prot · FZ0981 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:81 Förhandlingarnaleddes av fru tredje vice talmannen. 1975/76:30 med anledningav motion om skatt pä utlandsresor Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:31med anledning av molioner om energibeskattningen, Idella betänkande behandlades moiionerna 1975/76:977av (), vari hemställts all hos regeringen skulleanhålla om förslag lill sådana ändringar i lagen om nedsättning av allmänenergiskalt, all för den glasinduslrin allmän energiskall utgick efteren skattesats som svarade mot 15 96 av den skattesats som gällde för detifrågavarande energislagei, 1975/76:1028 av henSjönell m.fl. (c), 1975/76:1992av m, fl, (m), vari hemställts all beslulade att bränslesom användes för produktion i kraftvärmeanlägg-ningar skulle undantas från denallmänna energiskatten och 1975/76:2119 av herrFälldin m, fl. (c). 1. motionen 1975/76:977, 2. motionen 1975/76:1028, 3. motionen 1975/76:1992, 4. molionen 1975/76:2119. 1.av i (m) och () som anselt alt utskottetunder 1 bort hemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1975/76:977 hos regeringen skulle anhålla omförslag lill sådana ändringar i lagen om nedsättning av allmän energiskall, allför den glasinduslrin allmän energiskatt utgick efter en skattesatssom svarade mot 15 96 av den skattesats som gällde för det ifrågavarandeenergislaget. 1.av i (m) och () som ansett alt utskottetunder 3 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:1992 begärde att regeringenöverlämnade motionen lill energiskatleulredningen (Fi 1975:07) för beaktande. Till betänkandet hade fogats ell särskilt yttrandeav herrar Josefson (c), Mundebo (fp), (), i (c) ochHallenius (c). HenMAGNUSSON i (m): Omläggningen av energibeskattningen föregående är kom allinnebära en räll kraftig skalleskärpning, som blev ganska besvärande för mängaav våra industriföretag. För dem för vilka stegringarna blev alltför storakunde regeringen genom speciella beslul nedsätta avgifterna. Så har ocksåskett, men ändå har flera näringsgrenar fåll vidkännas kraftigaskattestegringar. Dennäringsgren som kanske drabbats särskill hårt är glasinduslrin, varsbeskattning torde ha blivit fem sex gånger sä stor som lidigare. Därför har ien motion yrkats på en ytterligare nedsättning, så att beskattningennågorlunda skall överensstämma med vad som förut gällde. kommerall närmare motivera motionen. Jag skall därför inle gä in pä någon djupareanalys av detta problem. Jag begärde emellertid ordet också för att säganågonting om reservationen 2. motion har vi begäri alt man genom skatteförmåner i någon störreutsträckning skulle försöka få i gäng flera kraftvärmeverk i vårt land för alldärigenom spara energi. Vi har inle fullföljt molionskravet men tycker all detär ett uppslag, som bör prövas av någon av alla de utredningar som f n.arbetar pä detta område. Uppslaget kan vara väl värt att pröva, och därför harvi föreslagit all motionen skall överlämnas lill energiskatleulredningen förnärmare beaktande. Jag yrkar bifall lill de två reservationer som är fogade lillskatleulskotlets belänkande nr 31. Hen HOVHAMMAR (m): När jag väckie molionen 1975/76:977 hade vårmanuella glasinduslri befunnil sig i en synnerligen besvärligkoslnadssilualion. Den högkonjunkiur som i olika sammanhang förts på lal har ivarie fall den glasinduslrin inle fåll nägon direkt kontakt med.Tvärtom har marknadsutvecklingen fortsättningsvis varit utomordentligt svag,vilket siffrorna tydligt visar. Lagerökningen vid glasbruken är också högslbetydande. Konstruktionen av det statliga lagerslödet är sådant alt desspositiva effekter för en bransch som den glasinduslrin är myckelmarginella. Denlägesrapport som jag innefailade i min molion har på ell myckel pålagligt sätlunder senare tid lyvärr bekräftats av en ulredning om jusl den manuellaglasinduslrin, som lagts fram av statens indu- siriverk.Utredningens sammanfattning ger elt mycket allvarligt framlidsperspektiv ochklargör nödvändigheten av att denna myckel arbelskraftsintensiva bransch fårett snabbt och kraftfullt stöd, om inle sysselsällningen i del småländskaglasbruksdislriktel skall skakas. Utredningenhar knappast hunnit överlämnas lill industriministern förrän en av de ledandeglasbrukskoncernerna tvingas lämna varsel om uppsägningar för ungefär 130anställda. Två glasbruk kommer förmodligen att läggas ner med svårasysselsättningsproblem som följd. Främsta orsaken till åtgärden är enövermäktig internationell konkurrens. Svenskt glas, med en ganska ogynnsamkostnadsutveckling, får allt svårare all konkurrera. Vårglashanlering måste bevaka varie möjlighel lill kostnadssänkningar fö,r attkunna överleva, därom är alla i branschen överens. Krafiigt höjda energiskatterär en av de kostnadsposter som ytleriigare försämrar konkurrenskraften. Ennedsättning av denna skatt enligt motionens förslag verkar, såviii jag kanförstå, påtagligt sysselsäitningsfrämjande. Nuhar skatteutskollel behandlat motionen, och utskottets majoritet har inteansett sig kunna slödja den. Utskottet skriver sä här: "Även om utskottethar förståelse för all den glasindustrin har ekonomiska problem allbrottas med, kan utskottet inle finna all motionärerna visat att denna branschskulle ha drabbats hårdare av de generella energiskattehöjningarna 1975 ellerav nuvarande lågkonjunktur än den särskilt energikrävande industrin iövrigt." Om de ledamöler i utskottet som har röstat för det här uttalandetbesöker glasdistriktet i , så är jag övertygad om att de får anledningatt beskriva situalionen pä ell hell annal säll. Vi har ju settexempel på all när ändrade förutsättningar föreligger kan poliliker anpassasina ståndpunkter lill elt nyll läge. Jaganser för min del att den fortsatta försämring ur sysselsättningssynpunkt somden nu framlagda statliga ulredningen visar - man talar om all ungefär 500 jobbskall försvinna i samband med nedläggning av flera glasbruk - i förening medden fakliska händelseutvecklingen är skäl som talar för all den reservation somhar avgivits på den här punkten bör bifallas av kammaren. Jag yrkar bifall .till reservalionen 1 vid skatteutskottets belänkande1975/76:31. Hen CARLSTEIN (s): I skatleulskotlets betänkande nr 31 behandlas ett anlal molionerangående energibeskattningen. De nu gällande bestämmelserna för dennabeskattning fastställdes av och gäller i princip fr, o, m,, Den beslutade omläggningen innebar en skärpning av energibeskattningen,och den motiverades av främst tvä skäl. Det gällde dels all skaffa inkomsterför att finansiera den då aktuella sänkningen av den direkta skatten, dels altsöka hålla lillbaka ökningstakten i energiförbrukningen. Ioktober 1975 tillkallades energibeskattningsulredningen, som enligt sinadirektiv har som en primär uppgift all undersöka möjligheterna att utnyttjaenergiskalten som energipolitiskl spar- och styrmedel. En del av de imotionerna framförda utredningsyrkandena är i stort tillgodosedda genomenergibeskattningsulredningens uppdrag, och del har därför kunnat uppnås enviss enighet i utskottet vid behandlingen av moiionerna. Tillutskollsbeiänkandel har emellertid fogals ivå reservalioner av de moderalaledamöterna i utskotlel. Jag skall nu något uppehålla mig vid dessareservalioner. Denförsta gäller den av väckta motionen nr 997, 1 den hemställs omytterligare nedsättning av energiskallen för den manuellt arbetandeglasindustrin. Övergångenår 1975 från procentuell värdeskalt lill en fasl öreskalt innebar, sorn jagtidigare har framhållit, skärpningar av energibeskattningen, I tidigarebestämmelser fanns en regel som för industrins del innebar attenergibelastningen inte skulle översliga I 96 av salutillverk-ningsvärdei.Denna regel ersattes i de nya bestämmelserna av en molsvarande3-procenlsregel, Departementschefenförutsäg att även tillämpningen av en regel om nedsättning till 3 96 för vissaenergikrävande industrier kunde medföra en alllför kraftig ökning avskattebelastningen, så all del av sysselsätlningspoliliska skäl fannsanledning all överväga ytterligare nedsättning. Regeringen bemyndigades därföratt efter prövning i varie enskill fall medge yllerligare nedsättning ned skattebelastning av I % av salu-tillverkningsvärdet. Kostnaderna för detlaberäknades lill 250 milj, kr, för en lolvrnånadersperiod, 1molionen av begärs yllerligare reducering av energiskatten förden manuellt arbetande galsindustrin, så alt denna jämställs medhandelsträdgårdarna och de bestämmelser som gäller för uppvärmningen avväxlhusanläggningar. Dessa haren nedsättning med 85 96 och erlägger alltsåendasl av energiskatten. Det är motiverat av alldeles speciellaomständigheter, bl, a, klimatiska förhållanden. Utskottethar inte kunnat lillmölesgå motionären med hänvisning till att den manuelltarbelande glasindustrin har samma möjligheler till nedsättning avenergiskatten som andra energikrävande industrier, t, ex, järnbruk, pappers-och massainduslrier, cement-, tegel- och kalkindustrier samt vissa kemiskaindustrier. Det är också så alt energiskatleulredningen har i uppgift all prövanedsättningsfrågorna för de specielll energikrävande industrierna. HerrHovhammar har utvecklat vilka besvärligheter branschen slår inför. Jag ärväl medveien om att skildring av förhållandena är riktig. Dehar bl, a, lett lill att det framställts tvåinterpeiiationer om problemen för den manuellt arbelande glasindustrin. Menutskotlel menar alt man inle kan avhjälpa glasindustrins besvärliga situationgenom en nedsättning av energiskatten. ha en viss belydelse, skulle inte lösa den manuellt arbelande glasinduslrins problem. Det är inteden vägen man skall gå, om man på allvar vill tackla de här problemen, Ireservalionen 2 tar reservanierna upp yrkandet i molionen 1992 av , fl,, att bränsle som används för produktion i kraftvär-meanläggningar skallundantas från den allmänna energiskatten. Dellär knappast finnas några delade meningar om nödvändigheten av att söka åstadkommalösningar som är såväl energisnåla som miljövänliga. En utveckling mot ökadfjärrvärmeproduktion är givetvis från sådana synpunkter önskvärd. Men all nu laställning för att stödet lill ökad fjärrvärmeproduklion skall ha denutformningen att bränslet lill kraflvärmeanläggningar skall undantas frånenergibeskattning finner utskottet mindre välbetänkt, Energiskatleulredningenkommer säkert att presentera utredningsmaterial på del här avsnittet. Det finnsdärför inte anledning alt översända den nämnda molionen till energiskatteutredningenför beaktande. Med hänvisning till det anförda yrkar jag bifall lill utskottetshemställan. HenHOVHAMMAR (m): nämner andra industrier, bl, a, järnindustrin ochmassaindusirin, som han jämställer med den glasindustrin. Del är litetsvårt all göra en sådan jämförelse, eftersom glashanieringen är myckel meraarbetskraftsintensiv än de branscher som åberopades. Speciella problem gör attjusl denna bransch är hårt drabbad. Del framgår också av industriverketsulredning. Den kom lyvärr ganska sent. Hade den kommil innan skatteutskollethade behandlat detta ärende är Jag övertygad om all del hade blivit en heltannan handläggning och ett annal beslul i frågan. Jag skall inte förlänga debatten. Den utredning somindustriverket har gjort lorde medföra alt ärendei las upp lillförnyad behandling. Med hänsyn lill alt frågan berör 2 500 anställda i sydöstraSveriges glesbygd hoppas jag att del blir en posiiiv behandling. Hen CARLSTEIN (s): Jag bestrider inle uppgift all den här branschen harspeciella problem, I sitt första inlägg anförde emellertid deninternationella konkurrensen, arbetskraflsinlen-siteten och en del andrafaktorer som orsaker lill branschens problem. Man löser inle dem genom att göraspeciella arrangemang när del gäller energibeskattningen. Vi menar alltså attför den energikrävande produktionen färsamma bestämmelser gälla som för andra,och så får branschens problem tacklas i annan ordning. Hen HOVHAMMAR (m): Det är rikligt att det inle enbart är energibeskattningen som ärproblemet, men den är en del av de problem som branschen har. Jag har tidigarei kammaren pläderat för en sänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften närdetgäller arbelskraftsintensiva branscher, lill vilka den glasinduslrinhör. Del finns andra faktorer också som är betydelsefulla. Energiskallen är ettled när det gäller att sänka kostnaderna för branschen. Jag hoppas - jagupprepar det - att vi skall ta upp problemet i stort och då äventa med den fråga som vi behandlar. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr I avherr i och , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegäri votering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskoltels hemställan i betänkandet nr31 mom, 1 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av i och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller skatleulskotlets hemställan i betänkandet nr 31 mom. 3 rösiar ja,den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av i och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dä herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: Existensminimum, m. m. § 3 Existensminimum, m. m. Föredrogs skalleulskottets belänkande 1975/76:32med anledning av proposilionen 1975/76:91 om ändrade regler för beräkning avexistensminimumjämte motioner, I proposilionen 1975/76:91 hade regeringen() föreslagit all skulle anta vid proposilionenfogade förslag till 1, lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928:370), 2, lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 3, lag om ändring i införsellagen(1968:621), 4, lag om ändring iulsökningslagen (1877:31 s, 1), 5, lag om ändring i lagen(1970:215) om arbetsgivares kvitiningsrätt, 6, lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), Beiräffande proposilionens huvudsakliga innehållanfördes bl, a, följande: "I propositionen föreslås gynnsammare och merasamordnade regler för beräkning av existensminimum vid beskattning ochindrivning. Förslagen innebär att den enhetlighet som redan finns päbeskaliningsom-rådei genom alt skattemyndigheterna lillämpar fastställda normalbeloppför existensminimum utsträcks till att omf-atta även indrivningsområdet, främsidå införsel. Förslagen innebär även ett slörre hänsynstagande till socialasynpunkler genom alt normalbeloppen närmare anpassas lill socialhjälpsnormerna.De nya reglerna föreslås träda i kraft ," 1 della sammanhang hadebehandlats motionerna 1975/76:170av herrar i (fp) och i Existensminimum,m. //?, (fp), vari hemställts allriksdagen beslulade om sådan ändring i skattelagarna, att matkoslnaden försynskadades ledarhund blev avdragsgill vid taxeringen såsom omkostnad förinkomstens förvärvande, 1975/76:295av () och i (c), vari hemställts all riksdagenhos regeringen begärde förslag lill sådan ändring av 33 i:; kommunalskaltelagen(1928:370) att taxeringsnämnderna fick rätt alt bevilja avdrag för sädanakostnader för inläklernas förvärvande, som hade samband med kronisk sjukdomeller handikapp hos arbels-lagaren, i enlighei med vad som anförts i motionen, 1975/76:346av m, fl, (m), vari hemställts att beslulade att vidberäkning av extra avdrag för pensionärer vardera maken skulle antas innehahälften av den gemensamma förmögenheten, 1975/76:396av i Trobro m, fl, (m), vari hemställts all skulle antaav motionärerna framlagt förslag till lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370), innebärande alt avdrag för nedsatt skalleförmåga skulle kunnamedges även om skatleförmågan inle var väsentligen nedsatt, 1975/76:458av m, fl, (m), vari hemställts all hos regeringenbegärde skyndsamt förslag syftande lill möjligheter till särskildaskattelättnader för föräldrar som uppbar vårdbidrag för vård av handikappadebarn i hemmel i enlighet med vad i molionen anförts, 1975/76:535av m, fl, (m), vari hemställts att beslulade om införandeav skattefri folkpension, dvs, alt grundavdraget för ålders- ochförtidspensionärer fr, o, m, nästkommande år skulle ökas lill avbasbeloppet för ensam pensionär och för var och en av pensionerade makar lill77,5 96 av basbeloppel i enlighet med vad i motionen anförts, 1975/76:704av i m, fl, (m), vari hemställts alt hosregeringen skulle anhålla om ulredning och förslag, syftande tillskaiielältnader genom rätt lill avdrag m, m, för vård och tillsyn av sjuk elleråldrig nära anhörig i enlighet med de i motionen angivna riktlinjerna, 1975/76:959av i m, fl, (c), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla om en översyn av anvisningarna beträlTande extraavdrag för nedsatt skatleförmåga för diabetiker i avsikt att successivt anpassaavdragsbeloppen till diabetikernas verkliga merkostnader och all utsträckaavdragsrätlen till alt omfatta alla vanliga inkomstlägen, 1975/76:989av herrar i (fp) och i (fp) samt 1975/76:1036av m, fl, (m), vari hemställts att hos regeringenbegärde att skatteutredning fick tilläggsdirektiv att lägga framförslag till skattesystem som tog hänsyn lill barnfamiljernas lägreskatteförmåga ulan all de i molionen påvisade mycket breda inkomstintervallernamed i praktiken hundraprocentiga marginalskatter uppkom. 1, beiräffandeexistensminimum m, m, a, anta vid proposilionen 1975/76:91 fogade förslag lill 1, lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928:370), 2, lagom ändring iuppbördslagen(1953:272), 3, lag om ändring i införsellagen(1968:621), 4, lagom ändring i ulsökningslagen(1877:31 s, I), 5, lag om ändring i lagen(1970:215) om arbetsgivares kvittningsräil, 6, lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), b, avslå molionen 1975/76:1036, 2, beiräffande nedsattskatleförmåga alt skulle avslå a, motionen 1975/76:170, b, molionen 1975/76:295, c, motionen 1975/76:396, d, molionen 1975/76:458, e, motionen 1975/76:704, f motionen 1975/76:959, i den mån de inte kundeanses besvarade genom vad utskottet anfört, 3, beträffandefolkpensionärernas skalleförhällanden alt skulle avslå a, molionen 1975/76:346, b, molionen 1975/76:535, c, molionen 1975/76:989, Existensminimum,in. 1, avherr i (m) och () som ansett att utskottet under 1 a 1 och 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:396 och med anledning av motionerna1975/76:170, 295, 458, 704 och 959 skulle anta vid proposilionen fogat förslagtill lag om ändring i kommunalskaltelagen (1928:370) med den ändringen att 50;; 2 mom, skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, 2, av i (m) och () som ansett att utskottet under 1 b bort hemställa all begärde all regeringen överlämnademotionen 1975/76:1036 till 1972 ärs skatteutredning (Fi 1972:02) för snabba åtgärder. 3,av i (m) och () som anseii att utskottetunder 3 a bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1975/76:346 hos regeringen skulle anhållaom förslag till innevarande om sådan förmögenhetsprövning avpensionerade makars extra avdrag som förordats i motionen. Existensminimum,//?. //?. 4.av i (m) och () som ansett alt utskottetunder 3 b bort hemställa allriksdagen på det sätt skulle bifalla molionen 1975/76:535 ätt iskrivelse lill regeringen ullalade all ett belopp molsvarande folkpensionborde vara skattefritt för ålders- och förtidspensionärer. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1, av iBorås (m) och (), 2, avherrar i (c). Josefson (c), Mundebo (fp), kvist (c) och i (c). För nästan precis elt år sedan diskuterade vi här i kammarenbestämmelserna i kommunalskaltelagen om avdrag för väsentligen nedsattskatleförmåga, I deballen - liksom i skatteutskottets belänkande - underströksdå önskvärdheten av att med nya anvisningar sökte åstadkommaen mer enhellig praxis beträffande extra avdrag för dem som drabbats av sjukdomoch handikapp av olika slag, Riksskatteverkethar nu utfärdat sådana anvisningar, I dessa utsägs att om den skattskyldige görsannolikt att han haft belydande merkostnader på grund av kronisk sjukdom ellerhandikapp bör extra avdrag normalt medges vid måttliga inkomster enligtsärskilda tabeller. Del utsägs klarl att också utgifter för barn för beaklasoch att den som uppbär vårdbidrag för handikajipal barn regelmässigl kan ansesha belydande merulgifler, I de nya anvisningarna framhålls också allinkomslgränserna i labellerna för ökas med , för varie barn under 16år, och del är också en klar förbältring som är helt i linje med de önskemålsom vid upprepade lillfällen har uttalats från vårt håll, Skaiieuiskotleianser i det nu akluella betänkandet, nr 32, all riksskatteverketsanvisningarinom ramen för gällande bestämmelser så långt möjligl lillgodoselt önskemålenom en mer enhetlig och generös bedömning av möjligheterna lill extra avdrag pågrund av sjukdom eller annat handikapp. Vi delar den inslällningen. Inom ramenför gällande bestämmelser kan man knappast komma längre. Gällandebestämmelserslår nämligen fast att skalleförmågan skall vara väsentligen nedsattför alt avdrag för nedsatt skatleförmåga skall medges. Men detla innebär ocksåalt avdragsrätlen med stigande inkomst successivt måste trappas ned till noll. Dennaavtrappning böriar redan vid en inkomsi på , för ensamslående och vid30 , föräkia makar, inkomsten , för ensamstående och40 , för äkta makar får de inle längre dra av de fulla merkostnaderna förhandikappet. Men denna avtrappade avdragsrätt innebärande flesta människor somhar handikapp eller vårdutgifter för handikappade barn kommer att drabbas av enextra hög progressiv be-skallning. Och, vad värre är, denna exlraprogressiviiel drabbar hårdare ju högre merkosinaderna för sjukdomen ellerhandikappel är. I ell exempel tarriksskatteverket fram makar som haft merulgifler för ell handikappat barn på . Skulle de ha en inkomsi på lillsammans . och endasl della barnskall de enligt anvisningarna ha fullt avdrag för nedsatt skatteförmåga, dvs.avdrag med . Men skulle inkomsten i stället uppgå till 50 000 kr.skall avdraget i princip halveras. Del betyder att behållningen för den härfamiljen efter skatt skulle bli lägre vid inkomst än viden inkomst på . Även ined vissa jämkningar innebär detla altmarginalskatten i stort sett skulle uppgå lill 100 96. kan man naturiigtvissäga all del här är ett ganska extreml exempel, men även om så är fallei enligi vår mening inle vara rimligl all progressivitelen i beskaltningenskall öka på grund av utgifter för en dyrare livsföring som hänger samman medsjukdom eller handikapp hos den skatlskyldige eller hos barn som denne haransvar för. Vi menar all progressivileten i beskaltningen är tillräckligt högändå. Vihar därför , liksom lidigare år, yrkat att ordet väsentligen skall utgå urbestämmelserna i 50 ij 2 mom. andra stycket kommunalskaltelagen och att del somvillkor för exlra avdrag skall räcka med att skatleförmågan är nedsatt. Vi kaninle acceptera all de som av olika skäl har del särskill besväriigt också skalldrabbas av de värsta marginaleffekterna. Jag ber alt föyrka bifall lill reservationen 1. Idetta belänkande behandlas också propositionen 1975/76:91 om ändrade regler förberäkning av existensminimum. En skattskyldig kan ansöka om avdrag för nedsattskalleförmåga om han, t. ex. på grund av stor försÖQ-ningsbörda, inte skulle fåtillräckligt över för sitt och familjens uppehälle om skall drogs enligigällande skattetabeller. I proposilionen föreslår man basbeloppsanknuinanormalbelopp pä vad som skall anses som nödvändiga medel för uppehälle. Tilldessa normalbelopp skall läggas hyreskostnaden med avdrag för erhållnabostadstillägg.