prot · FZ0916 · 1975-12-31 00:00:00 — Del vore angeläget om man gjorde enöversyn av läkemedelsrabatten och log sig en funderare på om man inle kunde laborl den delen och införa en högre självrisk. är ändå för deflesta människor, som inte är stora läkemedelskonsumenter ulan som köperenstaka läkemedel då och då, ingenling märkvärdigt. Man har ofta normala hushållskostnaderav en helt annan storleksordning. Därför skulle man nog, om man visste att chansenatl få hjälp när man blev verkligt sjuk skulle öka, offra slödel fördessa ganska billiga läkemedel. Detär delta del hela liden gäller: Hur skall vi använda de knappa resurserna påbästa länkbara säll? Skall vi sprida ul dem i ett stöd för något som inte ärsärskilt angelägel eller skall vi koncentrera dem på del som är mycketangeläget? Jag anser alt det är hög lid att vi får en konstruktion avläkemedelsrabalten som inte driver fram en onödigt hög läkemedelskonsumtion ochinte heller en onödigt hög andel bortkastade läkemedel. Jag ber därför all fåyrka bifall lill den reservation som är fogad vid socialutskottets betänkandenr 7. Sedanskall jag också be att få säga ett par ord om motion, där honföreslår generösare instruktioner för hur myckel man för personligt bruk skallfå föra in i landet av läkemedel av sådana slag som inte är inregistrerade iSverige. Bakgrunden till förslaget i den här motionen är naturligtvis dendebatt som har förts om naturläkemedel och det faktum all det i intelängre går att köpa vissa naturläkemedel som förut var tillgängliga. Mångamänniskor som anser sig vara beroende av de här medlen reser utomlands för althämta hem vissa kvantiteter. Del gäller medel vars effekter inte är styrktaenligt de regler som finns i . Men i de flesta fall råder det en allmänenighet om att de inte rimligtvis kan ha några skadliga effekter därför atl deär så utomordentligt utspädda. Dådet som bekant pågår en utredning om vilken inställning som vi bör inta till dehär läkemedlen, anser Jag alt utredningen pågår flnns det allaskäl att tillämpa reglerna generöst när det gäller människor som anser sigvara så beroende av dessa medel alt de t. o. m. är beredda att resa utomlandsför att skaffa dem. Vi vet atl den här utredningen skall lägga fram sittbelänkande . Därför har utskottet inle ansett all någon ändringav reglerna bör göras . Utskottetsade däremot - och hänvisar till det uttalandet nu - allsocialstyrelsen när utredningens förslag kommer , alltså utan attavvakta slutbehandlingen av utredningens förslag, skall överväga vad som kangöras för att lösa de här människornas problem. Det är ett viktigt påpekandesom uiskoltet gjort. Dessutomvill jag framhålla alt de regler som tillämpas när det gäller införsel avläkemedel utifrån föranleds av ett uttalande av socialslyrelsen efter enförfrågan av generallullstyrelsen atl del bör vara tillåtet atl införaläkemedel som motsvarar två å tre månaders förbrukning. Jag vill understrykaatt delta inle är någon fastlagd regel utan en tolkning som socialstyrelsengjort på förfrågan. är givetvis oförhindrad alt göra en generöstolkning av bestämmelserna beträffande de här medlen, som uppenbart inie harnågra allvarligare skadeverkningar. Vi har i utskottet varit ense om attsocialslyrelsen givelvis är oförhindrad att göra en sådan meragenerös tolkning om man finner anledning härtill. Jag vill tillägga alt Jaganser att så bör ske så länge det klart framgår att det är fråga om införselför personligt bruk och inte för försäljning. Med detta berJag alt få yrka bifall till reservationen. HerrKARLSSON i (s): Frågan om överförskrivning av läkemedel ärinte ny. Den har tagits upp vid ålskilliga debatter i . Och jag villtill säga, atl jag också tror att en viss överförskrivning förekommer.Men hur stor den är, vad den betyder i kostnadshänseende, kan det vara svårt -för att inte säga omöjligt - att få någol grepp om. Jag tror inte ens att en utredning skulle kunna göra enriktig kartläggning på det här området. Det är klart att prismedveienheten hos läkare är avgörandeför om man skall kunna hålla läkemedelskostnaderna nere. På den punkten finnsdet inga delade meningar mellan ulskottsmajoriteten och reservanterna. Men jag får kanske fråga hur han tror attproblemen skall kunna lösas genom ändrade regler. Om jag förstod honom rättskulle det innebära en fördyring av medicinen för de kategorier av människorsom inte behöver så mycket, medan de mera högkonsumerande grupperna skullekunna erhålla rabatt. Det var väl ungefär så ville ha del. Men detkanske inte skulle skada om vi fick en liten redogörelse för hur han i självaverket tror att frågan skulle kunna lösas. Enligt min uppfattning skulle denändring han förordar bara innebära nackdelar för patienterna. Jag är tveksamlill att genomföra en sådan ordning. I reservationen talas del om att valet mellan olikasynonymer på sitt sätt motverkar den nuvarande ordningen. När utskottet hadetillfälle atl träffa representanter för läkemedelsindustrin i går, så visadedet sig atl del finns inle så förfäriigl många synonymer atl välja på. Därförundrar jag om reservanternas redovisning i det här fallet stämmer. Jag ärmedvelen om att den information vi fick lämnades av läkemedelsindustrin. Menäven den har Ju rätt att bli trodd på sina ord. Det ligger i sakens natur au en läkare inte skall skrivaut större kvantiteter läkemedel än vad som motiveras av sjukdomen. Del liggerockså i sakens natur att läkaren, om det finns två likvärdiga preparat, skallanvända sig av det billigaste. Detta innebär all det är viktigt atl läkarna ges all deninformation som är nödvändig om respektive läkemedel. Vi har fått ettcentraliserat apoieksväsen i landet. Det är viktigt au Apoteksbolaget ger deninformation lill läkarna som behövs. Man håller också inom Apoteksbolaget påalt förbereda en av producentintressen obunden information. Det är enligt minuppfattning viktigt att så sker. Eftersom Apoteksbolagets verksamhet var uppe tidigare iett annat inlägg här , vill Jag nu bara säga alt under den tidApoteksbolaget funnits, så har det verkligen ulförts ett betydande nydanings-och rationaliseringsarbete på det här fältet, som jag lycker all bolagel skallhållas räkning för. Del har beiyli en uppsiramning av den här verk-samhelen.Samiidigl har de synpunkter som bl. a. landstingen fått fram tillgodoselts.Detta har Jag velat säga närmast som en parentes - låt vara en viktig sådan. Föratt återgå till vad utskottet skriver så måsle syftet vara att få lill slånd enöverskådlig information om olika läkemedel med prisjämförelser. Syftet ärvidare att få lill stånd sådana förskrivningsvanor hos läkarna att såvälmedicinska som ekonomiska synpunkter - som samhället självfallet måsle ha -tillgodoses. Utskottetredovisar också i sitt betänkande den verksamhet som bedrivs av landstingensläkemedelskommittéer. Apoteksbolagetavser också alt fortsättningsvis pröva utformningen av sjukförsäkringensläkemedelsrabattering. Detär alltså väldigt mycket på gång på del här fältet, och jag tror att det finnsanledning atl avvakta det som sker innan man företar den undersökning somherr vill ha. Densisla delen av anförande, som handlade om införsel av vissaläkemedel i landei, föranleder ingen kommentar från min sida. Jag yrkar bifall till utskottetsförslag. HerrROMANUS (fp): frågar hur jag har tänkt att detta skall reformeras. Jaghar inte någon färdig teknisk lösning. I så fall skulle jag fört fram den ochinle bara föreslagit en översyn. Men vissa principer är uppenbara. Detär riktigt, som säger, att jag har en känsla av att man skullekunna dra ner litet på stödet till de små läkemedelsinköpen till förmån för ettstöd där det behövs bättre. Det är vad som sker . Då blir detdyrare alt köpa läkemedel. Man får betala upp lill . i stället för 15 kr.Det är väl ingen som vill påstå att det är en asocial åtgärd utan helt enkelten rimlig förskjutning av stödet. Jag tror också att de som köperläkemedel för . och som alltså får betala en mindre del och får en rabattpå 50 ", , skulle kunna avstå från det slödel lillförmån för dem som är verkligt sjuka. Jag tror inte alt detta skulle kunnaanses vara asocialt. Mankan naturligtvis gå vidare på den vägen och begränsa läkarnas möjligheter attpå samma recept skriva ut läkemedel för olika åkommor, vilket de får göra . Man kan tänka sig att begränsa den tid för vilken läkarna får skriva ulläkemedel. Då blir det flera återkommande köp för den som behöver mer, men delär ändå bara fråga om atl betala högst . Man kan även tänkasig en metod, där patienten i stället för att få betala högst så och så mycketper recept får betala högst så och så mycket per preparat, en metod som användsi . Jagupprepar att jag inte har någon färdig konstruktion. Men vi kan inte med öppnaögon ha ett system, där alla som sysslar med del är medveina om att del ledertill för stor utskrivning och för myckel bortkastande av läkemedel, samtidigtsom det finns människor som är svårt sjuka och som vi inte kan hjälpa därföratt resurserna är begränsade. Det är inle fråga om alt spara pengar förstatskassan, utan det gäller alt använda resurserna på ett bättre sätl. Jag kanhänvisa till ett inlägg som utskottet fick lyssnapå i går, när information gavs av en nationalekonom, som framhöll just alt vikanske sprider ut för mycket av de tillgängliga resurserna på ett stöd åtmänniskor med relativt små kostnader i stället för atl hjälpa dem som är svårtsjuka och har stora kostnader. Del kan inle vara en riktig politik. Dennenationalekonom talade också om alt man skulle införa mer av självrisk isystemet. Har man en bilförsäkring och får en buckla på sin bil, får man kanskebetala upp lill . Ingen tycker all det är konstigt. Men omvi skulle höja självrisken för mediciner , då skulle detanses asocialt. Ett sådani synsätt har ingen förankring i vardagen. Även om jaginte har någon färdig konstruktion, tror Jag att det är möjligt att åstadkommaen bättre läkemedelsrabattering som gör slut på det slöseri med läkemedel somnu faktiskt förekommer. Problemethar inte bara en ekonomisk sida utan även en medicinsk. Det är inte bra att detfinns så mycket läkemedel i de svenska hemmen. De kan leda till barnolycksfalloch förgiftningar av olika slag. Medicinerna sparas ofta under mycket lång tidoch utgör därmed ett riskmoment i hemmet. i frågade vad vi menar med synonymer. Vi påstår inte att detfinns många olika synonymer, efiersom vi vei all inslagei av synonymer i densvenska läkemedelsfloran är ganska be-gränsai. Däremol är del klart atl läkarenmed dagens system inte har någon anledning att vara kostnadsmedveten, när hanväljer mellan besläktade preparat. Både för läkaren och patienten kostar detlika myckel vad läkaren än skriver ul. Del är ingen fördel med atl skriva utbilligare preparat. Patienten får ändå betala högst . Del skulle kanskevara bra med ett system som kunde leda till en viss kostnadsmedvetenhet. MenJag kan medge att det i och för sig är en sekundär synpunkt. Jagvill göra ett litet tillägg lill vad Jag sade tidigare om införsel avläkemedel. Det är naturligtvis inte - någon kunde kanske få det intrycket -fråga om enbart preparat som är i det närmaste homeopaliska, alltså myckelsvaga. Det kan även gälla andra preparat, som man har använt under en längretid och anser sig vara beroende av. Det krav vi skall ställa är naturligtvisall om ett preparat inte har någon styrkt effekt, får det inle heller finnasnågon misstanke om au del har skadeverkningar. Men i övrigi är jag lacksam föralt på den punkten inte hade några invändningar moi vad Jag harsagt. Hen i (s): När jag sade alt del inte föranledde några kommentarer så betyder delinle alt jag inle har några invändningar. Men del fanns ingen anledning för migall la upp en debatt kring de frågor som berörde. Del var närmastdetta Jag ville poängtera. Sedankanske jag begärde litet för mycket av när jag bad all han skulleprecisera hur han kunde tänka sig att en ändring av reglerna förprisrabattering på läkemedel skulle gå till. turligtvis helt otänkbartall ge en klar redovisning av del i kammaren när man inle harkunnat göra det i en reservation. Men med hänsyn till atl användeen stor del av sin tid till att diskutera de läkemedel som kostar mellan 5 och15 kronor måste Jag ändå säga atl dessa utgör bara en marginell historia. Detär inte på det området som överförskrivningarna föreligger, ulan del ärnaturligtvis på helt andra områden. Därför kan inle del argument som herrRomanus åberopade ha någon slörre giltighet. Jag tar det närmast som ett försökav att tillgodose min önskan om en mera preciserad argumentation,och jag erkänner att jag begärde mera än man kanske skall begära i en debatt,för det går naturligtvis inte atl lämna de informationerna. Beträffandesynonymerna ärjag tacksam för att erkände att vi egentligen harmyckel litet av det problemet i . Det var egentligendei jag ville hasagt i mitt lidigare inlägg. Sedan är det självklart atl vi alla, oavsett om vistår bakom utskottsmajoritelens förslag eller reservanternas, är övertygade omalt det förekommer en viss överförskrivning av läkemedel och att det ärangeläget att försöka få ner den. Jag tror dock inte att man får ned den på degrunder som reservanten här har gjort sig till tolk för. i begärde en precisering av mig, och jag hadenågra funderingar om hur man skulle kunna gå till väga. Men det ärju en annansak som är av större intresse för kammarens ledamöier och för andra: Om herrKarlsson, som han sade i sitt senaste inlägg, är medvelen om att det förekommeröverförskrivning och kanske också att vårt nuvarande läkemedelsrabattsysteminte försvårar en sådan, hur vill han då att vi skall göra för att komma tillrätta med della förhållande? Utskottsmajorileten har bara avstyrkt motionen -ni har inte anvisat någonting om hur man skall göra, fast ni är medvetna om attdet föreligger ett problem. Närdet gäller synonymerna vill Jag understryka att det inte står i reservationenoch all jag inte har uttalat att del finns för många synonymer. Men det ärklart att ett ökat kostnadsmedvetande inte kan skada på det området heller. Jagbegär inte och väntar mig inte alt skall insiämma i allt vad Jagsagt om dispensgivning för att få föra in läkemedel. Det väsentliga med minkommentar var att konstatera atl vi var ense i utskottet om att utskottetsbetänkande inte lägger några hinder i vägen om socialslyrelsen skulle viljagöra en mera generös tolkning när det gäller införsel av läkemedel för två ätre månaders behov. På den punkten hoppas jag att vi är överensliksom vi var under utskottsbehandlingen. i (s): Det finns inga differenser i vår uppfattning om förekomsten avöverförskrivning av läkemedel. Men vi är oense om hur man skall kunna kommatill rätta med problemet. Här gäller det naturligtvis att få till stånd enbälire information lill läkarna, och jag tror alt Apoteksbolaget har en chansalt göra mycket i fortsättningen. Sedan kan jag väl säga att även om kammarenskulle bifalla reservation så är Jag övertygad om att enkartläggning som vidimerar överförskrivningen är svår atl åstadkomma. Det ärmer fråga om en allmän tro som det säkert finns anledning alt hysa, men del ärväldigt svårt att bevisa någonling. Fråganom synonymerna har lagils upp i reservalionen. Med anledning därav har jag barasagt att vi i har väldigt få synonymer och atl man därför knappasi kanargumentera på den linjen att dessa fördyrat läkemedlen. Men jag vill gärnaunderstryka atl det är ytterst angelägel för oss alla att försöka nedbringaläkemedelskonsumtionen och framför allt all få borl överförskrivningen. Där ärvi helt överens. Sedan kan vi tvista om vilken väg vi skall gå. Jag tror, somsagt, atl en ökad information från Apoteksbolagets sida, en ickeföretagsbunden information, kan göra myckel för alt vi skall få en bättrebalans i del här avseendet. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels reservalionen av herrRomanus, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Föredrogssocialutskouets betänkande 1975/76:8 med anledning av motion omålderdomshemmens läkemedelsinköp. Jag har i början av detta år tillsammans med två andra ledamöiermotionerat om utredning och förslag om ålderdomshemmens läkemedelsinköp. Syftetmed motionen var atl få fram mer neutrala kostnadseffekter än de nuvarande vidval mellan individuell receplförskriv-ning och inköp i slorförpackningar förålderdomshemmens del. Det är nämligen så att vid individuellreceptförskrivning gäller sedvanlig nedsättning av priset via sjukförsäkringen,vilket innebär en kostnad på högst . Vid inköp istorförpackning sker ingen som helst nedsättning avpriset via försäkringen. Däremot ges en begränsad kvantiletsrabatt. Detta fården effekten atl en övergång till individuell receptförskrivning kan ställa sigekonomiski mer fördelaktig för kommunerna, trots högre inköpskostnader förapoteken, visst merarbete för dessa osv. Ettexempel på delta har jag från min hemkommun, där revisorerna påtalade detoekonomiska med gemensamma inköp i slorförpackningar. En jämförelse med andraålderdomshem visade att övergång till individuell förskrivning skulle innebäraen besparing för kommunen . för ett ålderdomshem på 140platser, just på grund av försäkringsbeslämmelserna. Jag vet att många andrakommuner har motsvarande problem. Utskottetbesvarar motionen med att hänvisa till i februari i årutfärdade Råd och anvisningar om läkemedelshanteringen på ålderdomshemmen, därindividuell förskrivning rekommenderas. Självfallet delar Jag uppfattningen atlde som bor på ålderdomshemmen i slörsla möjliga utsträckning skall la ansvarför sig själva. Så länge pensionärerna själva kan handha sin medicin och skötasin medicinering, bör de naturligtvis göra det. Naturligtvis är vi också heltöverens om att individuell förskrivning fordras när ålderdomshemmetsföreståndare inte har erforderlig utbildning, detta av säkerhetsskäl. Men denhöga medelålder och de kvalificerade vårdbehov som alltmer är för handen påålderdomshemmen gör alt många, kanske ibland de fiesta, inte är i stånd altsjälva handha sina mediciner. Atl då, kanske framför allt av renlkommunalekonomiska skäl beställa, etikettera, leverera och förvara också'devanligast förekommande läkemedlen individuellt för varje patient ter sig intesärskilt rationellt nationalekonomiskt sett. Systemet medför ulan tvivelmerarbete för både och ålderdomshemmet och även högre inköpskostnaderför . ,som yttrat sig över motionen, har varit posilivi till en utredning, medanKommunförbundet och avstyrkt en sådan. Utskottet har ocksåföljt avslagslinjen. Motionen har i alla fall haft del goda med sig attKommunförbundet förklarat sig berett alt göra en inventering av problematiken,bl. a. genom atl med Apoteksbolaget förhandla om prissättning, leveransmetoderosv. Jaghar därför , herr talman, inget yrkande, men ämnar givelvis följa frågansutveckling. HerrKARLSSON i (s): anförande ger mig ingenanledning att göra på annat sätl än att hänvisa till vad utskottet skrivit ochyrka bifall till dess förslag. Överläggningen var härmedslutad. Utskottels hemställan bifölls. Minoritetsoiganisa-tionersställning enligt vissa arbetsrätlsliga lagar m. m. 1975/76:9 med anledning avmotion om inrättande av en medicinsk nomenklaturcenlral 1975/76:10 medanledning av motioner om vissa handikappfrågor /76:11 med anledning avmolion om pensionärernas livssituation 1975/76:1 med anledning av motion om anslutningenav planerade datanät till utländska datanät 1975/76:2 med anledning av moiioner angåendetransport av farligt gods, m. m. 1975/76:4 med anledning av motion om fullständigtföreningsrätlsskydd för arbetstagare Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 22 Minoritetsorganisationers ställning enligt vissaarbetsrättsliga lagar m. m. Föredrogs inrikesutskotteis betänkande 1975/76:5med anledning av moiioner om minoriteisorganisationers ställning enligt vissaarbetsrätts-liga lagar m. m. Idetta belänkande behandlades motionerna 1975:940av m. fl. (vpk), vari yrkats atl med bifall tillmotionen skulle anta av motionärerna framlagt förslag om ändring av 1 ;? andrastycket lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen,innebärande att med lokal arbetstagarorganisation enligt lagen skulle avsesäven facklig organisation som företrädde minst en femtedel av arbetslagarna påarbetsplatsen. 1975:1705av m. fl. (vpk), vari yrkats att med bifall tillmotionen beslutade om ändring i lagen om anställningsskydd (1973:12)beträffande 10,20 och 32 vji;, innebärande dels att även facklig organisationskulle underrättas om beslut rörande avskedande eller uppsägning, dels atlöverläggningsräii enligt lagen borde tillkomma även andra organisationer änkolleklivavtalsbundna under förutsättning atl de representerade minst enfemtedel av arbetstagarna på arbetsplatsen, samt 1975:1728av herrar () och i (c), vari yrkats attriksdagen i skrivelse till regeringen skulle anhålla om förslag till sådan ändringav 1 S 2 stycket i lagen om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen atl lagen blev tillämplig på alla fackförbund. aumotionerna 1975:940, 1975:1705 och 1975:1728 inle skulle föranleda någonriksdagens åtgärd. Reservation hade avgivits av (vpk)som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975:940 och 1975:1705 och med anledningav motionen 1975:1728 skulle anta av reservanten framlagda 1. förslag till lag om ändring i lagen (1974:12) omanställningsskydd, 2. förslag till lag om ändring i lagen (1974:358) omfacklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen. Minoritetsolganisa -tioners ställning enligt vissa arbets-- rättsliga lagar m. m. Hen (vpk): Lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen och lagenom anställningsskydd har tagils upp av kommunisterna i tvåmotioner, nr 940 resp. 1705. Vihar ansett vissa bestämmelser i lagarna direkt negaliva och felaktigtformulerade. När det gäller lagen om facklig förtroendemans ställning påarbetsplatsen har 1 § en sådan formulering atl endast facklig förtroendemansom utsetts av den kollektivavialsslutande organisationen kan tillgodogöra sigdet skydd och de förmåner som lagen ger. Alla andra fackliga förtroendemänutestängs därigenom, oavsetl om de representerar majoriteten av de anställdaeller - som i vissa fall - samtliga anställda på en arbetsplats. Detsammagäller överläggningsrätten enligt 32 § i lagen om anställningsskydd. Rentprincipiellt måsle det vara felaktigt atl stifta lagar på arbetsrättens områdesom bara gäller för vissa organisationer och helt utestänger andra. Det harhävdals lidigare att del är minoriletsorganisalioner ulan stabilitet och medmycket lilet inflytande bland de anställda som utestängs - och atl det därmedskulle vara legitimt. Men har man inte i utskollsbetänkandel betonat denargumenteringen så starkt, ulan utskollsmajoriteten har anfört bl. a. all delfinns fier lagar som innehåller samma bestämmelser och alt alla dessa lagarborde behandlas i ett sammanhang. Det är naturligtvis hell riktigt atl detfinns andra lagar som tillkommit de senasie åren och som har sammadiskriminerande bestämmelser. Del gäller i vissa avseenden arbeiarskyddslagen,och det gäller den s. k. stu-dieledighelslagen. Detsägs också i utskollsbetänkandel att dessa frågor borde anstå tillsarbelsrältskommilténs arbeie resulterat i ett regeringsförslag, och atl ettsådant är aviserat . Men med lanke på att allade tillkomna lagar som berör 7 protokoll 1975/76:16-18 Minoritetsorganisationersställning enligt vissa arbetsrättsliga lagar m. m. arbetsrätten är baseradepå de beiänkanden som arbetsräitskommittén framlagt kan man väl inte förväntasig någon helomvändning från kommittén och regeringen . Del ärganska långsökt. Säkerligen kommer det väntade förslaget all ha sammadiskriminerande bestämmelser som de som finns i de här nämnda lagarna. Vänsterpartietkommunislerna har tagit upp tre av dessa lagar i , och två av dembehandlas .