prot · FZ0975 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:75 § I Fyllnadsval tillutskott Depå föredragningslistan upptagna valen är föranledda av att ersättaren för herrPettersson i skall beredas plats i utskott. Centerpartietspartigrupp har anmält som suppleant i konstitutions- ochförsvarsutskotten. Eftersom i är ledamot iförsvarsutskottet och suppleant i kan valet ske medtillämpning av det förenklade förfarande som anges i 7 kap, 12 >!riksdagsordningen. Medstöd av denna paragraf förklarar jag härmed vald tillsuppleant i och försvarsutskottet, §2 Justerades protokollen för den 20, 24 och , § 3 Upplästes följandelill kammaren inkomna skrivelse: Underhänvisning till övergångsbestämmelsen till lag om ändring i riksdagsordningenden (SFS 1975:1056) anhåller jag att förinstundande val av justitieombudsmän bli entledigad från uppdraget att varajustitieombudsman för återstoden av den för mig gällande valperioden, Kammarenbiföll denna anhållan. §4 Meddelande om plena och Kammarensarbelsplenum , , kommer att avslutas senast omkringkl, 16.00, Delarbelsplenum som tar sin början kl, 10,00 kommersannolikt alt efter sedvanligt middagsuppehäll fortsätlas pä kvällen. § 5 Om kostnadsansvaretför vattenvården 0/77kostnadsansvaret jör vattenvården Herr justitieministern erhöll ordet föratibesvara i (c) anmälda fråga,1975/76:254, till herr jordbruksministern, och anförde: i har frågal chefen för jordbruksdepartementetom han är beredd alt redovisa när förslag som syftar till en rättvisarefördelning av kostnadsansvaret för vattendragens vård kan föreläggas riksmötet.Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Iseptember 1973 avlämnade valtenlagsutredningen ett delbetänkande (SOU 1973:31)med förslag tililag om vallenförbund. Utredningen anser att det med hänsynfrämst till frågan om underhållet av vattendragen finns behov av enlagstiftning om samverkan mellan alla berörda val-teniniressen. Gällandeordning innebär att det f n. är jordbruksintresset som kan komma all ensamt fäsvara för underhållet av ett vallendrag, dvs. att genom rensningar bibehållavallendragets avbördningsförmåga. har upplevts som en påtaglig orättvisa.Utredningens förslag innebär att även andra intressenter som påverkarvattendraget genom avloppsutsläpp eller på annat sätt kan åläggas ettkostnadsansvar för vattendragens vård och underhåll. Utredningensförslag bearbetas f n. inom . Jag delar uppfattningen attgällande rättsläge är otillfredsställande. Svårigheten är emellertid att finnaen norm för en rättvisare kostnadsfördelning. Under förutsättning att dennafråga kan lösas kommer förslag lill lagstiftning om valtenförbund attföreläggas . HenLARSSON i (c): Jag vill rikta ett uppriktigt tack till justitieministern för hans svarpå min fråga. Jag är särskilt tacksam för all det i svaret konstateras attgällande rättsordning inte är tillfredsställande. Det har faktiskt varit enrätt stor angelägenhet all få bättre förhållanden till slånd när del gällerlagstiftningen om dessa vattenrättsfrågor. Somdet nu är och har varit av gammal hävd har den stora miljonanläggningen, enfabrik t, ex,, inte alls i rätt proportion svarat för de kostnader somunderhållet av vattendraget uppgått till, utan kostnadsansvaret har i ställetåvilat de relativt små brukningsdelar som haft mark intill vattendraget. Därförär vi naturligtvis tacksamma för att förhållandena blir bättre, och det syftarockså utredningen lill med sitt förslag, som presenterades 1973, Jagvill uttala den förhoppningen att problemen skall kunna lösas på ett rättvistoch tidsenligt sätt. Som lagstiftningen nu är utformad är den faktiskt intetidsenlig. Ochjag vill till slut, herr talman,' uttala även den förhoppningen att dessaproblerh skall kunna lösas så snart som möjligl. Det har nämligen. herr justitieminister,förmärkts rätt stor oro bland dem som är berörda Nr 75 Överläggningen var härmed slutad, -------- Om kostnadsansva rs 6 Föredrogs och hänvisades retjÖr vattenvården Proposilion 1975/76:133 lill socialförsäkringsutskotlet §7 Föredrogs och hänvisades 1975/76:15 tillkonstitutionsutskottet §8 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2210 lillskatteutskottet §9 Föredrogs men bordlades åter konstitulionsutskottets betänkande 1975/76:42skalleulskottets beiänkanden /76:27 och 28 lagutskottets betänkande1975/76:9 försvarsutskottets betänkanden /76:20-25socialförsäkringsutskottels betänkande 1975/76:21 socialutskottets betänkanden1975/76:26 och 27 kulturutskottets betänkande 1975/76:28 näringsulskottelsbetänkanden /76:29-32 §10 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:135, §11 Anmäldes och bordlades Propositioner 1975/76:113 om ändring ibrottsbalken m, m, 1975/76:137 om omdisponering av allmänna barnhusetstillgångar 1975/76:138 om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar §12 Anmäldes och bordlades 1975/76:2211 av herrCarlshamre m.jl. § 13 Anmälan avinterpeiiationer Anmäldes och bordlades följande interpeiiationersom ingivits lill kammarkansliet 1975/76:136av (vpk) till herr utbildningsministern om åtgärder för en rikarefritid: En arbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdagaren grundläggande förutsättning för jämställdhet mellan män och kvinnor iarbetslivet och i hemmen. En ökning av fritiden borde också ge större utrymmeför politiskt och fackligt engagemang, mer samvaro med familjen och tillfälletill avkoppling och rekreation. Dessa förhoppningar ställdes också i sambandmed genomförandet av femdagarsveckan och de därefter följandearbetstidsförkortningarna. Tyvärr nödgas man nu konstatera att såväl statenssom kommunernas politik för att ge människor tillfälle till meningsfullafritidssysselsättningar har varit anmärkningsvärt passiv och lämnat frittspelrum ät den privatkapitalistiska kommersialismen att exploatera människorsbehov av fritidssysselsättning. Samtidigtsom de negativa konsekvenserna av den s, k, passiva konsumtionsfritidenalltmer breder ut sig och förlamar och passiviserar människor finns detintressen som starkt understöder och driver pä denna utveckling.Fritidsindustrin expanderar och är förmodligen långt framme i planeringen avvad människor skall syssla med när sextimmarsdagen väl kommer. Däri ligger en fara fören ytterligare utbredning av pryl-ochkonsumtionssamhället, där frågan om den sociala nyttan i olika hänseendenkommer i skymundan. Fråganborde ställas: Till vad skall den ökade fritiden användas för all gemänniskorna en socialt berikande fritid? Frågan om fritidens inriktning ochanvändande borde lika väl som frågan om sextimmarsdagen debatteras och utredas. Detär oftast de resurssvaga och utbildningssvaga människorna som har dentorftigaste fritidsaktiviteten både ekonomiskt och socialt. Del är ofta justdessa människor som dessutom bor i en tråkig och isolerad miljö långt frånaktiviteter. Införgenomförandet av sextimmarsdagen krävs en offensiv frilids-och kulturpolitik,som syftar till att bryta dominansen av passivt konsumerandefritidsaktiviteter och av massproducerad skräpkultur som saluförs avprivatkapitalet. Detkulturella fritidsutbudet måste utformas så att det blir elt alternativ förmänniskor att utnyttja. Det innebär t. ex. att kommuner och landsting med sitt kulturutbudmåste nå ut till människorna i deras bostadsområden och på deras arbetsplatser,vare sig det gäller kommunala biografer, bibliotek ellerteaterföreställningar. Fritidsaktivitetersom bryter den sociala isoleringen måste uppmuntras. Ökat stöd till uppsökandeverksamhet är en förutsättning för att nå det målet, nämligen att ge människortillfälle lill en meningsfull fritidssysselsättning. Motbakgrund av del anförda vill jag ställa följande frågor till herrutbildningsministern: Vilkainitiativ tänker statsrådet ta för att motverka en kommersialiserad ochprivatiserad fritid i syfte att främja en mer meningsfull fritidssysselsättning? Vilkastödåtgärder kan kommunerna i detta avseende komma i åtnjutande av? 1975/76:137av (vpk) till herr industriministern om 80: Disponent avgång från posten somchef för måste framför allt uppfattas som en protestaktion riktad mot densabotagepolitik som utvecklats för att sälla käppar i hjulet för NJA ochuppbyggnaden av 80. Ikommentarer efteråt har man på sina håll försökt framställa det som hänt enbartsom en personstrid och hävdat att det framför alll skulle handla omsamarbelssvårigheter pä hög nivå. Det är naturiigtvis inte kärnfrågan, NJA-disponenlensbeslul har tvingats fram på grund av principiellt olika uppfattningaromstatsdriftens utbyggnad och genom all man tillåtit cheferna för all på olika sätt motarbeta de intentioner som redan uttalatsig för. Det finns också anledning all kritisera regeringen som inte tagit itupå skärpen med de personer på toppnivå som i stället för att utveckla stöd förNJA och 80 har gjort allt för att misstänkliggöra och saboteraprojektet. Manbehöver inte nödvändigtvis ha befunnit sig i NJA-disponentens position för attkunna konstatera att det har utvecklats en motoffensiv mot planerna på attkrafiigt utöka Järnförädlingen i . Att motoffensiven har letts avtoppfigurer inom statsföretagens ram gör det hela synneriigen uppseendeväckandeoch allvariigi. Det finns anledning att kräva papperen pä bordet. Regeringenhar ett betydande ansvar för det som skett. NJA, som brottas medvissa konjunkturbetonade svårigheter, har i stället för att få tillräckligaekonomiska insatser hänvisats till en upplåning som resulterat i orimligt tungaränteutgifter. I det gamla NJA har investerats , menägaren. , har bara tillskjulil 25 miljoner. NJA har därmedåsamkats en räntebörda pä 120 milj. kr, och en ytterst dålig soliditet. När NJAbegärde 350 milj, kr, för att klara situationen sade Statsföretags ledning nej. NJAhar också direkl saboterats av LKAB-ledningen, som envist vägrat alt justeramalmpriserna så att NJA gynnas i stället för att missgynnas. Bara denobstruktionen har kostat många hundra miljoner, som kundeha använis för att stärka och utveckla förelagei. Nog framslår det som enorimlighet all elt statligt företag tillåts alt så hänsynslöst utnyttja ettannat statsförelags råvarubehov för all pungslå detsamma. Vivet att ledning har den helt dominerande ambitionen att exportera såmyckel malm som del över huvud taget är möjligt. På de som gruvorna varilstatsägda har man tagit ut minsl 360 miljoner lon malm. På mindre än harexporterats mera malm än vad som skett , planerar allytterligare öka brytningslakten och att fram lill ta ut ytleriigareen miljard ton järnmalm. Det aktualiserar frågan om gruvsamhällenas liv, mendet struntar ledning i. Den gamla, kolonialt präglade rövarmentaliletengentemot väger tyngre. Delär också den frågan som ligger i botten för den konflikt som illustreratsgenom disponent avgång. Skall råvarugillgångarna förädlas på hemmaplaneller skall råvaruutplundringen fortsätta och intensifieras? Vpkhävdar med all kraft att förädlingen av naturtillgångarna måste bli deldominerande för den fortsatta industripolitiken. Vi har betraktat NJA ochStålverk 80 som ell steg i rätt riktning. Utbyggnaden av 80 måstefullföljas och de krafter som gör allt för att sabotera projeklet måste sättasåt sidan. Det är ingen fråga som enbart berör , Det handlar om detnationella intresset av att utveckla industrin inom landet och alt på eltriktigt sätt uinyilja de naiurtillgångar som finns. Regeringenhar beslutat utreda den svenska stålindustrins framtid. Det står redan nu klartall den mellansvenska stålindustrins framtid också hänger samman med Stålverk80 och ett förnuftigt utnyttjande av Lapplandsmalmerna, Regeringensundfallenhet inför de attacker som utvecklats mot NJA och 80 äroroande. Det är hög lid att man går till motoffensiv mot de krafter somalltsedan beslutet om 80 bedrivii ett så utmanande spel att en av deviktiga drivkrafterna bakom idén om 80 anser sig tvungen alt avgå. Jaganser del vidare angeläget att industriministern inför redogör förhändelseförloppet alltsedan beslutet om 80 och om regeringen avser attfullfölja projektet i enlighet med tidigare planer. Mot bakgrund av del somsenast hänl kan del heller inte betraktas som oförsynl att ställa frågan omdetta inte aktualiserar personella förändringar på vissa topposler inomStatsföretag, Medhänvisning till det anförda vill jag till herr industriministern ställaföljande frågor: 1,Delar statsrådet uppfallningen att del bl, a, inom Statsföretag AB:s högstaledning utvecklats ett motstånd mot NJA och 80'' 2, Aktualiserar det i interpellationen anfördahändelseförloppet frågan om personella förändringar inom Statsföretag AB:sledning? 3, Anser regeringen att projektet 80 skallfullföljas i enlighet med tidigare uttalade intentioner? 1975/76:138av () till herr industriministern om åtgärder för alt stödjaden glasindustrin: Den svenska småglasindustrin har under många årbrottats med svåra ekonomiska problem och sysselsättningsproblem, visarden senaste ulredningen alt problemen inte är övervunna. Den arbelsgrupp somutrett frågan konstaterar att del finns en överkapacitet pä och att delomedelbara investeringsbehovet uppgår till 30 milj, kr, Småglasindustrinhar minskat från ca 3 000 anställda till ca 2 500, Enminskning enligt arbetsgruppens prognos skulle betyda att ytleriigare ca 500arbetstillfällen skulle försvinna. Dåde svenska småglasbruken är koncentrerade till och län och ärlokaliserade till små samhällen som ofta är helt beroende av denna industriskulle en sådan minskning få svåra konsekvenser. Omsysselsättningen skall kunna tryggas måste dels exporten öka, dels samhället gåin med kapital för att möjliggöra en nödvändig upprustning av såväl lokaler somtillverkningsprocessen. Jaganser all frågan om glasindustrins framtid är inne i ett avgörande skede ochatt de åtgärder som skall vidtagas för att rädda den glasindustrinmåste ske omgående. Motbakgrund av det anförda vill Jag ställa följande frågor till herr industriministern; Avserindustriministern att redan i vår föreslå åtgärder för alt tillgodosedet näriiggande behovet av investeringskapital? Tänkerindustriministern ta initiativ till en samordnad och långsiktigmarknadsföringskampanj för svenskl glas på exportmarknaden? 1975/76:139av () till herr industriministern om åtgärder för att stimulera demindre företagen, m, m,: har en markerad uppgång i antaletförsäljningar av mindre och medelstora familjeföretag kunnat noteras. Dessaförsäljningar har i stor utsträckning skell lill storföretag och kanske framföralll till olika investmentbolag. Ägarstrukturen inom de små och medelstora förelagenhåller därmed märkbart på att förändras, Naturiigl nog är del i de allra flestafallen väletablerade och lönsamma företag som köpts upp. Orsakernalill försäljningarna är säkert skiftande. Några anledningar kan dock tydligturskiljas. Exempel på detta kan vara generationsskif- tesproblematiken, brislenpå riskvilligt kapital vid utbyggnader och expansion, svårigheter att byggaupp en exportorganisation eller bristen på och oiillräckligheten av personellaoch ekonomiska resurser vid produktutvecklingsarbete. Detär tämligen oklart hur denna ändrade ägarstruktur genom försäljningar tillinvestmentbolag och storföretag har verkat ur samhälls-ochsysselsättningssynpunkt. Mycketallvarligt är om en ändrad ägarstruktur medför företagsned-läggelser ochsysselsättningsminskning. Åtskilliga exempel på detta finns. Glädjande nogfinns del också exempel på motsatsen, och därför vore det felaktigt att påståatt alla försäljningar eller uppköp innebär negativa konsekvenser. Rent allmäntbetraktas ändock en företagsförsäljning av ett familjeföretag till ettinvestmentbolag med misstro och som någol oroande för sysselsättningen påorten. Eftersom familjeföretagen oftast har stark lokal förankring upplever deanställda en försäljning till ett inveslmenlbolag eller ett storföretag på detsättet, att försäljningen kan innebära ett minskat ansvar för sysselsättningenpå berörd ort. Omtrenden avförsäljningarskall fortsätta är det inte ett fåtalföretag del handlar om. Vi har i landel - enligt de beräkningar som gjorts -omkring 20 000 företag, som kan hänföras till begreppet familjeförelag. Dessasvarar i sin tur för av industrisysselsältningen, I vissalandsdelar, däribland , är andelen betydligt större. Man räknar vidaremed alt i dessa industriföretag finns 250 000 av arbetstillfällena i landet. Uppköpoch därav föranledda fusioner av mindre och medelstora företag motiveras oflamed att siordriftsfördelar kan uppnås, Pä detta sätt kan även de anställda gesbälire trygghet i anställningen, Detla kan vara en riktig bedömning när delgäller vissa branscher, exempelvis stålindustrin saml pappers- ochmassaindusirin. Däremot är det tvivelaktigt när del gäller snickeri- ochmöbelindustrin, delar av verkstadsindustrin, grafisk industri etc, allmänna debatten talas ofta om den flexibilitet som finns inom de mindreoch medelstora företagen när det gäller omställning och ändradproduktionsinriktning. Del framhålls också ofta att i denna förelagsform finnsmycket litel av byråkrati. Likaså har det omvittnats att mindre och medelstoraföretag svarar för en påfallande stor del av nykonstruktioner och nya idéer.Om detta är en realitet, och del förefaller sannolikt, måste det vara tillfördel för både anställda och samhälle att denna företagsstruktur bevaras. Enannan aspekt i delta sammanhang är att alltför långt drivna uppköp avfamiljeföretag och därav följande koncentration i stor utsträckning påverkarkonkurrensförhållandena inom näringslivet. För såväl samhälle som den anställdeoch framför allt för konsumenterna måste den utveckling som så starktmarkerats vara oroande. Avstort värde för en stabilisering och vidareutveckling av småföre-tagsamhetenvore givetvis utökade möjligheter till fort- och vidareuibild- ning av företagare ochtill viss samplanering när det gäller företagens internutbildning ochnyrekrytering inom olika branscher. Medstöd av vad som här anförts anhåller jag om kammarens tillstånd all till herrindustriministern fä ställa följande frågor: 1, Vill statsrådet lämna en översiktlig redogörelseför antalet försäljningar av mindre och medelstora företag - även med hänsyntill branscher, storlek och antalet anställda - som förekommit ? 2, Hur bedömer statsrådet dessa företagsförsäljningarur sysselsättnings- och samhällsekonomiska synpunkter? 3, Är statsrådet beredd pröva ytterligare åtgärder föratt stimulera den mindre företagsamheten? 1975/76:140av () till herr kommunikationsministern om åtgärder för attförhindra oljeutsläpp i , m, m,: När regeringen i proposition föreslog attgodkänna anslutningen till den internationella konvention, som regleraroljeutsläpp från fartyg, uttryckte jag i en motion farhågor för den framtidasituationen i , Enligt tidigare bestämmelser rådde generellt förbudför svenska fartyg alt släppa ut oljerester i , Genom deninternationella konventionens utformning skulle del bli tillåtet all inom vissaområden i södra (söder om ) släppa ut exempelvis oljeblandatballastvatlen. Med hänsyn till de fördelar den aktuella konventionen innebar förandra havsområden beslöt godta en anslutning till konventionen medett upphävande av del lidigare totalförbudet för svenska fartyg attsläppa ut oljeblandat vatten i , uttrycktes denförhoppningen, att svenska redare och fartygsbefäl även skulle skyddaÖstersjön från oljeutsläpp av här ifrågavarande art. Tyvärrmåste man nu konstatera, att denna förhoppning kommit på skam, någol somtusentals oljeskadade fåglar på m, fi, öar bär ell tragiskt vittnesbördom. Jag känner naturligtvis inte någon skadeglädje över att mina farhågorbesannats, utan vill bara beklaga att förhoppningar om redarnas ochfartygsbefälens ansvarskänsla för den känsliga miljön i kommitpå skam, I det längsia närde jag den förhoppningen att det inte skulle kunnavara svenska fartyg, som gjort sig skyldiga till dessa utsläpp. Men imiddagsekol klarlades det genom en intervju med elt svensktfariygsbefäl, att även svenska fartyg numera utnyttjar möjligheten till"lagliga" utsläpp av oljeblandat vatten. Intervjun klargjorde ocksåatt även olagliga oljeutsläpp förekommer i ganska stor omfattning. Det gåralltså inte längre att skylla bara på fartyg av utländsk nationalitet. Det äruppenbart, all fartyg från alla länder numera utnyttjar det av konvenlionen föroljeutsläpp tillåtna området i för att blåsa sina tankar, trots deuppenbara miljörisker som är förenade med ett sådant förfarande. Underhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lill herrkommunikationsministern ställa följande frågor: 1, Övervägerdepartementet att snabbt återinföra det generella förbudet för svenska fartyg att släppa ut oljeblandat vatten i ? 2, Ämnar statsrådet ta någol initiativ för att snabbtfå till stånd en konvention med övriga ÖstersjÖstater för att förhindra"lagliga" oljeutsläpp i ? 3, Vilka ålgärder överväger departementet för attsnabbt förbättra fartygens möjligheteratt rensa tankar och bli av med sludgem, m, i svenska hamnar? (Det gäller inte bara Östersjöhamnar ulan ävenvästkust-, Mälar-och Vänerhamnarna,) §14 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1975/76:257av i (fp) till herr socialministern om åldersgränsen förinköp av rusdrycker, m, m,: Med anledning av regeringens beslul att skjuta påbehandlingen av de alkoholpolitiska frågorna i genom att tillsätta enberedning inom kanslihuset och avvakta dess arbete, vill jag ställa följandefrågor till herr socialministern: 1, ge lill känna regeringens inslällning till om nuvarande åldersgräns för inköp av rusdrycker i Systembolaget skall bibehållas? 2, Vilkaåtgärder avser statsrådet vidta i avsikt att komma till rätta med bl, a, del stora mellanölsmissbrukel bland barn och ungdom? 1975/76:258av () lill herr arbelsmarknadsministern om lokaliseringsstödför au trygga sysselsättningen inom vissa glasindusirior-ter: Den glasindustrin är inne i en svår kris.Den är lokaliserad i stor utsträckning till fyra kommuner, nämligen ,, och , Jag vill därför ställa följande fråga till herrarbetsmarknadsministern: Kandessa kommuner påräkna statligt lokaliseringsstöd för att iryggasysselsättningen? 1975/76:259av i (c) till herr utbildningsministern om fördelningen avstatsbidrag till bland handikappade: /68 utgår ett särskiltstatsbidrag lill studieförbundens pedagogiska verksamhet bland handikappadeoch /73 ett bidrag till produktion av studiematerial förhandikappade. Fr, o, m, innevarande budgetär utgår dessutom bidrag lill tekniskaoch organisatoriska stödåtgärder för handikappade. Dessa medel skall fördelasmellan studieförbunden med hänsyn till deras insatser för all utvecklastudiehjälpmedel och studiemetoder för handikappade. Det finns emellertid ingenöverensstämmelse mellan studieförbundens verksamhet bland handikappade ochresp, förbunds statsbidrag för verksamheten. Medstöd av det anförda vill Jag ställa följande fråga till herr utbildningsministern: beredd medverka till att statsbidrag lill stöd för studieförbundensverksamhet bland handikappade bringas i överensstämmelse med resp, förbundsverksamhel på detta område? 1975/76:260 av herrSiegbahn (m) till herr utrikesministern om svenska utlandsorgans medverkan vidinformation om utlandssvenskars rösträtt: Vid lidigare riksdagsval har informationen tillutlandssvenskar i vad avser ullandsorganen varil mycket bristfällig, I åretsproposition om utlandssvenskarnas rösträtt utlovas en intensivare verksamhelpå detta område. Vilkaåtgärder avser herr utrikesministern med anledning härav vidtaga? 1975/76:261av herr/?o/77a/;i/5 (fp) lill herr kommunikationsministern om anpassning tillhandikappade m, fl, av pendeltågsslationerna i Storslockholmsområdet: Vill statsrådet medverka lill attpendeliågsstationerna i görs bättre avpassade för äldre,handikappade och personer med små barn? §15 Kammaren åtskildes ,