prot · FZ0976 · 1975-12-31 00:00:00 — 5, lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning avstatlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 6, lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 7, lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 8, lag om ändring i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 9, lag om ändring i lagen (1960:77) om byggnadsforskningsavgift, 10, lag om ändring i lagen (1961:300) om avgift försjöfolks pensionering, 11, lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring med den ändringen att 11 kap, 3 >! skulle erhålla av utskottetföreslagen lydelse, innebärande viss jämkning av bestämmelserna iöverensstämmelse med vad som föreslagits i propositionen 1975/76:79, 12, lagom ändring i lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift, 13, lagom ändring i lagen (1970:742) om lönegaraniiavgift, 14, lagom ändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift, 15, lag om ändring i lagen (1973:372) omarbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och del kontantaarbetsmarknadsstödet, 16, lag om ändring i lagen (1975:335) omarbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen, 17, lagom ändring i lagen (1975:358) om vuxenutbildningsavgift, 18, lagom ändring i lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring. beiräffande tidsgränsenför makes arbetsinsats 1,av herrar i (m), i (c). Josefson (c). Mundebo(fp). () och i (c) saml () som ansettalt ulskoltet under 1 bon hemställa Avvecklingav s. k. faktisk sambeskatlning attriksdagen i denna del med bifall till motionerna 1975/76:262, 454, 456, 987 och999 samt med anledning av molionen 1975/76:948 skulle anta det i propositionenframlagda förslaget med den ändringen att tidsgränsen fastställdes till 400limmar, 2,av herrar i (m), i (c). Josefson (c), Mundebo(fp), () och i (c) saml () som ansettall utskotlel under 2 bort hemställa allriksdagen i denna del med bifall lill motionerna 1975/76:454, 456, 948, 987 och999 skulle anta det i proposilionen framlagda förslaget med den ändringen altarbete i bostaden fick medräknas om med hänsyn lill rörelsens art och andraomständigheter skäl därtill förelåg. 3, avherrar i (m), i (c). Josefson (c), Mundebo (fp), () och i (c) saml () som ansett alt utskotlel under 3 bort hemställa altriksdagen i denna del med bifall till motionerna 1975/76:948, 987 och 999skulle avslå den i propositionen föreslagna tredjedelsregeln beträffandebeskattningen av medhjälpande make, beiräffandebeskaiiningen av B-inkomsier m. m, 4, avherr i (m) och () som anseil all ulskollei under 5 b och 8,2 bort hemställa all med bifalltill motionen 1975/76:399 skulle 1, hos regeringen begära tilläggsdirektiv till 1972års skatteutredning för en rättvisare beskattning nv makars B-inkomster, 2, ania utskollels förslag i fråga om lagen om ändringi lagen (1947:576) om siallig inkomslskatt med den ändringen all 11 S 1 mom,skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, 5, avherrar i (m), i (c), Josefson (c), Mundebo (fp), () och i (c) saml () som all utskotlel under 6 bon hemställa alt i denna del med bifall lill motionen1975/76:454 och med anledning av motionerna 1975/76:262. 456, 987, 999 och 1015saml med avslag på proposilionen beslutade alt lön lill barn som fylll 16 årskulle vara avdragsgill vid inkomsiberäkningen. 6,av herrar i (m), i (c), Josefson (c).Mundebo(fp). SundkvisKcloch i (c) samt () som -under förulsätlning av bifall lill dels reservalionerna nr 1-3, delsreservalionen nr 5 - anseii ail ulskollei under 8,1 bort hemställa attriksdagen skulle anta vid proposilionen fogat förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370) med de ändringar att 1, anvisningarnatill 52 Jj skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, ; samt punkt 2 av anvisningarna till 20 S, punkt 1 av anvis ningarna till 22 S och punkt 11 av anvisningarna till 29 !) skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse. Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning Överiäggningen rörande skatteutskottets betänkandenr 27 får omfatta även skatteutskottets betänkande nr 28, men yrkandenbeträffande sistnämnda betänkande framställs först sedan detsamma föredragits. Hen i (m): När är 1970 fattade beslut om borttagande av den gamla formenav sambeskattning, där två makar beskattades efter en lindrigare skatteskala änensamstående, och särbeskattningen infördes, sä bortsåg man helt orättvist frånatt tvä makar som gemensamt driver ett företag eller Jordbruk blev beskattadeför sina gemensamma inkomster efter den nya hårdare skatteskalan, Detla kom attmedföra att sädana personer på grund av vårt starkt progressivabeskattningssystem blev mycket hårt beskattade. Därför motsatte vi moderateross detta beslul. Sedandess har vi krävt en ändring, men lyvärr skulle det dröja så här mångaår innan var färdig att rätta lill denna uppenbara orättvisa i vårbeskattning. Det är mänga familjer som har fått erlägga storasummor i för hög beskattning. Närriksdagen nu går all genomföra en förändring, som vi så länge vänlat på, är delanmärkningsvärt alt man ändock skall fasthålla vid all en inte obetydlig del avdenna sambeskatlning alltjämt bibehålls. Jag länker nu på bestämmelsen att denmedhjälpande maken inle skall få ersättning efter marknadspris för sill arbeleannat än om arbetet omfattar minsl 600 limmar, vilket motsvarar inte mindre änen tredjedels heltidsysselsättning. Även i låglönegrupperna motsvarar denna tiden inkomst av . Varför skall man fortfarande ivinga på dessagrupper denna orättvisa beskattning? I allmänhet är det fråga om småföretagareoch jordbrukare, som även från andra synpunkter har det mycket strävsamt ochsannerligen inle har att räkna med älta timmars arbetsdag utan ofta årel runtfår vara bundna vid sin sysselsättning. Del är också oförklarligt all man inleskall låta barnen få skatta för sin inkomst ulan myckel snäva gränser när dehjälper föräldrarna i deras arbele, sällan förekommer del att barnen måsteavlösa föräldrarna för att dessa skall kunna få någon ledighet. Inteheller vill man vara med om att studerande barn får skatta för silt arbete,även om de har uppnått myndig ålder, med mindre än att de haft ensammanhängande arbetstid på minsl en månad. Varför skall t, ex,familjefadern tvingas alt betala skall för hustruns Avvecklingav s. k. arbete ända upp till ca , och för varie barns inkomst ,, och i vissa fall ännumera? Dessa belopp blir ju mycket hårt beskattade, då de läggs ovanpå mannensinkomst och drabbas av hans marginalskatt. Detre icke-socialisliska partierna har därför förenat sig i en reservation, somvill förhindra denna orimliga beskattning. Vimoderater vill dessutom ha en ändring av den nuvarande orättvisa beskattningenav makas förmögenhet, som är föremål för sambeskatlning. Meneftersom i ett senare anförande kommer att närmare redogöra fördenna reservation avstår jag frän att kommentera den . Utskottethar även i sitt betänkande nr 28 behandlat proposilionen 79 om ändrade reglerför beskattning av s, k, fåmansförelag. Den proposilionen bygger på ettdelbetänkande från företagsskatteberedningen. De nya bestämmelserna syftar tillatt skapa likställighet mellan olika företagsformer. Därigenom återkommerproblemet om medhjälpande familjemedlemmars beskattning i förelag också i detförslaget. Utskottet har där föreslagit samma krav på utförd arbetstid som närdel gäller den fakliska sambeskattningen. Från , ochmoderaterna har där avgivits en reservation med samma innehåll som vårreservation lill betänkandet nr 27 och med krav på att gränsen för medhjälpandemakes arbete bör sättas vid , oavsett om arbetet utförts i hemmeleller utanför hemmet, samt alt barnens arbete alltid skall utgöra avdragsgillkostnad för förelaget, allt under förutsättning att marknadsmässig lön hartillämpats. Vidaregår vi emol majoritetens förslag att medhjälpande makes inkomst aldrig fåröverstiga en tredjedel av den inkomst som tillfaller den förelagsledande maken.Vi finner denna bestämmelse synneriigen orättvis. Här kan det aldrig bli talom skatteundandragande, eftersom del endast är fråga om marknadsmässigersättning för utfört arbete. Ofta är det kvinnan som är den medhjäjpande, ochen sådan bestämmelse skulle innebära alt hon nära nog aldrig skulle kunna få ulen marknadsmässig inkomsi, eftersom sådana här små företag i allmänhet intetål en dubbel marknadslön för företagsledaren, vilket han måste ta ut för attkvinnan skall fä sin fulla lön, rimmar verkligen mycket illa med kravetpå kvinnans likställighet. kommer emellertid i sill anförandeatt ytterligare beröra dessa helt orimliga verkningar, varför jag också avstårfrån att närmare beröra den frågan, Förelagsskatteberedningenhar vid sina undersökningar funnit att det förekommer missbruk avbeskattningsreglerna bland fåmansföretagen. Del är givetvis ett angelägetinlresse att taxeringarna blir riktiga och rättvisa, krav blir ännuangelägnare när vi har en så orimligt hög beskattning som , Varieskatteundandragande som lyckas blir därför av stor belydelse på den lolalaskatten för vederbörande. Tyvärrär det så, all aktiebolagsformen har kommit att utnyltjas på elt icke avsettsätl. Denna företagsform är avsedd att vara en organi- saiionsform som lämpar sigför bedrivande av näringsverksamhet av ett fåtal eller av många i förening.Aktiebolagsformen är en för näringsverksamhetens framåtskridande nödvändig ochbra företagsform. Detta gäller inle minst småföretagsamheten ochnybildningsverksamheien. Inte sällan har den emellertid kommit till användningför någol som inte precis kan kallas för näringsverksamhet, genom att en delpersoner har funnit del lämpligt alt använda aktiebolagsformen vid vanligarbelsanställning och ibland också vid extrasysselsältningar. Jag tror man kansäga att en stor skuld härtill har den mycket egendomliga skattelagstiftningeni vårt land. Vid en del sådana s, k, förelag har det upptäcktsskatteundandragande. Även om en del lagändringar bör göras, torde mycket varavunnet med en viss uppgiftsskyldighet för denna lyp av företag. Det äremellertid av stor vikt att man vid kraven på uppgifter tar rimlig hänsyn tillde seriösa förelagens berättigade intresse av att inte drabbas av alltförmycket onödigt krångel och byråkrati. De seriösa förelagen kommer ju attdrabbas i större utsträckning än de mindre seriösa, då de ulöver sitt tidigarenoggranna uppgiftslämnande måste stå till tjänst med yllerligare upplysningarför att förhindra att de mindre nogräknade drar fördelar av förelagsformen. Deuppgifter som skall lämnas får därför inte för förelagen framstå som alllförsmåfuttiga, vilket torde kunna sägas om vissa delar av utredningsförslaget. Jaghar tagit fasta på de uttalanden som finansministern gör i proposilionen omatt en stark begränsning bör göras av de personer som skall omfattas avuppgiftslämningen. Vidare anför finansministern alt det är angeläget att frånden generella informationsplikten undanta uppgifter som är svåra föruppgiflslämnaren att få fram. Deföreslagna bestämmelserna avses bli tillämpliga vid taxering. Förmånga kommer därför den deklarationen att omfatta tid, under vilken de nuföreslagna reglerna inte ägt tillämpning - lagen träder i kraft efter del attden utkommit från trycket, Utskotlel understryker också alt vederbörlig hänsynskall tas till detta vid taxering, särskild reservation har vi moderater reagerat mot förslaget all man skallfrångå de beskattningsregler som gäller för schablonbeskaliad fastighet närviss mindre del av fastigheten används i rörelsen, Isådana fall skall inkomstenredovisas under benämningen tillfällig förvärvsverksamhet. Detta innebär enuppenbar dubbelbeskattning, dä den inkomsten redan finns i schablonen. Vi yrkardärför avslag pä detla förslag, Beiräffandetantiem föreslår finansministern alt detla icke skall få belasta företagetförrän del år del blir föremål för lyftning. Tantiem är en mycket vanlig formav ersättning lill vissa förelagsledare, och jag kan inle förstå varför manskall försöka försvåra dess användning, Syslemel innebär alt man genom enpremie lill förelagsledaren vill stimulera honom alt göra en bra insats förföretaget. Detta borde väl vara en vällovlig handling även i vårt samhälle. Problemetär all del inte förrän bokslutet är klart kan avgöras hur mycket vederbörandeskall ha i tantiem, då detla oftast uträknas på nel- Avvecklingav s. k. Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning Bokslutetföreligger i vanliga fall inte förrän några månader in på det nya året, medandäremot löneuppgifterna skall lämnas . Problemet blir därföratt löntagaren inte kan deklarera den inkomsten efter. Detta harockså påpekats av Föreningen revisorer, som menar att man börändra det förslag som föreligger i propositionen. Problemet skulle väl kunnalösas genom att företaget fick lämna en tilläggslöneuppgift över tantiemet t.ex. före mars månads utgång. Det är en praktisk åtgärd som inte borde vara svåratt genomföra. Iett särskilt yttrande har och jag gjort ett uttalande mot denegendomliga företeelse som vi nu får bevittna, att man använderskattelagstiftningen till att bestraffa brott mot andra lagar än skattelagarna,t. ex. om någon bryter mot låneförbudet i aktiebolagslagen. Beträffande den kommande propositionens behandling vill jag bara sägaalt vi i skatteutskottet kommit överens om att finna oss i det beslut somfattas beträffande familjebeskaltningen även när del gäller betänkandet nr 28.Vi kommer på den punkten inte alt begära någon rösträkning med eventuelllottning. Beträffandenu föreliggande betänkande ber jag all få yrka bifall till samtligareservationer, nr 1-6. Äntligen, efternära diskussion, har vi nu kommit sä långt i debatten om slopandet avsambeskattningen för makar som båda arbelar i del gemensamma som enskild firmadrivna förelaget att ett förslag om dess avveckling har framlagts. Redan1970, när särbeskattning för landets övriga medborgare beslutades, ställdeskravei på likställighet också för denna grupp, och äntligen tycks den blibeskattad efter regler som är någol sä när jämförbara med dem som gäller förövriga skattebetalare. Vägen dit har varil lång och besvärlig, och otaligasvårigheter för förverkligandet av detta krav har rests av socialdemokraterna.Inte ens talande exempel, bl, a, det att affärsföreståndaren, som övertog affärendär båda makarna - både före och efter övertagandet - stod i affären och skötteden, helt plötsligt fick 3 000-4 000, ja, kanske , mer i skatt, har inågon nämnvärd grad kunnat förmå del regerande partiet att påskynda en lösningav denna fråga, Förslefter det all krävt ell förslag till höstriksdagen hararbetet på allvar forcerats fram. Och lack och lov - nu har denna frågaavancerat så långt au ett förslag föreligger och om någon timme förmodligenockså ett beslut. Propositionsförslagetbyggeri princip på all en uppdelning skall få göras, i vissa fall liknande densärbeskattning som gäller för andra gifta skattskyldiga, I princip ärskatteutskottet enigt om alt särbeskattning skall omfatta även denna gruppmedborgare. Dock har regeringen inlehelt följt principen om särbeskattning utan på vissa punkterkonstruerat regler som begränsar omfattningen och förverkligandet avönskemålet om full likställighet. Sålunda ställer man i propositionsförslagetkrav pä alt minst 600 timmars arbete skall ha utförts av denmedhjälpande maken i det gemensamma förelaget. Jagär förvånad över delta förslag. Enligt min uppfattning bör kravet föravdragsräll eller uppdelning vara att arbete verkligen har utförts och attersättningen överensstämmer med marknadsmässig lön. Några regler eller kravdärutöver borde vara onödiga. Aldrig har väl någon haft en tanke på all kommamed förslag som skulle ha inneburit att sambeskattning alltid skall äga rumför andra skattebetalare, därest en av makarna inle har utfört förvärvsarbeteunder året . Jag har aldrig hört eller sett något sådantförslag, och jag kan aldrig tänka mig att något sådant kommer. Därför borde manockså här kunna accepiera att avdrag för lön lill make för utförd arbetsinsatsalltid skulle medges. Nuhar emellertid både utredning och remissinstanser i allmänhet accepterat enviss minimigräns beiräffande arbetsinsatsens längd. Värt parti har därför ipartimotionen accepterat som den minimigräns som skall uppnås föratt någon uppdelning skall fä göras. Inte minst för make eller maka somdeltidsarbetar utom det egna företaget men gör en arbetsinsats i detgemensamma företaget skulle regeringsförslaget kunna åstadkomma direktaorättvisor. Även 400-timmarsregeln kan åstadkomma vissa problem, men utsikternaatt där undvika dylika gränsproblem är betydligt större än vid den högretimgränsen, Ireservalionen 1 har liksom och moderata samlingspartietyrkat bifall till 400-timmarsregeln, och jag yrkar, herr talman, bifall lilldenna reservation, 1reservationen 2 berörs frågan om var arbetet skall utföras för att avdrag förarbetsinsatsen skall medges, I propositionen sägs att arbele i bostaden endaslfår medräknas om särskild arbetslokal saknas. Vi har ansett att arbetsinsatsensbelydelse för verksamheten i företaget måste vara avgörande när det gäller allbedöma rätten till inkomstuppdelning. Var arbetet är föriagt måste komma i andrahand. Omdet släller sig naturligt att utföra en viss uppgift i bostaden, vore detorimligt att inte beakta arbete som utförs där vid bedömningen av denmedhjälpande makens arbetsinsats. Mer eller mindre uttalade krav på speciellaarbetslokaler eller särskilda arbetsrum i bostaden skulle i stor utsträckningsätta stopp för inkomstuppdelning när det är fråga om mindre rörelse, Å andrasidan skulle en sådan regel gynna företagare som har möjlighet att i en störreprivatbostad avdela ett eller fiera rum till kontor. Det är därför angelägelalt kommande anvisningar om hur sådanl arbele för företagel som är förlagt tillbostaden skall vara ordnat för att grunda rätt till inkomstuppdelning inteulformas alltför stelbent, Ireservationen 3 berörs frågan om den s, k, tredjedelsregeln, innebärande althögst en tredjedel av makarnas gemensamma nettoinkomst får beskallas hos den avmakarna som anses som medhjälpare. Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning 3 protokoll 1975/76:75-77 Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning sagt bör grundentill avdragsrätten vara arbetsprestationen - den nedlagda arbetstiden - och attersättningen utgörs av marknadsmässig lön, I de flesta fall kommer inte dennaregel all spela så stor roll, men i vissa fall kan den vara diskriminerande. Vihar därför ansett den vara onödig, och kravet i reservationen 3 är att denslopas. Den självklara regeln bör vara att uppdelningen sker efter arbetstidenoch den mark-nadsmässiga lönen, Ireservationen 5 berörs en fråga som delvis ligger utanför den direktasambeskaltningen, nämligen frågan om avdragsrätt för lön till barn för ulförtarbete i föräldrarnas företag. Avnågon anledning föreslås i propositionen en ytterligare begränsning i dennaavdragsrätt. Man går t, o, m, så långt att för studerande ungdomar, ocksåöver 18 är, får avdrag för lön för deras arbetsinsatser i föräldrarnas företaginte göras, därest ersällningen inte avser arbete som ulförts undersommarferierna eller annat uppehåll som omfattar minst en månad. Detta ärenligt min uppfaltning elt mycket märkligt förslag. En 18-åring är myndig, harrösträtt och är valbar i de allmänna valen, också lill , men gör hanen arbetsinsats i sina föräldrars företag, så får föräldrarna inte göra avdragför utbetalad lön ulan skall själva skatta för detla belopp. Nog går man litetväl långt när man vill stifta lagar som så orättvist och så hänsynslöst riktarsig mot en liten grupp i vårt samhälle. Varför skall inte föräldrar få göraavdrag för utbetald lön till en 20-årig son eller dotter som heltidsstuderarmen som sköter sina föräldrars företag under det att dessa exempelvis tar 14dagars semester? Myckenmärklig lagstiftning har jag mött, men aldrig någon som varit så orättvis ochså utmanande som detta lagförslag. Jag hoppas verkligen att på dennapunkt skall säga nej till propositionsförslaget. Ingen kan vara betjänt av allvi inför bestämmelser som dessa, och det skulle hedra riksdag om mansade nej till ett sådant lagförslag. Enligtmin och övriga reservanters uppfattning bör all arbetsersättning till barn över16 år beskattas hos barnen. Villkoret för att avdrag skall medges bör varaarbetsprestationen och alt avlöningen överensstämmer med marknadsmässig lön.Grunden för vårt beskattningssystem bör och måste vara att åstadkommalikställighet och rättvisa, och då kan man inle införa sädana bestämmelser somhär föreslagits. Svårigheterna att kontrollera och förekomsten av enstakamissbruk får inte motivera en strafföeskattning för en grupp skattebetalare; ensamhällsgrupp av säkerligen lika lojala och hederliga skattebetalare som andragrupper i vårt samhälle. Detsägs i proposilionen att kostnaderna för reformens genomförande skulle innebära100 milj. kr. mindre i inkomsi för stal och kommun. Det är riktigt enligt deberäkningar som gjorts. Men jag reagerar emol att man kallar det för kostnad.Denna grupp skattebetalare - ca 35 000 människor - har i stället betalatnärmare 100 milj. kr. för myckel i skatt i jämförelse medövriga skattebetalare. nadsberäkningar har legatnågot lägre. Kostnadsutvecklingen har naturligtvis medfört alt beloppet varnågot lägre 1970 än det är . Men den kostnad man nu kommit fram till utgörett mycket starkt motiv för en snabb avveckling av den faktiskasambeskattningen. Med denna motivering yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2, 3, 5och 6 vid skatleulskotlets betänkande nr 27, Iomedelbar anslulning lill denna fråga behandlas också skatleulskol-tetsbetänkande nr 28 om ändrade regler för beskattning av fåmans-bolagen.Propositionsförslaget innebär att liknande regler som föreslås i proposilionennr 77 om sambeskattningens avveckling nu föreslås för beskattning av makes ochbarns arbetsinsatser. Pådetta område blir det en betydande skärpning i bestämmelserna. Men i linje medvad vi förfäktat - att beskattningen skallvara lika oberoende av redovisningsformen -sä har vi i princip accepteratförslaget, dock med samma ändringsyrkande som vi i partimotion framfört och ireservalionerna 1, 2, 3, 5 och 6 vid skatteutskottets betänkande nr 27 yrkatpä. Defrågor som behandlas i beiänkandena 27 och 28 ligger mycket nära varandra, Iöverensstämmelse med den uppfattning som vi ofta har framfört syftar förslagentill alt åsladkomma likartade beskattningsregler oberoende avredovisningsform. Därför har representanterna för samtliga parlier iskatteutskottel överenskommit om att den part som förlorat voteringen vidbehandling av skatleulskotlets belänkande 27 avslår från att begära voteringvid behandlingen av skatteutskottets betänkande 28, och vid eventuell voteringavstår man i voteringen. Avvecklingav s. k. 1delta anförande instämde herrar Fågelsbo, i Heden, , iJärvsö, , i Holmgärden och Böriesson i Glömminge (samlligac). På några väsentligapunkter är alla ense inom skatteut-skoltet. Del gäller att den fakliskasambeskaltningen för makar skall slopas, att vardera maken skall beskattas försin arbetsinsats. Det gäller också att beskattningen av fåmansförelag och derasägare skall ändras. Delär bra alt den faktiska sambeskattningen nu försvinner. Det var , för sexår sedan, som beslutade om en individuell beskattning avarbetsinkomsten. Den tidigare sambeskattningen ansågs föråldrad, varie individborde skatta för sin inkomsi. Men för några grupper - nämligen makar som arbetade tillsammans i en rörelse eller ettjordbruk - skulle sambeskaltningen vara kvar. Del betydde ofta en hårdare beskattningför de grupperna. kommer emellertid också de att fr. o. m. , nästa års taxering få en mera tidsenligbeskattning. Vi får bort en av orällvisorna i vårt nuvarande skattesystem. Detär också bra att reglerna för beskattning av fåmansförelag ändras. Del behövsregler som begränsar möjligheterna alt fördela företagets in- Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning komsler mellanföretagsledare, make och barn - del visar erfarenhelerna. Del är också elt stegpå vägen mot ett rättvisare skattesystem alt få nya regler på dettaskatteområde. Pånågra väsentliga punkter är vi emellertid inte ense inom skaiteut-skoltet.