ungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsin-Jörmation § 12 Om de politiskaungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsinformation Fru statsrådet erhöll ordet för allbesvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:291, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta föratt skapa ekonomiska förutsättningar för de politiska ungdomsförbunden altmedverka i skolans samhällsinformation. Somherr redovisar i sin fråga anges del i anvisningarom medverkan av de politiska ungdomsförbunden i skolans samhällsinformation attkostnader för denna verksamhet kan täckas med medel ur statsbidrag lill timmartill förfogande, fritt valt arbete och resurstimmar på grundskolanshögstadium. Totalt uppgår dessa statliga bidrag till betydande belopp. Vidutformningen av dessa bidragsregler förutsattes det att medverkan skulle kommalill stånd med personer hämtade utanför skolan, t. ex. från förenings- ochkullurlivet, och all detta skulle bekostas genom de resurser som här harnämnts. Några särskilda statliga bidrag för sådan verksamhet finns därför inte.De förslag om ett annorlunda statsbidragssystem som regeringen har lagt fram ipropositionen om skolans inre arbete syftar bl. a. lill alt engagera detomgivande samhället i skolarbetet. Ur den s. k. förstärkningsresursen föreslåsersättning kunna utgå också till de politiska i skolans samhällsinformation. Hert (vpk): Det finns stöd igällande läroplaner för ökad politisk information i skolan. Tyvärr har det intealltid varit så väl beställt med kontakterna mellan skolan och de politiskaorganisationerna. Man får hoppas att en förbättring kommer till stånd, bl. a.som ett resultat av de anvisningar utfärdat förskolstyrelser, landstingens utbildningsnämnder och länsskolnämnder rörandemedverkan av de politiska ungdomsförbunden i skolans samhällsinformation. Detär emellertid ett problem som har föranlett min fråga lill statsrådetHjelm-Wallén. Depolitiska ungdomsförbunden har begränsade ekonomiska resurser. Om de skallfullgöra uppgiften att informera i skolorna innebär detta stora krav påorganisationerna. Bristen i SÖ:s anvisningar är all man endast anger allersättning kan utgå, men det saknas inte bara regler rörande ersättningensstorlek ulan också anvisningar om alt ersättning skall utgå. Detär inte heller så att skolan har disponibla medel. Resurserna är redanintecknade för andra ändamål även om de statliga bidragen kan uppgå tillbetydande belopp, som del sägs i svaret. Närdet gäller ungdomsförbunden bör man komma ihåg alt del inle bara är fråga omatt ställa upp vid lektionerna. Föratt informationen skall bli meningsfull är det också viktigt att personer frånarbetslivet kan ställa upp. Förlorad arbetsförtjänst får inte utgöra etthinder. Detär enligt min mening rimligt all kommunerna erhåller statsbidrag för att kunnautbetala ersättning till de politiska medverkan isamhällsinformationen i skolan. Samtidigtsom jag tackar statsrådet för svaret på min fråga vill jag betonaatt det är aktuella lösningar som behövs. Det räcker inte att hänvisa tillSIA-propositionen för att lösa frågan om redan pågåendeinformationsverksamhet. Jag skulle också vilja fråga om statsrådet anser detmotiverat med kompletterande anvisningar för att uppnå någorlunda likformigaersättningsregler. Omde politiska ungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsinformation Jag anser att ett mycket viktigt steg har tagits i och med attskolöverstyrelsen tillsammans med representanter förde politiskaungdomsförbunden nu utarbetat anvisningar som klargör vikten av att eleverna isamhällsinformationen har rätt att möta föreningslivet genom dess egnaföreträdare. Enligt min mening måste skolan underlätta på olika sätt förorganisationerna att verka inom skolan. Man måste lokalt bättre uppmärksammaoch utnyttja de statsbidragsregler som redan finns och som ger möjlighettill ekonomisk ersättning för medverkan av personer hämtade utanför skolan.Detta måste läggas in i den totala planeringen av de resurser man har, så attbehovet blir beaktat när man gör upp om hur den statliga resursen skallanvändas. (vpk): är det ändåså att kommuner svarar att de saknar pengar för informationsverksamheten. De ärintecknade för andra ändamål. De politiska ungdomsförbunden kan dock inte självabekosta denna informationsverksamhet. Resurserna kan också vara olika hosolika politiska ungdomsförbund. Om inte rimliga ersättningsvillkor uppnås,finns risken att ett förbund med svag ekonomi inte kan ställa upp i skolorna.Hur blir det då med objektiviteten? Låt mig belysa storleksordningen av dennainformationsverksamhet. Man räknar i kommun perläsår och i med per läsår. Det stannar alltsåinte i ett län vid en årsarbetskraft för ett ungdomsförbund. Med en sådanomfattning av verksamheten menar jag att det behövs såväl regler för hurersättningen skall utformas och utgå som pengar för att bekosta verksamheten. Det viktigaste är att slå fast att det inte saknas möjlighet med denuvarande statsbidragsreglerna att utge ekonomisk ersättning för medverkan iskolan av representanter för de politiska ungdomsför- bunden eller för andradelar av föreningslivet. Sedan är det en lokal prioritering att fördelaresurserna och att träffa överenskommelser om vilka ersättningar som skallutgå. Det kan inte avgöras centralt. HerrBERNDTSON (vpk): Det kan ju inte råda någon principiell skillnad mellan de politiskaungdomsförbundens informationsverksamhet och annan undervisning. Därför tyckerjag att det vore rimligt att ha fastställda normer för hur man skall behandladenna fråga. Jag tror att inte bara de politiska ungdomsförbunden utan ocksåskolstyrelser och kommuner skulle vara betjänta av att få någorlunda likformigaregler för hur man skall ersätta sådan informationsverksamhet. Jag menar attstatsmakterna måste ta det ekonomiska ansvaret för denna form av undervisninglika väl som för annan undervisning, löner till lärarpersonal osv. Överläggningenvar härmed slutad. §13 Föredrogs och hänvisades Propositioner 1975/76:105 tillinrikesutskottet /76:118 och 129 till utbildningsutskottet /76:167till trafikutskottet /76:168 till /76:169 och186 till näringsutskottet /76:188 till trafikutskottet /76:190 tillförsvarsutskottet /76:194 till justitieutskottet /76:196 tilllagutskottet /76:197 till socialförsäkringsutskottet /76:199 tillförsvarsutskottet /76:201 till trafikutskottet §14 Föredrogs men bordlades åter inrikesutskottets betänkanden1975/76:28, 32 och 33. betänkande 1975/76:28 med anledning av dels propositionen1975/76:92 om utbyggnad av barnomsorgen, dels propositionen 1975/76:100 i vadavser anslag till barnomsorgen, dels ock motioner i ämnet. 1propositionen 1975/76:92 () hade regeringen föreslagitriksdagen alt 1. anla vid propositionenfogat förslag lill lag om barnomsorg. 2. godkänna den målsättning och de riktlinjer förutbyggnaden av barnomsorgen som angetts i propositionen, 3. godkänna de grunder för bidrag till kommunernasbarnomsorg som förordats i propositionen. I propositionen 1975/76:100 bilaga 7() hade regeringen under punkterna D 2 och D 3 (s. 62-64)föreslagit delsatt till Bidrag till driften av förskolor och fritidshem för /77anvisa ett förslagsanslag av , dels att till Bidrag till kommunala familjedaghemför /77 anvisa ett förslagsanslag av . Beträffandedet huvudsakliga innehållet i propositionen 1975/76:92 anfördes följande: "Ipropositionen läggs fram förslag om en kraftig utbyggnad av samhälletsbarnomsorg. Mot bakgrunden av en allmän målsättning för utbyggnaden föreslåsen ny lagstiftning om barnomsorgen. Barnomsorgen blir därigenom en lagfästkommunal uppgift med skyldighet för kommunerna att svara för en planmässigutbyggnad. Barnomsorgenföreslås omfatta både barn i förskoleåldern och de yngre skolbarnen. Den skallinnefatta daghem, deltidsförskola, familjedaghem och fritidshem. Vidarebehandlas frågan om en ny utformning av fritidshemmens verksamhet enligtförslag från barnstugeutredningen. Pågrundval av en överenskommelse mellan regeringen och läggsfram förslag om ett utbyggnadsprogram för barnomsorgen . Det omfattar 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya platseri fritidshem jämte en ökning av platstillgången i kommunala familjedaghem. Föratt ge kommunerna ekonomiska möjligheter att genomföra utbyggnaden avbarnomsorgen föreslås ett nytt statsbidragssystem med väsentligt höjda ochvärdebeständiga statsbidrag. Driflbidragei för daghem föreslås fr. o. m. den 1januari 1977 höjt från . för nya platser. Förbefintliga platser höjs bidraget successivt till samma belopp. Bidraget tillnya platser i fritidshem föreslås uppgå till hälften av nämnda belopp. Förfamiljedaghemmen införs utöver nuvarande statsbidrag ett nytt grundbelopp ibidragssystemet. Samhälletstotala årskostnader för barnomsorgen, som för anges lill ca 2 900 milj.kr., beräknas bli fördubblade . Genom de nyastatsbidragen beräknas statens årskostnad uppgå till ca 1 600 milj. kr. år 1977och till ca 3 500 milj. kr. vid femårsperiodens utgång. Det nyastatsbidragssystemet föreslås finansierat genom en socialavgift påarbetsgivarna och egenföretagarna. Den tas ut på samma avgiftsunderlag somgäller för de allmänna socialförsäkringsavgifterna. Socialavgiften tillbarnomsorgen föreslås för utgöra av avgiftsunderlaget." 1 detta sammanhang hadebehandlats dels de vid 1975 årsriksmöte väckta motionerna 1975:150 av m.fl. (s), 1975:261 av m. fl. (vpk), varisåvitt nu var i fråga (yrk. A 1 och A 4 samt B 1-B 3), hemställts att riksdagenbeslutade A. beträffandeutbyggnaden av barnomsorgen: 1.dels att uttala, att alla barn borde tillerkännas rätt till barnomsorg iförskola samt fritidshem och att i överensstämmelse härmed den allmännaförskolan borde göras obligatorisk från , 4.dels att bindande normer utarbetades för markreservation för barnstugeverksamhet, B. för en hög kvalitéinom barnomsorgen: 1. dels att en allmän översyn av barnstugeverksamhelenskedde med avsikt att kvalitativt förbättra standarden, 2. dels att en personaltäthet fastställdes av 2vårdare på 5 barn i småbarnsgrupper och 1 vårdare på 5 barn i övriga grupper, 3. dels att den maximala gruppstorleken sattes till 10barn i småbarnsgrupper och 15 barn i övriga grupper, 1975:342av () och (), 1975:351 av i m. fi. (m), 1975:477 av herrar i (c) ochJonsson i (fp), vari hemställts 1. att hos regeringen begärde förslag omsådan ändring i förskolelagen att kommun på de villkor som angetts i motionenskulle kunna i sin plan för förskoleverksamheten inräkna verksamhet bedriven avenskild förskola, 2. att hos regeringen begärde attgruppstorleken i förskolan bestämdes till högst 10 barn i småbarnsavdelningarnaoch högst 15 barn i syskongrupperna med möjlighet under en övergångstid till enöverinskrivning på högst 20 'Al, 1975:492av i () och (), dels de väckta motionerna 1975/76:182 av herrHermansson m. fl. (vpk), 1975/76:220 av herrHenmark (fp) och ftu (), 1975/76:314 av fruTilländer (c) och i (c), 1975/76:315av m. fl. (m, c, fp), vari hemställts att beslutadeatt kostnader för familjedaghemsassistent skulle ingå i destatsbidragsberättigande kostnaderna för familjedaghemsverksamheten från Ijanuari , 1975/76:361 av herrar i (m) och (). 1975/76:472 av m. fl. (fp), varisåvitt nu var i fråga (yrk. 2 och 3) hemställts 2. att beslutade att 16 § i förslaget tilllag om barnomsorg utgick och att erforderliga konsekvensändringar gjordes i14-15 §! ; och 17-18 SS, 3. att som sin mening gav regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om a) att statsbidrag borde utgå till driften avdaghemsavdelning där minst två tredjedelar av platserna utnyttjades minst femtimmar per barn och dag, b) kvalitetskrav, gruppstorlekar och personaltäthet i förskolan, c) utbildning för dagbarnvårdare, samarbete mellandaghem och familjedaghem och samarbete mellan föräldrar och personal iförskolan, 1975/76:751 av m. fl. (c), varihemställts att hos regeringen begärde 1. attdeltidsförskolans läromedel granskades med utgångspunkt i sam ma principer som gällde läromedel, 2. attåtgärder i syfte att öka möjligheterna för förskollärare att in formera lågstadielärarna om förhållanden som kunde vara av vikt för att underlätta barnens skolstart vidtogs, 1975/76:1230av m. fl. (fp), 1975/76:1233 av hertFälldin m. fl. (c) såvitt nu var i fråga (yrk. 1975/76:1270 av fruLandberg m. fl. (s), 1975/76:1272 av ftu Lantzm. (vpk), 1975/76:1279 av i Lane-Herrestad (c)och fröken (), 1975/76:1301 av m. fi. (m), varihemställts att uttalade att kommun borde ha rätt att bereda och andra samfund möjlighet att regelbundet få disponera den kommunalaförskolans lokaler för frivillig verksamhet i enlighet med vad i motionenanförts. 1975/76:1978 av fruTilländer m. fl. (c), 1975/76:2007 av m. fl. (m), såvitt härvar i fråga (yrk. 2 och 3), 1975/76:2011 av m. fl. (m), varihemställts alt skulle 1. besluta att den allmänna förskolan till den del somavsåg deltids-grupp borde läggas under de kommunala skolstyrelserna och - påcentral nivå - , 2. besluta alt alla sexåringar skulle ges rätt attdelta i deltidsgrupp inom den allmänna förskolan, 1975/76:2012av hert m. fl. (m). 1975/76:2013av m. fl. (m), såvitt här var i fråga (yrk. 1975/76:2087 av herrHermansson m. fl. (vpk). 1975/76:2137av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga hemställts attriksdagen beslutade ansluta sig till punkten 5 i det åtgärdsprogram för påarbetsmarknaden utsatta grupper vilket presenterades i motionen 1975/76:2135, delsde med anledning av propositionen 1975/76:92 väckta motionerna 1975/76:359av i Agnas (m), 1975/76:1232 av m. fl. (c), varihemställts att beslutade