prot · FY0966 · 1975-12-31 00:00:00 — Då skapas en hundraprocentig säkerhet. skulle det kunna byggas 2 000 planfria korsningar, och det är istort sett det anial övergångar vi har på de lunga järnvägslinjerna i Sverige.Tanken svindlar onekligen om belopp av denna storlek skall läggas på Brommaflygplats ulan att man får någol nytt för pengarna. HerrLundberg anför vidare att allvarligare än allt annat är de följdverkningar förlandets kommunikationer som slopandet av skulle få. Det är heltobegripligt med hänsyn lill att det, som reservanterna också framhållit, inlerimligen kan uppkomma några regionalpoliiiska ölägenheter genom tidsförlustertill följd av ett nedläggande av . Jagskall nu inte fortsätta all kommentera rapport. som mera får ses som enpartsinlaga än som ett sakligl och allvarligl faklaunderlag. Jag utesluter inteatt kammarens ledamöter, om dagens debatt hade uppskjulits en månad lill,skulle hunnit få ytterligare en rapport signerad docent som kanske t.o. m. styrkt som en ovanligt lämplig lokalisering för flygverksamhet. HerrDahlgren nämnde to. m. siffran 3 000 för antalet störda. Han tog inle siffranför god, del håller jag honom räkning för. Men bara det förhållandet att herrDahlgren nämnde siffran som länkbar, som något att lilla på om den var felaktigeller riktig, är bevis på hur propaganda kan påverka t. o. m. en så intelligentperson som . Jagvill sedan i fråga om aspekterna på den tekniska utvecklingen fästauppmärksamhet på vad reservanterna uttalat om den framtidsbild som tecknar sigför den närmaste tioårsperioden. Del har skett en ulveckling av flygplan ochmotorer . Den har dock primärt varit inriktad på de mycketstora flygplanen, , och liknande och i någon mån också på desmå. Markanta framsteg kan förvisso också väntas i fråga om demedelstora flygplanstyper som är aktuella för den allt övervägande delen avinrikesflyget. Men är sådana framsteg i hög gradosannolika, helt enkelt av det skälet att flygbolagen under de senaste årengjort myckel betydande investeringar i flygplansflottan av det medelstora slagsom F-28, och representerar. Livslängden på dessa plankommer, som reservanterna också säger, att sträcka sig långt in på 1980-talel.Della kan i sin tur förutsättas skjuta fram i tiden genomslaget på marknadenav mera buDerreduceraiide konstruktioner. Även om de finns kan man inte gärnalagra upp sådana plan hos fiygplans-lillverkarna så länge del går fiera årinnan man kan sälja dem. Jagvill också i likhet med reservanterna ta upp de regionalpolitiska aspekternaoch göra några kompletterande tillägg. Reservanternapekar mycket riktigt på SAS utflyllning till , som också varförenad med en övergång lill jet. Det räcker här att peka på den starkautveckling som kännetecknat SAS-trafiken på deras linjerlill , , och . Avdel totala antalet inrikespassagerare just nu - cirka 1,5 miljoner - harArlanda och i stort sett hiilffen var. Ävenför Linjeflyg skulle en överflyttning till Arianda vara förenad med en allmänövergång till jet. Det innebär atl mot den längre liden för terminaltransporlenpå uppskattningsvis skall ställas den restidsvinsi som uppstårgenom del snabbare Fokker-planei. Ser man på restidsvinsten, inkluderandetaxningsliden, i förhållandet mellan ell Melropolilan-plan knutet till Brommaoch ett Fokker-plan knutet till flnner man all flygresiidsvinsten förexempelvis , för atl nutaenplats,äristorleksordningen45 minuter medFokker.FörSundsvall och blir den och för cirka 20minuter. Del innebär att i de tre första fallen de kortare flygrestiderna merän väl kompenserar den längre terminaltransporiiiden, medan (ör- langningen iKarlstadsfallet av den totala restiden reduceras till 5 å . Variden regionalpolitiskl negativa effekten i sådana fall skulle beslå är svårt förmig atl förstå. Vadjag nu sagt innebär också att jag inte på någol sätt kan godta den prognos somULF-uiredningen redovisat på s. 120 i sitt betänkande. Där har man med utgångspunktenbart i den förlängda terminaltransporttiden räknat med all olika flygplatserute i landet skulle få en mindre stark trafiklillväxl än om flyget, i form avjet, bibehölls på . Eftersom en allmän övergång till jet i samband med enöverföring lill Arianda kommer alt innebära en väsentlig standardmässig ochdriftekonomisk förbättring för Linjeflyg, liksom för SAS vidöverflyttning till , och eftersom denna standardförbättring ur trafikanternassynpunkt kommer att ta sig ullryck i bl. a. förkortade flygresiider och dådenna restidsvinst i åtskilliga fall är en bra bit större - i andra likvärdig,på grund av lidsförlusten genom längre terminaliransporler - så har man allanledning atl se positivt på den fortsatta trafikutvecklingen. Jag underkänneralltså helt den av redovisade skillnaden i trafiklillväxl mellan Bromma-och Arlandaalternativen. Dethär resonemanget tar dessutom enbart hänsyn till det direkt på Stockholminriktade resandet. Man skall också beakta de tids- och be-kvämlighelsvinstersom uppstår i alla de fall då i anknytning söks med de av SAStrafikerade inrikslinjerna eller med de internationella relationerna. Ensamlokalisering av allt inrikesflyg till en flygplats, som dessutom har hand omden internationella trafiken, kommer att erbjuda mycket betydande fördelar. Detförhållandet tycks man på oppositions-sidan sorgfälligt glömma bort i sinaregionalpoliiiska resonemang. Idebatten anförs också farhågor för de konsekvenser en bortfiyitning från Brommaskulle få för de kortare linjerna av typen ,osv. Det är här fråga om restider som jämfört medtidsåigången för järnvägsresor knappast innebär några fördelar för personer medSlockholm som slutligt mål. Passagerarsiaiisliken visar också i fallet Gävleatt de ca 20 passagerare per dag som trafikerar den linjen med några fåundantag är genomgångsresenärer som har direkt intresse av en samlokalLseringav inriksfiyget. i sade i sitt yttrande överULF-ulredningen atl en sammankoppling av inrikesflyget med utrikesflyget påArianda sannolikt skulle stimulera lill ökat resande lill och från . Vadsom sagts om gäller också . Flertalet av passagerarna, somsammanlagt uppgår lill ca 10 per dag på den sträckan, är genomgångspassagerare.Jag vågar hävda att Norrköpingslinjen, som dessutom med hänsyn till det begränsadepassagerarunderlaget fr. o. m. kommerall betjänas av Crownair med enTwin-Oiter, även i fortsättningen vid en anknytning till kommer attbestå; då liksom nu i kombinerad trafik med annan ort. Jagkan också nämna, vilket är intressant, alt i i sintrafikplan anfört all det är angeläget atl all inrikeslrafik är samlad till en fiygplats iStockholmsregionen. Jag skulle kunna fortsätta, herr lalman, all kommenteraytterligare fall, men jag skall sluta här. Det jag sagt får räcka när detgäller all klarlägga diskussionen på den här punkten. Avslutningsvis,herr lalman, vill jag understryka angelägenheten av att riksdagenkänner ett miljöansvar och dessutom aktivt verkar för atl den nuvarande heltomöjliga situationen för Linjefiyg och dess inrikeslrafik undanröjs. Vad somhåller på att hända är att skadeverkningar uppslår som på ett genomgripandesätt kan påverka förelagels möjligheter att ens vidmakthålla nuvarande trafik.Regeringen känner sitt starka ansvar. Samtidigtsom Linjeflyg vid en överflyttning uppnår en väsentlig driftsmässigstandardförbättring, vilket är till direkt fördel för de regionalpoliiiskaaspekterna, kan ett för myckel väsentligt miljöproblem lösas.Låt mig säga all och dess ansvariga hälsovårdsorgan hittillsansett sig kunna acceptera inrikesflyget på som en övergående företeelsepå , givetvis då under förutsättning av fortlöpanderestriktioner i flygverksamheten. Får vi emellertid , herr lalman, enmajoritet i för en fortsatt utredning så kan detta inie uppfattas somannat än att en viktig förutsättning fallit för den hittillsvarande toleransenfrån kommuns och hälsovårdsförvaltningens sida, nämligenregeringens klara uttalande om avveckling av flygverksamheten på . Bakomutredningskravet från de borgerliga ligger som jag har sagt i realitetenen mycket bestämd vilja att utan hänsyn till miljöintressena behålla Brommasom flygplats. Mot den här bakgrunden kan jag också förstå atl man frånStockholmsregionens sida upplever trafikutskottets borgerligamajoritetsskrivning som en utmaning. Det gäller inte minst uttalandet iniajoritetsskrivningen på s. 6, tredje stycket, där det bl. a. heter: "Underutredningstiden måsle inrikestrafiken få fortsätta från på ett sätt somgör det möjligt för AB Linjeflyg att driva en rationell verksamhet." Dettauttalande av den borgerliga ulskoltsmajoritelen framstår som ett flagrant brottmot de konstitutionella spelreglerna genom att ge ett klart intryck av att maninte vill acceptera hälsovårdsmyndighetens legala befogenhet alt tillämpahälsovårdslagstifiningens bestämmelser om sanitära olägenheter. Det innebärdessutom atl redan gällande inskränkningar i trafiken på skulleupphävas - i sanning en märklig skrivning, herr talman. Detråder trots all diskussion som förts i Brommafrågan en viss oklarhet om beslutsprocessen.Det har också framgått av debatten och inte minst av vad jag nyssciterat ur den borgerliga utskottsniajorileiens skrivning, av vilken man kan fåden uppfattningen att ingen av dem som skrivit under den känner lillbeslutsprocessen. Del är naturligtvis litet genant för mig, herr talman, attbehöva förklara hur del går till. men jag gör del i allafall för säkerhels skull. Med hänsyn till eventualiteten av ett ingripandefrån på kan beslutsprocessen bliföljande: Hälsovårdsnämndenkan utfärda fiygförbud, som har omedelbar verkan. Elt sådant förbud kanöverklagas hos och föras vidare till kammarrätten ochregeringsrätten, men ligger förbudet fast. Det här är enlång och omständlig procedur. Ett alternativ till ett överklagande avhälsovårdsnämndens beslut kan vara alt luftfartsverket eller Linjeflyginlämnar en ansökan till koncessionsnämnden om atl få bedriva flygverksamhet.Har en sådan ansökan inlämnats efter det an ett förbud utfärdals avhälsovårdsnämnden kan koncessionsnämnden efter ansökan bestämma althälsovårdsnämndens beslut ej får verkställas förrän lillsiåndsfrågan avgjortseller koncessionsnämnden föreskrivit annat. kan överlämnatillståndsfrågan till regeringen för avgörande. Ärenden av den art det härgäller kan förutsättas föras för slutligt avgörande till regeringen. Jagvill, herr talman, för undvikande av varje missförstånd i denna debatt på nyttupprepa att regeringen vid en sådan handläggning icke en gång till kommer altgå emot hälsovårdsförvaltningen i Slockholm för det fall man från dess sidaskulle säga nej till fortsatt och utvidgad verksamhet med på . Låtmig innan jag slutar bara säga några ord om vad som i övrigt anförts. Jag harbemött en del av del som herrar och tog upp. Jag skall inteägna så myckel tid åt , eftersom klockan är mycket. Jag vill barabemöta hans uttalande all reservationen är elt märkligt aktstycke för atl varaskrivet på departementet. Låt mig kvittera med atl säga att den borgerligautskotisniajoritetens skrivning inte är ett så märkligt aktstycke, efiersom delär skrivet av docent . Sedanvill jag också konstatera att , som citerade en intervju som jaggav 1973, har en alldeles egen citatteknik. Han citerade ur en lång intervjusom jag alltså gav 1973, vid det tillfället när vi diskuterade Arlandaseventuella utbyggnad. Jag tyckte den gången att det fanns anledning alt gå uloch säga vad det ansvariga statsrådet ansåg om de problem som hänger samman medflygverksamhet och dess lokalisering. Jag sade mycket riktigt det som herrSellgren citerade, men jag vill gärna till protokollet, herr talman, också läsain en stycke som inte citerade ur min intervju: "KringBromma flygplats har likaledes olika opinioner stått mot varandra - de somvelat behålla flygplatsen och de som av bebyggelse-och miljöskäl velat ha denkvar. Regeringen har här tillsatt en särskild utredning med uppdrag att flnnaplats och former för en utflyttning av det inrikes linjeflyget från Brommasenast . Vidare har luftfartsverket getts i uppdrag att överväga i vad månövriga flygaktivileler på kan föras bort." Redan i denna intervjukonstaterade jag alltså vad som redan var elt faktum,nämligen all regeringen hade beslutat lägga ned . Jag kan sluta med att på nytt konstalera atlett beslut om fortsatt utredning rörande rimligen inle kan medföraannat än att överföringen av Linjeflygs verksamhet till Arianda kommer allpåskyndas. () kort genmäle: Jag har hört många konstigheter från den härtalarstolen, men jag har aldrig hört en så kvalificerad oförskämdhet som atlpåstå atl utskoltsniajoritetens skrivning är gjord av en person som intetillhör personal. Utskoitsmajoritetens skrivning är gjord av föredragandeni trafikutskottet . Jag måsle nog be herr statsrådet atl han tartillbaka della påstående. Det är för mig omöjligt, herr talman, att på de treminuter som står mig till buds göra en ingående penetrering av vad statsrådethar sagt. Men skulle jag ändå försöka göra en sammanfattning så skulle jag sägaså här: Landshövdingarna i det här landet begriper ingenting. Landstingsmanneni det här landet begriper heller ingenting, inle heller liinsstyrelsen iStockholm, i eller alla de miinniskor som haruppvaktat utskottet - diiribland fackrepresentanter med som arbetsplats.Inte heller ULF-ulredningen begriper någonting. Men den som förslår hur dethiir skall ordnas är statsrådet - han vet. Jag blev inte av statsrådetsanförande det minsta övertygad när det gäller vare sig kostnaderna ellerbullerproblematiken. Det stärker mig bara i tron atl vad som behövs i frågan iir en ny utredning. Det gäller ett stort och viktigt problem, som inte kangöras lill ell miljöproblem. Jag förstår såviil avsikten med dessa statsrådetsstriivimden. men det iir en omöjlighet, eftersom vi har sagt attdenna utredning skall göras och värderas som fiygel iindå kommerall finnas kvar på . Då kan herr statsrådet rimligen inte göra giillandeatt vi som tillhör majoriteten skulle på någol siitt vara mindre iroviirdiga i miljöfrågor iin herr statsrådet. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Om del var jag som lockadekonimunikalionsministern atl göra uttalandet att utskottets skrivning hargjorts av docent , ber jag kammarens ledamöter om ursiikt. siiger atl det iir ett cyniskt spel som viskulle driva i oppositionen. Jag har försökt tala om atl bakgrundenlill vän agerande iir att vi vill framhiiva miljöaspekterna. Jag har försöktatl förklara hur vi ser på frågan mot bakgrund av den nya tekniskaulvecklingen, som utgör ell starkt skäl för att vi skulle få en ny utredning.Det iir en miljöfråga inte bara för och för utan för hela vårtland och alla de flygplatser som diir finns. Vi har om vi följer den tekniska ulvecklingenmöjlighet alt vid dessa skapa en bättre miljö. Dåsäger komniunikationsministern att det är ell cyniskt spel! Det är ju mer ellermindre ett hot när kommunikationsministern säger atl niislan vad som än skerkommer han att se lill, alt fiygel överförs lill . Får jag fråga: Hurkommer ni, herr kommunikationsminister, alt göra miljömässigt sett med Stålverk80? har just sagt atl del icke får ligga där uppe av hänsyntill miljöproblemen. Kommer ni att åberopa 6 ? ; naturvårdslagen, där del talasom siirskilda skäl av intresse för samhället, för att icke ta hiinsyn tillnalurvårdsskälen? Det vore intressant att veta hur ni kommer atl göra med densaken. Vihar icke gått så långt i vår plädering som ni har gjort, utan vi vill ha framen utredning där de miljömässiga skälen får ligga till grund för bedömningen. Sedangällde del docent . Vad anviinder kommunikationsministern förexperter? Docent är dock expert på fiygteknik och en ganskaframstående man som har gjort tjiinster, inte minst i samband meddiskussionen om överljudsplan i vårt land. Vi har professor och enrad andra experter på vår sida. Och, som sade, representanter fören stor del av delta land, landshövdingar, landsting och kommuner förstår välockså denna fråga. Jagtycker, herr kommunikationsminister, att del är orimligt att ta upp endiskussion på dessa villkor. () kortgenmäle: Jag måsle djupt beklaga den argumentationsteknik som statsrådet haranvänt i den här debatten. Han har helt enkelt fört debatten snett. När vi harförsökt föra den lågmält och sakligt har statsrådet fört in den på ett heltannat plan. låter själv övertygad men är långt ifrån övertygande. Han tar in argumentsom är mycket vilseledande. I början av sitt anförande talade han ombekiimpning av bilavgaser som ett exempel på atl vi är ute på felaktigaviigar, fastiin vi har drivit den frågan så hån. De hiir sakerna gårhelt i linje med varandra. För vad har jag sagt hiir ? Jo, fiytta intebuller och stör miinniskor på andra sliillen, ulan bekämpa bullret! Bullerskall bekiimpas och inte fiyttas. Tänkpå olägenheterna för alla miinniskor som bor kring de andra flygplatserna! Vadskall vi ta för hiinsyn lill dem? Del iir inle alls samma opinion kringArland.i som kring , men varför måste niista startbana på gå iosl-viisilig riktning i sliillel för atl bli en parallellbana? Är det inle avbullerhiinsyn? Delfinns en miingd inslag i statsrådets anförande som visar hur luftig hansargumentation är. Den tar inte hänsyn till alla aspekter. Jag beklagarverkligen en sådan tankegång som att niir man förkortar fiygiiden skulle dellas igen genom längre niarktransporter. Hur rimmar det med modern teknik, niirman helt och hållet avfirdar tron på atl vi skall nå fram till bullerfriareplan och fullständigt ser bort ifrån del framlida behovet av små, närliggandefiygfält? Sånästan nonchalant tar kommunikationsministern upp de ekonomiska frågorna ochsopar bort dem. Del förefaller som om bara kommunikationsministern och de somfinns i hans närhet är experter. Jag tror inte att del är enargumentationsteknik som håller i längden. Den övertygar inie därför att maninte tar in alla synpunkter - inklusive opinionens. Jag skall först konstatera den felsägning jag gjorde i slutet av mittförsta inlägg. Naturligtvis värdet inte utskotlsmajorilelens skrivning ulanmoderatmolionen som jag menade atl docenten hade författat. Jag berutskottssekreteraren och andra om ursäkt för det. Det är inget tvivel om altdel är moderatmotionen som har docenten lill författare, och detvärdet jag avsåg. Jag ber alltså om överseende för en sådan felsägning underett långt anförande vid denna sena timme. Mensedan del är tillrättalagt vill jag gärna säga att om vi skall föra en debatt,även om klockan är myckel, så bör den ske utifrån sakar-gunient. De som harreplikerat på mitt anförande har exempelvis inte med ett ord berört vad jag ochvårt parti fäster största vikten vid, niimligen människorna kring , somär störda. må stå aldrig så länge i talarstolen och tala omterminaltider - hit och dit. Det imponerar inte särskiltmycket på mig, niir jag vet att del är tiotusentals och återtiotusentals miinniskor som år blir störda vid . Då är de därminuterna för mig tiimligen försumbara. HerrDahlgren för ungefär samma argumentering. Han säger atl man inle skall se såhär kortsynt på frågan som jag gör och att jag använder en argumentering somhan inte ger mycket för. Del kan då inte hjälpas. Jaghar redovisat vilka beslut regeringen, så länge jag har haft ansvaret för deltaområde, har fattat i fråga om . Vi har tagit beslut som har legat i linjemed hur vi har upplevt situationen kring . Det är inga beslutsom har tagits helt plötsligt bara för atl vi skulle fatta någrabeslut, utan de har byggts på mycket grundliga viirderingar och undersökningarav förhållandena kring . Vinner vi inte respekt för ett sådanl sätt atlarbeta, då får vi ta striden - och den pågår här . Kanvi inte komma överens om att del i fråga om buller kring gällertiotusentals människors väl och ve, då får vi rösta om del. Då får de 5, 10eller som man här talar om som avgörande regionalpoliiiska aspekter,som skulle ligga hindrande i viigen för en förflyttning från , i envotering ställas mot de intressen som vi talar om. Märkligare iin så är delinte. Vi har vall vår linje. Vi vill hjälpa människorna kring alt kommaifrån ett olidligt buller, och vi gör det så snabbi vi kan, men det går inle påen gång. Med liimpor och andra medel får vi försöka se lill alt inle Linjeflygbrakar ihop alldeles. Men flygverksamheten måstebort från Brommaområdet, vilka argument man sedan vill anviinda för att bevisamotsatsen. Kanvi inte, ärade kammarledamöter från oppositionen, bli överens om atl detviktigaste i den hiir frågan är hur vi skall hjälpa"de människor somplågas vid ? Något erkännande av atl det är det som ändå måste ligga ibotten för beslutet kan vi väl ändå få höra från någon av företrädarnaför oppositionen. Sedan skall vi gärna diskutera också tekniska och andrafrågor med er. Men varför inte säga ifrån från alla partier i den härdebatten atl vi måste hjälpa dessa tiotusentals människor atl få en bättremiljö? Jag skulle känna stor besvikelse om den här debatten avslutas - oavsettvilken utgång den får - om inte det skulle ha uttalats även från de borgerligapartierna. Ännuen gång, herr lalman, en ursäkt för min felsägning i slutet av milt förraanförande. Hen () kortgenmäle: Kanske tonen bör kunna dämpas något. Men jag kan inte låta bli alt sägaatt del låg ju någonting av ett hot i kommunikationsministerns framställning:Vad som än händer kommer jag atl . . . Jagtrodde atl enligt grundlagen när som helst kan gripa in och atl detär den som skall bestämma i den här situationen. Kommunikationsministerntalar alldeles riktigt om människorna kring . Det går inteall plädera i en rad sakfrågor här på så få minuter,att få ett underlag och enförvissning om atl siffrorna är riktiga. Det är därför vi vill ha enutredning. Det har visat sig att experter kunnat framföra synpunkter som gåremot dem som har förts fram, som den tekniska utvecklingenhar givit vid handen att det kommer plan som inle ger upphov till lika mycketbuller, som inte stör på samma sätt. Vi har fått besked om att av 350människor vid var det vå som protesterade mot bullret medan 348sade att de ville behålla . Jaghar i min hand en skrivelse från östra förening av moderatasamlingspartiet där samtliga medlemmar har uttalat sig för alt behälla Brommaflygfält - och de bor diir, mitt under bullermattan. De vill så all säga ha enklar utredning av vad som kommer för atl vara säkra på ulvecklingen. Och deltakan väl icke vara något fel. Tillsist vill jag säga, herr talman, att det är riktigt att vi moderater i vårmotion har byggt på plädering, därför att vi tycker atl det är enplädering som är expertmässigt gjord. Det är diirför vi har använt dettamaterial. Framsliillningen har också vidimerats av en rad tekniker i detta landsom säger atl den är av expertis gjord. Jagvill i delta sammanhang också försvara doceni när kommunikationsministernvid elt lilinille här påstod atl docent lämnat felaktiga uppgifter isamband med en diskussion om professor och docent . Doceni har, som komniunikationsministern vet, i enskrivelse förklarat att del iir en felaktig cilering avhans synpunkter. Han säger all "en riklig cilering skulle ha undanröjtsjälva grunden fördenanmiirkningsom promemorian går ut på". Han har alltsåförsökt att på ett vederhäftigt siitt visa sina ståndpunkter.- HerrDAHLGREN (c) kort genmäle: Tack för tillrättaläggandet! Det var hederligt gjort. Jag accepteraratl man kan säga fel - det råkar vi alla ut för - och jag själv ber om ursäktför atl jag blev upprörd men jag blev faktiskt det. Nusäger statsrådet alt man borde väl ändå få ett litet erkännande här atl vi skallhjälpas åt att arbeta för en bättre miljö. Ja, det är helt klart - det är våruppgift att göra det, och vi kan inte tolerera elt skadligt buller. Men del ärju fortfarande så, herr statsråd, att bullret blir inte mindre därför att manfiyllar del runt omkring i landet. Ochär det så att vi skall ha nya bullervärden måste ju dessa gälla även förArlanda. Nog måste väl statsrådet hålla med om alt bullret kan vara precis likaskadligt för de människor som bor vid som för dem som bor vid ? Idagens läge är det elt mindre antal människor som är störda vid .