prot · FZ0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Underallmänna motionstiden väcktes sedan molioner från olika håll, där man begärdeen skärpning av beslutet. Utskottet är i denna fråga överens om att i slorltillgodose de krav som ställts i motionerna. Från utskottets sida begär man sålundaatt en utredning tillsätts för att se över arbetsuppgifterna för den regionalakonsumentpolitiska verksamheien. Somdet är nu råder stor ovisshet om vad man som hemkonsulent skall arbetamed eller inle skall arbeta med. Hemkonsulenternas arbetsuppgifter kommerenligt uppfattning alt ha stor belydelse i framliden. Del kan inlevara rikiigi alt dra in en väl fungerande verksamhel och på så sätt skapa eltglapp mellan kommunerna och . Detförhållandet alt utskottet är enigt i de här frågorna visar all man ärangelägen om alt de löses och au man härden uppfaitningen all regeringen tolkalbeslutet annoriunda än avsåg. Jag yrkar bifall till näringsutskoiiets hemställan i dess betänkandenr 31, I detla anförandeinstämde (). Såsom skett i motionen 1752 har även här riktatkritik mot regeringen för dess handläggning av regleringsbrevet medföreskrifter om äterbesättning av lediga hemkonsulenltjänsler. Regleringsbrevetutfärdades, som har påpekat, innan fattade sillbeslul om den konsumenipoliliska verksamheten. Detta beror, enligt vadutskottet erfaril, på ett förbiseende som sammanhänger med att regleringsbrevlill länsstyrelserna ulgår från kommundepartemeniet. medan del ärhandelsdepartementet som svarar för den konsumenipolitiska verksamheien. Såsomframgår av betänkandet är del ett enhälligl ulskottsförslag som lagts framför . Med hänsyn till detla förhällande skall jag nöja mig med dessakomplellerande uppgifter och ber all få yrka bifall lill näringsutskoltets hemställani belänkande nr 31, Val av huvudmän sparbank HenDANELL (m): Jag vill tacka för de upplysningar som gavs, all det varelt förbiseende som låg bakom regleringsbrevet . Vi kan väl då varavälvilliga nog alt hoppas all det verkligen var på det viset och inle ägna ossåt att mer försöka uttyda de idéer som fanns i propositionen 40 förra året.Eftersom och jag och övriga ledamöter i denna kammare har varileniga i den här frågan såväl som hoppas jag alt enigheten i är också kommer att omfattahandelsdepartementet. Överläggningenvar härmed slutad. §16 Val av huvudmän i sparbank Föredrogs näringsulskottels belänkande 1975/76:32med anledning av motion om val av huvudmän i sparbank, 1 detla belänkande behandlades motionen 1975/76:839av i m, fl, (s), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla om förslag till ändring i sparbankslagen i enlighetmed vad som i molionen anförts, innebärande bl, a, au mandatperioden förhuvudmän i sparbank skulle vara lika lång för alla och tidsmässigt anknytatill den period som gällde för kommunala styrelser och nämnder saml all vid valav huvudmän på huvudmannasammanlräde proportionellt val borde lillämpas, Ulskoltethemställde att skulle avslå molionen 1975/76:839, Reservation hade avgivits av i (vpk) som anselt att utskottet bort hemställa all med bifall till motionen 1975/76:839hos regeringen begärde förslag lill ändring i sparbankslagen (1955:416) ienlighet med vad reservanten anfört. Hen (vpk): Här i kammaren avgörs omväxlande stora och små frågor. Del nuförevarande ärendei tillhör klart de små och mer perifera ärendena. Nr 80 Men vpk-ledamolen i näringsulskottei har ändå funnit yrkandet i denfö- Torsdaeenden religgande s-motionen rikiigi ur demokratisk synpunkl och därförreserverat 1976 ' '°' ''''" ''" rnotionen, Densakfråga som tas upp i molionen rör sättet att välja huvudmän i Val av huvudmän i sparbank. Jag vill dä inledningsvis säga att frågan om samhällets inflytande sparbank och kontroll över bank- och kreditväsendet är avhelt annan dimension Vi har tagitupp den frågan i annat sammanhang, och den skall inte heller debatteras juslnu. Sparbankernaär speciella sä till vida att de anses utgöra organ som skall förmedlainsäitarnas medel lill presumtiva låntagare på ell sätt som inte skäll geenskild vinst i annan form än ränta till insätlarna på deras medel. Styrelse isparbank väljs av huvudmännen, och huvudmännen väljs -enligt gällandesparbankslag - lill hälften av kommunfullmäktige eller, landsting och lillhälften av huvudmännen genom självkompletlering. Såväl reservanten sommolionärerna anser självkompletlering, eller ko-opiation, förkastlig, om denskall ske i de former som gäller. Omsjälvkomplelteringen skedde på en gång och inte som i omgångar skulle endastde kommunalt valda huvudmännen kunna delta i valet -av det skälet all de somslår på omval inle själva för göra detla, Möjlighel skulle då öppna sig förgenomförande av proportionella val också vid självkomplelteringen. Dennamöjlighel att här tillämpa proportionella val har ifrågasatts av remissinstansernavid denna frågas lidigare riksdagsbehandling. Vi anser all del är ett uttryckför den obolfärdiges förhinder. Del är, menar vi, fulll möjligl all genomföraproportionella val också vid självkompletlering -om bara viljan finns och ombestämmelserna ändras på sätt som behövs. Vi vidhåller för vår del del ställningstagande som gjorts vid dennafrågas lidigare riksdagsbehandling. Jag yrkar därför nu bifall lillreservalionen av i , HenHÅKANSSON i (s): Jag skall foga några fä kommentarer lill näringsutskoltets belänkandenr 32 och molionen 839, Jagtycker att del i och för sig inte är så märkligt att del förekommer olikaåsikter i en fråga, men jag har med eil siort beklagande noterat det sätt somSvenska sparbanksföreningen har agerat på i den nu aktuella frågan. Den för ochskall givetvis också argumentera för sina uppfattningar, men alt, som den gör iledaren i nr 2 av tidskriften , medvetet feltolka och påobefintliga grunder misstänkliggöra molionen i sakfrågorna vittnar bara omdålig smak och uppfattas som försvar för en sjuk sak. Attde förhållanden, herr talman, som man i motionen beskriver och vill ha ändradeinte är generellt förekommande är ell lika korrekt påstående som att allt inlestår rält till överallt. Del är därför, som jag ser det, fulll befogal att seöver frågan. Jag kan bara med beklagande konstatera alt näringsulskollet ickehar följt den linjen, 100 Hen i (s): I detta ärende har vi all ta ställning till motionsvägen framfördaförslag lill ändringar i gällande regler för val av huvudmän i sparbank. Somvi hört av i och är del främst i tväavseenden man önskar ändringar. Man kräver att den treåriga mandatperiodenskall vara densamma för alla huvudmän och sammanfalla med de kommunalaförsamlingarnas mandatperiod. Vidare kräver man all den del av huvudmannakårensom väljs av huvudmännen själva skall väljas genom proportionella val. Motionärernasoch reservantens krav och förslag om att alla huvudmän skall väljas pä en ochsamma gång strider mot nuvarande bestämmelser i sparbankslagen och också mot deintentioner som fanns i motiven till bestämmelsen om successiv förnyelse avhuvudmannakåren. Den successiva förnyelsen skapar garantier för kontinuitet isparbanken och dess verksamhel, en sak som vi inom utskoiismajoritelentillmäter stor betydelse. Förslagetall endast de kommunalt valda huvudmännen skulle äga rösträtt vid valet av dehuvudmän som väljes på huvudmannasammanlräde innebär en radikal förändring iförhällande lill nuläget. Jag måste säga att jag har svårt att hitta någonfiness i förslaget. Om avsikten ärall den proportionalilei som finns i denpoliliskt valda delen av huvudmän skall slå igenom helt också i den del avhuvudmannakåren som väljes av huvudmännen själva och denna grupp inle skulle hanågon rösträtt i valen, vore det väl enklare all låta de kommunalaförsamlingarna välja samtliga huvudmän. Men är inle en sparbank en kommunalnämnd och inle heller huvudmannakåren en slyrelse, och därför menarutskolismajorileten all när det nuvarande systemet fungerar tillfredsställande,så finns del ingen anledning all bifalla förslaget till ändring. Om motionärernas och reservantens förslag skulle genomföras, kommerdella alt innebära mycket mera vittgående förändringar än vad jag skulle troatt molionärerna själva har tänkt sig. skulle i så fall komma allmista sin nuvarande karaktär av småspararnas bankinrättning och i stället fåkaraktär av en kommunalägd bank eller inrättning. Inom utskottsmajorilelenanser vi inle att del nu föreligger skäl lill sådana förändringar och ingrepp.Vår uppfaltning är att fungerar väl i sin nuvarande form. Därför berjag, herr talman, att få yrka bifall lill utskottets hemställan. Val av huvudmän i sparbank Hen i (s): i använder ell argument som försvar förnäringsutskottets ståndpunkl vilket jag inle tycker är relevant i sammanhanget.Han säger att det som motionärerna - och i och för sig också reservanten - villstrider mot bestämmelserna i den nuvarande sparbankslagen. Del är ett konstigtargument, och jag lycker inte all man borde ta fram del, eftersom vad vi villjusl är alt fä till stånd en ändring i sparbankslagen. Fråganhuruvida ett genomförande av vårt förslag skulle fö stora och vittgående konsekvenser ärockså, som jag ser det, tämligen ointressant; det viktiga är ju all man vidutseendet av huvudmän får en demokratisk process som man har i andrasammanhang. För all ingen tveksamhetskall råda om hur jag avser att rösta ber jag Val av huvudmän i att fåyrka bifall till den reservation som är fogad till näringsutskoltets be- HerrISRAELSSON (vpk): Det finns inte mycket alt tillägga. Jag vill bara i fråga omkontinuiteten, som logs upp här, säga att den enligt mitt bedömande intesammanhänger enbart med sättet att välja huvudmän - om man väljerproportionellt eller ej eller om man väljer vid ett visst tillfälle eller ej.Kontinuiteten sammanhänger med i vad mån ledamöterna,alltså huvudmännen, bliromvalda och kommer all sitta kvar. Del är della som är avgörande förkontinuiteten och inle sättet all välja dem. Jagvidhåller fortfarande yrkandet i mitt första anförande. Hen i (s): Jag är naluriiglvis medveien om alt allting går att förändra i del härsamhällel, men varken motionärerna eller reservanten har kunnat övertygautskottet om att de förändringar man föreslår i motionen skulle vara lillförmån för sparbankernas verksamhet, och det är detta som vi anser varaväsentligt. Skall det vara nägon mening med förändringar, förutsätter jag attdet skall vara förändringar lill det bälire. Nusäger all han har svårt att förslå del här med kontinuiteten,som ulskoiismajoriteten har varit inne på och som också jag har sagt att vitillmäter stort värde. Det är väl uppenbart, , att kontinuiteteni all verksamhet har en väsentlig belydelse, och huvudmannakåren är den högstabeslutande instansen i . Vi kan länka oss den situalionen, all om viskulle följa motionärernas och reservantens tankegångar, skulle helahuvudmannakåren kunna komma att bytas ul vid elt och samma tillfälle. Jag harsvårt att föreställa mig all della skulle kunna vara lill gagn för sparbankensom sådan. Huvudmännenär enligt sparbankslagen represenlanler för insätlarna och som jag tidigarenämnde högsta beslutande organ. Jag har svårt alt tänka mig att manlill en församling - som man har uttryckt del i motionen - skullekunna överföra del ansvarei och, som molionärerna säger, utkräva politisktansvar för vad som förekommer i banken. Jag har lidigare sagt att elt bifalllill molionen kommer alt medföra stora lagändringar, och jag föreställer migatt motionärerna inle rikligt förslår konsekvenserna av sill förslag. Debortser nämligen helt från sekretessbestämmelserna i det här sammanhanget.Detta är någonting som jag tror att de inte har gjort riktigt klart för sig närde har skrivit molionen. HenISRAELSSON (vpk): Del första argumentet, att alla skulle kunna bytas ut på en gång, kan vi välavfärda som rent teoretiskt, Någol sådanl kommer knappast all inträffa iverkligheten. Del andra argumentet, alt vi måste se till vad som är bäsl försjälva , kan vi vända på och i stället fråga oss: Är del sämre försparbanken om valsättet ändras? Jag har svårl alt tänka mig del. Däremot trorjag all del ur demokraliska synpunkler skulle kunna vara en förbättring. på sättet all välja , måste vi ju finna att del i grunden är kommuner ochlandsting som väljer, eftersom de väljer hälften av huvudmännen som i sin lurväljer den andra hälften. Kommun och landsting väljeralltså primärt, och sedankompletterar huvudmännen sig själva. Jagkan inte se att vårl förslag innebär någon så stor och revolutionerandeförändring som i menar, ulan del skulle myckel väl gåatt genomföra. Valav huvudmän i sparbank HenBENGTSSON i (s): säger all det gäller all leda i bevis alt det sommotionärerna och reservanten föreslår skulle vara sämre för . Jagvill upprepa vad jag sagt tidigare: Ulskottsmajoriteten har konstaterat att detnuvarande sparbanksväsendel fungerar väl, och därför menar vi att del inlefinns någon anledning att ge sig ut på någonling som eventuellt skulle kunnabli äventyriigl. Meddella vill jag inte ha sagl alt de nuvarande bestämmelserna i sparbankslagen ialla sammanhang och för all framlid kommer all slå oförändrade. Vi kommersäkert att vidia förändringar tid efter annan, men på del område därmolionärerna och reservanien nu har förordat ändringar anser vi oss inie kunnauppnå elt bättre förhållande än det som är rådande . Överläggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskolletshemställan, dels reservationen av i och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Den som vill allkammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr 32 röstar ja,den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen avherr i , Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. ErsättningJör personskador på grund av brott röstning gav följanderesullat: §17 Ersättning för personskador på grund av brott Föredrogsjustitieutskotiets betänkande 1975/76:23 med anledning av proposilionen1975/76:100 såviii gäller anslag lill ersällning för personskador på grund avbrolt, m, m. FruKRISTENSSON (m): Vid punkien 2 i Juslitieulskollets betänkande nr 23 har ochjag anmält elt särskill yttrande. Del gäller den för inte obekantafrågan om ersällning för skador på grund av brott. Jagvill hell kort erinra om att denna fråga har en gammal förhistoria. Redan på1940-talel väcktes motioner där man begärde en utredning och förslag om enlösning av detta angelägna spörsmål. Del skulle emellertid dröja ända till 1974innan ett enigt juslitieutskoU hos regeringen begärde alt en ulredning skulletillsättas. Vi skrev i vårl betänkande ganska utföriiga och noggrannariktlinjer för arbetets bedrivande. Menjag vill, herr lalman, säga alt jag inte tycker att del finns anledning attrikta någon kritik mot de direktiv som utfärdades. De anslöt sig väl till delbeslul som tog. beslut innebar att arbetet skulle bedrivasmed skyndsamhel. Del framgår också av direktiven. Men vi sade lill yiiermeravisso all förslag om möjligl skulle föreläggas riksdag. Nuär vi redan inne på 1976 och fortfarande har utredningen inte avlämnat sillförslag. Efter vad jag senasl har inhämtat finns det inte anledning au förmodaalt ulredningen blir klar med sitt förslag förrän , Det haralltså skett en försening av delta ärende. Man kan möjligen säga att del berorpå all utredningen har fått tilläggsdirektiv. Men del ärendei är inle av ensådan omfattning alt del borde ha fördröjt arbetet, I vae fall värdet intenödvändigt att man behandlade de båda frågorna pä samma gäng. Därför kan viinle lycka att detta är ett acceptabelt skäl. Meddetla vill jag alltså, herr talman, bara säga au enligt min mening harregeringen inte här på ett tillfredsställande sätt tillgodosett riksdagensönskemål. Och det finner jag anledning all beklaga. HenNYGREN (s): Som svar lill vill jag säga att utredningen har arbetat.så skyndsamt som det har varil möjligt. Vi bökade arbetet i slutel av 1974,och vi fick tilläggsdirektiv efter en volering här i kammaren, där en borgeriigmajoritet segrade , Tilläggsdirektiv medför i regel en förlängning avell utredningsarbete. Nubefinner vi oss i slutspurten av utredningsarbetet, och vi räknar med alt iaugusti månad vara klara att lägga fram vårl förslag. FruKRISTENSSON (m): Med vad jag lidigare sade ville jag inte rikta någon kritik motulredningen. Jag tror alt utredningen har gjort vad den kunnal. Men jag villändå påstå att med på nacken här i har man fåll erfarenhelav all i de frågor där del finns polilisk vilja från regeringens sida altskynda på en fråga och verkligen komma med förslag snabbt, så är della möjligl.Jag påstår alltså att en sådan styrning från regeringens sida i della fall inlehar förelegal. Vadgäller problemet med tilläggsdirektiven vill jag ändå nämna, ,vilket ni självfallel vel, all begärde inle all det problem somberördes av tilläggsdirektiven skulle lösas av broltsskadeuiredningen. Riksdagenlämnade frågan öppen, vilken ulredning som skulle syssla med det, så det var idepartementet som man tillade broltsskadeuiredningen den här problematiken. Ersättningför personskador på grund av brolt När här riktar kritik mot regeringen för allulredningen inle arbelar fort nog, sä kan det väl räcka med alt erinra om altutredningen tillsattes 1974 och böriade silt arbele då. Vi har kommit till1976, och utredarna har ju sagt att de trots tilläggsdirektiven skall blifärdiga . vet lika bra som jag att våra svenska utredningar arbelarsynnerligen grundligt men alt de inle i onödan drar ul på liden. Och medhänsy.i lill den normala liden för utredningsarbete här i landet vill väl fruKrisiensson ändå inte göra gällande att denna utredning dragit ul . Detär ju så, , alt när del drar ul på liden lalar vi medordförandena i de utredningar som det gäller och försöker la dem alt skynda på.Vi har hållii konlakl med denna ulredning. men jag kan inle för min del finnaanledning att rikta någon kritik mot att utredningen ännu inte lagt fram sillförslag. FruKRISTENSSON (m): Som jag själv sade alldeles riktar inle jag heller nägon kritikmot ulredningen, och jag kan villigt erkänna all den lid som del här rör sig ominte är så förfäriigl lång i perspektiv av hur läng lid utredningar i många falltar på sig. Del är också bra au ulredningarna arbelar grundligt. Men jag villupprepa all om regeringen bedömer en fråga som angelägen brukar regeringenverkligen inte dra sig förati klargöra för utredningsmännen all de måstearbeta extra fort. Och i varie fall vi på den borgeriiga sidan betraktar denhär frågan som angelägen. Det är en gammal fråga; den har alltför längeförhalats. Detfinns ju exempel på utredningar som verkligen har arbetat fort när det varitbåde slora och komplicerade frågor. Jag kanske skall erinra Jus- Ersättningför personskador på grund av brott lilieminislern om en frågasom berör ert område, nämligen den som behandlades av brotlskommissionen.Denna blev ju verkligen klar på rekordlid, och jag tror inte all man kan sägaalt de förslag som där presenterades inte var tillräckligt grundligtpenetrerade. Jag har svårt att förstå vart vill komma. Jag har juförklarat för alt utredningen arbelar i nära kontakt meddepartementet, och vi kan inte se att utredningen pä något sätt har arbetatlångsamt eller fördröjt sill arbele. Under sådana förhållanden finns del ingenanledning för oss alt framföra kritik, och jag menar alt del inte heller finnsnägon anledning för att rikta kritik mot regeringen. Jagvill erinra om alt den här frågan löstes faktiskt genom en snabbutredningunder , och vi fick igenom ell förslag i . De bestämmelserna harsedan gällt i fråga om personskador vid brolt, vilket varil till stor nytta förde människor som inle har kunnal få ersällning av gärningsmännen. genomfördes pä ungefär elt halvt år. Pådet här området är det alltså ingeniing som har förhalats eller fördröjts. Menfru vet att nu rör del sig inte om personskadorna i första hand,utan del gäller möjligheten alt få ersättning för sakskador - en fråga somsåviti jag känner till ännu inte är löst i något annal land. Vad jag opponerar mig emol är alt del tydliga uttalande som riksdagengjorde inte har beaktats i tillräcklig grad. Del är den kritiken jag har vågatframföra. Men jag upprepar att jag har inte riktat den kritiken mot ulredningenutan mot regeringen. Sedanär del rikligt att det förslag som vi här lalat om lades fram oerhört snabbt1970. Det var strax före valet del årel som man i en deparlemental ulredningföreslog alt 1 milj. kr. skulle avsättas till fonden för personskador. Jagskall inle närmare diskutera den frågan , eftersom den ligger litet på sidanom, men Jag vill ändå säga att den fonden lär inte ha uppfyllt de förväntningarsom många människor ställde på den, eftersom så få fick vetskap om att denmöjligheten existerade. Och när det gäller möjligheterna till ersättning frånden fonden utgår man dessutom inte från vanliga ska-deständsmä.ssiga principer utanfrän en social behovsprincip. Överläggningenvar härmed slutad. §18 Föredrogs justilieulskotiets belänkande 1975/76:24 med anledning avpropositionen 1975/76:100 såvitt gäller anslag till rättshjälp m.m. jämtemolioner. HenSJÖHOLM (fp): I detla utskoilsbeiänkande behandlas bl. a. en motion som jag har väcktoch som gäller offentliga försvarare i brottmål. Som alla väl vel går del såtill att den anklagade, alltså den för brott misstänkte, för föreslå enförsvarare, och sedan utser tingsrätten vem som skall försvara honom. hardet emellertid blivit mer och mer populärt all de anklagade föreslär en av våras, k, kändisadvokater, som har rykte om sig alt vara skickligare än andra. Dethänder också ati tingsrätten utser just denne advokat. väcker det litelanslöt hos allmänheten all man i en rätlsaffär i en kommun utser en advokatlångt fjärran ifrån, som då för företa fiygresor lill och frän, vilket givelvisökar kostnaderna för det allmänna och skattebetalarna. Menlika illa kan det vara om tingsrätten vägrar att utse den föreslagne advokaten,vilket det ofta finns goda skäl för. Dä händer det att den misstänkte sägerall tingsrätten intog en fientlig hållning lill mig frän börian; jag fick inleens den försvarare jag ville ha. Jag var dömd på förhand. Och sä gick det somdel gick. Delta är inte heller särskilt tillfredsställande. Justnu har vi av en händelse elt aktuellt fall, som visar hur illa detta syslemfungerar, I handläggs f n, en specielll avskyvärd mord-afTär, Allamordaffärer är avskyvärda, men denna är värre än de flesia. Och där hartingsrätten utsett en av våra populäraste kändisadvokater, som har flugit framoch tillbaka mellan och , ända lill dess han en vacker dagavsade sig uppdraget. Han ville inle vara med längre ulan reste till att referera elt annat rättsfall för en veckotidning. Tingsrätten fickalltså utse en annan försvarare, men då hade den förste redan dragit storakostnader. Minmyckel ulskällda idé är att man skulle ha fasl anställda offentliga försvarare.Precis som man nu lottar ärenden på åklagare skulle vi ha en kader av godaoffenlliga försvarare, som man lottade ul ärendena på. Därigenom skulle alltlal om "mygel" och kriiiken all den anklagade inle föll denförsvarare han ville ha försvinna. Från advokaihåll har man också ibland varitmissbelåten med all vissa tingsrätter har ell system med favoriter; man utseralltid ungefär samma advokater som försvarare. Del finns också mänga andraadvokater som vill ha det enkla och lukrativa uppdraget somförsvarare. De ölägenheterna hade man kommit ifrån med det syslem som jag harföreslagit. säger -vilket också advokaterna har sagl - all det är oerhört viktigt all den offentligeförsvararen står hell fri från myndigheterna. Han får inte vara fasl anställd.Men däri ligger ju en ganska otillböriig beskyllning mot de offenlligaförsvarare som utses bland Allmänna advokatbyråns jurister. De är ju fastanställda. Och skulle man alltså insinuera alt de gör elt sämre jobb baradärför att de råkar vara fast anställda av staten? Delta är naturligtvis helloriktigt. Dessutom är det väl ändå så att man alltid