prot · FZ09121 · 1975-12-31 00:00:00 — Låt mig bara tillägga atl motiv för en fortsaltulbyggnad ligger långl från de tankar om uilokalisering av slallig verksamhetsom så ofta framförts här i kammaren. Jag anser också att präglas av ett kortsiktigt tänkande. Det långsiktiga perspektivetalt mer eller mindre samordna kammarrätter och hovrätter blir svårt attförverkliga om man följer vad anfört i sin reservation. säger vidare att indragningen av en ordinarie avdelning i Göleborgväckt stor oro bland personalen där. Jag vill påpeka att utskotld inteföreslär flyttning från av någon ordinarie avdelning. Kammarrätten iGöteborg skall enligt utskottets förslag även i fortsättningen arbeta på sjuordinarie avdelningar. Denandra reservationen har avgivits av . Han accepterar atl en nykammarrätt inrättas men anser att dess kansli skall föriäggas till . Jagkan ha förslåelse för att vill slå vakt om sin hemort. Vidlokaliseringen av en ny kammarrätt måste dock hänsyn tas till vad som bästgagnar den nya kammarrättens arbelsförhållanden. Jag vill även här hänvisa lillvad jag tidigare anfört om kriterierna för val av kansliort för kammarrätt. Tilldelta vill jag lägga att om farhågor om möjligheterna all fåpersonal till en kammarrätt i vore rikliga, då skulle dessa farhågorsannolikl gälla i än högre grad vid en lokalisering lill . Jag yrkar bifall till vad utskottet hemställt i betänkandena 35 och36. I della anförandeinstämde i (s). () kortgenmäle: Jag skulle inle vilja skriva under det som säger om attmin inställning är kortsiktig. Jag har den uppfattningen all regeringen redanborde ha utarbetat en plan innan man kom med ell förslag om en ny kammarrätt. Avhänsyn till befintlig personal och till oss som skall beslula i de här frågornahade det varit utomordentligt angeläget atl man presenterat någon form av planför den fortsatta förstärkningen av kammarräiis- organisationen, som vialla är överens om och inser nödvändigheten av. Au utarbeta en sådan planbehövde inle la så läng lid i anspråk. Jag vill rikta kritik mol departementetpå den här punklen. Del hade varit ändamålsenligt om en sådan plan funnils somunderiag för siäll-ningsiagandei lill var en ny kammarrätt skulle ligga. Det ärkanske främsi med hänsyn lill personalen och rekryieringsmöjlighelerna somdenna plan hade varit nödvändig. Precissom utskottsmajoriteten utgår jag sedan ifrån att regeringen åstadkommer deförstärkningar som är möjliga inom ramen för medelstilldelningen. På denpunkten råder det inga delade meningar mellan regeringen och mig - det äralldeles givet. Menjag kan inte dela inställning att vi inle behöver hysa någraegentliga farhågor för rekryteringsfrågorna när del gäller kammarrällen iJönköping. Som jag sade lidigare tror jag personligen atl del hade gått myckellättare all starta en ny kammarrätt i . Där finns människorna, dvs. detstora befolkningsunderiagel, och möjligheterna all rekrytera den personal sombehövs. Dennya kammarrällsdomkrels som kommer att repliera pä får en myckelegendomlig ulformning. Den betyder au människor från sydöstra , Blekingeoch , får passera en domkrets, nämligen , för att kommatill , de skall ju fortfarande höra dii. Del är en arrondering som sermycket egendomlig ut. HertSCHÖTT (m) kort genmäle; Jag lycker all del är anmärkningsvärt all ulskotlels lalesman vill tryckaså hårt på all vi i framliden skall räkna med ell samgående av hovrätten ochkammarrällen. Del är anmärkningsvärt all man är beredd all göra sådanaullalanden. Jag anser all en sådan allvarlig fråga fordrar en särskilduiredning innan man lar slällning lill den och gör sä här pass bindandeullalanden. Sedannoterar jag att del inle finns någon förståelse för alt minska den regionalaorättvisa som råder. Här lalas onrall del till varie pris gäller atl få en sägagnrik lösning för kammarrättens arbete som möjligt. Del är klart all manskall ordna del väl för den kommande kammarrätten, men della måsle vägas in iett slörre sammanhang. Del är ganska orimligt all låta sydöstra ,specielll län, vara utarmat på slalliga insliluiioner. måsleman böria och här hade funnils ell lämpligl lillfälle all hjälpa dennalandsända genom all placera kammarrällen där. Jagber än en gång, herr talman, alt få yrka bifall till reservalionen 2. Hert LARFORS (s) kortgenmäle: återkom lill frågan om del är korlsikligi ellerlängsikligl handlande all placera den nya kammarrätten i . Jag anserall om kammarrätterna i och Göleborg byggs ul och görs ännu slörre ärdel en kortsiktig lösning. Man binder sig härdare vid all ha kammarrätternakvar där och sedan blir del än svårare alt Nr 121 flylla delar av dem. tror altde föreslagna förslärkningsätgärderna skulle 7 nia i 1976 fä bättre effekl om dekoncentrerades lill de befintliga kammarrätterna _-- i och Göteborg.Etl sådant påslående lycker jag också är knulel Kammarrätlsorga- till del kortsiktiga perspektivet och åtminstone delvis grundat pä en fel-nlsationen syn. Om vi i del här landei hade lillgäng lill en anlal färdiguibildade, högeffekliva och rutinerade förvallningsdomare som bara satt och vän- lade på atl del skulle inrättas dt antal nya tjänsler och nya kammar rättsavdelningar på den ena eller andra orten skulle de rhed all sannolikhet döma lika bra, lika säkert och lika fort, oavseii om de sitter i , eller . Men lyvärr är det så, och därom tror jag att och jag är överens, att tillgången på färdiguibildade och rutinerade förvaltningsdomare ännu inle är hell lillräcklig. Om de icke , färdiga domarna sätts pädel ena eller andra slällel är ändå deras takt att avverka ärendena ungefärdensamma. nämnde också om svårigheterna atl få kvalificeradebefattningshavare till nya riänsler i . Jag har svårl all förslå alldel finns fog för ell sådant antagande. Skulle det t. ex. vara svårare atlrekrytera personal tijl kammarrällen i än lill hovrätten i ellertill ? Jag vet atl varken hovrätten eller harnågra svårigheter att få jurislpersonal. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: ifrågasälier mill påslående atl del kommer all bli svårtall rekrytera kvalificerad personal till kammarrällen i . Hansägeratt det över huvud laget är ont om kvalificerade domare på del härområdet. Det kan jag hålla med om. Men jag påstår au del frånrällssäkerhelssynpunkt är mer tillfredsställande all oerfaren personal fårlillfälle an arbeta på ett ställe där det redan finns inkörd arbetskraft som ärkunnig och erfaren än alt de placeras på en liten kammarrätt med kanske baratvä avdelningar, där de inle får någon kontakt med erfarna kolleger. Dessuiomvill jag åter erinra om atl man - någol som naturiiglvis inle ärokunnig om - i kammarrällen i Slockholm och framför alll i kammarrällen iGöleborg har uttalat stor oro inför tanken all viss personal måste bryta uppoch lämna kammarrätterna. I Göleborg har man försi nu börial komma i gång påell rikligt säll; del lar av inkörning innan en kammarräll fungerartillfredsställande. All man i ell läge när man böriar få grepp om situationenskall böria med en uilokalisering av folk som dessuiom lidigare varit föremålför uilokalisering känns tveksamt. HertLARFORS (s) kort genmäle: Jag hann i mill torra inlägg inte replikera . Jag har, som jag lidigare sade, en myckel stor förståelse för 63 Nr 121 kamp att lokalisera företagsamhet - även statlig förvaltning - lillKalmar. Fredaeen den "detta är inle enbart ell lokaliseringsärende. Det är också ett or- 7 mai 1976 ganisalionsärendeinom kammarrättsorganisalionen, och därför måste --------------- manväga olika saker mol varandra. Kammarrättsorga- vände sig mot atl förlägga kammarrätterna till städer där nlsationen det finns hovrätter. Skulle det verkligen varabättre all lägga en kam- marrätt t. ex. i Kalmareller en annan stad som inte har hovrätt för atl sedan om ett vissl anlal årivingas flytta kammarrätten från -eller någon annan stad - till enhovrättsstad? Jag lycker att det vore oklokt om vi handlade så. Personalsom tjänstgör i både hovrätten och kammarrätten tycker att det är en myckelslor fördel om båda dessa domstolar ligger på samma orl. Juristerna kan lättareklara sin karriär om dessa domstolar ligger pä samma plats. Man och hustru, sombåda är jurister, har lättare atl få anställning på samma orl, om där finnsfiera domstolar. log upp frågan om atl personalen vid kammarrätterna i ochStockholm hyser oro för vad som förestår. Jag vill än en gång erinra om att detbeslul som föreslås falla inte innebär någon som helst fiyttning frånStockholms och kammarrätter av några ordinarie avdelningar. Skullejuristpersonal vid dessa domstolar som har extra tjänster vilja söka denyinrättade kammarräusrådstjäns-terna i eller annan ordinariedomarbefattning där, önskar de en befordran och förfiytiningen sker dåfrivilligt. Någon tvängsför-flyttning av ordinarie personal från Göleborgseller någon annan kammarrätt medför icke della beslul. HertSCHÖTT (m) kort genmäle: Jag är givelvis fullt på del klara med alt detta inte i första hand ären lokaliseringsfråga, men del är ju orimligt att vilja göra gällande attkammarrätten vid en placering i inte skulle kunna verka på etttillfredsställande sätt. Härhar sagts alt inget är vunnet med att placera en kammarrätt i och sedanflylla den därifrån om ell par år. Jag tycker etl sådant ullalande är ytterligtanmärkningsvärt. För mig framstår del som alldeles klart au om nu statsmakternaäntligen pä någol sätt ville hjälpa län och placera en institution där,borde det vara otänkbart att den sedan skulle flyttas därifrån. Än en gång ber jag att få yrka bifall till reservationen 2. HertNYQUIST (fp): Slarka skäl har redovisais för en utbyggnad av kam marräilsorganisalionen. Inte minst de hearings justitieutskoiiet haft i frågan har övertygat mig om behovet av en successiv utbyggnad. Till strömningen av mål visar ingen tendens till avmattning. Tämligen säkra 64 prognoser pekar pä en årlig ökning av antalet fall medca . lismen i denna bedömninglalar de besvär i ökad utsträckning som med all sannolikhet blir resultatet.avde många reformerna pä förvaltningsrättens område, bl. a. då det gällerskatte- och taxeringsfrågorna med den skärpta skattekontrollen, dä det gällerde nya körkortsreglerna osv. Härtill konimer det ökade arbetskraftsbehovet medanledning av utvecklingen mol ell allt större antal fall med offentlig processoch med besiktningar, saml måhända också de krav på ytterligare personal somtillkomsten av nämndemän i vissa mål kan skapa. 1den mån vi får självständiga länsdomsiolar, i ersättning för denuvarande länsrätterna, i instansordningen länsdomstol-kammarrätt-regeringsrätt,vilkel inle kan uteslutas, kommer troligen även med anledning däravkammarrätternas arbetsuppgifter all öka. Molden här bakgrunden är utbyggnadsförslaget väl dimensionerat. Däremol har delvarit ägnat att väcka den allra största förvåning alt regeringsförslaget inleinnehåller någon redovisning för fortsättningen, dvs. en samlad bedömning avutbyggnadsbehovet framöver och en plan för den forisalla utbyggnaden.Anmärkningsvärt är också att regerings-förslaget inle synes på ett tillfredsställandesäll ha föregåiis av koniakt med berörd personal. Nustår ett enigt utskott bakom förslagel att skall begära attregeringen låler utarbeta en plan för den fortsatta utbyggnaden. Belräffandeden bristande kontakten med berörd personal utgår jag ifrån att del iniräffadeär etl olycksfall i arbetet som inle skall behöva upprepas. Hurskall man då se på den erforderliga utbyggnaden? Skall man, som föreslås i denmoderata reservalionen, förstärka befintliga kammarrätter, dvs. i första hand iStockholm och , eller skall man etablera en ny kammarrätt? De skäl somanförts för en förstärkning av kammarrätterna i Slockholm och ärförvisso starka. Likväl har jag inle hell kunnat övertygas om all dettaalternativ är del pä sikl bästa. eller senare blir ett ytteriigareutbyggnadsbehov akut, och kammarrätterna i Slockholm och Göleborg måsletroligen tappas på personal och tjänsler för en dirigering söderut och möjligenockså norrut. Personalpolitiska hänsyn lalar slarki mot en sådan lösning. Defarhågor som reservanterna har beträffande majoritetsförslaget tror jag ärnågol. Det är dock uppenbart att initialsvårighelerna underuppbyggnaden av en ny kammarräll innebär alt en alldeles specielluppmärksamhet måste ägnas effektivitets- och rättssä-kerheisfrägorna i vidaremening. Men, som sagi, en utbyggnad på annan eller andra platser än de nubefintliga kansliorterna kommer all tränga sig på, och de nämndasvårigheterna kommer inte all vara mindre då. Risken är snarare atl deackumulerats på ett sätt som gör det ännu svårare att bygga upp en nykammarräll. 1sammanhanget bör uppmärksammas - och det har redan gjorts här lidigare - altutskottsmajoriteten inle följt regeringsförslaget all en av de ivå ordinarie avdelningarnai skall las från kam- 5 protokoll 1975/76:121-122 Bådaavdelningarna i skall nyinräiias. Inga tjänster skall med andra ordflyttas från Göleborg tih . Därmed är, såvitt jag förstår, syftel medmoiionen 536 av och tillgodosett. Lokaliseringsorlenför den nya kammarrällen kan rimligen inle få bli en regionalpolitisk fråga,hur angelägel del än kan te sig an sprida den offenlliga verksamheien ul överlandet. Uiöver kravei pä närhet till en så stor befolkning som möjligt måsledet vara en klar fördel att kammarräll placeras på ort med hovrätt. Jag serdel inle bara som en möjlighet till etl givande utbyte i olika avseenden de tvådomstolarna emellan och som en garanti för bättre rekrytering. 1 utvecklingensynes också ligga ett alll starkare behov au knyta samman hovrätt ochkammarrätt i varje fall till all börja med i handläggningen av vissa mål. t.ex. skallemål i vilka straffrättsliga ansvarsfrågor är involverade. Vi har enförsiktig skrivning på den punkten i utskottsbeiänkandet, som innebär allkontakt och eventuellt samgående inle får försvåras av geografiska skäl. Dädet sedan gäller frågan om ort för den nya kammarrätten måsle man väl ändå-trots den entydiga majoriteisskrivningen i betänkandet, som jag biträtt - få geuttryck för en viss tveksamhet. Det hade i och för sig känts naturligt altlägga utbyggnaden lill . i har i sitt särskildayttrande uppenbarligen kämpat med tvä lojaliteter och lill sist slutit uppbakom regeringsförslaget. Hans plädering för är emellertid stark i sak,och talesmännen för en kammarräll i har i varje fall lagt en faslgrund för en fortsatt ulbyggnad i den rikiningen. För egen del har jagemellertid inte kunnai bortse frän att den föreslagna lokaliseringen till Jönköpingär en ofrånkomlig länk i utbyggnadskedjan, oavsett om den kommer ellersenare. En senareläggning kan komma att onödigt hårt pressa resurserna vid kammarrälleni Slockholm. Jag delar inie heller reservanlernas farhågor förrekryleringssvårighder i . Förekomsten av bl. a. tingsrätt, hovräll,kammarräll, domstolsverk, länsstyrelse och många advokatbyråer gör Jönköpingintressant för jurister. Och ortens många kvaliteter i övrigl synes borga förgod rekrytering av kvalificerade jurister. Meddel anförda ber jag, herr lalman, all få tillstyrka bifall till justilieulskotieishemställan i alla delar. Underdetla anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hert LARFORS (s) kortgenmäle: Pä två punkter vill jag anknyta till vad anförde. Jagvill börja med uttryck all vald av som kansliort förden nu planerade kammarrätten är en länk i en utvecklingskedja. Jag har settdel likadant själv, och jag tror del är fiera som sell del sä av dem somdeltagit i handläggningen av ärendei i ulskollel. HerrNyquist är orolig för kammarrätterna i och kanske också . Deskulle kanske få vidkännas en minskad arbetsvolym när man skapar yllerligarekammarrätter. Del kanske kan bli så. Å andra sidan har vi en mycket stark trendlill en ökning av förvaltningsmälen, och vi kan inte heller tolerera en balanssom det tar kanske åtta till atl arbeta av. Vi måsle få en snabbareavveckling av ärendena. Jagtror att man får en sådan utveckling alt anlalet förvaltningsmål som går lillkammarrätt kommer att öka. Då kan man få en naturlig tillväxt vad gällerantalet kammarrätlsavdelningar och också kammarrätter. Detär mot den bakgrunden som man också får se vad utskottet sagt belräffande denframtida planeringen. Jag vill erinra om all utskottet är enigt om vad som sägspä s. 6 i betänkandet, där man hos regeringen beställer en plan för fortsattutbyggnad av kammarräilsorganisalionen. Utskottet säger också alt planen börredovisas för utan dröjsmål. Tillslut etl par ord om det bristande samrådet med personalorganisationerna. Närstatssekreterare besökte utskottet för en hearing i detta ärendeberörde han just dessa saker. Det framgick alt de anställdashuvudorganisationer informerades om planerna på att lägga enkammarrätt i . informerades berörd kammarrättspersonalgenom sina företagsnämnder. Det formella beslutel i ärendet fattades avregeringen först . Även om del har brustit isamråd, har del dock funnils ell visst samråd. Hert i (s): Att kammarräilsorganisalionen yiteriigare behöver byggas ut är väl deflesta-för atl inte säga alla-överens om. Tillströmningen av mål har, som redannämnts här, ständigt ökat under de senasle åren. Trots en kraftig ulbyggnad avkammarräilsorganisalionen har antalet ej avgjorda mål - eller,som man uttrycker det, de s. k. balanserna - ökat . Det finnsinte heller någon anledning all anta att tillströmningen av mål lillkammarrätterna kommer alt avla. Snarare är det mycket som lyder på an ökningenav antalet mål kommer all accelerera när fler och fler människor blir medvetnaom möjligheten att använda sin besvärsräli. Det är således inte överraskandeatl regeringen i jusliedepartemenlets bilaga lill budgetpropositionen föreslären utbyggnad av kammarrättsorganisationen. Delsom är överraskande, i varie fall för oss som bor i den sydliga delen avlandei, är valet av kansliort för denna ulbyggnad. Vi är rätt många som anseratl del hade varit naturligt att den fjärde kammarrätten skulle inrättats iMalmö. Det finns en mängd skäl för della, men jag skall bara anföra några. har redan påpekat atl ca 30 96 av befolkningen inom kammarrättens iGöleborgs domkrets är bosalla i och . Tyngdpunkten ikammarrättens verksamhet är utan tvivel förlagd dels till ,dels till . Förmin del tror jag att det är mycket viktigt vid valet av kansliort alt denrätlssökande allmänhetens intresse av närhet till domstolen tillmäts avgörandebetydelse. Detta krav framslår som särskilt uttalat i fråga omförvaltningsrättsliga domstolar, som ju är satta alt tjäna den bredaallmänheten. Iallt fler av de mål som handläggs vid dessa domstolar vill klaganden utnyttjasin rätt att personligen inställa sig inför domstolen och muntligen lägga framsina synpunkter. Domstolens placering blir därför för allmänheten enrättssäkerhetsfråga. Detfinns också mål, t. ex. byggnadsmälen och fastighetstaxeringsmålen, därdomstolen företar syn på platsen för att därigenom kunna göra en allsidigbedömning av sakfrågan. Delär därför rimligt att klagande i de sydliga länen kan få så nära som möjligttill kammarrättens kansliort. Ävendomstolsadministrativa skäl talar för en lokalisering av en kammarrätt tillMalmö. Möjligheten att rekrytera personal från hovrätten över ochBlekinge samt från och tingsrätten bör i det sammanhangetframhållas. pågår också etl kontinuerligt utbyte av fiskaler ochassessorer mellan kammarrätten i och hovrätten i . Meddet senast anförda har jag velat understryka min uppfattning att kammarrätternabör ligga i orter där det redan finns en hovrätt. Jag är i rätt hög gradtillfredsställd över att utskottsmajoriteten med mig delar den uppfattningen. Min argumentering skulle egentligen ha lett till att jag yrkade attkammarrätten skulle föriäggas till . Mitt mål är också att vi så småningomfår en kammarrätt i . Men jag är realistisk nog att begripa att jag just skulle ha fått en sådan hemställan avslagen av kammaren. Jag har därförnöjt mig med att foga ett särskilt yttrande till utskottets betänkande. Jagvill gärna fästa kammarens ledamöters uppmärksamhet på den positiva grundtonsom finns i utskottsbetänkandet när det gäller behovet av en kammarrätt i södraSverige. Jag har inget annatyrkande än om bifall till ulskotlels hemställan. Meddella anförande, i vilket herrar () och i Blenlarp (s) instämde,var överiäggningen slutad. M o m. Proposilionergavs på bifall till dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 1 av fruKrislensson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Den som vill alt kammarenbifaller justitieutskoltets hemställan i betänkandet nr 35 mom. 1 röstar ja,den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr Iav . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då fruKristensson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Schötl, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr35 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Justitieutskottetsbetänkande nr 36 Ulskottds hemställan bifölls. Föredrogs civilutskottets betänkande 1975/76:25 medanledning av dels proposilionen 1975/76:100 säviii gäller anslag lillBostadstillägg m. m., dels propositionen 1975/76:145 om ändrade regler förbostadstill-lägg, dels i dessa ämnen väckta motioner. Regeringenhade i proposilionen 1975/76:100 bilaga 14 () underpunklen B 3 (s. 14) föreslagil all i avvaktan på särskild propositioni ämnet under tolfte huvudtiteln för /77 till Bostadstillägg m.m. beräkna ett förslagsanslag av 1 . Regeringenhade sedermera i proposilionen 1975/76:145 om ändrade regler för bosiadsiilläggföreslagit att 1. godkänna de ändringar igrunderna för statliga och slatskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer ochhushåll ulan barn som förordats i regeringsprotokollel, 2. under tolfte huvudtiteln /77 lill Bostadsbidrag m. m. anvisa ett förslagsanslag av . Beträffandedet huvudsakliga innehållet i propositionen 1975/76:145 anfördes följande; "Ipropositionen föreslås ändrade regler för bostadstilläggen lill barnfamiljeroch hushåll ulan barn. Beteckningen bostadstillägg föreslås ändrad tillbostadsbidrag. Bostadsbidragetföreslås liksom f n. beslå av en slallig del på . per barn och år och enslalskommunal, bosladsanknuien del på av bostadskostnaden i vissaintervall. Del bidragsberäitigade intervallel förelås ligga mellan en nedrehyresgräns på . och en övre gräns som liksom f n. är anpassadlill bostadsbehovet hos olika slora hushåll. De övre hyresgränserna höjs församlliga hushållslyper. Följandeövre hyresgränser föresläs gälla: för 1- och 2-barnsfamiljer , för 3-och 4-barnsfamiljer . och för familjer med 5 eller flera barn 1 125 kr.För makar ulan barn föresläs den övre hyresgränsen bli . Förslagetinnebär atl maximibeloppet för familjer med 1-4 barn höjs med . per äroch för familjer med 5 eller flera barn med I . För makar utanbarn ökar maximibeloppet med . per är och för ensamstående blir deloförändrat. Inkomslgränsen för fullt bidrag föresläs höjd för barnfamiljernafrän . och för barnlösa hushåll frän . Hushållutan barn föreslås kunna få bidrag redan i stället för som f.n. vid . Gynnsammareregler än lidigare föreslås gälla för handikappade och för familjer med barn påinstitution. Iproposilionen föreslås vidare atl en ändring görs av reglerna för inkomstprövningav de kommunala bostadstilläggen till folkpension för personer med partiellförtidspension och inkomstprövad änkepension.