prot · FY0946 · 1975-12-31 00:00:00 — Beslutetden här gången borde rimligen ha motiverats med alt kreditrisken bedömdes varastörre när kommunen gjorde bedömningen på grundval av sina planmässigaöverväganden än då det statliga bostadsor-ganei gjorde samma bedömningar. Menmot ett sådant antagande talar den ändring av Stadshypotekskassansbelåningsregler som riksdag beslutade om. Där medgav man attboitenlån skulle få lämnas även utanför de s. k. hälsovårdstätorterna. Detbeslutet grundades väl på att glesbebyggelsen bedömdes ha ökat sittkredilvärde? Vihävdar frän sida att bostadsbyggandet skall ske pä lika villkor överhela landet. Med det nya borgenssystemel blir della inle fallet. Genom allborgen nu knyts till statslånels storlek i stället för som tidigare tilllåneunderlaget kommer de kommuner, där lånet behöver fördjupas, att avkrävas imotsvarande mån större borgen. De som drabbas är ofta de kommuner där statligainsatser inom>regional- och näringspolitikens ram har gjorts. Därmedmotverkar man syftet med satsningarna. Ett praktexempel pä detta är välplaneringen av del statliga gruvprojektet i Slekenjokk. Den där planeradegruvdriften skapar ell bostadsbehov i Klimpfiäll. Gruvdriften kan integaranteras . Här kommer att krävas en fördjupning av statslånetlill 100 96. Det kommer att innebära en borgen på 40 96 av hela statslånet förkommunen. Med den prognos som gäller för gruvdriften - alltså verksamhet- kan kommunen vara säker pä att vid den liden fä stå med etl odelatborgensansvar för ca halva länet. Vi anser inte della rimligt, och det har vigivit uttryck för i reservationen 9. Ibetänkandet behandlar man även andra anslag, bl. a. de till samlingslokalsbyggandet,riksdag beslutade om nya riktlinjer för slö- del lill vårasamlingslokaler. Del gällde sådana samlingslokaler som Folkets hus, ordenshus,bygdegärdar och kommunala lokaler. De nya reglerna innebar avsevärdaförbättringar för bl. a. de på mänga häll både nedslitna och otidsenligasamlingslokaler som ägs och förvallas av folkrörelseanknutna ideellaföreningar. Behovet av upprustning är stort, och efterfrågan påupprustningsbidragen har varit slora. Därför är besvikelsen stor över allanslagsramen nu inte föreslås bli höjd. Man föreslär oförändrat 5 mifi. kr.Del blir tredje året i föfid man har den ramen. Delkan nämnas att innevarande års anslag är praktiskt taget förbrukat och allinneliggande och av de samlingslokalägande riksorganisationerna aviseradeansökningar totalt omfallar bidragsanspråk om 7 milj. kr. Imoiion har väckts förslag om en fördubbling av ramen. Förslaget är motiveratäven av den utvidgning av tillämpningsområdet för dessa bidrag som skett genomregeringens ställningstagande i några överklag-ningsärenden. Det är såledesnumera fastslaget att även frikyrkornas lokaler är berättigade lill bidragutöver de särskilda bidrag som anvisas över kulturhuvudtiteln för dessalokaler. På samma sätt har del slagits fast alt bidraget kan utgå i kombinaTionmed nybyggnadsslöd inom en och samma anläggning. Alltdella är i och för sig välkommet, men man måste klart inse att det ställerökade krav pä medel. Utskottet har efter viss vånda avstyrkt molionen menföreslagit ell medgivande för regeringen att öka ramen när det så påfordras avsysselsättningsskäl. Därvid har utskottet förutsatt att åtgärder som ger lokalsysselsättning skall kunna fä avräknas mol en pä della sätt vidgad ram. Därmedkan man förmoda all man fär en viss styrning av bidragsgivningen, i det härfallet lill glesbygdens lokaler där anledning att räkna med sysselsättningsslödtorde finnas. Men med hänsyn till beho<'el sä behöver del inte vara någonnackdel i del här fallet, i varie fall inte under en övergångstid. Medkännedom om bostadsminislerns positiva inställning lill ändamålet vågar jagräkna med alt medgivande kommer att ulnylfias av regeringen i avutskollet avsedd omfattning. Myckel finns all anföra om bostadspolitiken, men del var inte så längesedan vi senast deklarerade våra ståndpunkter i de olika detafierna. Ävenangelägna frågor kan upprepas alltför ofta, varför jag slutar med att yrkabifall lill reservationerna 9, 16 och 19. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Hen (): Jag avser att under mina minuter behandla bostadsministernspressmeddelande belräffande taxeringsvärdena, som vi fick i går. Jag länkeräven tala om tomträtten och höjningen av länegränserna och till slut om enfråga som las upp i civilutskoltets belänkande nr 8, nämligen om dekonsekvenser som förhandlingsmonopolet pä hyresmarknaden har fört med sig. Belräffandedet pressmeddelande från bosladsdeparlemenlel, som vi alltså fick i handen , kan man naturiiglvis först konstatera all det Anslagtill bostadsbyggande, m. m. verkar vara ytterligare enbit av en brasklappspolitik all timmarna före vår bostadspolitiska debatt delgeledamöterna några ställningstaganden frän . Det hade varitfördelaktigt om vi hade fått på oss att titta på del. som slår mig är de åtgärder som regeringen avser att vidta medanledning av de chockhöjningar av taxeringsvärdena pä fastigheter som är enrealitet. Begreppsförvirring tycks råda pä området. I pressmeddelandet skriverbostadsminislern all de faktiska lax-eringsvärdehöjningarna för villor blevslörre än beräknat - han lalar då om vad vi utgick - medantaxeringsvärdena för hyres-och bosladsrältshus i stort sell är oförändrade.Vidare talar bostadsministern om att man som kompensation för detta tänkerhöja villaavdragel och även den lägre inkomsigränsen för den 2-procentigaintäklsberäk-ningen. Sedanskriver bostadsminislern: Dessa höjningar är avsedda att motverka detaxeringsvärdeökningar som går utöver vad vi tidigare haft anledning att räknamed. Delvar faktiskt så att skatteutskottet i sill yttrande med anledning avproposiiionen 150 skrev all man utgick frän all regeringen skulle komma mederforderliga förslag lill om de laxerings-värdeökningar som redan -alltså - var kända eller förväntade. Men här skriver bosladsministernatt del med anledning av de höjningar som kommii utöver vad man trodde i höstasflnns anledning att vidta ätgärder, och del är dessa han föreslår här. Del kannaturligtvis vara en förklaring lill alt de åtgärder som regeringen nu tänktervidta är sä undermåliga. Såsom i redovisade tidigare isitt inlägg är del mycket små förbättringar eller rättare sagl mildringar av delaxeringsvärdehöjningar som fastighetsägarna nu drabbas av som blir resultatetav regeringens förslag. Vi från moderata samlingspartiet hävdar atttaxeringsvärdehöjningarna framför allt är ell resultat av inflationen, och däbör rimligtvis inte skattebördan för fastighets- och smähusägarna öka på grundav denna inflation, ulan dä skall vi höja inkomstgränserna i samma utsträckningsom vi höjer taxeringsvärdena. Beträffandetomträllen, som behandlas i civilutskottels betänkande nr 7, är del märkligtvilken inställning de båda andra borgerliga partierna har intagit. Man försökerpå något sätt hävda, att civilulskottet och numera är hell neutralai fråga om man skall använda sig av tomträtt eller äganderätt. Man säger attenighet råder om att kommunen skall avgöra della. Del framgår av den skrivningsom folkpariiel och har i sitt särskihJa yttrande. Utskottet harinle tagit ställning lill dessa frågor , och därför finns del ingenanledning för dessa båda partier, menar man, all reservera sig. Saklägel ärfaktiskt all hela den proposilion som vi fick utgick vad beträffarmarkpoliliken ifrån att marken som kommunerna upplåter företrädesvis skallupplåtas med tomträtt. Det var delta vi diskuterade . Del är detta somcivilutskottels majoritet nu hänvisar lill när man säger att hade denna mening redan ihöstas och all det inle finns anledning all nu Nr 46 Därmedtycker jag del är helt felaktigt all hävda, Onsdaeen den som miltenpartierna nugör, att utskottet inte har tagit ställning lill frågan 2 anril 1975 om man skall ha valfrihetmellan tomträtt och äganderätt, som vi vill Vi moderater menar attvi skall föfia efterfrågan även när det gäller Anslag till bo-mark. Villfolk i slörre utsträckning ha äganderätt än tomträtt skall vi stadsbyggande,föfia detta och erbjuda äganderätt så långt det går. Självklart skall val- m. m. friheten inkludera även tomträtl så att även detta kan erbjudas i kommunerna.Men eftersom de allra flesta människor som står i köerna till eget hus villha äganderätt skall vi ocksä erbjuda della. I utskottets betänkande framgår enständig kritik av äganderätten och man för fram fördelarna med tomträtten.Exempelvis skriver man sä här på s. 15 andra stycket nedifrån: "Detförhållandet att kommunerna haratt fatta beslutet lägger också i deras hand allmed hänsyn lill skiftande förutsättningar väga tomträttens fördelar för bl. a.kommunen mol småhusbyggarnas önskemål." Man utgår från att det är ensjälvklar motsats mellan kommunens behov och småhusägarnas önskemål. Jag menaratt sä inte är fallet. Det kan vara det, men jag anser all del är fullständigtfelaktigt att utgå från en sådan motsats i alla lägen. I en annan reservation till beiänkandel nr 7 lar vi moderater uppfrågan om lånegränserna. Där för vi, såsom vi gjort tidigare i ett antalsammanhang, fram kravet att det skall vara en konkurrens på lika villkor.Pengarskall kunna lånas lika förmånligt -elleroförmånligt - oavsett om del rörsig om enskilda byggare eller s. k. allmännyttiga förelag. Allabyggarkategorier skall ha möjlighet att få ut 95 96 av låneunderlaget.Folkpartiet för i en annan reservation fram sin synpunkt, nämligen all man förde enskilt byggda flerfamifishusen skall höja länegränserna. Del är i allafall ett halvt steg på vägen, men vi saknar onekligen . Det ärbeklämmande all se att i en sådan här viktig principfråga övergersin tidigare linje och i vad jag vill beteckna som kohandel har kommit överensmed socialdemokraterna i utskottet om att man inte skall ta ställning lill denhär frågan nu - av någon anledning. Uppenbarligen skall man kunna göra delunder /76, om jag förslår skrivningen räll. Sådant trorjag inte,för alt nu tala med i ord, stärker riksdagsarbetels anseende. Tillsist, herr lalman, har vi moderater i reservationen 4 vid civilutskottelsbelänkande nr 8 tagit upp problemen kring kollektivanslutning tillhyresgästorganisation. Vi vill ha en utredning som skall studera konsekvensernaav det i hyreslagsliflningen införda förhandlings-monopolet förhyresgäströrelsen. Vi anförde , när den här frågan behandlades, att delär fel att ge - en enda organisation - monopol påallt vad förhandlingar heter på bostadsmarknaden. Del är fel av mängaanledningar. Vihävdar att också andra grupper i samhället bör kunna organisera sig även pä bostadsmarknaden och föra fram sina synpunkter och krav 105 Anslagtill bostadsbyggande, m. m. gentemot sina motparter. Dessutomär hyresgäströrelsen, som den kallas, ingalunda en stark organisation. Del ären organisation om vilken del litet slarvigt brukar påstås i debaiten att denhar 650 000 medlemmar. Sä är inle fallet. Den har, för att vara exakt, 623 000medlemmar enligt sina egna siffror. Av dessa är hälften kolleklivanslulnamedlemmar. Jag själv är kollektiv-ansluten lill . Jagskulle inle fä bo i min HSB-lägenhet om jag inle betalade in medlemsavgiftentill , trots all jag själv är delägare i min egenlägenhet. I denna situation befinner sig ungefär 300 000 människor i det härlandet. Det är en fullständigt orimlig situation, och det visar också svagheteni hyresgäströrelsen. Av de 300 000 som kvarstår, som skall vara enskilt anslutnamedlemmar, betalar faktiskt 200 000 sin avgift i samband med hyran; de seralltså aldrig sin avgift. Dessutom är del en väldig genomströmning avmedlemmar i hyresgäströrelsen. Jaganser all detta visar att inle är moget att fä delansvar som majoriteten i gav förbundet . Viupprepar della som vi säger all de konsekvenser vi nu har sett av delförhandlingsmonopol gav är så pass allvarliga att vi måsle studeradem noga. Det som hänt är all man ute i landet kunnat se exempel pä allhyresgästföreningar och deras motparter har kommii överens om att avgiften tillhyresgästföreningen skall tas ut i samband med hyran för alla oavsell om de ärmedlemmar eller inle, oavsett om de vill vara medlemmar eller inle. På dettasäll, menar vi, undergräver man ännu mer tilltron lill del Organisationssverigesom vi i andra sammanhang är sä stolta över. Om det är en frisk och fräschorganisation som skall företräda en slor grupp människor - hyresgästerna - pämarknaden, bör den rimligtvis arbeta sä att det ler sig naturligt för folk attgä med i den. Pä del säll man nu arbetar - med tvångsanslutning och annat -trorjag att vi aldrig kommer alt få den situation som vi vill ha med något sånär likvärdiga parter på bostadsmarknaden. i (c) kortgenmäle: Jag blev förvånad över beskrivning av hur frågan omtomträtt behandlats. var med i utskotlsarbetet och bör välkomma ihåg att den skrivning utskottet gjorde var en betydande mildring av vadsom anfördes i proposiiionen. Vi försökte närma oss varandra och göra delmöjligt all ge människor valfrihet mellan tomträtt och äganderätt, menmajoriteten överiäl på kommunerna att ta ställning. Nuhar i den här - del vill jag poängtera - viktiga frågan återkommitmed en motion om all del skall finnas möjligheter för människor att äga sinlomt. Men har mildrat sin ståndpunkt ganska väsentligtgentemot tidigare och kan nu även godta tomträtt. Det kunde de knappast göratidigare, så har närmat sig vår uppfattning, och del är bra.Utskottet gör nu inle något principiellt uttalande utan anförendast att det bör vara möjligl all upplåta tomtmark på olika sätt. Vi har förvår del velat göra ett förtydligande i värt särskilda yttrande och anfört attdet är självklart all såväl tomträtt som mark med eget ägande skall kunnaerbjudas småhusbyggarna i de slora kommuner som finns. Men man kan kanskeinte erbjuda denna valfrihet pä varie ställe där en småhusbyggare vill ha entomt, ulan det måste bli särskilt anvisade platser. Så somjag tolkarmoderaternas motion skulle deras önskemål vara alt småhusbyggaren skulle fåväfia precis var som helst. Del är således inte mer som skifier sig i våraskrivningar. Vadsedan gäller den frusna lottningen har jag förut redogjort för vår inställningi den frågan. Jag vill verkligen bestrida all någon kohandel skett. Vi har bara valt att inte riskera ännu en lottning.Jag tycker verkligen inte, , att del skulle vara bra för riksdagensanseende om vi nu gjorde en lottning och fick precis omvänt resultat mot förragängen. Jag vill emellertid poänglera än en gäng att åsikterna finns kvar. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. HerrCLAESON (vpk) kort genmäle; I slutet av sill anförande åberopar all han är medlem iHSB, men han gör enligt min mening ell alldeles opäkallal angrepp påhyresgäströrelsen. Då jag är medlem i hyresgästföreningen och dessutom äranställd i måsle jag reagera mot vad häranför. Han påslår att inle skulle vara moget all tadel ansvar som regering och riksdag lagl pä förbundet. Jag vill bara erinra omall och hyresgäströrelsen i börian av 1900-lalei logupp kampen för hyresgästernas intressen i vårt land. Rörelsen växte fram urhyresgästernas alltmer utsatta situation. De ständiga hyreshöjningarna ochvräkningsholen krävde att hyresgästerna organiserade sig och satte sig tillmotvärn. De hyresgästföreningar som bildades förde en många gångerframgångsrik kamp mol fastighetsägarna. Äran av den hyreslagsliftning som vi fick 1940 och1942 och av de övriga förbättringar vi fåll pä området, t. ex. det förbättradebesittningSr skyddet, kan ulan tvivel lill slor del tillskrivashyresgäströrelsen. Jag finner det därför i det närmaste oförskämt att, såsomherr nu gör, ifrågasätta denna rörelses kompetens och mognad att la delansvar som den fält sig ålagt när del gäller att tillvarata hyresgästernasintressen. i (fp) kort genmäle: Herr lalman! har angripit både ochfolkpartiet vad beträffar frågan om tomträtt eller äganderätt när del gällermark som upplåtes för egnahem. Jag hänvisar till det svar som utskottets ordförandegett, men jag vill anlägga ytterligare en synpunkt pä denna fråga. Det är inteså där alldeles säkert all äganderätt är den bästa formen. Del finns tillfällendå tomträtt är all föredra. Jag kommer från en kommun som pä senare lid harbyggt myckel småhus. För mänga unga famifier, Nr 46 barnfamifier och människor med låga inkomster är den kontantinsats Onsdaeenden °" fordras för köp av ell eget hem hög och besvärande, speciellti 2 anril 1975 "situation som tidigare rätt. För dessa människor har del varit en fördelatt man genom upplåtelse med tomträtt kunnai pressa priset på Atislag till bo- fastighetenmed 20 000, 25 000 och . stadsbyggande, ocksåkontantinsatsen blivit lägre och det har blivit lättare att förvärva m. m. husel. håller väl med om alt della är en fördel. Vadbeträffar lånegränserna är jag något förvånad över att säger att vigått halvvägs. Jag tycker alt själv går för långt. Moderaternasreservation innebär att man sänker lånegränsen för bostadsrätt, och delbetraktar jag som utomordentligt beklagligt. Bostadsrätt är en bra boendeform,och det finns människor för vilka del är värdefullt med den låga insats man nuhar vid en lånegräns pä 99 96. Går man ner lill 95 96 ökar insatsen, och delkan bli besvärande för vissa grupper. När del gäller gränsen 92 96 för enskiltägda flerfamifishus stödde ocksä i slutomgången denlinjen. HerrDANELL (m) kort genmäle; Herrlalman!När det gäller diskussionen om tomträtt vill jag konstatera att vi inte harändrat vär uppfattning. Moderata samlingspartiet säger inle att tomträtt ärnågonting förkastligt och äganderätt del som i alla lägen är bäst. Vi säger attvi skall rätta oss efter hur folk vill ha det; vill de ha äganderätt skall vierbjuda sådan i slörre utsträckning än tomträtt. 1utskoitshandlingarna har det varken nu eller sagts någonting positivtom äganderätten, ulan del talas enbart om fördelarna med tomträtt. Jag menaratt utskotlsmajorilelens hela framställning av denna fråga är felaktig. Denöverensstämmer inte med människornas uppfattning i denna fråga. Jag utveckladeden saken i mitt tidigare anförande och behöver därför inte nu gå närmare in päden. Sedansäger i all utskottet tillbakavisade vad propositionen ihöstas sade om tomträtt och ansåg att den var alldeles för positiv tilltomträtt. Del skulle vara intressant att höra vad i fränsocialdemokraterna anser om det. Anser han alt det som stod i proposiiionen 150om att tomträtt företrädesvis bör användas vid upplåtelse i kommunerna inlelägre gäller ulan avsågades av utskottet? Del skulle vara intressant att hörahans syn på det. Belräffandemitt s. k. angrepp på hyresgäströrelsen vill jag säga att jag inle angriper denna. Det är en bra opinionsgrupp, som naturligtvis har åstadkommit måhga behövliga förändringar. Men all därifrån ta stegel till all säga att hyresgäströrelsen skall företräda alla hyresgäster i detta land är någonting helt annat. Jag tycker inte heller all det är en rörelse, om man bara kunnat fånga in 623 000 av alla hyresgäster i detta land, om hälften av dessa är kolleklivanslulna och ytterligare 200 000 med lemmar betalar sin avgift över hyran. Jag anser all della är ell orimligt 108 förhällande. Sedan kan Hyresgästernas riksförbundha en fin historia och goda traditioner - delhar man visst - men det är någonting helt annat än att ge förbundet ett sästort ansvar som riksdag och regering gav det . Vi skall ocksä kommaihåg alt var kritiskt häremot i sin partimotion, men den linjenföfide man dess värre inte upp i utskottet. Vikan säga att talade som anställd i hyresgäströrelsen, medan jagtalade som medlem. Anslagtill bostadsbyggande, m. tn. FruOLSSON i (c) kort genmäle: Om vi jämför moderata samlingspartiels reservationer angåendetomträtten och , finner vi alt det är väsentligaskillnader. I reservationen talade man om äganderätt och fördömdetomirältsinstitutet. Man yrkade avslag pä vår moiion, där vi visserligen taladeom fördelarna med att äga tomten men där vi också Tramhöll att i de slörretätorternas centrala delar var i de flesta fall del bästa alternalivet allupplåta marken med tomträtt. Reservationen betraktar jag som etlavståndstagande från tomträtten, något som inte är fallet med åretsreservation. Jag tycker alltså att del blivit en förändring - en förändringtill det bättre. HerrDANELL (m) kort genmäle: Vi behöver inle idka högläsning ur vär reservation , men attvi där skulle ha fördömt tomträllen och enbart talat om äganderättens fördelari alla lägen är fakiiski inle korrekt. 1 milt första inlägg glömde jag all yrka bifalllill reservationerna 3 och 4 vid ulskoilels belänkande nr 8, och jagframställer därför detta yrkande nu i stället. Hen (); Förra årets höstriksdag behandlade nya och mer genomgripanderiktlinjer för bostadspolitiken som gäller och som skall gälla för denärmast framföriiggande åren. Delta gör naturiiglvis att bostadsfrågan nutilldrar sig elt relativt sett mindre intresse än . Etl sådantkonstaterande innebär självfallet inle all frågor som har medbosladsförsöriningen och med villkoren för människors boende att göra nu skullevara mindre betydelsefulla . Boendet och dess sociala innehåll ärsjälvklart nu som alltid av den största betydelse. Ettpar frågor av principiell art som diskuterats här vill jag beröra, frågor somspelade en stor roll ocksä vid behandlingen av bostadsfrågan vid fiolåretsriksdag. Den ena handlar om del som beskrivs som valfrihet mellan ä ena sidantomträtt och ä andra sidan äganderätt vid markupplåtelse. All jag vill beröraden här frågan beror pä att just den har varit av stort intresse och haft högaktualitet i min egen kommun . Den borgerliga majoriteten i kommunenhar uttalat sig på ungefär samma sätt som i reservationen 1 ochcenterpartiet och i del särskilda yttrandet nr 2. Eftersom jagfinner en betydande Anslagtill bostadsbyggande, m. m. diskrepans mellan ä enasidan de här deklarerade principerna och å andra sidan den praktiskahanteringen finns det enligt mitt förmenande anledning att undra över vaddessa deklarationer egentligen fiänar för praktiskt syfte. Moderaternakan väl knappast ha något intresse av att markera hänsyn till kommunernas behovav rådighet över mark och därmed erforderligt planeringsutrymme. Del är f ö.intressant all noiera all reservation uttrycker den meningen allriksdagen mera direkt skall blanda sig i de enskilda kommunernas handläggningav markfrågorna. Del rimmar ganska illa med synpunkter man uttalar i andrasammanhang, nämligen all kommunerna så långt möjligt själva skall handha sinaangelägenheter, och till dessa angelägenheter hör självklart markfrågorna. Delsärskilda yttrandet nr 2 från och demonstrerar påett utmärkt sätt del dilemma dessa partier tycks befinna sig i när det gällermarkfrågorna. Naturligtvis skall jag genast tillägga all jag häller dem räkningför alt de inte slagit föfie med i deras reservation, och detkanske skall uppfattas som en markering sä god som någon. Sänågra ord om den praktiska hanteringen i en borgerligt styrd kommun, däralltså den här hävdade valfriheten skall praktiseras. Under föregående årinkom i framställningar till kommunen, dels om alt tomter somupplåtits med tomträtt skulle få förvärvas av tomträtts-havaren, dels om alttomter som förvärvats av den boende skulle återköpas av kommunen och därefterupplåtas med tomträtt. I båda fallen förelåg praktiska möjligheter alltillgodose dessa motstridande önskemål. Hurhandlade nu kommunens borgerliga majoritet när man ställdes inför frågan altpraktiskt villfara detta med valfrihet? I de aktuella fallen biföll kommunenframställningen från dem som önskade förvärva tidigare upplåten lomträtlsmark.Samtidigt avslog man framställningar som hade den rakt motsatta innebörden ochdel rakt motsatta önskemålet. Det sättet alt tillgodose vad som så vackertbeskrivs som valfrihet för den enskilde är naturiiglvis heltotillfredsställande. Frånvår sida har vi sagt alt båda formerna för upplåtelse bör tillgodoses. Vi anseremellertid att önskemålet om sammanhållen upplåtelseform bör tillgodoses, dvs.att kommunens intressen ocksä skall beaktas. Det är enligt vår mening ocksä enfördel för de enskilda människorna.