prot · FZ0984 · 1975-12-31 00:00:00 — (s), vari hemställts alt hos regeringenbegärde initiativ som syftade till att ett marknadssekre-lerarkonlor inrättadesi i enlighet med vad i motionen anförts, och 1975/76:1751av i Glömminge (c), vari hemställts att uttalade attytterligare en tjänst som handelssekreterare borde inrättas och attdenna tjänst placerades på den afrikanska kontinenten. 1. all med anledning avmoiionerna 1975/76:636 och 1975/76:647 som sin mening gav regeringen till kännavad utskottet anfört om utbyggnad av handelssekreterarverksamheien i nordiskaländer, 2. att skulle avslåmotionen 1975/76:1751 om inrättande av elt handelssekreterarkonlor i , 3. att med bifall tillregeringens förslag till Handelssekretare för /77 anvisade ettreservalionsanslag av . 2.av herrar i Glömminge och saml (samtliga c) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1751 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört om inrättande av etthandelssekreterarkonlor i . PunktenIi (turistråd) Regeringenhade under punkten B 6 (s. 40-42) föreslagit alt till Sverigesturistråd för /77 anvisa ett reservationsanslag av 23 000 000kr. Idelta sammanhang hade behandlals moiionerna 1975/76:1750 av herrförsie vice talmannen (), 1975/76:1806 av herrNordgren m.fl. (m) och 1975/76:2029 av m. fl. (m), varihemställts att hos regeringen begärde att åtgärder vidlogs i syfleatt ulveckla en turistverksamhet i Mellan- och glesbygder,baserad på char-lerförbindelser mellan främst kontinenten och värt land. 1.att med bifall till regeringens förslag till turistråd förbudgetårel 1976/77 anvisade ett reservationsanslag av . 2. att skulle avslåmolionen 1975/76:1750 om ålgärder för att stimulera till semestervislelse iSverige, 3. att skulle avslåmolionen 1975/76:1806 om utnyttjande av turistanläggningar förkonvalescentvärd, 4. att skulle avslåmolionen 1975/76:2029 om ökad turistverksamhet i Mellan- och Nordsverigesglesbygder. Sverigesexportråd, m. m. 3.av herrar Hovhammar (m) och ()som ansett alt utskotlel under 4 borthemställa att med bifall till molionen 1975/76:2029hos regeringen begärde åtgärder för ökad turistverksamhet i Mellan- ochNordsveriges glesbygder i enlighet med vad reservanierna anfört. Hen (): De flesta poliliska meningsrikiningarna i det här landet torde i dagvara överens om en sak, nämligen de mindre och medelstora förelagens betydelseför näringslivet och för nationen i dess helhet. Man är överens om att om manönskar ett dynamiskt och fruktbart näringsliv, så kan man inle undvara demindre och medelstora företagen. De intar helt enkell en nyckelposition. Vihar från hävdat den uppfattningen alt dessaföretag måste stimuleras på olika sätt i sin utveckling. Man måste ge dem ökademöjligheter att göra samhällsnyttiga insatser inom de områden där de arbetar.Vi har följt upp den principiella uppfallningen vid en rad riksmöten i form avmotioner och reservalioner lill olika utskottsbelänkanden. Iär har vi kanske lagt ned litel exlra möda på just detla ämne och har imolionen 2122 behandlat de mindre och medelstora förelagens möjligheler idagens svenska samhälle. Vi har gjort en analys av deras siluation och försöktfastställa vilka krav som måste resas, inle minst pä samhällel, om man önskarbibehålla dessa företag i full effektivitet och om man önskar en fortsatt ulvecklingav dem. 1 molionen anvisar vi en rad olika utvägar och förslag för att kommatill rätla med denna utomordentligt svåra problemalik. Ettviktigt avsnitt i motionen 2122 rör den exporlfrämjande verksamheten medsärskild tyngd lagd pä de mindre och medelstora förelagen. Cenlerns ochfolkpartiets representanier i näringsulskollet har följt upp dessa synpunkteroch krav i ett speciellt avseende i reservationen 1, som innehållermittenpartiernas önskemål och förslag om att förstärka exportråds möjligheleratt ge jusl den stimulans som vi anser vara erforderlig för att de mindreföretagen skall kunna utvecklas pä den myckel viktiga sektor som heterexportomrädet. Enligtvär uppfaltning, som framkommer i motionen och sedermera i den gemensamma reservalionenfrån mittenparlierna, är del utomordentligt viktigt att vidga de mindreförelagens exportmöjligheter. 8 protokoll 1975/76:83-84 Sverigesexportråd, m. m. kan ske bl. a. genom ger ökade resurser. Alt det är så angeläget att öka de mindreförelagens exportmöjligheter hänger samman inte bara med önskemålet och kravetom dynamik i näringslivet - de mindre företagen står för förnyelsen ochdynamiken - ulan också med elt akut problem som de kan bidra lill altlösa, nämligen den allvarliga situationen för handelsbalansen. Jagvill, herr talman, erinra om all långtidsutredningen räknar med att man skallkunna nä balans omkring 1980 men att det krävs ytterligt stora ansträngningarför alt nå det målet. Ett väsentligt inslag i de an-strängning.arna måste varaalt öka möjligheterna för de mindre företagen att komma ut på exportmarknadenoch där göra sin insats. Ännu finns väldigt många hinder för de mindreföretagen, såsom bristande språkkunskaper och fel exporiieknik. De är inteheller utbildade på det speciella område som heler valutatransaktioner etc.Exportrådet har kommit till för att vara en serviceinstans på detla område. Vihar i varil överens om att det innebar en tillfredsställande lösningatt inrätta delta exportråd. kan alltså ta initiativ för att t. ex.åsladkomma ökad samverkan mellan dessa förelag. Elt ökat stöd till Exportrådetmed inriktning på de mindre företagens exporlmöjligheter kan utformas så allExportrådet får bättre förutsättningar att stimulera t. ex. samverkan men ävengöra andra insaiser på detla område. Jagerinrar åter om betydelsen för handelsbalansen av ökade valuta-inkomster. Härfinns hos de små företagen en latent lillgång, som ännu inte har ul nyttjats.Mycket stora exportinkomster skulle kunna göras, om man bälire utnyttjade dessaföretag. Imotionen och i reservationen föreslås att anslaget skall höjas i enlighet medvad jusl självt har begäri. Vi anser det ganska självklart attExportrådet bäsl kan bedöma vad som krävs för att kunna göra dessa insaiser.Anslaget vill vi uppföra lill , alltså en höjning med 3 559 000.Detla krav sätter sig utskottsmajorilelen emot. Jagmåste tillstå alt jag finner utskollsmajoritelens argumentation ganskaegendomlig. Skall jag uttrycka min uppfaltning mycket enkelt, kan Jag säga altulskottsmajoriteten faktiskt rider på formaliteter såsom den värstaskaitefiskal; Det är visserligen sanl alt staten och harträffat avtal om vilka principer som skall gälla för finansieringen av rådetsverksamhel. Avtalet innebär grovt sett alt finansieringsbördorna skall delasungefär lika. Man kan emellertid inie topprida de bestämmelserna och detavtalet in absurdum som ulskottsmajoriteten vill göra i detla sammanhang. Jagvill fästa uppmärksamheten på all i avtalet mellan staten och Exportföreningenhar staten påtagit sig ansvaret dels för förvaltningen avhandelssekreierarorganisalionen, dels också enligi avtalets § 11 för Exportrådetskostnader för just den mindre industrin. Det är kostnader som man har övertagitfrån del särskilda för mindre industri som fanns på sin lid. Statenhar alltså åtagit sig all svara för de kosinader som får vidkännasför att kunna ge service åt småföretagen. Antagatt samhället anser sig böra utöka handelssekreterarrepresen-lalionen - det kanfinnas samhällsekonomiska, företagsekonomiska och andra motiv för att göra det- kanske inrätta en eller ett par tjänster som handelssekreterare i att öka möjligheterna för den mindre induslrin att exportera för att fåin valulainkomsler och förbättra handelsbalansen. Om samhället gör en sådanbedömning och ställer erforderliga finansiella resurser till förfogande, säbetyder inle del här avtalet att staten kan gå till och säga:Nu, mina vänner, får ni lov alt höja abonnemangsavgifterna, så att vi kommer ibalans igen! Det är sä vill Jag kan se en absurd tolkning av avtalet. Del ärinle fråga om att överge några principer i det här sammanhanget, och det ärheller inte fråga om alt principerna kan förhindra ökade insatser fränsamhällels sida, t. ex. för att förbättra den mindre industrinsexporlmöjligheter. Den andra reservalionen handlar om handelssekreterare i . Om denvill jag bara helt kort säga att vi har handelssekreterare i alla världsdelarutom , men är den kanske intressantaste världsdelen. Del är envärldsdel i oerhört dynamisk utveckling. Där skapas ständigt nya marknader.Det tillkommer ständigt nya nationer, som med friska viljeyttringar ökar sinhandel, och det är väldigt angeläget att är med och inte bliraklerseglal. Jag tycker inte att det finns anledning att vänta på utredningar idet här sammanhanget, utan del finns anledning att så snart som möjligl inrättaen tjänst även på den s. k. svarta kontinenten, som är en framlidsmarknad föralla exporlna-lioner. Jag ber att få yrka bifalltill reservalionerna 1 och 2. Sverigesexportråd, m. m. Hen HOVHAMMAR (m): I molionen 2029 har moderala samlingspartiet redovisat sin syn påturismen. Till näringsutskoltets betänkande nr 36 har vi också fogat enreservation, nr 3, som jag något vill kommentera. Detär ju ett känt faktum att den moderna turismen har utvecklats i mycket snabbtakt under . Del bör vi hälsa med stor lillfredsslällelseoch delta av flera olika skäl. Turismen bidrar lill ökad förståelse folkenemellan och ger nutidsmänniskan en behövlig avkoppling i en stressadtillvaro. Del är därför som samhället bör stödja turismen och alldeles särskiltde delar av värt land som har nalurliga förulsällningar. Jag länker dä närmastpå fjällvärlden men även pä vår skärgärd och vårl inland som har så mångasevärdheter att visa upp. Föratt turismen i skall kunna hävda sig och utvecklas krävs emellertid enökad samverkan mellan staten, landstingen och kommu-, nerna. En planering sombör vara långtgående måste självfallet göras i nära samverkan med företag,organisationer och enskilda som har praktisk erfarenhel av turistnäringen.Anläggningarna skall lokaliseras där de från konsumentsynpunkt bäst behövs. börha goda förulsältningar för alt bli ett verkligt Sverigesexportråd, m. m. Vi har ennatur som är ganska enastående i sitt slag. Antalet invånare perkvadratkilometer är myckel lägre hos oss än i flera andra länder. Närhetenlill den europeiska kontinenten gör all turister utan alllför lång restid kanta sig hil. Våra vidsträckta skogar och våra ännu så länge tämligen oförstördasjöar och vattendrag bör kunna bli ett verkligt alternativ för mänga. Vi harstora ännu ej utnyttjade resurser som vi bör la till vara. Menom folk från i större omfattning skall kunna besöka oss ochupptäcka vårt vackra land, krävs det att restiderna avkortas. Det betyder attvi måste bygga ut våra flygplatser, och det gäller särskilt de inre delarna avmellersta och norra , dil prisbilliga charterresor bör kunna ordnas.Frän flygplatserna kan turister sedan med buss och tåg transporteras tillnärbelägna byar och småorter. Enturism organiserad efter dessa riktlinjer skulle helt säkert få utomordentligtstor betydelse renl ekonomiskt för glesbygderna, främst i ochMellansverige. Men givetvis kan andra delar av vårt land också komma i fråga,t. ex. sydöstra , som har rik tillgäng på fina strövområden. Vimoderater konstaterar alt en aktiviering av turismen är högaktuell och alt ensådan aktivering bör komma lill stånd möjligt. turistråd bördärför i samarbete med resp. landsting organisera ett nät av replipunkter, såalt en utbyggd charterlrafik mellan den europeiska kontinenten och vårt landkan komma lill stånd. Enturism som är organiserad efter sådana riktlinjer behöver heller inte blialltför säsongsbelonad. Den kan med charterflygets hjälp vara i gång under sågott som . Och blir också lönsamheten bättre. Ulvecklingen i värtöstra broderland bekräftar della. Menvi skall inle tro att vi utan vidare fär den turistsiröm som vi allaeflerslrävar. Del krävs ett hän och målmedvetet arbete, särskill när del gällermarknadsföringen. Den måste förbättras och förstärkas både i och iutlandet. För alt åstadkomma en förbättring krävs ökal samarbele mellanturistnäringen och dess organisalioner å ena sidan och landsting och kommuner åden andra. Föratt irygga sysselsättningen bör företag och enskilda, som driver l. ex.campingplatser och stugbyar, stödjas och uppmuntras av det allmänna. Varjenylt jobb pä svensk glesbygd är värt slora pengar. Det finns många sätlall uppmuntra enskill initiativ på inom del här området. Lantbrukare t. ex.borde i myckel större omfattning än nu kunna engagera sig i turistnäringen, omglesbebyggelserätten återinfördes och om man minskade krånglet och byråkratinnär del gäller byggnadslov. Men även smärre åtgärder kan betyda myckel. Tag t.ex. myndigheternas enligt min mening alltför starka restriktiviiel när detgäller skyltar och vägvisare. Del finns exempel pä alt attraktiva turistställenfått order att ta ner sina skyltar, med sämre lönsamhei och sämre service förturisterna som följd. Detta kan inte vara riktigt. för skyltar och vägvisareliberaliseras och förenklas. De enskilda initiativen skall uppmuntras. Det ärkrav som mänga släller och som jag gärna här vill ha framförda. EftersomJag har varil i direkt kontakt med dessa problem, vel jag att svårigheterna ärslora och att många önskar en förbättring. Del enskilda initiativet måste medandra ord uppmuntras. Föratt turismen skall kunna byggas ut och bli en lönande näring för alll flerbehövs del ökad aktivitet. Jag ber att få yrka bifalltill reservationen 3. Sverigesexportråd, m. m. i (fp): På företagareföreningarnas årsmöte i i höslas framfördes eltexportspel, som var en utmärkt illustration av de svårigheter som möter ettföretag som är nytt pä exportmarknaden. Spelet var väldigt sakkunnigt framfört:del var som stod bakom. Del visade prov pä många av de svårighetersom möter ett litet företag. Spelet rörde ett mindre företag i tekobranschensom skulle ge sig ul på en ny marknad och skickade ul en av sina medhjälpareför att knyta kontakt med nägon konsult, som kunde se till att förelagetsprodukter kom ut på marknaden. Medhjälparen skrev ett kontrakt medkonsultföretaget, åkte hem och trodde att allt var frid och fröjd, all orderskulle böria strömma in. Sä var inte fallet. Man fick inga order frän landet ifråga - i delta fall . Man skickade ned samma representant igen, somhade en diskussion med konsultföretaget. Denne fick det klara beskedet alt ikontraktet ingick sådana beslämmelser att förelaget inte fick sälja varor annatän genom konsultförelaget. Sålde man till andra var man skyldig att erläggaskadestånd. Företaget var alltså uppbundet. Delvar elt utmärkt exempel på vad en orutinerad exportör kan råka ul för. Eftersomsådanl förekommer är del naturligtvis så myckel mer glädjande alt vi fått brareplipunkter på olika säll i omvärlden, där svenska företag söker ta lill signya marknadsandelar för den svenska exporten. Nordenhar utgjort - och utgör fortfarande - den marknad som de mindre företagen iförsta hand har sökt sig lill. har vi fått handelssekreterare placerade iNorge och . I näringsutskottets belänkande nr 36 behandlarutskottet också frågan om en handels-sekreterarriänst i . Utskottethar gjort en positiv skrivning, där ulskoltet säger alt det är välmotiverat -som vi framfört i motionen - att en tjänst som handelssekreterare i i samband med övervägandena mellan exportråd och regeringen omhan-delssekrelerarorganisationen. Vi har ingen merkantilrepresentation i denbemärkelsen i , trots all är den fjärde exportnationen iordningen. Vi sålde för lill och underliden sålde vi för samma belopp. Det äralltså betydande summor säljer för. Jag är glad över all utskottetskrivit positivt. Reservationen 1, som ärfogad till utskottets betänkande, behandlar Sverigesexportråd, m. m. anslaget till ,som tas upp under punkten B I i bilaga 12 till budgetpropositionen. Underde tre har kommit all spela en viktig roll i detmångfasetlerade arbete som utförs av staten och näringslivet i gemenskap närdet gäller att utveckla svensk utrikeshandel. Vikten av rollbekräftas av att rådet nu har blivit permanent. Det är bara att konstalera atten fast organisation är en förutsättning för ett lugnt ocih effektivt arbete.Företagen får som abonnenter tillgäng till service och rådgivning från helaexportfrämjandel. Detallmänna statsbidraget, som ulgåtl , avlöses nu av ettbidrag för service för den mindre industrin. Behovel av ett statsbidrag iungefär samma storleksordning som tidigare kvarstår lill följd av verksamhetensomfallning och de senaste årens kraftiga kostnadsökningar. hartidigare undersirukit detta i sill inlägg. Sverigesexportråd har begärt att anslaget för kostnader för den mindre industrin ochlill förvaltningskoslnader för handelssekreterarorganisalio-nen höjs till . Föredragande statsrådet och näringsulskottels majoritet går pä ettanslag som understiger della belopp med . Vi reservanter harföreslagit samma belopp som exportråd, och det av följande skäl. Ellmindre anslag än vad exportråd har begäri medför att den uppsökandeverksamhet som bedriver bland de mindre företagen avsevärt minskas.De mindre förelagen, som ofta har en outnyttjad exporlkapacitel, kommer dåicke alt få denna kontakt med exportråd för alt stimuleras till allförsöka sig pä utländska marknader. Även om de mindre företagensexporlförsäljning inle alla gånger ger pålagligt utslag i vårt landsexportstatistik, är det viktigt att inle glömma bort alt exporlbeslällningarnabetyder mycket för sysselsättningen i de mindre företagen. Undersamma anslag inryms också en hel del administrativa uppgifter som Sverigesexportråd har alt utföra ät handelssekrelerarorganisalionen, och dessa blir svåraatt fullfölja med ett minskal anslag. Det gäller bl. a. personalfrågor,verksamhetsstyrning och vissa arbetsuppgifter som rör frågor av kommersiellkaraktär vid ambassader och konsulat. Dehär uppgifterna får, om del lägre anslaget godlages av ,handelssekrelerarna själva sköta i fortsättningen. Del är ell arbele somhandelssekreterarna skulle behöva bli befriade frän för all i slället ha somsin uppgift all sköta de rent kommersiella frågorna. Manskall självfallel alllid göra rimliga avvägningar i olika anslagsfrågor, menvi reservanter ifrågasätter, om del inte hade varit mycket välmotiverat attredan i propositionen tillstyrka exportråds framställning. Vi tyckeratt det är viktigare att handelssekreterarna sköter jusl de uppgifier de ärtillsatta för enligt den överenskommelse som har träffats mellan staten ochSveriges exportråd, och ej personalfrågor, rekrytering, verksamhetsslyrning ochvissa sådana arbetsuppgifter. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall lill reservationen 1. Hen (): När jag lyssnade på börian av anförande, med dess storasvep över de mindre och de medelstora företagen, fick jag nästan en känsla avatt vi skulle föra en stor debatt om olika företagsformer. dock på betänkan-del, och för min del skall jag strikthålla mig till det belänkande vi nu behandlar. Jagvill börja med att säga all oenigheten mellan utskolismajorileten och reservanternaär begränsad till tre punkter, nämligen punkterna 6, 7 och 11 i betänkandet.Dessa tre punkter har ju berörts av de föregående talarna, vilka också harlämnal redogörelser för punkternas innehåll. Kommentarerna tillutskollsmajoritelens ställningstagande kan jag därför begränsa. Jagvill ändå när det gäller punkien 6 och reservationen 1 säga att det är enmycket kraftig anslagsökning lill exportråd som reservanternaföreslår - en dryg fördubbling av regerings förslaget på 2,7 milj. kr. Visserligensammanfaller reservationens yrkande med vad begäri i sinanslagsframställning för nästa budgetär - vilket i sitt anförandeunderströk - men man bör då lägga märke till all anslaget under innevarandebudgetår utgår med 2,3 miljoner. Delta anslag är grundat på en överenskommelsemellan staten och . Vadsom nu föreslås av departementschefen för kommande budgetår är alltså enuppräkning med 0,4 milj. kr. med hänsyn till bl. a. kostnadsläget. Detta äringen toppridning på formaliteter, som påsiod, utan det är istället en rimlig uppräkning i förhållande till den anslagsfördelning förExportrådets finansiering som staten och enades om föreriksdagsbeslutet . Därför bör avslå reservalionen 1. Vidpunkien 7 i ulskottsbetänkandet finns det en reservation av centerpartister iutskottet. Reservanterna - tre lill antalet - följer här upp motionen1975/76:1751 med ett uttalande om att ett handelssekreterarkonlor skallinrättas med placering pä den afrikanska kontinenten. Detlakan i och för sig låla bra, och som motionsuppslag för publicering itidningarna är det förträffligt. Men är det ändå på del sättet - somutskotlel framhåller i betänkandet - all flera handelssekreterarkonlor vidskilda lillfällen funnits i . Av olika skäl har dessa lagls ner, mensamiidigl barden kommersiella representationen vid ambassaderna i fleraafrikanska stater förstärkts. Dessutom - och del bör både motionär ochreservanter lägga märke till - pågår det en inierdepartemenial ulredning omjusl hur den exporlfrämjande verksamheten skall bedrivas iu-länderna. Arbetsgruppen i denna ulredning består av representanier förutrikes-, finans-, handels- och industridepartementen. Utskottsmajorilelenanser därför all del inte finns någon anledning att nu förorda inrättandet avnågol handelssekreterarkonlor pä den afrikanska kontinenten. Reservationen 3 vidpunkien 11 följer upp molionen 1975/76:2029 - Sverigesexportråd, m. m. Sverigesexportråd, m. m. den molion och denreservation som talade om. Självfallet skulle en ännu merautvecklad turistverksamhet i Mellan-och glesbygder har belydelseför landel, både som motvikt till turistunderskotlet i bytesbalansen och somett ekonomiskt tillskott för de människor som bor i dessa bygder. är detdock på det sättet att när beslutade inrätta Sverigesturistråd fick som en uppgift just att främja den utländskaturismen till . har det också anordnats ett antalcharterresor lill Nord- och , i en del fall med ganska godaresullal. Mankan väl också förutsätta att ytterligare initiativ kommer alt tagas frånTuristrådels sida. Likaså är det väl troligt att kommer att ta dekontakter med kommuner och landsting som molionärerna och reservanterna lalarom. Utskotlel finner därför inte någon anledning till att nu skallgöra en hemställan om yllerligare åtgärder i detla fall Meddet anförda vill jag, herr lalman, yrka bifall lill utskottets hemställan påalla punkter. () kortgenmäle: anförande rubbar inle på något sätt den uppfattning vireservanter har om det berättigade i våra krav. säger att vårtförslag innebär en fördubbling av anslaget. Del är klart alt vid debatterna häri kammaren låter alltid en fördubbling av ett anslag som någonting ganskafruktansvärt. Men del är nog så, herr lalman, att allting är relalivt här ivärlden. Om jag röker en cigarrett och fördubblar det antalet så trorJag inte att del är sä förskräckligt fariigl i praktiken. Röker jag däremol 60cigarretter och fördubblar den ransonen, då är del någonling ganskafruktansvärt. Fördubblarvi nu ett anslag från 3 miljoner lill 6 miljoner i en budget som omspänner nära100 miljarder kronor, dä tror jag att della är försumbart ur ekonomisksynpunkt. Del är däremot inte försumbart ur den synpunkten att man kanstimulera mindre företag till exporlanslräng-ningar. Del är i högsta gradangeläget att man kan göra pä det sättet, och del är därför vi kommit med dettayrkande. Minkritik mot utskottsmajorilelen kvarstår när del gäller del avtal som jaglidigare talade om. Man rider här på formaliteter. Om del är ur samhälletssynpunkt angeläget skall man kunna göra en sådan här satsning ulan att behövaspringa till och säga att de fär höja sinaabonnemangsavgifter. Vi bedömer del som myckel angeläget för samhället att mankan få den mindre industrin ut på exportmarknaderna, inte minsl ursysselsättningssynpunkt, som i påpekade, ulan även urvaluiasynpunki. Många bäckar små kan göra en stor ä - och del är myckelvärdefullt i del här sammanhanget.