prot · FZ0946 · 1975-12-31 00:00:00 — och genom atlförsäkringarna inneburit ell myckel stort sparande har de frän samhällsekonomisksynpunkt varit till stor nytta. Siaten har också haft en effektiv kontroll överde pengar som förvaltats av försäkringsbolagen. Ulredningen har inte gjortnågon beräkning av det sparandeborifall som kommer att uppslå genom deföreslagna begränsningsreglerna. Försäkringsbolagen har under årens loppbetjänat såväl näringsliv och kommuner som staten med kapital, varförverkningarna av elt sådant bortfall kan komma alt bli allvarliga. Tyvärrhar pensionsförsäkringarna i vissa fall använts pä ell säll som inte varmeningen, varför enighet nåtts om att viss begränsning i avdragsrätten börinföras. Men om sättet atl göra detta är vi inte hell överens. Behandlingenav denna proposition kan inte anses tillfredsställande. Sålunda kompropositionen till kammaren först och motionstiden . Behandlingen i utskottet kunde därför inle påbörjasförrän , då man avsäg atl föredragning och beslut skullekomma . Emellertid sammanträdde utskottet till de mera formellabesluten under lördagens förmiddag. Ulskoltsbelänkandel förelåg på tisdagensmorgon för omedelbar justering och reservationsdag var onsdagen. Det är klartall detta är ell för stort ärende alt behandla pä sä kort lid. Virör oss här med en lagstiftning som mäste vara myckel noggrant utformad, dåmedborgarna måste kunna lita pä bestämmelserna, enär ingående av elt avtal ompensionsförsäkring omspänner en så lång tidrymd att verkningarna bliravsevärda för den enskilde. Därför är det synnerligen olyckligl om det snartmåste göras ändringar i bestämmelserna. Att nu i hast genomföra enlagstiftning som innehåller betydande principiella avvikelser från vad somlidigare gällt och som medför komplikationer för såväl arbetsgivare somanslällda och för enskilda försäkringstagare finner jag förkastligt. Detkan inte heller vara lämpligt att vid sena kvällsöverläggningar försökakompromissa och mer eller mindre pä en slump genomföra beslämmelser som förden enskilde medborgaren har allvarliga verkningar, kanske för hela livet. Molbakgrund av dessa förhållanden har vi i en moiion krävt atl ärendet skallskjutas över till vårriksdagen, sä atl utskollet kunde ha fält tid att påettnoggrant sätt gripa in i denna myckel svåra materia. Av formella skäl lär delnu inle gå att falla elt sådant beslut som inrymmes i vår reservation 1. Ävenom vår moiion gjorl sin tjänst genom att den har pressat socialdemokraternatill eftergifter och fått dem atl gå med på ändringar i vissa avseenden, säanser jag alt del med hänsyn till vad Jag sagt lidigare är förkastligt meddessa under tidsnöd fattade kompromisser, där det inle går att fulltöverblicka vilka verkningarna blir. Utskottsmajoriteten tror inte heller päsitt eget arbete, dä man säger alt man utgår från alt en översyn av reglernakommer lill stånd . Del är ju synnerligen anmärkningsvärt atl manredan vid beslutet finner att en ny utredning bör komma lill stånd. Del ärverkligen all väl vårdslöst handskas med ett för många människor vitaltproblem, vilket deras pensioneringsfräga onekligen alllid utgör. De speciella förhållandenpå personförsäkringsomrädel som karakie- Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. riseras av långa, oftastflera decennier omfaltande avtalstider nödvändiggör en kontinuitet i de reglersom rör avtalet och dess ekonomi. Hit hör inle endast de försäkringstekniska avoffentlig myndighet stadfästa grunderna för försäkringsverksamheten ulan ocksäi lika hög grad reglerna för försäkringarnas beskattning. Delegendomliga har emellertid nu inträffat att en statlig kommitté den 20 januari1975 framlade ett förslag i en kort presskommuniké, vari man meddelat vilkabegränsningar i rätten till avdrag för pensionsförsäkringar som man i eltkommande betänkande ämnade föreslå. Avsikten var att medborgarna skulle rättasig efter detta meddelande samt att försäkringsbolagen skulle arbeta efterdessa förutsällningar i fortsättningen. Vihar alltså fält uppleva atl en kort presskommuniké på delta sätt kommit all irealiteten bli svensk lag under nästan , ulan att fattatnågot beslut härom, vilket del är meningen all vi skall göra . Vi ser härell allvarligt exempel på hur en minoritetsregering utnyttjar sin makt viautredningsväsendet. har det ocksä väckt oro och indignationhos massor av remissinstanser. Bland dem som är starkt kritiska motretroakliviieten återfinns LO och . har lillfälle att genomatt la avstånd från förslaget om en så långtgående retroaktivitel slå vakt omen rättsprincip, som ansetts omistlig i etl västerländskt rättssamhälle. Jagskall nu i all korthet kommentera de olika reservationer som ochjag har avlämnat till betänkandet. Belräffandeijänslepensioneringen kommer att närmare redogöra för delavsnittet. Det är förvånansvärt alt ulskotlsmajorileten nu är beredd atl slällasig bakom en lagstiftning som innebär att tillbaka gällandepensionsavtal inle bara för smågrupper utan för personal i stora affärsorganisationer,t. ex. KF och Lanlbruksförbun-dei, inte kommer alt omfattas av avdragsreglernadärför att huvudorganisation inte står bakom pensionsplanen. Denfrivilliga pensionsförsäkringen är Ju till för atl de speciella förhållandensom gäller för den enskilda människan skall kunna tillgodoses. Det blir därförav särskilt stort intresse att systemet ger möjlighet lill den trygghet somvederbörande önskar. Det viktigaste blir då vilka personer som vederbörandevill skydda i händelse han eller hon går bort. Här har vi problemet om vem somskall skyddas med efterlevandepension. Del blir enligl vårt sätt all se de somstår vederbörande närmast. Maka och barn är då självklara. Härom råder detocksä enighet. Men vi reservanter anser atl även andra bör få finnas med inomförsäkringens ram, nämligen föräldrar, syskon eller annan som varit beroende avvederbörandes försörjning. Del är etl rimligt krav, tycker vi, och del ansernog de flesta människor. Ireservationen 3 lar vi upp problemet om avdragels storlek. Med hänsyn lill allpensionsförsäkringar är dyra bör det finnas någon marginal, så all även den somhar starkt varierande inkomster kan utnyttja rätlen att pensionera sig. Avpraktiska skäl bör en minimigräns finnas, och den bör, som mångaremissinstanser anser, utgöras av vissa basbelopp. Vi anser att den som harinkomst av tjänst bör ha rätt till avdrag för minst tvä basbelopp, och den somhar inkomst av rörelse och saknar tjänstepension bör fä dra av minst fyrabasbelopp. Närdessa avdrag fär göras endast frän A-inkomst, medför del en sä egendomligkonsekvens att den som är helt sysselsatt med alt förvalta egnahyresfastigheter, alltså den stora grupp som uteslutande är fastighetsägare,inle får någon möjlighet att pensionera sig. Inga avdrag får ju göras frånB-inkomsi, vilket inkomst av fastighet är. Dessutom har vederbörande ävenutestängts frän ATP. Del är alt observera atl del gäller människor i relativtblygsamma förhållanden, då de större fastighetsägarna i allmänhet har ettfastighetsbolag. Vi kräver därför i reservationen också att regeringen tillvårriksdagen framlägger ett förslag som rättar till denna oriktighet. Deföretagare som inte har möjlighet att under uppbyggnadsliden göra inbetalningartill pensionsförsäkring, då de satsar allt för att ytterligare utbygga och ökasin rörelse, bör rimligen liksom andra ha rätt att sörja för sin pensionering,när möjligheler härtill föreligger, även om värt förslag om de fyrabasbeloppen ger ytterligare avdragsräll när företagel t. ex. byter ledare. Ävenom dispenser inte är en bra lösning, kan de användas i speciella fall. När detär fråga om försäljning eller nedläggelse av ell företag har finansministerninsett att det bör tillåtas större avdrag och då gäll med på attrealisationsvinst kan få användas för della ändamål intill hälften avrealisationsvinsten, dock högst med sex basbelopp . Utskottethar visserligen något mjukat upp denna skrivning genom att säga att när del rörsig om mindre belopp bör en generösare linje väljas. Vi anser emellertid altdel bör vara rätt att ta hela realisationsvinsten i anspråk, om dettaerfordras för atl bygga upp en pension som svarar mol Jämförbara grupperspensionsrätt. Utredningens uttalande att även företagare frän början bör tänkapå sin pensionering skulle allvarligt hämma småföretagens utveckling, dä det ärav slor vikt att företagaren använder dessa pengar som riskkapital. Mångamedelstora och stora företag skulle säkerligen inte ha funnits , omföretagarna i allmänhet hade tänkt på sin egen säkerhet framför förelagelsutveckling. Tidigarehar det funnits en dispensregel atl avdrag kunnat medges för iutländskt bolag. Vi har emellertid ansett att den bör finnaskvar. Motivet är all del slora internationella utbytet kräver att en person somt. ex. är sysselsatt här i landet skall kunna upprätthållasin pensionsförsäkring i hemlandet. Detråder inget tvivel om att avdraget för pensionsförsäkringen har utgjort ettinkomstutjämnande instrument i vår skattelagstiftning. Man har också ansett attdel så skulle vara, då våra krav på en allmän re-sullatutjämning över olika ärtillbakavisats med bl. a. de möjligheler som pensioneringssyslemet medför. Närnu den möjligheten betydligt för- Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. minskas, bör ell syslemför resullatuljämning med det snaraste tillskapas, vilket vi föreslår ireservationen 11. Jag ber med del anförda att få yrka bifall till reservationerna 2, 3,5, 6, 7, 8, 9, 11 och 12. I detta anförande instämde herrar Ringaby,, Nyhage och Schött (samtliga m). Hen (): I inledningen till motionen 1975/76:157 av en grupp folkpartister medherr Mundebo som första namn understryks att pensionsförsäkringar ärvärdefulla både för atl ge ökad ekonomisk trygghet och för alt stimulerasparandet. Motionärerna noterar också med tillfredsställelsedepartementschefens ullalande att pensionsförsäkringsformens egentliga syfle äratt "underlätta uppbyggnaden av ett tillfredsställandepensionsskydd". Motdenna bakgrund framhåller man i motionen att reglerna för pensionsförsäkringarnadock måste utformas så, alt skatieflyki motverkas, och motionärerna förklararsig därför beredda att medverka till skärpta villkor för pensionsförsäkringar. Propositionensbeskattningsregler var emellertid enligl vår mening så snävt tilltagna att de isjälva verket lade hinder i vägen för många att uppnå ell tillfredsställandepensionsskydd. Det var därför nödvändigt all i utskottsarbelet försökaåstadkomma vissa liberaliseringar i begränsningsreglerna ulan att för denskull motverka ell av propositionens syften, nämligen att motverka skatteflykt. Denöverenskommelse som föreligger i skaiteulskottets betänkande 1975/76:20stöds av en majoritet bestående av , ochsocialdemokraterna. Endasl pä tvä punkter har Jag ansett mig ha anledning tillreservationer. Reservationen4 om begränsning av premieavdragsrätten vid beskattningen är föranledd dels avatl nästan alla så att säga tunga remissinstanser förordat etlbasbeloppsanknulel avdrag, dels av all avdraget med utskoiiskompromissenslösning enligt vår mening blir för litet. Atlbasbeloppsanknulel avdrag torde vara atl föredra synes uppenbart i ett läge medsnabba penningvärdeförändringar, vilka givetvis medför all elt avdrag i krontalsnabbt urholkas. Därtill kommer atl basbeloppet i delta sammanhang är ettnärmast idealiskt tal, dä del till hela sin konstruktion Jusl är uppbyggt föralt fungera i pensionssammanhang. Som bekant utgör det underlag för såvälfolkpensionen som ATP. stannat för etl avdrag vid enskild pensionsförsäkring av högst tvä basbeloppför alla med A-inkomst beror främst därpå, atl vi anser att alla medborgareskall ha samma pensionsavdragsräti. För oss ler del sig ojämlikl ochobegripligt att man kan anse det rimligt atl medge t. ex. en inkomsttagare med80 , avdragsräll , medan en med . får dra avupp lill . Båda kan ha samma intresse av att på egenbekostnad pensionera sig med samma pensionsnivä. Ojämlikheten iavdragsräll kan försvära en sådan lösning för den som endast får dra av 8 000kr. Inte heller kan det anses vara större skatteflykt om 80 000-kronorspersonenbetalar . i årspremie än om 160 000-kronorspersonen gör det. Detkan åberopas ytterligare skäl för vårt val av två basbelopps avdragsräll föralla med A-inkomsl, men del anförda får räcka för alt motivera yrkandet ombifall till reservationen 4. Reservationen10 om ikraftträdandet av den nya lagen reagerar mol den retroaktivitel somföljer av utskotlsmajoritetens förslag. har alltid hävdat principenatt en lag inte skall fä sliftas med tidigare ikraftträdande än datum förlagbeslutet. Om risk finns för hamstring eller för annal missbruk av äldrelagstiftning just före en ny lags ikraftträdande, kanriksdagsbeslutet och författningens utgivning samordnas lill samma datum.Åtgärder i den riklningen har vidtagits tidigare, t. ex. vid skärpning avalkoholbeskattningen. Det hade varil hell möjligt atl förbereda dagens beslutså, atl etl ikraftträdande kunde ske . Retroaktiviteli lagstiftningen föreligger dä en åtgärd, som fullt lagenligt vidtogs t. ex. ivåras, genom ell lagbeslut plötsligt blir straffbar. En hell annan sak ärdet all - såsom föreslås i detta betänkande - besluta om en ändring iskattelagstiftningen, t, ex. belräffande avdragsräliens storlek vid 1977 årstaxering. Visserligen kan då vissa äldre försäkringsavtal behöva ändras fr. o.m. , därför atl de skattemässiga förulsällningarna förframliden blir annorlunda, men sådan anpassning av äldre avtal till nya lagarinnebär inte atl lagstiftningen i sig själv är retroaktiv. För att undvikaalltför stor ändringsfrekvens i beståndet av äldre försäkringar har dessulometl belopp pä . medgivits såsom avdragbart. Det är en tanke som jaganslutit mig lill i reservationen 10, med den skillnaden gentemot majoritetensuppfattning all . blir enligt milt yrkande avdragsgillt för allaförsäkringar som tecknats före lagens ikraftträdande. Enligt majoritetensförslag skall ju denna gräns gälla retroaktivt från . Med detta ber Jag att fåyrka bifall till reservationen 10. Belräffandetjänstepensionsproblemel slutligen föreslår utskottsmajo rileten, i vilken Jag ingår, "atl i skrivelse tillregeringen begär prövning avmöjligheterna alt tillgodose önskemålen om bibehållen avdragsräll förpensionsåtaganden, som innebär mindre avvikelser frän allmänpensionsplan". För all förkorta debatten vill jag endast uttalaförhoppningen att skall ha vänligheten att läsa millsärskilda yttrande vid betänkandet, s. 78. Jag framför där vissa tankar ommöjliga förenklingar när det gäller tolkning av vad som hör lill allmänpensionsplan och förordar atl stort förtroende därvid visas de fackligalöntagarorganisationerna och deras resp. arbetsgivare. Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. För ett pardagar sedan sade jag här i kammaren att jag å utskottets vägnar med en vissvånda kunde tillstyrka en av regeringens propositioner. Detär med så mycket större tillfredsställelse som jag kan säga att jag åutskottsmajoritetens vägnar hälsar den nu aktuella propositionen som ett mycketbra förslag. Vi tycker att det är bra därför att det kommer till rätta med ettsvårt problem, där avvägningen mellan att uppmuntra till rimliga pensioner ärden ena sidan och att förhindra skatteflykt är den andra sidan. Vi tror att detär löst på ett tillfredsställande sätt. Visserligenhar utskottet på en del punkter ändrat på propositionens förslag. Men jag vågarändå säga att huvuddragen i allt väsentligt tillstyrkts av utskottet. Man hartvättat bort några skönhetsfläckar, och ändringarna är f ö. ett resultat av enkompromiss för att få ett så brett underlag som möjligt för denna viktigalagstiftning, som berör en så stor del av svenska folket och som dessutom är såtekniskt komplicerad. Iförhållande till nuläget innebär givetvis propositionens och utskottets förslagväsentliga inskränkningar, inskränkningar som varit helt nödvändiga med tankepå hur avdragen för pensionsförsäkringspremier använts . Dethar i många fall i första hand inte varit fråga om att ordna en pensionering,utan en fråga om att undgå skatt på höga inkomster. I de flesta fall har detgivetvis rört sig om uppskjuten skatt eller progressionsutjämning, men det harockså förekommit upprörande fall där vederbörande, exempelvis genom utflyttningfrän landet, skaffat sig en varaktig skatteförmån. som jag sägerdetta, är jag angelägen alt understryka att det stora antalet medborgare här ilandei inte avsatt större del av sin inkomst till pensioner än som motsvarar enrimlig pensionsnivå. Detta gäller då alla med normala tjänstepensioner, menockså alla andra yrkesutövare som saknat denna förmån och därför genom privatpensionsförsäkring fått skaffa sig ett pensionsskydd samt därigenom tvingatsschavottera i laxeringslängderna med ett högt allmänt avdrag. Jagtycker alltså att propositionen lyckats rätt väl i sin avvägning när dentillåtit alla en ijänstepensionsnivå som är allmänt vedertagen mellanarbetsmarknadens parter och som givit alla som saknar denpensionsnivån rätt att få avdrag för som på annat sätt ger' motsvarandeförmän. Det betyder alltså med något litet undantag ett så gott som absolut stoppför alla engångsinbetalningar. Jag hälsar också med tillfredsställelsepropositionens löfte att överenskommelserna i de dubbelbeskattningsavtal somfinns skall ändras så att lill utlandet flyktande svenskar också får betalaskatt här för pensioner, vilkas de fått avdrag för här. Dennu föreslagna lagstiftningen har fått en viss retroaktiv verkan. Utskottetdelar propositionens ståndpunkt alt detta inte kan undgås i etl läge, då nästanett helt år annars har kunnat användas till att skaffa opåkalladeskattefördelar. Retroaktivitetens verkningar har ocksä mild- råts avsevärt av altlivförsäkringsskattekommittén det här året gick ut med ettmeddelande, i vilket man talade om vilka begränsningsregler man tänkteföreslå. Del är från della datum som begränsningsreglerna för avdragsrättenskall börja gälla. Propositionen har dock på någon punkt skärptlivförsäkringsskattekommiiléns förslag. Utskottethar i denna kompromiss funnit det skäligt att ändra på propositionens förslagså atl bästa möjliga samstämmighet uppnås med liv-försäkringsskallekommilténskommuniké. Detta är förklaringen till att utskottet beslutat föreslå enlO-procentig ökning av avdragsmöjligheten för den som är ochsaknar planpension. Utskotlsmajoritetenkan dock inte sträcka sig så långt i fråga om avskaffandet av retroakliviietensom i och vill göra och som har pläderat för, nämligen att alla som tecknat försäkringar inlill den 13december skulle få dessa godkända. Enligl utskottels uppfattning skulle detvara en mycket stor orättvisa mol dem som lojalt följtlivförsäkringsskattekommiiléns kommuniké, om de nu plötsligt skulle upptäckaatt de som inte £Jort det får större förmåner. Jag är inte säker pä attreservanterna har rätt när de påstår att det skulle vara få fall där man inteföljt rekommendationerna, utan jag tror alt det ar en ansenlig mängd sompreliminärt har tecknat försäkringar i avvaktan på dagens beslut. Skullereservanterna lill äventyrs ha rätt i att det bara rör sig om något enstakafall, så är ju heller ingen större skada skedd för någon om utskottets förslagblir beslut. HerrHörbergs yrkande innebär ju en beloppsbegränsning, men f ö. anser jag att sammaargumentering är giltig som i fall. Reservationen1, som av tekniska skäl inte yrkade bifall lill, gäller uppskovmed behandlingen av propositionen till ell senare lillfälle. Jag kan förståherr anmärkningar mot att uiskottei tvingats arbeta under så hårdtidspress som varit fallet. Jag tycker ändå att det är fel att använda såkraftiga ord som reservanterna har gjort, när man säger att det är enlagstiftningsprodukt som hafsats fram. Det tycker jag är att gä för långt.Dessutom anser jag att jag behöver rätta något i fråga omtidsschemat. Uiskottei behandlade propositionen långt innan motionstiden hadegått ul. Detsamma gäller alla skrivelser som hade inkommit före motionstidensutgång. Utskottet har uppvaktats av alla möjliga organisationer, det har variten hearing för ulskoiisledamöterna, och dessulom förelåg enligt löfteutskottets betänkande och inte , somherr sade. Visstfinns det problem som inte är slutgiltigt lösta och som inte heller skulle hablivit det under andra tidsförhållanden, dä först erfarenheterna kan avgöra hurde skall lösas, och visst har mänga frågor blivit dispensfall. Men Jag är övertygadom atl de hade blivit det under andra lidsfaktorer ocksä. Den produkt somöverlämnats av utskottet är inte ett slarvigt arbete, ulan ser ut pä ell sättsom är vanligt när komplicerade ärenden avgörs. Beskattningsreglerna.för pensionsförsäkringar, m. m. 5 protokoll 1975/76:46 Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. har heller aldrig försökt belysa vad som skulle hända vid elluppskov. Del är pä sin plats att tala om det. Vi är alla pä det klara med altretroakliviieten från är omöjlig att upprätthålla om mankommer in ett stycke på . Vart skulle förtroendet förmyndigheter och försäkringsbolag ta vägen hos alla dem som lojall följtlivförsäkringsskattekommiiléns rekommendationer, om det plötsligt skulle blifritt fram med avdrag för alla slags försäkringar åtminstone det här året?Förmodligen skulle då de veckor som är kvar på 1975 och månaderna under 1976innan beslut hinner fattas komma att bli de stora pensionsförsäkringspremiernastidevarv. Antingen har reservanterna en annan syn på utvecklingen änmajoriteten eller ocksä är reservanternas uppslutning bakom bekämpandet av denlegala skatteflykten bara en läpparnas bekännelse. Efterdet här mera principiella resonemanget vill jag övergå lill atl någol beröraolika detaljer i ulskottsförslaget och reservalionerna. Ifråga om kretsen av förmånstagare hade propositionen rensal bort alla andra äneflerievande make och barn . Utskottet har här gjort vissauppmjukande ändringar, sä atl man tillåtit den s. k. försörjningsräntan atlvara kvar i vissa fall, nämligen då det gäller make och barn under begränsadeförhållanden. Även om det kan diskuteras huruvida en sådan försäkringsform hörhemma bland pensionsförsäkringar har vi gjorl pä della sätt. Det skall dockpoängteras att premien för försörjningsräntan givetvis måste rymmas inom degenerella avdragen, varför en sådan ränta beskär möjligheterna lill andrakomplelle-ringspensioner. Enytteriigare utökning av förmånstagarkretsen, som i villgöra, kan utskotlsmajoriteten inte gä med på, då man därigenom ytteriigareskulle fjärma sig en bra bit från pensionsförsäkringsbegreppet. Detreservanterna föreslår uppfattar i varje fall Jag nästan som livförsäkringareller kapitalförsäkringar med olika förmånstagare men med avdragsrätt, vilketaldrig har förekommit. Somjag lidigare nämnt har utskottet kommit fram till atl de av regeringenföreslagna kvantitativa begränsningarna är rikligl avvägda, dvs. man får rätttill planpension med kompletleringsavdrag uppgående lill av inkomsten, somherr Josefson redogjort för, och för dem som saknar planpension skulledet bli etl sammanlagt avdrag av . Utskottet har dock av organisationerbåde inom och utom försäkringsbranschen övertygals om atl ett något mindrebollenbelopp borde införas som ej är exakt anknutet lill inkomsten. Dettaskulle möjliggöra att ingångna pensionsavtal kan fortsätta även om normalainkomster inte skulle intjänas ett eller annat år. Vidare skulle man med ettsådant här bollenbelopp vinna en del administrativa fördelar för både myndigheteroch försäkringsbolag. Dethar naturligtvis varit svårt alt enas om var del där botlenbeloppei skulleligga. Ingen av parterna är kanske hell nöjd. Det går inte all säga ombeloppsgränsen vid . per är och ett något högre belopp för dem som har inkomst avjordbruk eller rörelse är det rätta, men det är vad kompromissen har slutat på.Sedan kan var och en tycka att det är för myckel eller för litet - enkompromiss är ändå en kompromiss.