prot · FY0954 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag tror attlivsmedelsverkels beslut kan påverkas genom information och partsinlagor lill verketfrån olika intressegrupper. Del behöver inle finnas någon speciellbeslutsfunktion frän alla intressegruppers sida. De nuvarande representanternaför produktion och handel bör, lycker jag, ses som personliga experter pålivsmedelsfrägor och uppfatta sin slällning som sådan. De bör inle vararepresentanter för ell visst förelag eller en viss intresseorganisation. Denfilosofi som ligger bakom reservaiionen och centerpartisternas förslag lyckerjag således i grunden är hell fejaktig. har känt del väldigtangelägel alt hålla god kontakt med livsmedelsindustrin, handeln ochkonsumentorganisationerna. Man har ofta sänt olika fiänstemans förslag päremiss lill alla dessa organisalioner. Jag tycker all della förfarande börräcka för att ge besluten i livsmedelsverket en önskad anknytning tillverkligheten. Mot bakgrund av det jag anfört yrkar jag bifall lill ulskoilelsförslag under punklen 31 mom. 1, innebärande avslag på molionen 279. Jordbruketsrationalisering, m. m. Jordbruketsrationalisering, m. m. i (c): har redan berört punkten 31 och reservationen 6 och jag kaninstämma i hennes anförande i vad gäller reservationen 6. Till della vill jagfoga några ytterligare synpunkter. Denförflyttning av lill , som äger rum ,innebär att undersökningsavdelningen får möjligheter att utvidga sinverksamhet. Ulvecklingen inom del livsmedelstoxikologiska området kommer attställa slora krav på verkels toxikologiska laboratorium. F. n. har dellalaboratorium, på grund av brist på resurser, inte haft samma etableradeverksamhet som undersökningsavdelningens övriga tvä laboratorier. Flyttningentill innebär väsentligt ökade resurser i vad gäller både lokalyta ochtillgång lill modern apparatur. bör medföra att analyser och utvärderingarnu skall bli möjliga i en helt annan utsträckning än som varit fallet i degamla lokalerna i . Menför alt undersökningar och utredningar om förekomst och verkan av hälsovådligaämnen i våra livsmedel skall fungera på ell tillfredsställande sätt räcker detinte bara med bra lokaler och modern utrustning, det krävs även enpersonalförslärkning för att del önskade resultatet skall kunna uppnäs. Denfiänst som toxikolog som departementschefen föreslår är enligt vår mening intetillräcklig. Frågorrörande tillsatser, bekämpningsmedelsresler och andra föroreningar i våralivsmedel har under senare är tilldragit sig allt slörre intresse frånallmänhetens sida. Det är en helt naturlig utveckling. Del måste självklartligga i varie konsuments intresse att kunna lita på att de matvaror som haneller hon köper är så fria frän skadliga ämnen som del över huvudlaget är möjligt. Delta berättigade krav frän konsumenterna måste tillgodoses.Målet för undersökningsavdelningen bör vara - och är det säkert ocksä - attresurserna blir utnytfiade så effektivt som möjligt. Men för della krävs ellförhöjt anslag. Utskoltsmajoriteten har inle ansett sig kunna tillstyrka delta.Ändå gäller del en så förhållandevis blygsam summa som . som vireservanter begär, och det är ell anslag som vi finner synnerligenvälmotiverat. Jag yrkar bifall lill reservaiionen 6 och för övrigl lill dereservationer som upptar i som första namn. Herrtalmannen, som under delta anförande övertog ledningen av kammarensförhandlingar, tillkännagav alt anslag utfärdats om sammanträdels fortsättandekl. Hen i Agnas (m): För alt traveslera smög en viskning mig förbi,ell rykte söderifrån, all del aktade jordbruksulskollei vid behandlingen avherr Nissers moiion 1576, som också jag har underskrivit, skulle ha förtsamtal med vändningar av innehåll alldel skulle vara diskriminering av folkgruppall gå ett förslag som della välvilligt Då länker manpå formuleringen i motionens kläm där del talas om att de fiänster vilkasinnehavare handlägger samefrågor bör besättas med samer i första hand. Delskulle vara diskriminering av folkgrupp all bestämma att jusl en same skulle haen viss fiänsl! Utskolletskriver på s. 16 i sill belänkande att man bl. a. av principiella skäl inlekan biträda motionsyrkandel. Jag skulle bra gärna vilja veta vad del är förprincipiella skäl som varit avgörande här. HerrNisser har i sin motion talat om all del under gångna tider ofta fatlats beslutpå högre ort, alltså av myndigheter, innan man tagit tillräckliga kontaktermed samerna. Del är rikligt. har det inte varit några kontakter alls. Motionärenmenar, och jag häller med honom, att del skulle vara en styrka om man kundefinna samer på de fiänster där del handläggs samefrågor. Lålmig ta etl färskt exempel som belyser hur del fortfarande tillgår. Jag har juslläst propositionen 46, vars motionstid ännu inle är utgången. Den gällerplanering och samordning av samhällets insatser för rekreation och turism. Därredogörs för det arbeie som gjorts av en kommitté, vars betänkande ligger bakompropositionen. I slutet på den redogörelsen återges faktiskt en ledamotsyttrande. Renägaren hade elt särskilt yttrande där han talar omall samerna måste få göra sina röster hörda. I proposiiionen flnns också enkort rad om Svenska samernas riksförbunds remissvar. Men i vad föredragandestatsrådet skrivit sägs inle elt ord om de problem som ochSvenska samernas riksförbund aktualiserar. Ändå nämner statsrådet t. ex.Åreområdet. Även i Vindelälvsområdel kan samiska intressen bli misskrediteradevid denna behandling. Jagfrågar än en gång jordbruksutskottet: Vad är det för principer som gör all maninte kan skriva all samer bör komma i fråga då del gäller tillsättande av dessafiänster? Nuskall jag be att, för belysning av frågan, få anföra ell intressant exempelfrän värt grannland , där man ocksä har samer. I tidningen den 12februari 1975 finns en annons, som jag har framför mig. Den ledigförklarar enfiänst som saksbehandler, förstesekrelerare - hos lappefogden i Vest-Finnmark.Där står det: "Kjennskap til samisk er nodvendig"; kunskap i samiskaspråket är alltså nödvändig. Skulle del strida mol det svenskajordbruksdepartementets principer om något sådant logs med när manledigförklarar fiänster av del här slaget: kunskap i samiska är nödvändig?Skulle del möjligen vara diskrimination av den känsliga svenska folkgruppen alldel stod all kunskap i samiska var nödvändig? Det kanske kunde inspirera endel svenskar lill att försöka lära sig samiska. På så säll kunde vi fä bällreläroböcker och kanske litet mer insikt i samernas problem. Manhar ibland talat om gamla liders hårdhet mot denna vär etniska minoritet. Detfinns myckel i den vägen. Jag behöver bara nämna elt sådant namn som Nasafiällför att den som är historiskt bevandrad ögon- Jordbrukelsrationalisering, m. m. Jordbruketsrationalisering, m. m. blickligen skall vela altallt inle är vackert i svensk historia. Men motsatsen i svensk historia finnsocksä belagd. Jag har på tagit fram landshövdingens iVästerbotten skrivelse lill Kungl. Maj:t och tittat på en hel delbrev, som är skrivna av en landshövding som hette . Han varsamepojke - flnnpojke - från börian. Men han var en begåvad man och blevfaktiskt adlad. Del låler förskräckligt nu i svenska öron, men dä var del fint.Han adlades och sedan blev han landshövding över Västerbollens län, somvid också omfattade , alltså den del av som lågöster om . Del framgår av handlingarna alt del var en mycket arbetsamoch duktig man som sålunda fick landshövdingfiänsten. Han var t. o. m.deceniraliseringsföregångare och köpte under sin landshövdinglid ell hemman -Slotle - som låg nära Kronoby kyrka i . Han bodde där också ,och vissa landshövdingsskrivelser lill kungen är daterade där. När man läser omhonom och befolkningens inlryck av honom - del fördes på den liden vissaprocesser om egendom - fär man en känsla av att han ingalunda var en sämreeller hårdare landshövding än svenskarna. Han gav elt gott inlryck. Jagvågar här framför någol som kanske inte är ell allvarligt menat förslag, ulansnarare en fråga: Kan del vara möjligl all länka sig all vi mer ficken landshövding som var same? Skulle del vara principiellt diskriminerande förnågon folkgrupp om del hände? - Detta ligger vid sidan av det slora allvaret.Men jag tror all del vore nyttigt att vi svenskar - svenska myndigheter, detsvenska jordbruksutskottet och andra - funderade på om man kanske kunde föfiadet norska exemplet och belräffande vissa fiänster begära kunskap i samiska. Hen i (c)kort genmäle; i Agnas ställer några frågor om utskottets bedömningar.Jag skall be all fä svara på dem. Vihar i anledning av moiion sagl; "Utskottet utgår emellertidfrån all samerna bör få allt bättre möjligheter alt i konkurrens med andra sökaerhålla fiänster av nu berört slag." Vilycker att del är så långl man kan gå när del gäller principiella förutsattabeslul. Jag anser tvärtemot att det skulle vara litet avingripande i samernas egna möjligheter lill beslutsförfarande om man skullefatta etl sä hårt bindande principbeslut som han begär. Vi har avståll fråndella inle minst mol bakgrunden av all vi har erfarit frän Svenska samernas riksförbundatt man där inle önskar elt sådant principuttalande från och alt manockså själv vall att i loppen av sin organisalion tillsätta dugande fiänsteman,som icke är samer. Man har utgått från att del är vederbörandes kvalifikationersom skall vara avgörande för tillsättningen. Lätmig, herr lalman, eftersom del är litet lid kvar på mitt genmäle säga att jagbeträffande frågan om livsmedelshandelns räll lill representation ilivsmedelsverkets styrelse har den uppfattningen att del inte krävs någon ytterligareutredning för att bevifia denna representation. Få grenar av värt näringsliv ärså berättigade lill en sådan representation i livsmedelsverkels styrelse. FruLundblad gör väl en logisk kullerbytta när hon försl citerar ett uttalande omatt styrelsen bör ha en allsidig sammansättning och därefter säger att deenskilda styrelseledamöterna inle skall anses som partsrepresentanter. Jaglycker alt resonemanget om jävsförhållandet i vad gäller styrelseledamöter harså allmän karaktär, att det inle gärna undanröjer del berättigade krav somställs i reservation om livsmedelshandelns representation i livsmedelsverketsstyrelse. Jordbruketsrationalisering, m. m. HerrNILSSON i Agnas (m) kort genmäle: Del var värdefullt att jag från ordföranden i jordbruksutskottet fickhöra, att följande två rader efter de ord i utskottets betänkande som jagtidigare citerade är allvarligt menade: "Utskottet ulgår emellertid frånall samerna bör få allt bällre möjligheter alt i konkurrens med andra sökandeerhålla fiänster av nu berört slag." Jag är lacksam för della ullalande. HerrNissers skrivning i motionens kläm är kanske i praktiken svår all tillgodose,men jag har belräffande hans kläm understrukit orden "i princip".Genom dessa anges all del inte är fråga om en tvingande regel ulan all man vidtillsättandet av fiänster också skall la med i bedömningen all det är av värdeall ha samer pä sädana poster. Men framför allt bör del vara värdefullt allvederbörande har kunskap i samiska. Jag iror att del skulle vara stimulerandeför denna folkminorilet att man visar en sådan respekt för deras språk. Vadsedan gäller i ord om alt samerna själva tillsattfiänsteman som varit svenskar förmodar jag all tänker påsameombudsmannen. har samerna pä grund av sin ställning, sin historia ochsin geografiska belägenhet inle så slora grupper som haft möjlighet att gå iskola och bli t. ex. jurister. När del gäller en sådan fiänst - om det är densom i länker på - som den innehar var detnaturligtvis angeläget alt få en man som var juridiskt bevandrad. Del varkanske ocksä i just della fall en fördel att det inte var en man frånifrågavarande etniska minoritet som fick fiänslen. Jag tror alltså inte att förhällandet beträffandedenna fiänsl strider mot den uppfattning som framkommit i motionen. Jag harefter ganska lång tids samvaro med samer, bl. a. på samiska landsmöten, kommiitill uppfattningen all motionens innehåll stämmer oerhört väl överens med samernasegen uppfattning, även om det är möjligt all klämmen inte är riktigt vad denborde vara. Hen (); Under punklen 35 i jordbruksutskottets betänkande nr 1 behandlas tremotioner som berör veterinärväsendel och velerinär- Jordbruketsrationalisering, m. m. Jagvill i det sammanhanget särskilt understryka de synpunkter som harframförts av i anknytning till hans särskilda yttrande vid dennapunkt. av molionerna, väckt av i och mig, hänvisas detspeciellt lill förhållandena i län. Man har där, inte minst i Mönsteråskommun, varit upprörd över de förhållanden som inträtt sedan den nyadistriktsindelningen har genomförts. Vi har i motionen refererat en skrivelse fränMönsterås kommun till regeringen, där det bl. a. heter: "Kalmarär, liksom och , elt län där en in tensiv animalieproduktion bedrives. Vi anser att län ej blivit tillräckligt tillgodosett.Vi har ej ens fått behålla de fiänster vi haft, medan län med ungefär sammaanimalieproduklon och struktur fält en stor ökning av fiänster." Vimolionärer har i det här sammanhanget haft förståelse för all jordbruksutskottetoch inte kan ta hänsyn lill alla lokala önskemål, och därför har vi ivår motionskläm anhållit om en förnyad översyn av helavelerinärdislrikisindelningen. Utskottet har påpekat alt den nya utveckling ifråga om antalet djur som vi hänvisar till i molionen "kunde skönjas redannär fattade sitt beslul i fråga omveterinärorganisationen och att detta gav anledning till att antaletvelerinärfiänsler räknades upp med 25 i förhällande lill propositionen".Jag har detta i gott minne och är klar över att det var ett positivt ställningstagandesom utskottet och den gängen gjorde. Utskottettillägger; "Om det skulle befinnas föreligga behov av ytterligareveterinär arbetskraft inom någol område, har lanibruksslyrelsen möjligheter alli viss utsträckning placera ut regionvikarier." Jaglar, herr talman, delta utskottets uttalande som intäkt för att man frånriksdagens sida vill påpeka alt lanibruksslyrelsen bör begagna dessa sinamöjligheter och förutsätter att vid en eventuell uppvaktning därstädes hänsynskall tas lill della av jordbruksutskottet tillstyrkta och, som jag förmodar,av snart enhälligl antagna förslag. Eftersomjag finner del utsiktslöst all yrka bifall lill niotionen i del här lägel, villjag bara med dessa ord ha uttalat min förvissning om alt vederbörande myndighetskall ta hänsyn lill det ullalande som jordbruksutskottet på del här sättethar gjort. Hen (): Jag står sist på talarlistan, och utgången i det här ärendet är väl påförhand given, men jag vill ändå gärna säga några ord. 1molionen 1545 lill årets har jag tillsammans med begärtatt lanibruksslyrelsen skall beredas möjligheter att engagera en konsulent förinventering av sysselsällningssituationen inom samebyarna och om möjligt ocksälägga fram förslag till ätgärder. Anknytningentill lantbruksstyrelsen motiveras av flera omständigheter men främst därav allriksdagen genom tidigare beslut har ålagt lantbruksmyndigheterna altfinna lösningar pä samernas sysselsättningsproblem. Detföreligger ett mycket stort behov av alternativa sysselsättningar inomrenskölselomrädet, i särskilt hög grad bland de icke ren-skötande samerna. Ettstort antal både äldre och yngre samer saknar nu sysselsättning, och i takt medden rationalisering av renskötseln som bl. a. rennäringslagen medverkat tillkommer problemet med alternativ sysselsättning att bli alltmera påträngande. Jagvill lämna några uppgifter. var antalet i fiällrenskötseln iNorrbottens län engagerade 513 personer. Under förutsättning av normalabetesförhållanden kommer denna grupp enligt prognosen i Länsplan 74 att 1980uppgå till 420 personer, och jag menar alt det i någon män bestyrker minasynpunkter. Problemetär således mycket stort. Vilka behov av sysselsättning det handlar om skullejag kanske kunna ge några exempel på, men det skal! jag, herr talman, avslåfrån därför att jag tror att man här måste vara öppen för även mycketokonventionella lösningar. Enförsta åtgärd, som jag dessutom anser vara brådskande, är att göra en ingåendeinventering av problemens omfattning och inte minst en kartläggning av hurdetta problem rent geografiskt fördelar sig. Av undersökningarframgår exempelvis alt förhållandena är myckel besväriiga inomrenskölselomrädet norr om . Det är ett område där praktiskt tagetingen annan verksamhet bedrivs än just renskötsel. Jag menar att det pekar hänmot ett behov av okonventionella och nya lösningar. Ensak vill jag emellertid verkligen understryka, och det är att det enligt minmening inte är tillräckligt med de beredskapsarbeten som omnämns iutskottsmajoritetens skrivning. Sådana ätgärder är angelägna och värdefulla idet kortare perspektivet och kanske framför allt för den äldre och hårtplatsbundna arbetskraften. Men de är helt otillräckliga för de yngre samer somvill stanna kvar i sina områden och därigenom bära upp den samiska kulturen iframtiden. Utskottsmajoritetenär ense med oss motionärer om att problemet är stort och att skyndsammaätgärder måste vidtas. Tillskillnad från oss som begär att den konsulentfiänsi det nu är fråga om skallanknytas till lanibruksslyrelsen vill utskottets majoritet alt fiänslen skallinordnas i Svenska samernas riksförbunds verksamhet. Denna uppfattning grundarman, såvitt jag kan förstå, på de förslag som framförts i de borgeriigamotioner som väckts i ärendet. Jag har med stort intresse tagit del av dessamotioner, och jag fann vid genomläsningen förvånande samstämmighet både imotiveringen och i de förslag som framställts i motionerna. Det må väl, herrtalman, förlåtas mig om jag var litet förvånad över att man är så helt överensoch nära nog lill sista kommatecknet har lyckats skriva så likalydandemotioner. Jag vill emellertid inte med hänsyn till sakfrågans handläggningnärmare kommentera det förhållandet. Jordbruketsrationalisering, m. m. 5 protokoll 1975. Jordbruketsrationalisering, m. m. Vimotionärer flnner det angeläget all fiänslen knyts lill lantbruks-styrelsen,all man därigenom ställer den institutionens samlade resurser och erfarenhetertill förfogande och att man på sä säll får en direkt anknytning till demyndigheter som tidigare ålagt ansvar för denna fråga. Att knytafiänslen till SSR innebär, som vi ser det, en helt onödig omgång. Jag villgärna understryka att detta inte får uppfattas så att det skulle innebära någonnedvärdering av SSR:s verksamhet. Härvill jag bara göra en liten kommentar till de synpunkter som har framkommit itidigare inlägg i detta ärende. Det har framgått av och att det skulle råda en påtaglig motsättning mellan, som man uttryckerdet, svenskar och samer. Jag har den uppfattningen att den här frågan i dellasammanhang betydligt överdrivs. Jag lever i ett område där jag har mycket näraanknytning, också rent personligt, till samer, verksamma inom och utomrennäringen. Del förefaller mig här vara sä, liksom i många andra sammanhang,att ju längre bort frän detta område man lever och verkar, desto slörre göra problemen med motsättningar mellan dessa grupper. Iskilda sammanhang har både departementschefen och jordbruksutskottet hävdatatt renskölseln är en förutsättning för samekulturens bevarande. Jag har ingetall erinra mot detta, men jag vill påpeka att den framtida rationellarenskölseln, såvitt jag förstår, kommer att engagera etl mindre antal samer ochall denna renskötsel mer och mer tenderar att bli en heltidssysselsättning. Detgör att sysselsättningen för övriga samer ökar i betydelse. Jag tror dessutomatt sameslöjden och andra kulturbärande verksamheter i hög grad kommer attutföras av icke ren-skötande samer i framliden. Detär, herr lalman, av dessa skäl som vi motionärer vill finna vägar lill en snabboch rationell lösning pä samernas sysselsättningsfråga. Vi har denuppfattningen att den bäst kan lösas genom vårt förslag, som ocksä har stöd ireservationen 2. Jag vill, herr talman, yrka bifall till reservationen 2 ijordbruksutskottets betänkande nr 1. (vpk) kortgenmäle: talade om sysselsättningsproblemen, och om jag fattade honomrält menade han att den motion där han var medmotionär värden enda motion somberörde dessa problem. Han nämnde inle motionen 888 av mig och ,där vi tryckt mycket, myckel hårt på sysselsättningsproblemen och där vi tagitupp det faktum all samebyarna som juridiska föreningar inte har rält att idkaannat än renskötsel. De som var med på den liden då vi beslutade om rennäringslagenminns kanske alt jag och andra motionerade om att samerna skulle få rätt altinom samebyns ram bedriva all sådan sysselsättning som främjar samebyn. Vihar i motionen 888 begärt inle mindre än fem konsulenter just därför att sysselsättningsproblemenär sä slora. All jag i utskottet lill sist gick med pä att man nu fär endasl enkonsulent berodde på att jag betraktade principensom sä viktig att få igenom att detta i är var viktigare än kvantiteten när detgäller den här verksamheten. Men jag har ingenting emot alt nästa ärhjälper till all få fram ytteriigare fyra konsulenter. Vihar i motionen skrivit att samerna i renskölselomrädet inte har storamöjligheter alt ta initiativ för att utveckla kombinationsnäringsfång utanförsamebyarnas ram. Vidare heter det i motionen; "Föratt ta initiativ och organisera nya verksamheter och kompletterandeförvärvsarbeten på de plalser i kärnområdet, där samerna är bosalla, krävsovillkoriigen ett antal fiänster för samer alt verka som konsulenter församerna, både dem som är kvar i rennäringen och dem som tvingats flytta bortmen vill återvända till sina hemtrakter." Jagvill ocksä nämna all min första moiion, trorjag, som riksdagsman gällde justätgärder till stöd för samebefolkningen. Det är motionen 1971, i vilkenjag tar upp det nödvändiga i att driva en sådan regional-och näringspolitik förde tätorter i det norrländska inlandet, där samerna är bosatta, att det blirfull och allsidig sysselsättning både för samerna och för den övrigabefolkningen. Jordbruketsrationalisering, m. m. () kortgenmäle; Det är alldeles riktigt att det kan vara vissa svårigheter med attdiskutera sädana här saker pä långl avstånd, och vi har ju tyvärr ingen samehär i . För att i någon mån råda bot på detta och för att visa attherr Hälls harmonilära kanske ändå inte återger precis hela sanningen omsamarbetet där uppe i norr skall jag citera vad en same, , sade vidSSR:s årsmöte i i fiol - alltså. Jag skall barabe att fä läsa in detta i kammarens protokoll. Det är alltså inle mina ord utansamernas ord - de kan ju också få höras här: "Vadär det som säger, orr rennäringslagen skall vara en pekfingerlag för oss? "Vad är det som säger "att renbeteskonvenlionen skulle förhandlas fram avandra än av oss själva? Del är ju vi som bedriver näringen och del är vi som dåär i behov av regleringar. Men del var andra som icke visste något omrennäringen som gjorde det." Vad är det som säger "anrennäringsfrågorna på regional och central nivå skall administreras av statligafiänsteman?" - Jag tror all med statliga fiänsteman menas här icke-samiskafiänsteman. - "Varför skall samefonden förvaltas av andra än av oss? Vadtalar för att inrätta delegationer där vi skall böja oss under majoriteten?Varför skall undervisningen inte vara anpassad till våra behov? Att vi inte fårlära oss att läsa och skriva vårt eget språk. Att vi inle får lära känna vårhistoria, som i varie fall inte v; skäms för. Vadtalar för att vi inte får flnnas till och ha rätt att ställa krav, grundade påvåra värderingar, och behandlas efter våra värderingar?" Detta ärnaturligtvis ingen kommentar till just den moiion Jordbruketsrationalisering, m. m. som del här gäller, mendet är i hög grad en kommentar till bakgrunden, framför allt känslobakgrunden,till den molionen. HerrHÄLL (s) kort genmäle; Låt mig börja med att säga till att jag inte pä något sätthar kommenterat det som står i den av honom åberopade molionen. Det kanemellertid till stor del ha berott pä att jag inte har uppfattal alt herrTakman yrkat bifall till molionen ulan all han så att säga har lagl den åtsidan och anslutit sig lill utskotlsmajorilelens uppfattning.