prot · FZ095 · 1975-12-31 00:00:00 — Det kraftigt ökade statliga stöd lilldaghemsbyggandet som aktualiserats är ytterligare tecken på hurstatsmakterna genom riktade bidrag söker påverka den kommunala servicensomfattning och inriktning. Inom landstingens hälso- och sjukvård samtomsorgsvård är , normer och standardkrav kraftigtstyrande. Exemplen kunde mångfaldigas. Regeringenutövar genom sina skattepolitiska åtgärder en ännu starkare påverkan. De snabbtväxande arbeisgivaravgifierna har fått - och kommer i allt högre grad att få -allvarliga följder för den kommunala sektorns arbetsvillkor. Den under senareår utnyttjade tekniken att ersätta lönehöjningar med sänkningar av denstatliga inkomstskatten kombinerade med höjda arbetsgivaravgifter innebärensuccessiv begränsning av den kommunala sektorns inkomstmöjligheter till förmånför ökade statliga skatteintäkter. För kommuner och landsting har följdenblivit, all tillväxten i skatteunderlaget minskat, som nya arbetskrafiskoslnaderpålagts de kommunala arbetsgivarna. 1976 kommer dessa att erlägga närmare 10miljarder kronor i löneskatt och olika sociala avgifter. k. utgör en klar illustration av dessa verkningar.Enligt de förutsättningar som de i uppgörelsen ingående partierna enades omskulle skattelättnaden lill följd av II motsvara en genomsnittliglöneökning på . Att löneutvecklingen i praktiken skulle ha blivit imotsvarande mån lägre går inte att bevisa; av allt att döma saknar ett sådantpåstående verklighetsunderlag. Om man som etl räkneexempel dock för ettögonblick godtar hypotesen, blir effekten av de båda Hagauppgörelserna för denkommunala sektorn en nettoförsämring med under åren1975-1978. Allttalar emellertid för att inverkan på avtalsrörelsen iverkligheten varit a.vsevärt mindre än vad parterna i uppgörelsen antagit.Utgår man i stället från att uppgörelsen främst haft till följd att oron påarbetsmarknaden dämpats ulan alt kontantlöneavtalel märkbart påverkats, blirnaturligtvis försämringen för den kommunala sektorn avsevärt större. Kommuneroch landsting kan då emotse försvagning av sina budgetar under 1975-1978 medsammanlagt samt därefter med uppskattningsvis 3 miljarderkronor . Beloppen bör ställas i relation till vad en höjd utdebitering på1 kr. tillför kommuner och landsting, nämligen år1976. 1de förhandlingar mellan de båda kommunförbunden och regeringen, vilka föregicköverenskommelsen av i arom begränsning av den kommunalautdebiteringen, betonade de moderata företrädarna, att den otillräckligakompensation regeringen var beredd att lämna måsle ses som tecken på att regeringenvar införstådd n-ied alt den kommunala verksamheten skulle komma att i vissaavseenden begränsas. Moderater na framhöll, att den kommunala sektornsansträngda ekonomiska läge icke medgav ytterligare pålagor. En väsentlig punkti överenskommelsen var: "Regeringen och kommunförbunden är ense om störstaåterhållsam- het i sådana politiskabeslut, som föranleder ökade anspråk på kommunernas utgiftsstat." Dettamåsle, framhöll , tolkas som att statsmakternaicke skulle öka den kommunala sektorns kostnader genom höjdaarbetsgivaravgifter, slatsmaklernaicke skulle utfärda nya normer och föreskrifter, som medför kostnadshöjningarför kommuner och landsting, statsmakternaskulle medge avgiftshöjningar på områden där landslingen icke själva bestämmeravgiftsnivån. Sedanöverenskommelsen om kommunalt skallestopp träffades, har de förutsättningardenna bygger på så kraftigt förändrats, att en i fiera avseenden helt nysituation uppstått. Den s. k. ll-överenskommelsen och de oväntat kraftigapris- och löneökningarna har påtagligt förändrat det ekonomiska utgångslägetför den kommunala sektorns verksamhet. Skatteulfallet av årets taxering komockså alt visa på starkt försämrade siffror för juridiska personer, beroende påavsättning till de s. k. arbetsmiljöfonderna. Härigenom försämradesskatteutfallet med 750-1 000 milj. kr. Moderatasamlingspartiet har i såväl kommunförbunden som påtalat de nyaförhållanden som uppstått och framhållit, alt varken den väntadekommunalekonomiska utvecklingen eller de ekonomiska riktlinjer vilka partietsföreträdare dragit upp förverkligats. Statsmakternas intresse att - sedan detvååriga avtalsförhandlingarna väl förts i hamn - infria de infiationsdämpadesyften den s. k. ll-uppgörelsen utgick från kan tyvärr ifrågasättas. Defarhågor vi moderater fört fram har rönt föga gehör hos regeringen och desocialdemokratiska majoriteterna i de båda kommunförbunden. Vihar dessutom framhållit vilken positiv effekt avskaffandet av den tvåårigaeftersläpningen i utbetalningen av kommunalskattemedel skulle få för den hårtträngda kommunala ekonomin. Det nuvarande förfaringssättet bör ersättas medett system, enligt vilket utbetalningarna till kommunerna helt baseras påskatteutfallsprognoser. Ett dylikt förskoltssy-stem skulle innebära etl slags"värdesäkring" av belopp, vilka rätteligen tillkommer kommunerna. Mednuvarande ordning urholkar infiationen värdet av de i efterhand utbetaladeskattemedlen. Budgetarbetetär ännu ej avslutat i samtliga kommuner och landsting. Av allt alt döma kommerdock kommunalskatterna att 1976 stiga med i genomsnitt mellan och 1krona. Härigenom skulle hela den höjning, som skattestoppsöverenskommelsenmedger för ha förbrukats på etl enda år. Någondämpning av kommunalskatteutvecklingen kan alltså inte skönjas; tvärtom ligger1976 års skattehöjning över årsgenomsnittet för . Dennautveckling är självfallet ägnad att inge allvarlig oro. Denkommunala sektorns ekonomiska problem har alltså snabbt förvärrats. Ytterligareförslag om höjning av löneskatten tycks nu vara att vänta med ty åtföljande nyapåfrestningar på kommuner och landsting. Medan näringslivet i viss mån kankompensera sig för höjda personalkostnader genom prishöjningar, har dekommunala huvudmännen med nu- varandefinansieringssystem blott två möjligheter: antingen skatte- ochavgiftshöjningar eller direkta nedskärningar i befintlig verksamhet. Nyapålagor på den kommunala verksamheten skulle förvärra infiationen och begränsamöjligheterna att möta den växande efterfrågan på främst hälso-och sjukvårdsamt åldrings- och barnomsorg. Moderatasamlingspartiet har upprepade gånger betonat, att en ny skattepolitik ärförutsättningen för en effektiv infiationsbekämpning samt för alt den kommunalasjälvstyrelsen skall kunna tryggas. I avvaktan på skatiepolitiska åtgärdermåste den kommunala sektorns dilenima lösas. Resoluta åtgärder måste sättas inredan under 1976 för alt skattesloppsöver-enskommelsens ord skall hållas ochdess anda få genomslag på den samlade ekonomiska politiken. I annat fall harvi att se fram emot nya snabba koslnadssiegringar, oro på arbetsmarknaden ochekonomiska försämringar för stora medborgargrupper. Medhänvisning lill vad här anförts anhåller jag om kammarens medgivande att tillherr finansministern ställa följande fråga: Vilkaåtgärder är regeringen beredd att vidtaga för att snabbi bemästra de ekonomiskasvårigheter vilka drabbat kommuner och landsting genom regeringens ekonomiskapolitik? \91S/16:19 av herrÅngström (fp) till herr socialministern om åtgärder mot läkarbristen: Bristen på läkare i är ett svårt hinder förde ansträngningar som görs för alt åstadkomma en väl fungerande sjukvård.Bristsituationen är mest framträdande inom den öppna vården där mångavälutrustade läkarstationer står utan befattningshavare på läkartjänsternaeller av samma anledning är tvingade lill en starkt reducerad kapacitet.Bristen på allmänläkare är kännbar för hela riket i dess helhet men ärsärskilipåtaglig i och övriga glesbygdsområden. Inomden slutna vården saknas läkare inom långvården och sluten psykiatrisk vård,två områden som skall prioriteras. Despecialiteter som främst saknar läkare är ögon, anestesi och röntgen.Företagshälsovården kan inte heller fungera på grund av läkarbristen. Medhänvisning till del anförda beträffande läkarbristen ställer jag följandefrågor till herr socialministern; Vill statsrådet lämna en övergripande redogörelseför läkarsitua-tionen i ? Hur skall den nuvarande bristen på läkare hävas? Hur vill statsrådet stimulera rekryteringen till despecialiteter där bristen är störst? Hur vill statsrådet häva bristen på läkare vidläkarstationer i och landets övriga glesbygdsområden? 1975/76:30 av () till herr utbildningsministern om utlokalisering av delar avSveriges Radios utbildningsverksamhet; föreslog delegationen för utlokalisering avstatlig verksamhet att TRU och utbildningsverksamhet skullelokaliseras lill . 1 proposition 1971:29 föreslogs somlokaliseringsort. Inrikesutskottel uttalade vid sin behandling av denna frågaföljande: "De regionalpolitiska skälen är otvivelaktigt tyngre förlokalisering till än för . Även andra skäl talar lill Umeåsfördel, däribland möjligheter till samarbete med universitet och annan högreutbildning på platsen. De problem som kan uppstå för att tillgodose föreliggandekontaktbehov kan enligl utskottets mening inle vara så myckel större vidlokalisering till än till att de uppväger de fördelar som iövrigt synes slå att vinna med en förläggning till . --- Frågan om möjlighetenatt förlägga verksamheterna lill bör bli föremål förytterligare utredning. Även andra lokaliseringsalternativ bör emellertid kunnaövervägas." Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. Delegationen för utlokalisering avstatlig verksamhet fick på nytt ärendet för prövning och fick i uppdrag altlägga fram förslag i lokaliseringsfrågan. 1973övertog TRU 11, som tillkallades och som haft i uppdrag attutreda den fortsatta verksamheten för TV och radio inom utbildningen, frågan omTRU:s framtida lokaliseringsort. Dess förslag är att TRU i sin helhet skallligga kvar i , alltså en total centralisering av produktionen avutbildningsprogrammen i TV och radio. Utredningenanser nu att det inle längre finns regionalpolitiska motiv för enutlokalisering av TRU när inle expanderar som under 1960-talet.Olägenheter skulle uppstå vid produktionen på grund av behovet av kontaktermed och centrala statliga verk. Delegationenför utlokalisering av statlig verksamhet hade främst två huvudmotiv, nämligendels att genom utlokalisering dämpa tillväxt, dels all åstadkommapositiva effekter genom omlokalisering till vissa orter. Del senare motivettorde ha samma tyngd som . Enligt min mening synes TRU II helt hamissuppfattat denna situation. AvSOU 1975:28 framgår att TRU II inte prövat en partiell utlokalisering av TRUtill och/eller . Med hänsyn bl. a. till beslut attdecentralisera TV- och radioverksamheten borde, enligl min mening, detta gällaäven TRU. Detkan knappast anses önskvärt ur principiell och praktisk synpunkt medhundraprocentig centralisering till av produktion av allautbildningsprogram. Rimligen bör på detta område lika väl som i fråga om övrigaprogram i landet i övrigt ha värdefulla programmöjligheier. Delegationen förutlokalisering av statlig verksamhet fann t. ex. att större delen avtillfälligt anslällda experter, vilka är förhållandevis många, kom från orterutanför . En helt centraliseradenhet för TRU måste bli tungrodd och få be- lydande kostnader vidproduktion utanför . Del finns exempel på hur distriktenkunnat göra motsvarande program mycket billigare än när personal och materialtransporterats från lill landsorten. De är också ibland främmande förförhållandena ute i landet. En centraliserad enhet måste innebära risker för enviss ensidighet. Delta strider mot den allmänna målsättningen förprogramproduktionen. Enligtmin mening bör frågan om en delning av TRU till fiera orter i landet prövas.Umeå och har kvaliteter som möjliggör produktion av program förundervisning. Medhänvisning till det anförda anhålles om kammarens tillstånd alt till herrutbildningsministern ställa följande fråga; beredd pröva frågan om lokalisering av delar avutbild-ningsprogramproduktionen till andra orter än , t. ex. Umeåoch/eller ? 1975/76:31 av () till herr utbildningsministern om lärarutbildningen: 1 en promemoria (Ds U 1975:12) föreslårarbetsgruppen för vissa lärarhögskolefrågor alt klasslärarutbildningen skallkoncentreras till nio orter: , , , , ,, , och . Förslaget innebär att nämnda utbildningavvecklas i , , , , och . Arbetsgruppensdimensioneringsförslag bygger på prognosmalerial . Osäkerheten iprognosen har redan visat sig i och med alt /76 beslutat omen ökning av antalet lågstadielärare jämfört med prognosens siffror för utbildningsbehovet.Vid behandlingen av budgetpropositionen (1975:1) framfördeutbildningsutskottet i sitt betänkande (UbU 1975:10) tveksamhet om prognosenstillförlitlighet. Man skriver i sammanhanget bl. "Underde femton har gjorts fiera lärarbehovsbedömning-ar. De lärdomarman kunnat dra av dessa bedömningar är att en prognos endast kan klarlägga entendens och att man därför inte kan förvänta sig alt prognossiffrorna geruppgift om det exakta behovet. Det är nödvändigt att prognoser bedöms utifråndenna erfarenhet." Delläraröverskott som vid olika tillfällen kunnat konstateras har inle inneburitfull täckning av lärarbehovet i hela landet. Flera faktorer, då främst dearbetslösa lärarnas lokala bundenhet, har medfört lärarbrisl på många orter.Man har ute i distrikten tvingats anställa icke behöriga vikarier vilket intekan vara i linje med samhällets intressen. En viss överutbildningskapacitei kandärför anses klart motiverad. Detta understryks i utbildningsutskottetsbetänkande (UbU 1975:10) där man fastslår att utbildningsbehovet bör bedömasäven mot bakgrund av de studerandes efterfrågan på utbildning. Arbetsgruppenslärarbehovsbedömning uppvisar även brister då den inle beaktar de avpolitiska beslut föranledda förändringar som rör exempelvis förlängningen aversättningsliden för föräldrapenning, tillskapandet av institutet fackligförtroendeman, förslaget om rörlig pensionsålder och besluten beträffandesärskilda åtgärder på skolområdet vilka inneburit en ökad lärartäthet. Dettavisar på den mycket stora osäkerhet som råder vid en bedömning av del framtidabehovet av lärare. Arbetsgruppens förslag måsle mot den bakgrunden anses byggapå etl alltför bräckligt underlag, varför ett realiserande av dess förslag kankomma att innebära en ryckig planering av den långsiktigalärarutbildningskapacileten. Enalltför stark förändring av lärarhögskoleorganisationen vore olycklig innanresultatet av lärarutbildningsutredningens (LUT 74) arbete föreligger. Dennahar i uppdrag att långsiktigt överväga hur lärarhögskolornas befintligaresurser skall användas. Att genomföra ändringar i dimensionering ochlokalisering innan utredningen har lagt sina förslag kan leda till instabiliteti organisationen och svårigheter i personalplaneringen. I utbildningsutskolteisbetänkande (UbU 1975:10) skriver man "alt den i propositionen aviseradearbetsgruppen för lärarhögskolefrågor för de därnäst följande budgetårenallvariigt överväger problem som är förenade med drastiska förändringar iinlagningskapacitet,och därvid bl. a. beaktar vad utskottet ovan anfört. Vidareanser utskottet att eventuella förslag om ändring av nuvarandelärarhögskoleorganisation - om vilken fattat beslut - börläggas fram först efter hörande av lärarulbildningsutredning (LUT74)." beslutade i enlighet med utskottets uppfattning. Enstark reducering av lärarutbildningen kan även komma att strida mot ett ändratsynsätt på högskoleutbildningens mål. Exempel på en ändrad syn på utbildningenframförs av utbildningsministern i propositionen 1975:9 där han anger allhögskoleutbildningens primära uppgift att ge de studerande kunskaper ochfärdigheter som fordras för yrkesverksamhet inle får innebära alt utbildningensnävt skall inriktas mot direkt yrkesanknutna och dagsaktuella mål. I ställetförordas en större bredd i utbildningen vilken ger ökade möjligheter påmorgondagens arbetsmarknad. En naturlig slutsats bör vara alt pedagogisktutbildade i större utsträckning kommer alt beredas andrahandsuppgifter och altyrkesområdet breddas. Enligtmin mening vore det ett förhastat beslut att med dagens bräckligaprognosunderlag och en allmän osäkerhet i bedömningen av del framtidalärarbehovet genomföra en ändring i klasslärarutbildningens dimensionering ochlokalisering i enlighet med förslaget från arbetsgruppen för vissalärarhögskolefrågor. 1 stället torde den lämpliga vägen vara att överlämnafrågan om den framtida lärarhögskoleutbildningens organisation tilllärarhögskoleutredningen, vilket är i enlighet med intentioner. Urtids- och kostnadssynpunkt bör en sådan uppläggning av arbetet inte varaomöjlig. Med hänvisning till detanförda anhålles om kammarens tillstånd att till herrutbildningsministern ställa följande frågor: Anser statsrådet alt förslaget från arbetsgruppenför vissa lärarhögskolefrågor som bl. a. innebär avveckling avklasslärarutbildningen i , , , , ochVäxjö är i enlighet med ställningstagande i anledning avbudgetpropositionen (1975:1) och propositionen (1975:5) om reformering avhögskoleutbildningen? Anser statsrådet att de prognoser som ligger tillgrund för arbetsgruppens ställningstagande utgör ett tillräckligt underlag fören bedömning av det framlida lärarulbildningsbehovet? Är statsrådet beredd att överlämna frågan om lärarhögskoleorganisationensframlida utformning för snabbehandling till lärarutbildnings-utredningen och t.v. låta nuvarande organisation bestå? §17 Meddelande om frågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1975/76:31av (vpk) till herr statsrådet om åtgärder motsvartabörshandeln med lägenheter; a. har informerat omen fortgående trafik med uppskörtning av bosladssökande, som avkrävts pengarunder bordet för att få hyra en bostadslägenhet. De konkreta sammanhangen harlill formen varierat. I sak har del emellertid rört sig om enahanda förhållanden.För att komma i åtnjutande av en bostad har det inte räckt med självahyreskostnaden - därutöver har oftast betydande summor avkrävts denbostadssökande. Från polismyndighetens sida har uppgivils alt några egentligamotåtgärder för att beivra denna hantering inte bedömts vara möjliga. Motbakgrund av det anförda får jag till herr statsrådet rikta frågan: Hur ser statsrådet på möjligheterna au genomslraffskärpning eller andra insatser komma lill rätta med svartabörshandeln medlägenheter och skydda de bostadssökande mot uppskörtning av detta slag? 1975/76:32 av () till herr utbildningsministern om representation för de studerande iutredningen om det studiesociala stödet: Är det förenligt med allmänt erkända principer förmedinfiytande och medbestämmande alt de studerande som är direkt berörda inlehar fått en fullvärdig representation i utredningen om del studiesocialaslödel? 1975/76:33 av frökenRogestam (c) lill herr utbildningsministern om utredning av det studiesocialasystemet; Anser statsrådet del möjligt för den nu tillsattastudiesociala utredningen alt göra den allsidiga och förutsättningslösautredning av det studiesociala systemet som begärde ? 1975/76:34av i (m) lill herr utrikesministern om regeringsingripandetill stöd åt svensk medborgare som hindrats lämna : En svensk medborgare förhindras av en människomassapå nära 200 personer att lämna sitt hotell i . Vadär anledningen till att regeringen icke kraftfullt har protesterathäremot hos den portugisiska regeringen? 1975/76:35av () till herr statsrådet om utövandet avhyresgästernas boendeinfiytande i hyresförhandlingar: har att skötahyresförhandlingarna för samtliga hyresgäster i landet oberoende av omhyresgästerna är medlemmar i förbundet eller ej. 1en intervju har förhandlingschefen för hyresgästföreningen i uttalatsig på följande sätt; "Självklart skall våra medlemmar ha lägre hyror änicke medlemmar. Det är vår målsättning." det rätt att en hyresgäst som icke är medlem i hyresgästföreningskall ha högre hyra än en som är medlem? 1975/76:36av i (s) lill herr jordbruksministern om åtgärder motanvändning av fenoxisyror; Med anledning av påstådda nya rön om genetiskaskadeeffekter vid användning av fenoxisyror, i första hand hormoslyr, vill jagfråga jordbruksministern vilka åtgärder som vidtagits? 1975/76:37av () till herr utbildningsministern om representation för destuderande i utredningen om del sludiesociala stödet: Avserutbildningsministern att komplettera utredningen om det sludiesociala stödetmed en företrädare för de studerande? 1975/76:38 av () till herr utbildningsministern om studieordningen förtandläkarsluderande: Regeringen har uppdragit ål ochuniversitetskanslers-ämbetet all inkomma med förslag till ny studieordning förtandläkarstuderande. Kanutbildningsministern garantera att nuvarande studerande vid de Nr 5 odonlologiska fakulteterna får fullfölja sina studier enligt nu gällande den studieordning? §18 Kammaren åtskildes .