prot · FZ094 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:4 § 1 Meddelande om val, m. m. Jagfår meddela alt vid morgondagens sammanträde komn-ier alt företas val avledamöter och suppleanter i samtliga utskott, medlemmar och suppleanter samt ledamöter vilka får delta i bolagsstämmor med StatsföretagAB. Enligttill kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit all iskatte- och jordbruksutskotten skall utses 17 suppleanter, i konstitutions-,utrikes-, försvars-, socialförsäkrings-, social-, kultur-, utbildnings-,närings- och civilutskotten 16 suppleanter samt i övriga utskott 15. Jaghemställer att antalet suppleanter i utskotten bestämmes i enlighet medvalberedningens förslag, dvs. till 17 i skatte- och jordbruksutskotten, 16 ikonstitutions-, utrikes-, försvars-, socialförsäkrings-, social-, kultur-,utbildnings-, närings- och civilutskotten samt 15 i vart och ett av de övrigautskotten. §2 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmedanhålles oni tjänstledighet från riksdagsgöromålen den 30 ok-iober-13decei-nber för deltagande i generalförsamling i . den 25september 1975 Hans Wachlmeister Kammarenbiföll denna ansökan. Herr talmannen anmälde att iSölvesborg skulle inträda som ersättare för i Johannishusunder hans ledighet från riksdagsmannauppdragel. §3 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1975/76:1-22. Meddelande om val, m. m. § 4 Anmäldes och bordlades 1975/76:4 Berättelse från den svenska delegationenvid parlamentariska (rådgivande) församling rörandeförsamlingsmötena under tiden maj 1974-januari 1975 (26:e sessionen) §5 Anmäldes och bordlades 1975/76:5 av . med anledning av propositionen 1975:74 medförslag om grundutbildning av värnpliktig medicinalpersonal 1975/76:6 av fruHambraeus med anledning av skrivelse 1975:88 med §6 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1975/76:23av () lill herr industriministern om uranförsörjningen: Tillförseln av uran lill det svenskakärnkraftsprogrammel har hamnat i etl osäkert läge. Somexempel kan nämnas alt det amerikanska företaget som levereraruran till har sagt upp kontrakten med . De kraftigt ökadepriserna på uran är i och för sig en intressant faktor i sammanhanget, menförsörjnings-tryggheten är dock del väsentligaste problemet. Del är angelägetatt regeringen presenterar sin syn på detta problem med del utgångsläge somvårt land befinner sig i med en allt starkare bindning till kärnkraft ochkärnkraftsulbyggnadens krav på en helt dominerande andel av investeringsresursernapå energiområdet. Det är större skäl än någonsin att ställa frågan var vår avregeringen garanterade handlingsfrihet på. ener-giprodukiionsområdel tar vägen. kärnkraftssan-ihälle regeringen vill skapa kommer försörjningen av uran altvara av avgörande betydelse för en tryggad energiförsörjning. När snart 40 96av elproduktionen bygger på kärnkraftsproduktion blir uranet vår kanskeviktigaste basråvara. 1debatten kring utbyggnaden i har mestadels del argumentet framförts attdenna utbyggnad skulle komma au bli en garanti för för-söriningslryggheten ifråga om uran. Så är emellertid inte fallet. måste anrikas förebränsleiillverkningen. Investeringarna i etl anrikningsverk skulle redan inuvarande kostnadsläge kräva mångmiljardresurser. Därmed skullekärnkraflsprogrammet ta ännu större andel av medlen pä energisidan och ävenkunna skapa verkliga problem för den industriella utbyggnaden. Man måste frågasig om inte en s. k. tryggad bränsleförsörjning lill kärnkraftsreaktorernabinder upp merparten av investeringsresurserna på energiområdet just tillkärnkraft genom ett ofrånkomligt krav på anrikningsverk så att satsningar påenergihushållning mer eller mindre helt måsle ställas ål sidan. Det finns skälalt mot denna bakgrund ställa frågan vilken kapacitet ett anrikningsverk skallfå och om några kostnadskalkyler för ett sådant gjorts upp. Närdet gäller Ranstadsutbyggnaden finns det anledning att bl. a. uppmärksamma denegativa miljöeffekterna. Produktionen vid kärnkraftsanläggningarna ärförknippad med särskilda risker, men även uranbrytning medför fariigakonsekvenser för människan och miljön. Också här finns det risk förslrålningsskador. En amerikansk undersökning visar på risker för mycketallvarliga slrålningsskador i samband med gruv-hanteringen. Till detta kommerfaktorer såsom förorening av grundvattnet, landskapsförstörelse, hälsovådligarbetsmiljö, skador för jordbruket. De sysselsättningsargument som harframförts i sammanhanget är svaga och kan absolut inte uppväga de negativamiljöeffekterna. Man måste fråga sig varför regeringen i så ringa gradredogjort för sina planer på detta område i samband med attkärnkraftsprogrammet behandlades i under vårsessionen. Medhänvisningtill det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd all till herr industriministernställa följande frågor: Hur ser statsrådet på de uppkomna problemen medleveranser av uran från mot bakgrund av den starka bindning av vårenergiproduktion till kärnkraft som riksdagsmajoriteten beslutat? Finns det någon beredskapsplan uppgjord exempelvisbeträffande alternativa leveranser av anrikat uran, därest leveranserna frånnuvarande huvudleverantörer skulle allvarligt störas? Finns det planer på ett anrikningsverk i Sverigeoch hur långt har i så fall planeringen fortskridit? Hur ser statsrådet på de otillräckligtundersökta miljöeffekterna av Ranstadsutbyggnaden i skenet av den snäva lidsramför beslut som finns i frågan? 1975/76:24 av () lill herr statsministern om bidrag från utländsk källa tillpolitisk eller facklig organisaiion; Avslöjandena om försöket alt överföra medel frånVästtyskland och från en svensk facklig organisation lill för att däranvändas i fackliga valsammanhang har väckt stor politisk uppmärksamhet. gäller särskilt de formersom använts vid överförandet. Vadsom verkligen skett är ännu ej klariagt. Till detta bidrar de mångamotstridande besked som lämnats om händelseförloppet av olika inblandadeparter. Setl ur såväl som allmänhetens synpunkt är det väsentligtatt ett klariäggande sker. Frågor av denna karaktär har helt naturiigt ettbetydande principiellt intresse. Vidareär del för framtiden av betydelse alt vissa riktlinjer föreligger för hurtransaktioner av detta slag skall ske, inle minst därför alt existerandelagstiftning bl. a. innebär alt tagande av politiskt understöd från utländskkälla är förbjudet i under vissa förutsättningar. Medhänvisning lill det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd au till herrstatsministern få slälla följande frågor; Vill herr statsministern lämna kammaren enredogörelse för del verkliga händelseförloppet i ovan refererade affär? Vill herr stalsniinistern ge sin principiella synpå frågan om mottagande av bidrag från utländsk källa till politisk ellerfacklig organisation liksom lämnande av sådana bidrag lill utlandet? 1975/76:25 av herrGustafsson i Stenkyrka (c) till herr industriministern om Gotlandsenergiförsörjningsproblem: energiförsörjning är en komplicerad fråga.Särskilda insatser blir nödvändiga för alt åstadkomma tillfredsställandelösningar. Elkraftsförsörjningen är baserad på gotländsk produktionav oljebaserad kondenskraft med tillskott av elkraft från fastlandet överfördvia en likströmskabel mellan och Ygne. Likströmsöverföringentogs i kommersiell drift 1956 och bekostades helt med statsmedel. Genom auGollands elenergibehov därigenom kom att till väsentlig del täckas avlikslrömsöverföringen, vilken också möjliggjorde samköming medproduktionssystemen på fastlandet, kunde konsumenterna på under ettantal år erhålla étt med jämförbara mellansvenska områden i stort setllikställt elpris. Genom den ökade förbrukningen på svarar emellertid likslrömsöverföringen endast för något mer än en tredjedel aveffektbehovet. Produklionsan-läggningarna på kan därigenom inte längreutnyttjas optimalt för samköming med produktionssystemen på fastlandet. Gotlandsgeografiska läge gör alt reservkapaciiet måste finnas lokalt på ön för attsäkerställa produktionen även vid bortfall av fastlandsförbindelsen.Kostnaderna för en, jämfört med övriga delar av landet, oproportionerligt storreservkapaciiet belastar elenergipriserna på . På grund avlikslrömsöverföringens bristande kapacitet täcks elenergibehoven på numed oljekraft i betydligt högre grad än pä fastlandet, där andelen vattenkraftär stor. De angivna förhållandena har gjort att oljeprisstegringarna med storkraft slagit igenom i priset på elenergi till de gotländska konsumenterna. Elkostnadsutvecklingen påGotland är mycket ogynnsam. med de elpriser somtillämpas av inom övriga mellansvenska områden bedöms de priser somflertalet gotländska elkonsumenter får betala ligga 40-70 96 högre. Totaltberäknas merkostnaderna för Golland riil ca 20 milj. kr. Detförefaller orealistiskt att tänka sig att gotländska konsumenter och gotländsktnäringsliv skall kunna bära denna börda utan framlida men.Nyetablering och utbyggnad i industri och övrigt näringsliv på Golland ärberoende av att de grundläggande ekonomiska förutsättningarna för produktionenär likartade med dem som gäller för övriga delar av landet. Det står därmedklart att de åtgärder som vidtagits av statsmakterna för att bibehållaoch utveckla näringslivet på nu hotas om inte den grundläggande fråganom energiiillgång och rimliga elpriser kan lösas. fyrpartimolion lill 1975:1621 behandlades frågor omenergiförsörjningen på . Efter en ganska ingående beskrivning avproblemställningarna utmynnade motionen i ett yrkande att måttebesluta alt hos regeringen begära skyndsamma åtgärder avsedda, alt uppnå delsvaraktiga tekniska och ekonomiska lösningar på Gollandsenergiförsörjningsproblem, dels elpriser motsvarande dem som gäller inommerparten av de mellansvenska områdena. Motionenbehandlades av näringsutskoltet i dess betänkande 1975:30, varvid uttalades:"Utskottet är medvetet om de svårigheter som möter vid försöken att kommatill rätta med de angivna problemen Det måste emellertid förhindras att denextra kostnadsbelastning som de gotländska elkonsumenlerna nu får vidkännasblir beslående. Del är enligt utskotiets mening angeläget att regeringenöverväger åtgärder i detta syfte. Utskottet föreslår därför att görett uttalande till regeringen av denna innebörd." beslöt ienlighet med utskottets förslag. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att riktaföljande frågor till herr industriministern: Vill statsrådet medverka till att skyndsammaåtgärder vidtas avsedda all uppnå dels varaktiga tekniska, organisatoriska ochekonomiska lösningar på Gollands energiförsörjningsproblem, dels elprisermotsvarande dem som gäller inom merparten av de mellansvenska områdena? Vill statsrådet - om svaret på denna fråga är ja -redogöra för vilka åtgärder som vidtagits och som regeringen ämnar vidtaför att lösa energiförsörjningsproblem? 1975/76:26 av herrBurenstam () till herr industriministern om finansieringen av Stålverk80; 1 den proposition som låg till grund för beslutetatt bygga 80 finns en finansieringskalkyl, ehuru en något oklar sådan.Såvitt man kan utläsa skulle finansieringen genom en aktieteckning om 1050 milj. kr., lokaliseringslån om 1 300 milj. kr., vanliga lån om 1 650 milj. och internt genereradevinstmedel om 600 milj. kr. Detta gör tillsammans de 4 600 milj. kr. som det imaj 1974 ansågs att projektet skulle komma att kosta i löpande priser, alltsåmed hänsyn redan tagen till prisstegringar. Dethar angivits att 80 likväl av olika anledningarskulle komma att bli avsevärt dyrare än de ursprungliga 4 600 milj. kr.Industriministern har nämnt siffran 5 500 milj. kr. och WA-chefen har sagt 5500-6 000 milj. kr. Finansieringsproblemenkommer härmed att bli i motsvarande män större. 1 den mån projektet på grund avkostnadsslegringen inte ler sig för långivare lika ekonomiskt somursprungligen angavs, kan möjligheten alt låna på öppna marknaden inskränkas.En svårighet är också att NJA på existerande anläggningar gör omfattandeförluster. 1stället för att NJA bidrar till finansieringen av 80 med egnavinstmedel fordrar NJA-förlusterna täckning. Över huvud taget är de omfattandeoch ihärdiga förlusterna vid NJA bekymmersamma med hänsyn till alt verketsledning utlovat att utvecklingen skulle vändas till detbättre. Kritikhar av moderata samlingspartiet framförts mot bristfällig planering i arbetetpå 80. Ingen - allra minst de som bor i - är betjäntaav lättvindighet i projektuppläggningen. För att minska riskerna har viframfört den tanken att a) man borde göra noggrannare planer, b) man borde delaupp den stora investeringen i etapper och c) man borde söka samarbete med andrasvenska stålförelag för alt få tillgång lill vidgad sakkunskap och därmedminska riskerna. Vårasynpunkter och våra förslag har regelbundet bemötts med stor häftighet ochsagts utgöra ett misstänkliggörande av hela projektet. Man blir då häpen närman erfar all del sker upprepade ändringar i planerna. Ena dagen är detnödvändigt att göra si, alt göra så. Detta ger fog för tanken s. k. planmässiga hushållningen är föga planmässig. Motdenna bakgrund ber jag att lill chefen för industridepartementet få riktaföljande frågor: Vilka åtgärder kommer att vidtas för alt göra NJAvinstgivande och därmed stärka järnverkets framtida möjligheter? Hur avser man att lägga upp finansieringen avStålverk 80? Vilka ytterligare ändringar i 80-projektetövervägs? 1975/76:27 av herrSvansiröm (c) till herr kommunikationsministern om bevarande av stenvalvsbroarsom kullurminnesmärken: Mångaav våra kvarvarande stenvalvsbroar betraktas med all rätt somkulturminnesmärken. Tid efter annan går genom lokalpressen notiser om attvägverket vill låta riva sådana broar emedan verket inte längre anser sig kunnata det vattenrälisliga och ekonomiska ansvaret för desamma. Enda alternativetför synes vara att de kulturvårdande myndigheterna tar över.Dessa saknar för det mesta medel för dylika ändamål. Ofta framräknarvägmyndigheterna skrämmande höga islånd-sättningsbelopp. Dessa fungerar som etteffektivt påtryckningsmedel för alt få fram rivningsbeslul. Islåndsättningsarbetenhar ibland kunnat ske som AMS-arbeten, men hävdar även i sådana fallatt det vattenrälisliga ansvaret skall åvila . 1 någrafall har hembygdsföreningar eller andra kulturvårdande ideella organisationermed kommunalt stöd övertagit broar av detta slag. Degamla slenvalvsbroarna används inte längre för körlrafik ulan endast förgångtrafik och en del är helt avstängda. Ofta är de med sina vackra valvbågarsynliga från i närheten uppförda nya broar. Som kullurminnesmärken borde derimligen få kvarligga. De kräver i allmänhet relativt smååterställningsålgärder, om man inte, som synes göra, överdriver detvattenrättsliga ansvaret. Dettorde vara möjligt att på ett praktiskt sätt lösa ansvarsfrågorna, varigenomrivningshotet i de flesta fall kunde undanröjas och bygderna finge behålladessa kullurminnesmärken i högre grad än vad nu är fallet. Deolika statliga myndigheter som kan vara berörda av frågan om bevarandet avstenvalvsbroar, vilka inte längre tjänstgör som trafikleder men bör kvarliggasom kulturminnesmärken, borde regelmässigt samråda nied varandra och dessutomförhandla med hembygdsföreningar och kommuner om det lämpliga sättet för all påett praktiskt och ekonomiskt försvarbart sätt bevara dessa broar. Därvid kundeockså ansvarsfrågorna ges rimliga dimensioner. Frågan om någon form avansvarsförsäkring kunde också prövas. Medanledning av det sålunda anförda får jag lill herr kommunikationsministernframställa följande fråga: Ärherr statsrådet beredd att medverka lill all olika statliga myndigheter åläggesatt samverka för bevarandet av gamla stenvalvsbroar som kullurminnesmärken? §7 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 16oktober 1975/76:29 av herrWachlmeister i Slaffansiorp (m) till herr justitieministern om vidgad rösträttför utlandssvenskar: överlämnade 1965 årsvaltekniska utredning sitt femte betänkande Utlandssvenskarnas rösträtt (SOU 1975:8). Avserjustitieministern att under höstriksdagen lägga fram proposition om vidgadrösträtt för utlandssvenskar så att de nya bestämmelserna kan träda i kraftvid riksdagsval? 1975/76:30 av () lill herr kommunikationsministern om upprustning av vissa vägar; Bristfälligt underhåll har gett upphov tillirafiksvårigheter på många länsvägar, särskilt de mindre. Från länfinns även exempel på att tung lastbils- och busstrafik fått omdirigeras pågrund av dålig vägbärighet. Dessa förhållanden medför avsevärda problem såvälför de industrier som för de enskilda personer som berörs. Dessutom försämrastrafiksäkerheten på grund av trafikens omdirigering lill smala och krokigavägar. beredd medverka till att medel ställs lill förfogande förupprustning av allmän väg med starkt nedsatt framkomlighet? § 8 Kammaren åtskildes .