prot · FZ0943 · 1975-12-31 00:00:00 — Frågan är då på vilket sätt regeringen avser att anvisa medeltill de områden som har prioriterats. Medanledning av det svar som statsrådet nu gav vill jag därför ställa enföljdfråga: Kommer det att bli någon minimigräns förstatsbidragsdeien tillprojektering och anläggningar för utbyggnad av de primära rekreationsområdena,och kommer medel att särskilt anvisas i budgetpropositionen 1976? Om åtgärder mot väntadökad arbetslöshet i A ty i ka Det ankommer på beredningen att pröva de framställningar som kommer infrån dessa områden från fall till fall och föreslå de bidrag som kan bliaktuella med hänsyn till hur situationen ser ut i resp. fall. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om åtgärdermot väntad ökad arbetslöshet i Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för att besvara () anmälda fråga, 1975/76:134, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta motväntad arbetslöshet i . Somherr har framhållit i sin fråga har några av de störreföretagen i fält svårigheter med avsättningen för sinaprodukter. Som en följd av detta har varsel lämnats om upp- 16 protokoti 1975/76:423 Omåtgärder mot väntad ökad arbetslöshet i Aiyika sägning eller förkortadarbetsvecka för ett större antal anställda. F.n. pågår diskussioner mellan berörda företag, de anställdas organisationer ocharbetsmarknadsverket om möjligheterna att med arbels-marknadspolitiska hjälpmedel- som utbildning, stöd lill lageruppbyggnad och eventuelltinduslribeställningar - i görligaste mån undvika per-mitlering eller uppsägningav personal. Antaletarbetslösa ungdomar som är anmälda hos arbetsförmedlingens distriktskontor iArvika beräknas f n. lill ca 190, varav ca 120 är kvinnor. Ett omfattandearbete pågår för att bereda dessa ungdomar arbetsmarknadsutbildning,praktikarbeten eller beredskapsarbeten. Inom den kommunala förvaltningen iArvika planeras beredskapsarbeten för ca 65 ungdomar. Arbetena beräknas varamellan tre och och kunna startas . Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Anledningentill frågan är det besvärliga läge som flera industrier i har kommit i.Problem med avsättningen av produkterna medför att sysselsättningen sviktar.För ett av företagen, Volvo-BM-verken. är läget sådant att man måste vidta en20-procentig produktionsminskning , innebärande attca 140 personer berörs av bortfallet. Permitteringar, omplaceringar av personaltill fabriker på andra orter, ja, t. o. m. avskedanden av personal vid ett avförelagen har diskuterats. Delta betyder också stora problem för allasmåförelag och andra som är beroende av leveranser till de större företagen. Vadman hoppas på i delta sammanhang är ju att den här konjunktursvackan bara bliren svacka och alt avsättningen av företagens produkter kommer i gäng igen. Detär mot den bakgrunden Jag har siälll min fråga. Del vore myckel olyckligl omdet inträffade medförde att den gynnsamma utveckling som vi har haft i dennadel av värt land när det gäller industriutbyggnader nu skulle brytas och folkmåste flytta hemifrån till arbetsplatser på andra orter. Det har inte bygdenråd lill. Vi har inte råd alt förlora dessa människor; de måste beredas arbetei sin hembygd. Nuvet Jag att företagen och arbetsmarknadsmyndigheterna gemensamt försöker lösade här problemen -Jag har fått detta ytterligare bekräftat i det svarstatsrådet lämnat. Man kan väl här tänka sig flera lösningar. En väg skulle Jagvilja fråga statsrådet om: Är det möjligt att lägga ut statliga beställningartill de här företagen? Har den möjligheten undersökts? Jagberörde ocksä i min fråga ungdomsarbetslösheten och konsiaierade att den tyvärrär alltför stor. Del är myckel viktigt att alla åtgärder vidtas för alt beredadenna grupp arbete. Jagvet att statsrådet har svarat på frågor rörande arbetslöshetssituationenför ungdomarna, varför jag inte skall ta upp den frågan i detta sammanhang. Jagvill dock säga att när del gäller kommun tycker jag att kommunledningeni det avseendet har handlat ansvarsfullt och snabbt då den inventerat kommunensmöjligheter att bereda ungdomen sysselsättning och anställerca 65 ungdomar. Jaghoppas att möjligheter till statsbidrag finns för detta ändamål. Men, herrtalman, jag återkommer lill min fråga: Har statsrådet för avsikt alt undersökaom del finns ytterligare möjligheter att lösa de här påtalade problemen t. ex.genom att lägga ut statliga beställningar till något av företagen? Omåtgärder för att öka sysselsättningsmöjligheterna i Del är naturligtvis litet svårt för mig att ha lösningar pä varjeförelags problem i varje kommun i del här landet. De normalaarbeismarknadspolitiska åtgärderna måste sättas in, och här har Ju riksdagenanvisat arbetsmarknadsmyndigheterna en massa medel i kampen mot arbetslösheten. Somframgick av mitt svar undersöker man även möjligheten alt lägga ut industribeställningarlill företagen här. Det ingår i strategin: lageruppbyggnad, ersättning tillutbildning, induslribeställningar, utnyttjande av investeringsfonder. Viär ju inne i en svacka inte bara för , ulan vi möter de här problemen påmänga andra platser, och jag utgår från att de arbeismarknadspolitiska medelvi sätter in skall vara tillräckliga. Skulle det längre fram visa sig att vibehöver vidta ytterligare åtgärder får vi göra del. Men Jag har alltså svaratatt vi undersöker även möjligheterna till induslribeställningar här. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om åtgärderför att öka sysselsättningsmöjligheterna i Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för att besvara ,TO/(siJärvsö (c) anmälda fråga, 1975/76:145, och anförde: i har frågat mig - med hänsyn till del nuvarandesysselsättningsläget - om Jag är villig ta initiativ till snara åtgärder föratt öka sysselsättningsmöjligheterna' framför allt i - bl. a.sådana som föreslagits i Länsprogram -74 - utan att avvakta den slutligabehandlingen av regionalpolitiken i stort. Regional-och sysselsättningspolitiken har varit föremål för enomfattande genomlysning. Om ungefär presenterassysselsällningsutredningens första delbetänkande och en rapport därarbetsmarknadsdepartementet redovisar en utvärdering av Länsplanering 1974.Betänkandena kommer alt remissbehandlas, och re- Omåtgärder för att öka sysselsättningsmöjligheterna i geringen avser att samlatta ställning till regional- och sysselsättningspolitiken i en propositionunder , Jag vill därför inte nu ta ställning till utvecklingen ienskilda län eller kommuner. Jagär dock medveten om de problem som finns på arbetsmarknaden i Ljusdal.Ansträngningar har också fortlöpande gjorts för att lösa dem. liggerinom det inre stödområdet. Därigenom kan de mest gynnsamma villkoren tillämpasvid företagsetableringar i syfte att skapa nya arbetstillfällen. i (c): Jag ber attfå tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Bakgrundentill min fråga är väl känd. Vi har några områden av som underlång tid har dragits med stora svårigheter. Det besvärligaste området är utantvivel . Där hade antalet arbetslösa ökatmed 40 till 485 personer. Av dem är ungdom , och hälften ärkvinnor. Och ändå är det bara en del som registreras. Många går inte tillarbetsförmedlingen därför att de vet att det inte lönar sig. Det finns ingalediga platser att få. Ytterligareen siffra kan nämnas. har I 700 personer flyttat ut från kommunenmed starthjälp. Av dessa är över hälften ungdomar mellan . Dettager en blixtbelysning av undersysselsättningen och visar vart det i framtidenkommer att leda med tanke på den ökade medelåldern i kommunens kvarvarandebefolkning. Utvecklingen försvårar även kommande industriutbyggnad ochlokalisering. Ilänsprogrammet har det sagts att stora insatser måste göras för att bygga utarbetsmarknaden i , sä att serviceunderlaget kan behållas på minstnuvarande nivå och kommunen kan behålla rollen som regionalt centrum i västraHälsingland. Det är främst på treområden som åtgärder måste sättas in: Stimulans och stöd förutbyggnad av näringslivet. Utbyggnad av industriserviceoch s. k. infrastruktur. ILänsprogram -74 har vi föreslagit en rad åtgärder som borde prövas. Menenligt riktlinjerna skall länsprogrammet ligga till grund för denregionalpolitik som skall föras efter den , och då är programmetförlegat. Åtgärderna kommer då . Därför har jag frågatarbetsmarknadsministern om han redan nu vill pröva och föreslå åtgärder, bl. a.sådana som nämnts i länsprogrammet, för att om möjligt lösa problemen iLjusdal. Svaretär ganska negativt. Statsrådet går inte in på problemen utan vill behandlafrågorna i ett sammanhang. Men i nyheterna kunde vi höra att del kanskeändå finns en åtgärd som skulle kunna prövas innan de stora regionalpolitiskabesluten fattas, nämligen att bygga ett industricentrum i . Jag kännerinte till tidsprogrammel där, det framgick inte av nyheterna, men jagförutsätter att man i sådant fall kommer att handla ganskasnabbt. Enannan åtgärd som jag tycker borde kunna vidtas för del är att bedrivaförsöksverksamhet. är ju under utbyggnad, och där skulleman då kunna göra extra insatser för att skapa sysselsättningstilirällen,framför allt i de mindre och medelstora företagen. Länet borde fä litet extraresurser för att göra en sådan uppsökande insats. Vår landshövding arbetat mycket med detta. Min fråga är därför: Skullearbetsmarknadsministern vilja medverka till en sådan speciell insats frånföretagarföreningens sida? Omåtgärder för att öka sysselsättningsmöjligheterna i Idetta anförande instämde (). Den omständigheten att jag med anledning av Länsprogram -74 inte i dagär beredd att ta ställning till utvecklingen i enskilda län eller kommunerinnebär ju inte att verksamheten har stoppat upp. Lokaliserings- ochregionalpolitiken bedrivs i normal omfattning. Del är ingenting som hindrar attvi lokaliserar fler företag till . Underde årsom vi har bedrivitlokaliseringspolitik har 17 företag i fått lokaliseringsstöd med 28,5milj. vilket har lett till en sysselsättningsökning på 440 personer. Denverksamheten är det vår avsikt att fortsätta med. Ljusdalligger ju i det inre stödområdet, och som framgick av mitt svar kan man vidföretagsetableringar påräkna det stöd som utgår i del området. Även när,detgäller frågan om industricentrum ligger överst på listan när vi skallla ställning till nya sädana. Detta innebär i och för sig inte att man får enmängd nya arbetstillfällen, ulan centret skall ju först fyllas med företag. Vårstrategi där kommer att bli att inbjuds att fatta ett beslut, menbyggandet får inte ske förrän man har fyllt åtminstone halva induslricenlrelmed företagsamhet. Vi är alltså beredda att hjälpa även ifortsättningen. Och det är fel all inbilla människor alt det är lönlöst all gåtill arbetsförmedlingen. Även om man på förmedlingen inte kan anvisa något jobbför dagen, så kan man Ju ändå erbjuda utbildningsmöjligheter. Jag vill fästauppmärksamheten på att man bl. a. har fäll ett AMU-center i . Hen i (c): Jag vill understryka att det inte går att vänta alltför länge på sådanahär insatser. Vi har under det här året förlorat ungefär 200 ungdomar,som med hjälp av arbetsmarknadsmedel flyttat från . Om detta fortsätterblir del svårare månad för månad att t. ex. bygga upp etl induslricenirum medett antal förelag. Därför är det bråttom, och som jag ser det kan vi inte väntapå att man kanske eller fattar ettregionalpolitiskt beslut, utan här mäste det hända en del . Jag fick inte svar påfrågan om möjligheterna att göra en speciell insats Nr 43 via företagarföreningen. Ungdomen är ett speciellt problem i det här Torsdaeen den sammanhanget,eftersom det är sä många som flyttar ut. '"kunna tänka sig all sysselsältningsulredningen finge i uppdrag att ---------- prövaen försöksverksamhet även här, t. ex. med en inbyggd yrkesut- Om ombyggnad av bildning.Vi hade en konferens i , De viss del av riksväg82 företagare som var samlade där sade att de var beredda alt ta emot ungdomar,om myndigheterna ställde sig på den andra sidan och gav vissa bidrag. Deninbyggda yrkesutbildningen har kommit litet i skuggan, och här är det verkligenen del saker att göra. Det finns nu ett stort intresse för all lägga inpraktiska linjer i yrkesutbildningen. Den tanken har framförts att man bordeerbjuda ungdomarna ett praktikår. Vore inte del någonting all pröva i ettområde som , så alt man kan behålla ungdomarna till dess man får densysselsättning man väntar på? Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om ombyggnad av viss del av Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara () der\ anmälda fråga, 1975/76:148, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd all medverka lill alt enombyggnad av mellan och Söräng kommer till stånd. Ienlighet med bestämmelserna i väglagstiftningen revideras fler-årsplanernaför vägbyggandet. De nya planerna, som avser , kommeratt fastställas av . Om och länsstyrelseninte är överens om planen överlämnas den dock till regeringens prövning. Vidrevideringen prövas även utbyggnaden av väg 82 Alfta-Söräng. Belräffande väg 82 har jag tidigare betonat viktenav att projekteringen av vägen utförs så att det blir möjligt alt utföraomläggningen av vägen som beredskapsarbete, om behov av sysselsäliningsskapandeåtgärder uppkommer i området. Enligt uppgift från har numera arbetsplanupprättats men inte fastställts. Vid utställelsen av arbetsplanen haren flertalerinringar anförts mot förslaget. kommer attöverväga ifall dessa erinringar motiverar justeringar i arbetsplanen. Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret pä min fråga. Dethar framgått vid tidigare trafikdebalter här i kammaren alt statsrådet gärnavill lägga mänskliga aspekter på fördelningen av väganslagen och därför gerlöften till uppvaktande kommuner och förtroendevalda om vägbyggen av olikaslag. 1 kommun har vi ocksä blivit lovade medel för ombyggnad mellan och Söräng. Det löftet gavs inför valet , och jagtänkte alt eftersom del snart är val igen sä skulle del vara lämpligt att detlöftet infriades . Det blir för länge au vänta ytterligare en valperiod. Delfinns inga ordinarie medel lill ombyggnaden av vägen, och vägen finns inteheller upplagen i fierårsplaneringen. Avde 200 extra vägmiljonerna gick 5 miljoner till men inga pengaralls lill den aktuella vägen. Den enda möjlighet som står till buds är attfå vägen ombyggd som beredskapsarbete. Ombyggnadenav väg 83 vid Djupa-Teve är nu klar. Det har skett somberedskapsarbete, och det återstår bara justeringar. Det vore således lämpligtmot bakgrund av sysselsättningsläget att ombyggnaden av vägen mellan ochSöräng finge ske som beredskapsarbete. Jag känner naturligtvistill erinringarna mot arbetsplanen. Fråganom vägens sträckning i det centrala är som jag ser det främst en frågaför de berörda kommuninvånarna, och jag lar inte ställning i den frågan. VadJag är angelägen om är alt det skall finnas pengar tillgängliga för bygget.Bygghandlingarna bör vara klara , och då bör också pengarnafinnas. Vägenhar som bekant mycket dålig bärighet, och den klarar inte de många industri-och limmeriransporterna från bl. ner till kusten. ÖSA och Nefabinom gamla kommun och de många industrierna i kommuner ärberoende av goda vägförhållanden. Trafiken på vägen har ökat - fiottlederna ärsedan länge borta, och tåget mellan och är indraget. Beroendet avvägen är ston på många håll, 1972beräknades trafiken lill 3 300 fordon per årsmedeldygn. Om man räknar upp densiffran med kommer man fram lill den ungefärliga irafikintensiteten . Jagvill således understryka alt det verkligen är angeläget att det finns pengartillgängliga för bygget . Omombyggnad av viss del av I detta anförandeinstämde i (c). resonemang om den ena eller andra valrörelsen tycker Jagär litet för trivialt för all bemötas vid denna sena timme. Jag konstaterarbara alt ligger minst ett par är efter verkligheten - det har Jagtyvärr observerat också vid något annat tillfälle. Det var i mars månad 1973som den socialdemokratiska arbetarkommunen i uppvaktade mig om den härvägen. Men bättre sent än aldrig, . Kommunsammanläggningenär en viktig anledning lill att snabba upp starten för ombyggnaden av dennaväg. Inom håller man på att slutföra projekteringen av vägen, ochenligt vad Jag har hört har Nr 43 man diskuterat två vägalternativ, ett söder om och ett norr om den '"f"- 11 Hprpmhpr 1975 " ' ' '''' ' flertal erinringar gjorts mot förslaget Jag är övertygad om att skulle kunna göra Om ombyggnad av eninsats genom att se på vem som f n. medverkar till att arbetsplanen viss del inte kan fastställas. Litet lokal politisk självrannsakan skullevara nyttig i själva sakfrågan! Jaghoppas att projekteringsarbetet kan avslutas , så attplaneringslägel inte medför något hinder för att starta ombyggnaden dåsysselsättningsskäl kan motivera det. FruJONÄNG (c): måste jag verkligen fråga vad statsrådet egentligen menarnär han säger att jag skulle se på vem som försenar fastställandet avarbetsplanen. Menar statsrådet verkligen att människorna i en bygd skulleförmenas rätten alt ha synpunkter på utformningen av en väg som de bor intilloch som de är beroende av? Skulle de förmenas rätlen att göra erinringar? Jagär naturligtvis medveten om att socialdemokratin med sin cen-tralistiskaideologi inte vill lämna mycket kvar för de enskilda människorna att beslutaom, men jag trodde ändå aldrig att jag skulle få höra ens ettsocialdemokratiskt statsråd ha så litet till övers för de enskilda människorna,deras behov och möjligheter all la del av och påverka de angelägenheter somberör dem. De människor som gjort erinringar och besvärat sig använder sig heltenkelt av en medborgerlig rättighet, och den rättigheten vill i varje fall intejag ifrågasätta. Jag tycker inte heller att den borde ifrågasättas av ettstatsråd. börjar vi kunna diskutera självasakfrågan. I sitt första inlägg sade att nu borde pengar anslås tilldenna väg. Och del var regeringen och i första hand jag som skulle se till attpengarna anslogs. är det emellertid sä, , alt arbetsplanen intehar kunnat fastställas för delta vägbygge på grund av lokala erinringar somanförts mot förslaget till arbetsplan. Min fråga till är då: Skallpengar anvisas när arbetsplan inte har kunnat fastställas? Frågan gäller om statsrådet skall hålla del löfte som han har giviteller inte. I fick man tydligen pengarna väldigt snabbt, för enligtvad kommunikationsministern själv sade i debatten fanns i de 200 milj.kr. som då fördelades 4 milj. kr. för en första ulbyggnadsetapp. Jag tycker detär bra alt mitt grannlän får bättre vägar, men jag måste också se lill att delöften som har givits mitt län inte kommer bort i hanteringen. Det är verkligenviktigt alt vi får dessa pengar. Vad arbetsplanen beträffarsäger man pä vägförvallningen i att man räknar med attbygghandlingarna skall vara klara . är frågan: Skall vi Hnågra pengar till byggandet av vägen enligt de löften den somär givna eller skall löftena inte uppfyllas? Jag kommer inte att medverka till att anslå några pengar förrän arbetsplanhar fastställts för detta vägbygge. Vi arbetar inte så med vägbyggandet i vårtland, . Inte ens i den trakt som representerar bygger vivägar utan att det finns en fastställd arbetsplan. Det vore intressant att fåhöra om menar att vi just mellan och Söräng skall bygga ulannågon arbetsplan. FruJONÄNG (c): Jag vill bara hänvisa till vad man säger på vägförvallningen i ,där man räknar med att ha kommit så långt i förarbetet och beredningsarbetetatt bygghandlingarna skall kunna vara klara lill våren så alt man kan sätta igång ett bygge om pengar finns tillgängliga. Jag upprepar än en gång, attBollnäs kommun 1973 fick löfte om ett anslag av kommunikationsministern. Detlöftet är ännu inte infriat. Jag anser att jag har all rätt att begära attlöftet nu skall infrias. Löftet kommer att infrias den dag kan gå upp här i kammarenoch tala om alt det finns en arbetsplan. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Om övergång tillinnerbelysta vägmärken Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara () anmälda fråga, 1975/76:153, och anförde: har frågat mig dels om Jag är beredd att låta utvärderaskillnaden mellan yllerbelysta och innerbelysta vägmärken, dels om jag ärberedd att rekommendera och kommuner en övergång till innerbelystavägmärken om dessa visar sig mera ekonomiska. Närdet gäller innerbelysta vägmärken förekommer tvä väsentliga problem. Del enarör materialets begränsade slagtålighel, vilken gör att de lätt skadas avstenskott och liknande. Det andra problemet hänger samman med märkenas dåligasynbarhel i mörker vid driftavbrotl. Del har tidigare inte varit möjligt allkonstruera innerbelysta vägmärken som är reflekterande. Under de allra senastemånaderna har emellertid kommit fram ett reflexmaterial som möjligen kananvändas för det ändamålet. Detta material provas f n. Sammanfattningsviskan konstateras att användningen av innerbelysta vägmärken är förenad medåtskilliga problem av både praktisk och ekonomisk art. HenLOTHIGIUS (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga.Tiden är sen, snart är klockan ett och skägget växer. Men jag tror altkommunikationsministern förslår att när man ställer en fråga så här dagarnaföre Jul beror det på att man tycker att frågan har en viktig aspekt. Somunderlag för min fråga har jag ett material som har varit föremål för genomgängav expener som jag litar pä. Detvisar sig, när Jag tittar på deras material, att medelvärdet för driftkostnadernaav ett ylterbelyst vägmärke är . och för ettinnerbelyst . , alltså en differens på mellan 75 och 80 kr.per år eller mer än ett innerbelyst vägmärkes hela driftkostnad. Man kanalltså driva två stycken innerbelysta vägmärken för samma kostnad som ettylterbelyst. Skillnaden i investeringskostnader är obetydlig. Det skulledriflmässigt innebära en besparing på mellan 20 och 25 milj. kr. per är, om mangick över till innerbelysta vägmärken. Jaghar hastigt bläddrat i den från nyutkomna till riktlinjer förstationär trafikbelysning - en ambitiös utredning i tre delar, som, vad Jag kanse, inte nämner ett ord om dessa saker. Kostnadssidan är inte upplagen, ochöver huvud taget behandlas vägmärken i del sammanhanget mycket sporadiskt. Nogär del underligt, herr kommunikationsminister, att när man kostar på sig ensådan utredning den dä inte tar fram dessa viktiga fakta, i synnerhet somsäkerheten, underhållet och livslängden synes vara bättre hos innerbelystamärken. Jag säger synes vara, för jag har inte haft tillräckligt omfattandematerial för all helt kunna avgöra detta. 1praktiken skulle den inbesparade summan, om man räknar med räntan, bli så storatt man med den som underlag skulle kunna bygga åtskilliga mil motorväg.Dessutom utgör delta en energibesparing av stora mått, ca 100 miljoner kWh, ochdet är Ju sädana saker vi kämpar med f n. Motdenna bakgrund tycker Jag att man borde göra en utvärdering, och del hadekanske varit rikligt om kommunikationsministern ställt sig positiv och sagt altvisst skall vi ha en utredning, om del är på del viset som säger. Jag kan försäkra alt Jag lar mycket allvarligt på denhär frågan - det skall vi göra på alla frågor. Jag tycker det är värdefullt diskuterar detta, som man kan lägga allt från ira-fikaspekter tillekonomiska bedömningar pä. Att Jag har varitförsiktig i mitt svar beror egentligen på all enligt de uppgifter jag harskaffat in - de kan naturligtvis också i vissa stycken vara osäkra och någotpreliminära - har det fram lill nu funnits en rad brister och problem medinnerbelysta vägmärken. Det hindrar inte att man fortsätter undersökningarnaoch ser vad som kan göras för all avhjälpa bristerna, speciellt eflersom delhär finns, som själv framhållil i sin fråga och ytterligareunderstrukit, en ekonomisk aspekt som är intressant. Jag tycker därför alt manbör fortsätta och se vad som är möjligt alt åstadkomma . Tilldetta vill jag lägga att det slår och kommunerna fritt redan nu attefter de ekonomiska överväganden man finner nödvändiga använda den form avutmärkning som man föredrar, om den slår i överensstämmelse medvägmärkeskungörelsen.