prot · FZ0943 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:43 § 1 Medelstillskott till (forts.) Fortsattes överläggningen om näringsutskotlets belänkande 1975/76:19. Jag beklagar att jag kommer in i debatten på detta stadium. Jagförsummade att begära replik på anförande, och jag villgärna kommentera en del av vad han sade. Detmesta av våldsamma utfall har Jag ingen anledning atthär kommentera. Men han sade ocksä att jag hade beskyllt för att hahurtfriska patentlösningar. Ja, det tycker jag alt det är när man säger att mangaranterar sysselsättningen om man säljer tilldet privata näringslivet. Jag tror inte att någon arbetsgivare vill stå för deluttalandet. anser att jag kommer med hurtfriska lösningarnär Jag vill ge Utvecklingsbolaget 40 miljoner utan att vela hur rekonstruktionenskall se ut. Just den kommentaren visar att inte vet vadhan håller på med. Utskottetmenaratt Utvecklingsbolaget skall föras till Statsförelag men del får inteknytas så hårt till Statsföretag att det inte kan uppfylla sin ursprungligamålsättning. Det hade varit rena vansinnet om vi i utskottet hade bestämt idetalj hur rekonstruktionen skulle se ut. Vi har inte varit hurtfriska. Vi harvarit ödmjuka - eller praktiska. Jagsade i mitt anförande att det fanns privata utvecklingsbolag som hade lyckatsdelvis pä grund av att de hade haft framsynta ägare. Ja, det är faktiskt rättmånga bland oss - som älskar att framställa somfruktansvärda socialistiska planhushållare som inte ser sanningen - som anseratt det finns framsynta och bra företagare bland privatföreiagarna. Det har Jagsagt . Men del vore ocksä skönt om det här i kammaren fanns lugnaoch framsynta politiker som kunde ge ett utvecklingsbolag tillfälle att verkaäven om det gör misstag - de kan rättas till. men man skall ändå fortsättaverksamheten - i stället för alt göra varje misstag till en politisk ätiestupaför någon. Jag tror som sagt att det vore bra om det inte bara fanns framsyntaföretagare utan även lugna och kloka politiker, - Detta om delta. Industriministernfrågade om utskottets uttalande innebär att Utvecklingsbolaget villkorslöstskall föras till Statsföretag. Nej, det gör det inte. Vi säger attUtvecklingsbolaget bör föras till Statsföretag och att detta bör ske så snart sommöjligt. Men vi säger också: "Det är emellertid angeläget att ettägarskifte inte går ut över de ursprungliga syftena med Utvecklingsbolaget.Fördel första bör bolagets verksamhet inte få styras av rent kommersiellaöverväganden. Att söka få fram produkter, metoder och system som är angelägnafrån samhällelig synpunkt bör alltjämt vara ett viktigt mål. För det andra fårbolaget efter att ha överförts till Statsföretag inte reserveras helt för dessegna projekt. Som bör bolaget ha som en uppgift att utgöra en kanalför innovationer som härrör från mindre företag eller från enskilda forskareoch uppfinnare. De problem som den dubbla uppgiften skapar måste övervägas nogavid rekonstruktionsarbetet." Dettaär ett förord för att Utvecklingsbolaget skall tillhöra Statsföretag, menStatsföretag måste bringas alt ge det möjlighet att verka som ettutvecklingsbolag. Jag tror att industriministern är helt nöjd med de mångaarbetsuppgifter som återstår innan detta så att säga överlåts till Statsföretag. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottetsförslag. Jag förstårmycket väl att , när han granskar verksamheten i detutvecklingsbolag som är ett utflöde av hans egna socialistiska visioner,efterlyser kloka politiker. RuneJohanssons anförande innehöll som det bästa middagslal en och annan historia.Han konstaterade att om han skulle ha fått beröm av mig hade han varit orolig.Ja, herr talman. Jag hade också i detta sammanhang varit synnerligen orolig omJag hade givit något beröm för det flasko han har åstadkommit.Det hade nämligen inneburit alt jag hade svikit mitt ansvar som riksdagsman attgranska industriministerns verksamhet. Jag skulle ha svikit mitt ansvar precissom han har svikit sitt ansvar i detta sammanhang. Avslutningsviskom en ny historia om en tjur som sprang på någon räls. Av det drog hanslutsatsen att han beundrade mitt mod men inte mitt förstånd. Ja, just i deltasammanhang duger väl den beskrivningen bättre pä statsrådet, som onekligensedan 1968 har sprungit fram med detta utvecklingsbolag i famnen ochuppenbarligen haft mera mod än förstånd. Omvi sedan klarar av det som inte hör till kärnfrågorna vill jag härifrån beklagadet tarvliga angrepp som industriministern riktade mot en f d. riksdagsman.Någon gång när jag lyssnade på denne tyckte Jag kanske att han var någotoförsiktig. För min del har jag aldrig när Jag talat om näringspolitik ochstatligt företagande försökt föreläsa om hur företagen skall skötas och hurman skall garantera all del inte blir några misslyckanden. Jag har jämförtverkligheten som den ler sig i en del statliga företag med de socialistiskavisioner som herrarna sprider omkring sig och som t. ex. innebar alt herrSvanberg i sin näringspolitiska rapport. som diskuterades på densocialdemokratiska kongressen, hade mage att göra gällande alt man skulle sättafart och fräs på näringslivet och utvecklingen genom att starta flerautvecklingsbolag. Tilldet som egentligen inte hör till denna fråga är ocksä industriministernsutvikning för att rädda sitt anseende genom att börja tala om att det finns 17miljoner arbetslösa i olika länder. Ja, bra många av de arbetslösa finns iTyskland under en socialdemokratisk regering, bra många av de arbetslösa finnsi under en socialdemokratisk regering, bra många av de arbetslösa finnsi under en socialdemokratisk regering. Så när börjardra fram dessa arbetslösa som en poäng i denna debatt om den svenska statensutvecklingsbolag tycker jag att han även här påminner om den där tjuren somrusar fram med mera mod än förstånd, gjorde också en poäng av att näringslivets företrädare hade en annanuppfattning än den som har givit uttryck för i detta sammanhang.Det stör inte mig ett dugg om del finns ett antal storföretagare som vidinterna samtal "sitter i knät" pä industriministern och framför enannan uppfattning. Mera stör det mig att veta all landet är fullt avsmåföretagare som aldrig hinner "sitta i knät" på ochtala om sina problem. De har inte lid med det. Ett allvarligt problem i dennäringspolitik som drivs är att de företag som har specialister, som har godakontakter och som har förbindelser med statsråd och samhälle har ett extrakonkurrensövertag. berättelse att han har intima kontakter meddem är därför oroande. Dettamed småföretagens problem är ocksä en förklaring till att alt det startas så fånya företag i landet. Det är också förklaringen till att man skulle kunna tänkasig all del behövs utvecklingsbolag. Men om del behövs utvecklingsbolag, visarerfarenheten att just delta att staten skulle sätta i gäng dem alls inte kanvara sättet att få en ökad dynamik i näringslivet. Isin beskrivning av Utvecklingsbolaget talade hela liden om hurdetta bolag skulle avknoppa olika verksamheter. Del uttrycket återkom. Tyvärrär väl sanningen den att här är del snarare fråga om att avlöva än attavknoppa. gjorde gällande att om Utvecklingsbolaget skulle gä i likvidationskulle de anställda drabbas. Det är fullständigt fel. Vad som skulle hända vidett likvidationsförfarande är all styrelsen, som skällde väldigtmyckel pä, skulle vara tvingad att ta det ansvar som en styrelse i ett företagskall la och som i detta sammanhang innebär att om man har ådragit sigförluster som är större än två tredjedelar av aktiekapitalet och inte upprättatlikvidalionsba-lansräkning,är man personligen ansvarig. Vidare skullenaturligtvis långivarna drabbas. Men det hör ocksä till spelets regler. Deanställda skulle, om man snabbt satte i gång ett rekonstruklionsförfarande,kunna få betydligt bättre garantier för att de verksamheter som de ärengagerade i skall kunna leva vidarepå stabil bas. Närdet gäller det som man skulle kunna kalla flyttgröten - dvs. all man flyttadeUtvecklingsbolaget hit och dit, än från industridepartementet tillStatsföretag, än i den andra riktningen och än tillbaka igen -är nu motivet,sade , all Statsföretag har så stora resurser alt det kan ta handom Utvecklingsbolaget. Men när man flyttade bolaget 1972 från Statsföretag tillstaten var tanken bl. -det sägs i propositionen - att på det viset skullebolagets karaktär av utvecklingsbolag kunna bättre understrykas. Om man nu villflytta tillbaka det till Statsföretag, skulle tydligen detta medulvecklingsidén komma i skymundan. Vidarefrågar Jag mig verkligen om del är sant att Slalsförelag i dagens läge har såstora resurser att det verkligen skulle kunna ge stadga åt dessautvecklingsansträngningar. Det är ingen hemlighet att genomverksamheter på annat plan har försalt Statsföretag i allvarliga svårighetervad gäller all mobilisera resurser för att finansiera verksamheten. Del är Juinte så att man har någon inblick i Statsföretags göranden och låtanden, har förekommit uttalanden som antyder att de finansiella resurserna där ärhögst ansträngda. Jag tror också att chefen för har skickat brevtill alla dotterbolagen och uppmanat dem att noga se över sinainvesteringsplaner - antagligen trimma ner dem - på grund av att Statsföretagsaknar de resurser som behövs inte minst med tanke på den anspänning som RuneJohanssons stålverk kan komma att innebära. Denna argumentation går liksom baraut pä att hitta på någonting för att man därmed skall skaffa sig själv stöd iord snarare än stöd i en verklighet. NärRune gick igenom Utvecklingsbolagets historia sade han att det var såsvårt med utvecklingsbolag, det mäste bli problem och man måste räkna medförluster. Varför skall man då socialisera, om det är så svårt? Manmåste se pä sikt, sade . Och när han sade det lät del nästan sömom de här förlusterna var planerade, som om det var ett led i planhushållningenatt man skulle göra förluster. Men jag vill återkomma till vad i sill första inlägg och som han kom tillbaka till i sin replik, att delhar funnits privata utvecklingsbolag som har hanterat sin situation bättre. Dehar haft framsynta ägare som arbetat . Tydligen måste del i herrSvanbergs konstaterande ligga att här har man inte varit framsynt - man harinte arbetat , säger att man skall se . Men del ärnog en bättre beskrivning att säga att han i stället för att se harblundat . Vaddebatten f n. gäller är verkligheten i förhållande till de socialistiskavisionerna. Jag understryker gärna all det finns privata förelag som har fel.Vem har någonsin förnekat detta? Men på nytt gäller att det i de socialistiskavisionerna inte alls finns några fel på statligt näringsliv. Enfråga som begärde specifikt svar av mig på löd: "Hur myckelskall Jag såsom industriminister egentligen gå in i des- sa verksamheter?" Hanville få det till att Jag i mina anklagelser mot honom hade uppmanat honom tillett ministerstyre, främmande för vår förvaltningstradition. Nej, jag har inteuppmanat honom till något ministerstyre. Jag har uppmanat honom att ta sittägaransvar. Mankan egentligen undra hur det är med ministerstyret. I för finns en stor intervju med Statsföretags chef . Där står bl. a.:"Ständiga överläggningar mellan främst industriministern och Statsföretagsledning skapar, enligt Per , en djup förståelse hos regeringen förnäringslivets problem." HuruvidaRune verkligen har en djup förståelse för näringslivets problemlämnar jag därhän. Poängen här är att det uppenbarligen försiggår ständigaöverläggningar mellan chefen för industridepartementet och Statsföretagsledning. Jag skall inte yttra mig om huruvida det är rätt eller fel. Men manskulle åtminstone kunna tänka sig alt hade en litenöverläggning med det förelag som ligger direkt under honom själv iindustridepartementet, nämligen detta utvecklingsbolag. BeträffandePer Skölds uttalande finns en intressant sak till, som jag skall be att få läsaupp, I tidningsreferatet står vidare: "Att föra en offentlig polemik motvår egen ägare vore helt meningslöst, menar . Vi framför i ställetvåra synpunkter direkt till kanslihuset. Det är den rätta vägen för oss," Dettaär principiellt intressant därför att det ger en god inblick i bristen påinblick i de statliga affärerna. När man såsom Per är chef för ettstatligt företag tystnar rösten. Dä blir det i stället små samtal i det fördoldamed industriministern. Det blir inte alls den fria och öppna debatt som manhoppas på. Det är allvarligt och en väsentlig anledning till alt vi ärmotståndare till ett socialiserat näringsliv. I stället för öppenhet och insynblir det då fråga om det stängda rummets dialog. Isitt inlägg försökte ta sig långt bort från att ha något egetansvar i detta sammanhang. Han gjorde gällande alt det var sä plötsligaförluster som hade inträffat . Det tror jag inte. Till att börja med sägsklart i propositionen att man här har friserat tidigare bokslut och tagit upplufttillgängar till ett värde av 22,5 milj. kr. - bokförda värden som intefunnits. Om man lägger dessa 22,5 milj, kr. till den öppet balanseradeförlusten på 14 milj. kr., är man redan då framme vid alt tvä tredjedelar avaktiekapitalet är förbrukat och har varit del . Det är inte något som harinträffat plötsligt. Delar inte heller bara i det här speciella bolaget, , som del har inträffatförluster. Där har det uppenbarligen blivit stora förluster - kanskeöverraskande , vad vet Jag - men Jag poängterar på nytt att man har haftdessa friserade bokslut och stora balanserade förluster som industriministernborde ha känt till, förluster som alls icke kommer bara från detta speciellabolag. Det bolaget gick Ju tidigare med vinst, inte därför alt det var såvälskött utan därför att staten begåvade det med ett kraftigt subventioneratkontrakt på tillverkning av de bilskyllar som svenska folkel f n.åker omkring med, ansträngningar att ta sig bort från ansvaret skällde på styrelsen. Antagligen kan man i det här sammanhanget framförakritik mot styrelsen, men att lägga hela skulden där är fegt. här ett ägaransvar. Del är han som utser styrelsen. Närindustriministern gör gällande att man inte skulle för kunna bättreredovisa det verkliga ekonomiska läget i företaget därför att det saknasbokslut , är det väl sant. Det finns naturligtvis inte något bokslutför ännu, men man hade åtminstone kunnat , ta med bokslutet föralt ge någon inblick. Redan vinst- och förlusträkningen hade varitintressant. Dessutom bör ett sådant här bolag rimligen göra upphalvårsrapporter, så en halvårsrapport borde ha funnits. Jag harfaktiskt här i min hand ett halvårsbokslut för bolaget som upprättades i börjanav karriären - kan få låna det också - nämligen bokslut förtiden augusti 1968-lebruari 1969. Kunde man då upprätta halvårsbokslut, bordeman kunna göra det nu också. Nej,herr talman, det som vi nu diskuterar är ett gruvligt fiasko försocialdemokratisk näringspolitik och för industriministern personligen. Låt iriig ta upp ett par ting av det som anförde. Förstfrågan om vad som inträffar vid ett avslag på den framställning som regeringenhar gjort. Jag har sagt att det tvingar styrelsen till att upprätta en likvidationsbalansräkning.Men det som kommer att äventyra de anställdas arbeten är att Utvecklingsbolagetinte har några likvida medel. Bolaget måste inställa betalningarna och ocksåvidta sådana åtgärder att del inte får några utgifter. Detär den situation som moderata samlingspartiet är berett att sättaUtvecklingsbolaget i. Del är klart all det kan innebära, precis som herrBurenstam säger, att man får försöka ta ut det personliga ansvaret istyrelsen. Jag vågar nu inte ha någon uppfattning om styrelseledamöternaspersonliga ekonomiska möjligheter att klara den verksamhet som ärUtvecklingsbolagets. Jagupprepar: Den julhälsning som och vill sändatill de anställda i SU är beskedet om att man - i början pä det nyaåret - måste lägga ner verksamheten. Sedan får vi se om en rekonstruktion kanåstadkommas. säger att det kanske finns förutsättningaratt gå in med någon garanti. Nej, regeringen kan inte gå in med en garanti. Detmåste vi ha tillstånd till, och Jag har inte uppmärksammat attmoderaterna begärt att som ersättning för anslaget skulle utfärdas en garantisom möjliggör för bolaget att låna upp pengar. Jag har inte lästintervjun med . Han är en fri man. har rätt att göra sinauttalanden, och han gör dem - som jag tycker - frimodigt. Jag kan inte se atthan heller har undvikit att, någon gäng, uttala sig kritiskt ocksä motindustriministern, och det är hans rätt. Dethar sagts här i kammaren att vi ofta, minst en gång , träffar samman iindustridepartementet -Jag och ett par av mina medarbetare samt ordförandenoch vice ordföranden verkställande direktören i Statsföretag - för attdiskutera igenom de problem som efter hand anmäler sig. Det är riktigt, och Jagfår nu skicka tillbaka frågan: Hur vill ha det? Han ärkritisk mot del här. Först är han kritisk mot att vi inte har haft en sådannära kontakt med Utvecklingsbolaget. Jo, , det har vi. Vikom överens om att vi borde träffas en gång i kvartalet för att få enupplysning om vad som pågår, men vid inget av de tillfiillen vi har träffatshar man anmält någonting av de bekymmer man råkade ut för . Jagfick besked om vad som var på gång vid en konferens på Förestå ungefär vidmidsommartiden. Detär naturligtvis ett stort ansvar man har lagt på sig. Jag söker inte springaifrån något ansvar, men jag vill diskutera metodiken för att hålla kontakten.Vi har givetvis anledning att fundera över hur vi skall konstruera ettadministrativt system i vilket finns någonting av en alarmklocka inbyggd.Ytterst vilar det ändå pä de människor som har att ta ansvaret för ochskyldigheten att svara för dessa uppgifter. HerrBurenstam återkommer till bokförda luftposter i budgetpropositionen1975. Däri gav vi en redovisning av Utvecklingsbolagets situation med enbalanserad förlust. Men den var inte av sådan storleksordning att del fannsanledning att upprätta någon likvidationsbalansräkning eller vidta andraåtgärder än vi gjorde, nämligen att utvärdera verksamheten och påbörjadiskussioner om en rekonstruktion. Det var vad som inträffade i , som Jagutförligt redogjort för, som nödvändiggjorde den proposition som vi nu harlagt fram. Jag skall inte upprepa min argumentation från mitt tidigareanförande. Jag bara sammanfattar att jag finner starka skäl för alttillkomsten av Utvecklingsbolaget i ett näringspolitiskt perspektiv var ettriktigt och viktigt beslut och att samhället bör vara engagerat iutvecklingsverksamhet med sådant syfte och sådan inriktning. Jagtror det är riktigt alt flytta över verksamheten till Statsföretag. Det tycksha undgått i mitt förra anförande bedömde attrekonstruktionen av Statsföretag från 1970-1971 ulförts på ett utomordentligtsätt. Vi kommer säkert att fä tillfälle att diskutera om det finnsförutsättningar för Statsföretag med allt som ingår i den gruppen att ta överUtvecklingsbolaget. Statsföretag har i alla fall gett klart uttryck för sittbehov av ett utvecklingsinstitut. Då tycker Jag det är utomordentligt lämpligtalt man på nytt tar över Utvecklingsbolaget. Jaghar tidigare lovat, herr talman, alt inte la upp en större näringspolitiskdebatt. Men tycks vara litet känslig. tycker han kan få gå utmed vilka angrepp som helst, men när han möts av kanske något hårdföramotangrepp, försöker han väja undan och känner sig pä något sätt sårad. Bjuderman upp får man nog vara beredd på att sådant här kommer alt inträffa idebatter av del här slaget. Jaghar velat framhålla att det är det näringsliv som bygger på privatkapitalistiskgrund - den ideologi bakom vilken står - som bär huvudskulden tillden arbetslöshetssituation som vi har i västvärldens industriländer. Mot delställer jag den aktiva samhällspolitik som socialdemokratin företräder. Del ärhär fråga om graden av aktivitet, och den har nått högst i och . HerrBurenstam uppmanar mig att inte resa så mycket. Låt mig säga attåtskilliga av de resor jag gör går just till de småföretagare, om vilka herrBurenstam talade vackert, för att Jag skall bli informerad om derasproblem och se vad vi kan göra för att hjälpa. HerrBurenstam är litet av en historieförstörare, och del tyckte jag varsynd. Jag berättade en historia och den tyckte han inte var rolig utan hanförsökte applicera den pä olika sätt. Det ger mig anledning att sluta med ettlitet citat ur ett tal. Den tyska fick i början av del här seklet, enväldig uppsättning professorer och docenter och i ett anförande var det någonsom sade: "Ach mein Gott,hunden , Vaterland du bistverloren." ()kort genmäle: Om får hålla på. länge som industriminister blir delnog farligare för landet med en industriminister än med hundra professorer. Dehårdföra angrepp som talar om smärtar inte mig särskilt. 17miljoner arbetslösa är resultat av ekonomisk politik i socialdemokratisktstyrda länder i hög utsträckning. Varför skulle del smärta mig att RuneJohansson påminner kammaren om del? Jag instämmer gärna i det. Vadsom f n, äventyrar de anställdas situation i Utvecklingsbolaget är väl framförallt att industriministern hanterat detta förelag ovanligt slapphänt i sinegenskap av den person som skall utöva ägaransvar. Det är den julhälsning somskall spridas till de anställda - om det skall vara någon Julhälsning nämligenhur , i sin egenskap av ägare, vanskötsel av delta bolag haräventyrat de anställdas långsiktiga trygghet. Del är fegt alt skylla på oss. mån läget är så krisartat alt detta bolag skulle gå i konkurs inom fjortondagar - försöker göra gällande att man skall slå igen varendaport - då finns del ytterligare en anledning att skriva enproposition ur vilken del går all utläsa hur det verkliga lägel i bolaget är.Men den propositionen har ju inte skrivits. Jag har inte bedömt att lägetskulle vara sådant att man i övermorgon skulle få lov att slå igen dörrarnaulan jag har räknat med alt man skulle inleda ett s, k.likvidationsförfarande. Det innebär inte alls alt driften stoppas ulan jusl försöker finna en rekonstruktion; fordringsägare får ta sitt ansvar,styrelsen får la sitt ansvar. Det är där stötarna skulle kännas om man inleddedetta likvidationsförfarande. Sedanhar vi Per och hans uttalanden. Han säger själv i denna intervju allhan inte gör några uttalanden. Jag är medveten om att då och då kan man se enantydan till ett uttalande som t. o. m. blir rubrik i tidningarna. Men hansäger alldeles klart all han inte vill föra en offentlig polemik utan han skallframföra sina synpunkter direkt i kanslihuset och del är den rätta vägen. Delär en viktig anledning till att det finns risker med ett socialiseratnäringsliv. Den öppenhet, kritik och granskning som f n. finns upphör och detblir oändligt mycket svårare att över huvud tagel få reda på vad som händer. Sedanär del inte på det viset att jag här speciellt har kritiserat industriministernför ministerstyre, utan jag läste upp vad Per sade om att han slår iständiga överläggningar med industriministern. Del hade, menade Jag, varit braom dä haft motsvarande överläggningar med SvenskaUtvecklingsaktiebolaget. Dä hade del hela kommit på en bättre bog. Bara två korta påpekanden. Beträffande arbetslösheten vill Jag anföraatt - det mest privalkapilalistiska land vi har - svarar för ungefärhälften. I fråga om öppenheten talar om man på det privata området hade de öppna dörrarnas politik när detgäller alla direktionsrum. Är del så? Jag behöver inte göra mer än ställafrågan. En liten randanmärkning, som jag skall föra fram med hjälp av en myckelstor bok. Den har jag hämtat ur handbibliotek, vilket strängt tagetär olovligt - men jag skall strax återställa den. Anledningentill att Jag gick ut och hämtade boken var att närings-utskottets ordförandeherr gjorde en jämförelse mellan statens utvecklingsbolag och ettprivatägt utvecklingsbolag, som man har lätt att identifiera som Incentive,menade alt man också beträffande Incenlive kunde notera hur delförelaget hade fått hållas under armarna med aklieägarlillskolt. Ur herrSvanbergs synpunkt var ett sådant konstaterande intressant.