prot · FZ0932 · 1975-12-31 00:00:00 — Men jag tror all herrjustitieministern förstår mig om jag säger, att när man har ägnat intresse åtolika frågor i utskottet och när har följt utskottets intentioner, såär det naturligt att man har iniresse av att följa upp hur besluten harverkställts. Detär alltså i första hand inte ett iniresse atl påvisa all någonting inte hargjorts ulan snarare ell intresse från min sida att få veta om det har gjortsnågonting och vad som i så fall har gjorts. Del föreligger, som jag påstår,onekligen ett kommunikationsproblem mellan departement och resp. utskott. Idet sammanhanget kanske jag får säga herr justitieministern att vi iJustitieutskottet ser fram emot del besök som vi kommer alt få göra pådepartementet på vårkanten, för jag tror atl vi då får tillfälle altdiskutera Just sådana här kommunikationsproblem på ett mera personligt ochinformellt sätt. här listan som jag har gjort upp kunde jag väl i och för sig ha tagit mednågra fler saker. Jag har ansträngt mig all sovra för att den inte skulle bliså lång, men jag kunde möjligen ha nämnt atl ansåg all enutredning om de häktades situation borde kopplats samman med en ulredning ombehandlingslagstiftningen. Så blev nu inte fallet, och egentligen är det attbeklaga att man inte kunde lösa de frågorna på en gång. Viansåg vidare all ersättningen lill övervakare var i behov av en översynvad beträffar dels beloppens storlek, dels behovet av all få till stånd eltsmidigare ersättningssystem. var det alltså vi fattade det beslutet,och rimlig tid måste departementet naturligtvis få på sig för övervägande. Mendetta är också en fråga som vi har hängande i luften. Möjlighetenalt få medborgarviiinen har Ju varit aktuell i . Detbörjade , tror jag, och sedan har den varit aktuell 1970 och 1971. År1972 fick vi upplysning från departementet alt frågan skulle inom kort.Nu har den hänskjutits lill den utredning som görs om polisens arbete. Vi vetinte hur länge del kommer att dröja innan behandlingen av frågan är färdig, mendet är i varje fall exempel på ett ärende som har fått ta väldigt lång lid. Jagvill också gärna säga till herr statsrådet atl i samtliga dessa fall står ettenigt utskott bakom förslagen, med undantag för betänkandet 1974:2 som avser ulredningav möjligheterna alt ersätta isolering med andra åtgärder; där var del enreservant som ansåg alt man över huvud taget skulle slopa isoleringen. Men iövrigt var utskottet alltså helt enigt. I tre av de angivna fallen grundar sigförslagen på moderatmotioner, i två fall på moiioner från socialdemokratiskthåll, i ett fall på en motion från cenierpartistiskl håll, i ell fall på enfyrpartimotion väckt av socialdemokrater, centerpartister, folkpartister ochmoderater, i tre fall på en moderat- och folkpanimolion och i etl fall på ettutskollsinitialiv. Jag nämner detta bara för atl klargöra atl jag inte är ute inågra partipolitiska ärenden, utan jag vill bara få klarhet i hur riksdagensbeslut har verkställts. ömjag sedan får kommentera de olika punkterna något, så lar jag först frågan ombestämmelser angående rätten att driva verksamhet under beteckningen juridiskbyrå. Där har uttalat all den frågan borde utredas närmare inomregeringens kansli och atl förväntar ett förslag från regeringen ilämpligt sammanhang. säger herr statsrådet atl del enligt hans mening intefinns någon anledning att göra en sådan utredning och atl det alltså f n. inteär aktuellt med något förslag. Jag konstaterar då bara alt här haruttalat att man finner det angelägel med etl förslag, och då kan jag inteförstå alt herr statsrådet ulan vidare kan säga att han tycker inte det, ochdärför blir det ingenting av med det hela. Entanke vore väl atl herr statsrådet i samband med propositionen ornrättshjälpslagen, som vi nu behandlar, kunde ha bakat in denna mycketbegränsade fråga. Av regeringens skrivelse nr 3 framgår dessuiom att dennafråga är avskriven, och när herr statsrådet här säger att regeringen hittillsinte har funnit anledning att lägga fram förslag, så får Jag väl tolka del såatl ärendet egentligen är avskrivet. Men även om frågan inte är stor tycker jagändå alt statsrådet har visat någon nonchalans mot begäran attföreta en utredning och framlägga förslag. Sedanhar vi frågan om att bistå annan i nödsituation. Där säger herr statsrådet attdel inte har funnits något lämpligt sammanhang i vilkel en sådanöversyn kunde göras. Ja, del är möjligt. Men har ändå gått sedanriksdagen gjorde delta uttalande. Skall sedan en översyn göras, så lar det sinlid, och innan ett förslag kan läggas fram tar del . Därför ärdet naturligt alt man kan känna någon otålighet över förseningen. I regeringensskrivelse sägs att dröjsmålet beror på regeringens prövning, och det gör detuppenbariigen. Men del finns kanske då anledning hoppas att man någon gångskall kunna finna något lämpligt sammanhang att ta upp frågan i och atl detinte skall dröja alltför länge innan vi kan få denna fråga ur världen. Vadsedan beträffar frågan om avräkning av häkiningslid, så är det en speciellhistoria. När vi behandlade del ärendet i Justitieulskoliel trodde vi ossförstå all del kunde komma alt skapa problem, om man inte i administrativordning utfärdade tydliga bestämmelser om hur dom och beslut i brottmål skulleavfattas. Där borde det skapas siörre klarhet. 0/77regeringens åtgärder med anledning av vissa uttalanden 0/77regeringens åtgärder med anledning av vissa uttalanden vet jag inteom del har utfärdats några sådana föreskrifter, men Jag vet ändå att JO vidsina inspektioner på landets tingsrätter har funnit alt man vid samtligatingsrätter som han inspekterat har haft vissa problem i detta sammanhang. Manhar inte haft några klara regler aU gå efter, och därför har det begåttsmisstag vid samtliga dessa tingsrätter. Vanligen har felen då varit av denbeskaffenheten att de verkat lill nackdel för de dömda. Jag lycker därför alldel är beklagligt alt man inte mera har uppmärksammat utskottets lydligaanvisningar om alt här finns det ell praktiskt problem som borde lösas,så au vi sluppil dessa negativa konsekvenser. Vadsedan angår häktning vid förvisning av utlänning är den frågan kanske elttypfall. Där har utskottet och 1973 begärt en ulredning, och vi sadedå alt ärendet brådskade. Men det dröjde innan en utredningtillsattes. Där hade del väl varit lämpligt all låta häktningsutredningen se påfrågan - eller också kunde man väl ha tagit med denna mycket begränsadeproblematik i den utlänningslagstiftning som behandlas. Det är visserligeninte herr statsrådels bord - som justitieministern också hänvisade till är detstatsrådet som har lill uppgift att göra en översyn av utlänningslagstiftningen- men jag lycker all den frågan är dels så brådskande, dels så pass enkel altlösa alt det är beklagligt alt regeringen inte har funnit anledning atl baka inden i häktningsutredningen eller att på annat sätt skaffa fram förslag tidigare.Nu skall den hänskjulas lill utlänningslagstiftningen, en utredning som justhar tillsatts och för vilken direktiven kanske ännu inte är klara. Då vet manju inte hur lång lid delta bagaiellariade ärende kan ta, innan vi kan förväntaen lösning. Närdel sedan gäller frågan om bristfällig förvaring av ammunition hosvapenhandlare skall jag uppriktigt säga all den inte borde ha varit med. Somjustitieministern säger har just il ieutskotlets önskemål på denna punktlillgodosetls genom lagen om explosiva och brandfariiga varor. Jag hadeförbisett all den saken fanns med i det lagförslaget, som dessuiomhar antagit. Det var dock inte juslitieulskottel som behandlade del; jag trort. o. m. alt del av någon anledning var konstitutionsutskollet. På den punktenharjag bara all säga alt vån önskemål är tillgodosett. Närdet gäller frågan om utredning och förslag om vidgad ersättning tillbrottsoffer har jag i och för sig ingen invändning all göra molju-stilieminisierns handläggning av frågan. Man har följt de direktiv somulskoltel preciserade i sitt betänkande och som godtog. Direktivensäger alt utredningen skall arbeta skyndsamt. Men utskott och riksdag ansåg attdet borde innebära att man om möjligt fick en proposition . uppstår enförsening av dessa ärenden genom atl departementet icke tillräckligt tydligtför utredningen har understrukit atl ärendet brådskar. Justitieministern sägeralt betänkandet kommer , och det betyder au proposition är atl väntatidigast . Det blir alltså en försening med etl år. Deltaär ändå en gammal fråga. Den aktualiserades första gången i så tidigtsom på 1940-talel. Den har sedan varit aktuell med jämna mellanrum. Jag hoppasatt Justitieministern delar vår uppfattning, atl frågan om ersättning lillbrottsoffer är angelägen, och au den därför också är brådskande. Jagbeklagar alltså att herr justitieministern inte i direktiven eller på annatsätt gjort klart för utredningen alt detla verkligen är ett brådskande ärende.Del är inte okänt - del har visal sig i andra frågor - atl regeringen har allamöjligheter att påverka utredningar i detta avseende. När det gäller frågor somman verkligen vill ha fram brukar man också kunna få sin viljaigenom. Sedanhar vi frågan om möjligheterna att ersätta isolering med andra åtgärder. Låtmig uppriktigt säga att jag är något förvånad över justitieministernshandläggning av det ärendet. Jag trodde faktiskt att justitieministern deladevår uppfattning att man bör försöka undvika isolering och ersätta isoleringmed andra åtgärder. När vi hade en hearing med kriminalvårdsstyrelsenfick vi vela att man hade börjat göra vissa förberedande undersökningar för attfå klart för sig frekvensen av isoleringsåtgärder. säger justitieministernall sådana förberedande undersökningar forlfarande pågår. Herr statsråd, hurlänge skall de pågå, när kan man vänta sig atl en utredning tillsätts? Kommerdet någon Ulredning? Jag trodde faktiskt inte all deji saken skulle möta någotmotstånd i justitiedepartemeniei ulan tvärtom alt den skulle stimulera departementetall också här försöka påskynda akliviielerna. Närdel sedan gäller frågan om en ökad insyn i ansialisverksamheten vill jag barakonstatera att övervakningsnämndsutredningen, som har redovisat sitt förslagi betänkandet Kriminalvårdens nämnder, har tagit upp denna fråga. har inte tagit upp den på direktiv av justitieministern utan påeget initiativ. Man har faktiskt råkat läsa justitieutskoltets betänkande ochkonstaterat beslut. Trots atl man inte hade direktiv att göra dettog man upp saken lill prövning men fann inte anledning atl framlägga någotförslag. Nusäger justitieministern atl frågan också övervägs av utredningen om personalensarbetsuppgifter vid kriminalvårdens anstalter. Men såvitt jag vet har inteheller den utredningen direktiv från justitieministern all överväga dennafråga. Jag tillåter mig atl tvivla på att en utredning om personalensarbetsuppgifter verkligen naturiigen tar upp frågan om en ökad insyn iansialisverksamheten. Min fråga till justitieministern är här: Är statsrådetberedd all ta ett initiativ i denna fråga i enlighet med beslut föratt verkligen få till stånd en ulredning och ett förslag om en ökad insyn iansialisverksamheten? Jag tror - och har trott - atl detta skullegagna kriminalvården och att det vore myckel angeläget. Såtill frågorna om frigångshem för kvinnliga intagna resp. etl inackorderingshemi . I regeringens skrivelse av sägs del att detla ärende ärslutbehandlat. Men av den skrivelsen framgår 0/77regeringens åtgärder med anledningav vissa uttalanden 0/77regeringens åtgärder med anledning av vissa uttalanden inte vad justitieministernnu redovisat i sill interpellationssvar, nämligen atl ni har överlämnatulskottsbeiänkandet lill för beaktande i styrelsensplaneringsarbete. Jag har bara atl tacka för informationen men konstaterar attvi alltså inte på annat sätt kunde få en sådan här informalion. Beträffandefrågan om författningsreglering av sökregister vid allmän domstol har det iregeringsskrivelsen sagts att den är beroende av regeringens prövning. Menförst nu får vi vela alt ett förslag lill lösning av frågan har avgivits avdomstolsverket och är föremål för remissbehandling. Sammanfattningsvisvill jag säga att jag tycker atl den här redovisningen ger besked om atlinformationerna mellan departement och utskott inte fungerartillfredsställande. För det är väl inte meningen att det skall behövas ettforskningsarbete för att fä fram vilka åtgärder regeringen har vidtagit medanledning av beslut? Jag vill också framhålla för herrJustitieministern att en del motioner kanske skulle kunna undvikas eftersom deväcks just därför att motionärerna inte har vetskap om de åtgärder som ärvidtagna. Jag tror därför att riksdagsarbetet skulle kunna förenklas om vi fickinformalion om konkreta åtgärder som har vidtagits. Dessutom borde väldepartementet ha ambitionen att ulan onödig tidsutdräkt vidta nödvändigaåtgärder när har uttalat sig i olika frågor. Jag vill inte påslå altde frågor som jag har tagit upp är särskilt graverande, men jag påslår alltsåatt det i vissa fall har dröjt onödigt länge medan det i andra fall har varitkommunikationsproblem. Enfråga som Jag kanske kan ställa till herr talmannen, som inte kan svara påfrågan, är: Hur vore det om man i anledning av grundlagsreformen, enligtvilken nu är ensam lagstiftande och enligt vilken all maki skall utgåfrån folket, tänkte sig atl vi fick etl utredningsorgan? Riksdagenkunde där bedriva sin egen ulredningsverk-samhei i vissa frågor. Skulle intedel kunna förenkla problemen? Är inie del en lanke, värd ati överväga? Jag kansom sagl inie begära all herr talmannen skall svara på frågan; jag vill baraföra fram den som ell förslag. Jag lackar återigen herrjustitieministern för svarei. började med alt beklaga sig över att kommunikationernamellan Juslitieulskottel och var så dåliga. Men är deverkligen det, ? Såviti jag vet finns del elt sekretariat ijustitieutskottel, och med del slora iniresse som har för bl.a. dessa frågor föreställer Jag mig att det skulle ligga inom det möjligas ramatt bad sitt sekretariat all skaffa upplysningar om vilkenfråga vill som gäller verksamhetsområde.Skulle sekretariatet vara så ansträngt all jag felbedömer dess möjlighet allringa lill jus- titiedepariemenlei ochfråga, vill jag försäkra all det går alldeles utmärkt att fåhjälp i departementet. Om tjänstemännen i departementet bara får en fråga pertelefon skall de med största nöje lämna alla upplysningar om hur del kan liggatill i departementet med olika frågor som har beslutat om. Det kanjag lova . Någon avoghel från departementets sida kan detalltsåinte vara som ligger lill grund för påstående altkommunikationerna skulle vara dåliga. Jagskall gärna gå ytterligare in på olika frågor som har tagitupp. Beträffande frågan om uttrycket "juridisk byrå" betecknar fruKristensson del som nonchalans från min sida all jag ingenting har gjort. Menså är det ju inte, . Vi har försökt göra en bedömning av denfrågan, och vi har kommit till den slutsatsen att del f n. icke behövs någraåtgärder. Detta framgår också av svarei. Beträffandeden andra frågan, om skyldighet atl bistå annan i nödsituation, får man väländå säga alt denna inte kan betecknas som en prioriieringsfråga, och Jag harockså sagt, all så snart så lämpligen kan ske skall jag la ställning tillformerna för en översyn. Närdel gäller den tredje frågan, som avser avfallningen av villkorlig dom och domom skyddsiillsyn, kan jag inte förslå att kan ha någonanledning att gå med pekpinnen. Vad och utskottet här har begärt harJu beaktats. berörde därefter ell par frågor där t. o. m. hon måste konstateraatt vad som skulle göras redan hade gjorts. Beträffandefrågan om ersättning lill brottsoffer är det f n. så au den nuvarandeersättningen utgår genom ell initiativ från regeringen. var närdel gäller denna fråga ledsen över att del dragit ut innan utredningenkunnat komma med förslag om vidgade regler. Det är jag också, lill detta finns atl läsa i svarei, nämligen att hadebegärt atl även frågan om statlig ersättning genom förmyndare eller god man förskada som drabbar omyndig genom förskingring eller liknande brott skulle lagasupp. Det är väl emellertid angelägel att även denna fråga utreds, och därförskall vi inte klandra dem som utreder frågan för att de genom riksdagenslilläggsbegäran har fåll tilläggsdirektiv. Ifråga om isolering på anstalterna - en fråga som ju ivrigt diskuteras i KRUMoch andra sådana föreningar, där ju också är starkt engagerad -vill Jag gärna deklarera att vi skall försöka atl ersätta isolering med andraåtgärder i så stor utsträckning som möjligt, och den antagna lagen omkriminalvård i anstalt inskränker ju väsentligt möjligheterna till isolering.Men vi behöver nu ha litet större erfarenhet av hur denna lag fungerar innan vikan komma lill något resultat om vilka åtgärder som kan vidtas för auytterligare begränsa isoleringsmöj-ligheien i fängelserna. Tillslut berörde två fall där hon konstaterade au vissa utredningarsysslar med frågor som har önskat få utredda, men 0/7?regeringens åtgärder med anledning av vissa uttalanden Nr 32 att hon inte kunde finna någonting om direktiven för dessautredningar. Tisdagenden '" J svara att det ju finnsmöjligheter atl också ''' ' ° utreder eil ärende, man behöver inie alltid skriva. 0/77regeringens (): åtgärder med Herrtalman! Jag vill försäkra herr justitieministern atl vi i utskollel anledning av vissa har etlutomordentligt sekretariat, och jag tror säkert atl herr statsrådet uttalan- årmedveten om att del går en het linje mellan utskotlssekreiariatel och justiliedeparlementet ochalt man där får många upplysningar i aktuella frågor, inte minst när utskottetskall behandla olika motioner. Från sekretariatet kan vi få besked om ifallnågonting har hänt, och ofta får vi just beskedet att departementet hartillsatt en arbetsgrupp i en fråga som en aktuell motion behandlar, eller planerar en utredning eller något liknande. VadJag ville säga var att kommunikationerna är något ensidiga, eftersom det ärakiiviiet endast från utskottens sida, inte från departementens. Del är deltasom gör atl många onödiga motioner väcks. Detta skulle inte behöva ske omriksdagen genom initiativ från departementen får vela när en ålgärd harvidtagits. Jag menar inte att departementet skall ge utskottet upplysning ialla möjliga olika detaljfrågor, det är självklart inte meningen. Men jag menarall det, i synnerhet när har fattat beslut som skall bli föremål föråtgärder från departementets sida och när departemeniei vidtar åtgärder isådana frågor, är ni som skall informera utskottet. Bollen ligger hos er.Riksdagen har begärt atl regeringen skall vidta åtgärder, och då tycker jagfaktiskt inte att utskotts-kanslierna skall behöva ringa och fråga när det häntnågonting. Då skulle de få hålla på och ringa innan det händer någoti vissa av de här frågorna och de kan få besked. Jagskall avstå, herr talman, frän att kommentera de olika punkterna. Jag har gjortdel förul och herr justitieministern har egentligen inte sagt någonting som göratt jag har anledning all ändra mitt första inlägg. Del skulle möjligen varanär del gäller frågan om broltsskadeersälining. Där vill jag påstå att om manhade varit angelägen om en lösning kunde man ha slutfört det förstautredningsuppdraget fristående från de till-läggsdirektiv som kom. De frågornabehöver nödvändigtvis inte höra samman. Närdet gäller frågan om isoleringsstraff är det en ny variant som justitieministernkommer med, nämligen alt man måste ha erfarenhet av hur behandlingslagen verkarinnan man kan göra någonting. ansåg all det borde göras en ulredningför alt undersöka möjligheterna att yllerligare ersätta användningen avisoleringsstraff, men säger jusiiiieminisiern att först måsle man avvaktaverkningarna av den behandlingslag som antog 1974. Del var en nyupplysning. Bara en liten replik beträffande fiu Krislenssons sista påstående. Detvar ingen ny upplysning, . Det är vår bedömning att man måsle haetl underlag innan man kan sätta i gång med en utredning. Överiäggningenvar härmed slutad. §15 Herr andre vice talmannen meddelade atl på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle civilutskottels betänkanden nr 1 och 2 samtkulturulskottets betänkanden nr 13, 18 och 19 i nu angiven ordning uppförasfrämst bland två gånger bordlagda ärenden. § 16 Anmäldes och bordlades 1975/76:15 med anledning av propositionen1975/76:29 om skallefull-maki för finans- och skatteutskott enligt 8kap. regeringsformen, m. m. jämte motion 1975/76:17 med anledning av propositionen1975/76:83 om ändring i taxeringslagen (1956:623) 1975/76:3 med anledning,av dels regeringensskrivelse med redogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder , dels berättelse från den svenska delegationen vid Europarådetsparlamentariska (rådgivande) församling rörande församlingsmötena under tidenmaj 1974-januari 1975 (f2:e sessionen) 1975/76:15 med anledning av propositionen1975/76:44 med förslag lill vissa bestämmelser om den al I manna tandvårdsförsäkringen jämte motioner 1975/76:17 med anledning av propositionen1975/76:46 om enhetliga regler för beräkning av socialförsäkringsavgifier påuppdragsinkomster m. m. jämte moiioner 1975/76:17 med anledning av motion om underrättelsetill anhöriga om intagning av patienter på sjukhus i vissa fall, m. m. 1975/76:18 med anledning av motion om inrättande avmedicinsk specialitet inom området alkoholisivård, m. m. 1975/76:21 med anledning av motion om åtgärder föralt minska antalet självmord 0/77regeringens åtgärder med anledning av vissa uttalanden §17 Anmäldes och bordlades 1975/76:144 av henClarkson 1975/76:145 av herrHermansson m.jl. 1975/76:146 av herrar Josejson och i Sundsvall1975/76:147 av herrar Josejson och i /76:148 av ftuTroedsson med anledning avpropositionen 1975/76:61 om särskill investerings-avdrag och statligtinvesteringsbidrag för inventarieanskaffning §18 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellalion somingivits till kammarkansliet 1975/76:72 av fruTilländer (c) lill herr justitieministern om vidgad in-terpellaiionsrätl ikommunfullmäktige: Sedan mitten på 1950-talei är polisväsendet i sinhelhet statligt. Inom varje polisdistrikt finns likväl en kommunalt utsedd polisstyrelse, som enligt lagen om polismyndighet har lill uppgift att planlägga och leda polisens arbeie. Om polisstyrelsens uppgifter sägs i denna lag bl. a.: "Polisstyrelsen skall noga följa förhållandena inompolisdistriktet och verka för etl förtroendefullt förhållande mellan polisen och allmän heten. Del åligger polisstyrelsen särskill att vaka över att lagar och andra författningar rörande allmän ordning och säkerhet efterleves, , plan lägga och leda polisens arbeie samt söria för atl åtgärder vidtages för all förebygga brott, verka för god rekrytering av tjänstemän till polis väsendet." Polisensarbete ute i kommunerna sker därtill myckel ofta i intim samverkan med dekommunala myndigheterna. och skolstyrelse kan här nämnassom exempel på kommunala styrelser och förvaltningar som har regelbundenkontakt med polisväsendet. Detmåsle mot denna bakgrund te sig naturligt att regler skapas för att kommunensmedborgare och förtroendevalda så långt sig göra låter ges möjlighet atl följapolisens arbeie och göra sig underrättade om polisens arbetsförhållanden,särskilda problem inom kommunen, svårigheter vid ordningens upprätthållandeetc. Deltorde vara av stort värde för kommunfullmäktige all genomin-terpellationsinstituiet få ta del av polisens syn på frågor som berör denpolisiära verksamheten inom kommunen och få en uppfattning om medeloch metoder som polisen har till sill förfogande för alt bemästra olikasituationer och möta uppkommande problem. Medanledning av det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lill herrjustitieministern få ställa följande interpellation: Är statsrådet beredd attföreslå sådan ändring i gällande regler för in- terpellalionsrätli kommunfullmäktigeförsamlingar att denna rätt också Nr 32 kan omfatta dedelar av del statliga polisväsendet som är underställda lokal polisstyrelse? §19 [VIeddelande om fråga Meddeladesall följande fråga framställts