prot · FZ0984 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är absolutnödvändigl med bälire samordning och anpassning därvidlag, om målsättningen"arbete ål alla" någonsin skall bli verklighet. Detlaär anledningen lill att jag år lagil upp frågan om en förstärkning avprognosverksamheten pä arbetslivets område för alt därmed möjliggöra enanpassning av utbildningsmöjligheterna lill arbetslivets behov. Tyvärr har jagrönt ringa förståelse för min sirävan från utskollets och sida, menjag vel all della är frågor som tränger på och som kommer alt uppmärksammas påell helt annat sätt . Del får då bli min tröst alt jag tidigttog upp dessa frågor. I sill betänkande i årskriver utskotlel hell kort: "Eftersomi motionen 876 upptagna frågor på skilda sätl beaklas finner utskotlel inte skältillstyrka motionen." Mendet hör till bilden, ärade kammariedamöter, att utskottet självt tidigare i sinframställning återger vad anser: "SCBhar i för /77 föreslagit en undersökning avanpassningsmekanismerna pä arbetsmarknaden. Enligt centralbyrån saknas f n.tillräckliga kunskaper om anpassningsmekanismerna när det gäller all ta hand omolika utbildningsgrupper på arbetsmarknaden. Del saknas också kunskaper omverkan av utflödet från utbildningsväsendet pä den arbetskraft som redanbefinner sig i arbele. Undersökningens övergripande syfte avses vara attsludera anpassningsmekanismerna på arbelsmarknaden med särskild inrikining påde förhållanden som uppkommer p. g. a. brislande överenssiämmelse mellanutflödet från utbildningsväsendet och arbetsmarknadens efterfrågan på olikautbildningsgrupper." Och utskottet tillägger: "Finansminislern harinle beräknal medel för undersökningen." Man lar alltså inte tillräcklighänsyn till det behov som här är dokumenterat. Detråder inle någol som helst tvivel om alt SCB vill och kan göra mer på det härområdel, om SCB får större resurser. Föregen del är jag helt övertygad om behovel av en förstärkning avprognosverksamheien och om möjligheterna att åstadkomma nyttiga resullal av ensådan satsning, ifall nödiga resurser ställs till förfogande. Manbehöver inte vara länge i kontakt med arbetsmarknaden för att upptäcka behovelav en bättre anpassning mellan utbildningsmöjligheter och arbetsmarknad. Intesällan träffar man företagare som klagar över brist på arbetskraft, medan visamtidigt har långa köer på arbelsförmedlingen. Den s. k.anpassningsmekanismen fungerar hell enkell inte. Detkan aldrig upphöra all förvåna mig hur regering och riksdag villigi anslår miljardbeloppför omskolningsverksamhet under det alt man är Anslagtill m. m. Anslagtill siaiisiiska centivlbyrån m. m. lämligen kallsinnig närdel gäller all ställa medel lill SCB:s förfogande för att skaffa fram materialsom gör en bättre anpassning mellan utbildningsmöjligheter ocharbetsmarknadens behov möjlig. Med andra ord: Att laga i förväg intresserar mindreän att bota i efterhand. Utskotlelnämner i förbigående att "inom SCB övervägs alt med anledning avskrivelse från regeringen begära medelsförstärkning för bl. a.prognosverksamheien för all möjliggöra ytleriigare beräkningar av den typ somgjordes för U 68". Men varför i all världen är utskotlel dä så kallsinnigtgentemot molionsyrkandei? Manhar inom SCB:s prognosinstilul påbörial ett utvecklingsarbele för alllillgodose behovet av anpassning mellan ulbildningsväsen och arbetsmarknad, menman har inte resurser att forlsälta och fullfölja del arbelel.Sysselsättningsulredningen säger också i silt belänkande Arbele ål alla alt denstatistiska informationen om arbetsmarknaden behöver kompletteras för alt manskall kunna bygga upp en aktiv sysselsälinings-planering. SCB uppger all SCB fn. inle har resurser all utföra egna näringsgrensprognoser. Alltdet här understryker, som jag ser det, med stor kraft vikten av allcentralbyrån och dess prognosinstilul fär ökade resurser. Och della är ingenobetydlig fråga. Tvärtom är frågan av myckel stor betydelse, särskilt för vårungdom som söker in till skolor och över huvud taget vill utnyttjautbildningsmöjligheter av olika slag, liksom för alla ungdomar som är färdigamed sin utbildning och skall orientera sig på arbelsmarknaden. Föregen del fäster jag utomordentligt stor vikt vid de här frågorna och begär enbättre kartläggning av arbetsmarknaden, dess ulveckling och behov, inle minstdärför alt det utgör förutsättningen för den anpassning av utbildningsmöjligheternasom jag menar är så viklig. Del här är en ungdomsfråga av rnycket stor vikt -jag tar inte lillbaka ell ord av del påståendet. Och jag kan inte annat änvädja till er alla, kammarledamöter, all la på del här problemet med myckelston ansvar och med myckel storl allvar. Enligt min mening är varie litelframsteg av belydelse för ungdomarnas sysselsättningsmöjligheter. Imin motion yrkar jag att i skrivelse till regeringen skall anhålla omålgärder för all bättre samordna, komplettera och förslärka denprognosverksamhet på arbetsmarknadens område som bedrivs på olika håll - dåfrämsi genom prognosinstilul - med syfte att få framdels sådana prognoser om behovet av arbetskraft som ger en total bild av arbetsmarknadensbehov och anger den väntade fördelningen mellan olika yrkesgrupper, delsrullande prognoser sorn underlag för anpassningsåtgärder inom utbildnings- ochomskolningsområdel när läget förändras saml alt beslutar anvisastatistiska centralbyrån elt med . förhöjt anslag förarbetsmarknadsprognoser. Jag vet all del är ett relativt litel belopp isammanhanget, men del är ändå ett ullryck för en vilja alt gå längre i del häravseendel. Och del för oss ett steg framål på vägen mot den målsättning som jag Trots att jag vel att det i nuvarande lägemed ett enhälligt utskott på avslagslinjen inte tjänar mycket till, kan jaginte göra annal än yrka bifall lill mina motionsyrkanden. Skulle dessa avslås,så är jag beredd all rösta för reservalionen 2. som också rör en viklig frågaoch belyder ell väseniligi sleg framåt. Hen (): När man lyssnade på i Ljusdalfick man nästan del intrycket att de . som del här handlar om är vadsom egentligen behövs för att allting sedan skall vara väl beställt. Jag ulgårifrån alt det var lilel övertoner i inlägg . Utskottets ställningstagande är självfallet inle någolullryck för alt vi nedvärderar betydelsen av de frågor som tagits upp imolionen rörande sysselsällningen för såväl ungdomar som andra grupper. Men somfram-' går av betänkandet har vi redovisal alt det på många områden f n. görsinsaiser jusl i syfte alt främja det som ligger bakom molion,nämligen utarbetandet av så goda prognoser på arbelsmarknaden att man så långlmöjligl kan stimulera sysselsättningen för alla medborgare i samhällel. Vi äralla överens om alt dessa frågor är ytterst betydelsefulla, och här är del meraen fråga om vilka meloder och medel vi skall sälta vår lit till. Vi fårinle-och uttalarjag mig personligen, eftersom det inte framgår avbetänkandet - hänge oss åt någon övertro på all prognoser i sig löser allaproblem. Del tror jag f ö. inte heller all menar. Där har ju herrWesiberg också möjligheler all nyansera sig någol. I ulskollels belänkande nämner vi det arbele som pågårgenom sysselsältningsutredningens försorg och framför alll del forlsaliaarbelel som ulredningen skall ägna sig ål sami de förslag som kan bli en följdav del arbelel. Dessulom görs del belydande insaiser uianför de anslag som vijust nu diskuterar. Vi har bl. a. den ökade satsningen på datautrustningen, enfråga som vi kommer att behandla inom den allra . Den satsningenkommer alt innebära ökade möjligheter för dem som skall sköta dessa uppgifterall la fram det underlagsmaterial som del kan föreligga behov av. arbetskraftsundersökningar är juen sak som vi av och lill blir påminda om i anslulning lill all resullaien avdessa undersökningar redovisas. Deras syfle är självfallel inle - som man kanskeibland får ell iniryck av all del skulle handla om - all den ena eller andrafår möjlighel all kritisera hit eller dit. De har naturligtvis del meraallvarliga syftet alt skapa kännedom om förhållandena på arbetsmarknaden. Ulskollei menar - på den punkien är ulskollei enhälligl,som också konslalerade - all del inte finns skäl attlillmölesgå molionsyrkandei. Jag ber, herr lalman, att få yrka bifall lillutskollels förslag också på denna punki. Anslag lill m. m. //?. Hen i (fp): anklagar mig för all la lill övertoner i debatten. Jagvill till mitt försvar säga att det inie är förslå gången jag försökt vinnaförståelse för dessa synpunkter här i kammaren. Men del är sisla gången jag harlillfälle all diskulera dessa problem i riksdag. Under sådanaomsländigheler lycker jag all man har rält att säga ifrån i en fråga som mankänner för och anser vara ulomordeniligl viklig. JagIror ingen - inle ens - kan påslå all anpassningen mellanarbeismarknadens behov och ulbildningsmöjligheierna fungerarlillfredssiällande. Jag behöver bara påminna om akaderniker-överskoitel, låtvara all del är någol mindre nu än lidigare. I del sarn-manhangel upplevde videnna brislande anpassning ulomordeniligl starkt. Vi har just nu lärarproblemetsom kräver insatser, därför att anpassningsmekanismerna inle fungerar. Nusäger siaiisiiska ceniralbyrän: Får vi resurser, så skall vi gå vidare ochskaffa fram bälire verktyg för en anpassning mellan arbetsmarknad ochutbildningsmöjligheter. När man nu säger det och begär ytterligare resurser,varför kan vi då inle gå centralbyrån något lill rnöles och därmed skapa framde yllerligare resurser som behövs? Jaghäller givelvis med - del måste jag göra - när han säger all 270000 inle kan vara helt avgörande. Nej, del sade jag redan i mii.i förstaanförande. Men del vore uttryck för en vilja från sida, och detskulle föra ett stycke på väg. Del väsentliga är alt vi kommer elt styckeframåt för att sedan kunna gå vidare. Jag finner att detta är utomordentligtvikliga ungdomsfrågor. Del lar jag inle tillbaka elt ord av. HenHENRIKSON (s): Jag vill påminna om all regeringens förslag på dennapunkt innebär ell rnedelstillskoit utöver tidigare anslag med . Självfallelkommer en del av dessa pengar alt användas för just de ändamål som herrWestberg nu ömmar för. Jag måste beklaga mig själv för att jag är den sommåste göra besviken sista gången han har tillfälle all diskuleradessa frågor i kammaren. Jag tror emellertid inle alt röstlägel i sig spelar såstor roll. Det viktiga är snarare den sakliga tyngden i argumentationen. Jagvill inte frånkänna vare sig del ena eller det andra i detlasammanhang. Men här är det som sagt fråga om hur myckel vi kan salsa på olikaområden. Vi kan båda irösia oss med all dessa ändamål successivt i ökadomfallning kommer alt bli lillgodosedda. Hen i (fp): Jag ber allännu en gång få citera följande passus för :"Undersökningens övergripande syfte avses vara att sludera anpass- ningsmekanismernapå arbetsmarknaden med särskild inriktning på de förhållanden som uppkommer p.g. a. brislande överensstämmelse mellan ulfiödei från ulbildningsväsendel ocharbeismarknadens efierfrågan på olika utbildningsgrupper." Detla har ulskollei citerai ur statistiska centralbyrånspelita. Men ulskollei tillägger: "Finansministern har inte beräknat medelför undersökningen." Och ulskoltet följer finansminislern. Vad meråterstår att säga härom? Anslag till m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskollelshemställan, dels reservationen nr I av och , ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begäri votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilulskoilelshemsiällan i belänkandei nr 14 mom. I rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservalionen nr 1 av och . Vid omröslning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Proposilioner gavs på bifall lill dels ulskollelshemsiällan, dels molionen nr 876 av i i motsvarande del,och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Proposilioner gavs på bifall till dels ulskollelshemställan, dels reservalionen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja bevarad. Sedan herrOlof i Slockholm begäri volering uppläsies och godkändes följandevoieringsproposilion: Nr 84 Den som vill au kammaren bifaller civilulskoilels hemsiällan i belän- den '''"''e'" ' "om. ''' '" '"'" "J' --------------- Vinnernej har kammaren bifallit reservalionen nr 2 av i Anslag till st a listis- m. fl. m. m. Vid omriisining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler ha röstat förja-propositionen. Då i Slockholm begärde rösträkningverkställdes volering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskollels hemställan, dels reservationen nr 3 a av och , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begäri votering upplästes och godkändes följandevoterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller civilulskoilels hemsiällan i belänkande nr 14mom. 6 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 3 a av och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrAdolfsson begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resullat: §9 Föredrogs civilulskoilels belänkande 1975/76:15 med anledning avproposilionen 1975/76:100 i vad avser vissa anslag inom kommunde-pariemenleisverksamheisområde jämle molioner. Kammarenbiföll vad utskotlel i dessa punker hemställt. Regeringenhade i propositionen 1975/76:100 bilaga 16 (kommundepartemeniet) under punkienC 4 (s. 77-79) föreslagii alt på driftbudgeten under fjortondehuvudtiteln till Bidrag lill kosinader för beredskap för budgelårel1976/77 anvisa eii reservalionsanslag av . Idetla sammanhang hade behandlals motionerna 1975/76:519 av fru rn.fl. (m) och 1975/76:868av i Ulfsbyn m. fl. (c, m, fp), vari hemställts all riksdagenbeslutade 1. all frågan om kommunsskyldighet att efter förordnande av vidta komplellerande teleanordningarblev lagreglerad, 2. att kommun tillförsäkradesstatsbidrag med lägst av skälig kostnad för kompletterandeleleanordningar som kommun ålades anskaffa och svara för i fredstid (15 Sförsta stycket). 1. alt med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1975/76:519 för budgetåret1976/77 pä driftbudgeten under fjortonde huvudtiteln till Bidrag till kosinaderför beredskap anvisade ett reservalionsanslag av , 2. beträffande kompletterande teleanordningar attriksdagen skulle avslå molionen 1975/76:868. Reservationhade avgivits beträffande kompletterande leleanordningar av i ,herrar Åkerfeldl och i samt (samlliga c) somansett all utskotlel under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:868 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanierna anfört. HenÅKERFELDT (c): Under den här punkien behandlas frågan om kommunalberedskapsplanläggning. Ursprungligenberäknades arbetet med den kommunala beredskapsplanläggningen vara avslutatunder /76. förutsatte i sin lur ett anslag på 2,5 milj.kr. Anslagen kom emellertid att bli betydligt lägre, och därför ursprungliga målsättningen inte kunnat uppfyllas. angerdepartementschefen i budgelproposi-tionen alt denna planering bör kunnaavslutas under budgetårel 1977/78. representanier icivilulskollel har under en följd av år iräget reserverat sig på dennapunkt och velal följa den ursprungliga målsättningen. Då det nu anges attplanen kommer att vara färdig under /78, lycker vi altmåluppfyllelsen ligger sä pass nära i liden att man kan avvara värt yrkande omhögre anslag . InnanJag går vidare vill jag erinra om att om från början hade bifallitcenterreservalionen, hade denna viktiga del av totalförsvars-planeringen varilhelt genomförd under delta budgetår. har vi från cenlernvarit ensamma om vårl yrkande på denna punkt. Del är därför med en viss glädjevi noierar att insikten om denna planerings betydelse har spritt sig . moderatreservalion yrkas på höjt anslag. Del är visserligen välkommet medstöd till förstärkta insaiser, men del är något av att kasta injästen efter brödet i ugnen. Utskottet har därför avstyrkt motionen medhänvisning lill att vi nu är sä pass nära del uppställda målet. Delär emellertid en annan sak, som centeriedamöierna liksom föregående år harreserveral sig emol och som jag skulle vilja la upp, nämligen en brist i lagenom beredskap. Enligt den lagen kan statsbidrag inle utgå för dekomplellerande teleanordningar som installeras av kommunerna iberedskapssyfte. Utbyggnaden av dessa anordningar har blivit en alltviktigare del av beredskapsälgärderna. Åtgärdernas omfattning kunde inte hellförutses , då lagen tillkom och planeringsverksamheten böriade. Det styrksav att under lio år inte gav ul några fackanvisningar för hur dellaskulle gå lill. Fack-anvisningaina kom försl 1974. anvisningar säger att utbyggnaden i slörsla möjligaulslräckning bör ske redan i fredstid. Under civilförsvarsberedskap kommerverkels resurser inte alt räcka lill ens för att göra förberedda anordningar.Enligt anvisningarna skall vidare i fredstid upprättas och ä jour-hållas en s.k. krigstelekalalog, där alla erforderliga abonnemang bör finnas upptagna. Mennär det saknas statsbidrag för dessa kosinader, kommer kommunerna att varamindre benägna att göra de installationer och teckna de abonnemang som krävsför all den krigsorganiserade kommunen skall fungera som avselts. har påtalat detla förhållande. Där beräknar man all ca hälftenav landets kommuner kräver komplellerande anordningar för att kunna fungera ikrigsorganisationen. Därför kräver förbundet all skyldighelen att vidtakompletterande teleanordningar skall lagfästas och all slatsbidrag till dessaanordningar skall ulgå liksom lill \'issa andra anordningar, 1. ex.gas, el och vallenförsörjningen, som redan nu omfalias av denna lagsliflning. Vifrån cenlern har funnil detla vara ett angelägel och rimligt krav. Därför harvi reserverat oss på denna punkt, och jag yrkar, herr talman, bifall lillreservalionen av i m. fl. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen HÄLL (s): Till det utskottsbetänkande som behandlas har, som här har nämnts,fogats en reservation, avseende den kommunala beredskapsplanläggningen.Reservationen är föranledd av motionen 868 från cenler-, moderal- ochfolkparliledamöler med i Ulfsbyn som förslå namn. I den molionenyrkas alt kommunernas skyldighet att utföra komplellerande teleanordningar iberedskapssyfte skall lagregleras och att statsbidrag skall ulgå för dettaändamål. Del yrkandet överensstämmer med yrkandet i en motion sorncivilutskottel behandlade . Ilagen om beredskap stadgas bl. a. skyldighet för kommunerna att vidlareservanordningar för gas-, vallen- och eleklricilets-försörining samt de andraanordningar som erfordras för en planlagd inkvartering i kommunen. För sådanaändamål utgår statsbidrag med 90 '-'), eller med den högre andel av kostnadensom regeringen bestämmer. Nuvill motionärerna som sagl att även kommunernas skyldighet all söria förkomplellerande teleanordningar skall lagregleras och all samma statsbidragskall gälla i della avseende. I motionen påpekas mycket riktigt attKommunförbundet gjorde en framställning till regeringen med hemställanom en sådan ordning. Vad som inte framgår av molionen men väl avulskottsbetänkandet är att regeringen avvisadeframställningen. Därigenom intog alltså regeringen samma ståndpunkl somcivilulskollel och kammaren gjorde när ärendet förra gången behandlades iriksdagen. Dåvi inom utskottsmajorilelen anser alt det inle har framkommit något nyll i denhär frågan, vidhåller vi vårl lidigare ställningstagande och yrkar avslag påmotionen. Meddet anförda, herr talman, ber jag all fä yrka bifall till ulskollelshemställan. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilioner gavs på bifall till dels ulskollelshemsiällan, dels reservalionen av i m. fl., och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller civilutskotlets hemställan i betänkandet nr 15 punkten 5 rnorn. 2 rösiarja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av i m. fl. Yrkesfiskaresrätt lill avdrag, för ökade levnadskostnader m. m. Vidomröslning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöler harröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes voiering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesullal: §10 Yrkesfiskares rätt till avdrag för ökade levnadskostnader m. m. För-edrogsskatteulskotteis betänkande 1975/76:33 med anledning av motioner omyrkesfiskares rält lill avdrag för ökade levnadskostnader m. m. Hen (): Vid skatleutskotiets betänkande nr 33 har inle fogals någonreservation. Därför skall jag heller inte komma med någol yrkande. Jag villemellertid inte underlåta all säga några få ord i denna fråga. Denflykl frän yrkesfiskel som vi lyvärr har måsl beviiina under en följd av år harju den senaste liden gjort alt myndigheterna börial inse allvarel i vad somhåller på alt ske. Det har också tagits vissa initiativ. Regeringen har t. ex.på initiativ lillsali en fis-kerikommitlé, som i vissafall har arbetat mycket snabbi. finns vissa förhållanden i värt nuvarande skattesystem som skrämmer bort del av yrkesfiskarna. Jag skall inle gå in på något Pomperipossaresonemanghär. Jag kan heller inte peka på all fiskarna har så slora inkomster att detblir sådana verkningar som i Pomperi-possafallei. Men del finns ändå faktorer isystemet som gör alt fiskarna som egenföretagare känner sig salta åt sidan. Delhar skett en del förbättringar på delta område, och i utskollsbeiänkandelnämns också om della. Riksskaileverkels beslul alt medge rätt till vissa avdraganser jag vara ett första steg på rätt väg. Utskottet säger också i sillbetänkande alt man förutsätter all lar iniliativ tilländringar av grunderna för avdragsberäkningen. Jag vill gärna underslryka alldel är viktigt att så sker. molion som jag slår som första namn på, 1975/76:1046, begärdes en utredningpå denna punkt. Alldensiund del nu silier en speciell fis-kerikommiilé, hadedel varil lämpligl all ulskollei uUalai alt fiskeri-kommillén bör se över dennafråga. Yrkesfiskarens arbetsdag är som vi alla vet både lång och hård. Talet omsex limmars arbelsdag låter mer eller mindre som ett hån i en yrkesfiskaresöron. De brukar visserligen själva sällan eller aldrig räkna sina arbeisiimmar,rnen all de har en lång arbelsdag med hårt arbele vel vi. Förra årel lämnade mellan600 och 700 personer yrkesfiskel. hoppats kunna stoppa dennatrend, men den tycks ändå fortsätta, och antalet yrkesfiskare i värt land är nunere i någonting mellan 4 000 och 5 000. INorge har man ungefär liknande problem, och del har vi i nägon män också pekatpå i molionen. Men i har man gått litet längre för alt göra yrkesfisketattraktivt och få folk att stanna kvar i yrket saml att säkra rekryteringen.Därför har yrkesfiskarna där rätt att göra avdrag med . under förutsättningatt de har gjort ett visst anlal veckor lill sjöss - jag tror att del är ändanere . Vi pekade på detta och sade alt man skulle kunna tänka signågot liknande i . Ulskoltethar inte följt den linjen. Utskotlel har yrkat avslag på motionen men hänvisattill att sysslar med frågan. Jag vill påstå alt de speciellaförhållanden som gäller för yrkesfisket är sädana alt det vill lill speciellaåtgärder framöver. Det räcker enligt mitt förmenande inle med vad riksskatteverkethittills lyckats göra. Man måste utan tvekan vidta sådana åtgärder att man fårfiskarna att stanna kvar i sitt yrke. Dessa åtgärder - hur de än kommer attutformas - måste vidias snart, medan vi har några yrkesfiskare kvar. Jag har, herr talman, ingetyrkande. Yrkesfiskaresrätt till avdrag för ökade levnadskostnader m. m.