prot · FZ09116 · 1975-12-31 00:00:00 — Eller är del en anda av förtroende, av att vi skall ställa till förfogande ett allsidigt utbud, och se lill att de offentliga organen garanterar säkerheten hos fritidspry larna och ger bra information om dem, men i övrigt ge en större valfrihet? 70 Den här frågan borde kanske ha besvarats avstatsrådet . som hartillsatt en utredning, vars direktiv snuddar vid detta Nr 116 problem. Detgäller om konsumenlorganen skall ingripa i och påverka denförelagens produktutveckling. Syfiar den utredningen till att utöva någol a yajc slags produktcensur, lillall myndigheterna skall bestämma alt somliga produkter är onödiga sakersom vi inle behöver? Om vi hade haft en Om åtgärder för en lagslifining med detinnehållet, hade vi kanske inle fått vare sig de red- rikare fiitid skåp förutförsåkning eller de färg-TV-apparater som så många tusental människor i daguppskattar. Är del del som är syftet med det senaste . Det ärvisserligen inle utbildningsministerns avdelning, men ä andra sidan ligger detinom ramen för det ämne interpellationen tagit upp. Därför kanske vi kan fåfrågan belyst. inlägg var det magstarkaste jag hört pä . Det varintressant att höra det. Jag måste säga att jag blev hemskt besviken. Jag haren känsla av atl normall brukar vara litet mera medveten om attlivet inte bara är ljusblått. Så här aningslöst sjömansgossbläögd har enliberal inte uppträtt i kammarens talarstol på myckel . Så totaltomedveten om de risker som ett starkt kommersialiserat fritidsulbud innebärtrodde jag inle det fanns någon som var numera. Det var intressant.Liberalismen börjar verkligen nu atl bli präktigt samhällsfrånvänd. Vitalade om att vi med betänksamhet ser all liberalismenhåller på atl bli högervriden igen. Det här var ett fantastiskt inlägg i denbranschen. Manfår inle vara så aningslös. Valfrihet talar om. Vad är det förintressant med valfrihet, om del bara är rika människor som har den? Del är vältrevligt med fritidsbåtar och sommarstugor, men om det bara är folk medhiskeliga inkomster som kan ha nöje av sådana ling, vad är det då för trevligtmed dem? Självfallet är det viktigt att människorna själva skaffar sig enfrilid som de uppfattar som meningsfull och inspirerande, men det är likamyckel samhällets ansvar att hålla ordning på bovarna, alla de som brutaliserarfrilidslivet för så många männi.skor därför all del enda de är intresserade avär alt tjäna pengar på människors fritid. Vad vi bör diskutera är naturligtvispå vilket sätt vi kan skapa meningsfulla alternativ, självfallet inte som någrapekpinnar men som ett sätt atl verkligen göra fritidssysselsättningen valfriför alla människor i det här samhället och inte bara för del fätal som befinnersig långl ut lill höger om den ekonomiska mittpunkten i vårt samhälle. FruLantz, som har tagit upp den här debatten, gjorde en ganska in tressant genomgäng av åtskilliga av de utredningar som gjorts . som säger att det inte görs någonting för alt få en ändring lill slånd, citerar hon med slor frimodighet alla de utredningar som just är exempel på atl del görs någonting och som varit orsaken lill atl en rad initiativ har tagits på det här området. Jag skall inle uppta liden - kammaren är inle särskilt välbesatl, men man 71 Nr 116 bör länka på de få som är här - med all räkna upp alla de reformer den Pskolans, kulturpolitikens och socialpolitikens område som är ett re- 4 mai 1976 sultalav de här utredningarna. måste väl ändå ha läst någonting av dem.Låt mig som ell enda exempel ta barnslugeulredningen, som Om åtgärder för en jaginbillar mig ligger nära, med hela den diskussion om en rikare fritid förnyelse av barnens frilid som blivit en följd avden utredningen. Självfallet finns detmyckel mer atl göra - det är jag den förste att erkänna - inle minst när delgäller de verkligt eftersatta och utsatta grupperna i samhället. Det voreintressant med en diskussion framför allt om vad vi skall göra påbarnkullurområdel. Barnen är en grupp som är utsatt för den relativthänsynslösa exploatering som inte förstått ett dugg av. Del voreockså intressant med en diskussion om vad vi skall göra för handikappademänniskor, för folk i glesbygd eller i relativt torftiga bostadsområden med enuppsökande verksamhet. säger att ingenting har gjorts. Men i all sindar, : Läs på! Del har gjorts fantastiskt mycket. Men vi måste göraännu mer - del kan vi vara överens om. Men låt oss då konkret gå in för det.Försöksverksamheten med vuxenutbildning - FÖVUX - som har bedrivits dels iNorrbotten, dels i storstadens förortsområden, ger en intressant belysning av vilkametoder man måste använda om man skall nå ut selektivt lill just de människorsom är sämst lottade. Den verksamheten visar att det framför allt är genom ensatsning på organisations-och föreningslivet som man kan nå dessa människor.Jag är litet betänksam mot alt tycks prioritera det som görs avkommuner och landsting. Del slår för övrigt delvis i strid med del uttalandesom denna kammare gjort och som varit med om när del gällerinriktningen av vår fritids- och kulturpolitik, nämligen att vi företrädesvisskall låta föreningsliv och organisationer göra vad de kan göra lika bra someller bättre än samhället. Del är naturligtvis genom insatser för de särskilteftersatta som vi främst visar att samhället pä del här området är berett atlkupa sin hand om dem som är sämst ställda. Sedanläser åter upp sina frågor om vilka åtgärder som skall vidtas, hurmänniskorna skall nås, vilka löften som kan ges lill kommunerna, osv. Läs dåsvaret och läs en rad av de här utredningarna! Jag kan inle uppta liden med altläsa upp svaret en gång lill, även om jag vet all den här återkoppladepedagogiken är bra för dem som har svårt att hänga med. Men nog är väl fruLantz medveten om alla de åtgärder som har vidtagits både för au komma åt detkommersiella kuliur-och friiidsulbudei och för alt söka upp de människor sombefinner sig i bristsituationer. Det är mitt löfte, , att sådanaåtgärder skall vi fortsätta med och vi skall göra del intensivt.- pä alla deområden där samhället har ett ansvar. (vpk): harhelt missförstått meningen med min 72 interpellation - del är alldeles uppenbart. sidan och mig å andra sidan ligger det ljusår. Det Nr 116 finns människor, herrRomanus, som är resurssvaga i del här avseendet den och som inlekan utnyttja ens del lilla utbud av fritidsaktiviteter som 4 mai 1976 finns - jag säger detlilla utbudet och inte det stora utbudet, vilket herr----- väl gärna hadesett all jag gjort. Med de roller och de ar- Om åtgärder för enbelsförhållanden som vi har i samhället kan möjligheterna att ut- rikarefritid nyttja fritiden inte anses svara mot rätlvisekrav som vi har rätt attställa. De som har en bra utbildning och lill följd härav braarbetsförhållanden och till följd av del en bra ekonomi får ett rikt utbud avfritidsverksamheter. Och nås de inte av utbudet kan de själva söka rätt påintressanta aktiviteter. Jag syftar då på kulturaktiviteter,föreningsaktiviteter och politiska aktiviteter och kanske också på fackligaaktiviteter. Men de som har dålig utbildning och till följd av det dåligaarbetsförhållanden och lill följd av del oftast dålig ekonomi har intemöjligheter all få en lika bra frilid. HerrRomanus pläderar för den privata sommarstugan, den privata fritidsbåten och förden privata sportutrustningen. Det stämmer väl överens med hans ideologiskautgångspunkt. Men måste man inte också tänka litet på dem som inte har råd medalla de här underbara tingen, ? HerrRomanus lovordade TV-apparaterna och framför allt färg-TV-n. Förmodligenlovordar han också att vi i sinom tid förmodligen får sju kanaler all väljamellan. Vänsterpartietkommunisterna har en helt annan syn på friiiden. Vi vill ha andra och jämlikarefritidsmöjligheter för alla människor, och vi vill ha en kollektiv gemenskap.Vi vill inle all människor skall sitta ensamma och isolerade framför sinfärg-TV, såsom indirekt föreslår här i kammaren. Detskall vara en anda av förtroende som präglar friiiden och inle några pekpinnar,sade . Vpk anser att kommuner och landsting måste få resurser attutveckla och erbjuda etl stimulerande fritidsliv. Man bör därvid inrikta sigpå de människor som bäst behöver den här stimulerande fritiden. HerrRomanus inlägg var myckel konservativt och reaktionärt. Jag förmodar att det ärrepresentativt för . inlägg gör atl jag nästan kommerav mig i min argumentation till , påstår atl jag sagt all del inie görs någonting på kul- lurområdei. Det har jag inle sagt. Vad jag har sagt är alt del inte görs tillräckligt och alt de åtgärder som vidtagits är alltför blygsamma. Jag har läst på förtvivlat men inte hittat de tillräckliga åtgärder som talar om. Om gjorde etl studiebesök förslags vis i eller gärna i mitt bostadsområde i eller i Västra Fle- mingsberg skulle han få ett uppvaknande - del är jag övertygad om - och inse att de insatser som gjorts är helt otillräckliga. Även de åtgärder som föreslås i olika utredningar är helt otillräckliga. 6 protokoll 1975/76:115-116 Nr 116 Jag kan konstatera att uppenbariigen inte kan svara Tisdagenden P mina frågor och all regeringen har missal fråganom fritidens an- 4 mai 1976 vändande.Jag är övertygad om att han annars skulle ta kammarens tid --------------- ianspråk för att svara på de frågor som jag avslutningsvis ställde i milt öm åtgärder för en förra anförande. säger att jag helt har missförstått meningen medinterpellationen - det är bara fråga om all stärka de resurssvaga. Nej, om detbara vore fråga om det skulle jag inte ha någonting att invända. Jag ärverkligen för alt stärka de resurssvaga. Framför allt skall man göra del medallmänna metoder, se lill alt alla människor får jobb, vidta familjepolitiskastödåtgärder m. m. Det är kanske framför allt barnfamiljerna som är deresurssvaga. Om det bara hade gällt det så hade jag inle alls haft anledningatt yttra mig. Allstärka de resurssvaga och ge människor möjlighet all efterfrågafritidsaktiviteter av olika slag, det är jag sannerligen för och del harfolkpartiet verkat för i många sammanhang. Att också se lill atl den typ avkultur som har svårt all hävda sig i konkurrensen stöds, del har vi framförtförslag om i så atl jag inte ens behöver gå in på del.Det är inle alls det jag har reagerat mot, ulan det är just inslaget avpekpinnar i den här diskussionen, 1interpellationen frågas t. ex.: "Till vad skall den ökade fritiden användasför all ge människorna en socialt berikande fritid?" Ja, vad skall folkgöra för att bli berikade? Del skall de väl få besiämma själva, det skall välinte utbildningsministern göra? Att bara se människors möjlighet att konsumerafritidsprylar som något negativt, liksom deras möjlighet till ell ökatprivatliv, det är väl pekpinnar? Det är vad jag har reagerat mot. Jag har intepåstått att alla har tillfredsställande möjligheter atl t. ex. skaffa sig dessasportgrejer. Tvärtom vill jag att människor skall få större möjlighet lill del.Jag ser del alltså inle som något ont alt människor lägger ned sina pengar påsådana saker, ulan tvärtom som något positivt. Del är draget av moralism i denhär diskussionen som jag reagerar mot. Tror utbildningsministern att del baraär människor med hiskeliga inkomster som har fritidsbåtar? Eller är det baramänniskor med hiskeliga inkomster som åker i alla våra slalombackar? Det är juinle så. Om nu TV-apparaterna skulle vara ett exempel på hänsynslös exploatering,som ulbildningsminislern talade om, vem är del då som exploaterar? Är det desom säljer TV-apparaterna eller är det de som gör programmen? Det är väl inleapparaten som är exploatering, utan vad som sägs och görs i programmen? Det äri så fall som exploaterar folkel. Ni talar om fullvuxnamänniskor som om de var i behov av oerhört myckel vägledning frånpolitikerna. Men folk är inte så hjälplösa som De behövernaturligtvis framför alll ekonomiska resurser och 74 en arbetsmiljö som gör att de orkar med. På den punkten instämmer jag helt i vad i ett tidigare inlägg. Men människor skall Nr 116 inte från politikernabehöva få höra all de, om de exempelvis ägnar sig den åt TV-tiliande, är passivakulturkonsumenter. Det är det som jag har 4 mai 1976 vänt mig mot. Del är ocksådet synsättet som kommer fram i artikeln ---- som jag citerade, liksom iinterpellationen och interpellationssvaret. Det Om åtgärder för en är dennedlåtande synen på människors fullt frivilliga val av fritidssys- rikarefritid selsätlning som jag reagerar mot. Omdet är så att utbildningsministern nu säger alt det bara är fråga om all ställaalternativ lill förfogande och inga pekpinnar, då är vi helt överens. Men såter sig inte den socialdemokratiska politiken, utan här har man tillsatt enutredning, vars direktiv har uppfattats -jag har läst dem noga och frågade omdem - som att en myndighet, innan en produkt har förts ut, skall kunna säga attden är onödig och inte skall få tillverkas. Om vi hade haft en sådanlagstiftning tror jag att mycket av det som människor uppskattar inte hadekommit fram. Vad är det om inte pekpinnar? Det är ingenting som tvingar folkalt köpa dessa prylar, utan frågan gäller om de över huvud taget skall få förasul i marknaden. Omman förstatligar produktionen av läromedlen och dirigerar t. ex. bokutgivninggenom selekliva stödformer, är inle det pekpinnar? Det är där som skillnadenmellan en socialistisk och en liberal syn är så slor. Det är en annan sak änatl ge människan resurser alt efterfråga kulturen. Detär alltså inte så att vi inle skulle vara intresserade av att stödja deresurssvaga grupperna - del är vi i hög grad. Men när detta väl är gjort, låtdå människorna själva få besiämma vad de vill göra! Säg inte till dem: Del härär dåligt! Det här är onödigt! Det här skall ni inle göra! Tala inte heller -jag medger att vi här har helt olika synsätt -så illa om privatiseringen! Omman med privatisering avser att människor ägnar sig ål sina familjer, vad ärdet då för fel i detta? Är inte det en av de saker vi bör ha en chans att göra? Jagupprepar all jag som politiker naturiiglvis tycker att vi skall görasolidaritetsaktioner och delta i föreningar. Jag ägnar ju mitt liv åt det, så detvore konstigt om jag inte tyckte att det var bra. Men människor skall också harätt alt vara privata, att t. ex. gå ul i naturen - bort från andra. Ni gerfolk alltför många moralkakor. Då tror jag det blir en klyfta mellan politikeroch andra människor, och det har vi sanneriigen alltför myckel av . Ju längre herrRomanus talar desto mer fantastisk blir han. Jag tycker all han dessutom håller sig litet utanför gränsen för vad man kan anse vara anständigt. Ingen här har naturligtvis något emot att människor är privata eller att de går ut i naturen. Vad är det för dumheter all över huvud taget prata på det viset? Vad det handlar om, , är ju om vi har sådana politiska metoder att yi kan ge de människor som saknar det en chans till kultur- och fritidsaktiviteter. Nr 116 upprepar att vi måste ha allmänna metoder, all selektiva metoder inle är bra. Menalla utredningar som gjorts har ju visat all del är just deliberala allmänna metoderna som inte duger. Sådana metoder leder bara lill atlde människor som redan har Om åtgärder for en fårmer, men den intressanta gruppen är ju de människor som inget Jagvill säga till : Gå hem och läs ! Gå hem och läsLO:s rapporter om arbetsliv, frilid och annat sådant! Dessa rapporter visar attdet bara är genom mycket selekliva och uppsökande metoder som man harmöjlighet atl nå de människor som är intressanta ur denna synpunkt och som iegentlig mening blir utsatta. Kring dessa människor skall samhället, herrRomanus, i god mening kupa sin hand, så att även de kan få vara privata ochinte bara utsatta för ett relativt hänsynslöst kommersiellt påtryckningsulbud. Jaghar inte sagt att det skulle vara något fel i att folk ser på TV. det, och jag begriper inte hennes resonemang i del avseendet.Självfallet är del inte heller någol fel i all ha fritidsbåtar och sommarstugor.Jag upprepar atl jag inle har något emot del. Men, , vaddiskussionen gäller är atl del endast är etl relativt välsituerat fåtal som hartillgång till sådana saker. De metoder som rekommenderar är redanförbrukade i den meningen alt de inte har kunnat lösa de problem som vi har idelta sammanhang. FruLantz säger alt jag har missförstått hennes interpellation. Jag ber om ursäktför det, men den var sanneriigen inle lätt atl begripa. Vi hade ett hiskeligl sjåi kanslihuset när vi skulle avgöra vilket departement som skulle svara påinterpellationen, eftersom den var så allmänt och vagt hållen. Jag har trotsdelta gjort ett tappert försök att ge konkretion åt svarei, sedan del lill sistbefanns vara så att interpellation huvudsakligen hänförde sig tillkultur- och fritidsområdet. FruLantz medger atl vissa åtgärder på detla område är vidtagna, men anser alt deinle är tillräckliga. Nej, det kan jag nalurligtvis hålla med om. Vore allahelt nöjda med vad som gjorts, kunde vi gå hem - både och jag - ochinte behöva diskutera den här frågan längre. Självfallet blir aldrig en åtgärdriktigt tillräcklig. Man kan alltid hitta på fler saker att göra. Men, fruLantz, vad som är viktigt är i vilken riktning vi rör oss, vilka åtgärder viarbetar med och vilka initiativ som har tagits. Enligt min mening har riksdagenoch organisationer av olika slag varii myckel aktiva just närdet gäller atl komma bon från den liberala blå idyll som skildrar.Man har försökt au skapa en mera medveten uppsökande verksamhet för atl nå demänniskor som vi har till uppgift att på ett särskilt sätt stödja i ensituation där de annars kan bli lämnade utanför. I den verksamheten, som vi harstartat och som vi har anledning att gå vidare i, skall vi växa allteftersomresurser och möjligheter skapas, och jag förväntar mig atl också idel hänseendet vill vara med och la nya initiativ. (vpk): Nr 116 tarlillbaka litet , men hans första inlägg den Slår i alla fall kvar i protokollet. Vad det handlar om, herrRomanus, är ju alt i delta hänseende stärka ---- de resurssvagamänniskor som vi har i vårt samhälle. HerrRomanus har reagerat för den formulering som finns i inler- rikare fritidpellationen - "Till vad skall den ökade fritiden användas för att ge människornaen socialt berikande fritid?" - och frågar vad har med detla allgöra. Jo, det är ju så att det är ulbildningsminislern som i detta avseende haratt prioritera och fördela resursramarna så atl man kan erbjuda människorna envettig fritid. Vidaresäger att folk inte är hjälplösa utan klarar det här i alla fall.Men visst finns del hjälplösa människor i delta avseende i vårt samhälle - avolika anledningar alldeles för många - och det är dem man måste inrikta sig påalt stärka. Jag menar då till skillnad från att de åtgärder somhittills har vidtagits är alldeles otillräckliga. Sedansäger att man inle kan tvinga folk att köpa fri-lidssiugor,motorbåtar, TV-apparater eller vad det kan vara fråga om. Men del är ju enannan typ av fritid som jag pläderar för - en kollektiv fritid där del finnsutrymme för både facklig och politisk verksamhet. Del är det som ärundermeningen i min interpellation. Möjligheterna härtill kan man åstadkommabl. a. genom alt ändra förhållandena i arbetsmiljön och genom all införa enarbetstidsförkortning. Det är inte fråga om några pekpinnar eller all gä in påfolks privatliv, utan del är fråga om au ge möjligheter för alla människor rik fritid i dessa avseenden. HenROMANUS (fp): Jag blev en aning förvånad när utbildningsministern sade all jag är pågränsen till del oanständiga. Så känslig trodde jag inte allulbildningsminislern var. Om man varnar för privatisering måste det välinnebära någonting, inie sanl? Del måste vara någonting som är privat som man äremot i så fall. Min synpunkt var bara den, att det inte är så säkert atlprivatisering är av ondo. Jag tycker inle all del var någon farligoanständighet. Nutycker jag att vi har funnit vissa gemensamma ståndpunkter. Vi är överens om atl man skall stärka de resurssvaga. Jag har aldrig sagt någol annat och har ingen anledning att ta lillbaka någonting på den punkten. Men om del är så, alt vi dessutom är ense om att man skall lägga bort pekpinnarna, då är del den socialistiska sidan som slår till reträtt. Vad ni sagi både i interpellationen och i svaret har, liksom tidigare politik, varit fullt av pekpinnar. Och del är pekpinnarna jag vänt mig mot. Jag säger det en gång till. Ni får gärna kalla mig för reaktionär och alll vad ni vill om ni blir uppbyggda av del, men vi är överens om alt man skall stärka de resurssvaga. Jag vill inle sälta människor 77 Nr 116 i en situation där de inte kan efterfråga olika typer av kultur.Tvärtom, Tisdagenden r är vi helt ense. 4 mai 1976 '' också, skulle jag tro, överens om att samhället har viktiga upp- gifternär det gäller fritidsulruslning, t. ex. atl se till alt de fyller sä- öm åtgärder for en kerhelsnormer. Jag har försökt vara pådrivande på den punkten. Det rikare fritid tog innan man fick fram säkerhetsnormerför t. ex. hjälmar som används i idrottslivet,. Det är också viktigt att det finns varudeklaration ochkonsumentupplysning. Men om direktiven från handelsministern innebär att konsumentverketskall gå in i förelagens produktutveckling och säga: Den här fritidsprylen ärså onödig så den får ni inte tillverka och även om folk skulle vilja köpa denfår ni inte sälja den - då är vi inte överens. Jag har redan frågat två gånger,jag kanske kan få besked om det, eftersom utbildningsministern svarat påinterpellationen. Är del detta ni tänkt er, är vi inle ense utan del är ensådan pekpinne som jag reagerat mot. Likasåom ni på det kulturella området säger, att det finns så mycket onödigtkullurutbud, tidningar och böcker på för låg nivå, de skall inte få finnas. Omni har den uppfattningen är vi inte överens. Jag beskyller er inte för atlvilja minska tryckfriheten, men även ett hårt selektivt stöd kan få sådanaverkningar. Det som några förståsigpåare inte tycker är bra får för dåligachanser. Närutbildningsministern säger atl alla utredningar visar alt generella metoder ärsämre än selektiva, håller jag inte med. kom fram lillatl en mer generell metod för alt stödja utgivning av svensk skönlitteratur varatt föredra. Det fanns f ö. flera socialister i den utredningen som hade sammauppfattning. Många här i tycker pä samma sätt, nämligen att mergenerella metoder vore att föredra. Del blev inte så, men det förslag somulbildningsminislern lade fram på den punkten gjorde inte så stor lycka. Mycketkan göras dels för all stödja de kulturformer som har svårt atl hävda sig, delsför atl stödja de konsumenter som har svårt alt hävda sig, ulan all tillgripade pekpinnar som ni socialister har så lätt alt komma med. Om man frågar vadden ökade fritiden skall användas lill för att ge människorna ett socialtberikande liv, måste man mena att det är något som några myndigheter skalluttala sig om. Det är klart att utbildningsministern kan diskutera saken. Menhur människor skall använda sin fritid måste det ändå till slut vara de självasom avgör, utan för mycket nedvärdering från politikernas sida av del som defrivilligt har vall. Det är del jag vänt mig emot. Vissl har människor storaproblem, men de är inte så osjälvständiga, så manipulerade som ni villframställa dem. Om de t. ex. lägger pengar på att köpa en vissfritidsutrustning, gör de detta för att de tycker den är bra och vill användaden, bara vi ser till att marknadsföringen inte är vilseledande. 1vissa situationer kan man bli utsatt för grupptryck. allt barn och ungdomar.Där tror jag man kan göra gemensamma insatser. 78 Jag sade i mitt första inlägg att jag hoppas att människor i sådanasam- manhang skall sluta sigsamman, i t. ex. föräldraföreningar och kon- Nr 116 sumtionsföreningar,och ta upp kampen mot den typen av tryck, näm- den ligen alt barnoch ungdomar måste ha vissa dyra saker för att bli 4 : 916 Det tror jaginte statsråd och riksdagsledamöter kan göra -- så mycket åt. Även i detfallet vill jag ha mera utrymme för de vanliga Om åtgärder för en människornassiåndpunkisiagande.