prot · FZ09113 · 1975-12-31 00:00:00 — "Sedan säger man all för exempelvis en ny regering är det nödvändigt att få kunskaper om ut fästelser osv. Mera en passanl vill jag nämna att i lydligen var lika lilet angelägen som jag atl vi skall få en ny regering. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. eftersom han sade"att vi kunde befara en ny regering". Jaganser inte att regeringen har gjort nägot fel på den här punkten. Frågan harsedan tagits upp igen av en ledamot i utrikesnämnden, och har då ibrev meddelat att han inför utrikesnämnden redogjort för innehållet ikorrespondensen och för skälen varför han inte har utlämnat brevet. Dessaupplysningar har för utskottsmajoriteien varit tillräckliga för ellställningstagande, såväl belräffande frågan om innehåll som diarieföring. Jag citerar vad ulskottetskriver: "Utskottethar inle funnit anledning att göra något ytterligare utlalande i ärendet än attutskottet beträffande skriftväxlingens diarieföring vidhåller vad utskottetanfört i samband med förra årets granskning, nämligen att utskottet intefunnit anledning att göra nägot uttalande med anledning av den bedömning somskett från statsministerns sida belräffande brevväxlingens karakiär." HerrWerner åberopade propositionen 1975/76:160 som vi har behandlal iutskottet. Som stöd för sin uppfattning tog han § 4. Och från andrautgångspunkter- tydligen - kan jag åberopa samma proposiiion och paragraf förutskottets ställningstagande. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. HerrJONNERGÅRD (c) kort genmäle: Jag skall bara efter anförande konstatera alt när manskriver i utskottsbetänkandet atl det inle funnits anledning alt göra någoluttalande om brevväxlingens karakiär, och ingenting mer, så skulle del alltsåbelyda atl man tror att brevväxlingen mellan och iir av privatkaraktär! Det har nog vi och svenska folket svårl atl tro. FruTHUNVALL (s) kort genmäle: Jag har ingen anledning att betvivla att statsminisler harbedömt läget och fattat sitt beslut efter noggrant övervägande och ianslutning til! den promemoria som är upprättad i statsrådsberedningen. Medanledning därav är jag överiygad om atl han har handlat rikligt i det härfallel. HerrJONNERGÅRD (c) kort genmäle: Jag har ingen anledning att bestrida alt statsminister noggranthar bedömt silt beslut, men det jag har anledning alt tro är alt brevväxlingenskulle varil diarieförd. Jag vill kort kommentera utrikesnämnden och skoimporten, vetebiståndetoch . Närdet gäller frågan om utrikesnämnden borde ha hörts innan man införderestriktioner för skoimporlen vill jag med tillfredsställelse konsta- tera att utskoilelsöverväldigande majoritet på den punkten skriver följande: "Utskottet villerinra om alt beslutet ligger inom ramen för avtal med den europeiskagemenskapen och inte heller innebär någol principiellt avsteg från vår allmännahandelspolitiska linje. Mot denna bakgrund kan enligl utskottets bedömningkritik inte riktas mot regeringen för att den inte bedömt ärendet krävautrikesnämndens hörande." har alltså isolerats när de slår påstora trumman och kräver anmärkning mol slalsrådet. Jag tror alt orsaken tillalt man har kommil till så skilda bedömningar i den här frågan har atl göra medhur man allmänt ser på handelspolitik. Det framgår att moderaternaanser att det här var fråga om ett avsteg frän den handelspolitiskahuvudlinjen som hävdat i olika internationella sammanhang. Om detverkligen hade varit så att man hade ändrat kurs i handelspolitiken, anser jagutan vidare att frågan skulle ha behandlats i utrikesnämnden. Men harmajorileten av den klara uppfattningen alt det här ligger inom ramenför den,,fastställda handelspolitiken och inom ramen för våra handelsavtal.Man handlade i detta fall i enlighel med dessa avtal. HerrHernelius talade en del om EG, medan ansåg att beslutet innebar införde restriktioner för importen från vissa . Även om sig bakom ulskottets allmänna bedömning, ville han ändå antyda alt detär någonting principielll nytt gentemot som här har förekommit. Jagkan inte hålla med . I själva verket innebär del här beslutet intenågon försämring för . Dessa har av den svenskaskoimporten. Det är inte troligt att den andelen kommer att minska pä grund avdet beslut som har fattats. Blir det några förändringar är det möjliglatl del blir små marginella förskjutningar till fördel. Fråganom vetebiståndei är etl annat exempel på atl har isolerats.Utskottels folkpartister, cenlerpartister, och socialdemokrater finnerinte anledning till någon erinran mol regeringens handläggning. Jagkänner mig litet illa till mods, mot , inför den här debatlen. Detär ett mycket allvarligt problem som vi.här diskulerar. Skall vi dä göra denfrågan lill etl politiskt slagträ och angripa regeringen med konstitutionellamedel därför all det uppstår svårigheler i samband med katastrofbistånd? Dehär länderna befinner sig i ett socialt kaos; det är därför det behövskatastroföistånd. Och det är därför del uppslår alldeles speciella svårighelerför biståndsarbetet Men värt bistånd t. ex. till har inle moll ellsämre öde än andra länders bistånd. Man har råkal ut för svårigheler -iransportproblem, problem med korruptionen och mycket annat - men samtidigtvågar jag påstå all biståndet varil lill nyita för många människor. Denhär frågan var uppe i förra årets dechargegranskning. Då gällde det beslutelden . Moderalerna menade då all del gick för lång lid frånriksdagsdebatten lill dess regeringen fållade be- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. slutet den 30 december.Det avvisades av en stor majorilel i förra årel. Men det beslut vi dägranskade innehåller just det som moderalerna kriliserar. I det beslutet slogsfast att biståndet skulle utgå i form av svenskt vete. Jag kan inte förstå , 1976, kriliserar det beslut vi hade uppe till diskussion och granskningförra året. Belräffandebiståndet till har vi tvä reservalioner. Den ena reservationen innebäratl man inte skulle fullfölja de löften som givils frän svensk sida när detgäller humanitärt bistånd; Vad man än säger skulle konsekvensen i praktikenblivit denna. Och detta i etl skede där de humanitära aspekterna verkligenaccentuerades på grund av utvecklingen i landet. Manpåstår att den omförhandling som ägde rum ledde till vissa begränsningar avinsatserna. Det är inte riktigt. Ramen blev precis densamma och insatsernainnebar för del precis lika mycket som lidigare. Man fullföljde detlöfte som givits. Del hade varil orimligt alt svika de utfästelserna i det härläget. Sedanhar vi den reservaiionen som gäller humanitärt bistånd - del är enmoderatreservation. Jag har litet svårl att förstå resonemangel i denreservationen. Här säger man atl det "med hänsyn lill vårt landsinternationella anseende är av vikt att de principer som bl. a. lagts fast i FNbeträffande humanitära insatsers karakiär respekteras av den svenskaregeringen". Javisst, sä har också sketl. Vari folkrätten stär del att humanitärt bistånd har den innebörden som teckna här? Innebär inte den kritiken att man ifrågasiitter attflyktingberedningen skulle sätta sig över de principer som lagts fast i FN;flyktingberedningen som enhälligl godkänt de här humanitära insatserna,flyklingberedningen där vi har represenlanier för SIDA, . HerrHernelius kan ju inte vara omedveten om vad som har ingått idet humanitära bistånd som lämnals lill de afrikanska rörelserna. Lål mig la enlista på vad som har lämnals under 1970-talel fram t o. m. kalenderårel 1974och som har redovisals för i resp. stats\'erkspropositioner. Det ärbidrag till juridisk hjälp, understöd lill anhöriga såväl genom FN:sförvallningsfond som via privata organisationer, undervisningsmateriel,sjukvårdsartiklar, livsmedel och kläder, varor för hälsovård, undervisning ochkonsumtion, enklare redskap, fordon för distribution av varubislåndel, fordonför sjuktransporter, handelsvaror för folkaffärer, konlanlbidrag lillbarnläger, konlanlbidrag till Mogambiqueinstilulet, som var huvudkvarter förFRELIMO:s civila verksamhet, särskilda konlanlbidrag för transport och lagringav varor, koniorsmateriel, utrustning av en skola, stöd lill MPLA:s sociala-och ekonomiska utvecklingsarbete, utrustning lill sjukstugor, utrustning tilltransporter, stöd för insatser inom ulbildning, hälsovård och jordbruk. ZANUhar fått bidrag på 1 milj. kr. till sin civila verksamhet. ZAPU har fäll bidragpå . till sin välfärdsfond. ANC har fält kläder och andra civilaförnödenheter till medlemmarna i och . Detär alltså en omfattande lista som har redovisats för och som jag förmodarhar behandlats i utrikesutskotlet. I den mån under årens lopphade tyckt all del här var alltför lösligt, borde han tagit upp del iulrikesulskotlel och begärt en insnävning. Del har inle skell. I varje fall harutrikesutskottet och inte gått med på en insnävning. Därför kan mansäga all godkänt den praxis som utvecklat sig. Delär enligt min mening helt orimligt att man inom skullesilla och diskutera hur man skall definiera begreppei humanitärt bistånd. Detmåste vara en uppgift för utrikesutskottet HerrHERNELIUS (m) kort genmäle: Vad sade är väl inte så mycket att gå in i detalj på -det präglades ju av en omfattande rörlighet. Jag skall la några punkler. Närdet gällde åberopades att humanitärt bistånd hade beställs bl. a. ibidrag till Mo(;ambiqueinslitutel i . Det är rikligt, och det varjusl vid det institutet som eleverna gick i strejk när de fick reda på att deefter utbildningen i skolan skulle sältas in i striderna som gerillasoldater.Begreppet humanitärt bistånd får nog tolkas efter vad orden innebär och inletilläggas åtskilligt annat. frågade vad del stär i folkrättenatl humanitärt bistånd är för någonting. Jag vet inte - folkrätten är oändligoch även om man kan slå i olika listor och böcker så tror jag inte alt ärendetfinns behandlat i folkrätten. Det som finns i folkrätten är naturligtvis vad FNoch andra institutioner har uttalat på den punkten. HerrBergqvist säger alt omfördelningen inte innebar någon begränsning av avtalet -det har jag inle heller påstått - men det innebar att vissa varugrupperuteslöts. Man fann att begreppet humanitärt bistånd inle täckte de avtal som engäng träffats. Därför gjorde man en omfördelning. Det är väl rätt självklart. anför att regeringens beslut låg inom ramen föravtalet. Ja, ärade kammarledamöter, del skulle bara fattas att det låg ulanförramen. Ingen har väl tänkt sig att regeringen skulle ha gjort en direktavtalsbrott. Diskussionen rör sig ju om vad som kan ske inom ramen, hur det börske och vilka åtgärder som bör vidtas såsom förberedelse för vad man vill göra. HerrBergqvist framhåller vidare att det inte innebar nägot avsteg frän Sverigestraditionella handelspolitik. Därmed menar han väl atl vi har införtrestriktioner. Det är riktigt Men det står inte sä i reservationen. Där ståratt "beslutel innebar ett avsteg frän den handelspolitiska huvudlinje somSverige hävdat i olika internationella sammanhang". Det är något annat. Jagskall inte besvära kammaren med att åberopa olika citat frän svenskaregeringsledamöter om hur håller på handelsfriheten såsom Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. en huvudlinje i vårhandelspolitik. Det vet väl alla. Det var detta det gällde och ingenling annal. Moderaternaär isolerade, säger . Ja, men även skulle varaisolerad i en hel del frågor, om han inte hade hjälp av vpk. HerrWERNER i (m) kort genmäle: anklagar mig för att inle la allvariigt på biståndettill de svältdrabbade länderna. Jag har varil där två gånger ikatastrofsituationer och setl 10 000-lals uthungrade människor. Skulle jag inlela del allvariigt? Jusl därför alt jag lar del allvariigt, vill jag framhållaatt man borde ha prövat alla länkbara vägar för alt komma de nödställda lillhjälp. Vianvänder förvisso inte denna fråga såsom nägot politiskt slagträ. Det är nästankränkande att påslå något sådant, . Har man sett verkligheten,gör man inte det. Skulledet svenska biståndet befinna sig i elt sämre läge än andra länders bistånd,frågar . Nej, naturligtvis inle. Del är inget fel på svenskivete. Men ett sent bistånd kommer alllid olägligt för många. Regeringen borde itid ha insett atl vi måste använda alternativa möjligheter. Slå upp s. 286 ibetänkandet. Där står att utskeppningen av tredje omgången till Bangladeshskedde . När så hade gått sedan beslutsfattandet, bordeman ha kunnal inse all det blev på lok för sent Man kunde ha använt de hundramiljoner kronorna till att köpa ris i , vilket en slorbiståndsorganisation gjorde och därför gjorde en snabb insats. Det beslut somfattades gällde inte vete utan 100 milj. kr. Därför kunde pengarnaanvändas till vete eller alternativt lill förnödenheter som kunde skaffas påannat håll. () kortgenmäle: Jag vill bara göra tvä korta kommentarer till . Derestriktioner mol lågprisimport av skor som vidtog har,såviii jag förstår, en otvetydig relation till i FN deklareradeanslutning till principen om en ny ekonomisk väridsordning. ochjag deltog i delta FN-arbete. Nogmåste medge atl de svenska skoimportrestriktionerna pekar ätelt helt annal häll än FN-arbeiet på atl föra in såsomlikaberättigade parter på de rika staternas marknad, vilket var etl huvudinslagi deklarationen om en ny ekonomisk världsordning. Beslutet om restriktioner iskoimporten innebar en nyorientering pä handelspolitikens område visaviu-länderna och kunde därför med fördel ha lagits upp i utrikesnämnden. Närdet sedan gäller vill jag upprepa atl utrikesutskottet sadeatt det vore synnerligen olämpligt om till en av par- terna i lämnade ettstöd som kunde uppfattas som etl svenski ställningstagande i en internangolesisk angelägenhet. Man kunde, anser jag, ha utnyttjat den omförhandlingsom skedde lill att, eventuellt lem-porärt, upphöra med sådant bistånd som iAngola kunde uppfattas som svenski stöd till en av parterna i inbördeskriget,nämligen MPLA. Jag vidhåller att även efter omförhandlingen kunde det biståndsom utgick lill MPLA i uppfattas som stöd lill den ena av parterna, ochdel var jusl så sade alt inle borde handla. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. () kortgenmäle; började med alt säga atl mitl inlägg präglades avrörighet, och det kan ju hända alt del gjorde. Men jag undrar om det inte hadevaril bälire att , i stället för alt recensera mitt inlägg, hadesvarat på några väsentliga frågor och tittat på vad del står i de reservationersom moderalerna har avgivit. HerrHernelius anser att jag har fel när jag säger att här påslås alt det vidomfördelningen skedde begränsningar av insatserna. Men vad är del som slår ireservaiionen? Där står klart och tydligt all omförhandlingen ledde tillbegränsningar av insatserna. och jag är alltså överens om attdet finns ett sakfel i reservationen. Det är bra att vi kan konstatera densaken. Vadinnebär FN-principer och folkrätt? Ja, det är ju herrHernelius som har åberopat dessa begrepp som slagträ mol den humanitärabiståndsinsats som gjorts av . HerrHernelius säger vidare all visserligen inle har brutit mot avtalen menväl avvikit från vår handelspolitiska huvudlinje. På den punkten konstaterarjag att huvuddelen av har en annan uppfattning. Men har manuppfattningen att skoimportreslriktionerna innebär en avvikelse fränhuvudlinjerna för handelspolitiken, dä måste man ju komma till den slutsats sommoderaterna har gjort. HerrWerner i blev upprörd, men jag måste säga alt man kommer inte till rättamed de problem som möter katastrofbiståndet genom alt rikla konstitutionellkrilik mot regeringen. Är den befogad, så all right, men i det här fallet harju själv faktiskt underlåtit atl reagera mol regeringens beslut avden , som klart innefattade att det skulle vara svenskt vete. HerrWerner talade då om att beslutet kom , men han hade ingenting altinvända mot atl det stod svenskt vete i beslutet. Utrikesfrågor m. m. () kortgenmäle: Vi skall väl inte förirra oss i semantik, men "vissa begränsningar",som del slår i reservaiionen, avser ju begränsningar i fråga om vissa varuslag.Det borde förstå av debatlen. Vadbeträffar den humanitära hjälpen står det ju uttryckligen angivet all somhumanitärt bistånd har i tolkats bidrag till fiyklingkontor,representationskontor osv. Är det humaniiäri bisiånd? Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. bara släller frågan. Sedancilerade mig fel. Jag har inle sagt att hans anförandepräglades av viss rörighet. Jag sade rörlighet - men ä la bonne heure! HerrWERNER i (m) korl genmäle: menar att man inte skall rikla någon anmärkning molregeringen om man finner lägel sä allvarligt Det är väl det man skall göra. Omnu förseningen av biståndet har kommit atl kosta sä många människoliv som dentvivelsutan har gjort, varför skulle man dä dra lystnadens slöja över det? Manfår hoppas alt vi nästa gång vi går ut för all ge bistånd i ett katastrofiäge begriperatt vi måste handla snabbt. Vidaresäger alt vi inte reagerade mot vetebisländ den 30 decembertrots atl vi tyckte all beslutet var senl faltal. Del är rikligt, men dä hadevi ännu kvar hoppet, , att regeringen skulle snabba pä medutskeppningen. Det var just därför vi reste frågan förra gången. Vi ville hasagt att nu har gått, och sedan räknade vi med att regeringensjälv skulle förstå all del gällde att handla så snabbt som möjligt ifortsättningen. Närregeringen insåg all man inte skulle kunna skeppa ut förrän och altsändningen skulle vara framme först , juli eller augusti, kunde man ju hakastat om och valt en annan väg. Det anser jag hade varit normalt () kortgenmäle: Ja, , även om rörighet och rörlighet är olika saker,lycker jag alt det hade varit bättre om avställ från altkarakterisera mina inlägg och i stället svarat på mina frågor. Jag kan inteförstå logiken i talet om alt här blev del begränsningar av vissa varor. Dentotala omfattningen blir ju lika stor i alla fall. Vissa varor minskade, men igengäld ökade andra. Den totala insatsen blev precis lika slor ändå. HerrWerner i och jag kanske missförstår varandra något Visst kan man kommamed kritik mot regeringen och visst kan man bli förtvivlad när biståndsarbetetmöter enorma svårigheter och problem. .Men kritik lar somutgångspunkt all det skulle vara svenskt vete. Det är ju det vändersig emot. Han vill i stället alt man skall satsa pä andra varor. Beslutet omsvenskt vete fattades . reagerade inteförra året när vi behandlade dechargebetänkandet. Men kommer ochsäger att när man såg vårlåt det lutade skulle man ha gjort något. Men varförreagerade inle redan frän början? Tittar vi på vad som hände med dehär leveranserna, vågar jag påstå alt de problem och svårigheter som mötte desvenska leveranserna var exakt samma problem som mötte de andra europeiskastaternas leveranser och slöd. Del är sådana problem som man möter i ettsamhälle med socialt kaos. HerrMolin lalade om att restriktionerna för skoimport stred mot en ny ekonomiskvärldsordning. skiljer sig på den punklen från samtliga företrädareför som över huvud taget har hörts av eller som man har kunnat fånågra reaktioner ifrån. De anser inte att detta beslut strider mot en nyekonomisk världsordning. BeträffandeAngola skulle ert förslag i praktiken ha inneburil att man hade stoppat dehumanitära insatserna i etl skede då de kanske behövdes bälire . Herr förste vice lalmannen anmälde all anhållit att till protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt tillytteriigare replik. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. i (s): Under punkten 15 i utskottsbetänkandet riktar vpk i en reservation enerinran mot statsrådet angående tillämpningen av terroristlagen rörandetvå japanska medborgare. Härigenom har, menar reservanten, de farhågor befästssom uttalades vid lagens införande -att lagen skulle kunna leda lill ingripandemol personer utan att detta var motiverat med hänsyn till lagens officielltuttalade syfte. 1sill yttrande till inrikesulskottet rörande vissa delar av propositionen1975/76:18 framhöll justitieutskottet att det från rättssäkerhetssynpunktframstod som en klar förbättring i förhållande till gällande regler altavvisning och utvisning inte skulle grundas enbart pä en utlännings anknytningtill terroristorganisation utan också på en bedömning av hans farlighet. Medhänsyn till att terroristlagen dittills endasl tillämpats beträffandeutlänningar som vid en individuell prövning hade bedömts uigöra ensäkerhetsrisk innebar ändringsförslaget enligt utskottet bara en anpassningtill gällande praxis och borde således inte försämra möjligheterna all skyddaSverige mot lerroristaktioner Underden granskning som gjort har utfrågning ägt rum medstatsrådet . Utskottet har också haft tillgång lill visstsekretessbelagt material - ett material som knappast i Malmökunnat ha tillgång till. försöker i göra gällande attbevisningen skulle vara svag i de här båda fallen. Jag vill hävda motsatsen,därför atl vi som har granskat ärendet och haft lillgång lill materialet ansettatt bevisningen har varil stark nog. Ulskollei har vid granskningen av berördfråga inte funnit anledning att ifrågasätta regeringens bedömande rörandeterrorisllagens lillämpning i de fall som här avses. Någraord om krigsmateriel till : Frågan om krigsmaterielexport flera lillfällen behandlats och diskuterats i . påståenden i reservationen 15, och även här i talarstolen, om att vårexport av viss materiel till skulle stå i strid mot de av riksdagengodtagna riktlinjerna för krigsmaterielexport är felakliga och måsie medskärpa tillbakavisas. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Exportenav krigsmateriel regleras i kungörelsen 1949:614, den s. k. krigsmaierielkungörelsen.I propositionen 1971:146 angav departementschefen riktlinjer lill ledning förtillståndsprövningen. Han slog i nämnda proposition fast att det i vissa fallföreligger ovillkorligt hinder mot krigsmaterielexport, t. ex. på grund avinternationella avtal, beslut av eller folkrättsliga reglerom export från neutral stat under krig. Ocksä vid granskningen av denna frågahar ulskottet tagit del av sekretessbelagda uppgifter rörande omfattningen avexporten och lidvis lämnade utförseltillslånd. Vid en frågedebatl den 30januari framhöll handelsministern att den information regeringen kunnatinhämta genom sina diplomatiska kanaler inte tytt pä att det skulle pågå meraomfattande strider i eller att det skulle vara fråga om väpnadeoroligheter i den mening som åsyftas i riktlinjerna för krigsmaterielexporien.Jag tror faktiskt mera på de informationskanaler som regeringen har än på depåståenden om situationen i som här lämnal. Eltmed undantag för vpk:s representant enigt utskott har efter ingåendegranskning funnit, att det inte förekommit något som motsäger regeringensifrågavarande bedömning. Utskottet anser således inte all de av riksdagengodkända riktlinjerna för krigsmaterielexport åsidosatts genom berördautförseltillstånd. i (vpk): Jag skall därför bara påpeka altuppgifterna om inbördeskriget i har lämnats av landets premiärministersom bör veta ht"" det förhåller sig i det avseendet i säger att han har fält ta del avmaterial. Hur är det med den saken, ? På vilket sätl fick herrJohansson, som skulle döma i det här fallel från konstitutionellgranskningssynpunkl, ta del av del materialet? Har han läst promemoriorna ochförhörsprotokollen? Är det inte så all han har fått vissa handlingar upplästaför sig, att det har idkats högläsning och alt dokumenten inte har lämnats ut? Jagvill då fråga ; Vilken svensk domare skulle kunna döma med någonkompetens och med någon rimlig rättvisa pä basis av en anklagelse som barabestod i att åklagaren läste upp en skrivelse som domaren sedan inle fått tadel av utan bara skulle försöka erinra sig i all hast efteråt? Tycker herrJohansson atl del är en lillfredsslällande procedur, som gör det möjligt förherr att säga: "De här uppgifterna litar jag pä. Jag har falletfulll klart för mig"? Tillskillnad från har jag sysslat mycket med dessa rättsfall, bådefrån principiell och från litel mer praktisk synpunkt, och jag har noga sattmig in i dem. Jag vet åtskilligt om de uppgifter som där har åberopats.