prot · FZ09106 · 1975-12-31 00:00:00 — Strukturrationaliseringen har inriktats på att skapastora enheter med god ekonomisk bärkraft Detta är i och för sig riktigt, menminskningen av antalet brukningsenheter har medverkat till folkutglesning islora delar av landel. har i sin tur lett till att underlagel för serviceminskat 1 många bygder är jordbruket en viktig bas,bör därför utformas med hänsyn till allodlingsbygderna, även efter viss strukturrationalisering, skall kunna ha ettbefolkningsunderlag som tryggar en rimlig servicenivå. Därför börfamiljejordbruket främjas. Även deltidsjordbruk, där innehavaren harannal arbete, bör accepteras och stödjas. Det kan vara en väg att underlättaför yngre människor som vill etablera sig i näringen utan att kunna presteraett stort kapital. Sådana jordbruk kan successivt byggas ul och i en del fallkompletteras med skog. Delmoderna jordbrukel är energikrävande och därigenom myckel sårbart Delutnyttjar ocksä kemikalier, vilkas miljömässiga konsekvenser bör uppmärksammasytteriigare. Ansträngningar måsle lill för atl få fram nya bruknings- ochbekämpningsmetoder som gör användningen av kemiska preparat mindre nödvändig.Vi anser alt försök med alternativa jordbruksmeioder ulan t. ex.kemikalieinsatser bör stödjas och all kon-suleniverksamheten i ökadutsträckning bör beakta dessa jordbruksmetoder. Denhittillsvarande gränsdragningen mellan jordbruk och naturvård bör luckras upp.Etl snävt sektortänkande är till nackdel för båda. Naturvärd i enskildajordbrukares regi, nied stöd från slai och kommun, är sannolikl på många hålldel billigasle sällel alt bedriva naiurvård. Enskild företagsamhei ochenskilt ägande är grunden för jordbrukel. Den som själv vill bruka jorden ochbo på fastigheten skall ha företräde som köpare framför andra intressenter. Vianser därför alt sialens, kommunernas och de s. k. förädlingsinduslriernasjordförvärv bör prövas av lanibruksnämnderna enligl samma grunder som gällerför övriga köpare. De kraftiga prissiegringarna på jordbruksmark gör del alllsvårare för Jordbruksreglering,m. Jordbruksreglering,m. unga människor attetablera sig som jordbrukare. Överpriser betalas för mark i renspekulation och av orsaker som inte har med markens användning för jordbrukeller skogsbruk atl göra. Dennautveckling måste hejdas. Ett fast penningvärde är därvid det främsta verktyget.Om inflationsförväntningarna upphör kommer fastighetsvärdena att åter närmasig gårdarnas driftvärde. De målsättningar som jag nu har nämnt kommer vi fränfolkpartiets sida så långt det är möjligt alt eftersträva. De stämmer välöverens med det övergripande mål tor svensk jordbrukspolitik som fanns med i1967 års jordbruksbeslut och som ingen av oss vill ändra på, nämligen attjordbruket skall ge svenska konsumenter bra mat lill lägsla samhällsekonomiskakostnad och att de som arbetar inom jordbruket skall få del av den allmänna standardstegringen.Men därlill kommer atl vi måste ta vår del av ansvaret för världenslivsmedelsförsörjning. Om detta sista sades ingenting i 1967 årsjordbrukspolitiska beslut. Men enligl min och uppfattning måstedet komma med, när vi härnäst formulerar målsättningen för svenskjordbrukspolitik. HerrLARSSON i (c) kort genmäle: redovisar här en del mycket intressanta principiellabedömningar rörande jordbrukspolitikens framtida målsättning och övergripandemål. Del kunde vara intressant att diskuiera detta - jag skulle kunna ställamig bakom del mesta. Men eftersom vi inle skall fatta några beslut om saken vill jag bara önska lycka lill atl genomdriva dessa uppfattningari jordbruksulredningen, som är rätt forum i det hänseendet Represenlanier för och moderatasamlingspartiel har redovisat varför man inte kunnat ställa sig bakom decenterreservalioner som är fogade till utskottsbetänkandet Jag skall intepolemisera mol all man inle kunnal göra del. Men jag vill i korthel konslaleraatt i de fall där folkpartiei och moderala samlingspartiel har kunnat ställasig bakom våra krav har del inle blivit någon reservaiion ulan förhandlingar,vilka i regel har kunnal leda lill resullal som varit myckel positiva lillskotllill jordbrukel och - som jag redan lidigare nämnl - sammantagel gell 400-500nya arbelsiillfällen. Jag vill försi anslula mig lill de allmänna synpunkler som harframförts av . Jag har begäri ordet för atl särskilt tala ompunkten 16, slöd lill jordbrukel i norra . Imolionen 1646 av m. fl. och i molionen 1684 av mig själv och en uppräkning av stödet till jordbruket i norra med 15 %.Cenierledamölerna i jordbruksutskoliei har därefter följl upp molionerna ireservaiionen 2, Sedanräu lång lid lillbaka har ju siaien gett ell exlra slöd lill jordbrukel i norraSverige, och med norra avses sami skogsbyg- derna i ochVärmlands län. Det är helt rikligt att man går in för ett exlra stöd där. Jo, produktionsbetingelserna är sämre i dessa områden ur olikaaspekter. Men vi behöver jordbruket även i de här trakterna. Jordbruket ger jubåde en produktion och en värdefull sysselsättning. Det ger också bygdernafärskvaror. Genom en jordbruksproduktion håller man landskapet öppet; man görett nyttigt arbete på naturvårdsområdet, och det är värdefullt. Mankan naturiigtvis säga att delta kostar pengar, men setl från hela landetssynpunkt har det stor belydelse. Och för de bygder och de människor som deth"är gäller är det mycket väsenfligt au vi kan ge detta extra stöd. Härvidtänker jag alldeles speciellt på alla dem som har satsat hårt påjordbruksproduktion i dessa trakter. Stödet justerades , och somalla vet pågår det en ganska slark penningvärdeförsämring. Vi har en slarkinflation. Enligt de uppgifter som förelåg när molionen skrevs harpenningvärdet efter senaste justeringen försämrats . Stödet har urholkats, och det försämras efter hand allt mera.Därför fann vi det vara nödvändigt att återställa stödets realvärde ochföreslog för den skull en uppräkning på 15 !?n. Får vi inte en sådan uppräkningså blir del svårt för jordbrukarna att klara sig, särskill de som har satsatmyckel och därför har höga amorteringar och räntor. Vi skall ha klart för ossatt många som har satsat på SR-jordbruk och även andra jordbrukare har mycketstora skulder och höga räntekostnader, särskilt nu när räntorna är så passhöga. Det föreligger risk för att jordbrukarna inte kan klara sig och attjordbruket därigenom går tillbaka. Del är därför som vi har begärt nämndauppräkning. Jagbeklagar att övriga partier inte har kunnat följa oss i delta fall och jag villunderstryka vad i sade alldeles , atl om moderaternaoch folkpartisterna hade följt oss i denna fråga, så skulle vi ha kunnat enas iutskottet om en uppräkning av stödet I varje fall hade vi då kunnat få en chanstill lottning om förslaget här i kammaren. Ulskottets vice ordförande herrHedström förklarade att man ville avvakta utredningens betänkande, och delskulle man väl kunna göra om förslag kommer snabbt. Men enligl vad jag harförstått kommer det att dröja minst elt par år, och under den tiden får vi juen ännu starkare eftersläpning. Det anser vi i vara omöjligt attacceptera. Dåjordbruksministern är inne i kammaren nu vill jag fråga honom: När kan manräkna med all en sådan uppräkning som vi har föreslagit kan ske? Tidsplanen ärall ulredningen skall vara färdig med sitt arbeie , men om den verkligen blirdel vet inte jag. Sedan tillkommer remisstiden. Fråga är därför när beskedet idella ärende kan väntas. Eftersomvi nu ändå behandlar jordbrukets huvudtitel vill jag också la upp någraprincipiella synpunkter. Jag konstaterar då att jordbruksbeslut varmycket olyckligt för jordbruket. Men inte bara för jordbruket Det var olyckligtockså från nationens synpunkt. sade att hade avgörandeinvändningar när det Jordbruksreglering,m. 6 protokoll 1975/76:106-107 Jordbruksreglering,m. beslutet fattades, och delär någol som i minst lika hög grad gäller för cenierns del. På grund av detolyckliga beslutet som regeringspartiet drev igenom har många åkerjordar lagtsigen. Men det var ju ändå bra att jordbrukarna inte följde regeringens önskemålom en nedläggning av en tredjedel av den svenska jordbruksarealen. Den svenskajordbru-karkåren förstod alltför väl vart en sådan utveckling skulle leda ochföljde inte propåerna. Det är som sagt lyckligt. Likväl har en del arealerlagts ner, och vi har därmed föriorat en del av produktionen. En hel del byggnaderhar också raserats. Det är nödvändigt att nu se lill att de bästa av deigenlagda jordbruksmarkerna kommer in i produktionen igen. Jordbruket har sittberättigande, och jag finner allra mest glädjande att inställningen tilljordbruket nu har förändrats och jordbruket fått ett större erkännande. Bådeslora och små jordbrukare måste veta att de har en meningsfull uppgift attfylla, och det blir då mera intressant för dem all arbeta. Jordbruket kan klaraen produktion som vi har nytta av. Jordbruket ombesörjer dessulom en naturvårdsom är nödvändig för nationen. Likaså har det stor belydelse fränsysselsättningssynpunkt och från försvarspolitisk synpunkt. Men först och sistärdet fråga om mänsklighetens försörjning med mat. Det är en viktig fråga, ochden kommer inle alt minska i belydelse framöver. i (s): har i det föreliggande betänkandet bl, a, behandlatmotionen /76:328, molionen har jag och några andra socialdemokraler tagit upp problemet medde omfattande skador som har drabbat våra skogsplanteringar till följd av detfr, o, m, förra årel införda förbudet mot all inom skogsbruket använda DDT somplantskydd. I molionen har vi pläderat för en intensifierad forskning för attfä fram lämpliga metoder för att motverka de skador som snylbaggen åstadkommerpå barrträdsplanlor runt om i värt land. Utskottetredovisar pågående forskningsarbete och lillslyrker anslagsuppräkning av ,, vilkel innebär en höjning med i jämförelse medinnevarande budgetår. Med detta anser utskottet molionen besvarad. Jagär tillfredsställd med vad utskottet skriver, och det är bara att hoppas att deföreslagna förstärkta resurserna skall leda fram till nya forskningsrön, som såsnabbt som det över huvud taget är möjligt kan omsättas i åtgärder. Vi kannämligen inte i längden tolerera de slora kapitalföriuster som det svenskaskogsbruket lider på grund av alt vi f n, hell saknar skyddsbehandling avbarrträdsplantor. Det är atl märka att numera är del enda land i Europasom har eu skogsbruk som måste arbeta utan något effektivt medel motsnylbaggen. Iaprilnumret av lidningen Arbetarskydd finns en uppgift från skogshögskolan somsäger att det svenska skogsbruket förlorar mellan 30 och 100 milj. kr. per årdärför all vi saknar någon form av plantskydd. Hurallvariigt läget är framgår kanske bäst av vad generaldirektören iskogsstyrelsen, , sade när han för sedan föreläste inför denskogspoliliska grupp som finns här i : "Vi har hyggen som har90-procentiga skador, där det knappt finns en planta kvar. Undersökningarvisar, att ungefär hälften - ibland för vissa regioner upp till 80 96 ~ avplanteringarna inte fyller skogsvårdslagens minimikrav. Det är alltså ingalysande skogsodlingsresultat det är fråga om och vi måste på allt sättförbättra det här läget, om vi skall ha någon skog att överlämna till vårakommande generationer." Andraundersökningar visar pä elt produktionsbortfall på mellan en halv och en miljonkubikmeter virke . Detsvenska jordbruket kan i längden inte bära detla produktionsbortfall, och förden enskilde skogsägaren blir kostnaderna för hjälp-och omplanteringar sä högaatl vi riskerar alt mycket blir ogjort. Följden härav kommer atl bli ojämna ochoregelbundna bestånd i våra ungskogar. Myckettalar väl för att vi får leva med DDT-förbudet, och av den anledningen är detytterst angeläget atl den forskning som bedrivs och som planeras vid främslskogshögskolan ges ökade resurser. Deundersökningar av skadorna som utfördes under medverkanav - förutom skogshögskolan - bl. a. , domänverket ochskogsbolagen gav sä nedslående besked att man gott kan rubricera del som enytterligt svår motgång för det svenska skogsbruket. Skogenär en av de fä naturresurser vi har i det här landet som är förnyelsebara. Vihar en industrikapacitet som - om den utnyttjas helt - förbrukar mer än den äriiga tillväxten i våra skogar. Värdet av exporten avträvaror överstiger t. ex. värdet av Volvos och varvens export. Vi har heltenkelt inte råd att syssla med en skogsplanering där antalet överievandeplantor efter snytbaggeangreppen är så lågt att hälften av hyggena måstehjälpplanteras eller planteras om helt och hållet, med andra ord ettoförsvarligt slöseri. Jagvill gärna , eftersom jordbruksministern är närvarande i kammaren,uttrycka min tillfredsställelse över alt jordbruksministern pä tilläggsbudgetanvisar medel för alt underlälla restaurering av de skogskulturer som harspolierats genom angrepp av snytbagge. Enligt jordbruksministerns förslag börbidrag kunna utgå för skador som inträffat . För ändamåletföreslås för innevarande budgetår 2 milj. kr. Det är ett välkommet bidrag ochett gotl initiativ, då koslnaderna för restaureringsälgärderna kan väntas blibetungande för de drabbade skogsägarna. Jag är nöjd med ulskottets skrivning och den uppräkning avforskningsanslaget som redovisas i betänkandet och har därför inget annatyrkande än om bifall till utskottets hemställan. Jordbruksreglering,m. i (c)kort genmäle: Herr talman! Låt mig bara till vad Jordbruksreglering, m. m. att jordbruksutskottet harjusterat betänkandet angående de anslag han nämnde sist i sitt anförande. Denhjälpen kan alltså ganska snabbt effektueras, 1övrigt vill jag personligen gärna instämma i en del synpunkter som . Det har uppstått sä pass allvariiga skador all man har anledning altbeklaga all vi kanske gick litel väl snabbi fram när det gällde all införa elltotalt DDT-förbud innan vi hade fullgott alternativ. iHolmgärden (c): Utskottets betänkande lika väl som denna debatt präglas av deninställning som rått kring jordbruksfrågorna , då debatten varittämligen ringa på grund av att praktiskt lagel hela jord-och skogsbruketsframlida öden ligger under utredning. Det är all hoppas att utredningarna skallkunna arbeta så snabbi alt resultatet av deras arbete kommer att framläggasunder detta år, så att nästa kan ta ställning till hur jordbrukspolitikenskall formas . Dethar inte varit ulan olägenhet att vi under så pass varil tvungna attiaktta en sådan här återhållsamhet och avslå från ställningstaganden som ulantvivel borde ha skett under de år som gått. Det är helt omöjligt alt på allaområden avvakta resultaten av utredningsarbetet. Det gör atl vi fråncenterpartiet lill detla utskottsbetänkande pä vissa punkter har fogatreservationer vari vi hävdar att det inte kan vara rimligl att inle göra någonlingunder den lid som ulredningen arbetar, Lålmig la upp några frågor som rör skogen. En sak som engagerar mig utomordentligtstarkt är frågan om intensifierat stöd till det norrländska skogsbruket. Påden punkten har vi varit hur eniga som helst inom vårt län tillsammans medlänsstyrelsen och skogsvärdsstyrelsen, som har arbetat fram underiag för dellaprogram. Vi har satsat rätt starkt på de arbetstillfällen som vi med enrelativt ringa insats skulle kunna skapa. Målsättningen var atl det förprogrammets genomförande behövdes ca 40 milj, kr, för . Denmålsättningen har inte kunnal infrias. Jag tror att underfjolåret fick 6 milj, kr, av detta anslag. Intressantalt notera är att de beräkningar som hade gjorts och som visade all detlaprogram skulle ge 2 000 nya och beslående arbetstillfällen var rikliga. De 6milj, kr, som vi har fåll har i relation lill de 40 miljonerna givit ettsysselsätlningstillskott, som har varil minst del som avsågs. Jag vill noteradetta, eftersom det ändå är fråga om atl skapa arbetstillfällen ätbefolkningen i en del av vårt län, en befolkning som har utomordentligt storasvårigheter att få arbete; Den möjligheten har man i viss mån kunnat erhållagenom dessa pengar. Det har varit eu billigt sätt att ge dessa människorsysselsättning. Del hade följaktligen varit utomordentligt angeläget all fågenomföra hela della program. Dei har talats om ell samhällsekonomiskt ansvarnär del gäller att hålla anslagen Men denna tidpunktär sannerligen inte det rätta tillfället alt hänvisa till ettsamhällsekonomiskt ansvar. Pädenna punkt nådde utskottet slutligen fram till enighet, vilket jag är gladöver, eftersom proposilionen faktiskt förutsatte en minskning av det anslag somtidigare hade utgått Ökningen i förhållande till i proposilionen föreslagna 7milj. är vi överens om. Men jag finner det angelägel att framhålla att omvi kunde utöka della program i den utslräckning som var meningen till enbörjan, innebure del en insats som verkligen skulle ge ell påtagligt resultatmycket snabbt, ett resultat i form av ökade sysselsättningsmöjligheter menockså i form av ett utökat råvaruunderlag, som vi mer än väl behöver iframtiden. Centernhar vidare avgivit en reservation när det gäller anslaget till skogsbilvägar,om vilken vi är ensamma. De andra partierna har, troligen på grund av detsamhällsekonomiska ansvaret, ansett sig inte kunna vara med på etl höjt anslagtill skogsbilvägarna. Jag tror att var inne på tanken att dellaanslag eventuellt kan fyllas ut med arbetsmarknadsstöd till sådana härvägbyggen. Men där har klart sagt att det är elt dåligtallernativ, eftersom arbetsmarknadsinsatserna skall ske påårel som är olämplig för sådana här åtgärder. Del gör atl man, enligt vadskogsstyrelsen säger, har svårt all få entreprenörer att vara med vidupphandlingen av sådana här vägbyggen. Den sker nämligen under en årstid somför dem är så vansklig alt de har svårt att ta ställning till den kostnad somarbetet kommer att medföra. Jag tror att det hade varit samhällsekonomisktutomordentligt välgörande att satsa på ett högre anslag till vägbyggen, somhade kunnal utföras som hade varit de mest lämpliga. Närdet sedan gäller skogsforskningen skall jag inte säga mycket. Jag vill baranotera alt här är det ändå fråga om långsiktiga åtgärder. hargjort upp program för vilkas genomförande det behövs inte oväsentliga medel.Det är klart att det kan sägas att vi skall avvakta skogsutredningen för attsedan kunna ta ställning, men oavsett vilkel ställningstagande skogsuiredningenkommer fram till sä kan vi vara helt medvetna om att den långsikliga forskningsom är inne pä måste genomföras. Råvarusituationen, som jaglidigare hänvisat lill, gör det ju angeläget atl få i gång denna forskning påelt så tidigt stadium som möjligt. Det är av den anledningen som vi reservanterförordar atl anslaget till skogshögskolans driftkostnader räknas upp med . Jagvill också säga atl vi i vår partimotion hade uppe frågan om sänkning avanslaget till och skogsvårdsstyrelsernas administration. Delförslaget var en reaktion mol propositionen, som ju faktiskt avsåg en minskningav insatserna på fältet Vi bedömer det som omöjligt och i högsta grad orirpligtatt öka anslagen till administrationen som man minskarverksamheten ute i skogarna. Har man inte råd all hålla i gång verksamheten däroch måste man avvakta pågående ulredningar innan någonling kan göras, då börman rimligen också minska Jordbruksreglering,m. Jordbruksreglering,m. Iutskoilel kunde emellerlid vissa överenskommelser träffas, inle minsl när detgäller stödet till skogsprogrammets genomförande i , och vi har avstållfrån att hälla fast vid yrkandet om minskning av administrationsanslaget. Jagfinner del dock angeläget understryka all vill man vara med om all anslå medeltill arbeie ute i skogarna sä är vi också intresserade och villiga alt anslåmedel till administrationen. Men de här sakerna bör rimligtvis följas ål. Såbara några få ord om skogsodling på . Del kan självklart vara befogat ivissa fall. Framför alll trodde man atl del var befogat i det läge som manutgick ifrån 1967. Men med de förändringar som har skell både i vårl land ochpå det globala området är vi väl helt medvetna om att del blir nödvändigt atlgå lillbaka till en viss nyodlingsverksamhel. Vi kommer atl bli tvungna attodla upp en hel del av de marker som har fält förbuskas. Mot den bakgrunden trorjag atl det hade varit en riktig åtgärd all ta etl visst steg redan nu för altförhindra fortsatt förbuskning och fortsatl nedläggning av . Jagkan peka på all i mitt eget län hade vi i slutet av 1920-lalet . Det skedde en omfattande nyodling , och vid1950-talets början hade vi i . Under 1960-lalet och fram till nu har så mycket nedlagts att denareal som f. n. brukas är ungefär lika stor som i slutet av 1920-lalel. Vihoppas och tror att mycket av den nedlagda åkermarken skall komma i bruk igen,men för det behövs vissa åtgärder. Vad som framför alll erfordras är att man ifortsättningen inte skogsodlar på den som är möjlig att bruka. Mot denna bakgrund ber jag att fä yrka bifall till samtliga dereservationer där mitt namn och parti förekommer. i (): I detta debattavsnitt om jordbrukspolitiken behandlas bl. a. frågorsammanhängande med husdjurens hälso- och sjukvård. Jag kommer all uppehålla migvid de frågorna en liten slund. Tillsammansmed har jag i motionen 1631 väckt frågan om att beslutaratt begränsningsregeln om 15 djurenheter för bidrag till djurägare med lågainkomster skall ulgå. Liknande yrkande finns också i en molion från centerhåll. Regelnom 15 djurenheter har endast varil i kraft från , varförtillämpningen rimligen inte kan ge anledning till några slutsatser. Detta varockså en av anledningarna lill alt motionen i utskottet lämnades ulan åtgärd. Detfinns emellertid av andra skäl anledning alt dra slutsatser om regelns effekter.1 samband med all inkomslgränsen för anslaget "Bidrag till djursjukvård ivissa fall" höjdes från . tillkom regeln om 15djurenheter som en ytterligare begräsningsregel. Attjordbruksdepartementets förväntningar på regeln var att kostnaden under anslaget skulleminska, framgår av att anslaget årel före förändringen, 1974/75, var 600 000kr. och därefter har kunnat nedbringas till . Nuhar jag den bestämda uppfatlningen all så som regelsystemet i detla avseendefungerar är inte heller elt anslag om . Koslnaderna underdetta anslag kommer, dä vi får elt helt och av andra är opåverkat räkenskapsår,enligt min mening atl visa alt endast några tiotusental kronor kommer att haåtgått för ändamålet. Uppjusteringenav inkomslgränsen var betingad av förändringar i penningvärdet och var inteavsedd som någon höjning av realvärdegränsen. Begränsningsregeln om de 15djurenheterna var hell enkell obefogad, och därför har vi återigen krävt atlden skulle slopas. Nuskriver utskottet i sitt betänkande, att man bl, a, på grund av bidragsreglernasutformning har viss förståelse för motionärernas syfte. Utskottet säger sig hainhämtat alt lantbruksstyrelsen har sin uppmärksamhet riktad på problem somsammanhänger med bidragssystemet Utskottet förutsäller all lanibrukssiyrelsenser över och noga beakiar behovet av förbättringar och mot bakgrunden av sinaerfarenheier av reglernas tillämpning framlägger de förslag som kan befinnasmotiverade. Delär, herr talman, inte att la misle på atl utskottet i sin skrivning ställerförväntningar på lanlbruksstyrelsens åtgärder i detta fall. Det ärförväntningar som vi motionärer naturligtvis delar. Meningen med detla stöd varju att mindre bemedlade och av husdjurssjukdomar i sina besättningar särskiltdrabbade lantbrukare inte av kostnadsskäl skall behöva avstå fränveterinärhjälp. Frågan är om inte denna målsättning nu håller pä atl rubbas. Jagskall också ta upp en annan fråga. Det svenska jordbrukels husdjursstamrepresenterar stora värden. Stora krav ställs numera dessutom på djurensproduktionsförmåga, ett förhållande som tyvärr kanske också medfört högresjukdomsfrekvens. Samverkande orsaker, såsom rent humanitära, och högadjurvärden i förening med höga krav pä djurens avkastning har således medförtkrav på snabba veterinära insatser. Imolionen 1632 har vi begäri att lantbruksstyrelsen skall utreda lämpligasystem för att snabbt nå kontakt med veterinären. Utskottet har ställt sigbakom della utredningskrav, vilket vi uppfattar såsom glädjande. De system somhär kan komma i fråga skall givetvis erbjuda möjlighet till kontakt också dåveterinären befinner sig på resa.