prot · FY0910 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagber också atl få tacka socialministern för svaret, och jag vill i övriglinstämma i vad har anfört med anledning av svarel; jag skall inleupprepa del. Försocialministern skall jag emellertid understryka atl om det vore så som detstår i del iredje stycket, som citerade, så hade vi inte behövtställa den här frågan. Eller har del kanske blivil en felformulering, så atlvi skall uppfatta detta på ell annat sätt? Barahell kort en fråga med anledning av svarel; Hur lång lid räknar socialministernatl det kommer atl la all få ell besked i den här saken? Är det fråga ? Det gäller ju ändå eu slort antal människor.Förelagshälsovården omfattar nästan I miljon anställda, och man kan alltsåräkna med all det är nästan 1 miljon människor som är berörda av detta. Del ärockså räll många människor som redan har hunnil bli irrilerade över denorältvisa som begås när del gäller sjukvården. Omsjuk-vårdsjör-måneina inom föreiagshä/sovår-den Jag vill understryka atl del inle inlräffal några förändringar iersällningsreglerna för företagshälsovården när det gäller remisser till denoffentliga sjukvården. Patienter med remiss från företagshälsovården får nuliksom lidigare belala . Vid remiss till privatpraktiserande läkarebelalar palienler med remiss från företagshälsovården samma enhelsbelopp somandra patienter. De ändrade förhållandena gäller vid remisser lill privatlaboratorium eller röntgenmoltagning. Som framgår av mitt svar kan emellertidförsäkringsersättning utgå även i dessa fall om arbetsgivaren slår förremisskoslnaderna och inräknar dessa i sina ersättningsberätligadesjukvårdskostnader. Fråganom del finns anledning alt införa några kompletterande bestämmelser när detgäller vissa sjukvårdskostnader i anslutning lill företagshälsovården prövas fn, av . Jag vill avvakta resullalel av denna prövninginnan jag ultalar mig om en viss lösning av de här aktuella praktiskaersättningsfrågorna. Självfallet avser vi att så snabbt som möjligt -och jag vill gärna säga lill all del kommer inle atl la månader- få lill stånd en lösning i denna fråga som innebär atl patienter inle skallbehöva komma i ell sämre läge än lidigare. Hen WENNERFORS(m): Jagvill bara säga lill herr socialministern atl i de stora tätortsområdena -, och - kan man visserligenfå de här undersökningarna för de lägre kostnaderna i den allmänna sjukvården,men problemet är bara att del är svårt att komma på plals och fåundersökningarna utförda. I realilelen är del alltså så atl man måsle gå tillprivatlaboralorierna och betala t. ex. . Följden blir atl denanställde, exempelvis Nr 10 på delförelag där jag arbelar, Ivingas vända sig lill en privatpraktiserande Torsdaeenden läkare för atl på det sättet få undersökningen utförd lill den lägrekost- 23januari 1975 "''"- --------------- Socialminislernhar emellertid nu uttalat sig så positivt atl jag förstår Om förhud mot all ausocialministern är inställd på alt så snabbt som möjligt lösa frågan, använda levande och det är jag myckel tacksam för. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om förbud mot att använda levande ljus i barnstugor Herr socialminislern ASPLING erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 28, och anförde: har frågat mig om jag överväger etl eventuellt förbud motalt använda levande ljus vid verksamheten på barn-slugor. Isocialstyrelsens anvisningar om brandskyddet vid anstalter tillhörandesocialvården föreskrives bl. a. atl brinnande ljus, fotogenlampor ellertändstickor inle får användas på vindar, i garderober eller på andra plalser,där fara föreligger för anländning. Anvisningarna skall finnas tillgängliga ivarje barnstuga. Kontroll skall göras att innehållet i anvisningarna ärväl känt för hela personalen. FruNORMARK (s): Jag tackarsocialminislern för svarel. Altlära känna de fyra elementen är ell vikligl led i barnens uppfostran. iliden, då öppen eld var nödvändig för alt klara den dagliga livsföringen, lärdesig barnen alt umgås med elden och vara aklsamma. All en vuxen människa skullehandskas vårdslöst med eld var uteslutet. Detär förklarligt all barn och en del yngre vuxna numera inle har lillräckligkännedom om och respekt för eldens egenskaper. Man enbarl ljusas av den skönheloch spänning som 1. ex. levande ljus ger, och så är olyckan läll framme. Deneldsvåda som föranledde min fråga framställdes i en tidning som elt för barnenspännande äventyr, vilket slutade lyckligt genom all ingen människa kom tillskada. Det var givetvis bra alt ingen kom till skada - del är självklarl - upprörde mig all den uppgivna brandorsaken i alla tidningar som jag lästebara noterades i förbigående. Orsaken till branden uppgavs vara all eltbrinnande ljus hade stjälpts omkull på koll-avdelningen, alltså den avdelningdär man har barn mellan elt och . Föräldrar måste med orubbat förtroendekunna lämna sina barn på daghemmen, och därför är del inträffade så beklagligt. Somjag inledningsvis nämnde är del ell viktigt led i barnens fostran 32 atl de får lära sig umgås med eld, och avslalsrådels svar framgår all man inle överväger allinföra någol förbud i del sammanhanget. Del var inte heller min önskan. Jag harendasl velal fästa uppmärksamheten på vad som kan ha varil en av orsakerna lillden inträffade olyckan. Eflersom ljusbränning är ellvanligl och uppskattat inslag i verksamhelen på daghem och i förskolor fåringen möda sparas för all garanlera säkerhelen. I sisla hand bör elt förbud atlanvända levande ljus lillgripas. Det slags brandolycka som här har inträffatfår helt enkell inle upprepas. Omdataregistreringen av sjukvårdsinrättningars Journaluppgifter Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Omdataregistreringen av sjukvårdsinrättningars journaluppgifter Herrsocialministern erhöll ordet för all besvara () ikammarens protokoll för inlagna fråga, nr 34, och anförde: har frågat mig om jag anser atl personer som är inlagna påsjukvårdsinrättningar skall ha räll alt slippa få sina journaluppgifterdataregislrerade, åtminstone till dess all dalainspektionen behandlat ochnärmare reglerat sjukvårdsdalakomplexel. Datorbaseradejournaler är ännu inle allmänt förekommande. I den mån de förekommer ellerplaneras är dl av ändamålen all ge patienterna förbättrad service. a. sådana palientuppgifler som vid olycksfall kan behövas snabbi. Jaganser all patienternas förtroende för sjukvården kräver all de kan räkna medall journaluppgifler inte är åtkomliga för obehöriga. Data-registren är liksomde manuellt förda journalerna försedda med sekre-lessyslem som avser allförhindra obehörig åtkomst. Vidare ankommer del nu i första hand pådatainspektionen atl göra de ofla besvärliga avvägningar sominlegrilelsskyddel på detta område kräver. DatalagenIrädde i kraft successivt och den . Enliglövergångsbestämmelserna lill lagen får personregister, för vilka del behövstillstånd av datainspeklionen, föras ulan sådanl tillstånd om registret tagitsi drift före och ansökan om tillstånd gjorts före den I januari1975. Enligt vad jag inhämtat från datainspektionen har tillstånd begärts inomden föreskrivna liden för de register som är aktuella på sjukvårdsområdet.Datainspeklionen kommer all pröva dessa ansökningar . Delfinns enligl min mening inle anledning atl nu frångå de principer somstatsmakterna godtagit vid dalalagens genomförande och som innebär all deregister som fanns när lagen började genomföras skall få föras i avvaktan pådalainspektionens prövning. 1 avvaktan på denna prövning har f ö. inspektionenmöjlighd all i samband med sin tillsynsverksamhet ingripa mol register, omdella skulle visa sig påkallat. 3 protokoll 1975. Omdalaregislreringen av sjukvårdsinrättningars Journaluppgifler Hen (): Enalltmer omfattande registrering av personuppgifler med hjälp av ADB håller påall växa fram i vårt samhälle. gäller inle minsl inom myndighdsseklorn.Därför finns del all anledning all fråga sig hur myckel information om var ochen som bör få lagras i framliden. Datatekniken gör del möjligl att snabbtsammanställa information från olika källor och atl mer eller mindre klä av denenskilde. Hans integritet är då i fara, om vi inte iakttar restriktivitet närvi konstruerar och bygger upp ADB-regislren. Mendet är inle bara obehaget atl vela all myndigheterna kan kartlägga den enskildein i detalj - hans bakgrund och personliga situation - som är relevant isammanhanget. Vi kan inle heller vara säkra på alt ADB-lagrad information intekommer på avvägar. Säkerhetssystemen är rent generellt - det vill jag säga -illa utvecklade i , och detta gör så all säga problemel dubbelt. Justnu sker en omfattande uppbyggnad av ADB-system inom sjukvården på olika håll ilandel, bl. a. för all lagra olika typer av journaldala. Därvid använder mansig av olika modeller. 1 t. ex. har en centralför hela regionen, och där finns uppgifter om regionens invånare, t. ex.diagnoser, som verkligen måsle betraktas som känslig information. Vissadiagnoser är spärrade, dvs. man kan inte direkt få fram uppgiften lillterminalen. Men en sådan diagnos som alkoholism finns inmatad, och man kan vidterminalen begära och få uppgifler om personer som lider av denna sjukdom. Personalenär grupperad i olika klasser, och del krävs koder, nycklar och annal för allkomma ål olika typer av information. Men en diagnos som den jag nämnde kanman alltså få fram ulan några slörre besvär. Koderna är naturiigtvispersonliga, men del är ingen hemlighet all det är relativt lätt all lyda dem.Vidare kan man aldrig garanlera vem eller vilka som befinner sig i de rum därterminalerna är placerade. Det finns alltså en mängd olika awägningsproblem idetta sammanhang. Sjukvårdenssyslem inom ADB-områdd har, som statsrådet framhöll - jag lackar för svarel -ännu inle lillståndsprövals i enlighet med dalalagen. Några enhetliga reglerfinns inle för systemen, vare sig när det gäller registrens omfattning, dvs.hur myckel uppgifler som skall ingå, eller hur systemen skall byggas upp. Delär svåra avvägningsfrågor som datainspektionen här slår inför; Hur skallsystemen se ul? Hur myckel journaluppgifler skall få införas? Skall systemenbyggas upp on-line för en hel region eller skall man koncentrera sig på lokala,mindre system för enskilda sjukhus? Till sisl ulgör också säkerhetsreglerna ettmycket svårt problem, Eflersomläkarna är skyldiga alt föra register och för elt parallellt register ide fall där ADB-system förekommer, vore del rimligl au, åtminstone i avvaktanpå atl datainspektionen företar en närmare reglering, låla de palienler sombegär del slippa komma in i ADB-syslemen. Dd är väldigl många patienter på deolika sjukvårdsenheterna som begärt det - de känner oro fördella innan frågorna har reglerats. Jag är medveten om all det här ofta gäller uppgifter av känslig naturoch det är naturiigtvis av mycket slor betydelse alt sekretessfrågorna ägnasseriös uppmärksamhel - jag vill, herr lalman, understryka del. Därför skallockså dessa frågor prövas av datainspektionen. Jagvill slutligen betona alt datainspeklionen samarbetar med SPRI och medsocialstyrelsen. bör vara en garanli för alt frågorna ominlegrilelsskyddel inom sjukvårdens datasystem prövas med den allra störslaomsorg. Torsdagen den 23 januari1975 Omdalaregistreringen av sjukvårdsinrättningars Journaluppgifter Hen WUKMAN(m); Manskall nalurliglvis inle skrämma upp folk i onödan för ADB-regislrering. Den ärgivetvis myckel värdefull. Som statsrådet framhöll finns det påsjukvårdsområdet anledning all anta all den här typen av lekniskt hjälpmedelkan vara till slor nylla i vissa fall, t. ex. när det gäller folk som blivilakut sjuka eller svårt skadade och som snabbi behöver hjälp. Men frågan är hursyslemen skall byggas upp. Personligenär jag myckel iveksam till syslem av den typ som t. ex. finns inom vårtlandstingsområde: ell slort centralt system med diagnoser för hela regionensinvånare. Jag kan väl länka mig ell slorl centralt register, ur vilket mansnabbi kan få fram var patienten har vårdats tidigare för att sedan kunna gådirekl på den sjukvårdsinrättningen. Men om man i samma dalabank skall hadiagnoserna för alla människor i hela regionen inmalade finner jag tveksamt. Avdessa skäl och eftersom säkerhetsfrågorna är så dåligt belysta och regleringenav dem är dålig vore del rimligl all låta palienler som känner oro för dettaslippa ingå i syslemel. Del är nämligen så, atl del nu pågår eltuppbyggnadsskede och atl vi sannolikt inom ell halvår eller elt år får enreglering på det här området via dalainspektionens försorg, Eflersom del försdubbla register skulle man kunna acceptera delta. Som del nu är kommer kanskeen patient in till läkaren och säger att han vägrar all låla ADB-regislrerasina uppgifter. Läkaren har då ingen möjlighet atl villfara detta önskemål,ulan han får svara patienten: "OK, men om ni inle accepierar della får nigå till ell annal sjukhus." Så kan man naturiigtvis inle hårdra principen,ulan del slutar ofla med all patienten las in på sjukhuset och all uppgifternaom honom registreras i ADB-regislrd. Jag noterar det ansvar som statsrådet tydligen känner för de härproblemen. Jag tycker atl man i del här läget - eflersom del hela ännu är såoklart - borde kunna acceplera alt patienterna i de fall då de inle vill lålasina uppgifler ingå i ADB-syslemel också skulle slippa delta. Del skulle intemedföra vare sig tekniska eller ekonomiska problem, eflersom del bara skullegälla i elt halvår eller ell år, men del vore elt säll alltillmötesgå den oro som faktiskt finns hos den allmänna opinionen. Överläggningenvar härmed slutad. Om försiärkl skydd för beteckning på politiskt parti § 11 Om förstärkt skydd för beteckning på politisktparti Herr juslilieminislern erhöll ordet för atlbesvara (vpk) i kammarens protokoll för den 16 januariintagna fråga, nr 26, och anförde: har frågat dels vilka kriterier jag anser skall liggatill grund då myndighet skall pröva alt de politiska partiernas valbeteckningarklarl skiljer sig från varandra och dels hur lång lid som bör ha förflutit förall elt nyll parli skall få räll att ta över en partibeteckning som ettalltjämt existerande politiskt parli genom namnändring lämnat. Genomen lagändring som antogs har skyddet mol förväxling avpartibeteckningar förstärkts. Enligl den nya beslämmelsen, som finns i 5 kap. 3§ vallagen, fordras för registrering atl partibeteckningen kan antas inle ledalill förväxling med beteckning som redan har registrerats eller som, medanledning av lidigare gjord ansökan, kan komma all registreras för vissl val. Ifråga om motiven lill beslämmelsen får jag hänvisa lill propositionen 1974:35s. 71 och till konstilulionsutskolieis belänkande 1974:21 s. 18. Beslul iregistreringsfrågan meddelas av centrala valmyndigheten och kan överklagastill valprövningsnämnden. Del ankommer alltså inle på mig all i dellasammanhang göra några närmare uttalanden lill vägledning för tillämpningen. En partibeteckning är skyddad så länge som den ärregistrerad. Skyddet upphör alltså när partibeteckningen avförs ur registret. 15 kap. 6 § vallagen anges i vilka fall registrerad partibeteckning skallavföras. Detta skall ske om partiet begär del, om partiet inle har anmällkandidaler i föreskriven ordning vid två på varandra följande ordinarieriksdags-eller kommunalval eller om parliel underlåter all anmäla ombud. Hen (vpk): Jag lackar juslilieminislern för svarel på minfråga. Bakgrundenlill min fråga är all vid registreringen lill val med slöd av dågällande lagsliflning registrerades partibeteckningen kommunistiskaparti, en partibeteckning som kommunisterna använt så sent som1967. Del är uppenbart all della kunnal leda lill förväxlingar, främsl frånäldre väljare, som känt parliel under den beteckningen. o. m. länkbart all vi inle hafl del omskrivna lotlningslägel iriksdagen, om den nämnda beteckningen hade vägrats registrering med hänvisningtill risken för förväxling. Man kan i detta sammanhangfråga sig vad moderata samlingspartiet skulle säga, om ell nyttparli registrerades under beteckningen högern, eller vad skullesäga, om registrering medgavs av annal parli under beteckningenlandsbygdsparliel bondeförbundel. För alt rikligt tillspetsa problemel kan vigöra tankeexperimentet att byll namn till liberalerna, såsom någrainom del parliel föreslog, och alt ell annal parli medgivits registrering somfolkpartiet. Jag behöver inte framhålla del orimliga i alt en sådanregistrering skulle medges, men ändå var del ell liknande beslul som fattadesav registreringsmyndigheten vid val, då vpk:s gamla namn utlämnadestill ell annal parti. Något sådanl får enligl vår mening inte upprepas. Jagutgår från alt registreringsförfarandd inför nästa allmänna val sker enligl deintentioner som har givit uttryck ål och all denfelaktighet som enligl vår mening begicks vid registreringen 1973 inle upprepasmed hänvisning lill all ifrågavarande parli då fick en partibeteckningregistrerad och på den grunden skall medges samma registrering också enliglden reviderade vallagen. Del skulle enligl mill säll alt se bryta mot både andaoch bokslav i den nya, reviderade vallagen. Nusade visserligen justitieministern all han inle vill uttala sig omtillämpningen, men jag vill ställa en rent juridisk fråga; Om man vidföregående val enligt då gällande lag fick en partibeteckning registrerad,innebär det då all man automatiskt skall få samma partibeteckning registreradenligl den reviderade vallagen som skall tillämpas näsla gång? Omförstärkt skydd för beteckning på politiskt parli harju nu mesl uppehållit sig vid silualionen före denlagändring som vi har lalal om. I del sammanhanget vill jag säga alt det äringen hemlighet all de ändringar som sedan gjordes och som bl. innebar allförväxlingsrisken sköts i förgrunden tillkom mol bakgrunden av tillämpningen avlidigare gällande regler. Syflel var som sagl all slärka skyddet mol förväxlingav partibeteckningar. Jag tror all nu gällande ordning skall ge elltillfredsställande skydd. Denfråga som framställde sisl i sill anförande kan jag enklastbesvara genom att säga alt lagändringen inte har någon retroaktiv verkan. Delbetyder alltså alt en partibeteckning som är registrerad gäller vid näsla val. HenISRAELSSON (vpk); Jag får lacka justitieministern fördel klariäggandd. Det måste jag väl tolka på del sältel all del parli som fickvårt gamla namn registrerat vid val automatiskt får del registreratockså vid näsla val. Del beklagar jag. Då har del i vårt fall inle blivil någonsom helsl skärpning i prakliken, ulan den svårighet som skapades enligl den föregåendelagen kommer all finnas kvar. Jag beklagar en sådan tillämpning. Överläggningen var härmedslutad. § 12 Om lagerstöd försågverksindustrin Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara () i kammarens protokoll för den 17 januariinlagna fråga, nr 35, och anförde: har frågat mig om jag är beredd atl under våren 1975föreslå lagerslöd för sågverksindustrin för all upprätthålla sysselsällnirigeni branschen. Jagär medveten om att sågverken f n. har avsällningssvårigheler. Lagren avfärdigvaror är på många håll större än normall. Somframgår av årels budgetproposition har regeringen begärt atl få fullmakt atlinföra slöd lill lageruppbyggnad. Regeringen är självfallet beredd atl utnyttjafullmakten om arbetsmarknadsläget kräver det. Hen (): Allra förslell lack lill arbetsmarknadsministern för svarel. Bakgrundentill min fråga är tvåfaldig - dels är den direkt ekonomisk, dels är denindirekt psykologisk. Densvenska sågverksindustrin befinner sig i en unik och inom korl allvarligsituation. Knappasl någonsin lidigare har man börjat etl nyll år ulan alt någraexportaffärer har kommit i gång. Och inte nog med det - sedan längekontraklerade leveranser har ännu inte avhämlats av köparna. Del innebärekonomiska påfrestningar för företagen, som i della läge skär ner sinproduktion. Detta går i sin lur ut över de anställda. Visserligenär de direkl permitterade ännu så länge få, men övergången till fyradagarsveckaoch iredagarsvecka betyder ju lägre inkomsler för de anställda och lägreskatteintäkter för de berörda kommunerna. Delgoda gav visserligen reserver som dämpar effekten av den dåligakonjunkturen, men snarl nog blir situationen akut. Minskad produktion vidsågverken innebär följder också i skogsbruket. Likaså uppslår störningar imassainduslrins försörjning av fiis. Den 30-procentiga minskningen avsågverksproduklionen märks nu överallt. Elllagerslöd skulle innebära ökad irygghel för de anslällda och de berördakommunerna. Men det finns här också en psykologisk faktor. Importörerna iköparländerna söker i del längsta vänta ul säljarna. En klar deklaration frånregeringen i del slora sågverkslandet all man ämnar stötta den svenskasågverksindustrins förmåga alt övervinna kommer all uppmärksammas ute ivärlden. Elt löfte om lagerstöd kan öppna marknaden . Kanske kunde vi dåundvika att en hel exportmiljard försvinner . Den miljarden behövervi, nationalekonomiskt sell, för vår handelsbalans. Nunoterar jag atl statsrådet i svaret säger atl han är medveten om problemetsvikt. Men hänvisningen till årets budgetproposition bekymrar mig. Den avser juliden efler , och om silualionen blir ännu värre än , måsleåtgärderna sällas in snabbi. Annars kan del bildligt talat bli så, atl medangräset gror dör kon. Jag tycker att vi skallvara rädda om den värdefulla ko som svensk sågverksindustri är. Som framgår av mitt svar lill är jag medveten om det härproblemel för sågverksindustrin. Det har vi länge varil i regeringen. Redan idecember månad aktualiserade frågan hoslänsarbetsnämnderna i de län som har denna industri och rekommenderadenämnderna atl vidla de åtgärder som del var möjligl att sätta in. En av dessaåtgärder är utbildningsslöd lill företagen. Del pågår nu utbildning vid elt parsågverk. Del visar sig vara en myckel bra åtgärd för all klara en sådan här situation- i stället för atl permitiera de anslällda utbildar man dem, så atl de blirbätlre skickade atl sköta sill jobb. Till denna verksamhel ulgår slalsbidrag. Vidarehar slörre företag stora miljöinvesteringar atl göra, och de har också pengarlill sådana åtgärder. Närdel gäller lagerslödd framgår del alldeles klarl av mill svar atl vi är bereddaatt sälla in elt sådanl slöd. begär jag fullmakt av , men detinnebär ju inte alt vi behöver vänta med ålgärderna lill då del nyabudgetåret börjar. Slödel kan sällas in så snarl regeringen fåll fullmakten.Jag vill emellertid fästa uppmärksamheten på att lagerslödd inle i allasituationer är den bäsla åtgärden. Vissa lager är redan fyllda, och i sådanafall har man inte någon glädje av ett lagerslöd. Torsdagen den 23 Januari1975 Ombefrielse från skyldigheten all använda bilbälte i vissl fall HerrNORDIN (c): Jag sätter värde på det senasle svarel. Jag delar statsrädelsuppfattning all vi måsle vidla fiera älgärder i förening för alt komma lillrätta med del här problemel. Lagerslödel är emellertid den åtgärd som skulle fåden störsla och snabbaste effekten. Som jag påpekade i mitt förra inlägg harlagerslödd även en rent psykologisk betydelse. Men statsrådets senasle inläggvittnar ändå om all han är beredd all sälla in lagerstödet redan underdelförsta halvåret 1975.1 så fall har jag uppnått en del av syftet med min fråga,nämligen all den ger en förklaring som jag tror kommer alluppmärksammas i köparländerna. Deras uppmärksamhel på vad man på högsla nivåhär avser att göra för att stötta branschen är som bekant rätt väl utvecklad. Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Om befrielsefrån skyldigheten att använda bilbälte i visst fall Herrkommunikalionsminislern erhöll ordet för att besvara ()i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 19, och anförde: HerrLothigius har frågat om jag är beredd alt vidta några Ombefrielse från skyldigheten all använda bilbälte i visst fall åtgärder för all bilist,vars bilbälte för lillfället är ur funktion, efler dokumenlerad serviceanmälanfår tillstånd atl använda sin bil lill dess reparationen kan ulföras. Enliglgällande bestämmelser skall bilbälten finnas i framsätet på personbilar sombetecknats som 1969 eller senare års modell och på samtliga sittplatser i personbilarsom betecknats som 1970 eller senare års modell.