prot · FZ09111 · 1975-12-31 00:00:00 — Ranstadsmalmen, som är länkbar som allernativ,blir dyrare. Man frågar: Hur mycket dyrare? Och hur fyller man sedan behovet avåterstoden av de som alltjämt utgör ett tomrum i kalkylen fram lill1985? Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. Förenta staternaprioriterar strängt sina leveranser Vilket pris skall betala för atlfä vara med vid den fördelningen? Och hur påverkar det det nationellaoberoendet? Tror man pä regeringshäll att skall gå oss till banda -med sin borgerliga regering och sin koppling till paktsystem?Eller tror man möjligen att vi skall fä uran från ? Knapphetenpä uran framtvingar en briderutveckling. Skall vi då underkasta oss de nya ochstörre risker del medför? Skall vi slutgiltigt avhända oss valfriheten genomatt då acceptera det ohämmade kärnkraftssamhällel i briderreaktorns gestall? Ochså, herr lalman, den vitalaste frågan av alla - den ideologiska. Vad slagssamhälle är det som svensk arbetarrörelse skall satsa på? Skall vi byggakärnkraftssamhället ihop med - är det framtidsvisionen? Skall denkvantitativa tillväxten vara ledstjärnan? Skall profiten fortsäiia att drivafram slöseri och ensidigt kvantitativ tillväxt? Är det vad som krävs av enansvarskännande massrörelse i en värld där den hänsynslösa misshushållningenframstår som allt orimligare och allt farligare? Är det de kapitalistiskaindustriländernas alltmer skärpta jakt på resurser i tredje världen som skallvara lemal också för ? Ellerskall vi bryla med denna grova och enkla lillväxlsyn, som kapitalismen harinplanterat? Skall arbetarrörelsen salsa på en annan form av tillväxt? Entillväxt av kvalitativ art. En tillväxt, där framsteg inle mäts i anlalvaruenheter, där meningslösa produkter inte räknas likvärdiga medmeningsfulla. Där man i stället mäter tillväxten i social nytta. Där inte destora kvantiteterna, utan ändamålet och meningen med produktionen är ledande.Där slit- och slängfilosofin och jakten på nya avsättningsmarknader fått vikaför akisamhet mot den biologiska omgivningen och respekt för del mänskligaarbeletets produkter. 1 likhet med ett ston antal engagerade i delsocialdemokraliska partiets djupa led tror vi i vpk att det vore mer iöverensstämmelse med arbetarrörelsens värderingar och kulturtradition att göraså. Medde nya bakslag och tvivel som det senaste årel drabbal kärnkraften framstår detsom alll tydligare att värt parti valde rätt, när det tog sin kritiskaståndpunkt till svensk kärnkraflsutbyggnad. Jag hemställer därför om bifalllill vpk:s yrkande beträffande kärnkraftsutbyggnaden som jusl nu utdelas här ikammaren och som jag skall be alt få läsa upp: atlriksdagen med anledning av molionen 1975/76:1775 samt med avslag på motionen1975/76:681 yrkandel B och molionen 1975/76:2118 yrkandena A 2-5 och B 1 gerregeringen till känna attinga.ytterligare kärnreaktorer las i bruk, förrän en förutsättningslösgranskning skell av de nya och kvarstående problem som i allt högre grad kommitatt belasta kärnkraften: den slora koslnadsökningen, råvarubristen,anrikningsmöjligheterna, de utrikespolitiska bindningarna, den olösta frågan omförvaring av det högakliva avfallel, siörningarna i driftsäkerheten sami densamhällssiruktur som blir följden av en vidare kärnkraflssatsning. Del har fallit på min lott all föra vpk:s talan även i en annan av deakluella frågorna under den här punkten, nämligen oljefrågan. Min försianmälda tid har därför blivit något för kort. Jag kommer med talmannenstidigare givna benägna medgivande att något överskrida den. Sentomsider har regeringen tagit ett initiativ i oljefrågan. Del har skett 30 årefter erfarenheier. Det har skett med dröjsmålfrån den s. k. oljekrisen. Det sistnämnda är ett bevis så gotl som någol på atldel fullständigt saknades varje förhandsberedskap inför den sortens störningarsom oljekrisen utgjorde. Ålgärderna kommer sannerligen i vad som brukar kallasgrevens tid. Långsammare kunde man knappast ha agerat Ochändå finns det de som är motståndare t. o. m. lill de anspråkslösa ålgärder somstailig oljeverksamhel av den föreslagna lypen innebär i en värid av privaloljemakt Del är . är en rält fanlaslisk illustration till denpoliliska linje som den svenska högern vall. ropar ju i allasammanhang om fri konkurrens. Och här understöder en av demäktigaste och mesl genomförda organisationer som upphävt konkurrensen och sompå oljeomrädet skapat en av världens mest omfattande karteller. Inle ens ettlitet blygsamt svenskt statsföretag, som skulle belyda på sin höjd en marginellbegränsning i det massiva godtycket, vill de acceptera. Moderalerna skryterofta med sin svenskhet. Men det minsta försök att antyda elt alternativ tillSveriges beroende av det internationella oljekapitalet, det visar moderaternamed avsky ifrån sig. älskar att omge sig ined blågula fanor. Mennär det gäller en nationellt sä oerhört viktig fråga som oljepolitiken - dåskrudar de sig i stjärnbanerei och viftar med Gulfs vimplar. När del handlarom att söka värna åtminstone en resl av oberoende på detta område, dåslår man vakt om frihet. Moderaternahandlar här efter en klar och bestämd politisk logik. Det finns många exempelpå motsvarigheter i den moderna historien. Det är den reaktionära massrörelsenslogik. Införhöstens val har ju en enda mälsätlning. Deras paroll är: Sprid dereaktionära fördomarna, sprid den småborgeriiga skräcken för all samhälleligförändring! Samla upp sä mycket man kan av hat mot radikalism ochframåtsyftande samhällskritik, skräck för folkens frigörelsekamp, som kanrubba makiläget i världen! Sprid en demagogisk propaganda mot allt vadstatsföretagande heler - då skapas den massbasis storkapilalet saknar. Då blirden reaktionära opinionen sä slark, alt den kan bilda ell skydd mot försök attbegränsa storkapitalets makt Det är givetvis inle , den svenskanationens och folkfiertalels intressen som man pä det sättet företräder. Desom tjänar på politik är de internationella oljekoncerner som villdominera priser, försäljningsvillkor och marknadsinformation. Som villunderordna enskilda länders regeringar under sig och som vill kunna ohämmatbedriva skatteflykt Som vill hota de oljeproducerande länderna med krig viasina Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. talesmän i USA-regeringen.Sällan framträder verkliga avsikter så ohöljt som just i dagensuppslutning kring de internationella oljemonopolens envälde. Hädanefter skallmoderaterna tala mycket dämpat om sin nationella pålitlighet som parti. I dagvisar de atl nationens intressen belyder vida mindre för dem än de amerikanskaoch brittiska oljebolagens övermakt. Moderalerna slår vakl om oljebolagen motnationen. Bolagshögern är så internationell alt den inte har någotfädernesland kvar. Vänsterpartietkommunisterna har i många sammanhang hävdat, att oljemonopolens makt måstebrytas. Vi har lagil ett fiertal riksdagsinitialiv i den frågan; Vi är givetvispositiva till del initiativ som äntligen tas och vi har yrkat bifall tillpropositionens äskanden. Menregeringen och det socialdemokraliska partiet måste dock här inse, att vad somföreslagils inte har möjlighet att bli av avgörande maktpolitisk betydelse. Delär inte vad som behövs i nuvarande situation. Socialdemokratin gör återigen enav sina stora politiska missar. Den viker återigen tillbaka i kampen motstorkapitalet. Den har blivit fånge i sin egen samarbets- ochanpassningspoliiik - så som man blir, när man gör sig av med sina ideologiskaprinciper. Socialdemokratinförsatt tillfället att gripa infiytandet över svensk oljepolitik. Det ficklill följd en utbyggnad ulan motstycke av de internationella oljekoncernernasinflytande över oljesitualion. Såkom 1970-talets oljekris, och de internationella oljebolagens maktdemonstrerades i all sin effektivitet. Inte nog med att de dikterade priser ochförsäljning. De dikterade t. o. m. den informalion om oljemarknaden somregeringarna hade att bygga pä för sitt handlande. Och inför deoljeproducerande ländernas åtgärder mobiliserade oljebolagen västländernas regeringarlill politiska hotelser, som skärpte de internationella spänningarna mellanvästs industrinationer och tredje världen. Lärdomarnaav alll detta borde ha varit givna. Del är ohållbart atl en regering inte skallfå veta vad som händer utan atl della vetande först har godkänts av deinternationella oljemonopolen. Del är orimligt alt oljepolitik skalltvingas utgå från vad behagar anse lämpligt och vad oljekartellenär beredd alt gå med pä. Dennainsiki borde ha lett regeringen fram till att oljenäringen nu var mogen för ennationalisering. Men berget födde en rätta. Det födde vad som i bästa fallkunde bli en byggsten i en ny politik men som i sämsta fall blir ell tämligenmaktlöst inslag i en ram som kontrolleras av privatintressen. Därförväcker del nya förslaget bestämda frågor. För det första: Hur länge skall detförmodas dröja innan regeringen tar verkliga steg för att vinna kontroll överSveriges oljeförhållanden i stort? För det andra; Vilka skall det nya bolagetsarbetsförhållanden bli? Skall bolaget vara elt verkligt sleg mot oberoende?Eller skall också delta företag driva samarbetspolitik med privatkapitalet?Skall oljepolilik även fortsättningsvis ske utifrån en grund somdikteras av de privata oljejättarna? Skall fortsäiiasin samarbelspolilik med och andra väslländer i organ som har en klartuttalad frontställning mot tredje världen? Förentaslalerna har de senasle åren upplevt ell växande gap mellan privatkapitaletshunger efter mer råvaror och del egna landels lillgängliga resurser. Det harlett till en skärpning av imperialismen. söker garantera eller vidga sinkontroll över andra länders resurser. ;s utrikesminister har uttalat klarahot om militär intervention mot oljeländerna . Sverigehör enligt kommunisternas mening inte hemma i dennaväststaternas politik av utnylljande och hotelser. Varhör då hemma enligt socialdemokratins mening? Varför ingår i desamarbetsorgan som backar upp hotelsernas politik? Den frågan bör regeringenstalesmän besvara. För vpk är svaret på denna punkt givet skall brylamed oljeimperialismen. skall na-lionalisera oljenäringen. Jag yrkar bifall lillvpk:s reservalioner vid ifrågavarande betänkande. Energihushållningen,m. HerrREGNÉLL (m) korl genmäle: i tycker inte om moderater. Det vissle vi förut. Vivet också alt han inte alllid är så noga när han anger grunderna för att tyckailla om moderaler. inledde han sitt anförande i oljefrägan med att säga all moderatasamlingspartiel som vanligt slår vakt kring det internationella kapitalel ochstorfinansen i och ulanför landel. Det är därför berättigat, menade han, allkalla moderata samlingspartiet för etl parii som alls inte ser till svenskaintressen. Sombelägg för detta sade i all inte ville vara medom att acceptera ens en liten blygsam roll för den svenska slalligaoljehanieringen. var inle med vid utskottets behandling av dessafrågor. Annars skulle han ha vetat att påståendet inte är riktigt Och hanlycks inte heller ha lyssnat lill vad jag sade , vilket i och för sig inteär någon förebråelse. Menjag har redan hunnit få nedleckningen av vad jag sade och där står delordagrant så här: "Liksom OPAB bör också Svenska kunna.varanylligt" Det är en helt annan sak än den uppfattning i Malmöville pådyvla oss angående slalligt engagemang pä detla område. Det är bra med sådana här möjligheter alt beläggaoriktigheien i många av de påståenden som och hans kommunistiskavänner kommer med. i (vpk) kort genmäle: gör nu elt försök alt i taktiskt syfte ändra position ochpåslår att han ställer sig i slort setl på regeringens ståndpunkt och atl minabeskyllningar därför var orikliga. Men del kunde ju ha länkl påtidigare, för i så fall hade han inte behövt reservera Eneigihushållnirtg-en,m. sig på den här punklen. Emellerlidär ju i sin negalivism - relativt dämpad sådan lill formen -ingalunda ensam om alt bestämma moderata samlingspartiets syn på stailigföretagsamhet; Vi har lyssnat till både och de gått lill angrepp på bred from mol alla försök all göra inbrytningar ide privala företagens makt Del är ju en av riktlinjerna för moderaternasindustriella och allmänekonomiska politik atl lämna myckel stort utrymme åtdenna våldsamma propaganda mot varje försök atl begränsa storfinansens makt.Del visar sig i fråga efter fråga. Sedanborde väl ändå medge all om inte min nedleckning av en del av hansyttranden är alldeles oriktig sä sade han att oljemarknaden fungerartillfredsställande med den nuvarande maktstrukturen "under normalaförhållanden". Men dä måste jag slälla frågan; Fungerar denlillfredsslällande, när alla villkor och all information för Sverigesvidkommande i praktiken dikteras av de internationella amerikanska ochbrittiska oljekoncernerna och t o. m. regeringen måste bygga på deninformalionen? Tycker all del då finns skäl att säga alloljemarknaden fungerar lillfredsslällande? Jagvill ställa en fråga lill också om hans uttryck "normalaförhållanden". Tycker att det lillbaka rådernormala förhållanden på oljemarknaden? Och finner det fullständigtnormall all några få jättelika koncerner, med oerhört ul-slräcklainlressesfärer pä en massa andra områden, konlrollerar en grundläggande del avvärldens och energiförsörjning? Tycker man att det är normalt ochtillfredsställande, då tycker man naturligtvis också all all krilik mol ensådan siåndpunki är ovederhäflig. Men vi tycker inte att del är normall ochlillfredsslällande atl det är på del sället. () korlgenmäle: i använder samma laklik som jag säg i lidningarnaalt statsministern hade använt i ell tal i när han gjorde skillnad mellanolika sorters moderaler. Statsministern tyckte alt moderalerna uppe i Norrlandvar ganska hyggliga, men moderaler längre söderui fann han mindre tilltalande.Här sade nu att måhända hade uttalat sig försiktigtoch inte velal kräva någon avveckling av den verksamhet som bedrivs inomSvenska . Men, tillade , andra moderater uttalar sighelt annorlunda. Alldet päslåendel är orikligt finner , om han läser vår partimotion,där vi icke går in för någon avveckling av . Iövrigt klagade på all jag hade skildrat förhållandena undernormala tider som relativt hyggliga. Det gjorde jag därför all jag menar autillgången till olja och oljeprodukter under normala lider är hygglig här ilandet, atl priserna sägs vara vid internationell jämförelse låga och attdistributionsapparaten fungerar bra. All det sedan bakom den svenskaoljehanteringen slår slora inlernalionella förelag med slark ekonomisk makt,delvis förknippad med politisk makt, framhöll jag redan i mitl lidigareyttrande. Jag sade också atl jag föreställer mig all pä den punklen kan enlilen nation själv och ensidigt inle göra så myckel. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Genom att inlåter sig på dessa jämförelser mellan sigsjälv och andra moderaler - en räll ofruktbar diskussion -förbigår han deverkliga sakfrågor som jag försökte ta fram. Om ni nu inte är oense medregeringen, varför i all världen reserverar ni er dä? Det måste väl ändå tydapä en negativ syn på regeringens förslag. Sedankonstaterar jag återigen all lycker atl del är full-' sländigllillfredsslällande att oljemarknaden för vidkommande domineras av etlfåtal slora utländska koncerner, som dessulom samarbetar. Han finner det inlepå något sätt riskabelt ur nationell oavhängighetssynpunkt och han vill inteatt det skall göras något för att i framliden bryta det förhållandet. Detta ärväl sä goll som någol en illustration till syn på maktfördelningmellan olika nationer och mellan olika klasser och olika intressen i samhället.Del var just det som jag ville ha fram - och som har bekräftat. Herr talmannen anmälde atl anhållilatt till protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt lill ylierligarereplik. Energihushållningen,m. i har valt alt nu lill kammaren dela ut etlförslag. Del är litet egendomligt, eftersom han själv var med i utskoilel ochmyckel väl skulle ha kunnal föra den här diskussionen där och avge enreservation i vanlig ordning. Dessulomlycker jag del är ell myckel svagl förslag han här kommer med. Han vill au vibara skall ge regeringen till känna att inga ylierligare kärnreaklorer las ibruk förrän en förutsättningslös granskning skett osv. I reservationen 28 vidbetänkandet nr 42 vill i slällel atl vi nu här i kammaren skallbestämma oss för en lag som gör att det inte går atl la några nyakärnkraftsreaklorer i bruk. Det måsle väl vara belydligl bättre atl föreslå detän all man bara vill ge regeringen lill känna att inga ytterligarekärnkraftsreaktorer tas i bruk. Jaghar alltså svårt att förstå motivet till att kommunisterna väljer att gå denhär vägen och lämna en särskild lapp i eflerskoll i kammaren. påslår all energipolitik innebär ett tvärstopp för allytterligare ökning av energianvändning. Dä får jag faktiskt be läsa vår molion och sälta sig in i vår politik. Det är ett direkt felaktigtpåslående han kommer med här. energipolitik innebär all man också iforlsällningen måsle räkna med en viss ökning av energianvändningen. Vi har ivår balans räknal med 1 96 ökning ell antal årframöver, eftersom det inle går au myckel hastigt ändra syslem om del inteskall bli svåra störningar och skakningar i samhället. Det är värdefullt att vi får ta upp energifrågan i elt slörresammanhang här genom att moiioner om resurshushållning behandlassamtidigt med energimotionerna och energiförslagen. Energifrågan kan inleförstås isolerad. Orsaken till att vi har problem med energiförsörjningen ärkanske att vi har för litet kunskap om hur jorden som fysiskt och biologisktsystem fungerar. Deninduslriella världen slösar med naturtillgångar och lever på ell säll som äromöjligt au efterlikna i resten av världen. Odlingsbar mark, ren luft. remvatten och metaller skulle inte räcka om alla levde på samma slösaktiga sätlsom vi i den induslriella världen . Ändå går all strävan ul på allindustrialisera på vårl sätl, all göra som vi gör. innebär, efter vad jagförslår, att världen är på kollisionskurs just . Vi lever alltså över jordenstillgångar, på en slörre andel av världens resurser än vi har rätt till - omman nämligen ulgår från all alla människor på jorden har lika rält till eltgotl liv. Siluationenkan synas hopplös. Det har aldrig inträffat i världshistorien, säger man, auprivilegierade har gell upp sina privilegier frivilligt En rättfärdig världskulle alltså innebära all vi som använder för myckel naturresurser skullefå del sämre för att andra skall få det bättre. Vi skulle behöva sänka vårlevnadsstandard, brukar man hävda. är inte slöseriet med naturtillgångar i sig som ger en hög malerielllevnadsstandard. Det vi gärna vill ha och som kräver materiella tillgångar ärju god mat, vackra kläder, ett vackert hem, möjligheter atl komma ur isoleringgenom alt resa t ex., trygghet vid sjukdom och svaghet maskiner som underlättartungt arbete, informalion osv. Vi blir inle gladare om alla de saker som vigärna vill ha las fram på elt sätl som innebär all man slösar med naiurlillgängarän om de tas fram med effektiva metoder. Del kan inte rimligtvis medföra ensänkt levnadsstandard om vi kan få fram de saker som betyder något för oss påetl mindre slösaktigt sätt med effektivare metoder än de som vi använder oss avi dag. Menhur kan man tala om ineffektivitet i vår kultur när all strävan ju går ut päatl tvärtom höja effektiviteten? Är det inte det vi gör när vi rationaliserar? Detär oerhört viktigt all vi gör klart för oss vad vi menar med ef-fektivilel häroch hur vi avgör om något är effektivt eller inte och för vad det är effektivt.Vi är kanske effektiva på det sället att så få människor som möjligl skallbehöva befalla sig med produktionen av de ling vi vill ha - dvs. vi har skapatså nedbrytande arbetssituationer atl man anser det som en befrielse om maskinerlar över hell och hållet Alliså säger vi atl effektivitet är lika med så litenarbetsinsats som möjligt för så många produkter som möjligt. Egentligen är delmyckel konstigt alt vi går på del här. för arbeie är ju del som vi mesl av alllvill ha. Del är en rällighel, någolsom vi frän alla partier är beredda att kämpa för att alla skall fä. Vihar helt enkelt inte brytt oss om att räkna ut hur vi skall kunna få fram detvi behöver så effektivt som möjligl ur naturresurshushäll-ningssynpunkt Man harinle tänkt på de fysiska naturtillgångarna eller biosystemets hållfasthet somnågra begränsande faktorer. Ekonomerna, som är styrande i all planering, geross ingen informalion i de frågorna. Efier vad jag förslår måste det härinnebära atl om vi vill få ett na-turresurshushällande system i vårt land, såfår inte längre ekonomin vara allenarådande i planeringen. ,som slyr snart sagl all planering, kanske i fortsättningen inte skallupprättas i . Det finns kunskaper som är mer grundläggandeän ekonomisk kunskap, och del är kunskaper om fysiska och biologiskarealiteter. Isjälva verket ligger del någonting oerhört hoppfullt i det här. Eftersom detsystem vi nu har är väldigt slösaktigt i sin användning av fysiska resurser ochbiosystem, så är det också mycket att vinna på att sätta inulvecklingsanslrängningar på hushållningsålgärder. Ju mer man har slösat, destomer finns det alt spara innan man upplever knapphet Måleti vår ändliga värld bör vara all få fram så mycket nylla som möjligt avnalurresurserna, alt bygga upp syslem som sluter de materiella kretsloppen,dvs. inte åstadkommer något avfall eller någon förorening, vilkel ju innebärall man slösar med resurser och vilket dessutom innebär atl man försämrarproduktiviielen i biosysiemet. Tänkom del i själva verket är möjligt för alla människor atl åstadkomma godalevnadsomständigheter pä jordens villkor, utan all någol folk behöver få detsämre! Jag är optimistisk. Detta verkar nämligen möjligt, om vår skapandefantasi och vår högtstående teknik inriktas mol att på klokaste säll uinylljade kontinuerligt tillgängliga resurserna, sä alt det människan gör på jordensamverkar med nalurens stora resursuppbyggande system i stället för att som nubryla ned del. Den industrialiserade världen måsle börja med den härförändringen. Del är vi som har kapal ål oss resurserna som underlältarförändringen. Och vi blir inte trovärdiga, när vi talar för andra folk som nuhar det svårt om vi inle själva går in för del systemet På många håll i världenbörjar man tänka i de här banorna. I lalar t. ex. omekoulveckling, i har börjat använda begreppet ekosofi. och ivårt eget land talar om att leva på jordens villkor. Etl nyttuniversilelsämne, humanekologi, har också börjal sluderas vid Göieborgsuniversiiet Cenlernhar molioneral om en parlamentarisk utredning, som skullefä i uppgift all utarbeta en hushållningsplan för nalurresurser. Ireservationen 1 till näringsulskotlels belänkande nr 41 yrkar vi bifall lillden molionen. De övriga partiernas representanter i ulskotiei lycks anse attdet i vårt land redan görs tillräckligt på detta område. Eller man kanske ärrädd för att det resultat som en sådan utredning skulle komma fram till kundebli "mums för "? Energihushålln ingen, m. m. Energihushållningen,tv. Jag ber att fä yrka bifall till reservaiionen 1 vid näringsutskotletsbelänkande nr 41. linje med dessa tankegångar är ocksä motionen 1746 av m. fl.,vilken cenierparliel, folkpartiei och vpk yrkar bifall lill i reservaiionen 3.Konsumenierna har räll all vela, när de köper en vara, hur mycket resurser ochenergi som har använts för att framställa den varan. Det skulle kunna bli ettförsäljningsargumeni att en vara producerats på elt resurshushållande sält.Utskottets majoritet viftar borl denna intressanta motion med all ännu så längeär erfarenheierna myckel begränsade när del gäller den sorl analyser som krävsför den deklaration pä varorna som molionärerna vill utreda möjligheterna för.Men deslo större anledning borde det finnas att bifalla motionen. Jag ber att få yrka bifall till reservationen 3 vid näringsutskottetsbetänkande nr 41. Detproblem som vi nu står inför gäller hur vi skall kunna ordna med övergångenfrån etl resursslösande till ell resurshushållande syslem, alltså all gå frånell felaktigt produktionssystem till ell system på jordens villkor.