prot · FZ0971 · 1975-12-31 00:00:00 — Del är möjligt all den diskuteradeförläggningen av godsterminalen till Väsleriärva är mest rationell ochekonomisk från SJ:s och postens synpunkt. Underlagel för det är inie offentligiredovisal. men del är fulll länkbart. Nackdelarna för är emellertidpåiagliga. Man har där redan för sior andel arbelsplalser och för få bosläder.Detla område är lämpat för bostadsbebyggelse, och om man får fleraarbetsplatser där i stället, så blir det bara yllerligare belastning på denredan hårt pressade trafikapparaten Tisdagenden 24 febmari 1976 0/77lokalisering av SJ- och postterminaler till Västerjärva Omlokalisering av SJ- och postterminaler till Västerjärva Och harredan två bangårdar. Dessutom gäller det här en stor anläggning, som blir ellallvarligt ingrepp i miljön. Man har sagt att det motsvarar 85 fotbollsplaner,och del ger ju en föreställning om vad det här är fråga om. Det området skallalltså ut och till stor del hårdgöras. Det betyder stora mängderdagvatten, delvis förorenat, som skall rinna någonstans. Del blir också frågaom elt tusental fordonsrörelser , varav 700 i tung trafik, dvs. atten bil kommer att köra här ungefär , om jag har räknat rätt.Vidare blir det eventuellt en korsning i tre plan och ytterligare en siorirafikled genom kommun, som redan är hårt pressad av genomfarlslrafiken.Man skapar en barriär mellan bostäderna i och de stora grönområdenanorrut på Järvafältel. Defackliga organisationerna har också uttalat sig i ärendet, och de har gjort detlika entydigt som politikerna. Sålunda säger kommuns fackliga arbelsgrupp(LO) om Länsplanering 1974 följande: "Enflyttning av med godsterminaler och tillhörande trafikproblemlill måsie bestämt avvisas av miljöskäl." : "Förläggandet av ytterligare terminaler lillSolna bör i största utsträckning undvikas, då härigenom stora områden upptagesoch tung trafik blir följden." "Föreningen ansericke all godsterminal för SJ----- bör utbyggas så centralt i Storstockholmsom inom med kommunens redan nu svåra trafikförhållanden för denvägbundna molortrafiken." Slutligensäger 32 i :"Anläggandet av terminaler bör avvisas." Dåinvänder man all det är svårt att hitta någon annan plats som inle ligger förlångl ul. Det är möjligt all del är så. I så fall bör del redovisas vilkaalternativ man har övervägt. Men om det skulle vara sant, måste man inte då påallvar ta upp frågan om att avstå från ett sammanförande av de treaktiviteterna? Vi vet att del bara är en ny anläggning för posten som brådskar.De andra ligger 15 och . har fört fram tanken på attflytta postens anläggning lill Lunda industriområde i , som harmöjlighet alt ta hand om den. Man kan också fråga: Om man nu skall flyttapostens anläggning, måsie då den första nya postterminalen ligga norr omstaden? Vi vel att de södra förorterna har ett utomordentligt stort behov av arbetsplatser.De andra anläggningarna - SJ:s och ASG:s godshantering - skulle t. v. kunnaligga kvar där de är. Man skulle kunna underlälla för kommun att byggabostäder på andra statliga områden, och t. v. låta Väsleriärva vara som det är. TraflkulskoUelsade när man behandlade en motion i denna fråga: "Sedan åtskilligaår tillbaka pågår därför ett omfattande och komplicerat utrednings- ochförhandlingsarbele för all i samråd med vederbörande regionala och lokalamyndigheier m. fl. få lill slånd en för de olika parterna så gynnsamlösning som möjligt av frågorna." Det arbetet bör fortsälla, sadeutskottet. Utskottet underströk också statens ansvar för en förbättrad balansmellan arbetsplatser och bostäder. Jagber alt få understryka alt arbetet skulle fortsätta för all / samråd med lokalaoch regionala förelrädare flnna en lösning, inte för all ivinga dem. Här ärSolna kommun enig-del gäller både partierna och de fackliga organisationerna.Regionplanenämnden har också riktat invändningar mot förläggning av den härterminalen till Västerjärva. Även landshövdingen, , betonar i sinaskrivelser nackdelarna med den här förläggningen. Han försöker visserligen nufå kommunen att acceptera lösningen, men det tycks han göra med utgångspunktenatt regeringen redan har bestämt sig, vilken den alltså enligt inte har gjort. Minslutsals blir att det givetvis finns övergripande intressen. Godstransporteroch post måste fungera på ett sådant sätt att järnvägstransporterna kankonkurrera med andra kommunikationer. Det kanske är så all ingen kommun tillslut vill ha en sådan anläggning som SJ och poslen önskar. I sista hand måstestaten ha möjlighet att fatta beslut. Men då måste man försl visa att denlösning man kommil fram till är ofrånkomlig, och man måste visa hur mycketdyrare del blir med de alternativ som de lokala företrädarna kan accepteraeller vilka andra nackdelar som är förenade med de lösningarna. Det har ännuinle skett på ett sådant sätt att det kunnat föras ut lill en offentlig debatt.Därför bör del inte komma i fråga all staten nu tvingar på kommun denlösning som har diskuterats. Tisdagenden 24 febmari 1976 0/77lokalisering av SJ- och postterminaler till Västerjärva Försl en liten kommentar till . tog uppett argument som jag inte tror har direkt med denna debatt alt göra. Jag troratt del skorrar väldigt illa i öronen på de anställda hos t. ex. Sweda i ,som riskerar att drabbas av en omfallande arbetslöshet, att man beskriversituationen som om det vore så obehövligt med statligasysselsättningsmöjligheter i den kommunen. Vi har åtminstone i kanslihusetfått uppleva hur de anställda i Sweda i kräver kraftfulla insatser föratt värna om deras trygghet. Jag lycker nog all för sin egenskull skall sortera ul det argumentet ur debatlen. HerrGransledl säger också i svepande ordalag: Man går in lill siaien och kommunenfår vika. Samlidigt tar en av de andra debattörerna upp argumentet attlagstiftningen, som han uttryckte del, icke har använts på 40 år.Det skulle alltså inte vara så att staten går in och kommunen får vika. hadebåda debattörerna fel. Det är faktiskt så att en gång, 1933, har vi använt denhär lagen. Jag beklagar att ni inle heller på den punkten har informerat erordentligt. Detvar lyvärr elt genomgående drag i inläggen, och det är ganska häpnadsväckande.Visserligen är interpellanter frågare, men innan man 2 protokoll 1975/76:71-74 Nr 71 ställer frågor bör man väl skaffa sig de mest grundläggandekunskaperna. Tisdaeenden ' ''"' ''' orimligt om vi från statsrådsbänkenmåste starta med en 24 febmari 1976 fullsländig historieskrivning om del mest elementära i ärendena. -------------- tur ärhar jag med mig några promemorior som jag har läst in på elt 0/77 lokalisering avtidigt stadium, och jag får väl ta några punkter ur dem för att klargöra SJ- och posttermi- den här frågan åtminstone för dem som till äventyrs inte harhaft samma naler till Västerjär- anledning som inlerpellanlen och jag att sätta sig in ifrågan. När man va hörde debattörerna kunde man nämligen få intrycketatt de statliga verken bara hade slängt ultanken alt här skall man bygga och sedan hade regeringen sagt: "Ja, då görvi del." Då skrevs det s. k. , vars6 i; 2 mom. lyder: "Envarkommun skall medverka dels till skyndsam erforderlig planläggning av Kronansinom kommunen behållna områden å Järvafältel, dels till att dessa områden isamband med blivande utbyggnad erhålla anslutningar till erforderligakommunallekniska anordningar i enlighet med gällande föreskrifter ochpraxis." Detvar då alldeles klart från kommunens sida alt staten tänkte använda dettaområde för en terminal. Järvafältsdelegationenredovisade 1968 sina förslag till dispositionsplan för statens mark inomsydöstra . För SJ-terminal med ran-gerbangård, industri- ochlagerhusområde m. m. föreslogs att nära av det ursprungliga området skulle disponeras. Men 1971 sade staten efter den debatt somhade ägt rum att man var beredd att ge statens markdelegation i uppdrag attföreträda staten vid fortsatta förhandlingar med kommunerna. Då diskuteradesfem alternativa terminalplaceringar. Solnas representanter var med i dennadiskussion. Av inläggen här fick man intrycket att ni inte hade en aning härom. Jagskall inte ta upp liden med att redogöra för dessa olika alternativ - detskulle föra alldeles för långt. Diskussionen ledde emellertid till att det blevett bantat förslag från 180 ned till - inte som åtminstone , kanske av misstag, sade i börian av sill anförande. Förslagetomfattade de egentliga terminalulbyggnaderna för SJ, postverket och ASG mederforderliga spår- och väganslutningar. I den av regeringen fastställdaregionplanen har markreservation gjorts för lerminaländamål. Detta har tydligenockså förbigått inlerpellanlen och de övriga debattörerna. Jagtror del var som talade om alternativ. Eftersom man hade så kritiska uppfattningar om väntade jag mig all man skulle lägga fram något alternativ för förläggning av terminalen. Ja, kommun har avvisat terminal på . Är del bättre all köra över kommun än kommun? Är del inte principen om kommunens självständighet och rättighet som ni försvarar? Eller är det bara kommun som ni värnar om? styr i denna kommun, och även om det råder allmän oreda där ute hade 18 det väl varil möjligt alt få fram det beskedet föredebatten! Sombostadsminister skulle jag naturiigtvis hälsa med yttersta glädje om vi kundelägga verksamheten i och . Vår budget belastas i hög grad avlediga lägenheter i områdena. Självfallel skulle jag förorda dem om det fannsett uns realism i förslaget. Jag skall strax återkomma till detta. Vadär det som gör att verken efter detta utredande, efter alla dessa försök atthitta alternativ, ändå har stannat för denna lösning? Ja, en ny terminal bör,har man sagt, vara placerad nära rangerbangården i . För att inleytterligare belasta huvudspår som redan nu är mycket hårt belastade måstesärskilda spår användas. Järvafältel uppfyller dessa krav. Huvuddelenav godsmängden distribueras till och från den inre delen av Stockholmsregionen.Därför bör en sådan här terminal' ligga i det s. k. halvcentrala bandet. Eftersomdiskussionen mest har rört sig om SJ-terminalen vill jag också konsiatera attposten f n. har utomordentligt dåliga arbetslokaler. Eftersom det diskuterasmiljö här skulle jag vilja rekommendera er att titta på arbetsmiljön för deanställda hos posten med nuvarande förhållanden. Från den utgångspunkten är detutomordentligt angeläget att snabbt lösa terminalfrågan för posten. Varieförsening av postterminalfrågan medför dessutom allvarliga risker för denpostala trafiken i och för postdistributionen i helalandel. En sak som ni helt gick förbi är det faktum att vi nu utrett ocharbetat med denna fråga så länge att vi nu tidsmässigt befinner oss i ettprekärt läge och alt beslut måste fattas. HerrDanell gjorde mig ännu mer förvånad genom att säga att inget avgörande argumentför en samordning av post- och SJ-terminaler finns. 83 96 av landets postmängdnär det gäller längre transporter befordras på järnväg. Självfallet bör redanav det skälet SJ- och postterminaler förläggas till samma plats. Dessutom finnsen rad andra faktorer som gör att en sådan samordning är önskvärd för alt inlesäga hell nödvändig. Vi kräver alt breven skall vara framme dagen efter det attde lagts på postlådan. För all klara denna grundläggande service arbetar posteni dag ofla med marginaler på minuter. Redan Järvaterminalen ligger från centrum. , för att nämna ett relativt närliggande alternativ, liggeryllerligare längre ut. Jagskulle för min del inte hesitera inför en någorlunda rimlig kostnadsökning, omman kunde hitta ett alternativ längre ut; jag har själv utvecklat varför detmed utgångspunkt i samhällsekonomiska intressen skulle kunna finnas skäl attundersöka andra förläggningar. Om vi bortser från de hänsyn som för mig är dehelt avgörande - nämligen att vi i det befolkningsrikasle området här i landel,i huvudstaden, måste ha en post- och SJ-trafik som fungerar - finns del skälsom talar emot en sådan förläggning. En förläggning längre ut är förknippad medbelydande ökningar av investerings- och framför alll av driftkostnaderna.Tvingas man lägga en SJ- och postterminal så långt ut som del här skulle Tisdagenden 24 febmari 1976 0/77lokalisering av SJ- och postterminaler till Västeijär-va Tisdagenden 24 febmari 1976 0/77lokalisering av SJ- och postterminaler till Västeijär-va röra sig om - ett par mil- leder detta lill betydligt högre kostnader. Attvi använt denna lagstifining vid endast ett tillfälle tidigare visar just attvi är utomordentligt varsamma på denna punkt. Vi vill inle gärna överprövakommunens synpunkter och intressen. Jag vill påslå all det faktum att vi ocksåi del akluella ärendei har dröjt så länge ger belägg för alt vi är varsamma.Men det är ingen tillfällighet att lagstiftningen kommil lill stånd och inte ändrats. Det har allmänt i denna riksdag ansetts att den är nödvändigi sällsynta fall när starka samhällsinlressen slår på spel. Föratt till slul, herr talman, klara ul den formella frågan, som ställdes först avherr Gransledl och sedan även av . om regeringen har fattat beslut,förhåller det sig på del sättet all regeringen ju arbetar dels i form "avberedningar där vi går igenom sakfrågorna, dels i form avregeringssammanträden där vi försl fattar det formella beslutet och sedanoffentliggör regeringens ställningstagande. Solnaterminalenhar varit uppe lill behandling vid fiera tillfällen; förutom vid enveckoberedning också vid fiera lunchberedningar. Vid alla dessa tillfällen harregeringen haft uppfattningen att är det lämpligaste alternativet. Emellertidkom , alltså för nästan exakt en månad sedan, en skrivelsefrån generaldirektörerna i SJ och postverket där man begär att regeringen skallta initiativ till ett definitivt avgörande och man pekar bl. a. på frågan omtvångsplanering. Den skrivelsen har icke i regeringssammanträde varil föremålför formellt beslut och det är alltså detta som föranlett de frågor som härframställts. Beskedi anledning av denna skrivelse ger vi som vi kommer att falla ettsådanl beslut, och jag har meddelat i milt interpellationssvar att detkan förväntas ske inom en relativt kon lid. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen (): Först måste jag beklaga om jag genom vad jag yttrat eller på annal sättretat herr bosladsministern - av tonläget i bostadsmi-nislerns inlägg fick mandet intrycket. Detär en del saker jag tycker det finns anledning alt beröra. Som motiv för attdet skulle behövas fler statliga arbetsplatser i drar statsrådet uppSweda. Jag vet inte om man skall tolka statsrådets uttalande på den punkten så,att det är tänkt att de anställda vid i stället skall jobba vid den härSJ- och postlerminalen. Det skulle väl i så fall vara enda sättet på vilketterminalen skulle komma de Swedaansiällda lill godo. Annars är det en heltirrelevant synpunkt i debatten, såvitt jag förslår. Bostadsministernogillade att jag beskrev verkligheten när slalliga verk inte får sin viljaigenom utan går till regeringen, som genomför inten- Det ärfråga om ett unikt fall, det medger jag, men jag redogjorde bara förhandläggningen av det här fallet där generaldirektörerna inte flck sin viljaigenom gentemot kommunen utan skrev lill regeringen och bad regeringen plockafram 27 §. Det är vad som hänt, del kan inte förnekas. Bostadsministerngick ut mycket hårt och ansåg att vi som ställt oss kritiska var väldigtokunniga och inte läst in de mest elementära fakta i målet osv. Det stämmernaturligtvis inte. Som säkert bostadsministern förstår har vi studerat detmaterial som finns tillgängligt i fallet. Det innebär också att vi hafttillfälle att ta del av de argument för en förläggning till del område sombostadsministern redogjorde för. Menvad det här är fråga om är inte att bedöma huruvida Väsleriärva är en braförläggning sett ur postens och SJ:s synpunkt eller inte. Alldeles säkert ärdet en bra förläggning ur den synpunkten. Vad det är fråga om är en avvägningmellan å ena sidan dessa intressen och å andra sidan miljömässiga ocharbelsmarknadsstrukturella intressen. Där ger inte alla de fakta statsrådetstaplade upp någon ledning. För att kunna göra den bedömningen fordras ettbetydligt mer detaljerat material än de tunna PM som cirkulerat eller deredovisningar som bostadsministern gjort från talarstolen. Då måste manverkligen sätta i gång med att i detalj studera vilka konsekvenser andratänkbara förläggningar kan få. Den typen av detaljstudier har vi ingaförutsättningar att göra eftersom det utredningsmaterialet inte har varittillgängligt. Detmåste emellertid finnas ett mycket utföriigi material på detla område,eftersom statsrådet säger att man har utrett saken så länge att del nu brådskarmed ett genomförande. Varför har han då inte låtit flera ta del av dettautredningsmaterial? Jagställde lidigare några frågor. När det gällde regeringens ståndpunkt-tagandekan jag bara tolka statsrådets inlägg från talarstolen på ett sätt, nämligen såatt regeringen de facto tagit ståndpunkt. Del är helt klart alt regeringenkommer all besluta om en förläggning av terminalerna till . Del är dåutomordentligt beklagligt att man alltså åsidosätter de tungt vägande skäl somanförts från kommunen och från regionen. Däremolfick vi inte full klarhet i hur statsrådet och regeringen kommer att gå lillväga om kommun inle heller fortsättningsvis planlägger området i fråga.Är regeringen alltså här beredd alt plocka fram 27 §? Är regeringen inställd påalt köra över kommun? I så fall tror jag all kommun kan göraanspråk på titeln . Den är då i detläget att den är överkörd av ett antal stora trafikleder, överkörd av ett antalstora järnvägslinjer och också överkörd av i en fråga somde som är kommunalt verksamma i betecknar som årtiondets största förSolna kommun. Tillsist vill jag än en gång säga att jag inle tvivlar på att den nu akluellaföriäggningen är den bästa sett ur SJ:s och postens synpunkter. Men som den förplaneringsfrågorna högste ansvarige i det här landel borde det vara naturligtför bostadsministern att ställa även mycket starka Tisdagenden 24 febmari 1976 0/77lokalisering av SJ- och postterminaler till Västerjärva 0/77lokalisering av SJ- och postterminaler till Västerjärva företagsekonomiska skäl,också när statliga affärsdrivande verk är inblandade, mot tungt vägandeplanerings-, miljö- och arbetsmarknads-mässiga skäl. Alla dessa övergripandeskäl talar klart emot en förläggning av terminalerna till Västerjärva. HenDANELL (m): Först skall vi vederlägga alla eventuella funderingar om att det skullevara något enbart lokalt patos bakom denna debatt. Varken jag eller herrGranstedt är skrivna i . Vi har båda några kommuner mellan vårahemkommuner och . Vi utgår från ett regionalt intresse vilket, som vilidigare varit inne på, är väl dokumenterat i landstingels olika handläggandeorgan, där man gjort utlalanden som hell överensstämmer med vårauppfatlningar. Vidare har vår landshövding uppenbarligen varit kritisk mot denaktuella placeringen av terminalerna. Detfinns lill slut ett rent formellt intresse av hur man här kan använda denmagiska 27 § byggnadslagen. Även om herr statsrådet nu haft lyckan att finna enmotsvarighet, ligger detta fall ganska långt tillbaka i tiden. Låtoss först ta upp frågan om det är en nyhet att terminaler skall föriäggas tillSolna. Det är ingen nyhet att berörda myndigheter har velat föriägga sinaterminaler dit. Man har länge vetat att denna strävan funnits, och de lokalaoch regionala myndigheterna har naturiigtvis inte struntat i detta utan har isin planläggning varit skyldiga alt ta hänsyn till denna önskan. Men del som ärväsentligt är att man aldrig i någol enda avtal har gått med på att en terminalskall föriäggas till , ulan man har känt sig nödd och tvungen att ta dennahänsyn i sin planering. Sedan har man gjort allt vad man kunnat för att hittaargument för andra lösningar, vilket också har framförts vid de uppvaktningarav statsrådet som har skett. Men av vad jag har förstått och vad kommunen harförstått har inte dessa alternativ studerats tillräckligt noga. Något materialsom visar på fördelar och nackdelar och som kan anses vara elt beslutsunderlagi gängse mening har aldrig förelagts de berörda parterna. Jagär orolig över alt de statliga myndigheterna knöt upp sig alllför tidigt när deför ganska hastigt och lustigt bestämde sig för alt del härområdet skulle vara lämplig förläggningsplats för en terminal. Sedan har m.anklängt sig fast vid delta och inte satsat på att finna andra alternativ. Deltakan vara lätt hänt i en arbetsbelastad tillvaro, men del är ingen ursäkt i ensådan här viktig fråga. Bakgrundenär hell klar, och del skall observeras att statsrådet inte på en enda punkt harsagt att vi har haft fel när vi beskrivit de konsekvenser som uppstår, atttusentals människor avstängs från ett rekreationsområde, att det skapas enenorm trafikbelastning, som t, o, m, går så långl alt myndigheterna själva utanalt ta kontakt med kommunen ritat in slora, breda vägar rakt igenom kommunenetc. Inget av delta har statsrådet sagl var fel. Närdet gäller det berörda markområdets storlek vill jag bara säga att kommunenuppger att den mark som kommer att på ett eller annat sätt domineras avanläggningen omfattar ca och att kommer att hårdarbetas så att det blir avsevärda bekymmer med av-fallsvatlnet där. Dettahar framförts till herr statsrådet för inte alls så länge sedan, och harkontakterna varil så dåliga att ni inte ens är överens om hur många hektar detrör sig om tycker jag att statsrådet skall ta på sig ansvaret för del. Jagtror säkert att det finns ekonomiska fördelar med en samlokalisering av postenoch SJ, men jag är inte övertygad om att de miljömässiga nackdelarna är såavsevärt mycket mindre än de ekonomiska fördelarna. Denna avvägning borde hafunnits med som en del i beslutsunderlaget så att man hade kunnat ta hänsyntill den inför den skövling man uppenbarligen är beredd att göra. Sedanvill jag säga någol om de formella skälen. Jag tycker alt kommunstyrelsen iSolna har formulerat sig ganska väl i sin skrivelse till generaldirektörernaPeterson och . Det sägs bl. "Kommunenär väl medveten om att byggnadslagstiftningen ger regeringen viss möjlighetatt mot kommuns vilja framtvinga en planläggning. Denna möjlighet, som funnitsi , har veterligen aldrig tagits i bruk." Att så har skett har vinu hört av statsrådet. Skrivelsen fortsätter: "De två förutsättningar -'kommuns ändamålsenliga utveckling' respektive 'främjande av betydande allmäntintresse' - varav endera måste föreligga för att tvångsmedlet skall kunnatillgripas står i fråga om den tillämnade terminalanläggningen i imotsats till varandra. Anläggningen är uppenbarligen ägnad att allvarligtmotverka kommunens ändamålsenliga utveckling. Det kan med fog görasgällande att inte någon av förutsättningarna för åsidosättande avstadsplanemonopolet föreligger i detla fall eftersom möjlighet finns attförlägga terminalen till annan kommun än ." Bordedet inte vara ett tungt argument inför ert ställningstagande att beslutetkommer att allvarligt motverka kommunens ändamålsenliga utveckling? Borde inlenågon av de andra både grunder som jag tidigare nämnde och som finns ibyggnadslagen uppfyllas för att regeringen skall kunna köra över en kommun pådetta sätt? Det tycks ju regeringen, att döma av statsrådets sätt att föradebatten, ha bestämt sig för. Omlokalisering av SJ- och postterminaler till Västerjärva Jag vet inte om statsrådet i sin beskyllning förbottenlös okunnighet i frågan också innefattade mig. Jag lyckades inle uppfattaatt hans inlägg innehöll en korrigering av någonting som jag hade sagt, så jagkan kanske t. v. utgå från alt han inte avsåg mig, Ivarje fall kan jag försäkra alt jag har läst PM i den här frågan så att ögonenblöder. Det finns säkert ytterligare PM - det vill jag inte bestrida. Men nogkänner jag till att man har varit inne på andra lösningar, som glädjande noghar avvisats, t, ex, att terminalen skulle ligga i , Jag kanförsäkra att skulle den frågan komma upp kommer jag att slåvakt om självbestämmanderätt lika 0/77lokalisering av SJ- och postterminaler till Västeijär-va