prot · FY0970 · 1975-12-31 00:00:00 — Däremot blir del naturligtvis vissa förändringar i just detaktuella etableringsområdet, men där har regeringen avstått från attföreskriva några åtgärder, Iförarbetena till byggnadslagen, som är aktuell i det här sammanhanget, finnsdet klart utsagt att den lagen har vissa likheter med vattenlagen i sådana härfall. Del är alltså fråga om att tillgodose allmänna intressen som annars inleskulle kompenseras. Jag anser alt regeringens beslul i det här fallet är vällångt gående. Man håller sig inte innanför ramarna för de regler man självuppställt. Därför vill jag yrka bifall lill min reservation, som är försedd medbeteckningen P. Under detta anförande övertog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. i (m): Enligt förarbetena till bestämmelsen i byggnadslagen om tillstånd tilletablering av viss industriell verksamhet kan regeringen förena ett sådanttillstånd med vissa villkor. Avsikten är bl, a, alt man skall kunna kompenseraberörda orter för de eventuella olägenheter ur miljösynpunkt som elableringenkan komma all medföra. En motsvarighet till detta stadgande finns ivattenlagen. Devillkor som kan förenas med tillstånd är av två olika slag. Dels handlar det omatt den sökande kan åläggas att betala pengar eller utföra åtgärder för atttillgodose allmänna intressen som annars inte skulle kompenseras, dels rör detsig om åtgärder av direkt skadeförebyggande karaktär. Delaktuella fallet handlar om att regeringen ålagt ell företag som tillverkaroljeborrplattformar inom att erlägga en avgift för beräknadeantalet ton vikt av planformarna i fråga. Avgiften har satts lill . Medlen skall användas lill att främja det röriiga friluftslivet, denvetenskapliga naturvården och kulturminnesvården i främst norra . Dennafråga har vissa konstitutionella aspekter. Det har hävdats alt man här kan draen parallell med vattenlagen. Så är emellertid knappasi fallet. När det gällervattenlagen så bereds ärendena av vattendomstol, där parterna i vanlig ordningfår tillfälle att föra talan och sålunda innan ärendet avgörs framföra sinasynpunkter. Idet aktuella fallet, eller fallen, är det regeringen som beslutar ulan attnågot sådant förfarande har ägt rum som gäller vid vattenmål. Det innebär attvarken sökanden eller de av lokaliseringen berörda har fått tillfälle att yttrasig. Del är enligt min mening en handläggningsordning som ärotillfredsställande. Den kan lämna utrymme för ett oacceptabelt godtycke, Idet aktuella fallet kan man konstatera alt den tillämpade avgiften, . perlon, är godtyckligt satt. Den slår inle i någon relation lill de eventuellamiljöfaror som kan uppkomma. Det förtjänar dessutom på- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. pekas att företaget ocksåålagts all vidta åtgärder för alt förhindra att miljöstörningar inträffar. Manfår alltså, något tillspetsat uttryckt, betala två gånger för samma sak. Frånkonstitutionell synpunkt berörs frågan om beskattningsmakten. Den är ju sombekant uteslutande förbehållen . Avgiftsmakten i sin lur bygger på atten motprestation erhålls för den avgift som eriäggs. Så är knappast fallet idenna fråga. Avgifterna fastställs utifrån helt andra utgångspunkter, Irealiteten rör det sig om någon form av skattebeläggning. Detta kan inle havarit avsikt när den antog det stadgande i byggnadslagen somregeringen nu använt sig av, här frågan känner jag tveksamhet inför regeringens handlande. Jag känner enviss oro för hur avgiftsmaklen kan komma att användas . Det är avstörsta vikt att uppmärksamt följer frågor av denna typ och intetillåter all en praxis utformas där regeringen smygvägen tillskansar sig en nybeskattningsrätt. Införframtiden bör klara regler uppställas som förhindrar delta, primärt krav äratt ärenden av della slag handläggs i en annan ordning så alt de berördaparterna kan lägga fram sina synpunkter. Vidare måste sambandet mellan avgiftoch de eventuella skador som kan komma att uppstå vara otvetydigt. Detbör påpekas att de elableringsärenden som skall prövas av regeringen äromfattande i dagens läge. Del rör sig om en mycket stor del av vår tyngreindustri. Detta öppnar oanade perspektiv för regeringen när det gäller atttvinga ut avgifier av företag i framliden. De här förelagen kan i sin tur kommai en besvärlig situation. De är beroende av regeringens välvilja för att fågöra sina etableringar som de naturligtvis också är obenägna attbetala avgifter som har ringa eller intet samband med den verksamhet som skallbedrivas. Det här är en fråga som jag hoppas skall följas uppmärksamt avriksdagen; jag hoppas all nya regler i annan ordning uppställs här i kammareni framtiden, så alt situationer av det aktuella slaget inte kan uppslå mer. I samband medalt vi fick den fysiska riksplaneringen fick vi också 136 a § i byggnadslagen. Del betyder au när tung industri numera skall lokaliseras möter den ikänsliga områden mycket stora krav på alt la hänsyn till omgivningen. Om manser det ur snävt företagsekonomisk synvinkel har företaget mycket storakostnader för att anpassa verksamheten efter de föreskrifter som myndigheternafastställer; det är en lång lista med olika saker som företaget måsle iaktta.Därtill kommer att speciella ersättningar kan fastställas för intressen sområkar illa ut genom lokaliseringen. Delär alltså della som är del stora och det som betyder någonting när det är frågaom sådana här lokaliseringar. I förhållande till de kostnaderna är de avgifiersom vi nu diskulerar relativt obetydliga. geringen har rätt allföreskriva avgifi är höjt ovan tvivel. I förarbetena till lagen har det sagtsatt befogenheterna inte bör begränsas till att bara tillgodose allmännaintressen i bygden. De bör t. ex. kunna inbegripa rätt alt föreskrivanaturvetenskapliga undersökningar och dylikt. HerrLindahl i fann i sitt anförande att motiveringen är väl vidlyftignär del gäller användningen av medlen. Får jag då först säga all den byggerhell och hållet på den formulering som fastställde i samband med behandlade riktlinjerna för markanvändningen, alltså den fysiskariksplaneringen. Det sägs klart, när det gäller riktlinjerna förmarkanvändningen i norra , att skärgårdskusten från tillnorska gränsen är av särskilt värde för friluftslivet och representerar storavärden för kulturminnesvården och den vetenskapliga naturvården. Vadär då naturligare än att regeringens beslul direkt anknyter till denformuleringen; "Inbetalda medel bör användas på det sätt Kungl. Maj:tefter förslag av beslutar för åtgärder som tillgodoser detröriiga friluftslivet, den vetenskapliga naturvården och kulturminnesvården ifrämsl norra ." Närherr här anser att del lämnas en alltför vidsträckt ram beträffandeanvändningen av avgifierna bortser han dessutom från att den lagtext somregeringen stöder sig på är allmän; "Konungen kan föreskriva villkor förtillgodoseende av allmänna intressen." Sedansäger han att regeringen inle har pekat på någon direkt skada. Då vill jaghänvisa till att det i förarbetena också finns angivet följande; Avgiften skallutgå på grund av de mer svårbestämbara skador som inte kan motverkas genomandra åtgärder eller inte kan bestämt lokaliseras. Detfinns alltså ingen konstitutionell grund för kritik. Handiskuterar innehållet i beslutet, inte formerna för det. Delta beslut är dockkorrekt i alla avseenden. Sedan kan man ha olika synpunkter på innehållet, mendet är en annan sak som vi inte skall behandla i konstituiionsutskollel och idechargedebatten. Vi hade i utskottet en diskussion med ganska många replikermellan socialdemokraterna och . Då sade i inteett ljud. brukar ju inte överväldigas av tystnad. Därför är detförvånande att inte ställde några frågor och inle begärde mermaterial för all belysa problemen. Han sade inle att några saker var oklara ochmenade inte att man borde fundera ytterligare innan man gick till beslut. Överhuvud taget hade inga synpunkter all anföra i frågan vare sig vidden preliminära diskussionen eller vid den slutliga diskussionenden . Det enda de moderata ledamöterna gjorde var att de vidomröstningen förenade sig med övriga ledamöter i ett avstyrkande av herrLindahls yrkande. anmälde reservalion men anmäldeingenting. Därefterslutförde vi sakbehandlingen av samtliga återstående granskningsärenden iutskottet. Först efter det att alla ärenden avslutats och Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. möjligheter tillsakbehandling inle längre fanns fick vi till vår häpnad höra att hadeett särskilt yttrande om oljeutvinningsplattformar. Ännu mer förvånade blev vinär vi läste innehållet i det särskilda yttrandet. Reservationbrukar man ju tillgripa när man anser att man har tungt vägande bedömningar somutskotlsmajoriteten inte har godtagit. Särskilt yttrande brukar däremotförebehållas synpunkter i marginalen. Jämför man nu reservationmed särskilda yttrande, framstår reservationen närmast som enviskning jämfört med åskknall. Det särskilda yttrandet sprängdefullständigt ramen för reservationen och ulskotlels diskussion. Både i skarptordval och i omfattning av kritiken går längre änherr i sin reservation. Delenda anför i sin reservalion är all regeringen enligl hansuppfattning lämnat en alltför vidsträckt ram för användningen av avgifierna. Idet särskilda yttrandet säger alt själva uttagandet av dennaavgift kan anses strida mot vad förutsatt när man besöt om ifrågavarandestadgande i byggnadslagen. Vidare säger de att handläggningsordningen inte ärgodtagbar och markant avviker från vad som tillämpas i jämförbara fall. Mentydligen var det ändå inte en så markant avvikelse alt den behövde las upp iutskottets diskussion. Mansäger också att enligt uppgift sökanden eller företrädare för berörda intresseninte hört av regeringen. Ja, del.är klart att del hade varit intressant omutskottet hade fått tillfälle att gå igenom varifrån den ujjp-giften kommer ochen del andra omständigheter i det sammanhanget. Kvarstår alt utskollet inte haft en hederlig chans att gå igenom defrågeställningar som finns i det särskilda yttrandet. får ju förståatt det är litet svårt att idka tankeläsning. Detskulle vara väldigt intressant att veta varför ni aldrig begärde bordläggningeller ytterligare komplettering av kanslipromemorian. Vad hade ni egentligenför skäl alt sitta tysta vid de två sammanträden då konstii-utionsutskotteidiskuterade frågan? Anser ni över huvud taget att utskotten bör vara beredandeorgan som skall arbeta med frågorna innan de kommer upp i kammaren. i (fp): sade att del inte är innehållet i beslutet vi skalldiskutera här utan formen för beslutet. Jag kan inte hålla med om det. Om vifinner att innehållet i ett beslut inle riktigt stämmer överens med deförfattningar som vi skall se efier om regeringen har följt, då är det välnaturligt att vi anmärker på del. Är inte det rätt tolkat, ? Vadär det då jag tycker är det felaktiga i det hela? Jo, jag menar att avgiften pånågot sätt skall vara direkt bunden vid den skala verksamheten har. HerrBergqvist anförde att det förhållandet att man kan åläggas t. ex. att göravetenskapliga undersökningar av hur naturen på- verkas skulle vara etttecken på att det är fråga om en mera allmän användning av avgiften. Men det ärdet ju inte, , för sådana vetenskapliga undersökningar tillkommerinte på en slump eller därför att det är roligt all göra dem, ulan del är föratt kontrollera vilken inverkan en viss verksamhet kan tänkas ha på naturen.Därför tycker jag att det hade varit rimligt om man i det här fallet hadeföreskrivit en sådan undersökning, t, ex. för att på något sätt söka kompenseraför de skador som fisket i området kan lida. Iregeringens beslut står det all avgiften skall användas "i främst norraBohuslän". Det utesluter alltså inte att pengarna kan användas till kulturminnesvårdeller friluftsliv i någon annan del av landet, även om jag hoppas att det ipraktiken inle kommer att innebära detta. Det är mot den bakgrunden jag tyckeratt det är ett väl vidsträckt bemyndigande som regeringen har gett i det härfallet. Granskningav statsrådens tjänsteutövning tn. i (m): yttrande var ett av de märkligaste jag hört i dennakammare. Här har vi alltså en diskussion i dechargefrågor där vi granskar ochtar ställning till regeringens verksamhet. Sedan kommer och görett påhopp på de moderata ledamöterna av konstilulionsutskollel för att deinnan betänkandet var justerat - t. o, m, vid den preliminära justeringen, herrBergqvist - avger ett särskilt yttrande. Såvitt jag vet brukar vi inte halängre diskussioner här i kammaren om hur utskotten sköter sina procedurfrågor. HerrBergqvist är vidare upprörd över att vi från moderata samlingspartiets sidainte var så aktiva i den här frågan som han skulle han önskat. Det finns välvissa regler för dekorum också här i kammaren, herr lalman, och jag skallnaturligtvis inte till kanimarens protokoll läsa in vad som har hänt när herrBergqvist ibland varit tyst i utskottet men sagt desto mera i kammaren. Det harförekommit då och då, men det tycker jag skall vara honom obetagei. Detär i hög grad märkligt att driver den här argumentationen, förmig velerligt har han icke till utskottets protokoll reserverat sig mot attdet särskilda yttrandet avgavs. Har inte gjort det och har detanmälts ett betänkande till kammaren, då är hans handlingssätt här upprörande.Jag har i alla fall inte varit med om någonting liknande. Tydligenär det någonting i det särskilda yttrandet som upprör . Jagförstår inte rikligt vad det skulle kunna vara. Vi har i yttrandet tagit uppvissa av de formella aspekterna på hur sådana här frågor skall handläggas. Vihar tittat på procedurfrågorna och efierlyst en bättre tingens ordning förframtiden. Det tycker jag skall vara oss alldeles obetaget. Dessutomär ledsen över att han inte, som han uttryckte det, har fått enhederlig chans att argumentera i frågan. Det är väl ca detsärskilda yttrandet anmäldes, och på den liden Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. torde ha haft tid att sätta sig in i den här frågan - om han är ute efteralt föra en sakdebatt i kammaren. Men jag kunde, herr talman, inte förmärka någraansatser till sakdebatt i förra anförande. Om han vill föra ensådan, kommer vi naturligtvis från de moderata ledamöternas sida all ställa uppi den debatten . HerrBERGQVIST (s): i sade att visst kan vi diskutera innehålleti beslut. Vad det gäller är ju att se om innehållet stämmer överens medförfattningen. Så sade han att han tycker att avgiften skall vara direkt bundentill skadan. Men då frågar jag mig: Var i författningen står detta? HerrLindahl kan naturligtvis tycka del, men han har inget stöd i författningen.Tvärtom slår det i förarbetena alt avgiften skall utgå på grund av de merasvårbestämbara skador som inte kan motverkas genom andra åtgärder eller intekan bestämt lokaliseras. Sedantalar om fisket. Men då vill jag erinra honom om att avgifternabara är en del av ett stort komplex. Regeringen har fastställt att det ocksåskall upprättas särskilda ersättningsregler, och jag föreställer mig att fisketskall komma in i del sammanhanget. HerrLindahl uttrycker farhågor för att dessa avgifter skall användas i någon annandel än just där de borde användas. Jag är förvånad över storamisstro mot den av den folkparlisliske landshövdingen ledda . Jagtror nog att han kan visa litet större förtroende för honom än vad somframskymtar i det senaste inlägget. Tillherr i vill jag säga att jag inte riktigt fick klart för mig vaddet var som gjorde alt ni inle tog till orda när utskottet behandlade den härfrågan. Jag begär inte att allt som man säger i kammardebatten skall man haredovisat i förväg i utskottet. Men vad jag däremot begär är att om man har enkonstitutionell kritik all rikta, skall man redovisa vari grunderna för dennabestår, så att vi kan ha en sakdiskussion om det i utskollet. Del är detta somär så underligt. Här har vi alltså haft två diskussioner i utskottet. HerrBjörck har mycket skarp kritik alt rikta mot regeringens handläggning avfrågan, och han har andra principiella synpunkter. När vi diskuterade della,sade han inle ett knäpp. Man frågar sig: Vad beror det på? Jagtror mig inte om att så här i en enda debatt kunna övertyga om atthan har fel. Men om utskottet hade fått arbeta igenom de moderata synpunkternapå sitt vanliga sätt, så hade det kanske gåtl med som med ell annatoppositionsparti när del gäller bo-stadsfinansieringskungörelsen.Representanterna för det partiet var så övertygade om all regeringen inle hadeföljt när det gällde bostadsfinansieringskungörelsen att det t, o. m,i utskottets protokoll finns anmäld en reservation på den punkten. Men när de ilugn och ro och efter utskotlels genomgång fått fundera på frågan, ställde deupp bakom utskottets skrivning - att det inte föreligger någon saklig skillnadniellan behandling och följdbeslutet i bostadsfinansieringsförordningen. har - alltså på hemmaplan - hemställt "attkommunfullmäktige måtte besluta om begäran att riksdagenskonstitutionsutskott prövar huruvida Bostadsdepar- temeniets beslul irubricerade ärende och liknande vad avser avgiftsbeläggning står iöverensstämmelse med lag". Jagfår väl konstatera att i har i varie fall inte bidragit tillatt aktivera konslilutionsulskotlet i del här fallet. HerrBJÖRCK i (m): Jag måsle än en gång upprepa att jag finner den här debatten mycketmärklig. Vi har en dechargedebalt, och de saker som tar upphar icke ett dugg med saken all göra. har icke i utskolletreserverat sig mot alt moderata samlingspartiet har avlämnat ett särskiltyttrande med vissa synpunkter. Han har därför ingen anledning att föra denargumentation som han här för. Självfalletskulle jag kunna tala om för varför vi från moderatasamlingspartiet har velat föra fram våra synpunkter i ett särskilt yttrande.Men det kan knappasi ha med saken att göra. Ensak måste emellertid ändå stå klar, herr talman, efiersom ingen av herrBergqvists partikamrater inom utskottet - utskottsordföranden befinner sig juhär i kammaren - har reagerat mot argumentation. Jag tolkardetta som ett klartecken all del i fortsättningen är fritt fram alt gå ut medindiskretioner och beröra utskottens inre arbete. Det finns, herr talman,väldigt mycket att säga om det sätt som partikamrater agerat påi ulskottet när ell nederlag har varit nära. Jag skulle kunna uppbygga kammarenen mycket lång stund med alt redogöra för underliga krumbukter, och det kommerjag alltså att ha frihet att göra i fortsättningen, om icke någon avulskottskamraterna tar avstånd från argumentation. Så till sakfrågan - denkanske ändå har ett visst intresse för kammaren. Delär väsentligt alt man skiljer niellan avgifts- och beskatlningsmakt.Avgiftsmaklen får icke bli en förklädd beskatlningsmakt. Därför är det ocksåviktigt att när Kungl, Maj:t, regeringen, belägger företag med avgifter, somnu har skett, så skall detta göras i en vettig ordning, exempelvis den somgäller när vattenlagen tillämpas. Då får man ett förfaringssätt där bådaparter har möjligheter att föra fram sina synpunkter, och då tillgodoser manockså de rältssäkerhetsbehov som naturligtvis måste finnas i ärenden av dethär slaget. Omdetta - och det är alltså det som utvecklas i det särskilda yttrandet - hartydligen ingenting alt säga. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Ett ganska effektivt sätt att ge svar på i Nässjöfunderingar i detta ärende är kanske att citera vad i frågedebatten förra årel. Han yttrade då bl. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Distributioni tjänstebrev av visst informationsmaterial från intresseorganisation "Jagbetvivlar inte alt länsstyrelse och Kungl. Maj;t finner lämpliga objekt altsatsa på för all förbättra det rörliga friluftslivet, den vetenskapliganaturvården och kulturminnesvården i främst norra - det är till dessaändamål pengarna skall användas enligt tillstånds beslutet från regeringen.Jag kan t. o, m, utan vidare erkänna all jag tycker att beslutet är rimligt ochriktigt med tanke på den hårda brandskattning som produktionen avoljeplattformar innebär när det gäller bl. a. naturgruset i ochangränsande områden," Förraåret behandlades under granskningsarbetet en fråga som hade aktualiserats avmoderaterna, nämligen bevakning av statens fordran för försäljning av ettörlogsfartyg till , Ulskottet gjorde en grundlig genomgång av materialet iärendet och beslöt enhälligt uttala, att utskottet inte funnit anledning altgöra några särskilda uttalanden beträffande dessa frågor. Ingen kritik framkom under utskottsbehandlingen, och betänkandet blevenhälligt. Men vad hände under riksdagsdebatten? Jo, som gubben i lådan dök dåupp den moderate riksdagsledamot som hade aktualiserat ärendet ikonstitutionsulskottet, och han riktade en skarp kritik mot regeringenshandläggning av frågan. Under utskottsbehandlingen hade han alltså inte andatsett ord eller en stavelse av den kritiken utan tyst låtit formuleringen godtas,att utskottet efter granskning av ärendet inte funnit anledning göra någrasärskilda uttalanden. Det kanske inte förvånar alt den riksdagsledamoten varherr i . Iår har vi nu upplevt samma sak. Ärendet anmäldes av i Hamburgsundden , och vi hade i utskollet en preliminär diskussion med mångainlägg. Sedan hade vi en slutlig diskussion, där yrkande röstadesned med 14 röster mot I - och under hela denna lid teg de moderata ledamöterna.Men vad händer sedan? Jo, i efterhand kommer man stickande med kritik som mantidigare inte andals ett ord om. Hade det varit några synpunkter så att säga imarginalen, så hade det varit en sak, men del är fråga om kritik som går mångagånger djupare än vad reservationen gör. Om man anslutit sig lill någonformulering i reservalionen, så hade saken varit i ett annat läge, men härpresenterar man en konstitutionell kritik som gör att reservationbara blir en liten mus jämfört med väldiga kritik. Jagtillät mig säga i föregående års granskningsdebalt, och jag säger det nu också,att det är inte riktigt just mot utskottet och mot granskningsarbetet altkomma slickande med sin kritik i efierhand, sedan utskottet har avslutat sinsakbehandling. Sedande under avsnittet Oljeutvinningsplattformar anmälda talarna nu haft ordetövergår kammaren till att debattera Distribution i tjänstebrev av visstinformationsmaterial från intresseorganisation. iMalmö (m): Detta ärende gäller det pressmeddelande som ijanuari sände ut för att informera om pensionsålderskommitténsbetänkande, I försändelsen, som naturligtvis gick som yäns-tepost, ingick ensida ur LO-nytl, upplagande namn, adress och telefon till Landsorganisationenspressinformation och pressombudsman saml i texten uttalande ifrågan. Nuskriver utskottels majoritet mycket varmt om hur viktigt det är att man informerarom kommande reformförslag och att konstitutionsulskottet haftinformationsfrågan uppe och försökt förbättra informationen i sådana stycken.Utskottsmajoriteten är mycket mångordig där. Jag tycker också all det är mycketviktigt att man informerar om sådana reformfrågor som är på gång. Men härgäller det inte i vad mån man skall informera utan huruvida del slår i överensstämmelsemed lag och förordning att i tjänstebrev utsända enskildaintresseorganisationers tryckalster. Del är del frågan gäller och ingentingannat, IKungl, Generalposlslyrelsens kungörelse - del heter kanske inle så längre, hette så då - av står del med spärrad stil under 7 ! ; 1mom,: "I tjänsteförsändelse får under inga förhållanden inrymmasmeddelande eller dylikt av privat natur eller annat, som icke avseryänslen." Jagkan förstå del lämpliga i att låta komma till tals med anledningav pensionsålderskommitténs betänkande. Då finns emellertid möjligheten altcitera honom i stället för att bifoga ett blad ur LO-nytt med huvud och allt. Dethär ärendet kanske ter sig blygsamt för somliga, Alla vet ju ändå hur nära LOslår regeringen, så nära alt man ibland inte riktigt vet vem av de båda somregerar. Men ärendet är allvarligt så till vida att ett gillande avutskottsmajoritelens skrivning självfallet får prejudicerande verkan.