prot · FZ0912 · 1975-12-31 00:00:00 — 1mitt förslag ingår som ett viktigt led - och det vill Jag starkt understryka -atl beträffande lagförslag som innebär eller kan antas innebära inskränkningari de medborgerliga fri- och rätiigheterna skall skyldighet införas atl höralagråd. Genom en sådan ordning åstadkommer man en betydelsefull garanti motopåkallade inskränkningar. Lagrådets yttrande skall finnas tillgängligt vid dendebatt som skall försiggå i kammaren. Därtill kommer enligt utredningensförslag också lagprövning i domstol. Det föreliggande förslaget innebär enavsevärd utvidgning av lagprövningsrätten. I della sammanhang finns detanledning att ställa frågan: Hur långl kan vi gå i domstolsprövning utan riskatl på politisera domstolarna? Jag för min del tror atl gränsengår där utredningen nu har stannat. Jag tvivlar på atl, som reservanterna inomutredningen föreslår, det är möjligt atl i del föreslagna systemet äveninrymma avgöranden om när kvalificerad majoritet skall krävas eller inte. Någraord om egendomsrätten och ersättning vid expropriation. I proposition till1973 års riksdag föreslogs ett stadgande, enligt vilket enskild borde varatillförsäkrad ersättning enligt grunder som bestäms i lag för del fall atl hansegendom tas i anspråk genom expropriation eller genom annat sådant förfogande.I utskottsbehandlingen enades man om den förstärkningen av egendomsskyddet attregeln gjordes obligatorisk. Bör utbyttes mot skall. Det var enpariiöverenskommelse mellan de fyra stora demokratiska partierna som låg bakomdetta. har förslag förts fram atl man borde införa föreskriften "skäligersättning". Jag för min del har inte velat äventyra kompromissen somträffades i, . Jag vill särskilt understryka denförstärkning som ligger i moiivultalandet i utredningens betänkande, au detaldrig kan bli fråga om endast symbolisk ersättning. Detta är enligt minmening t. o. m. starkare än att införa ett så diffust begrepp som ligger iuttalandet "skälig ersättning". Detskulle vara anledning att ytterligare kommentera delar av utredningensbetänkande. Låt mig bara säga ett par saker. och Jag hargemensamt i reservation föreslagit att i programstadgandet sådanasaker som integritet ytterligare borde markeras. Vi har även föreslagit att,vid förverkligande av de mål som finns i programsiadgandel, det allmänna börvärna om den enskildes valfrihet. Föräldrarnas rätt att vårda sina barn och barnensrätt till god social miljö skall respekteras. Vi säger också alt näringsfrihetoch egendomsrätt är centrala värden i vårt samhälle. Vihar dessuiom i reservaiiori enats om ett uttalande beträffande kollektivanslutningen.Det ullalandet sammanfaller med ställningstagande så sent som vidsistlidna session, nämligen att del bör ankomma på del politiska parti som nuensamt tillämpar kollektivanslutning i atl se till alt det ifortsättningen inte får förekomma atl enskilda kollektivt registreras sommedlemmar i ett parti. Ja,fru lalman, detta var några redovisningar beträffande mill ställningslagande ifri- och rätlighetsutredningen. I vanlig ordning får nu remissinstanserna sägasitt och partierna analysera förslagen. Del är så demokratin och denrepresentativa demokratin skall fungera. De många människorna skall få säga sinmening. Det är alldeles sant som säger att vi i fri- ochrätlighetsutredningen har en gemensam reservation som gäller vissa viktigamålsättningar för reformarbetet. Det gäller människors integritet; särskiltviktig när dataapparalerna besiämmer så myckel för oss alla. Detgäller begreppet om den enskildes valfrihet, som det är utomordentligtangeläget all ständigt slå vakt om när det gäller skolutbildning, bostäder,arbete och annat. Del gäller föräldrarnas rätt att vårda sina barn och barnensrätt till en god social miljö; en central tanke i den familjepolitiskadebatten. Den bör in i en målsällningsparagraf, och Jag tror alt både jag beklagar att de andra inte velat gå med på det. Sedangäller del näringsfriheten och egendomsrätten, begrepp som naturligtvis intekan bli rättsligt bindande därför att de inte är tillräckligt preciserade. Mende får icke upphävas, efiersom de är grundvalar för materiellt välstånd ochrättssäkerhet i vårt land. Däremotbeklagar jag att i en fråga som är viktigare - skyddet för de andligafri- och rättigheterna - inle har velat stå kvar vid den ståndpunkt sommillenpartierna hade gemensam . Då var Ju ochcentern överens om atl man inte med en enda rösts majoritet skulle kunna stiftalagar som upphäver de flesta fri- och rätiigheterna här i landet. nu läggs fram har Kad hoppat av från den uppfattningen. 1 dagförsvarar han avhoppet med att han vill sträva efter en bred enighet inomutredningen. Jag tycker däremot att det är viktigt att stå för sin mening i enutredning. Sedan får man väl lyssna på den offentliga debatten och påremissomgången och se vad man skall dra Men mankan ju inte, , i en utredning hoppa av från en övertygelse för attoppositionen annars skulle bli enig! Sedanär del flera förbättringar i fråga om fri- och rättigheterna som vi är alldelesöverens om inom utredningen. Jag är särskilt glad över att vi - om det här gårigenom - får ett skydd för upphovsrätten. Vad som en gångkallade för "kulturell allemansrätt" och som var i färdmed alt lagmässigt försöka genomföra skulle ha varit ett upphävande av den upphovsrättsom är grundvalen för kulturellt skapande här i landet. Det blir nu omöjligt omutredningens förslag genomförs. Jagär också glad över att det i slutskedet av utredningen kunde bli enighet om enbestämmelse om förbud mot könsdiskriminering. En sådan kommer atl ha enmoralbildande verkan när lagar stiftas och i övrigt i samhällsarbetet. Det ärockså bra att utlänningar kommer med i fri- och rätlighetsskyddet genom ensärskild paragraf har ju grundlagen gällt enbart svenska medborgare. KarlBoo och Jag har återigen slagit fast alt kollektivanslutningen är ett otyg somär principvidrigt från demokratiska utgångspunkter. Vi uppmanar återigen detenda parti i landet som tillämpar kollektivanslutning att följa riksdagensbeslut. Självvill jag i en annan reservation förbjuda lag som skulle göra det möjligt attutlämna svensk medborgare till annat land. Jag vill också beträffande frågan omersättning vid expropriation se till att denna ersättning inte enbart blirsymbolisk. Det bör alltså i själva lagtexten slå alt skälig ersättning skallutgå. Jag tror att och jag i sak är rätt överens, men han har intevelat följa med när del gäller själva lagtexten. Detviktigaste gäller ändå de andliga fri- och rättigheterna och hur man skallskydda dessa friheter i vår författning. Kritiken mot denna del i vårregeringsform har gällt alt man över med en rösts majoritet kanupphäva i stort sett alla fri- och rättigheter i landei. Del går inte när detgäller tryckfriheten. Den har sin egen grundlag där varje detalj är bestämd.Där kan ingenting ändras utan två beslut med ett mellanliggande riksdagsval.Men de andra friheterna som inte finns i tryckfrihetsförordningen är intereglerade på det viset. De nämns i regeringsformen, men kan mangenom vanlig lag avskaffa, inskränka och precisera dem ungefär hur man vill. Dettahar varit utgångspunkten för arbeie när det gäller fri-och rättigheterna: man skall inte med någon enda rösts majoritetkunna upphäva nästan alla friheter i . En arbetsgrupp inom partiet har,parallellt med den statliga utredningen, arbetat fram den lösning somfolkpartiets riksdagsgrupp i princip har ställt sig bakom och som minreservation bygger på. Vårutgångspunkt är ätt det här gäller att ha en grundlag som skall skydda oss ikrislägen. När allting är normalt i samhället - inte någon särskilt storarbetslöshet, inga utrikespolitiska påtryckningar, inget upp- helsal opinionsläge avandra skäl - då spelar det inte så slor roll hur man skyddar friheten igrundlagen. Den är ändå tryggad. När samhället fullständigt faller sönder, viden ockupation eller på annat sätl, kan ingen grundlag i världen skydda oss. Påden punkten ger Jag i alldeles rätt. finns mellanlägen mellan en helt normal situation, då det inte spelar någonroll vad det slår i grundlagen för friheten är ändå skyddad, och en hellextrem situation, då det inte heller spelar någon roll vad det står igrundlagen för friheten kommer ändå att upphävas. Del är mellanlägen där det ärviktigt att skydda oss mot radikala inskränkningar i fri- och rätiigheterna. Mankan tänka sig ett antal terroraktioner mot några ambassader i ellerpå annat sätt, en ekonomisk depression med stor social oro, ekonomiskakonflikter våldsammare än dem vi har upplevt under efterkrigsliden,ett utrikespolitiskt tryck från någon stormakt som kräver inskränkningar i fri-och rättigheterna för all begränsa opinionsbildningen här i . Då gällerdet alt skydda oss mot att fatta viktiga beslut som undergräver demokratin,skydda mot att fatta de besluten i ell upphetsat opinionsläge. Undertillfälligt tryck av starka opinioner skall inte besluta upphävaavgörande fri- och rättigheter. Därförhar jag tyckt att det var rimligt att skärpa reglerna vid grundlagsändringar.I dag kan man faktiskt upphäva alla våra grundlagar . Man fattarett första beslul, man har ett ordinarie val och ett extraval. eftervalet fattar man ett andra beslul. Man kan upphäva tryckfriheten och alla de s.k. absoluta friheterna i regeringsformen . Det ärinte rimligt. Först och främst bör grundlagsändringar bara kunna ske före ochefter ell ordinarie val. Första beslutet skall fattas senast förevalet, så atl allmänheten får tid att i detalj diskutera de här sakerna; detandra beslutet tidigast efter valet. Det blir då alltså minst ellår mellan besluten och det blir ett mellanliggande ordinarie val. Viktigareän detta är atl det skall vara svårt atl snabbi stifta lagar som inskränkerfri- och rättigheterna, som man inte i onödan skall försvåra s. k.normal lagstiftning eller en lagstiftning som en överväldigande majoritet äröverens om. Därför måste vi se lill alt de lagar som begränsaryttrandefriheten, rätten till information, mötesfriheten, demonstraiionsrälten,föreningsfriheten och skyddet för förtrolig med-delelse - t. ex.telefonavlyssning, brevcensur och annat - antingen skall stiftas på samma sätlsom grundlag, alltså två beslut med mellanliggande ordinarie val, eller med femsjättedelars majoritet av de röstande här i kammaren. Avgörande är all delskall inte vara möjligt all med någon enda rösts majoritet över upphävafri- och rällighelerna i . Dåsäger att detta upphäver "den demokratiska majoriletsprincipen".Men samma gäller för den paragraf i 10 kap. i regeringsformen som handlar omhur man överlåter befogenhet från riks- dagen lill övernaiionelltorgan - där är det just fem sjättedelars majoritet som krävs. När det gälleratt ändra riksdagsordningen har vi också kravet på kvalificerad majoritet. Ochskulle vi vilja ändra en liten detalj i tryckfrihetsförordningen, bara enliten struntsak om t. ex. hur juryn skall arbeta eller så, och varendariksdagsman här i skulle vara helt överens om denna ändring, så kanvi ändå inte genomföra den genast därför atl vi måste ha två beslut ochmellanliggande val. Aldrig har jag hört säga atttryckfrihetsförordningen upphäver "den demokratiskamajoriletsprincipen", trots all den hindrar beslut där vi är totalt enigai . Vaddet handlar om är, atl om man stiftar lagar som upphäver väsentliga friheter,skall en minoriiei kunna få fram ett uppskov, så att man får diskutera sakenöver nästa val. Då frågar : Men alkoholreklamen - skallverkligen en minoritet kunna få besluta om uppskov där? Det var precis det somskedde. och jag satt ju i . Vidiskuterade ett förbud mot alkoholreklam. Vi kom fram till att ett förbudkunde inte beslutas med mindre än alt man ändrade tryckfrihetsförordningen. Vigjorde det också. Trots att kanske en majoritet hade velat införa reklamförbudmed en gång kunde vi inte göra det, för grundlagen måste först ändras så att vifick en laglig rätt att införa förbud mot alkoholreklam. Vi hade alltså då densituationen som nu polemiserar emot. Dessutom har faktisktdirektiven lill vår utredning slagit fasl, alt del här skulle vi nogaundersöka. Del slår så här i direktiven till utredningen, som regeringen självskrev 1973: "Närmast lill hands kan synas ligga atl man uppställer ettkrav på en särskild procedur vid stiftandet av lagar som inskränker igrundlagen angivna fri- och rättigheter. En möjlighet är då alt kräva beslul iden ordning som gäller för grundlagsändring. En annan möjlighet, som harförespråkats i olika sammanhang och också under den senasieriksdagsbehandlingen, är atl uppställa krav på beslut med kvalificeradriksdagsmajorilel." Regeringenhar alltså getl oss i uppdrag alt undersöka om man skall införa en regel omkvalificerad majoritet. Är det att upphäva "den demokratiskamajoritetsprincipen", som säger? Sedansäger : Del här blir en broms mot reformerna. När detgäller sociala reformer, ekonomiska förbättringar, statsanslag och allt dellaär det självklart att vi, på samma sätl som , beslutar med vanligmajoritet: en enda röst om man så vill och i värsta fall lottning. Vad minreservation handlar om är sådana tillfällen när man vill inskränkayttrandefrihet, föreningsfrihet, religionsfrihet, församlingsfrihet och andraandliga friheter. Det är då en minoriiei skall kunna skydda demokratin genomatt skjuta upp beslutet över nästkommande riksdagsval. säger att nu har ställt sig till höger om moderaterna.Han tycks inte ha insett att liberalismen och liberalerna - långlföre det årtal då ansåg alt den kon- servativa historien omfriheten började, nämligen 1938 - har kämpat för yttrandefrihet, kämpat för altvidga den, mot konveniikelplakai, presscensur och politiska rättegångar.Liberalerna har arbetat för all förbättra tryckfrihetsförordningen och mot dekrav på lagstiftning om ekonomiskt förtal som reser , etc.Ständigt försöker liberaler värna om friheten. Det är inte att ställa sig tillhöger - del är för att hålla fasl vid kärnan i liberal ideologi. Nuvill majoriteten i utredningen inle ge något rättsligt bindande skydd på denhär punkten. Vad majoriteten ställer upp som ell skydd är en del formuleringarom atl de lagar som inskränker yttrandefriheten måste bygga på atl "riketssäkerhet" är hotad, att man skall skydda "allmän ordning ochsäkerhet" eller att "särskilt viktiga skäl föranleder det". Menalla de formuleringarna är bara snömosparagrafer. I ett kritiskt läge kommer enmajoritet i alltid atl kunna säga: Del här är särskilt, viktiga skäl;här måste vi skydda allmän ordning och säkerhet. Här är rikets säkerhet i fara;därför skall vi göra en inskränkning. Ikritiska lägen ger utredningsmajoritelens paragrafer inte någol reellt skydd.De är luddigt skrivna. De innebär all utredningens majoritet åter föreslår engrundlag som gör att det i praktiken blir möjligt atl med någon enda röstsmajoritet inskränka nästan alla fri- och rättigheter som vi har. Vibeklagar att fri- och rätlighetsutredningen har misslyckats på den avgörandepunkten. Jagär besviken över atl , som tidigare stod bakom kravet påkvalificerad majoritet för lagar som inskränker fri- och rättigheter, nu tyckshoppa av från det kravet. Jag är ledsen atl socialdemokratin står fasl vid sittgamla motstånd mot ett reellt grundlagsskydd. Om kommunisterna har jagsjälvfallet aldrig hyst några förhoppningar när del gäller att värnademokratin. Vad beklagar är atl de fyra demokratiska partiernainte har kunnal enas om en avgörande förbättring av vårt skydd för frihet ochfolkslyrelse i . () kort genmäle: Den avgörande frågan, , är: Betyder utredningens förslagall vi flyttar fram positionerna när det gäller atl stärka de medborgerligafri- och rättigheterna eller betyder det att vi försämrar dem? Jag tror all detär viktigt att lägga fast vår uppfattning i den frågan. Jag vill upprepa vadjag sade tidigare: Min bedömning är atl det är en väsentlig framflyttning avpositionerna både års regeringsform och års regeringsform.Jag vill inte heller ta på milt ansvar atl vi skulle försitta chansen alt få denu föreslagna väsentliga förstärkningarna i form av en vilande grundlagantagna redan av den nu valda . Jagvill också påminna om att de absoluta rätiigheterna väsentligt har utökats. Detmåsle ju ändå vara en avgörande förbättring, eftersom del skulle krävas engrundlagsändring för all förändra innehållet i dessa rättigheter. Imin sammanlagda bedömning ingår först och främst att ell lagförslag skallprövas av lagrådet. Då får vi den högsta Juridiska expertisens syn t. ex. påfrågan om förslaget är grundlagsstridigl. Vi får en sådan redovisning införriksdagsbehandlingen och får en öppen debatt om dessa frågor, och efterriksdagsbehandlingen får vi enligt del föreliggande ma-joriletsförslagel enutökad lagprövning. Det är litet märkligt all icke vill erkännadessa betydande förbättringar och förstärkningar i min sammanlagda bedömning. Jagvill tillägga att socialdemokraterna i utredningen tyvärr icke går med påinförande av en obligatorisk lagrådsgranskning utan vill hänskjula den frågantill en utredning. HerrAhlmark säger vidare alt jag har hoppat av från en ståndpunkt. Jag förnekarbestämt alt Jag har gjort detta. Jag har varit med om atl flytta frampositionerna för att uppnå de mål som alltid ställt upp när det gälleratt stärka fri- och rätiigheterna för de enskilda människorna. Jag villunderstryka vad Jag sade lidigare, nämligen att Jag har den arbetsinriktningenatt vi skall försöka nå så stor politisk enighet som möjligt när vi går attgrundlagsfästa dessa för de enskilda människorna betydelsefulla stadganden. iTrollhättan (s) kort genmäle: I anslutning lill del senasie som yttrade vill jag strykaunder att det finns en betydande skillnad mellan å ena sidan , somhårt driver sina linjer utan hänsynstagande till den breda samlingen igrundlagsfrågor, och å andra sidan och mig som strävar efter atl uppnåstor enighet när det gäller grundlagsfrågorna. PerAhlmark hänvisade lill direktiven. Låt mig fästa uppmärksamheien på vad som därslår, nämligen all det kan synas lika nära till hands all uppställa krav på ensärskild procedur i della sammanhang och alt utredningen skulle pröva metodermed kvalificerad majoritet. Den prövningen har utförts. Regeringen har aldrigi sina direktiv skrivit all utredningen skall föreslå införande avkvalificerad majoritet. Prövningen har givit det resultatet alt detta inte varmöjligt, med hänsyn till atl vår demokrati skall fungera också i vardagslag. Förmin egen del har Jag undersökt möjligheterna att följa förslaget från PerAhlmark och om kvalificerad majoritet men inte kunnat det pågrund av dess konsekvenser. Det finns nämligen en betydande skillnad mellangrundlagar å ena sidan och den vanliga lagstiftningen å den andra. Skulle herrAhlmarks och förslag gå igenom, innebär del att man alllid måslebörja om på nytt, om 60 ledamöier fäller ett förslag sedan frågan återkommitefter ett val. 1vad gäller alkoholreklamen är del riktigt att den har förts ur tryckfrihetsförordningen.Del har både och jag medverkat till. Men inför man det förslag somherr har lagt fram betyder del alt man på nytt omgärdar alkoholreklamenmed hårda bestämmelser. Följden blir nämligen en inskränkning i den meningenatl ett förslag faller, om 60 ledamöiersäger nej. Ja,det är underligt att kom igen lill påståendet atl man på en nattkan avskaffa friheter eller inskränka dem. Lagstiflningspro-ceduren i Sverigegår inle till på det sättet, utan det läggs fram ett förslag, somremissbehandlas och blir föremål för allmänna opinionens granskning. Förstdärefter kommer det upp till behandling. förstärker vi detta skydd, så attdemokratin tryggas genom en rad bestämmelser, som väl känner lillmen som Jag , fru lalman, förstår atl Jag av tidsskäl inte kan redovisa. HerrHERNELIUS (m) kort genmäle: Bara en bagatell vid sidan av de större meningsbrytningarna! säger atl den konservativahistorieskrivningen började . Ja, det är riktigt: i denna del, dvs. i frågaom riksdagsbehandlingen av lagar angående fri- och rättigheter. Men fri- ochrättigheterna är som bekant mycket äldre i vår historia. De hänför sig tillmedeltida kungaeder, och därifrån har de på sätt och vis fortsatt i en löpandekedja. Men om vi började med behandlingen i svensk riksdag i modern tid - år1938 - började faktiskt fölkpariiei inte , och det är vackert så. () kortgenmäle: Vad Jag helt diskret påpekade för var ju bara delta, altfrisinnade och liberaler slog vakt om friheterna, t. ex. ville avskaffakonventikelplakaiel och presscensuren långt , nämligen redan på1800-talel. Del var innan ideologiska förfäder gjorde det; devar inte rikligt lika livaktiga som är på denna punkt! Beträffandealkoholreklamen vill Jag svara alt om 60 ledamöier skulle säga nej till ettförbud mot alkoholreklam kan man helt enkelt fatta ett första beslut i ärendet,därpå avvakta riksdagsvalet för att sedan ta del andra beslutet. Då skullesaken vara klar, precis på samma sätt som när man ändrar grundlag. Det kan Juinte vara något större problem. VadKarl säger är alt han inte vill "ta på sitt ansvar" att inle fåigenom de förbättringar som vi ändå är överens om i fri- ochräl-tighelsutredningen. Det innebär ju ändå i klartext att inför hotelom atl oppositionen höll på att bli enig i fri- och rätlighetsutredningen måstehoppa av från tidigare ståndpunkt. Om man varje gång säger:"Titta, nu riskerar vi att få en enig opposition! Här kan det Ju blilottning, och det är farligt, så nu måsle jag svika min övertygelse", kanvi aldrig driva på socialdemokratin för all införa viktiga förbäiiringar avfri- och rältigheter och författningsreformer. Det är ju nu som det finns enparlamentarisk möjlighet att pressa på genom den offentliga debatten, genomremissomgången, genom trycket i utskott och kam- Därför skulle ni hatagit lill vara den möjligheten och inte hoppat av redan på utredningsstadiet. Dåsäger att han inte har hoppat av. Han följer två olika linjer: förstalt han var tvungen alt hoppa av för all inle få enighet i oppositionen, ochsedan, efteråt, att han inte har hoppat av. Det är klart all detär en ändring av hållning. Millenpartierna var på den här punkten heltöverens om atl man inle med någon enda rösts majoritet över skullekunna upphäva och inskränka viktiga fri- och rättigheter i . Det kan mangöra med nuvarande regeringsform. Det kan man också med den regeringsform somsocialdemokraler, kommunister och centerpartister ställt sig bakom i fri- ochrättighetsutredningen. Det lycker vi liberaler är fel. i sägerattjag struntar i den breda samlingen igrundlagsfrågor. Det påminner om repliker som har fällts tidigare många gångeri tvåkammarriksdagen. Under arbeie för ett enkammar-syslem och ett merarättvist valsätt sade man ständigt till och oss andra ifolkpartiet som jobbade för ett enkammarsystem: Ni sviker enigheten därför auni står fast vid er uppfattning atl det skall vara en direktvald kammare. Mendet var Just därför att stod fast vid sin övertygelse som man fickförfattningsreformen och som väljarna blev suveräna på valdagen. iTrollhättan (s) kort genmäle: Fyra korta repliker! Den första är alt senaste anförandeavslöjade hur djupt hans förslag förändrar villkoren här. Han menar atl vi fårbörja på ny kula; det spelar ingen roll om ett beslul kommer . Dådel gäller sociallagstiftning och sådant är del säkert många människor somtycker att det är bråttom. De vill inte att 60 kammarledamöter skall kunnafälla ett lagförslag så att vi skall tvingas att efter nästa val börja på nytt. Denandra repliken gäller grundlagsändringarna. Det är väl alldeles uppenbart attdet förslag som har lagt omgärdar de grundlagar vi nu har med enrad garantier. Min lanke förs till vissa engelska politiker som var såangelägna om atl bevara den röslrättsreform de genomförde 1832 alt de på alltsätt försökte hindra fortsatta reformer. är tydligen väldigt gladi den grundlag som han då och då klandrar och då och då själv vill förändra. Dentredje repliken gäller enigheten. Jag har ett intryck av att om alla körde framsina egna åsikter i alla grundlagsfrågor så hårt som gör, såskulle vi hamna i ell reformstopp på detta område.