prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — Fri-och rättigheter i sent som för en månad sedan fick ännu en förtroendeman i grundlag ett liknande brev från fackliga-uiskottel i Umeåarbetarkommun. Vivet all det historiskt sett finns dl nära samband mellan LO och delsocialdemokratiska partiet. Vi vet också att socialdemokraterna ekonomisktstöds av många fackförbund. Vår och kritik gäller inte det. Denriktar sig mot att socialdemokraterna värvar medlemmar kollektivt. Den fackligasolidariteten måsle förenas med politisk frihet för individen. Justitieministerngör tvärtom i sitt interpellationssvar. Han skyller på fackföreningarna istället för att la upp den kritik som riklats mot del socialdemokraliskaparliel. Facklig solidaritet och politisk frihet! har del kommii en utomordentligt intressant undersökning somjustitieministern kanske ännu inte hunnit läsa eller få del av. En överväldigandemajoritet av LO:s medlemmar uttrycker sitt ogillande av kollektivanslutningen,enligt en ny undersökning. Den presenieras av professor iUppsala. Han presenterar resultatet av ftera års undersökningar av opinioneninom . har som bekant av socialdemokraterna oflaåberopats som en slor vetenskaplig auktoritet. ProfessorLewin har intervjuat dl representativt urval av flera tusen LO-medlemmar påolika nivåer. Två tredjedelar av LO-medlemmarna är mot kollektivanslutningentill det socialdemokratiska partiet. Också majoriteten av sektions- ochavdelningsledare vänder sig mot kollektivanslutningen. Det är bara folk päcentral nivå som är för anslutningen, hävdar i sin undersökning. Hankonstaterar också i sin undersökning, som alltså läggs fram , atl mångainte har en aning om all de är kolleklivanslutna. Den här undersökningeninnehåller andra saker också. Professor avlivar där slappa påståenden omatl de fackliga ledarna skulle vara pam-paroch alll del här nedsättande taletom dem. Men hanbekräftarsamtidigt all en helt dominerande del av LO:s egnamedlemmar vill förena den fackliga solidariteten med politisk frihel genoni allavskaffa kollektivanslutningen. Jag vill därför ställa tre frågor lill OlofPalme. Fördel första: Vad är det förfel på,tanken att individen själv bestämmerom han eller hon vill gå med i etl poliliskl parti och i så fall i vilkel? Fördel andra: Hur ser på de konkreia exemplen på hurkollektivanslutningen fungerar i praktiken, där några fä personer, ibland med.knappa majoriteter, i klump röstar in mångdubbelt fler människor i dl politiskt-parti? Fördet tredje: Vad tänker som statsminister göra för alt ''4 se till att uttalanden mot kollektivanslutningenrespekteras? Vad tänker sompartiordförande göra för att avskaffa kollektivanslutningen? Folkpartietkommer inte att mattas i sin kritik mot kollektivanslutningen för allsocialdemokraterna söker undvika all svara på den. Vi skall fortsätta atlbekämpa kollektivanslutningen så länge som något parti i fortsätter meddenna ovärdiga form av medlemsvärvning. Det är också en del av försvaret förfri- och rättigheterna. För etl liberalt parti är det alltid en huvuduppgift all försvara,förslärka och vidga friheten. Frihelenförsvarar vi framför allt genom all den överväldigande delen av svenska folkeltror på demokratin och röstar på de demokraiiska partierna. Frihetenskulle vi förstärka genom atl effektivt skydda den i grundlagen. Frihetenför hundratusentals människor i skulle vidgas om del socialdemokratiskapartiet avskaffade kollektivanslutningen och lät den enskilda människan självavgöra om hon vill tillhöra något parti, och i så fall vilkel. Viräknar inte med all i få majoriiei för vårt förslag om skyddför fri- och rättigheterna i grundlagen. Men vi vet alt vi har en mycket starkfolkopinion bakom oss som vill ha en sådan reform. Vi kommer aldrig allförtrollas i arbeiei att ge friheten del starkaste skydd som vår lagstiftningkänner. Folkparliet skall fortsätta att driva på, även om del måsle ske underhård deball , för all nå elt resultat till gagn för frihel ochfolkstyre i . Fri-och rättigheter i grundlag iTrollhättan (s) kort genmäle: På grund av kammarens arbetsregler får jag gå in redan nu för atl ge enreplik åt . Jagär helt medveten om atl vill fördjupa och förstärka demokratin. Delförnekade jag inte heller på något sätt . Men för all skyddademokratins fri- och rättigheter vill man nu införa bestämmelser som i övrigiverkar begränsande på demokraiin, på majoritdsprincipen och påpariamentaris:men. All bestämma vad som skall betraktas som frågor som skallavgöras med etl kvalificerat förfarande vill man överiämna åt dl organ utanförriksdagen, åt lagrådet. 58 ledamöter får möjlighet att skjuta frågan över denperiod för vilken de är valda. Inom ett stort område av lagstiftningen öppnasmöjligheten för en enda ledamot att lägga fram förslag vid behandlingen ikammaren och därmed tvinga fram en lagrådsremiss. Jagkan förslå alt man föreslår sådana ålgärder, om man tror atl detta ärnödvändigl för all värna fri- och rättigheterna. Men ingenting har inträffatsom ger oss anledning att införa bestämmelser om åtgärder av denna typ. Debehövs inte heller för att trygga fri- och rättigheterna. Del går attuppehålla.dem utan sådana åtgärder. Det har hela det poliliska livet här iSverige visat. Vi är villiga atl ytterligare förstärka räliighds- Nr 149 skyddet, och här har tagits ett steg. Fredaeenden och jag har inom fri- och rättighetsutredningen varil 4 inni 1976 eniga om formuleringarna av de bestämmelser somherr ka- rakleriserar som snömos. Skillnaden är att herrAhlmark dessuiom vill Fri-och rättigheter i införa ett kvalificerat förfaringssätt. Men i stället fördetta harjag pekat grundlag på två andra saker, nämligen att man skall prövamöjligheterna att till- lämpatryckfrihetsförordningens grepp på hela områdei av yttrandefrihet - yttrandefriheti tryckt form och i muntlig form - och dessutom utreda möjligheterna att fålidsuidräki av det slag som har föreslagit eller i annan form. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Alltid när vi kräver reformer för alt fördjupa demokraiin ilar HildingJohansson upp i talarstolen och säger att det sitter en ulredning eller attdel kommer alt sitta en ulredning. Vi har haft debatter i fem , och iungefär 100 inlägg har talat om att del här skall vi utreda,och vi skall inte la beslutet nu - det har alllid varit tanken. IJtredning somförhalning har varit den klassiska tekniken för socialdemokratin att försenareformer av våra grundlagar. har gått på linjen alt kvalificerad majoriiei skullestrida mot svensk tradition, mot demokratin och jag vet inte alll. Denkvalificerade majoritdsprincipen finns ju i fiera andra frågor. Om vi skallöverlåta beslutanderätt lill en mellanfolklig organisation - den s. k.EG-paragrafen, som jag vet atl mycket väl känner lill - sågäller fem sjättedels majoritet. kämpar ju för att behålladenna paragraf mot kommunisternas krav på att den skall upphävas. Är också herrJohansson nu anhängare av en linje som strider mot demokratin? Omen riksdagsman skall åtalas på grund av sina yttranden och gärningar underutövande av riksdagsuppdraget krävs det fem sjättedels majoritet. Tycker herrJohansson alt del strider mot demokratin att ha den regeln? Troligen inte,efiersom armed pade förslagen. Vadär det då för fel atl i viktigare frågor, som när man skall inskränkayttrandefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet och demonslralionsräll, ha detlaskydd? Varför bara tillämpa det ibland i mindre viktiga frågor och inte när delverkligen bränns för demokraiin? HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! Felet med det förslag som har pläderat för här är alt man överlämnar ål ett organ utanför - dl organ som inte kan påverka och av vilket inte kan utkrävas poliliskl, parlamentariskt ansvar - att förklara och avgöra i vilka situationer det kvalificerade förfaringssättet skall tillämpas. Sedan delta organ har för klarat att detla förfaringssätt skall lillämpas skulle, enligt förslaget, 58 ledamöter kunna skjuta över avgörandet lill nästa valperiod. De fall som 16 Per åberopade - beträffande vilka jag harsamma mening som han - är speciella, igrundlagen angivna fall. Jag har tidigare här hävdat 149 den meningen att vi bordepröva möjligheterna att i grundlagen föra Fredaeen den in skydd för fri- ochrättigheterna, så att själva bestämmelserna står i 4 j,,ni ]Qlft Det är dennaskillnad jag vill hävda. Sedanharjag inte alls avsett att med mitt yttrande försinka en lösning. Fri- ochrättigheter i Men vet att jag från början har ställt mig avvisandelill grundlag denna typ av skyddsåtgärder för fri- och rättigheterna. Jag harinte under behandlingen i uiskottel blivit övertygad om att ert förslag ärriktigt. Men del finns andra vägar - som vi inte hade möjligheter att ordentligtpröva i fri- och rättighetsutredningen och som jag inte heller finner varatillräckligt underbyggda i förslag. Varför skall vi då inteutreda dem? Jag vill inte med detta åsiadkomma något försinkande. F. ö. stödsdessa krav, såvitt jag förstår, även från sida här i . HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Jag håller med om atl det enda säkra när går upp italarstolen är att han föreslår en ny utredning i för-failningsfrågor för altförhindra all lar en reform. Vi vet alt del varit så under hela1970-talet. Jag har suttit i fri- och rällighelsutredningen medHilding och haft väldigt trevligt. Jag anade att HildingJohansson lill slut skulle komma på all vi behöver en ny ulredning. När denblir klar tror jag atl kommer att marschera upp i talarstolenoch säga: Del är elt problem här som inte är löst. Då gör vi en ulredning till!Vill man inte ha en lösning fortsätter man atl utreda - och så kan man hållapå. Närdet sedan gäller lagrådet skall delta inte, enligt vår modell, beslula ominnehållel i några lagar ulan bara pröva om ett förslag lill lag innebärbegränsningar i någon av de andliga friheterna. Sedan är det sak altbesluta, men att göra del med elt mer kvalificerat förfarande om del rör sig omfrihetsinskränkningar. Jaghar hört atl talat om alt lagrådei här nästan blir en nyförsta kammare. Men vilka var del då som år slogs för att ha kvarförsta kammaren och för alt förhindra folkviljan att slå igenom iriksdagen? Del var socialdemokratin. Vifick hålla på för all få bort första kammaren mot en ired-skandesocialdemokrati som förhalade den reformen genom att tillsätta ulredning påulredning. Jag kan lova en sak: Med samma envishet somfolkpartiet drev frågan om att få bort första kammaren - och efter 15 årsopinionsbildning lyckades del - skall vi nu kämpa för att ge friheten etteffektivt skydd i författningen. Herr andre vice talmannen anmälde alt herrJohansson i anhållit all till protokollet få antecknat atl han inteägde rätl till ylleriigare replik. Nr 149 Härefter tillkännagav herr andre vice talmannen atl anslag utfärdats den "sammanträdets fortsättande . HertBERNDTSON (vpk): Fri-och rättigheter i Herrtalman! kommunisternas konkreia förslag när det grundlag gäller vidgning av och garanti för fri- ochrättigheter har redovisats li- digare under debatten.Efter del att de övriga partiernas representanter i denna deballomgång nuredovisat vissa allmänna synpunkter pä de problem som främsl stått underdiskussion vill också jag ta upp några frågeställningar. Demokratiskarättigheter är alltid en stridsfråga. Folket har aldrig fåll några rättigheterutan har alllid måst erövra dem. Del kapitalistiska-samhället med dess ojämnainkomst- och förmögenheisfördelning och med dess klasskillnader mellanarbetsköpare och arbetare tenderar alltid att urholka innehållel i vunnarättigheter. Formellt lika rälligheler blir i realiteten olikheter genomägandeförhållanden och klasskillnader. Denborgeriiga fri- och rältighelsideologin är abstrakt och'formalistisk. Denlåtsas inte om att det finns klasskillnader och klassmotsättningar i delborgerliga samhället. Den låtsas som om samhället bestod av alltigenomlikställda medborgare med gemensamma intressen. Defriheter som diskuieras är friheter som bara definieras i förhållande lilldel allmänna. Vi skall ha frihel att "i tal, skrift eller bild eller påannat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter ochkänslor". Men den friheten skall bara gälla gentemot staten, inte motkapitalägarna. På arbetsplatserna ges ingen frihel för arbetarna att bedrivapolitisk propaganda, men däremoi kan ju en förelagsledning bestämma sig förvilken agitation den vill ha fram. Det är förbjudet för arbetarna all propageraför sina åsikter på sina arbetsplatser, men däremot är del fritt fram förkommersiell reklam. Vikommunister kräver en vidgning av yttrande- och opinionsfriheterna lillarbetsplatserna. Yttrande- och agilationsfrihel på jobben borde vara ensjälvklar del av demokratiska rättigheter. De andra partierna vägrar all gå inpå dessa frågor. Del är på en gång beklagligt och betecknande för dem. Och jagvill här la tillfället i akt att fråga ledarna för de övriga partierna: Varförvill ni inte grundlagsfästa demokraiiska rättigheter för de arbetande på derasarbetsplatser? Vikommunister är för en vidgning av de demokratiska rättigheterna och en utökningäv yttrandefriheten. Men finns det vissa delar som vi menar måstebegränsas. Det gäller den kommersiella reklamen och del gäller rashetsandepropaganda. Sådana inskränkningar skall kunna göras ulan atl en reaktionärriksdagsmajoriiet skall kunna ha vetorätt mot del. Moderaternaoch har drivit en intensiv kampanj för att del skall krävas en kvalificerad majoritet för inskränkningar i rättigheterna. Deras kampanj har ivrigt backals upp av borgerliga massmedia och fått "° slöd av såväl som av tidningenGnistan. Moderaternaoch kräver emellertid inte att del skall behövas Nr 149 någonkvalificerad majoritet för beslut om inskränkningar av de arbe- Fredaeenden ländes yttrandefrihet på arbetsplatserna. Där kräver de inte någon ma- 4 jijni 1976 joritel alls, ulan accepteraroch försvarar kapitalägarnas envälde. tidigt vill de upphävamajoritetens rätl alt fatta beslul när det gäller Fri-och rättigheter ilagstiftning som kan vara ur demokratisk synpunkt både önskvärd och grundlag nödvändig. Deras klasståndpunkt är här ovanligt genomskinlig. Del finns tre avgörandeskäl mot kravel på kvalificerad majoritet. Fördet första: Regler om kvalificerad majoritet innebär å ena sidan atl enminoritet ges vetorätt. De innebär å andra sidan att majoriteten befrias fråndet poliliska ansvaret: den kan skylla på minoriteten när den inte genomför vadden är vald till att genomföra. Fördet andra: Regler om kvalificerad majoritet för inskränkningar i fri- ochrättigheter innebär all bara man har tillräckligt antal riksdagsmän somanhängare så kan kränkningar av demokraiin legaliseras. Vad som är fel ochodemokratiskt när eller av riksdagsmännen tycker del, blirplötsligt rätt och demokratiskt när eller av tycker del. Fördet tredje: Regler om kvalificerad majoritet innebär inte alls något verkligtskydd för demokraiin. Som jag redan påpekat , talar de historiskaerfarenheterna här sitt lydliga språk. Delskydd för yttrandefriheten som regeringen föreslagit och ulskotlsmajorileten iprincip anslutit sig lill, trots vissa formuleringsändringar, ärotillfredsställande. Begränsningar av yttrande- och informationsfriheten skallenligt såväl regeringens som utskoltets förslag få ske "om särskiltviktiga skäl föranleder det". Som skydd har en sådan formulering ettutomordentligt litet värde, även om man enligt en annan paragraf inte fär begränsayttrandefriheten "enbart på grund av åskådning". ocksä ordet"enbart" ger ju i detta sammanhang utrymme för olika tolkningar. Vadär del för saker som lillsammans med en viss åskådning skall vara nog föringripanden? Yttrandefrihetsparagrafen är mycket suddigt skriven, den är entypisk gummiparagraf Moderaternaoch har i diskussionen hånat regeringens förslag. flera tillfällen karakteriserat det som "snömos". Men vad deglömmer att lala om är att de själva är överens när det gälleryltrandefrihelsparagrafens gummiformuleringar och att de -som vårt partisrepresentant i rättighetsutredningen, , uttryckt saken - självaberedvilligt slickar i sig snömoset för att få en förevändning för sitt spelmed regler om kvaliflcerad majoritet. Delta är deras genomgående taklik i helafri- och rättigheisarbelel. Och de har själva varil med om att avvisa del endahållbara alternativet! Delalternativet består i alt i grundlagen klart anges omfattningen av den yttrandefrihet som inte får inskränka och alt omfattningen av yttrandefriheten klart anges som en okränkbar grundrättighet. Detta kan ske, som vi föreslagit, genom atl man precist anger de ändamål och de omständigheter som får föranleda begränsningar i yttrandefriheten "9 Nr 149 - t. ex. ändamålet att begränsa kommersiell reklam eller att förhindra Fredaeen den rashets.Dessa stadganden måste också kompletteras med stadganden 4 iuni 1976 °" anger vilken karaktär begränsningar inte får ha, t. ex. att de --------------- intefår vara åsiktsdiskriminerande. Ju klarare dessa formuleringar är. Fri-och rättigheter i desto bättre blir skyddet. grundlag Ett sådant grundlagsskydd utgör naturligtvis heller inte - lika litet som andra paragrafer -något tillforiiiligt skydd för demokratin. Reaktionära grupper brukar intehindras av paragrafer; däremoi brukar de kunna avskaffa demokratin över ennatt. Ett sådant grundlagsskydd sätter inte heller hela sin tillit till en vissprocentsats av riksdagsledamöterna. 1 stället appellerar den till folketspoliliska medvetenhet om vad yttrandefrihet söm demokratisk rättighet innebär.För det är, som del sagts redan förut , den politiska och demokratiskakampen som är rättigheternas skapare och räliighdernas upprällhållare ochgarant. Men denna kamp måsle få elt viktigt stöd i en klart, riktigt ochdemokratiskt formulerad grundlag. Det var etl enkelt och simpelt budskap framförde här nyss- hans tes är väl ungefär den, att det finns 331 demokrater i ochatl den störste av dem är ! talar inte om vilka somkränkt rättigheterna i detta land. Var det inte exempelvis en liberal regering- dess bättre den enda - som lät militären beskjuta och döda fredliga ochobeväpnade demonstranter i ? Även var ju - del glömmer herrAhlmark atl tala om - medansvarig till de inskränkningar i demokratin underandra världskriget som jag har berört här . harockså godkänt säporegistreringen, terroristlagen och liknande företeelser. Deltaär sanningen, . ordfiöde i världen kan dölja den. 1 kommunisternas partiprogram fastslås partietsinställning till demokraiin bl. a. i formuleringen: "Partietförpliktar sig att delta i och utveckla varje rörelse, som befordrar detarbetande folkets intressen. Det bekämpar varje inskränkning i och slåss förvarje utvidgning av folkets demokratiska rättigheter; rätl att med allmän ochlika rösträtt välja folkrepresentation, som väljer och vrakar regering; organisations-,mötes- och demonstrationsfrihet; åsikts-, yttrande- och tryckfrihet." Dettaär vår position. Detta har varit och är vägledande för partiets verksamhet.Vårt parti är förbundet med den svenska arbetarklassen. Arbetarklassen har fåttkämpa för atl vinna fri- och rättigheter. I den kampen har kommunistiskapartiet alltid funniis i främsta ledet. Där finns också vpk , och därkommer partiet att finnas! Under delta anförande övertog fru tredje vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag uppehöll mig i milt första anförande inte särskilt vid '" fri- och rättighelspolilik. Del kan nuvara lämpligt atl rätta till den underlåtenhetenmot bakgrund av anförande. Moderaternasförslag liknar till förväxling. Men jag tror att det finns enviktig skillnad mellan dessa två partiers allmänna attityd i rättighelsfrägan.Jag tvivlar inte på folkpartiels goda vilja alt undvika missbruk avfemsjältedelsregeln. Men jag tvivlar på . Jagskall belysa delta genom att peka på en av de få punkter där gårfram med elt helt eget förslag. Del gäller skyddet för den privataäganderätten. Delär naturiiglvis viktigt alt grundlagen gör klart t. ex. för alla våraegnahemsägare och innehavare av bostadsrällslägenheler att stat och kommun intekan la deras bostäder ifrån dem utan atl beiala ersättning. Och det skyddet gerpropositionens förslag. är stor skillnad mellan dl sådani egendomsskydd och ett skydd som bevararrådande orättvisor i samhällei, ett skydd som gör del svårare för de många isamhället all få del bättre. Vadinnebär då förslag? Jo, del säger bl. a. alt envar skall äga rättlill skydd för sin egendom. En sådan bestämmelse kan verka tilltalande vidförsta anblicken men en närmare granskning visar all den kan användas på mångasätt. Detkan t. ex. åberopas mot lagstiftning som ger de anställda ökat inflytande översin arbetssituation - en sådan lagstiftning kan ju sägas kränka arbetsgivarensegendomsrätt. Bestämmelsenkan också användas som en spärr mot lagstiftning som vill hindra all enskildamarkägare skövlar sin egendom på kommande generationers bekostnad. Ochvad innebär regel för allemansrätten, som är en omistlig lillgångför alla invånare i vårt land? Blir den hell plötsligt grund-lagsstridig? Mankan också fråga sig hur det går t. ex. med arvs- och gåvoskatten eller medförmögenhetsskatten. Innebär de också kränkningar av skyddet för privategendom? Försiktigtvissäger moderalerna inte ett ord om hur den här regeln skall tolkas och användas.Men det är en talande tystnad. Jaghar nämnt den här bestämmelsen om skydd för kapitalägare och andraprivilegierade i samhället för atl visa att inte är trovärdiga närde säger all de med sill förslag bara vill skydda de medborgerliga fri- ochrättigheterna i detta begrepps gängse bemärkelse. De vill också skydda dekvarvarande orättvisorna på de ekonomiska och sociala områdena. Jag har därförlitet svårt atl la på allvar i den här debatten. Jagvill sedan rikla mig lill . Det är ganska svårt att debattera medherr därför att han slår över i sin debatleknik och hetsar upp sig. Ochibland hemfaller han åt lusten atl måla allt i svart och vin. Men verklighetenär ju sådan all alla förslag och ändringar som skall genomföras har bådefördelar och nackdelar, och man kan inte bara skjuta in sig på atl blåsa uppvissa nackdelar och göra dem Fri-och rättigheter i grundlag Nr 149 så stora all del förefaller som om hela frågan beror på dem. Fredaeen den 'säger atl statsministern och jag har fram- 4 iuni 1976 hållitatt det är sinnelaget bland medborgarna som är avgörande för hur starkdemokraiin är i elt land. Delar inte den uppfalt- Fri-och rättigheter i ningen? Vi vet ju båda att historien gett många exempel på situationer grundlag där det som finns på papperet inte är mycket värtom inte sinnelaget bland medborgarna finnsdär. Jag förslär inte varför i del här sammanhanget vill ta uppdetta. Jag skulle vilja fråga om har någon annan uppfatlning. HerrAhlmark vill mena all delta inie är något argument mot att förslärkagrundlagsskyddet - han uttryckte del så. Men del har väl heller ingen gjortgällande. Vi är ju rörande överens om all vi skall försöka förstärkagrundlagsskyddet så långt det går. Vi har inte åberopat delta om nödvändighetenav eli demokratiskt sinnelag bland medborgarna som något argument i den deballsom vi för nu om metoderna för hur vi skall kunna förstärka grundlagsskyddet -för vi är ju överens om all vi vill göra det. klagar över altjag och andra har skjutit hårt på personligen och därmed ocksä påfolkpartiet i debatten om de medborgerliga fri- och rättigheterna - och det ärriktigt. Men vi har ju varit tvungna att göra det. Del står i erpartimotion: "Regeringens förslag innebär au med någon endarösts majoritet över kan upphäva eller inskränka de flesta fri- ochrättigheter, t. ex. yttrandefrihet, religionsfrihet och mötesfrihet." Detslår så i första stycket i er parlimotion. har ju genomvad han har sagt tagit lillbaka en del av det som slår här - inte alll. Delvore bra om fortsätta all tala om all del inte är rikligtsom ni här har skrivit, hur del nu har kommii till. HerrAhlmark säger atl vårt förslag innebär vissa utvidgningar ochförstärkningar av grundlagsskyddet. Ja visst, del vet vi alla alt det gör.