prot · FZ0948 · 1975-12-31 00:00:00 — var emellertid angelägen om allunderstryka atl man inle fick avskaffa de regionala tjänsterna innan man hadefått någonting annat på plats i stället, nämligen den lokala konsumentpoliliskaverksamheten. Deintentionerna har vi försökt vara trogna emot. Som man kan se av de två häromdiskuterade exemplen finns det inte någol fall där vi har totalt slopat ellervelat slopa hemkonsulenttjänsterna än så . I två fall har vi alltså dragitin en av tvä ijänsler i resp. län och återbesatt dem med långtidsvikarier. FruOSKARSSON (c): När debatterade den härfrågan uttalades del klart från samtliga partier - och del gickriksdagen lill beslut pä sedan - att man var angelägen om atl behålla denregionala verksamheten. Jag har läst igenom protokollet från den debatten, ochav det framgår alt man underströk alt del finns uppgifter för den regionalaverksamheten också i fortsättningen, även sedan den kommunala har byggts ut isiörre omfattning. Det gäller t. ex. frågorom samverkan mellan olika länsorgan,frågor om den yttre miljön, där hemkonsulenterna kan ha en speciell uppgift,och frågor om den inre miljön. Vidare gäller det sambandet mellan kommunernaoch , där man också ansåg att den regionala verksamheten har enviktig funktion all fylla. Överläggningen var härmedslutad. § 6 Om utvecklingsarbete för framtida kollektiva transportsystem Herr kommunikationsministern erhöll ordelför all besvara () anmälda interpellation,1975/76:68, och anförde: har i en inlerpellalion frågat mig, om Jag är beredd attta initiativ lill ell utvecklingsarbete för framlida kolleklivatransportsystem. InnanJag går närmare in på del mera långsiktiga forsknings- och utvecklingsarbetetinom kollektivtrafiken skall Jag kort beröra det arbete som pågår för allförbällra kolleklivlrafiken på kort och medellång sikt. Kolleklivtrafikulredningen(KOLT)-som halvår sedan lämnade sill belänkande - har undersöktmöjligheterna all pä olika sätt förbättra de nuvarande kollektivirafiksyslemen,Ulredningen har därvid uigåli från de krav som olika trafikanter ställer påtrafiksystemen. Dessa krav har vägts mot samhällets mål och resurser i fråga omkolleklivlrafiken, Ulredningen har i enlighet med direktiven utgått från denteknik som f n. används och som bedöms kommatill användning. Redan med hjälp av denna teknik finns - enligt ulredningen -goda möjligheter alt utveckla kollektivtrafiksyslem i syfte atl nåförbättringar i fråga om bekvämlighet, restider, resmöjligheter,trafiksäkerhet, trafikmiljö etc. Ulredningen framhåller även viklen avforskning inom trafikområdet. HAKO-ulredningenhar i sitt belänkande, Handikappanpassad kollektivtrafik, övervägt olikaåtgärder för atl anpassa den kollektiva trafikapparaten lill de handikappadesbehov. Ulredningen har därvid i elt ramprogram föreslagit åtgärder som päolika lång sikt kan bli genomförda inom ramen för ell utvecklingsarbete somomfattar hela kolleklivlrafiken. Isammanhanget vill jag ocksä nämna den forskningssiödjande ochforskningsinitierande verksamhel som transportforskningsdelegalionen (TFD)bedriver och inom vilken kollektivlrafikforskningen har hög prioritet. Somexempel på TFD-slödda projekt med stark anknytning lill kolleklivtrafikområdelkan nämnas följande: Studierav samband mellan bebyggelsestruktur och kolleklivirafiksys-tem. Databaseradeopiimeringsmeioder för allokering av bussar för kollektivtrafik. Samhällsplanering medhänsyn lill kollektivtrafik. Prioritering av busstrafikvid samordnande irafiksignalanläggningar. TFDstöder även andra projekt vars resultat på olika sätt kan kommakollektivtrafiken lill del. Dit hör bl, a. irafiksäkerhelsforskningen och vissforskning om säkerhet hos fordonskomponenler. Jag vill här ocksä nämna denperspektivplanering som påbörjats inom TFD. Med hjälp av expertis från delnäringsgeografiska området, framtidsforskningen och Omutvecklingsarbete för framtida kollektiva transportsystem Omutvecklingsarbete för framtida kollektiva transportsystem den tekniska forskningenavser man här ta fram underlag för all bedöma den mer långsikliga forsknings-och ulvecklingsinriktningen beträffande transportsystem. kommer bl.a. framtida miljökrav att systematiseras. I slutfasen på delta arbete kommerbehov av och krav pä teknisk utveckling atl belysas. Styrelsenför teknisk utveckling, STU, stöder bl. a. viss iransportleknisk forskning. F.n. väntas slutrapport från tre olika projekt, varav två avser större tätortersbussystem och ell förprojektering av en täl-orisbuss. har STUtillsammans med lokaltrafik, Stansaab och AB Almex påbörjat eltprojekt som avser utveckling och prov av elektroniskt trafikledningssystem förbussar. Projektet, som är kostnadsberäknat till drygl 7 milj. kr. och löperöver tre budgetår, syftar till att höja regulariteten och resursutnyttjandet itrafiksystemet. Inom handikappområdet pägär forskning som bl. a. rörfärdtjänst, rullstolar i kollekliva Irafikmedel och lyftningsanordningar förrullstolar. STU följer också noggrant det mycket omfattande tekniskaulvecklings-arbele som pågår i de slora indusiriländerna, främsl ,och , Fördel mer långsiktiga, systeminrikiade utredningsarbetet bör man formuleraframlida krav på irafiksysiemel med utgångspunkt i studier av resbehov,resstandard, miljö och säkerhet. Förutsättningen för etl framgångsriktutvecklingsarbete i fråga om de kollektiva irafiksyslemen är alt detta arbetesker med hänsyn till människans och samhällets önskningar och resurser. Påinitiativ av bedrivs med dessa utgångspunkter sedan år1973 ell projekt med syfte alt utreda möjliga framlida syslem förpersoniransporter, främst kollektivtransporter, i nordiska tätorter. Sombakgrund till projektet, benämnt Nordkolt, anges all svårigheterna atl -särskill i siörre tätorter - bygga ul en iranspori-apparal lill övervägande delbaserad pä bilburna transporter har aktualiserat behovet av att förbättra dekollekliva transporterna. 1 programförklaringen sägs vidare alt ätgärder pålängre sikt kan innebära utveckling av nya kollektivtrafiksyslem som germöjligheler lill såväl ökad rörlighet för kollektivirafikanlerna som ökadtrafiksäkerhet och förbättrad miljö. Avsiktenmed det pågående arbetet inom Nordkolt är alt ge en samlad översikt över bl. a,den tekniska utvecklingen samt alt utarbeta metoder för bedömning av framlidatransportsystem i tätorter och formulera alternativa lösningar för framlidautveckling av transportsystem. Inom projektet planerade modellstudier inordiska tätorter inleds och väntas pågå under caell år. Somframgått av min redovisning bedrivs elt omfattande ulvecklings-ochutredningsarbete med syfte att förbällra betingelserna för kollektivtrafiken.En utveckling mol förbällrad kollekiivirafikieknik är själv-fallel vikiig. Delekniska förulsällningarna måsie dock ständigt vägas mol de möjligheter somtrafikanterna har alt använda sig av nya tekniker. Jagvill avslutningsvis belöna all de avancerade studier som pägär inomleknikområdei i fråga om fordonskomponenler, dalabaserade styr- system ochirafikregleringssyslem kan bidra lill en successiv utveckling Nr 48 av de kollektivatrafiksystemen i den riktning som både Jag och inler- den Hen (): Jag ber all få tacka kommunikationsministern för svaret pä mininterpellation. Svaret är Ju en värdefull redovisning av den forskning sompågår, och del kommer enligt min mening all bli mycket intressant alt efterhand se resultaten, kanske framför alll av del som initierats långsiktigt aviransportforskningsdelegalionen och Nordkolt, som sammanfattar och försöker draslutsatser av projekt som finns i flera länder än . Bakgrundentill inlerpellationen är att som trafiksituationen iindustriländernas storstäder utvecklats krisartat, framför allt för de gruppersom inle har egen bil men efter hand också för dem som är bilister - har väl i vissmån skonats genom den politik vi fört jämfört med exempelvis länderna på den europeiska kontinenten eller Nordame rika - har del skett elt visst utvecklingsarbete, främsl i privat regi, i , , och samt några andra länder. Utmärkande för utvecklingsarbetet när det gäller nya kolleklivtrafikme- del - alltså inle bil eller buss ulan transportmedel som är tänkta att kunna ersätta såväl bilar som bussar - är atl del varit myckel splittrat. Det finns rader av prototyper och provbanor för t. ex, datorstyrda eldrivna minibussar som går pä luftspår, och det finns al la tänkbara typer av tekniska modeller. av prototyperna har provats ut i stadsdelar i olika länder, t. ex. i ,och man har i regel funnit att del blivit myckel dyrt. Såvitt Jag förstår harman därför saktat av taklen i ulvecklingsarbetel. Och ' del är inle så konstigtall det blivit dyrt, för vad man gjorl är att man tagit ut ett bostadsområde ien stad och satt in ett avancerat tekniskt färdmedel som då skall finnassamtidigt som andra färdmedel opererar och alltså skall konkurrera med bilaroch övriga traditionella kommunikationsmedel inom en liten del av en siad. Delär givel all moderna kvalificerade iransporimedel under sådana förhållandenkommer att drivas lill mycket, höga kostnader. Menman har i regel inte, såvitt Jag kan förstå, vid de här försöken i ,, och andra länder stariat i den andra änden och försökt sevilka behov man vill täcka för en hel storstad och hur man kan bygga upp etlheltäckande system för all på del saltet fä ned kostnaderna. Etl sådant syslem,som man alltså ganska litet ägnat sig ät all arbeta ut, måste fyllamålsättningen atl alla samhällsgrupper skall ha möjlighet all tillämpa systemet- äldre människor, barnfamiljer och handikappade. Det skall vara flexibelt ochanpassningsbar! till många behov. Del skall ge möjlighet - i varje fall imyckel slor utsträckning - till direktiransporimellan slari och mål; transporihastigheten bör av effektivitetsskäl vara relalivi hög. Syslemel måste vidare vara utformat Om utvecklingsarbeteför framtida kollektiva transportsystem Omutvecklingsarbete för framtida kollektiva transportsystem så alt det inle ärmiljöförstörande - det skall vara fritt frän hälsofarliga gaser, buller ochandra miljöfaror. Slutligen måste det självfallet vara elt syslem som utvecklasmed mycket hög trafiksäkerhet, och del måste kunna tillämpas lill rimligakostnader. änden har man emellertid, som sagt, inle startat arbetet - såvitt jagförstår - i de länder där man utvecklat de här enstaka provbanorna ochvagnlyperna med datorstyrning och funnit all del hela blev ganska dyrt. Jagtror för min del atl har goda förutsällningar inte bara all följautvecklingsarbetet utan också atl efter hand bli föregångare på området. Detär av tvä skäl. Fördet första har vi redan nu myckel höga ambitioner över huvud taget isamhällsarbetet. Vi har högre ambitioner än de flesta länder i fråga omkollektivtrafiken. Jämför man den svenska kolleklivlrafiken med andraländers finner man atl har högre standard än de flesta andra länder.Det finns en efterfrågan i del svenska samhällel på avancerade och brakommunikationsmedel som skall kunna användas av alla samhällsgrupper. ärnaturligtvis den första förutsättningen för all ell effektivt utvecklingsarbeteskall kunna komma lill stånd. Fördet andra har vi här i , med den specialisering som finns i vår teknisktavancerade industri, forskningsresurser av Jusl den typ som krävs försystemutveckling. Vi har avancerade forskningsresurser pä elektronik- ochdataområdena och när del gäller vagnskonslruktion - vi har Ju eniransporlmedelsinduslri här i landei - och pä vissa andra näraliggande områden,Föruiom inom den vanliga iransporimedelsin-dustrin finns resurserna också inomförsvarsindustrin. Vihar som sagt forskningsresurserna, och pä mänga häll i landei synes man ocksåvid bedömningen av den lekniska utvecklingen vara överens om all den svenskaindustrin behöver utvecklingsprojekt som ställer mycket hårda programkrav. Delär givel all en utveckling av framtida kolleklivtransportsystem, som inlebaseras på dagens teknik, kommer att ställa mycket hårda krav som vår industrikanske har svårt att uppfylla. Men man är överens om all sådana hårdaprogramkrav är nödvändiga vid den typ av kvalificerad exportindustri somSverige har. Jagkan här erinra om den diskussion som fördes för elt par år sedan från enutgångspunkt som styrelsen för teknisk utveckling hade, när man där bedömde vadsom skulle ske efler Viggenprojekiets framlida avveckling. Man menade då attJusl för alt hålla den lekniska utvecklingsnivån uppe - såsom sker i vårförsvarsindustri i samband med - skulle man gå inför all framställa en svensk rymdsatellil. Därigenom skulle vi slälla industrininför samma hårda programkrav. Nuhar ju diskussionen om en svensk satellit inle förts vidare, och del är kanskelika bra. För min del tror Jag all utvecklingen på kolleklivtrafikområdel kanslälla lika hårda programkrav pä ungefär samma typ av tekniskt kvalificeradindustri som fallet skulle ha blivit med en Påsalellitområdel skulle vi oundvikligen ha blivit mycket marginella vid sidan avstormakterna och de länder som redan nu har ell know how. Men påtransporlmedelsområdel, där relalivi liiei har gjorts ute i världen, skulle viefter hand kunna bli inte bara marginella utan när del gäller vissa delar -skulle självfallet aldrig kunna täcka in hela skalan - skulle visannolikt kunna bli föregångare. Det skulle då inle bara ge oss möjligheter attläcka våra egna behov utan också förhoppningsvis tillföra oss en framlidaexport. Jag tror för min del alt de stora länderna runt omkring oss efler handkommer all tvingas all tackla den kris i transportsystemen som de nu upplever. SedanJag framställde min interpellation har denna fråga i viss män fåttförnyad aktualitet genom den utredning som lades fram rörandeförsvarets industriella problem. Diskussionen om den utredningen ledde ocksåfram lill all man pekade pä frågan vad som skulle ske med de forskningsresursersom nu är bundna i i.ex. Vig-genprojeklel, när del avslutas. Där menar jag, allhar man den målsättningen all nä fram lill lekniska lösningar, som i sin lurskall leda lill induslriell produklion på della område, så måsie man gå ellsleg längre än lill de i och för sig värdefulla forskningsinsalser som görs.Del krävs all man koncentrerar och frän statens sida leder ell utvecklingsarbete,där man griper lag i mänga olika trådändar. Vihar många producenter på Iransporlsidan - i försvarsindustrin, i denstatliga forskningen osv. - där man måste ställa upp målet att vi i första handbör ägna oss ät del som andra länder inle ägnar sig åt, nämligen s]'a\\asysiemutvecklingen. Del är den saken som har försummats i , ochandra länder. Och menar Jag alt sys-lemkraven bör vara ungefär sädana somjag angav i en moiion i denna fråga . Den första fasen är lägger ut en beställning lill forskarna och preciserar vilka krav somskall ställas på framlida transportmedel för all servicen skall tillgodosesför alla samhällsgrupper och för atl miljösynpunkterna skall kunna beakias istorstäder och andra tätbebyggda områden. Nästafas i utvecklingsarbetet måste bli att av företagare och forskare beställaanalyser som syftar lill att utreda förutsättningarna all tekniskt åstadkommasyslem som uppfyller de kriterier som specificerats i den första fasen.Därefter har man möjlighet atl överblicka kostnaderna och kan se vad som ärorimligt frän kostnadssynpunkt och pä vilka områden det med hänsyn lill deekonomiska resurserna är rimligt atl gå vidare. På del stadiet bör, menar jag,statsmakterna fatta beslut om en prioritering av enkollektivtransporlulveckling på de grundvalar som ulredningen angivit; man fårsedan anpassa kraven pä syslemel lill de praktiska förutsättningarna och göramodifieringar. Näslafas bör sedan bli en beställningsfas, där man beställer ulvecklingsarbetel föratl lösa de många tekniska problem som kommer att bli aktuella vidgenomförandel. Del gäller sådanl som iransportbands-system, vagnpreslanda,säkerhetskrav, underhållsproblemalik. Omutvecklingsarbete för framtida kollektiva transportsystem Omutvecklingsarbete .för framtida kollektiva transportsystem centrala och lokalastyrsystem, produktionstekniska frågor och mycket annal. Jagtror all det är viktigt all statsmakterna initierar den här typen avutvecklingsarbete. Jag tror all del dels kommer atl kunna innebära alt vi iSverige skall kunna lösa de sociala problem som vi genom trafiken i dagupplever, framför alll i våra storstäder, dels kommer alt kunna leda till attden svenska exportindustrin kan fortsätta all hålla en hög teknologisk nivå,vilket är nödvändigt. Jag har slutligen förhoppningen att det här arbetet skallkunna leda fram inte bara lill atl vi kan läcka egna behov utan också till attvi i kan utnyttja våra sociala lösningar här hemma lill en tekniskproduktion som leder till export. Hen iGöteborg (fp): Jag är mycket intresserad av de frågor som tagit upp i sininterpellation, dels därför atl jag har skrivit motioner i dessafrågor, dels därför att jag har varil med i utredningen om kollektivtrafik itätort. Låtmig börja med den utredningen. Utredningen skulle, som både interpellanten ochstatsrådet har sagl, begränsa sig till transportmedel enligt den teknik som nufinns eller som kan väntas komma i praktisk användning . Utredningen har sagt - det har även statsrådet anfört - all delredan med hjälp av den tekniken finns goda möjligheler att utvecklakollektivtrafiksyslem i syfle att nå förbättringar i fråga om bekvämlighet,restid, resmöjlighel, trafiksäkerhet, trafikmiljö etc. Innanjag går in på de frågor som mera direkt berörs i interpellationvill jag nämna två saker inom den nuvarande tekniken som Jag tror kommer altbetyda mycket när det gäller kollektivtrafiken i tätorterna. Denförsta är direktbussar. Man har i gjort myckel framgångsrika försökmed atl sätta in bussar med direktlrafik, utan uppehåll, mellan bostadsområdenoch industriområdena. Det har visat sig alt dessa direklbussar i mänga fallblivit ett alternativ till användning av privatbil. Denandra är den s. k. anropsslyrda trafiken, som går under benämningen telebuss,laxibuss osv., och som är särskill lämplig i områden där man inle kan räkna medatl ha möjlighet lill en reguljär trafik med täta förbindelser.Kolleklivtrafikulredningen har sagt atl man tycker att försök bör göras medsådan anropsstyrd trafik. Man säger: "I den mån medel för forskning ochutveckling inte är tillgängliga för utvecklingsarbete och provdrifl avtrafikledningssystem m. m, för anropsstyrd trafik, förordar KOLT statligtekonomiskt slöd." Jag skulle gärna vilja passa på della tillfälle alllägga kommunikationsministern på hjärtat att la upp den frågan när regeringennu kommer att la ställning till utredningens förslag efter remissbehandling.Trafikutskottet kommer vid ett besök i all la del averfarenheter av en försöksverksamhet på detta område där. Vi följerutvecklingen också i andra områden. tror all det är mycketviktigt all statsmakterna verkligen stimulerar försök i den riktningen. Dettaär så myckel mer motiverat som människor i ökad utsträckning vill bo i egnahem.Om man får en mer utbredd bebyggelse blir del naturligtvis svårare atl lösatrafikproblemen med användande av traditionella busslinjer. En del människorvill tillgripa den häslkuren alt vi för alt fä acceptabla trafikförhållandenskall stoppa utvecklingen i riktning mot mera egnahemsbyggande. Jag tror inteatt del är den vägen vi skall gä; vi skall se mänskligare pä dessa problem ochse lill del när områden med egnahem byggs, redan från början planeras för entrafikförsörjning. Då måste vi också överväga sådana trafiksystem som denanropsslyrda trafiken representerar. Ulredningenhar också sagt atl man bör följa mera långsiktiga utvecklingsprojekt, t. ex.automatiskt styrda irafikmedel. Därmed är vi inne på de syslem som herrHellström har talat om. Utredningen understryker att det är av slor betydelseatt resurser ställs lill förfogande för forskning på delta område och på andraområden. Nuär denna tanke, som ocksä antyder, inte på något sätt ny. Fråganhar behandlats åtskilliga gånger i , och där har framförts argument avsamma lyp som de argument som interpellanten här har anförl. , då dennafråga behandlades mera ingående i trafikutskott, sade ell enigt utskottbl. a. följande: "Iflera länder pågår f n. ett intensivt arbete med att utveckla kollektivatransportsystem. Risk synes föreligga all den svenska tillverkningsindustrinhär kan komma på efterkälken. De kollektiva transporterna kan vidare komma attutvecklas alltför långsamt på grund av atl man frän svensk sida inte tagit enmera aktiv del i utvecklingsarbetet utifrån föreliggande transportbehov." Utskollet sade vidare: "Föratl undvika dubbelarbete och ge detta viktiga utvecklingsarbete ökaderesurser bör enligt utskottets uppfattning Kungl. Maj:t pröva frågan omlämpliga former för att samordna och vidareutveckla det arbete som f n. pägärinom styrelsen för teknisk utveckling. Svenska utvecklings AB, övrigaforskningsinstitutioner och industrier. Detta kan exempelvis ske genom attbilda ett utvecklingsbolag av det slag som motionärerna föreslår eller genom enstiftelse eller nämnd som får erforderiiga resurser. I de skilda alternativensynes föruiom statliga organ ocksä böra ingå de kommuner och industrier somvill delta i arbetet." Manförutsatte alltså att Kungl. MaJ:t ytterligare skulle överväga detta spörsmål.Jag tycker att det är viktigt. Detta är, som interpellanten framhåller, en säomfattande fråga att en enstaka forskare, en enstaka kommun eller en enstakaindustri inle förmår atl ta upp den. lade ner ungefär 1 milj.kr. pä en utredning om ett spårtaxesystem, alltså ett system efter den tekniksom bl. a. har pekat på, men kunde inle få någon ersättningeller något bidrag frän de statliga myndigheterna. Det var elt pionjärarbete.Sådant ulvecklingsarbele pågårock-så på andra häll. Men problemen är myckelslora; i har det visat . Omutvecklingsarbete för framtida kollektiva transportsystem 3 1975/76. Omutvecklingsarbete för framtida kollektiva transportsystem sig att tekniken är mersvårbemästrad än man trodde atl den skulle vara, och därför har flera projektsom verkat lovande fördröjts - inte ens den mesl utvecklade dator kunde lösaproblemen med de stora krav som ställdes. Men den omständigheten att della arbeteär svårt och omfattande får inte innebära att vi ger upp och säger att dettaär för svårt. Ingenling bör vara för svårt för vårt land när det gäller atllösa lekniska problem; vi har visat oss vara framgångsrika på den punkten.Därför skulle jag i del här sammanhanget vilja uttrycka den mycket starka förhoppningenall regeringen i enlighet med trafikutskottets enhälliga skrivning från 1974verkligen prövar former för att samordna och vidareutveckla arbetet pä det härområdet. Jag delar uppfattning, i vilken också i instämde, alt det trots alll vad som skett och sker finnsmycket att göra för utvecklingen av trafiksystem i första hand för attförbättra kollektivtrafiken. Del är säkerligen också riktigt alt vi, trots altvi är ett litet land, ändå har resurser atl sälla in på della område om vibestämmer oss för del, lika väl som vi haft det på en rad andra teknisktavancerade områden. Imitt interpellationssvar nämnde Jag några projekt som stöds avtrans-portforskningsdelegationen. Innan jag avslutar med några mer principiellasynpunkter pä det som sagts av och skall Jag säganågra ord ytterligare om dessa projekt. Manhåller alltså inom transporlforskningsdelagalionen bl. a. på med elt projektsom kallats Studier av samband mellan bebyggelsestruktur ochkollektivtrafiksystem. Projektet syftar lill alt ge underlag för anvisningarnär det gäller om- och nyplanering av kollektivtrafiksyslem inom siörre ochmedelstora tätorter. Den studien baseras på analyser av förflytlningsiiders ochkostnaders samband med bebyggelsestruktur och kollektivtrafiksyslem. Etlannal projekt som är i full gäng har man kallat Arbetstider ochkollektivtrafik. I en första etapp avser man alt analysera arbetstidernasinverkan på trafikefterfrågans storlek och variationer, bl. a. med hänsyn lillarbetsplatsernas läge och trafiksystemets linjestruklur. I förlängningen avdelta skall man självfallet undersöka om man kan ange lämpliga ar-betslider urkollektivtrafikens synpunkt.