prot · FZ0935 · 1975-12-31 00:00:00 — Härhar pekats på vad vi kan göra inom skogsindustrin genom ändringen av 136a§ ibyggnadslagen, där vi har begärt en utvidgning. I och för sig ger del inte dendirekia rätten all på grund av rent regionalpoliliska problem stoppa enfusionering eller en omställning, men vi kan indirekt påverka den. Jag villhänvisa lill regeringens beslut beträffande utbyggnaden av MoDo. Där fick vi enpresentation av förslaget som innebar att MoDo skulle tillgodose en del avökningen av råvarubehovet genom nedläggning av fabrik i . Där har vi skrivit in som ett av villkoren alt företaget skall medverkatill all klara sysselsättningen på den ort där nedläggningen blir nödvändig förgenomförande av hela den här operationen. Delär så jag menar atl vi skall gå lill väga. Vi får diskutera de regionalaproblemen i anslutning till prövningen av ansökningar av den här arten, där vikommer in på etl tidigt skede i diskussionen. Del är vad vi kan göra nu med denuppläggning som vi har godtagit: ell frivilligt mo-ratorium mellan företageninom det skogspolitiska området. Men vi arbetar nu med en utredning med siktepå atl få fram ett skogspolitiskt näringsprogram, som vi hoppas kan träda itillämpning 1978 efter det moralorium som gäller. Där kommer just deregionalpolitiska synpunkterna att få en mera avgörande betydelse. Bekymrenär tyvärr stora på många håll, och jag kan inte säga annat än att denaturligtvis är stora också i . Vi måste så långt del över huvudlaget är möjligt med de regionalpoliliska medel som står till förfogandemedverka lill atl åstadkomma en bättre balans och en utbyggnad av industrinockså inom detta område. Omåtgärder för att säkerställa sysselsättningen 1 , Omåtgärder för att säkerställa sysselsättningen 1 . m. m. Jagskall inte alll för mycket exploatera den gemensamma ulredning som görsgenom Statsföretag, NJA och Slora om ett eventuellt valsverk iGävle, men jag vill ändå peka på att den inte bara är ett led i deregionalpolitiska ansträngningarna alt försöka påverka företagen i derasetableringsval, ulan här kommer också nya initiativ som kan få stor betydelseframöver. Man invänder förmodligen atl del där räcker inte långt. Del gälleremellertid all la ett steg i taget och vi kan väl ändå vara överens om atldessa etableringar kommer att vara utomordentligt angelägna och efterfrågadeinom många områden. Jaghar inte kunnat lämna annal än elt ganska knapphändigt svar beträffande Sonab.Jag har angett att den ekonomiska situationen för Sonab enligt de uppgifter vifått från Statsföretag är besvärande och atl man inte kan fortsätta med en såstor förlust i verksamheten utan ordentligt måste gä igenom del hela. Delförutsätter jag att Statsföretag och Sonab gör i samarbete och att man kommeralt presentera sina förslag eller vidta de åtgärder som ler sig nödvändiga. Jaghar i det här fallet liksom över huvud taget när del gäller statligföretagsverksamhet velat ställa del kravel att man, innan man företar någonbegränsning eller lägger ned en verksamhet, undersöker alla förutsättningar föratl skapa ny sysselsättning eller ge garantier för den sysselsättning man redanhar. Del kravet släller vi nu på Statsföretag och Sonab. Efter de samtal vihaft vet jag också att man verkligen tar detta på allvar. Självfallet gäller dädetta främst de orter och de regioner i vilka företagets verksamheter i dagbedrivs. Förhållandenaär allvarliga för den region som berörs i interpellationen, men Jag har ändåvelat rikta uppmärksamheten på de principiellt mer långtgående problem som vislår inför i det industrisamhällets utveckling som vi upplever och där vi intekan komma ifrån alt det sker förändringar. Vi måste gemensamt försökaåstadkomma en väsentligt bättre planering för all skapa ökad trygghet för demänniskor som för sin utkomst i så hög grad är beroende av sin anställning. Hen ÖSTRAND (s): Det var välgörande atl lyssna till industriministerns senaste inlägg.Del visar att han har uppmärksamheten riktad på de problem vi har i länet. Mendet var välgörande också så till vida alt det gav besked om atlindustriministern är klart medveten om alt samhällets infiytande över sådanahär företagsfusioner måste förstärkas. Närdet gäller frågan om ändringar i byggnadslagen sade industriministern att manf n. inte har några direkta möjligheter att ur regionalpoliiisk synpunkt prövautbyggnader som inte medför ökat uttag av skogsråvara. Jag tolkar emellertidindustriministerns uttalande så, all om någonting sådant skulle förekomma ärindustriministern beredd att föreslå en ändring av lagstiftningen i dettaavseende. Omman tittar pä strukturen av skogsnäringen i kan man ställa sigfrågan om de här fusioneringarna var det lämpligaste för Vi hadetre stora skogsbolag: , och Ala samt Kopparfors. Det kanske ursamhällets synpunkt hade varit lämpligare alt de tre skogsbolagen med storaskogsinnehav som gränsar till varandra hade inlett elt närmare samarbeie. Dåhade det, som jag ser saken, funnits helt andra garantier för att denskogsråvara som har så stor betydelse för utvecklingen i skulleha förädlats inom länet. Men tyvärr är det olika ägarintressen som dominerar ide här företagen och därför finns f n. inte dessa möjligheter. Delärju de anställdas sysselsättning och utkomst som är del viktigaste. Det måsledå givetvis vara det enda riktiga atl vi snart kommer till en ordning där deanställda med samhällets medverkan får göra en grundlig samhällsekonomiskanalys av sådana här aviserade fusioner. Om de inte tjänar samhället ochutvecklingen inom regionen skall man kunna säga nej. Jagvet all industriministern har dessa problem för ögonen och Jag hoppas innerligtalt vi successivt skall kunna bygga ut samhällets infiytande på delta område. 0/77åtgärder för att säkerställa sysselsättningen i , m. m. HenGILLSTRÖM (s): Jag noterar också med tacksamhet att herr industriministern har enpositiv inställning lill utvecklingen i vårt län. Delärju så att vi har förioral bara i kommun 3 000 arbetstillfällen under entioårsperiod. Länet har också varit elt av de två Norrlandslän som under senareår förlorat en mängd människor. Men jag vill också säga all vi under densenaste tiden noterat en markant ökning av befolkningen. Det berornaturligtvis lill myckel stor del på lokaliseringen av statliga verk tillGävle. Därmed har man emellertid inte hjälpt hela länet. Del finns behov ocksåi andra delar av länet. Vitar ett steg i taget, säger industriministern. Bara del går framåt må del varahänl, men vi har lyvärr upplevt när varie steg varit ett steg bakåt.Därför var vi ängsliga - och är kanske inte helt lugnade nu heller - att detskulle hända någonting med Sonab. Man måste ha i minnet att det var Aga somägde fabriken tidigare. Då gick det ju bakåt på ett sådant sättall företaget höll på att upphöra när Sonab kom in och tog över. Därför skulledet vara dubbelt olyckligt om man inte skulle klara sysselsättningen. Närindustriministern mot bakgrund av den mycket dåliga information som skett ibåda de här fallen av fusioner pekar på åtgärder som ger möjlighet för enkommun att bli representerad i en företagsstyrelse, vill jag säga att man börvara på det klara med de svårigheter som sådana representanter kommer att få.Jag vill som exempel nämna vad som inträffade när Kopparfors gick samman medPapyrus. De anställdas representanter kallades lill styrelsesammanträde iStockholm . Anledningen var atl man skulle ta ställning tillett markköp av ASEA. När man satt kring styrelsebordet lades del plötsligt framett förslag för de deltagande att ta ställning till som gällde samgående medPapyrus. Omåtgärder för att säkerställa sysselsättningen 1 , Vadgör då de anställdas represenlanter i en sådan situation? Och vad skullekommunens representant ha gjort? Ja, det finns två möjligheter. För del förstakan man begära bordläggning av frågan. Vad händer då? Ja, majoriteten motsättersig naturligtvis denna begäran från en liten minoritet. För det andra kan manreservera sig på den här punkten. Men den effekten hade väl egentligen intebetytt någonting. Dessutom hade del kanske varit en mycket tveksam åtgärd medtanke på att företagsledningen vid styrelsebordet talar om hur positiv dennafusion kommer att vara för personalen. Att under sådana förhållanden lämna enreservation tror Jag inte särskill mänga hade vägat sig på. Jagmenar atl man skall vara på det klara med atl om man tar vägen via kommunalarepresentanter i förelagsslyrelserna sä måsle man ge dem sådana befogenheterall del hela inte blir ett slag i luften. VadJag sade om möjligheterna till förköpsräll för samhället, vilket inte pä någotsätl kommenterades av industriministern, har ändå aktualiserats i samband meddelta köp. Kopparfors har haft en annan affär pä gång. Det är ofta såi ett företagsköp, då aktier byter ägare, atl även tillhörande skog och markingår, men sker köpet i elt paket kan lagen om förköpsrätt intetillämpas. Det finns alltså en lucka i lagen som med det snaraste måste täppastill. I det aktuella fallet var Kopparfors, ASEA och brukinblandade. Där skedde en indelning på sågverks- och stålverksrörelse somgjorde atl Kopparfors kunde köpa bl. a. ett sågverk men också 24 000 ha skog och I 700 ha utan all berörd kommun behövde kopplas in enligl lagen omförköpsrätt. Huruvida kommunen i andra hand för bostadsbyggande o. d. kan köpadelar av den här marken till samma pris som gällt om förköpslagen fungerat vetjag inte, men det kan kanske ske efter förhandlingar. Oavsettdel vill jag gärna fråga herr industriministern om det inte är dags all snarastse över lagen om förköpsräll för att förhindra liknande affärer.Därutöver vill Jag än en gäng upprepa den fråga Jag ställde i milt förstainlägg, nämligen om vi kan räkna med att herr industriministern är beredd allpåverka tillkomsten av en pappersfabrik i för vidareutveckling avden massa man tillverkar där. Del finns planer på detta även om de inte ärsärskill långt komna. Vi tror det skulle vara synnerligen lyckligt och bli ettbevis för all talet om en positiv utveckling av en fusion verkligen är rikligt. Jag vill inte avge någon deklaration i den sista frågan ompappersbruket. Den får prövas utifrån regionalpolitiska skäl och med hänsynlill råvarutillgång osv. Vi stöder över huvud taget en utvidgad förädlingsverksamhetockså inom det skogspoliiiska området. Låtmig beträffande möjligheterna att påverka säga alt det för etl par är sedanutarbetades elt förslag lill möjligheter för de anställda all få informalion dådet gäller köp och fusioner. Där fanns en promemoria som gick relativt långtoch där man även diskuterade förulsällningarna för vetorätt. Sedermera hardessa frågor blivit föremål för förhandlingar mellan LO och motparterna och viser det som ganska rimligt om de kunde lösas avialsvägen. Går inte del får viåterkomma angående lagstiftning. Ifråga om förköpsräiten har det skett en översyn. Vi får väl se om de problemsom dykt upp i anslutning till de fusioner som diskuterats ger anledning tilluppmärksamhet i anslutning till arbetet med det skogs-politiska programmet. Jagtycker atl en del av problemen hör hemma där. 0/77undersökningar för fastställande av faderskap Överläggningenvar härmed slutad. § 23 Omundersökningar för fastställande av faderskap Herrsocialministern erhöll ordet för alt besvara () den 14november anmälda interpellation, 1975/76:56, lill herr justitieministern, ochanförde: har frågat justitieministern om han anser alt nu rådandeförhållanden när del gäller möjligheterna atl i framför allt faderskapsmålutföra vissa undersökningar är acceptabla och vilka åtgärder somjustitieministern är beredd all vidla för alt de i lag givna möjligheterna lilldessa undersökningar skall kunna genomföras i praktiken. Interpellationen haröverlämnats till mig för besvarande. Isvar på en fråga av i samma ämne lämnade Jag enredogörelse för läget beträffande s. k. utvidgade faderskapsundersökningar. Densenaste innehavaren av tjänsten som antropolog och chef för deträttsantropologiska laboratoriet vid rällsläkarstaiionen i avgickmed pension . förordnade då föreståndarenrör den blodgruppsserologiska avdelningen vid statens rätts-kemiskalaboratorium att t. v. jämväl vara föreståndare för det rättsantropologiskalaboratoriet. Bakgrunden härtill var den snabba ulveckling som under senare årägt rum när det gäller alt med utnyttjande av biokemiska ochblodgruppsserologiska metoder fastställa faderskap. Underinnevarande år har pågått ell omfattande arbete inom statens rällskemiskalaboratorium med atl lägga upp lämpliga rutiner för utvidgadefaderskapsundersökningar med biokemiska och serologiska metoder. Arbetet harbedrivits i samråd med . Jämsides härmed har sådanaundersökningar ulförts med biträde av några av landets främsta experter inom deaktuella områdena. Enligl vad jag har inhämtat kommer verksamheten inom kortatt kunna bedrivas i full omfattning. Ärendebalansen beräknas därefter kunnaavarbetas tämligen snabbt. har underhösten 1975 också inlett förhandlingar med Omundersökningar för fastställande av faderskap ochregionsjukhusen om all överföra provlagning vid utvidgadefaderskapsundersökningar från statens rällskemiska laboratorium lillregionsjukhusen ute i landet. En sådan ordning skulle inte bara underiällaarbetet vid rällskemiska laboratoriet utan även vara lill fördel för berördaenskilda personer. Målet är att både minska väntetiderna och med hjälp avmoderna och rationella metoder få till stånd större säkerhet vid fastställandeav faderskap än vad som var möjligt med tidigare använda metoder. Hen (): Jag ber att få tacka socialministern för svarei på min interpellalion. Entämligen stor del av domstolarnas familjerällsliga mål gäller talan omfaderskap lill barn utom äktenskap och talan angående äktenskaplig börd. Vissaav dessa mål, kanske i första hand de som gäller faderskap, kan vara avkomplicerad natur. Det ärju ofta fallet när barnets moder har haft samlag medfiera män under konceptionsiiden och flera presumtiva fäder är aktuella.Domstolen skall då göra en fullständig san-nolikhelsavvägning. Efter den lagändringsom skedde 1969 innebär detla att domstolen skall företa vad som kallas positivsannolikhetsbedömning. Del skall med hänsyn lagen till samtliga omständighetervara sannolikt att viss man är far till barnet. Isyfte atl nå ett så materiellt riktigt resultat som möjligt är det naturligtvisäven i dessa mål aktuellt med förebringande av bevisning på i rättegångarsedvanligt sätt. Eftersom del här är fråga om s. k. indis-positiva tvistemålhar rätten enligl allmänna rättsregler etl visst ansvar för att utredningenblir fullständig. Men det har dessutom genom en särskild bestämmelse i I3ij iden införda faderskapslagen slagils fast att del åligger domstolen altvaka över att frågan om barnets börd blir tillbörligen utredd. Det är alltsådomstolens skyldighet att se lill all utredningen blir fullständig, ochdomstolen skall då också beakta sådana förhållanden som kan peka på attutomstående, icke instämd man, kan vara far lill barnet. mer komplicerade faderskapsmålen - jag håller mig nu i första hand tillfaderskapsmålen - kan olika former av rättsmedicinsk utredning användas sombevismedel. Den rättsliga grunden för del är den s. k. blodundersökningslagenfrån 1958. Domstolen kan enligt den förordna om blodundersökning, vilket är detvanligaste, men också om "annan undersökning rörande ärftligaegenskaper". Dessa undersökningar har i regel under benämningenrättsantropologiska undersökningar utförts vid paternitetsavdelningen vidstatens rätisläkarstation i . De rättsantropologiska undersökningarnasyns nu - det framgår delvis också av socialministerns svar - vara på väg attersättas med vad som har kallals utvidgad rältsgenelisk undersökning, enundersökning som också tycks ingå under begreppet "annan undersökningrörande ärftliga egenskaper" i blodundersökningslagen. Nuhar emellertid möjligheten att i praktiken ulföra dessa "andra undersökningarrörande ärftliga egenskaper" - det har ju varit fråga omrättsantropologiska undersökningar - blivit allt mindre . Närdomstolarna har förordnat om rättsantropologiskaundersökningar, har väntetiden för parterna blivit mycket lång. Del har varitvanligt att parter har kallats till sådana undersökningar men förundersökningen fåll utsatt en tidpunkt, som i väsentlig ulslräckning legat merän ell år framåt i liden. Situationen har också försämrats under början av1975, då de rättsantropologiska undersökningarna praktiskt taget upphörde. Somsocialministern nämner har chefen för det rättsantropologiska laboratorietavgått med pension . Enligt uppgift fanns viddel tillfället ca 200 balanserande ärenden vid laboratoriet. Dessaförhållanden berördes också i den frågedeball som ägde rum i kammaren iår och som statsrådet nämneri sitt svar. I den debatten sade socialministernalt då skulle lämna förslag lill regeringen omverksamheten med faderskapsundersökningar. Men säger statsrådet ingentinghärom. Det ger mig anledning ställa frågan: Hur har det gått med det förslagsom statsrådet väntade från ? Socialstyrelsenhar däremot i cirkulär lill hovrätterna och tingsrätterna i landet vidåtminslone tvä lillfällen tagit upp den rådande situationen när detgäller undersökningar för fastställande av faderskap. I det cirkulär som ärdaterat omnämns den vetenskapliga ulveckling som har skettinom immunologin och biokemin, och man menar atl de traditionella fysisktantropologiska undersökningarna efter hand kan upphöra och ersättas medutvidgade rätlsgenetiska undersökningar. Jagkan inte göra någon bedömning av den ena eller andra undersökningsmetoden. Ärdel nu så som man hävdar, au man med utvidgade rätlsgenetiska undersökningar iförhållande till de rättsantropologiska kommer till en än högreuleslutningskapacitel för felaktigt utpekade fäder, är det naturligtvis baraav det skälet riktigt atl gä över till denna nya metod. Det är väl ändå ostridigtall redan den rättsantropologiska undersökningsmetoden har givitmycket höga värden. Jag utgår från att det inte kan vara det förhållandet, efter den hittillsvarande laboratoriechefens pensionering saknarerforderlig kapacitet på del rättsantropologiska området, som gör atl man byterundersökningsmetod. Besvärandeför domstolarna har emellertid varit den utomordentligt långa väntetiden ochatt man efter skrivelser har kunnat bli tveksam omatt använda blodundersökningslagen när det gäller vad som i lagtexten kallas"annan undersökning rörande ärftliga egenskaper". De härundersökningarna är ändå Jusl i de komplicerade målen ell utomordentligtviktigt bevismedel. Lagstiftaren har ställt denna möjlighet till rättsväsendetsförfogande. När sedan en administrativ myn- Omundersökningar för fastställande av faderskap Nr 35 dighet - i detla fall - i cirkulär förklarar att detär lämpligt T H een den 'domstolarna iakttar stor restriktivitet med begagnandet av blodun- 4 fl mher 1975 dersökningslagen, är del naturligt atl tveksamhet och förundran uppslår. Man kanockså kanske ifrågasätta den konstitutionella grunden för en Om undersökningar sådanskrivelse. för fastställande av Det är dessutom frän rättssäkerhetssynpunkt viktigt atl mål kan av- faderskap göras inom rimlig tid. Jag anser inte att så ärförhållandet, när t. ex. faderskapsmål i avbidan pårältsmedicinska undersökningar får ligga vilande . Alternativet blirdå atl inte utnyttja dessa undersökningar, vilket inte kan vara bättre,eftersom det skulle försämra möjligheten alt nå ell materiellt riktigtresultat. Nusäger socialministern i svaret att det pågår ett arbete med atl lägga upplämpliga rutiner för utvidgade faderskapsundersökningar. Jag utgår ifrån attdet är vad kallar utvidgade rätlsgenetiska undersökningar. Ärendebalansenskall snart kunna avarbeias, säger socialministern, och verksamheten bedrivas ifull omfattning. Är det då, herr statsråd, atl tolka så att de långa väntetidersom har förelegat kommer att försvinna? Fär jag också göra dentolkningen av socialministerns svar alt vad harskrivit till domstolarna - att de skall iaktta stor restriktivitet medförordnande av utvidgad rältsgenelisk undersökning, dvs. vad som i lagtextenkallas "annan undersökning rörande ärftliga egenskaper" - inte längreär aktuellt? Som jag anförde i mitt interpellationssvar har under senare är ägt rumen mycket snabb ulveckling när del gäller att med biokemiska och serologiskametoder fastställa faderskap. Det är nu möjligt alt med betydligt siörresäkerhet än tidigare utesluta en person som tänkbar fader. Med derutinundersökningar som f n. tillämpas av rällskemiska laboratoriet kanfaderskapsundersökningar ske med en säkerhetsgrad av . Genomutvidgad rältsgenelisk undersökning med biokemiska och serologiska metoder kanuleslutningsgraden nu höjas till 95 och t. o. m. har iRåd och anvisningar, dels nr 1970 om barn utom äktenskap, dels nr 48 år1975 om fastställande av faderskap och underhållsbidrag för barn utom äktenskapm. m., redogjort för den gällande lagstiftningen pä detta område samt lämnatråd om åtgärder som bör vidtas för fastställande av faderskap. Vadbeträffar cirkulär lill samtliga hovrätter och tingsrätterden i är angående undersökningar för fastställande av faderskap varenligt vad Jag inhämtat avsikten alt upplysa domstolarna om i vilka fallutvidgade faderskapsundersökningar kan anses motiverade. Dessutom gavs icirkuläret en orientering om det pågående re-organisationsarbetet beträffandesådana undersökningar. Mankan nalurliglvis, , alllid diskulera formuleringar, 156 men det väsentliga i del här sammanhanget är självasakfrågan, och det är den jag här velatstarkt understryka. En ulveckling är på gång som bör kunna leda till myckelpositiva resultat och atl vi således inte skall behöva ha de långaväntetiderna. Jag räknar med alt de skall minska väsentligt. Sedanskall man komma ihåg atl självfallet står det domstolarna fritt alt förordna omutvidgade undersökningar i de fall domstolarna finner detta befogat. Jag villstarkt understryka det. avser att sända ut etl nyttcirkulär med närmare information lill domstolarna om den aktuellaundersökningskapacileten, och som jag har nämnt i mitt svar kommer nuundersökningskapacileten att öka snabbi. Vadslutligen gäller den fråga som ställde om det av socialstyrelsenaviserade förslaget till organisation av rättskemiska laboratoriet ochverksamheten med faderskapsundersökningar vill jag upprepa att vi väntar detinom kort. Del har varit komplikationer, men vi ser fram emot att få förslagetinom . Omkommunalt Infiytande vid företagssammanslagningar HenWINBERG (m): Jag tackar socialministern för det kompletterande svaret. Skrivelsenfrän skall jag inte uppehålla mig sä länge vid. Jag vill dock sägaatt den egentligen inte innehöll i vilka fall domstolarna skulle förordna omundersökning. Det väsentliga konstaterandet var ju hur förhållandena var påundersökningsområdet och slutsatsen blev att man skulle iaktta storrestriktivitet. Det är närmast den formuleringen jag har vänt mig mot. Jag vetatt den har orsakat komplikationer. Å ena sidan har man en lagstiftning somsäger all man skall utnyttja detla bevismedel och å andra sidan en skrivelsefrån en myndighet som säger atl man helst inte skall göra det. Omdet nu är som socialministern säger - och det harjag ingen anledning atlbetvivla - är det bra om vi fär den här nya lypen av rätts-genetiskaundersökningar, om den ger en högre utredningsprocent än de gamlarättsantropologiska. Möjligen gör jag den reflexionen alt socialministern varen aning väl optimistisk . Jag hoppas det inte är fallet . Överläggningenvar härmed slutad. § 24 Om kommunaltinflytande vid företagssammanslagningar Herrkommunministern erhöll ordet för att besvara (vpk)anmälda fråga, 1975/76:126, och anförde: har frågat mig om regeringen avser alt ta initiativ föratl ge berörda kommuner reell bestämmanderätt när det gäller sloraförelagssammanslagningar och deras effeki dels på kommunernas allmännaekonomiska läge, dels direki på skatteunderlaget. Omkommunall Infiytande vid företagssammanslagningar Enkommuns ekonomi, planering och verksamhet påverkas i hög grad av företagensbeslut.