prot · FZ0930 · 1975-12-31 00:00:00 — Men jag vill understryka att när det gäller vår grundinställningfår i varje fall ingen tveksamhet råda om vår solidaritet med alla människorsom lever under rasförtryck och om vår vilja att bekämpa rasismen. Dessa anklagelser mot sionismen framförs ju inte bara frånpalestinaaraberna ulan från alla arabiska länder. Del är en stor vetenskapligapparat, som jag har studerat med förvåning. Delär nödvändigt att i denna situation lala klarspråk och säga all vi från vårulgångspunkl omöjligen kan acceptera delta. Än mindre kan vi acceptera våldetoch terrorn som metod för alt nå resultat. Däremot kan vi acceptera - ochaktivt verka för - en fredlig lösning som tillgodoser det palestinska folketsnationella krav och intressen. I det syftet - med klart vidhållande av vårprincipiella inställning - är vi självfallet beredda au diskutera med företrädareför detta palestinska folk. Menjust i kombinaiionen klarspråk i grundfrågor och öppenhet i fredsfrågor tyckerJag mig se tecken pä att del tålmodiga arbetet börjar ge effeki. HenAHLMARK (fp): Jag delar helt statsministerns förhoppning om en fredlig lösning avMellersta Östern-konfiikten och om samtal med palestinier som vill ha enfredlig lösning. Däremotär jag nog mer pessimistisk i fråga om lägel än vad statsministern är. Om manföljer vad ledande företrädare för säger om , så finnerman alt deras hållning inte har undergått någon förbättring. Jag hänvisar bl.a. lill del senaste numret av , där PLO:s s. k. utrikesminister ochledare för förklarar atl sionismen är rasistisk. I enlång intervju kommer han lill slutsatsen alt "delta sionistiska getloIsrael måsle förstöras". Del är PLO:s officiella politik. Därförmenar jag alt vi med samma lydlighel med vilken vi nu har röstat emotFN-resolutionen om sionismen skall rösta emot resolutioner som ger PLO och dessprogram ökat siöd i iniernaiionell politik. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om inrättande avett statligt centralt personuppdateringsregister Herrfinansministern erhöll ordet för att besvara () den 19november anmälda fråga 1975/76:109, och anförde: har frågat mig om regeringen avser au förelägga 1975/76års förslag om inrättande av etl statligt centraltpersonuppdateringsregister i enlighet med dalasamordningskommitténs förslag. Somsvar till vill jag anföra att frågan f n. bereds inom berördadepartement. Jag räknar med alt regeringens ståndpunkt skall vara klar inom dennärmaste tiden. OntInrättande av ett statligt centralt personuppdateringsregister HerrHUGOSSOM (s): som jag tackar finansministern för svaret på min frågakonstaterar Jag att del ändå inte är elt entydigt och klart svar huruvida vifår elt förslag lill etl statligt centralt personuppdateringsregister underinnevarande . Fråganom etl statligt personregister har en lång lidandes historia. ladefinansministern fram en proposition med förslag till etl statligtuppdateringsregisler. Jag förutsätter att finansministern har sammauppfattning som han hade 1972, när han lade fram denna proposition.Olyckligtvis fälldes propositionen av med hänvisning lill inlegritetsskyddet.Jag hävdade då i debatten - och det gjorde även finansministern - atl om viicke fick elt centralt register, skulle det uppslå en mängd olikapersonregister hos olika statliga inyndigheter och hos privata företag. Det ärprecis vad som har hänt. Redan1974 skrev datainspektionen till regeringen och krävde att ell statligtcentralt personregister skulle upprättas. Det är intressant atl det var en enigdaiainspekiion som gjorde delta - sammansatt av representanter för de olikapolitiska partierna. Statskontoretkonstaterade atl elt sådant här register behövs. Da-tasamordningskommillénhar gått in lill regeringen och sagl all man möjligt bör upprättaregistret, och jag tror det är väldigt viktigi alt man gör det, för om vi skallfaen möjlighet atl följa integriieisfrågorna från datainspektionens sida måstevi ha ett register. Detföreligger önskemål från ett flertal olika statliga myndigheter attupprätta ytterligare sådana här centrala personregister, och ett flertalprivata företag ligger i startgroparna för atl inrätta register. Vi har fråndatainspektionens sida försökt alt hålla igen. Men del föreligger alltså etluppenbart behov av sådana här register, och då menar vi att Just med tanke påangelägenheten av au skapa garantier för den personliga integriteten är detbättre atl det finns ett siailigt register som kan kontrolleras. Därför är detmin förhoppning all finansministern har samma inställning som han hade1972 och atl möjligt får ett förslag i den här frågan. Otnparlamentarisk kontroll av statsverkets datorköp har en klart deciderad uppfattning i den här frågan, ochmin mening skiljer sig inte nämnvärt från . Emellertidär själva problemet litet mera komplicerat . Som själv påpekadehar det släppts fram en del privata dataregister, och en del ämbetsverk är utepå samma väg. Vi har då sagl oss alt vi behöver göra en inventering och se övervilka verkningar del får. I och med atl man gör etl enda centralt dataregistermåste ju, om det skall bli någon effekt av det och ordning på del hela, allaandra register förbjudas. Detta förbjudande av alla andra register vill vi haen litet bättre överblick över innan vi tar den slutliga ståndpunkten. Men jaghoppas kunna ge ett svar inom den närmaste liden. HerrHUGOSSON (s): Jag tackar finansministern för det kompletterande svaret, som Ju litetmera entydigt pekar mot att vi får etl förslag. Jagär medveten om att det blir vissa komplikationer för redan inrättade register,men det gäller ju en lillständsgivning enligt datalagen. Från dalainspektionenssida har vi, då vi tvingats ta ställning i sådana här fall på grund av atl delföreligger skäl för denna typ av register, sagt att man får tillstånd t. v. Vihar också i de senaste besluten sagt all därest ett statligt register inrättaskommer vi på nytt all ta upp frågan med de registeransvariga som har fåtttillstånd. Jagtror icke alt det blir några komplikationer. Men det är viktigi för alla deinstitutioner och företag som ligger i startgroparna alt de relativt snartfår ett besked. Annars är del risk att det görs en mängd felinvesteringar ochall man startar nya register som - enligt milt förmenande -uppenbarligen ickebehövs och dessutom icke är lämpliga, om vi skall ha en chans lill kontroll närdel gäller riskerna för den personliga integriteten. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Omparlamentarisk kontroll av statsverkets datorköp Herrförsvarsministern erhöll ordet för atl besvara () den14 november anmälda fråga, 1975/76:102, och anförde: har frågat mig om Jag - för alt undvika en upprepning avtidigare misstag med datorköp - före regeringens beslut i den nu aktuelladatoraffären avser erbjuda en parlamentarisk kontroll UV tillgängligtbeslutsunderlag. Somherr säkert vet har i samband med budgetarbetet gettbemyndigande till regeringen för bl. a. anskaffning av datamaskiner. Dettainnebär alt tagit ställning lill behovet och inriktningen avdalamaskinanskaffningen. Inomförsvaret svarar gentemot statskontoretför samordning i fråga om anskaffning och utnyttjande av datamaskiner. Vid enanskaffning bedömer institutet i samråd med statskontoret behovet avdatamaskinuiruslning. På grundval av dessa bedömningar görs tekniska ochekonomiska värderingar som underlag för regeringens beslut. Jag finner inga skäl atlfrångå denna ordning. HenDANELL (m): Jag ber allfå lacka för svaret. Dalorköpentill försvaret har på grund av en rad misslag blivit en långrandig, stundomskandalartad affär. Det arbeie som startades för atl köpa tvådatorer fördröjdes av regeringens osäkerhet, innan beslut fattadesom en leverans, som borde ha skett 1972/73 men som blev av först ochaugusti 1975. Innan de båda maskinerna ens var på plats meddelade användarnaatt de var obrukbara och måsle bytas ul mol maskiner av annatfabrikat. Det är alltså denna nu affär jämte order om en tredjemaskin som nått sin upplösning med regeringens beslut . Förden personal som misshandlats genom byten till datasystem som inte fungerat ärnaturligtvis ett beslut i sig elt steg framåt med hänsyn lill den tidigareovissheten. Men myckel måsle ändå göras för all denna personal skall kunna orkamed att arbeta in sig i del fjärde datasystemet under entioårsperiod. Minfråga, som framställdes till försvarsministern, varföranledd av atl Jag väl kände lill den dalaskandal som innebar alt regeringenmot alla sakskäl valde ell fabrikat som sedan inte alls fungerade. För atlundvika ell liknande felsteg, och med hänsyn till alt Jag hade tillgång lilldet hemligstämplade underlag som fanns för regeringens beslut och däri hadeupptäckt en rad underligheler, ansåg jag alt det skulle vara av värde omregeringen förankrade sitt ställningstagande genom alt erbjuda enparlamentarisk kontroll. Min fråga skulle ha behandlats positivt, om elt uns avvilja till detta hade funnits, eftersom försvarsutskottet hade inplanerai eninformation om just datorköpen efter det nu fattaderegeringsbeslutet. Med anledning av del nu fattade beslutet har Jag ett par frågor attställa lill försvarsministern: Fördet första: I valet mellan två leverantörer, där del finns två mellan berördamyndigheter olika uppfattningar om hur en värderingsanalys skall konstruerasoch myndigheterna kommer till motsatta resultat i val av maskintyp, och drift-och sysiemutvecklingskostnader för den tioåriga livstiden är omkring en halvmiljard kronor, frågar Jag mig hur regeringen med utgångspunkt i enförhållandevis liten skillnad även enligt den ansvariga myndigheten kan väljaen datortyp just på grund av ekonomiska aspekter på själva inköpskostnaderna. För det andra:Beredskapssynpunkterna har av beslutsunderlaget att Omparlamentarisk kontroll av statsverkets datorköp 2Riksdagens protokoll 1975/76:30-31 Omparlamenlansk kontroll av statsverkets datorköp döma vägt lätt istatskontorets behandling av ärendet. Eftersom man nu har valt en maskin somendast finns i ell mindre antal exemplar i vårt land och i sitt senasteutförande bara finns i ett exemplar i , så undrar jag när försvarsministerntror att vi med hänsyn lill krigets krav, beredskapsplanering m. m. kan ha fåtten tillräcklig beredskap inom dataområdet. Fördel tredje och sista: Med hänsyn till de enorma svårigheter som personalen haftalt brottas med, och då även valet av maskin kommer att innebära en långövergångsperiod till denna, frågar Jag nu om försvarsministern avser alt pånågot sätt vidta åtgärder för all personalen skall kunna genomföra sina nyaåligganden. Försl och främst vill jag säga att tanke att tillsätta enparlamentarisk kommission med uppgift atl utvärdera ett material som är underbehandling i ämbetsverken är ganska förbryllande. Om vi tillämpade den metodenpå flertalet områden inom statsförvaltningen skulle vi hamna i en mycketunderlig situation. Jagkan heller inte se alt del är något fel på den nuvarande ordningen. Om herrDanell tar fram årets budgetproposition och läser vad som där sagts omdatamaskinköpen, så skall han finna att där döljes inte på något sätt all dettaär en svår fråga. Alt vi har haft svårigheter med det datasystem som vi valde1973 redovisas också för . Utskollel har möjligheter alt fordra inhandlingarna i ärendet, och jag undrar om inte utskollel också harutnyttjat möjligheten au träffa representanter för de olika ämbetsverken. Jagtycker som sagl att denna tanke är mycket märklig. Vadsedan frågor angår är del svårt för mig all ge utförliga svar pådem på den korta tid som här slår mig lill buds. Men vad den första fråganangår kan jag ändå säga atl vi ofta ställs i den situationen alt vi får värderatvå olika bedömningar som ämbetsverken har gjort och att vi ju ändå måsleträffa elt avgörande. Det är inte någon unik situation. HenDANELL (m): Vad beträffar den parlamentariska kontrollen vill Jag säga att jagaldrig krävt någon kommission. Jag frågade försvarsministern om man i detmyckel förvirrade läge som rådde inte kunde länka sigatt erbjuda en parlamentarisk kontroll i exempelvis försvarsulskollet - ettsammanträffande i ärendet var också inplanerat före regeringsbeslutet - för attförsöka få bredaste möjliga underlag för ett vettigt ställningstagande. Det ärenorma belopp som på grund av tidigare misstag har förlorats på detta områdeunder senare år. Jagvill ge försvarsministern möjlighet att också svara på mina övriga frågor. Vadtänker man göra för all ge personalen en chans au genomföra det mycket lungaarbeie som ligger framför den? Jag frågar mig också: Vad avser man all göra föratl få lill stånd en tillräcklig beredskapsplanering? När kan den komma? Jagfrågar detta med hänsyn till de problem som finns. Vi har i Sverigeendast ell mycket litet antal maskiner av den typ som man nu valt vilka skullekunna användas som utbytesmaskiner i ett krigsläge. Enrad olika omständigheter visar alt regeringen haft ett svagt beslutsunderlag.Därför lycker jag alt man borde kunna få svar på de rader av frågor som anmälersig. Vi fick det dess värre inte i försvarsutskottet , och därförhade Jag hoppats att få det . Omparlamentarisk korihroll av statsverkets datorköp säger nu alt han med formuleringen av sin fråga inte menatannat än att regeringen skulle ge utskottet information innan avgörandetträffades. Men även det menar Jag skulle innebära au man inför en ny princip påett speciellt område. Beträffandepersonalens möjligheter atl anpassa sig till det nya systemet hyser jag intenågra betänkligheter. Jag har en bestämd känsla av att del är möjligt förpersonalen alt växla över från ett syslem lill ett annat. Det finns mycket somär gemensamt, och såvitt Jag förslår är delta inte en avgörande svårighet. Manhar också alt se lill framtiden. En av de bedömningar som regeringen haft attgöra har varit: Hur skall vi försäkra oss om etl syslem som hör framliden lill?Vi har kommit till den uppfattningen att det val vi nu har gjort representerarden bästa lösningen. Svårigheterna att skola om personalen bedöms alltså intesom så stora att del skulle vara omöjligt att klara del. HenDANELL (m): Än en gång: Mitl önskemål om en parlamentarisk kontroll i någon formframställdes med utgångspunkt i au det rådde en extraordinär situation; ibakgrunden fanns många dyra tidigare misslag, och del fanns risk för att någraav dessa misstag skulle upprepas med hänsyn lill del beslutsunderlag som fannsinför regeringens beslut . Statsrådetvar optimistisk och trodde att de båda inköpta datorerna, som kom frånDatasaab, skulle kunna fungera något så när -och optimistisk skall man vara. Nugick det ju dess värre mycket illa. Det fanns redan tidigare skadeståndskrav som ocksådelvis hade tillgodosetts. Men har del gått ännu värre än vad man dåbefarade. Det heter i beslutsunderlaget från statskontoret att en slutligreglering skall ske av problemen med D 23-orna. Vad är det för slutligreglering? Skall man kräva ytterligare miljoner utöver de skadeståndskrav somframfördes och som sedan också fanns med i den kalkyl somregeringen fått på sitt bord inför det beslut som fattades ? Jag är inte överraskad över inlägg. Omparlamentarisk kontroll av statsverkets datorköp gick av vår förra debattatt är en klar motståndare till Datasaab och ingalunda sparar påkritiken mot Datasaab. Och del är inget ovanligt all människor engagerar sigför ett visst företag eller mot etl visst förelag. Jagredovisade då - och det vill jag gärna upprepa - atl när regeringen på sin tidvalde ell svensktillverkat system så var del en sammanvägning av synpunkter somgjordes. Man såg detta som något positivt för utvecklingen inom landei. Efteråtkan del sägas atl vi inte har lyckats. har fått söka kontakter ute iväriden för att kunna erbjuda tillfredsställande utrustning på detta område. Ensådan lösning är vi beredda all acceptera. Just genom att vi håller oss tilldelvis samma företag finns det också förutsättningar att lösa problemen ochåstadkomma förbättringar på del gamla maskinbeståndet, och del är positivtfrån vår synpunkt. annat förelag kunde knappast ha gjort en insats här. Sedankan jag självfallet inte här i detalj redogöra för hur många tusental kronordet ena och del andra kan kosta. Vi får överlåta något ål våra ämbetsverk ochtjänstemän atl sköta. Del är omöjligt all på detta stadium ge en sådanredovisning som begär. På beredskapssidan blir det ingen skillnadom vi väljer del ena eller det andra alternativet. HenDANELL (m): Jag är varken för eller emot det ena eller det andra förelaget. Vadsom intresserar mig är de olika punkter som Jag har tagit upp: ekonomi,beredskapssynpunkter, hänsyn till personalen. Eftersom olika remissinstanserhar salt rader av frågetecken inför delta köp lycker jag att man skulle hatagit större hänsyn till det. Beträffandepersonalen har statsrådet inte givit mig någoi som helst svar. Vilkamöjligheter har personalen alt få lättnader för att genomföra delta myckettunga arbete, det fjärde systemet inom försvaret ? Jag har möttanställda som haft bara med allt det krångel somhar varit med Daiasaab:s tidigare maskiner. Jag vet också atl en radlöntagarorganisationer har uppvaktat myndigheter och verk. Dess värre framgårdelta inte av beslutsunderlaget i regeringen, vilket jag beklagar. Självklart önskar man denna affär lycka till ochhoppas all elt företag har valts som klarar av all göra dessamaskiner till skillnad mol vad som hände förra gången beslut fattades i dennafråga. Man vet ganska litet också om den maskintyp som har valls, men kunskapenhos leverantören finns som sagt, och det kommer nog alt gå bra. Men del hadevarit värdefullt för alla inblandade parter om alla fakta hade lagts på bordet.Då hade många kunnat besparas de farhågor de hyser med anledning av regeringensbeslut . Det köp som är gjort har ingalunda bara nackdelar. Även i den utvärdering som materielverket har gjort finns positivasynpunkter när det gäller det val som har träffats. Man menar all nu skall mankunna gå in i en lugnare period av utvecklingen, och projekt som har fått gåpå sparlåga skall nu kunna drivas med full kraft. Ävenom Jag känner all respekt för att man skall la hänsyn till personalensin.slällning har jag väldigt svårt att länka mig all den skulle vara sådan attvi var helt förhindrade alt välja någon annan maskintyp. Jag tror inte attförhållandel är sådant. Del skulle vara väldigt olyckligt om det var så inomsvensk dalaindustri och bland dem som använder dessa maskiner alt personalen ärså hårt uppbunden alt man inte kan frångå ett visst system och gå över till ettannat. Här underskattar onekligen förutsättningarna. Omparlamentarisk kontroll av statsverkets datorköp HenDANELL (m): Jag säger inte all personalens synpunkter skulle avgöra vilken maskinman skulle välja. Vad jag säger är atl i dagens läge, när man skall gå överlill det fjärde systemet på tio är och när del finns personal med hundratalsövertidslimmar , krävs del åtgärder för att hjälpapersonalen och understödja dess arbeie inför den forcering - del blir ingalundaetl lugnare arbetstempo - som krävs för all få de nya maskinerna iverksamhet. I vissa fall skall personal t. o. m. flyttas från Siockholm tillKarlstad och där möta en helt ny maskintyp. Allt delta gör all del krävsspeciella insatser. Det är alltså inte fråga om all personalen förordarden ena eller den andra maskinen, utan i det läge vi nu har gäller del all göranågonting för atl underiälla personalens arbeie. Det är därför jag nu tregånger frågat om statsrådet har för avsikt atl på något sätt försöka mildra detotroligt tunga arbete som personalen haft och som manräknar med att den skall ha också under . Del här skall bli milt sista inlägg; jag vet att har sinuppfattning och att han kommer att driva den. Jag kan hänvisa till atlansvariga myndigheter, såsom statskontoret, försvarets rationaliseringsinstitutoch överbefälhavaren, har anslutit sig till den här lösningen, men dentilltalar inte . Låtoss inte fastna alltför mycket i detta med personalen och flyttningen tillKaristad. Jag besökte Karisiad. Dagarna hade man haftbesök av den personal som skall flytta till . Man sade att det var demest positiva människor man mött. De var direkt optimistiska och detfanns inte några invändningar mot den här flyttningen. HerrDanell och Jag har helt olika bedömningar. Jag tror alt personalensförutsättningar atl klara det nya systemet bör vara ganska stora. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Omåtgärder mot den s. k. sjukhussjukan Om åtgärder mot den s. k. sjukhussjukan Herr socialministern erhöll ordet för altbesvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:116, ochanförde: har frågat om Jag vill lämna en redogörelse för denbehandling som frågan om sjukhusinfektioner fåll hos sjukvårdshuvudmännen,inom och övriga ansvariga instanser samt vilka åtgärder som harvidtagits och planerats. Socialstyrelsenhar i ett flertal cirkulär lill landstingens sjukvårdsstyrelseroch läkare fäst uppmärksamheten på åtgärder av olika slag mol spridning avsmitta på sjukhus. En del cirkulär har haft en generell innebörd, medan andrahar lagit upp åtgärder mot någon speciell smitta, t. ex. gulsot. Vidare harsocialstyrelsen efter en omfattande ulredning publicerat envägledande information om förebyggande av smittspridning inom hälso- ochsjukvården. Dessutom har skickat ut en enkätangående sjukhusinfektioner m. m. lill samtliga lasarett för somatiskakutsjukvård och till vissa sjukhus för vård av långvarigt kroppssjuka. Syftetmed enkäten är bl. a. alt få en uppfattning om hur frekvenserna av sådanainfektioner skall kunna analyseras bättre och få en aktuell överblick överorganisation och ulbildning inom hygienområdel samt att tillgodogöra sig deerfarenheter som finns inom hygienområdel ute i landet. Den information somsocialstyrelsen får genom enkätsvaren skall ligga till grund för styrelsensfortsatta arbeie med alt bekämpa sjukhusinfektionerna. Sjukvårdensoch socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) har i fleraolika sammanhang behandlat frågan om sjukhusinfektioner. Sålunda har Spriutgivit råd om bl. a. utformningen av operationsavdelningar ochventilationsanläggningar samt om golvmaterial, städning på sjukhus, rengöringav instrument, avfallshantering och märkning av sterilt, rent, smutsigt ochsmittat gods. Vid i pågår i samarbete med Spri enstudie som syftar till att ytterligare förbättra de hygieniska förhållandena ioperationssalar. Inom Spri planeras vidare en undersökning för au närmareklarlägga effekterna av olika metoder för rengöring m. m. Ävensjukvårdshuvudmännen bedriver en betydande verksamhet i syfte att förebyggasjukhusinfektioner. För au samordna del infektionsförebyggande arbetet har vidfiera sjukhus inrättats särskilda hygienkommittéer med representanter för bl.a. olika personalgrupper. Vid vissa sjukhus har dessutom utsetts en särskildläkare med uppgift att i egenskap av sjukhushygieniker ha fortlöpande tillsynöver hygienen inom sjukhuset. Delär .självfallet angeläget att alll görs för alt så långt som möjligt förebyggasjukhusinfeklioner. Av vad jag här har anfört framgår au riskerna försjukhusinfektioner alllid måste beaktas både vid planeringen avvårdinrättningar av olika slag och i det dagliga arbetet inom hälso-ochsjukvården. (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Del är bra att denna fråga haruppmärksammats och att försöker få fram uppgifter omomfattningen och atl sjukvårdshuvudmännen är medvetna om de risker som finns. Avoch till blossar debatten om den s. k. sjukhussjukan upp i pressen. De fall sombeskrivs berör oss väldigt illa, därför atl vi måsle ifrågasätta om alll somkan göras har gjorts för atl förhindra atl patienter och sjuk-husansiälldasmittas av siafylokocker av denna typ. Stafylokockinfektionerkan börja ganska enkelt med en böld, som man inte vet orsaken till, eller ettinfekterat operalionssår. Sedan sprider sig infektionen i kroppen och lederofta lill atl människor invalidiseras i varierande grad. Ett bagatellartatoperativt ingrepp kan leda till livslång invaliditet. En nyfödd som fåttsiafylokocker vid förlossningen - inte från mamman ulan från instrument ellerpersonal - kan smitta ner en hel familj. Del är delta som gör ossoroliga.