prot · FZ0999 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:99 1975/76:2376 lillulbildnirigsutskotlel 1975/76:2377-2379 lillkonsiiiulionsutskotlet Skatteuljämningsbidragtill kommunerna m. m. 1975/76:23 med anledningav propositionen 1975/76:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /76 såvitt avser § 3 Vissa anslag inom verksamhetsområde Föredrogs finansutskottets betänkande 1975/76:24med anledning av i propositionen 1975/76:100 framlagda förslag om vissa anslagför /77 inom verksamhetsområde jämtemotioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. FruSÖDER (c): I utskottsbetänkandel 24 från finansutskottet behandlas ett stort antalfrågor. I punkten 18, som vi nu går att behandla, tas upp ett antal motionergällande skatteutjämningsbidrag till olika kommuner liksom krav på ett nyttskatteutjämningssystem. Rättnyligen, närmare bestämt , tillsattes en utredning omskatteutjämningsbidragen och deras framlida utformning. Helt nya faktorer skallkunna påverka bidragens utformning, som t. ex. en stor andel pensionärer elleren stor andel barn i befolkningen, vilket vi vet medför slora kommunalakostnader - detta för att kunna få en rimlig service. Dessutom skallinkomststruktur, avstånd inom kommunen och bebyggelsestruktur kunna vägas inför att åstadkomma Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. rältvisa för människorna ide här kommunerna. Direktivenär alltså utformade så att det slutliga förslagel bör medverka till attskatteutjämningsbidragen blir ell bälire instrument inom regionalpolitiken änvad de är . Dådet finns kommuner i liknande situation som de som talas om i motionerna 692 avherr i och 935 av m. fl. har vi centerpartister iutskollel anslutit oss till utskottets skrivning i avvaktan päutredningsförslaget, och vi förulsäller att de frågor som tas upp i anslutninglill dessa motioner får en slutlig lösning. Man kan inle särbehandla vissakommuner som har företrädare i medan andra kommuner inte harmöjlighet alt bli bedömda i sammanhanget. Somframhålls i utskollsskrivningen rörande motionen 930 av m. fl.har kommunerna på grund av den kraftigastorstadsexpansionen hamnat i en prekär ekonomisk situation. Motionärernaframhåller, liksom utskollel, vilket är enigt på den här punklen, att insatsergjorts från regeringens sida genom beviljande av extra skatteutjämningsbidrag.Men trots detla är silualionen mycket allvariig, och det är vår förhoppning attdessa kommuner snarasi skall få stöd inom ramen för nuvarande bestämmelser samtalt skatteutjäm-ningsutredningen snabbt skall kunna framlägga förslag till enlösning pä problem av denna typ. Somulskoliels cenlerledamöler framhåller skulle situationer av sådana slag som dei och och även pä andra ställen i vårt land ha kunnat undvikasom regionalpolitiken tidigare inriktats på en balanserad tillväxt inom landelsalla regioner. Detär koncentrationens vådor som slår igenom. Vi måste därför finna former föratt stödja de kommuner och de människor som fått det besvärligt - oavsett omdel är i koncenlrationsområden eller i avfolkningsbygder. Detblir anledning alt återkomma lill frågor om inomregional balans då kammarensenare i vår skall behandla molionen 940 om provisorisk inomregionalskatteuljämning. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan under punkten 18. Hert (): Som nämnde behandlas i del nu aktuella betänkandet bl. a. motionen 930 som tarupp problem av särskild art i vissa kommuner inom . Det ärfråga om kommuner som har haft en myckel snabb befolkningstillväxt under1960-lalel. Man kan nästan säga all del varit en explosionsartadbefolkningstillväxt i dessa kommuner. Dennautveckling är inle någonting som i och för sig initierats frånkommunalpolitikerna i kommuner som och . Det är en följd av enmedveten koncentralionspolilik frän regeringens sida. Det var den utvecklingsom en gång i väriden i beskrevs som "den glädjandefolkvandringen" som i stor utsträckning gick till just dessa kommuner.Denna våldsamma expansion på 1960-talel ledde till vissa myckel bestämdaproblem. Den ledde till sociala problem, eftersom många människor förloradesina gamla, naturliga kontaktpunkter med andra människor. Socialaproblem uppstod som ell resultat av alt man fick slora bostadsområden medmycket ojämn befolkningssammansätining. Del blev stora avstånd mellan arbete,bostäder och service, vilket har lett till långa pendelresor och ytteriigareförsämrat möjligheterna till kontakt mellan människor. Koncentrationen leddetill miljömässiga problem. De nya bostadsområden som smällts upp i rask taktblev ofta mycket bristfälliga från boendesynpunkl. Nalurförslöringen i de härområdena blev betydande. Utvecklingenledde också, som vi har sett, lill stora ekonomiska problem. De investeringarsom krävdes av dessa kommuner var av oerhörd slorieksordning. När nubefolkningstillväxten i stor utsträckning upphört och del som finns kvar av1960-talets storhetsdrömmar är mängder av tomma lägenheter så är den ekonomiskakrisen för många av dessa kommuner ett faktum. Denekonomiska krisen utgör också ett effektivt hinder för att kommunerna påallvar skall kunna ta itu med de andra problemen, som är en följd avexpansionen, nämligen de sociala och miljömässiga. Det finns helt enkelt ingaresurser för att ta hand om de sociala problemen, det finns inga resurser föratt förbättra boendemiljöer och naturmiljöer inom dessa kommuner. Dennautveckling är, som jag sade, i mycket stor utsträckning en följd av en medvetenkoncentralionspolilik från statens sida. Därför är del nödvändigl all staten ärmed och tar sitt ansvar när det gäller alt lösa de problem som har uppstått.Staten måste tillföra ekonomiska resurser till de hårdast drabbade kommunerna istorstadsområdena. Jagkonstaterar med glädje att denna motion har fåll en ganska positiv behandling iutskottet. Man erkänner att de ekonomiska bekymmer som finns i dessa kommuner istor utsträckning är av sådan art all kommunerna och deras poliliker intesjälva kunnat påverka dem. Utskottet framhåller också att del är angeläget attdessa frågor får en snar lösning. Självfallet hade del varit önskvärt attriksdagen redan nu kunnat falla beslul om ett anslag från staten för atthastigt träda till och hjälpa dessa kommuner. Del brådskar nämligen medåtgärder. För som går blir bekymren större. Eftersomutskollel är enigt, anser jag det inte särskilt meningsfullt alt yrka bifalltill molionen som den ligger. Jag vill bara framhålla alt detla inte är en sakman kan hålla på och utreda för . Fakta om bekymren i de här kommunernafinns. Del behöver inte vara särskilt tidsödande all sammanställa dem. Och detbehöver inte vara särskilt tidsödande alt ta reda på vilka åtgärder som snabbastkan och måsle sättas in. Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. Jaghoppas därför alt de krav som utskoiiet framför, nämligen att de här frågornaskall karlläggas och att åtgärder skall komma lill slånd för att lösa dessaproblem, av regeringen uppfattas som krav på skyndsamma åtgärder. Jag har inget annat yrkande än om bifall till utskottels hemställan. HertEKSTRÖM (s): När det gäller skatteutjämningsbidrag till kommunerna är det ellenhälligt finansutskott som släller sig bakom yrkandena om avslag på motionerna692, 693 och 935. Vidare är utskottet enigt om alt motionen 930 ej mätteföranleda någon åtgärd. Ändringari skatteutjämningssystemet för kommunerna företogs av riksdag, menomkring sistlidna tillsattes - som erinrat om - enskatteutjämningskommilté med uppgift att i samverkan med bl. a.kommunalekonomiska utredningen utreda förutsättningarna för och lägga framförslag till de ändringar som kan anses befogade, eftersom beslutansågs som ell provisorium i avvaktan på en aviserad översyn i anslutning tillatt resultaten frän den kommunalekonomiska utredningens arbele föreligger.Utskottet tillstyrker sålunda depariemenischefens hemsiällan om etlförslagsanslag pä 2 870 milj. kr. Tillbelänkandel har emellertid ledamöter i utskottet fogat ettsärskilt yttrande där de, liksom vi gör i utskollsskrivningen, framhåller denbesvärliga ekonomiska situation som kommunerna befinnersig i. av centerpartisterna i ulskottel avgivna särskilda yttrandet anses de ekonomiskabekymren till stor del vara resultatet av en felaktig riksplanering ochbristande regionalpolitiska insatser. Det har och framhållit. Vi har från socialdemokratiskt håll inte för avsikt att i dethär sammanhanget föra någon debatt om regionalpolitik och riksplanering, utanjag vill endast framhålla att de problem som vissa kommuner istorstadsregionerna f n. brottas med är en följd av en rad sammanhängandeomständigheter. Det väsentliga för dagen är att utskollel enigt anser alt deväckta motionerna skall avvisas av och all departementschefenshemställan skall bifallas. Enligtvad vi från kommunalekonomiska utredningens sida har inhämtat harskalieutjämningskommittén för avsikt att redan under första delen avnästkommande år lägga fram sitt betänkande. Kan sedan också kommunalekonomiskautredningen slutföra sitt arbete borde den kartläggning somefterlysts ha kommit till stånd. ; Med detta, herr talman, yrkar jag bifalltill ulskoliels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. FruSÖDER (c): Jag skall fatta mig myckel kort även på denna punkt, eftersom vi ävenhär har ett enhälligt utskott. Underpunkten 25 i finansutskottets belänkande nr 24 behandlas motionen 1843 avfröken m. fl., där man lar upp frågorna om obalansen mellan bostäderoch arbetsplatser inom och . Arbetsplatserna ärkoncentrerade till de inre områdena, vilkel medför länga och tröttandearbetsresor, Molionärerna framhåller all staten vid lokalisering av sinverksamhet har ell ansvar för all söka häva denna obalans. Man kan inle läggahela ansvaret på kommuner och landsting. Ett enhälligt utskott delarmotionärens syn på de avigsidor som obalansen i koncentrationen avarbetsplatser medför. Beträffandedet konkreta yrkandel i molionen alt av de lokaler somfriställs vid utlokalisering av statlig verksamhet liksom vid lokalbyte skallöverföra så mänga som möjligt till bostadsändamål anför utskottet, all del ären fråga för kommunen all bestämma lokalers och fastigheters användningsområde,vilket ju är etl myckel viktigt påpekande. Vadvi vill understryka i det särskilda yttrande som ledamöterfogat vid utskottsbetänkandel är, att som en statlig myndighetändå har etl särskilt ansvar att genom initiativ medverka till och underlättaöverförandet av lokaler som är lämpliga för bostadsändamål, så all kommunernassträvanden att nå balans mellan arbetsplatser och boende inom regionenverkligen underlättas. Staten kan inte i del avseendet undandra sig sin del avansvaret ulan bör kunna vara aktiv på den punkten. Men denslutliga be-slämmanderällen över användningen ligger självfallel i kommunenshand. Meddella, herr lalman, vill jag yrka bifall lill ulskoliels hemställan under dennapunkt i utskottets belänkande. HertEKSTRÖM (s): Även under denna punkt föreligger en enhällig utskotts-skrivning,innebärande att utskottet föreslår bemyndiga regeringen att beslutaom byggnadsarbelen för statlig förvaltning inom de kostnadsramar som harförordats i proposilionen och vidare att till byggnadsarbeten för budgeiårei1976/77 anvisa ett invesieringsanslag av 285 milj. kr. 1samband härmed har behandlats en motion, nr 1843, vari hemställs alt riksdagenskall ge regeringen till känna att lokaler som friställts i sam- band med utflyilningarnaav statlig verksamhet i största möjliga uislräckning skall överföras lillbostadsändamål. Utskottet delar den syn som har kommil lill ullryck i motionenangående utvecklingen av huvudstadens centrala delar, innebärande entilllagande kontorisering och växande trafikslrömmar. Men när det gäller de ca7 000 m lokalyta som disponerar över har utskottet denmeningen all frågan om fördelningen mellan kontor och bostäder är en kommunalangelägenhet. Därför är utskottet inte benäget göra något uttalande. Däromär vi eniga, men ledamöter har ändå velat tillfoga någrasynpunkter i form av ell särskilt yltrande. Yttrandet har den innebörden attbyggnadsstyrelsen borde upplysa olika intressenter om vilka lokaler som kommeratt bli lediga. Ja, nog skulle väl kunna ställa sig bakom en sådanblygsam begäran, men har vi å andra sidan en gång slagit fast all dispositionenav lediga utrymmen aren angelägenhet, verkar del överambiliösi all gedirektiv till att bedriva någon sorts upplysningsverksamhetpå området. Säkerligen känner hugade spekulanter lill vilka lokaler som kommeralt bli lediga. Med detla vill jag yrkabifall lill ulskoliels hemställan. Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 26 och 27Kammaren biföll vad utskollel Regeringenhade i propositionen 1975/76:100 bilaga 9 () under punklen1X:5 (s. 154-156) föreslagit att 1. medge all dalamaskinutrustning beställdes - utöverlidigare med-givel belopp - lill en koslnad av högst , 2. lill Slalens datamaskinfond: Anskaffning avdalamaskiner för /77 anvisa ell investeringsanslag av . Idelta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:941 av herrSöderström (m) samt 1975/76:942 av herrar () och iBorås (m), vari hemställts att skulle avslå regeringens förslag ombemyndigande på 125 milj. kr. för beställning av datamaskinulrusining. 1.all med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen1975/76:942 medgav att datamaskinutrustning beställdes - utöver tidigaremedgivet belopp - till en kostnad av högst , 2. alt lill Statens datamaskinfond:Anskaffning av dalamaskiner för budgeiårei 1916/11 anvisade ellinvesieringsanslag av , 3. all skulle avslå motionen 1975/76:941. Reservation hade avgivits av herrar ()och i Slaffanslorp (m) som ansett att utskottet under 1 borthemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975/76:942 skulle avslå regeringensbegäran all datamaskinutrustning fick beställas till en koslnad av - utövertidigare medgivet belopp - högst . HertSÖDERSTRÖM (m): Under den här punklen behandlas statens datamaskinfond, där föranskaffning av dalamaskiner föreslås ett investeringsanslag på 115 milj. kr.Dessutom begärs bemyndigande att beställa datamaskinutrustning för ytieriigare125 milj. kr. Delär ingen som betvivlar att den nya datatekniken har medfört en positivutveckling inom statsförvaltningen samt all den i grunden har förändraibetingelserna för arbetsrutiner m. m. Jag vågar även tro all del inte finnsnågon här i som skulle vilja påstå alt vi skulle kunna vara utandatamaskinerna. Denreservation som är fogad till finansutskottets betänkande på denna punkt harinte heller tillkommit för all rikta kritik mot att statens datamaskinulrusininghålls i gott skick, och även utökas efter hand, ulan den har tillkommit därföratt vi reservanter känner oss ganska tveksamma lill omfattningen av de beslutav denna art som fallas . Det har med säkerhet investeratsmiljardbelopp under den lid som gått, men trots det vågar jag påstå altknappast någon av ledamöter har den blekaste aning om vilka ändamåldessa miljardbelopp har använts till. Del är detta som vi lycker är betänkligt.Vad vi begär - del är samma begäran nu som den vi har framställt lidigare underfiera år -är alt skall få en redovisning av dels hur invesleringarnafördelar sig, dels vilka erfarenheter man har fäll av lidigare investeringar. Jag tycker att della är en rimlig begäran, men detanser tyvärr inle utskollsmajoriteten. Dess motivering är nu liksom lidigareall del pågår en ulredning, varför man föreslår avslag på vår molion, somligger lill grund för reservalionen. Men irois alll lycker jag au vår begäranär väl motiverad, och jag ber därför, herr talman, att med detla fä yrka bifalllill reservalionen. Hert (): Statskontoret beräknar på grundval av från myndigheterna inkomnaredovisningar det lotala investeringsbehovet för datamaskin-utrustning till 127milj. under /77. Investeringsbehovet för innevarandebudgelår uppskattas till ca 106 milj. kr., och härefter skulle 12 milj. kr.finnas disponibla. På grund av de förskjutningar som brukar äga rum i frågaom såväl leveranser som betalningar har sialskonlorel hemställt om etlinvesieringsanslag av 115 milj. kr. Destörre investeringsobjekten är redovisade i budgetpropositionen, och vidare harfinansutskottet liksom haft lillgång lill den fullsländigasammanställningen av desamma. Det finns alltså möjlighet för finansutskottetsledamöter att ta del av alfa de beräknade inköp som skall verkställas - denmöjligheten står ju öppen för alla utskottets ledamöter. Dessutom vill jagerinra om alt erhåller en sammanställning från statskontoretrörande befintliga statliga datorer. Utöverlidigare lämnade bemyndiganden hemställer nu departementschefen att riksdageni enlighet med statskontorets framställning måtte medge alldatamaskinulrusining utöver tidigare medgivet belopp får beställas lill enkoslnad av högst 125 milj. kr. Underde gångna åren har från moderat håll emellanåt yrkals avslag på bemyndigandet,och sä har också skett den här gången. Dels har man motionerat om avslag, delshar de moderaia ledamöterna i finansutskottet reserverat sig lill förmån förmolionen, då man vill au daialeknikens konsekvenser försl skall prövas ochutvärderas. Del vill finansutskottets majoritet också. Vi anser dock att detlill slor del ingår i sialskoniorels löpande verksamhel. Sialskoniorelsverksamhel går just ul pä all behandla frågor om datateknik och att hjälpamyndigheter och andra på detta område. Närdet gäller de övergripande frågeställningarna har vi vidaredata-samordningskommittén. Den räknar med att kunna komma med sitt belänkandeunder innevarande år. Medhänsyn lill att vi inom majoriteten i finansutskottet anser alt del föreliggerså starka skäl för all ell ytterligare bemyndigande medges ber jag all få yrkabifall lill utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen av herrarSöderström och i Slaffanslorp, och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvoiering upplästes och godkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill all kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 24punkten 28 mom. 1 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av herrar och iSlaffanslorp. Vidomrösining genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdesvoiering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal: Mom. 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. Föredrogs finansulskoitets belänkande 1975/76:25med anledning av motioner angående kommunernas ekonomi. Idelta betänkande behandlades moiionerna 1975/76:929av m. fl. (c), vari hemslällls all beslulade 1. all som sin mening uiiala vad som anförts imolionen belräffande inriklningen av del forlsalla kommunalekonomiskareformarbetei, 2. all hos regeringen anhålla att molionenöverlämnades lill berörda utredningar för beaktande, 3. alt hos regeringen anhålla om åtgärder för allåstadkomma en nära samordning av det utredningsarbete som pågick på detkommunalekonomiska området, 1975/76:931 av m. fl. (c), varihemställts att beslutade att uttala att de ökningar i statensskatteinkomster som föranleddes av att kommuner och landsiing subventioneradekollektivtrafik borde återbetalas till vederbörande trafikhuvudman, 1975/76:943 av i Slaffanslorp(m), vari hemställts alt hos regeringen skulle anhålla om enkartläggning av de kommunalekonomiska konsekvenserna av avsättning tillarbeismiljöfon-der och fondering av s. k. "övervinster", och 1975/76:944av m. fl. (m), varihemställts alt hos regeringen begärde skyndsam ulredning av de imotionen berörda problemen angående möjlighelerna all skapa en bälirefungerande sektor. 1.all hos regeringen begärde all molionen 1975/76:929 överlämnadeslill kommunalekonomiska uiredningen, skaileulred-ning,sysselsäiiningsutredningen och utredningen om skatteutjämningsbidragen förbeakiande i tillämpliga delar. 2. all skulle avslå motionen 1975/76:944, 3. att med anledning av motionen 1975/76:943som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 4. att hos regeringen begärde att motionen1975/76:931 överlämnades till utredningen avseende regionall gällandegenerella trafikra-balter för beaktande. 1. belräffandeöverlämnande av motionen 929 till vissa utredningar i vad avsåg hemställan av herrar (), i Slockholm (s), (), i (s), (), i (s) och (vpk) som ansett att utskollel under 1 bort hemställa all skulle avslåmotionen 1975/76:929, 2. beträffande överlämnandeav motionen 929 till vissa utredningar i vad avsåg motiveringen A. avherrar , i , , i , och i (samtliga s) som - under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 - ansett alt utskottets ytt rande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, B. av (vpk)som - under förutsättning av bifall lill reservalionen nr 1 - anseil all utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanten angiven lydelse, 3. belräffande överlämnandeav motionen 944 till vissa utredningar av herrar () och i Slaffanslorp (m) som ansett all ulskottel under 2 bort hemslälla allriksdagen hos regeringen begärde all molionen 1975/76:944 överlämnades lillkommunalekonomiska uiredningen, skaiieuired-ning,sysselsäitningsulredningen och utredningen om skatteutjämningsbidragen förbeaktande i tillämpliga delar, 4. beträffande överlämnandeav molionen 931 lill uiredningen rörande generella irafikrabaiier i vad avsåg hemställan av herrar (), i (s), (), i (s), (), i (s) och (vpk) som ansett alt utskollel under 4 bort hemslälla all skulle avslåmolionen 1975/76:931, 5.beträffande överlämnande av motionen 931 lill uiredningen rörande generellairafikrabaiier i vad avsåg motiveringen A.av herrar , i , , i ,och i (samlliga s) som - under förutsättning av bifalllill reservationen nr 4 - ansett all ulskoliels yttrande i viss del skulle haav reservanterna angiven lydelse. B.av (vpk) som - under förutsättning av bifall lill reservationennr 4 - ansett all utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservantenangiven lydelse. HerrEKSTRÖM (s): 1 det föreliggande betänkandet har finansutskottet behandlat motionerangående kommunernas ekonomi. Med hänsyn till kommunernas stora roll i dentotala samhällsekonomin är del inte att förvåna sig över all deproblemställningar som aktualiserats i motionerna återkommer år . Blandårets motioner befinner sig sålunda en partimotion från , i vilkenman gör en utförlig genomgång av kommunernas problem. Det får ses som ensammanfattning av alla de aktuella problemställningar som f n. befinner sigunder ulredning och frågor som förekommer i de kontinuerliga överläggningar somhålls mellan representanter för kommunförbunden å den ena och finansdepartementetå den andra sidan. Detskulle leda alldeles för långl att göra en genomgång av alla de frågor som tasupp i molionen. Sålunda kommer man tillbaka till kommunsammanläggningarna ochderas betydelse för den kommunala ekonomin och gör där påståenden som delskulle finnas stor anledning att närmare gå in på, t. ex. att den kommunalacentraliseringen har medfört att kostnadskontrollen allvarligt försvårats.Förhållandel lorde vara del rakl motsatta. Man talar om följderna av en vidgadindirekt beskattning, systemet för avräkning av kommunalskallemedel mellan staloch kommun, del påstådda höga ränteläget, kostnadsdrivande anvisningar, synpunkterpå skalteuljämningssyslemel och angelägenheten av en övergång till mergenerella statsbidrag. Ja,det här var bara etl axplock ur de inte precis fräscha och nya synpunkter somframförs i motionen. Vidare innehåller molionen en hemställan om åtgärder föratt åstadkomma en nära samordning av det utredningsarbete som pågår på delkommunalekonomiska området. Nuär del på del sättet att del mesla av vad som anförts i den här molionen harredan varil föremål för behandling, och harmolioner med liknande innehåll överlämnals lill kommunalekonomiskauiredningen.