prot · FY0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta var inte bara en kraftiguppräkning - även för en läglönelagare en fördubbling; 40 96 pä . iårslön är ju . Del innebar även all bidraget automatiskt höjs vidhöjda löner till föfid av lönerörelserna. Delvar väl i insikt om all del här gäller ett generöst bidrag som ävenreservanterna sä sent som förra årel var med om alt enhälligl avstyrka ettmotionsyrkande av samma slag. Kanske tvekade man inför konsekvenserna av allböfia kompensera ändringar i skattepolitiken med statsbidrag. Sombåde utskottsmajoriteten och reservanterna framhållit är bidragelsstimulanseffekt del vikliga. Den urholkning som motionärer och reservantervill påtala har inte hindrat att verksamheten efter bidragsomläggningen ökarmed drygt 2 000 personer . Vidareär det så all den som blir föremål för åtgärder av detta slag arbetar sig in iföretagel och gör en fullvärdig insats. Principen bör väl då vara all kostnadenbärs av produktionen och inle av bidrag som avser att vara en stimulans. Jagvill för min del inte utesluta alt del, när man vunnit större erfarenhet, kanbehöva göras en allmän utvärdering av reformen. Men för dagen kan detta intevara motiverat. Meddel anförda biträder jag, herr talman, del yrkande som tidigareunder debatten har framställt. HenNORDGREN (m) kort genmäle: Till i vill jag bara säga alt det är hellnaturligt all vi delar uppfattningen att produktionen i första hand skall bärakostnaderna för en varas framställning - det är inle tu tal om det. Men om mani företagarleden, inom företagsamheten, sedan ålar sig någon form avutbildning, anpassning e, d, skall kostnaderna kanske inte alla gånger bäras avdel förelag som gör åtagandet. Detär alldeles riktigt alt del 1972 skedde en uppräkning frän . lill 40 %av kostnaderna med undantag av de sociala kostnaderna, och vi hade välingenting all invända dä. Men om tendensen fortsätter med ständigt stigandepålagor riskerar man - som jag sade i mitt tidigare inlägg här - allurholka ersättningen för anpassningen, utbildningen och inpassningen i lönsamverksamhet så att del går på samma sätt som med den andra utbildningen, som viväl alla ansett vara värdefull. Del lycker jag är synd, och del är dessa riskervi har påvisat i reservationen I reservationen 7, som vi båda talat om här, stårdet ju att man åtminstone har slagit in på rätt väg men att del är så passmänga medelålders och äldre fiänsteman somhar det bekymmersamt f n. all del är önskvärt och angelägel all man effektivtfortsätter pä denna väg och att AMS intresserar sig allvarligt för della. Detvar de punkter som jag särskilt ville understryka. Men eftersom jag har ordeloch tiden lydligen inle är hell utgången passar jag pä all också understryka -och där delar jag och ännu mer uppfattning- all en av de allvarligaste orsakerna lill vår nuvarande ungdomsarbetslöshetär del bristande intresse som visals för yrkesutbildning i detta land under låtmig säga det senaste årtiondet. HerrLorenlzon är kanske inte i kammaren just . Men jag vill säga att det finns jutvå vägar att lösa arbelslöshetsproblemet. Den ena är den som vi inom samtligafyra demokratiska partier här i förordar, nämligen all del skallföras en något så när lämplig näringspolitik, sä all företagen har möjligheteratt utvecklas och lönsamt producera varor i konkurrens med förelag i andraländer. Den andra vägen är den som man går pä östsidan - man sloparstrejkrätten, lagsliftar bort arbetslösheten osv. Den vägen trorjag inte altnågon av oss vill biträda, möjligen med undantag av . HenJONSSON i (fp) kort genmäle; i sade beträffande värdesäkring avflyttningsbidragen alt resebidragen täcker de faktiska kostnaderna och alt deenligt utskotlsmajorilelens uppfattning bör fastställas från fall lill fall.Han nämnde också att slarihjälpsbeloppen har räknats upp. Vi har ju ocksåtidigare sagt att visst har del skett en viss förbällring. kan vara av intresse alt citera något av vad som står på s. 81 iproposiiionen 1975:1 bil. 13 beträffande flyitningsbidragen: "Utvecklingenunder senare år har visat dels att den geografiska rör ligheten över huvud taget är av väsentlig vikt för all de arbetssökande skall finna lämpliga arbetstillfällen, dels all flytlningsbidragen i allmänhet är otillräckliga för att läcka de med en flyttning förenade kostnaderna. Del sistnämnda styrks av de undersökningar som expertgruppen för ut redningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor (EFA) har redovisat i sitt belänkande------------------- ." Vi menar alltså all man i detta sammanhang bör setill all dessa bidrag något sä när föfier den faktiska kostnadsutvecklingen.Del är delta som ligger bakom vår reservation nr 5, där vi begär envärdesäkring av flyitningsbidrag. () kortgenmäle; Jag skall inte förlänga denna debatt nämnvärt utan bara säga några ordom reservationen 6. Somjag sade i milt tidigare anförande gäller del här inte någon större fråga. Denär av mera teknisk karaktär och avser en gemensam anslagspost för allmänna ochsärskilda beredskapsarbeten. Jag vill erinra om att det ärarbetsmarknadsstyrelsen själv som har önskat denna gemensamma anslagspost. Manmenar nämligen alldel innebären administrativ förenkling. Jag vidhåller alltsåmin yrkande beträffande reservationen 6. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Fär jag säga lill att del bidrag som han lalar om äravsett som en stimulanseffekt, inle som någon kostnadstäckning. Del föregås aven prövning för all nå del avsedda målet med bidraget, och den är som saglnoggrann. Tillherr i vill jag säga att flyttningsbidragen ju är föremål förfortlöpande uppmärksamhet och bygger på de erfarenheter som man efter handvinner. De är också föremål för utvärdering. Om del visar sig nödvändigt kommergivetvis åtgärder att föresläs för att underlätta det uppsatta målet, nämligenatt bereda arbetstillfällen och all säkra sysselsättningen. Sedanär det väl alldeles riktigt som säger, all AMS själv har föreslagitden gemensamma anslagsposten, och departementschefen motiverar också della iproposiiionen. Jag vill bara fästa uppmärksamheten på an de allmännaberedskapsarbetena är betingade av och helt beroende av konjunkturutvecklingen.Anslaget lill dem som har begränsade möjligheter och förutsättningar all kommaut på den öppna arbetsmarknaden är inte så beroende av konjunkturerna.Föfiaklligen skulle det uppslå vissa psykologiska verkningar om man sammanfördedessa tvä anslagsposter. Om man exempelvis under en högkonjunktur äskade ökadeanslag för de särskilda beredskapsarbetena, så skulle del kunna uppfattas somom en tågkonjunktur var på väg. Debåda anslagen har sålunda tvä olika syften, och i likhet med departementschefenhar utskottsmajoriteten ansett att det finns motiv för att behålla engränsdragning mellan de två anslagsposterna. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Del är alldeles riktigt, och jag har heller aldrig bestritt del, altdel bidrag jag talat om har en stimulanseffekt i första hand. Men del skall välockså fungera som en viss kostnadsläckning för skillnaden i fråga omarbetskraft, som ju tyvärr måste konstateras föreligga. Men bortsett från della menar jag, all om manordnar etl stimulansbidrag ell är, så är del väl meningen all den stimulansenskall fortsätta även och med ungefär samma kraft. Därföranser jag all vi skall vara litet försiktiga med att urholka den stimulansenalltför mycket, så all det inte går med den på samma säll som med den andrautvidgning som jag talade om . Del var detta vi ville understryka medvär reservation. Hen i (fp)kort genmäle: i sade all flytlningsbidragen fortlöpande kommer allvara föremål för uppmärksamhet, och om det visar sig av behovet påkallat kommerdel alt föresläs förändringar och justeringar av dem. Vi har föreslagit enadministrativ förenkling pä sä säll att regeringen skulle få ett bemyndigandeall företa bidragsjusleringar ulan all vafie gång behöva gå lill ochbegära en sådan juslering. Det menar vi skulle förenkla den procedur vi lalarom i della sammanhang. iSimrishamn (s) kort genmäle: Herr lalman! Endast några ord till är vi överens om. har betingelserna ändrats. Jagsade i mitt inledningsanförande all del är möjligt att det kan finnas anledningatt göra en utvärdering och översyn av della bidrag när man har vunniterfarenhet av det. Så har vi alllid gjort när del gällt arbetsmarknadsåtgärder.Pä grundval av de vunna erfarenheterna har man vidtagit de åtgärder som bedömtsvara erforderliga för all nå del uppsatta målet. Jag vill försäkra all delgäller även i denna fråga. HenSTRÖMBERG i (fp); Det delområde som fån mest utrymme i del nu aktuella betänkandet fråninrikesulskollel har rubriken på arbetsmarknaden. Här finnsockså en läng rad moiioner. Samhällets intresse för problemel syns på mängasäll. har bildal en särskild arbetsgrupp för attbehandla insatser som underlättar ungdomens inträde i arbetslivet. Dessutomarbetar flera olika arbetsgrupper med problemen. Både budgetpropositionen ochutskollet betonar viklen av all ungdomen kan erbjudas arbeie. Delär mol denna bakgrund man har att se den verklighet som givit anledning tillmin moiion om ell lokalkontor för arbetsförmedling i . Ensjälvklar utgångspunkt för beslut om förläggning av olika arbetsförmedlingskontormåste vara behovet av den service arbetsförmedlingen kan ge. Andra verk kanställa krav på att en lokal kontorsorganisalion skall uppnå vissa striktekonomiska resultat. gäller inte arbetsförmedlingen. Resultatet kan inleses i en ekonomisk rapport. Antalet personer som fått arbeie visar en del avresultatet, men långt ifrån allt. Arbetsförmedlingen kan erbjuda en sävid och omfattande service an allt långt ifrån kan mätas. Attge människor en personlig hjälp i en så avgörande fråga som all skaffa arbeiekan inle nog värderas. All kunna placera en person på ett arbeie somvederbörande trivs och känner tillfredsställelse med kan vara en långt störreoch betydelsefullare prestation än som syns i en statistisk uppgift, där detstår all en arbetssökande har blivit placerad. Uppenbarligen blir personligkontakt och lokal kännedom allt viktigare i arbetsförmedlingarnas verksamhet. Samhällethar också tagit konsekvenserna av detta. har AMS fått enmycket gynnad ställning vad avser nya fiänster. AMS har fått och får även i ärresurser all bygga ul sin verksamhet. Bebyggelsemönslreli värt land förändras i regel myckel sakta. Under 1960-lalet växte nya sloraförorter upp i anslutning lill storstäderna, men själva den grundläggandestrukturen förändrades i regel inte. De nya bostadsområdena hade ett visstnaturiigt samband med en äldre kärna. ärdetmest markerade i landet. Snabbare än förut i värt land blev enliten obetydlig kommun stor. Plötsligt fanns där en kommun med 70 000innevånare. Självfallet hade vissa servicefunktioner svårt all hinna med.Fortfarande saknas en del. Arbetsförmedlingsaknas - innevånare känner del. En aldrig så fin teknik med datoreroch myckel annat i kontor lokaliserade på andra orter kan aldrig ersätta denpersonliga kontakten. Självklart bör arbetsförmedlingen finnas där människornormall söker de fiänster som samhället och privata förelag kan erbjuda. De sombor i söker service inom kommunen, inle i Södertäfie, ellerHuddinge. Men arbetsförmedling finns inle i . Vill man anlita arbetsförmedlingenmåste man söka sig till , eller Södertäfie. Förnågra år sedan var del acceptabelt. Då var kommunen liten. Fär jag fråga: Finns del någon i som kan visa på en annansvensk kommun med 70 000 innevånare där man inte har arbetsförmedling? Utskottethar i sin skrivning talat om den växande andelen kvinnor och ungdomar bland dearbetssökande. Vidare har utskottet sagl att nytilllrädande arbetssökande oftakräver speciella förmedlingsinsaiser. Detta är en hell riktig bild avsituationen i . Expansionskommunerna har en ung befolkning som måsle hahjälp när den söker sig ul på arbetsmarknaden. Expansionskommunerna har ocksåen stor andel ung kvinnlig arbetskraft som av flera skäl, bl. a. ekonomiska,gärna vill ut i arbetslivet. Botkyrkakommun har det lägsta skalleunderlaget i , men ett av de högstaskatleullagen, nära . är en av de kommuner i regionen som har dellägsta antalet arbetstillfällen, men vi har relativt sett landels störstautgifter för socialhjälp. är en av de kommuner som har högstafödelsetalet i landet. Redan nu har kommunen stora ungdomskullar, om några årblir de myckel större! har ingen arbetsförmedling. Var behövs enarbetsförmedling om inle i ? av de nya stadsdelarna i , , blev en kontorslokal på ca400 m' ledig för elt tag sedan. Fastigheten ägs av del allmännyttiga ABBolkyrkabyggen och ligger i vid tunnelbana och flera busslinjer,centralt för hela kommunen. Flera intressenter väntar på alt få hyra lokalen.Kommunen som äger fastighetsbolaget har låtit lokalen slå tom iförhoppning om att AMS skall hyra den. A rbetsmarknads -politiken m. m. AMShar resurser för all starta en arbetsförmedling i . Centralt belägnaoch lämpliga lokaler finns. Behovet av en arbetsförmedling är enormt. Medinrikesutskoltets belänkande som slöd vägar jag fråga; Vad väntar AMS på? Del kommer att fylla en viktig uppgift! HerrNILSSON i (s): Under avsnittet Sysselsätlningsskapande ätgärder för svårplaceradebehandlar utskottet två moiioner som jag inlämnat. Den ena tar uppbidragsgivningen till handikappade som är i behov av bil för resor i sambandmed arbeie och utbildning. Del bidraget har funnits , och lack varedet har många människor kunnat arbetsre-habiliteras. Därför är del vikligl attslödel finns kvar och all del också föfier med i kostnadsutvecklingen, vilketdet inte har gjort. Eftersläpningen har skapat problem pä sina häll när detgäller all arbelsplacera människor med handikapp. Arbetsmarknadsministernhar delvis uppmärksammat della i propositionen och höjt bidraget med 2 000lill , vilket naturiiglvis är bra. Jag menar dock att man i del härläget måste göra en grundlig översyn av bidragsgivningen för att effektiviseraslödel och göra det möjligl för många fler att komma ut lill etl jobb och lillutbildning. Dennamoiion, liksom en annan som berör bidraget lill handikappagg-regal och andraanpassningsätgärder i bilen, har fått en tillfredsställande behandling, och detär ju inle varie dag som något sådant inträffar i . Utskottet hargrundligt penetrerat frågan och visat en positiv syn på spörsmålet. Jag äruppriktigt glad för della. Jagbrukar ofta kritisera beslutande organ och myndigheter för bristande förståelsei handikappfrågor. När del då görs bra saker, lycker jag att det också börframhållas. Detankommer på regeringen all svara för översynen. Med del slora intressearbetsmarknadsministern har visat i handikappfrågor, trorjag attvi kan förvänta oss ell bra förslag . Det skulle naturligtvis varavärdefullt all få fram en bredare syn när del gäller resemöjligheterna förhandikappade. Jag menar all bilen borde betraktas som ett tekniskt hjälpmedel.Därmed skulle man äntligen kunna bryta isoleringen för många, även för sådanasom inle är i arbete eller utbildning. Bilen är för den svårt rörelsehindradeinte bara en kompensation för de allmänna kommunikationernas otillgänglighet,ulan främst ell förflyllningshjälpmedel som ersätter benen. Jag anser alt manbör vidga möjligheterna lill bilinköp. Jagkan också ansluta mig till vad utskottet säger belräffande makeprövningen,nämligen all man vid översynen bör beakta den förändring som har inträffat närdel gäller makars inbördes ekonomiska relationer. Det lycker jag är riktigt. Jag yrkar bifall lill vadutskottet hemställt. i (s): I motionen 951 har företrädare för fyra partier tagit upp del problemsom uppkommit med anledning av ändrade inställning närdel gäller statsbidragets storlek för kyrkorestaureringar pä Golland, utfördasom beredskapsarbete företrädesvis för äldre, lokall bunden arbetskraft. Somvi anfört i vår moiion är av Gollands 94 i bruk varande kyrkor 92 fränmedeltiden. De är enligt av högsta kulturhistoriskavärde, både som grupp och var för sig, och hör till de relativt fä byggnaderinom landet som även har intresse ur inlernalionell synpunkt. Delär mol den bakgrunden som vi motionärer anser all del inle kan vara rimligt altde små församlingarna på ensamma skall bekosta en så stor del av vårdenav dessa dyrgripar. Idetta sammanhang skall kanske som upplysning nämnas all antalet församlingar påGotland uppgår lill 92. Den största församlingen är med 20 198 invånare,medan Sundre som är minst har 65 invånare. Densenast med lOO-procenligt statsbidrag restaurerade kyrkan i församlingkostade . har församlingen att helt svaraför kostnaderna för konserveringen av medellida målningar på väggar och valvsaml vad det gäller inventarier. Kostnaderna för sådana arbeten beräknas uppgålill ca . Etlflertal kyrkor är i behov av restaurering. Låt mig här nämna endasl en avdessa. Hörsnekyrka är i behov av reparation och förstärkning av torn och långhusiak samlfasadrenovering. Dessa arbeten är kostnadsberäknade lill . Hörsneförsamling hade 261 invånare, därav 185 invånare iåldern 16-66 är. Jaghar nämnt dessa siffror därför att jag inle är hell säker på altinrikesuiskottels ledamöter har varit medvetna om vilka kostnader man nuförpliktar etl fätal människor att svara för. Jagkan också tala om att har återkallat slalsbi-dragsansökan dåman flck besked om all inle lOO-procentigi statsbidrag kunde påräknas. Detfinns restaureringsarbeten klara att sätta i gång för en beräknadkostnad av . De under senare är som beredskapsarbete utfördarestaureringarna har haft stor betydelse ur sysselsättningssynpunkt. Äldre,lokall bundna byggnadsarbetare som haft svårt all klara en ansiällning på enslörre byggarbetsplats med industrialiserade byggmetoder har genom dessareslaureringsarbelen kunnat få en meningsfull sysselsättning. Denna uppfattninghar framförts av såväl länsarbetsnämnden som Byggnadsarbetareförbundetsavdelning på . Jag är medveten om att del inte lönar sig att gå emot etl enigtutskott, varför jag avslår frän all yrka bifall till vär motion. Jag vill dock ha sagt attmed välvilliga skrivningar och med hänvisning till övervägandena i enarbetsgrupp åstadkommer man inle några reslaureringsarbelen. Enligtmin uppfattning borde utskottet ha haft möjlighet att tillstyrka vår motion iavvaktan på resultatet av övervägandena i den arbetsgrupp inomutbildningsdepartementet som utskottet hänvisar till, speciellt med hänsyntill att vi endasl begärt en omfördelning av tillgängliga medel och begränsatoss lill etl budgetär. När utskottet sålunda har haft en annan uppfattning änvi motionärer kvarstår frågan; Vad skall nu hända med de kullurpolitiskaGotlandskyrkorna och på vilket sätt skall man tillskapa andra arbetsobjekt förden äldre, lokall bundna arbetskraften, som bara ökar i antal? HerrNORDGREN (m) kort genmäle; Det är nog riktigt all vi ledamöter i inrikesutskoltet inte haft redapå de exakta kostnaderna för de olika restaureringar som behövs. Så mycket harvi i alla fall förställ alt små församlingar inle själva kan klara dessakostnader ulan behöver den här hjälpen. Därförhar del också till utskottets belänkande fogals elt särskilt yttrande. Jagbeklagar att del bara finns tvä namn under det yttrandet, trots all del byggerpå en fyrpartimolion. Men dels med lanke på det angelägna i att dessa kyrkorrestaureras, dels med tanke pä de sysselsättningsproblem som finns pä Gollandhoppas jag all man kommer alt la hänsyn till vad som framförs i detta särskildayttrande och alltså med kraft gör dessa beräkningar, sä att de snabbt ledertill resultatet att vi kan få en restaurering av en del av dessa kyrkor. Hen i Stenkyrka(c): i har talat för motionen 951 och i stort framförtsynpunkter och motiveringar för den. Jag instämmer med honom. Hannämnde att skalletrycket var hårt i de små gotländska församlingarna. Jag villsom exempel på detta ta en församling pä södra . - del varinnan vi hade fält den högre skatleufiämningen - var del aktuellt att detskulle tryckas en ny skattetabell speciellt för den församlingen. Det fannsnämligen ingen som gick upp i . En reporter frän en rikstidning frågadeden kvinnliga kyrkvärden om det inte kändes genant att tillhöra en församlingsom hade den högsta skatten i landet. Kyrkvärden svarade dä all hon hellretillhörde en sådan församling än en församling som blev omtalad för att denhade en förfallen kyrka. Jagtycker att detta är ganska talande för den offervifia som finns blandgotlänningarna när det gäller alt slå vakt om sill slora kulturarv. Men del ärgivet att allting har sina gränser; de enskilda människorna pä kan inleoffra hur myckel som helsl på kulturens altare. UnderBertil lid som generaldirektör i infördessystemet att man lämnade bidrag med 100 96 av kostnaderna för den yttrerestaureringen av vissa kyrkor. Man vann därmed två goda ting, dels densysselsättning som i här har berört för äldre lokall bundenarbetskraft, dels att ell antal förnämliga Gollandskyrkor kunde upprustas. Inrikesutskoltethänvisar i sin betänkande till att en särskild arbetsgrupp har tillsatts inomutbildningsdepartementet. Jag vill till protokollet såsom ell medskick lilldenna arbetsgrupp få anteckna en önskan att arbetsgruppen snabbt lägger framförslag, som gör det möjligt alt fortsätta arbetet med att bevara det kulturarvsom Gollandskyrkorna representerar för oss alla. Arbetsmarknads-politiken m. m. I detta anförandeinstämde (). Fröken (): Många har från denna talarstol berört ungdomsarbetslösheten,vilket också jag har för avsikt all göra. har antalet arbetslösa blandungdomen minskat med 11 000 resp. 5 000 i förhällande till föregående år. Menpå de flesta häll i landet ligger den genomsnittliga arbetslöshetsnivån högreför ungdomen än för befolkningen i dess helhet. Just dessa fakta ger miganledning att något kommentera utskottets betänkande. Deungas möjligheter alt integreras på arbetsmarknaden hänger givelvis samman medden allmänna situationen där. Men det finns naturligtvis avgjorda skillnaderoch problem, som gör att läget uppenbarligen är svårare för många av de yngre. Enkritisk punkt är som många har nämnt övergången frän tillgymnasieskolan. En inte obetydlig grupp går inte vidare lill fortsallutbildning. Många förblir otillräckligt utbildade. Jag kan la ett exempel fränStorstockholms gymnasieområde, där del i årskurs nio finns 15 500 elever.Enligt den nu preliminära sifferberäkningen forlsäller , alltså nästan 1300 elever, inle sin utbildning. Syo-konsulenterna kommer under de närmastemånaderna att försöka fånga upp den gruppen. Jaghar en känsla av all resurserna i allmänhet är otillräckliga. Långt ifrån allakommuner har tagit pä sig ansvaret för en systematisk och målmedvetenverksamhet för att denna "resigrupp" skall bli så liten som möjligl. Deungdomar som har en gedigen yrkesutbildning är trols allt myckel eftersökta avarbetsgivarna. De får alltid jobb direkt efter skolan eller efter någon månadsedan de har slutat skolan. Kärnfråganär alltså alt de unga måste ges lillfälle till yrkesutbildning och/ellerpraktik. Endasl de åtgärderna underläliar inlrädel på arbetsmarknaden och görde unga konkurrenskraftiga. Svårigheternaall hävda sig pä arbetsmarknaden är särskilt markanta för de unga flickorna,för vilka situationen enligt gällande statistik är oroande. Eftersominrikesutskoltet har ägnat ett förhållandevis stort ul- rymme ät att kommenteraungdomsarbetslösheten, hade del varit pä sin plats att man också noteratskillnaden mellan pojkar och flickor vad gäller deras situation och möjligheteratt etablera sig på arbetsmarknaden. Vid genomläsningen av utskottetsbetänkande fär man, dess värre, intrycket av all utskottet inte rikligtobserverat del problem som jag har skisserat, ell problem som sannoliktmåsle angripas med särskilda medel - kanske på utbildningssidan, kanske genominförande av vissa kvotregler, kanske vid sökandel efter praklikplatser, kanskenär del gäller resursanvändningen inom AMS. Del är trots allt så altkönsrollsiän-kandet och förlegade arbelsgivarattilyder saml dessutom etlensidigt utbildnings- och yrkesval från flickornas sida gör det här problemelän svårare och än mera komplicerat.