prot · FZ09134 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:134 § 1 Justerades protokollenför den 13 innevarande månad. § 2 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:215till lagutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:23 tillutrikesutskottet Skolansinre arbete m. m. §4 Skolans inre arbete m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1975/76:30 med anledning av propositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m.m. jämte motioner I propositionen 1975/76:39() hade regeringen - efter föredragning av statsrådetHjelm-Wallén - föreslagit att - godkänna de riktlinjer för reformering av skolansinre arbete m. m. som förordats i propositionen, - godkänna de riktlinjer för organisationen av denallmänna fritidsverksamheten utanför skoldagen som förordals i propositionen, - godkänna den ändring av grunderna förstatsbidragsgivningen till driftkostnader för det allmänna skolväsendet somförordats i propositionen, - godkänna de i propositionen förordade riktlinjernaför bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, - godkänna vad som i propositionen förordats omkonferenser samt om skolledare och annan personal, - till Bidrag till studie- och yrkesorientering /77 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76:100 bil. 10 s. 254), - till Lärares fortbildning m. m. för budgetåret1976/77 under åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 52 782 000kr. (jfr prop. 1975/76:100 bil. 10 s. 444). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås en fortsatt utveckling av inre arbete samt en utökadomsorg för barn och ungdom under skoldagen Skolansinre arbete ni. och i nära anslutning till denna. 1propositionen förordas att i högre grad än f. n. skall tillämpaarbetssätt och arbetsformer som mer knyter an till förskolepedagogiken. Vikiénav en mjuk skolstart betonas. Skolmognadsprov och skolmognadsklasser bör intelängre förekomma. För att underlätta samverkan mellan personal i förskola ochgrundskola bör lokala arbetsgrupper inrättas. Ett utökat samarbete mellan hemoch skola förordas och klassföreståndarens betydelse för kontakten mellan elevoch skola och mellan skola och hem framhålls. Utgångspunktenför förslagen är att kommuner och skolenheter i kommunen bör ges möjlighet attanpassa undervisningen efter enskilda elevers eller grupp av elevers behov.Särskild vikt bör läggas vid elevens färdighetsträning. Skolan bör i högre gradän f. n. sträva efter ett arbetssätt som knyter an till elevernas verklighet.Klassen skall även i fortsättningen vara allsidigt sammansatt och utgörabasgruppen för undervisningen. Undervisningsgruppernas storlek kommer liksom fn. att ofta avvika från klassens och anpassas till behovet i klassen, ämnet,undervisningsmomentet. Någon fast elevgruppering som bygger på elevernaskunskaps-eller prestationsgrad får inte förekomma. Elevers behov avspecialpe-dagogisk träning bör kunna tillgodoses inom den ordinarieundervisningsgruppens ram. Förelever med påtagliga handikapp bör det finnas möjlighet för skolstyrelsen attanordna särskild undervisningsgrupp, där undervisningen eller delar av denbedrivs . Även för elever med påtagliga skolsvårigheter kan ensådan undervisningsgrupp anordnas, dock med kortare varaktighet. Ipropositionen förordas vidgade möjligheter för de lokala skolenheterna attanpassa undervisningen till lokala förhållanden vid bl. a. stadieövergångar.Målet skall vara att förstärka färdighetsträningen. Vidare förordas ökademöjligheter att anpassa studiegången för enskild elev. Någongenerell sänkning av delningstalen för inrättande av klasser förordas inte.Skolans förstärkningsanordningar bör i huvudsak användas för insatser för atthjälpa elever med skolsvårigheter. 1propositionen förordas att skolenheterna indelas i arbetsenheter, som kan beståav två eller flera klasser. Arbetsenheterna skall utgöra en organisatoriskindelning av eleverna för t. ex. elevvårdsinsatser. 1 propositionen förordasatt den personal som arbetar i arbetsenheten bör ses som ett arbetslag somtillsammans med eleverna planerar undervisningen och samverkar i övrigt.Arbetslagen bör kunna växa fram successivt bl. a. med hjälp av fortbildning. Tillgrund för förslagen ligger en helhetssyn på eleven och dennes skoldag. Ipropositionen föreslås en samlad skoldag, dock utan att skoldagen nämnvärtförlängs. För barnen i de två lägsta årskurserna bör skoldagen omfatta . För övriga årskurser bör skoldagen omfatta sex till åtta timmar.Kommunen beslutar när den samlade skoldagen skall införas och om skoldagenslängd. Vikten av att timplane- bunden undervisning,ochannan verksamhet varvas under skoldagen framhålls. Föreningslivet bör beredasmöjligheter att bedriva verksamhet tillsammans med eleverna både inom ramen förden samlade skoldagen: och i anslutning till skoldagen. Behovet av samordningmed fritidshemmens resurser under skoldagen och i den allmännafritidsverksamheten understryks. Till kommun som beslutar om en samlad skoldagföreslås ett särskilt statligt bidrag utgå. Detta motsvarar 65 milj. kr. 1anknytning till skoldagen och under annan skolfri tid föreslås att allmänfritidsverksamhet anordnas som huvudsakligen bör ledas av föreningslivet. Detstatliga bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet bör därförutgå fr. o. m. /78. Till kommunerna föreslåssärskilt bidrag för fritidsverksamheten utgå. Detta senare bidrag beräknas till25 milj. kr. för /78. () föreslås få i uppdrag att se över mellanstadiets läroplan med sikte på ensänkning av timtalet per årskurs. Även vissafrågor rörande högstadiets timplan, bl. a. lillvalskonstruktionen, bör ses överav SÖ. Studie-och yrkesorienteringen föreslås förstärkt bl. a. genom en utökad samverkanmellan skola och arbetsliv. Den praktiska yrkesorienteringen för eleverna påhögstadiet bör mer än f. n. inriktas på arbetslivsorientering. Skolan måsteverka för att både flickor och pojkar från olika socialgrupper underutbildningstiden får kontakt med de delar av arbetslivet som deerfarenhetsmässigt inte väljer i framliden. En översyn av den praktiskayrkesorienteringen bör göras av SÖ i samarbete med ocharbetsmarknadens parter. Ipropositionen föreslås ett nytt statsbidragssystem. Skolstyrelsen erhållerdels en basresurs som beräknas på antalet klasser vid skolenheten i stortenligt nuvarande regler, dels en förstärkningsresurs som skolstyrelsen fårfördela. Förstärkningsresursen ersätter nuvarande timplanebundna resurstimmar,specialundervisningstimmar samt timmar för bl. a. fritt valt arbete, frivilligmusikunderyisning och maskinskrivning samt medel för särskilda åtgärder påskolområdet. Förstärkningsresursenberäknas utifrån antalet elever i en kommun, vilket gör att det nyastatsbidraget medför en omfördelning frän kommuner med relativt låga elevantaltill kommuner med höga elevantal per skolenhet. En särskild glesbygdsgarantiföreslås för att minska övergångsproblemen för skolor i glesbygd. Vissadelar av förstärkningsresursen skall användas för bl. a. fritids-ochföreningsverksamhet i skolan. Utgångspunkten för den friare fördelning somföreslås beträffande förstärkningsresursen bör när det gällerundervisningsinsatser vara att förbättra färdigheterna hos elever med svårigheter.Därutöver bör dessa medel fördelas till sådana ämnen och moment som kräver småundervisningsgrupper. SÖ föreslås få i uppdrag att utarbeta exempel på hurförstärkningsresursen skall kunna användas för att uppnå målen för skolansverksamhet. Skolansinre arbete in. Ipropositionen föreslås en förstärkning av skolledningen. För att uppnå en anpassning av skolorganisationen till den förordade verksamheten föreslås att vissa arbetslednings- och planeringsuppgifter i skolan skall kunna anpassas efter lokala önskemål i den enskilda skolenheten. Frågan Skolans inre arbete om statsbidrag till reservvikarier är föremål förförhandlingar mellan sta- ni. m. ten och . Fleraåtgärder som gäller personalutbildning och fortbildning föreslås. Sålundaföreslås särskild skolledarutbildning. Åtgärder vidtas för alt erhålla fierkvinnliga skolledare samt fler skolledare som är lärare i estetiska ochpraktiska ämnen. I propositionen föreslås att behörighetsreglerna förskolledare ändras. Vidare föreslås en personalforlbildning med syfte attstimulera till ökad samverkan mellan skolans personal för att möjliggöra enövergång till det arbetssätt och de arbetsformer som bör prägla skolansverksamhet. Denna fortbildning bör omfatta personal från alla rektorsområden.Dessutom föreslås en kraftig utökning av särskild ettårig utbildning ispecialpedagogik. Under /78 kommer en särskild fortbildning föralla lärare och övrig skolpersonal att anordnas. Målet för denna utbildning ärframför allt alt förbereda skolledning och personal för en övergång till ettsystem med friare resursanvändning. Fråganom lokala ledningsorgan vid skolorna bör utredas ytterligare. Strävan bör varaatt det vid varje skolenhet inrättas ett ledningsorgan med representanter förelever, personal och i vissa fall föräldrar. Detta ledning-sorgan bör besluta isådana frågor som skolledningen beslutar om. Ansvaret för fördelningen avde fria resurserna och vissa andra principiellt vikliga frågor ankommer enligtförslaget på skolstyrelsen. Vikten av ett väl fungerande klassråd och ettreellt inflytande på undervisningen från eleverna betonas. Frågan om hur deförtroendevalda skall kunna få ett ökat inflytande över skolans verksamhetkommer att utredas. Utvärderingenav skolans hela verksamhet kommer att utgöra ett viktigt underlag förfördelning av förstärkningsresurser. Utvärderingen bör ses som en naturlig deli skolans verksamhet. SÖ och länsskolnämnderna bör bistå kommunerna medinformation och exempel på hur utvärderingsarbetet kan bedrivas. Genomförandetav förslagen skall ske successivt. Personalfortbildningen skall /77. Statsbidraget för allmän fritidsverksamhet bör utgå fr. o. m.1977/78. Förstärkningen av skolledarorgani-sationen i kommunerna bör enligtpropositionen genomföras fr. o. m. /78. Den samlade skoldagenkan införas av de kommuner som så beslutar fr. o. m. /79 då heladet nya resurssystemet genomförs i samtliga kommuner." 1detta sammanhang hade behandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1975 årsriksmöte väckta motionerna 1975:158av m. fl. (m) såvitt gällde hemställan att riks- skulle 2. hos regeringen anhålla om en omedelbar revision avläroplanerna och målbeskrivningen för ämnena svenska och matematik igrundskolan (yrkandet 1), 3. hos regeringen anhålla om att senareförelades förslag till ny läroplan för (yrkandet 2), 4. uttala att kravet på fasta och väl inövadebasfärdigheter borde vara vägledande för det föreslagna läroplansarbetet(yrkandet 3), 5. hos regeringen anhålla att elever i grundskolansårskurs 7 och 8 gavs tillfälle till jämkad studiegång (yrkandet 4), 1975:542av i m. fl. (s), dels de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöte väckta motionerna 1975/76:272 av herrSignell m. fi. (s), 1975/76:322 av m. fi. (c), varihemställts att hos regeringen begärde att en parlamentarisk utredningtillsattes med uppgift att lämna förslag till en reviderad läroplan förgrundskolan i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen, 1975/76:323 av m. fi. (vpk), varihemställts att hos regeringen skulle anhålla om förslag om övergångtill ett system med fast anställda reservvikarier för ochgymnasieskolans behov samt om härtill knutna statsbidragsregler, 1975/76:485av m. fi. (c). Skolans inre arbete in. (c). 1975/76:489av herrar i (c) och i Öskevik ). 1975/76:490av m. fi. (c), 1975/76:492av m. fi. (m, c). 1975/76:578 av m. fl. (vpk), varihemställts att hos regeringen skulle anhålla om förslagom statligtanslag till kommunala musikskolor fr. o. m. den , 1975/76:584av herrar i (c) och (), 1975/76:594 av i (fp), varihemställts att hos regeringen begärde förslag om inrättande igrundskolan av tjänst som huvudlärare för invandrarundervisning. 1975/76:595av i (fp), vari hemställts att riks- Nr hos regeringen begärde sådan ändring av statsbidragsbestämmel- Fredaeenden serna för att statsbidrag kunde utgåför s. k. invandrarkon- 21maj 1976 "'"'' Skolans-inrearbete \')15inb:591 av m. fi. (m) såvitt nu var i fråga(yrkandet m. m. 1975/76:774 av m. fi. (fp), 1975/76:776 av m. fi. (c), 1975/76:780 av fröken m. fi. (fp), 1975/76:786 av herrLindahl i (s), 1975/76:787 av herrLindahl i (s), 1975/76:890 av fru () och () såvitt nu var i fråga (yrkandena 1, 2, 5 och 6), 1975/76:1327 av ()och fröken (), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om förslagtill 1976/angående statsbidrag till den kommunalamusikundervisningen, 1975/76:1403 av fröken m. (c), varihemställts att hos regeringen skulle anhålla om att en parlamentariskutredning tillsattes med uppgift att framlägga förslag angående förändring avgymnasieskolan, innebärande införande av treterminssystem med obligatoriskpraktiktermin i enlighet med vad som anförts i motionen, 1975/76:1411av (), 1975/76:1413 av m. fl. (vpk), varihemställts att uttalade att samtliga inbyggdaföretagsskolor - liksom i förekommande fall där fristående skolor förutbildning anordnats - underställdes statligt eller kommunalt huvudmannaskap, beträffande villkoren för de iutbildningen deltagande skulle gälla att lön utgick enligt avtal medvederbörande på utbildningsområdet verksam fackorganisation samt enligtprincipen lika lön för lika arbete, vidare att betyg vid företagsskolornaslopades och ersattes med intyg om vad eleven utbildats till och vilkaarbetsuppgifter som utförts, att företagen borde varaskyldiga att svara för de grundläggande kostnaderna för denna verksamhet, 8 1975/76:1414 av m. fi. (s). 1975/76:1419 av herrHermansson m. fl. (vpk), vari hemställts att riks- Nr134 1. att ansluta sig till imotionen angivna målsättningar för utbildnings- j] att hos regeringenanhålla om förslag om åtgärder för att bryta social Skolans inre. arbetesnedrekrytering inom olika utbildningslinjer, m. in. att hos regeringen anhålla ominitiativ till läromedel i ungdomsskolan som realistiskt återspeglade barnensvardagsförhållanden, att hos regeringen anhålla ominitiativ till en läroplansrevidering så att samspelet mellan teoretiska ochpraktiska kunskaper och erfarenheter genomsyrade all utbildning och s. k.varvad utbildning stimulerades, 1975/76:1420 av m. fl. (vpk) såvittnu var i fråga (yrkandet 1), 1975/76:1426av i m. fi. (s), 1975/76:1429 av herrar i (c) ochOlsson i (c), 1975/76:1443 av herrar i (c)och i (c), 1975/76:1445 av herrLarsson i m. fl. (c), 1975/76:1451 av m. fl. (s), 1975/76:1454 av i Lane-Herrestad m.fl. (c, m, fp), vari hemställts att beslutade ,1.att primärkommun eller landstingskommun där privatskola var belägen, vilkenlydde under privatskoleförordningen (SFS 1967:270) fick inräkna privatskolanselever i det underlag som utgjorde grund för tilldelning av statsbidrag tillstudie- och yrkesorientering, 2. att för budgetåret1976/77 anvisa . för detta ändamål, 1975/76:1457av m. fi. (m), 1975/76:1462av m. fi. (m), 1975/76:1469 av m. fi. (m), vari hemställtsatt beslutade att tjänst som huvudlärare för specialundervisningenvid skulle inrättas fr. o. m. /77, 1975/76:1473av i m. fi. (c, fp), 1975/76:1481av m. fl. (s), 9 Nr 134 1975/76:1488 av () och (). 21 mai 1976 1975/76:1490av m. fi. (m) såvitt nu var i fråga (yrkandet ---------- 2), 1975/76:1492 av m. fl. (m) såvitt nu var i fråga(yrkandet 1975/76:1510 av i m. (fp), vari hemställts .alt som sin mening uttalade att ökade möjligheter bordeskapas för större lärartäthet i , all möjligheter alt väljapraktiskt betonade utbildningsvägar på högstadiet öppnades, vilket även kundeske genom att möjligheterna till jämkad studiegång utvecklades och gjordeslättare tillgängliga, alt klassföreståndararbetetgavs större utrymme inom ramen för lärarnas arbetstid, att varje ämne tillförsäkradesden lid på schemat som läroplanen, angav, 1975/76:1511av () och fröken (), 1975/76:1512 av herrWikström (fp) och fröken (), 1975/76:1513 av . (fp), 1975/76:2018 av m. fl. (m) såvittgällde hemställan att skulle uttala att skolornas ochundervisningsgruppernas storlek borde anpassas efter undervisningens krav ochelevernas behov av trygghet och trivsel (yrkandet 2), hos regeringen anhålla om enparlamentarisk utredning för en översyn av läroplanen för enligtvad som i motionen anförts (yrkandet 3), hos regeringen anhålla om enparlamentarisk utredning för en översyn av gymnasieskolans målsättning ochstruktur enligt vad som i motionen anförts (yrkandet 4), uttala att skriftliga betygborde ges på alla stadier och i gymnasieskolan (yrkandet 7), 1975/76:2019av m. fl. (m), 1975/76:2138av m. (c), 1975/76:2152 av m. fl. (vpk) såvittgällde hemställan 10 att beslutade alt hos regeringen anhållaom förslag till åtgärder för att förverkliga delijugopunklsprogram för kamp mot kvinnodiskriminering som redovisats isistnämnda motion innebärande såvitt här var i fråga att som kvinnorssituation och insatser beaktades på ett tillbörligt sätt inom varje ämnesområdeinfördes ett särskilt ämne om kvinnans ställning och kvinnofrågans utveckling igrundskolans och gymnasieskolans läroplaner (yrkandet 1), att fortbildnings- ochextrakurser i kvinnofrågan ordnades för redan utexaminerade lärare, främst isamhällsvetenskapliga ämnen (yrkandet 3), att yrkesvägledningen iskolorna gavs målsättningen att bryta könssegregering i linjeval och påarbetsmarknad samt alt yrkesvägledare gavs härför avsedd utbildning (yrkandet4), Skolans inre arbete in. delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:2212 av herrMattsson i Lane-Herrestad m. fi. (c), 1975/76:2213av i Slaffanslorp (m). 1975/76:2215 av m. fi. (c), varihemställts att beslutade att som sin mening geregeringen till känna vad som anförts beträffande innebörden av begreppet"den samlade skoldagen", alt en extra resurs om 0,025lärarveckotimmar per elev utgick till samtliga kommuner fr. o. m. läsåret1977/78 för annan verksamhet än undervisning, att hos regeringen begära attvad som i motionen anförts beträffande minskning av den timplanebundnaundervisningen på mellanstadiet överlämnades till den utredning som skulle seöver läroplanen för beaktande, att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande kontakterna mellanhem och skola, att som sin mening uttala altmöjligheterna all lokall jämka timplanen borde vidgas så långt det var möjligtmed bevarad enhetlig utbildningsnivå i landet, att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande vidgade resurserför organisationerna för metodutveckling och ungdomsledarutbildning, all hos regeringen begäraförslag om lagsiadgad rätt till tjänstledighet för ungdomsledaruppgifier, alt beslut om det lokalaaktivitetsslödets storlek fortsättningsvis fattades av , alt som sin mening uttala altkommunerna fritt borde disponera förstärkningsresursen, 10.att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandeutformningen av en garanti för bevarande av mindre Nr 134 skolor och skolor i elevsvaga områden. Fredagenden "' '' " '" "'"'"8ge regeringen till känna vad som i motionen 21 mii 1976 anförtsbeträffande vissa personalfrågor, --------------- 12.att avslå regeringens förslag beträffande ändrade regler för behö- Skolans inre arbete righet till skolledartjänst, m. in. 1975/76:2216av herrar Henmark (fp) och i (fp), vari hemställts att riksdagenbeslutade all särskilt statsbidrag tillglesbygdsskolor (glesbygdsgaranti) gavs med stadigvarande inriktning och ickegavs övergångskaraktär, att tilldelade resurser, såvälbas- som förstärknings-, fick disponeras av skolstyrelse utan speciella inskränkningarvad beträffade storlek av undervisningsgrupper, all statsbidrag utgick till ennormerad personaluppsättning vid skol-ledarexpeditioner vid ilikhet med vad som skedde vid gymnasieskolan, att förändringar iarvodesfrågor som rörde personalen skedde först sedanförhandlingsöverenskommelse med vederbörande personalorganisationer uppnåtts, 1975/76:2217 av m. fi. (s), 1975/76:2219 av m. fi. (s), 1975/76:2220 av i Öskevik m. fl. (c), 1975/76:2221 av m. fi. (s). 1975/76:2222av m. fi. (fp), vari hemställts 1. alt uttalade a. attöversynen av läroplanen för mellanstadiet borde göras förut sättningslös, b. allmöjligheterna all läsa ett andra språk på högstadiet borde finnas kvar, c. altmöjligheterna att stärka de naturvetenskapliga ämnenas ställning i samt geografins ställning på högstadiet borde prövas i lä roplansöversynen, d. alten ny läroplan för borde träda i kraft tidigast höst terminen 1980 och att ett förslag från borde läggas fram , e. attpedagogiska nämnden inom borde medverka i läroplansarbetet i enlighet med vad som anförts i motionen, f all kommunerna fickanvända förslärkningsresursen för att bilda mindre klasser i enlighet med vad som anförts i motionen, g. att ingen ställning borde las till betygens roll i skolarbetet förrän 12 betygsulredning lagt fram sina förslag. h.alt det föreslagna särskilda statsbidraget till glesbygdskommuner Nr 134 borde utgå tills vidare. i.all samarbetet mellan hem och skola borde behandlas i foribild- 21 mai 1976 ningsverksamheien, --------------- j.att varje klass i så långt möjligt borde ges tillgång till Skolans inre arbete ett eget rum, '" '" 2. att riksdagenbeslutade a. att lärarbehörighei iprincip skulle krävas för tjänst som skolledare, b. attskolan skulle vara skyldig att anordna två s. k. klassmöten per klass och läsår, c. attskolan skulle ge föräldrarna särskild information i samband med inskrivningen och vid övergången till nytt stadium, d. attfem kronor per elev av förstärkningsresursen skulle användas för kontaktverksamheten mellan hem och skola, att skulle avslåpropositionen i vad avsåg slopad ijäns-tereglering i skolförordningen förhuvudlärare, institutionsföreståndare, lillsynslärare och skolbibliotekarier, att begärde attföräldrars rätt till ledighet från arbetet för att kunna delta i samarbetet medskolan utreddes, att i övrigt gav tillkänna vad som anförts i motionen beträffande utformningen av en ny läroplan förgrundskolan, 1975/76:2223 av m. fi. (m), varihemställts att skulle 1.uttala att alla elever oavsett prestationsförmåga borde åtnjuta individualiseradundervisning och att undervisningsmetodiken borde anpassas till elevernasolika förutsättningar, uttala att större delen avförslärkningsresursen, om lokalt så bedömdes bäst gagna skolarbetet, bordekunna användas för att skapa mindre klasser, uttala alt systemet medklassrum så långt möjligt borde upprätthållas i hela , anhålla hos regeringen att enutvärdering gjordes av i hur hög grad nivågruppering var möjlig utan attskolans sociala mål eftersattes, uttala att frågan om uppdelningpå allmän och särskild kurs i engelska, matematik, franska och tyska inteborde avgöras förrän konsekvenserna av en sådan förändring noga utretts isamband med översynen av läroplan, anhålla hos regeringen all denaviserade översynen av läroplan blev parlamentarisk och allpreciseringen av basfärdighe-ternas omfattning ingick i denna översyn, anhålla hos regeringen alt enparlamentarisk översyn av gymnasieskolans målsättning och struktur kom tillstånd, uttala att befrielse fråndeltagande i skoldagens mera hobbybe-tonade aktiviteter borde beviljas elev omföräldrarna så önskade, uttala att en klar och enhetligterminologi borde användas i fråga 13 om benämningarna på deolika verksamheterna inom den samlade skoldagen, 10.uttala att skoldagens omfattning borde variera mellan nuvarande längd och femlimmar i årskurserna 1 och 2 och mellan nuvarande längd Skolans inre arbete ochsju limmar fr. o. m. årskurs 3, //;. uttala att föreningslivetsmedverkan i skolans arbete borde ske på för alla föreningar lika villkor och iöverensstämmelse med skolans mål och riktlinjer, uttala att ett väl fungeranderegistrerings- och rapporteringssystem borde tillskapas för närvaropliklensupprätthållande, uttala att den skriftligabetygsätiningen borde bibehållas i såväl grundskola som gymnasieskola, uttala alt någon minskning iförhållande till nuläget av den del av resurserna som var avsedd förundervisningsändamål icke fick ske,