prot · FY0969 · 1975-12-31 00:00:00 — Därvid har myckel klartframgått att den oro man kände inför det nya systemets genomförande framförallt berodde på farhågor beträffande del lokala aktiviietsstödei. Sedan desshar försäkringar lämnats här i kammaren av statsrådet , attstatligt stöd till lokal aktivitet kommer alt utgå tillpingströrelsens lokala verksamhet. Vidarehar utskottet genom den konstruktion som föreslås beträffande nuvarandeiröskelorganisationer undanröjt alla anledningar till oro beträffande stödettill lokala verksamhet. Vi har därtill genom den speciellakonstruktionen garanterat alla förutvarande tröskelorganisationer ett visstcentralt stöd fortsättningsvis . Ingen organisation som erhållercentralt stöd kommer alltså att mista det i och med beslul . Tilldetta skall läggas att vi förklarar att vi har förståelse för att mankan.behöva göra vissa undantag vid tillämpningen av de generella reglerna. Vivet att detta är en svår fråga därför att det stora fiertalet organisationervill ha raka, klara och entydiga principer - det har tidigarevittnat om i debatten. Vi har ändå dristat oss all säga att det kan finnas skälatt göra undantag exempelvis beträffande medlemskriteriet ochorganisationsstrukturen. Vi inbjuder de organisationer som har anledning attåberopa den skrivningen att komma till diskussion med myndigheterna på dennapunkt. Jaghar än en gång velat upprepa detta, fortfarande i hopp om att det skall lyckasatt sprida saklig information om det som troligen kommer att bli riksdagensbeslut i denna fråga. i (s): i Skärstad säger att "vi inom frikyrkorna är intenöjda med att en organisation ställs utanför". Jag tror att akta sig för att tala på frikyrkornas vägnar. Propositionen har föregåttsav ett omfattande remissförfarande där samtliga kristna ungdomsorganisationerhar bereits tillfälle att yttra sig över förslaget. Så gott som alla har yttratsig. Pingstkyrkans ungdom gjorde del inte. Jag kritiserar den inte för det menjag vill med detta ha sagt att bakom regeringsförslaget slår en kompaktmajoritet av ungdomsorganisationerna. Jag tror alltså inte all den opinion somherr vill göra sig till tolk för är korrekt återgiven. Detsenaste numret av - KFUM är ju något av en ekumeniskorganisation - skriver om PU: "Kritikhar framförts mot förslagel främst från Pingstväckelsens ungdom som genomförslagets konstruktion helt ställs utanför statligt stöd. Detta mot bakgrundav att de icke har någon riksorganisation. Då det statliga stödet utgår förcentralt bedriven verksamhet måsle det vara svårt att ge det till enorganisation som icke bedriver en central administrativ verksamhet. Givetvismåste på något sätt garantier skapas för att detta förhållande på centralaplanet inte leder till alt organisationen i fråga ställs utanför kommunala- ochlandstingsbidrag. Men det sägs också klart i propositionen att kommuner ochlandsting även i fortsättningen bör ge stöd till organisationer som är lokaltoch regionalt förankrade." Farhågorna för att deskall ställas utanför denna form av stöd är alltså Sedanpropositionens förslag lades fram har vi fått en Nr 69 skrivning i utskottet sominnebär att man speciellt skall titta på detta, Tisdaeen den Att någon då kan geuttryck för ett sådant missnöje som 29anril 1975 i Skärstad gör har jagsvårt alt förslå. De som har gjort ställningstagandet i denna fråga är t, ex.Svenska alliansmissionens ungdom, SMU, SKU Stöd tillungdoms- osv,, organisationervilkas ställningstagande i Skärstad organisationerna borde vara ganska väl informerad om. HerrJOHANSSON i Skärstad (c): Det är inte mot själva systemet i dess helhet som jag vänder mig ulan motdet faktum all ett samfund har ställts ål sidan. Jagtalar inle för alla frikyrkliga organisationer - del kan jag inte göra - menjag skulle vilja ha reda på av vilket samfund som är nöjt medatt pingstvännerna har ställts åt sidan. Vad jag har sagt är all vi frånfrikyrkohåll är missnöjda och alt vi inle kan slälla oss bakom delta förslag.Jag tror inle all kan frammana någon som vill slälla sig upp ochsäga: Vi i vårt samfund är nöjda med att pingstvännerna har ställts utanför. Sedanvill jag tillägga att vi är glada över all vi fick lill stånd denna kompromiss- kan alltså pingstvännerna få både centralt och lokall stöd. Menfrågan är: Vad händer ? HerrGUSTAVSSON i (s); Samtliga organisationer är nöjda med den principiella uppläggningen ipropositionen; del har jag talat om. Eftersom man har gjort denna uppläggningblir det en logisk konsekvens att del kommer alt utgå stöd till pingströrelsensungdom, Efiersomherr i Skärstad frågade mig konkret vem som är nöjd, vill jag göraytterligare ett referat utöver det tidigare från Ung Värld, KFUM;s tidning, somgör ett klart ställningstagande. kan i Skärstad säga att KFUMinte är något samfund i och för sig, och det är riktigt, men KFUM är en kristenekumenisk . Låt mig alltså göra ytterligare ett citat,ur nr 12: "Med den generösa skrivning,adresserad direkt till de kristna ungdomsorganisationerna, som finns vad gällerkravet på medlemsavgift, bör del inte heller bereda något bekymmer, annat änen svår förhandling för att hitta en alternativ definition." Vaddet handlar om är alltså att få in ett medlemsbegrepp som täckerorganisationerna och som kan tillämpas praktiskt i administrationen. Detta harockså utskottet givit uttryck för i sin skrivning. HerrJOHANSSON i Skärstad (c): går över till medlemsavgifierna, men del var inte det vi talade 0111, Vad vi talade om var huruvida vi inom frikyrkosamfunden är nöjda eller inte nöjda med att pingstvännerna ställs utanför. Vi är glada och tacksamma över de bidrag som vi får, men 15 vi har rätt att protesteramot att ett av våra största samfund ställs vid sidan om. HerrGUSTAVSSON i (s): Bara en fråga till i Skärstad: Anser iSkärstad att en organisation som inte bedriver central verksamhet skall haanslag för central verksamhet? HerrJOHANSSON i Skärstad (c): Jag tror att pingstvännerna bedriver central verksamhet, och jag tänkerdå inle minst på det rika musikliv som de bedriver inomungdomsorganisationerna. Det måste ha hjälp från centralt håll för att detskall kunna bedrivas. HerrANDERSSON i (s): Låt mig slutligen slå fast, eftersom i Skärstad gång pågång upprepar att ungdom ställs utanför, att med det förslagsom utskottet nu lägger ställs ungdomsverksamhet inte utanför.Den erhåller såväl centralt som lokalt stöd. HerrJOHANSSON i Skärstad (c): Jag är medveten om vad utskoltsbetänkandet innehåller, men min frågalöd: Vad hade det blivit om vi inte hade haft våra motioner och om inte dennakompromiss skett i utskollet? .Herr i (fp); Del har förekommit en del upprepningar , och jag vill tillåta migall göra ytterligare en med anledning av den fråga som i Nässjönyss ställde: Är det riktigt att lämna centralt bidrag lill en organisation sominte bedriver någon central verksamhet? Detta argument har framförts fieragånger. Jag vill tillbakavisa detta oriktiga påstående, och jag vill i dendelen upprepa vad sade . StatsrådetLena har lidigare inför kammaren ullalat att pingstförsamlingarnainte har någon riksorganisation. Det är grovt felaktigt. Hur kan tröskelbidragutgå till en organisation som inle existerar? Redan det visar ju alt det måstefinnas en organisation. Pingstförsamlingarnasungdomsarbete är en sammanslutning av omkring 450 lokala församlingar medomkring 65 000 7-25-åringar i sitt ungdomsarbete. Del finns stadgar för dencentrala organisationen. De tillkom 1971 och upprättades i samråd medskolöverstyrelsen, så att de borde vara godtagbara. Det borde därmed vara slutmed bortförklaring-arna om att det här inte är fråga om en riksorganisation. Vidarepåstås det att PU inte har några kostnader, man avlönar bara en halvkontoristijänsl. Ja, man har dock en organisalion om man har avlöning till enkontorist. Även detta faktum visar väl att det måste finnas en centralorganisation. Jag kan inte flnna vad anledningen är Nr 69 till att man sökerbortförklara det faktiska förhållandet, Alla måste väl Tisdaeen den kunna förstå att den härorganisationen verkligen finns. Den bedriver 29 anril 1975 också ett omfattandearbete i form av framtagande av studiematerial och arbetsmaterial,utövning av ledartidning och genom ledarutbildning. Stöd till ungdoms-precissom inom andra organisationer. Likaså producerar den annat som organisationernatillhör det gemensamma arbetet för rörelsen. Jag menar alltså alt det finnsskäl att godta PU som en organisation vid sidan av de andra, även om den har ennågot annorlunda uppbyggnad. Jag förutsätter därför all de förhandlingar somutskottet öppnar möjligheter till mycket snabbt skall leda fram till alt PUblir likaberättigat i det här avseendet och får bidrag precis som andraungdomsorganisationer. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad ulskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservalionen nr 1 av fruRyding och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 9punkten 7 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kanimarenbiföll vad utskollet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till l:o) ulskollets hemställan, 2;o) reser valionen nr 2 av i Lane-Herrestad m. fl. saml 3:o) re servationen nr 3 av , och förklarades den förstnämnda pro positionen vara med övervägande ja besvarad. Då fröken begärde volering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda 17 återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalelsmening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendekullurulskotlets hemställan i betänkandet nr 9 punkten 10 antar reservalionennr 2 av i Lane-Herrestad m. fl, röslar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 3 av fruRyding, Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 9punklen 10 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av i Lane-Herrestad m. fi. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kanimarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenEliasson begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparai.Denna omröslning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan ireservationen nr 4 av , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammarenbifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 9 punklen 12 röslar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i reservalionen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Proposilionergavs på godkännande av dels ulskollets motivering, dels den i reservationen nr5 av och anförda motiveringen, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärlvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren godkänner kulturutskottets motivering i betänkandet nr 9punkten 12 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservalionen nr 5 av och anfördamoliveringen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; §5 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Föredrogskonslitutionsutskoltets belänkande nr 12 med anledning av granskning avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Idetta betänkande hade utskottet beträffande omfattningen och inriktningen avarbetet med granskning av de protokoll som förts i statsrådet under år 1974anfört följande: "I förra åretsgranskningsbetänkande (KU 1974:22) redovisades en av Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. utskollet företagen störreundersökning av statsdepartementens organisation m. m. Härvid gjordes dockinle någon närmare genomgång av och statsrådsberedningensförhållanden. Avsikten var alt utskottet skulle återkomma lill dessa frågor vidett senare tillfälle. Beträffande statsrådsberedningen lämnar utskottet ibetänkandet en redogörelse för organisation och arbetsformer inomstatsministerns kansli med särskild tonvikt på statsrådsberedningens verksamhetsom samord-nare av deparlementsarbelet i slorl samt det pågåendearbetet med frågor om decentralisering av olika ärendegrupper från regeringentill underlydande myndigheter. Vadgäller ulrikesdepartementet har enligt regeringens bemyndigande förra årettillkallats två utredningar (UD 1974:01 och 02) med uppgift att ta upp en radfrågor angående utrikesförvaltningens organisatoriska förhållanden m. m. Medhänsyn härtill har utskottet ansett det lämpligt att låta en närmare granskningav detta departements organisalion anslå i avbidan på resultatet av de nämndautredningarnas arbete. I detta sammanhang redovisas därför endast vissauppgifter om den nuvarande organisationen, vilka hämtats från direktiven lillde nämnda utredningarna. Delskall emellertid nämnas all en rad utrikesfrågor kommit alt ingå i åretsgranskning. Sålunda har utskottet gått igenom vissa frågor som hör samman medSveriges ingående av internationella överenskommelser (traktater), däriblandsamarbetsavlal om utvecklingsbistånd. På detta område har granskningen bl. a,omfattat svenskt stöd till skogsindustripro-jekl m, m. i saml desärskilda katastrofinsatser som beslutade om i december förra året.Vidare har utskottet tagit del av omfattningen och fördelningen på länder undersenare lid av sådana exportkreditgarantier - s. k. u-garanlier - som lämnas påsärskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse för ekonomi.Inom utskottet har tagits upp ytterligare några utrikesfrågor, nämligen vissskriftväxling med utländsk regeringschef, principerna för överlämnande avmuseala föremål som slalsgåvor samt handläggning av frågor om avvisande avfrämmande fartyg på svenskt territorialvatten. Beträffanderegeringsärendenas beredning har utskottet i likhet ägnatuppmärksamhet ål utrednings-och reniissväsendet,bl, a, med avseende påframställningar från sida om tillsättande av utredningar. Vidare haren karlläggning gjorts beträffande utredningsväsendets omfattning och isamband därmed en undersökning rörande kommittéernas parlamentariska inslag.Vad gäller remissväsendet har granskningen inriktats på frågor som rör remisserav utredningsbelän-kanden, främst remisstidernas längd, Utskollet har liksomförra året följt utvecklingen beträffande den numera fakultativalagrådsgranskningen. Vidare har utskottet behandlat frågan ompropositionsavlämnandet till . Praxisi fråga om beslutsmotivering m, m, i regeringsärenden av förvaltningsrättsligkaraktär har studerats av utskottet såvitt gäller vissa departement. Det ärutskottels avsikt att ett senare år i samband med sin granskning återkommamer ingående till frågor om handläggningen av förvaltningsärenden inomregeringskansliet. Påsedvanligt sätt har ulskotlels granskning även avsett författningarnasutgivning liksom behandlingen av skrivelser till regeringen, Isistnämnda hänseende har utskottet bl. a. granskat regeringens åtgärder medanledning av riksdagsbeslut om prövning av behovet av särskilda regler förregeringens handlande i nödsituationer, om viss försöksverksamhet i syfte attförbättra fastighetsslrukturen i skogsmark, om rörliga krediter förrationaliseringsverksamhet m. m, inom försvaret, om upphävande av skyldighetför myndighet att i vissa fall vid framställning av trycksaker samråda medAllmänna förlaget, om kommunall ekonomiskt ansvar för förlust beträffandevissa bostadslån och som redan tidigare nämnts tillkallande av vissautredningar. Utskottet har vidare behandlat frågor om tillämpningen av den nyatandvårdstaxan samt formerna för avskaffande av beteckningen 'Kunglig' påstatliga myndigheter m. m. Härutöver har utskollet granskat regeringens handläggningav ytterligare några frågor, vilka redovisas under rubriken sist i betänkandet." Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Utskottet hade för anmält den granskningsom ulförts saml resultatet därav. Vid betänkandet hade avgivits följandereservationer och särskilda yttranden: BeträffandeVissa frågor rörande den svenska biståndsverksamheten A. Reservationav herrar () och i (m) vilka ansett att utskottets yttrande såvitt avsåg fieråriga biståndsutfästelser och avtal om utvecklingsbistånd skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Särskilt yttrande av herrar Fiskesjö (c),Jonnergård (c), (). Kindbom (c) och i (fp) såvitt avsåg fieråriga bi- slåndsutfäslelser och avtal om utvecklingsbistånd, Reservation av herrar (), iMalmö (m) och dahl i (fp) vilka ansett att utskottets yttrande såvitt avsåg särskilda katastrofinsatser skulle ha av reservanterna angiven lydelse. BeträffandeStatsministerns skriftväxling med utländsk regeringschef Reservation av herrar i (m).Fiskesjö (c), Jonnergård (c), (), (). Kindbom (c) och i (fp) vilka ansett att utskottets yttrande skulle ha av reservanterna angiven lydelse. BeträjfandeRegeringens befogenhet all överlämna vissa museala tillgångar som slalsgåvor E,Särskilt yttrande av herrar i (m), i (m) och Lindahli (fp). Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. F. Särskiltyttrande av herrar (), Jonnergård (c), i (m), () och (), () samt ,(c). BeträffandeRiksdagens skrivelser till regeringen G. Reservationav herrar (), i (m). Fiskesjö (c), Jonnergård (c), i (m), () och i (fp) vilka ansett att utskottets yttrande såvitt avsåg en pariamentarisk besparingsulredning skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Reservation av herrar (), i (m). Fiskesjö (c), Jonnergård (c), i (m), () och Lindahli (fp) vilka ansett att utskottets yttrande såvitt avsåg enutredning av indexreglering av skattesystemet skulle ha av reservanternaangiven lydelse. Reservation av herrar i (m).Fiskesjö (c), Jonnergård (c), i (m), (), () ochKindbom (c) vilka anselt att utskottets yttrande såvitt avsåg AB AllmännaFörlaget skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Reservation av herrar (), i (m), Jonnergård (c), i (m), () och Kindbom (c) vilkaansett att utskottets yttrande såvitt avsåg fastighetsindelningen m. m. skulleha av reservanterna angiven lydelse. K, Särskilt yttrande av i (m) ochfru () såvitt avsåg frågor om rörliga krediter för investeringar irationaliseringssyfte inom försvarsväsendel. BeträffandeVissa frågor rörande tandvårdstaxan L.Reservation av herrar (), i (m), Jonnergård (c) och (), () samt herrar Kindbom (c) och i (fp)vilka ansett att utskottets yttrande skulle ha av reservanterna angivenlydelse. Beträffande Slopande av beteckningen Kunglig inamnet på statliga myndigheter Reservation av herrar i (m) ochBjörck i (m) vilka ansett alt utskottets yttrande skulle ha avreservanterna angiven lydelse. N.Särskilt yttrande av herrar Fiskesjö, Jonnergård, och (samtligac). O.Särskilt yttrande av herrar i (m). Fiskesjö (c), Jonnergård (c)och (), () samt () såvitt avsågtillsättande av ordförande i riksbanksfullmäktige. Reservation av i (fp)som ansett att ulskollets yttrande såvitt avsåg oljeulvinningsplallformarskulle ha av reservanten angiven lydelse. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Q, Särskilt yttrande av herrar i (m)och i Allmänt och (m) såvitt avsåg oljeulvinningsplallformar. R, Reservation av herrar i (m).Fiskesjö (c), Jonnergård (c), i (m), (). Kindbom (c) ochLindahl i (fp) vilka ansett att utskottets yttrande såvitt avsågdistribution i riänstebrev av visst informationsmaterial frånintresseorganisation skulle ha av reservanterna angiven lydelse, Reservation av herrar i (m), Björcki (m) och i (fp) vilka ansett att utskottetsyttrande såvitt avsåg skadestånd till en f. d. handelssekreterare skulle haavreservanterna angiven lydelse. T, Reservation av herrar Fiskesjö, Jonnergård,och (samtliga c) vilka ansett att utskottets yttrande såvittavsåg riktlinjer för yrkesmässig trafik med buss skulle ha av reservanternaangiven lydelse. Dechargedebatten uppdelas efterden i konstitu-tionsutskollels betänkande tillämpade indelningen. Varie avsnittbehandlas som ett självständigt ärende och talarlistan för de olika avsnittenkan alltså utökas med ytterligare talare. Då alla under ett avsnitt anmäldatalare hafi ordel övergår kammaren till att debattera näsla avsnitt.Voteringarna äger alltså rum i ett sammanhang sedan samtliga avsnittslutdebatterats. Beträffande avsnittetAllmänt och principiellt lämnades ordet till iTrollhättan (s): Tyngdpunkten i granskning av statsrådensriänsteutövning och regeringsärendenas handläggning ligger på en genomgång avadministrativ praxis, 1 fjol redovisades en större undersökning avstatsdepartementens organisation och verksamhet, fullföljs dennaundersökning med redogörelser främst för statsrådsberedningen,, utrednings- och remissväsendel samt tidpunkterna föravlämnandet av propositioner. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Närdet gäller har utskottet begränsat sin undersökning,eftersom det har tillkallats två utredningar angående frågor omutrikesförvaltningens organisatoriska förhållanden m, m. Emellertid har en radutrikesfrågor kommit att ingå i granskningen. Framför allt har ulskottetstuderat frågor som hör samman med ingående av internationella överenskommelser,däribland samarbetsavtal om utvecklingsbistånd. Då dessa kommer att behandlasunder ett särskilt avsnitt i den följande debatten, skall jag avstå frånkommentarer. Detför unika utredningsväsendet har varit föremål föruppmärksamhet. Jag vill erinra om och numeranästan klassiska avhandlingar på området. De fullföljs av tvåforskningsprojekt, det ena vid statsvetenskapliga institutionen vid Göteborgsuniversitet under ledning av och vår riksdagskollega , det andra vid statsvetenskapliga institutionen vid Lunds universitetunder ledning av arbetsgrupp bestående av fyra statssekreterarehar undersökt möjligheter till reformer av det statligautredningsväsendet. Jag vill gärna uttala min tillfredsställelse över den storauppmärksamhet som ägnas åt uirednings-och remissväsendet och som otvivelaktigtförriänar uppmärksamhet på grund av den roll det spelar inom den politiskabeslutsprocessen i , Konstitutionsulskottethar tid efter annan återkommit till frågan om tidpunkterna för avlämnandet avpropositioner. Del är inte svårt att iaktta hur det blir en väldig anhopning avproposilioner och hur detta påverkar arbetet inomriksdagen. Utskottet är mycket medvetet om de svårigheter av praktisk karaktärsom föreligger för regeringen. Det är en följd av den koncentration avbudgetarbetet som är nödvändig under vissa tider. Det försvårar i hög gradarbetet med andra propositioner än budgetpropositionen. är vi allahär medvetna om de svårigheter anhopningen av propositioner åstadkommer iriksdagen. Den enskilde riksdagsmannen har svårt all få ell grepp om delväldiga material han får i sin hand och kunna skriva de motioner han önskar.Partigrupperna brottas med stora problem.