prot · FZ09115 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:115 Förhandlingarnaleddes av fru tredje vice talmannen. §1 Fyllnadsval till utskott FruTREDJE VICE TALMANNEN: Detpå föredragningslistan upptagna valet är föranlett av att ersättaren för fruRyding skall beredas plats i trafikutskottet. Vänsterpartietkommunisternas partigrupp har anmält som suppleant i utskottet. Jagförklarar härmed vald till suppleant i trafikutskottet. §2 Justerades protokollet för den 22 innevarande månad. Omintensifiering av tullens narkotika-bekämpande verksamhet §3 Om intensiflering av tullens narkotikabekämpande verksamhet Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara i (fp) anmälda interpellation,1975/76:162, och anförde: i har frågat mig vilka åtgärder som jag villföreslå för att ytterligare intensifiera tullens narkotikabekämpandeverksamhet. Under1960- och 1970-talen har samhället intensifierat sina ansträngningar för attkomma till rätta med narkotikamissbruket. Socialministern besvarade i början avdenna månad interpellationer om vad som gjorts och görs mot narkotikamissbruketoch mot narkotikasmugglingen. Jagvill understryka att gränsbevakande uppgifter endast är en del avsamhällets totala ansträngningar för att bekämpa narkotikamissbruket.Polismyndigheterna och de sociala organen har viktiga uppgifter i sammanhanget.När det så gäller åtgärder för att motverka den illegala införselnav narkotika vill jag peka på att har fått ökade resurser förövervakning av person- och godstrafiken över landets gränser. Vidare har detgenom omläggning av godsvärden blivit möjligt att under en följd av år överförainte mindre än sammanlagt ca 400 tjänstemän till verksamhet som är mer direktinriktad på smuggelbekämpning och övervakning av trafiken från utlandet. Allbevakningspersonal utbildas numera för bekämpning av narkotikasmuggling Omintensifiering av tullens narkotikabekämpande verksamhet och ett stort antaltjänstemän får därutöver specialutbildning i narkotikafrågor. hardessutom fått ökade och förbättrade tekniska resurser i sin verksamhet.Samarbetet i narkotikafrågor mellan myndigheter inom landet och medmyndigheter i andra länder har effektiviserats. I internationella sammanhanghar vi från svensk sida i åtskilliga frågor tagit initiativ till en samverkan.Med föreligger ett särskilt avtal närdet gäller narkotikasmuggling. Inom ramen för det vidgade internationellasamarbetet kommer vidare en konferens att hållas i i vår medrepresentanter för tullkriminalverksamheten i ett tiotal länder. Bekämpningenav narkotikasmugglingen är således redan nu en högt prioriterad verksamhet inomtullverket, och resurser finns för en effektiv tullbevakning. Eftersomnarkotika i motsats till sprit och tobak är lätt att dölja är svårigheternastora att via tullkontrollen definitivt stoppa narkotikasmugglingen.Bekämpningen av den illegala införseln av narkotika, främst den som bedrivs iorganiserade former, bör därför enligt min mening ske främst på grundval av upplysningarsom kan fås genom en intensiv spaningsverksamhet, inte minst i samarbete medutländska myndigheter. Dentraditionella tullbevakningen och tullkontrollen är givetvis alltjämt ettviktigt inslag när det gäller narkotikasmugglingen. Det ankommer pågeneraltullstyrelsen att även i fortsättningen följa utvecklingen noga och motbakgrund av gjorda erfarenheter begära eventuella resursförstärkningar. Sådanaförslag får därefter prövas av statsmakterna i sedvanlig ordning. HerrWESTBERG i (fp): Först ett tack till finansministern för svaret på min interpellation. Ävenom jag inte är nöjd med de åtgärder som redovisas i svaret och de uppgifter somdär lämnas finner jag det värdefullt att vi får tillfälle att diskutera denfråga det här gäller, nämligen möjligheterna att förstärka tullensnarkotikabekämpande verksamhet. Den delen av tullens verksamhet är enligt minmening utomordentligt betydelsefull. Avsvaret att döma är finansministern tämligen nöjd med den situation som är.Han säger t. o. m. att resurser finns för en effektiv tullbevakning. Låt ossnågra ögonblick fundera över om den uppgiften är med verklighetenöverensstämmande. Vi får veta alt det "genom omläggning av godsvårdenblivit möjligt att under en följd av år överföra inte mindre än sammanlagt ca400 tjänstemän till verksamhet som är mer direkt inriktad på smuggelbekämpningoch övervakning av trafiken från utlandet". Infördet beskedet kan det vara lämpligt att ta del av de uppgifter som tullverketsdistriktsutredning lämnade . Där sägs bl. a.: "Ett inslag iden föreslagna nya tullproceduren, som både innebär förenklingar för trafikenoch ger besparingsmöjligheter är systemet med privat godsvård. "Jag förstår att det är närmast den nyordningen som finansministern tänker på.Men utredningen konstaterar i det sammanhanget att därav följandebesparingsmöjligheter i huvudsak har tagits till vara tidigare, eftersom denväntade tullagstiftningen såvitt gäller godsvård endast stadfäster ett systemsom på många håll tillämpats på försök . Utredningentalar också om att de stora problemen uppstår i de många fall där transportenfrån utlandet sker med långtradare och denna fortsätter från gränsorten direkttill hemtagarens ort. Problemet ligger i att smug-gellasten kan vara gömd blandden i vederbörlig ordning anmälda lasten och att detta inte kan upptäckas utanfullständig lossning av fordonet. För att en sådan smuggling skall kunna mötasfrån sida krävs bl. a. att bevakningen får stor rörlighet, så attstickprovsvis gjorda kontrollaktioner kan ske var som helst i landet där detfinns hemtagningsföretag som importerar gods med långtradare. Vivet också att antalet transporter av det här slaget ökat kraftigt under senareår och att kontrollverksamheten i sammanhanget är personalkrävande. Det kommerin i landet ca 1 000 långtradare per dag. Att jag här nämner långtradare berorpå att de är upptagna i utredningen. Men självfallet kommer narkotika in påalla möjliga transportvägar, inte minst via personbilar, tåg, flyg, båt etc. Mansäger också i sitt utredningsbetänkande - och det är det jag tycker äranmärkningsvärt när jag lyssnar till finansministern - att någon nämnvärdminskning av den personal som är sysselsatt med godskontroll inte torde kunnaske. Och frågar man sig onekligen varifrån de 400 tjänstemännen tillsmuggelbekämpningen kommer. har det som vi alla vet skett en kraftigarbetstidsförkortning. Inom har skett enarbetstidsförkortning med sammanlagt , i vissa fall 14veckotimmar. Om vi räknar med att inom verket en minskning med 1 veckotimmemotsvarar ett bortfall av 60 årstjänster - och det är ändå mycket lågt räknat -så motsvarar den samlade arbetstidsförkortningen en minskning med betydligtöver 700 tjänster. Och vad har man fått? Jo, personalstyrkan 1964 var 2 517,och den hade 1974 sjunkit till 2 482. I stället för att få kompensation förarbetstidsförkortningen har man fött vidkännas en minskning. Det skall dock isammanhanget erkännas att i budgeten /76 har medel beräknats för enutökning av personalen med 54 man. Men den förstärkningen väger ju mycket lättmot det stora bortfall som den samlade arbetstidsförkortningen inneburit. Manbör också ta med i beräkningen den starka ökningen av trafiken över våragränser och de nya arbetsuppgifter som lagts på tullen , t.ex. oljebekämpningen, som har blivit en betydelsefull uppgift för tullen.Likaså kan man tänka på utvidgningen av den svenska fiskezonen i från4 fr. o. m. 1976, vilket innebär ökade arbetsuppgifter ochbehov av mer personal. Hur finansministern motbakgrund av dessa förhållanden kan påstå Omintensifiering av tullens narkotikabekämpande verksamhet Omintensifiering av tullens narkotikabekämpande verksamhet att resurser finns för eneffektiv tullbevakning är det för mig väldigt svårt att förstå. Vi får ocksåkomma ihåg att inkommande godsmängd ökar med ca 10 . Jag vågar påstå attuppgiften som finansministern lämnade inte är med verklighetenöverensstämmande. Finansministernhänvisar också i svaret till det internationella samarbetet. Jag delaruppfattningen att det samarbetet är angeläget, men jag har svårt att tro attden konferens som skall hållas i i vår med representanter förtullkriminalverksamheten i ett tiotal länder kommer att tillföra den svenskatullen nya resurser. Möjligen kan vi lära av andras erfarenheter, men för attta vara på och omsätta dessa erfarenheter i praktiken måste man ha tillgångtill personal. Jagnoterar givetvis med tillfredsställelse att finansministern i svaret säger attbekämpningen av narkotikasmugglingen redan nu är en högt prioriterad verksamhetinom och kanske ännu mer att finansministern säger att det ankommerpå generaltullstyrelsen att följa utvecklingen noga och mot bakgrund av gjordaerfarenheter begära eventuella resursförstärkningar. - Jag förmodar attgeneraltullstyrelsen noga studerar den passusen i svaret. Föregen del är jag synnerligen angelägen om att tullen får ökade resurser förnarkotikabekämpningen. Självfallet kommer även tekniska resurser ochutbildningsfrågor in i bilden. Det är mycket angelägna ting. En god tillgångtill narkotikahundar är också viktig, men personalfrågan är den viktigaste. Detgäller att ha folk som kan svara för en så långt möjligt effektiv bevakning ochkontroll. Visstär tullens narkotikabekämpande verksamhet en del av samhällets totalaansträngningar för att bekämpa narkotikamissbruket, som finansministern sägeri svaret, men det är en mycket viktig del. gjorde tullen 471 beslagoch fram till hade 86 beslag gjorts. Redan med nuvaranderesurser svarar tullen för hälften av alla narkotikabeslag i . Förraåret tog tullen cannabis, nära amfetamin och mindre mängder opium, fenmetralin och LSD. Men mycket mer skulle kunna fångas upp med tillgång tillbättre resurser. Läget är att vi får in tonvis med cannabis i landet. Pågator och torg säljs minst ett ton , kunde vi läsa i pressen för en tidsedan. Det räcker till miljontals doser. Bara en liga hade enligtpressuppgiften smugglat in cannabis till . Jagär givetvis medveten om att det är omöjligt att helt stoppa narkotikasmugglingen.Men det är också ett faktum att de bristande personalresurserna gör tullensnät alltför grovmaskigt. Det kommer man inte ifrån. Bara 100 man skall svaraför bevakningen av hela gränsen mot . Vad har vi för resurser att sätta inpå , för att ta ett exempel? Genom kraftiga förstärkningar inom dentrafikbundna bevakningen, kontrollstyrkan, det s. k. svarta gänget, ochtullkriminalen skulle gränsskyddet mot narkotikasmugglingen kunna avsevärt förbättras. Och tullens beslag är avett särskilt stort värde, det vill jag mycket Debeslagen sker i regel vid gränserna eller innan narkotikan kommit in på densvenska marknaden. Härigenom förhindras brottslighet i form avnarkotikalangning och försäljning av narkotika och människor undgår att brytasned och få sitt liv förstört. Genom att satsa resurser på att förhindrainsmuggling av narkotika kan vi också få lägre kostnader på annat håll, t. ex.inom socialvården. I kampen mot narkotikan måste åtgärder som förhindrar attden över huvud taget kommer in i landet vara de mest angelägna. Många ochstarka skäl talar för att man skall försöka stoppa närkotikatillflödet såtidigt som möjligt, dvs. redan vid gränsen. Härvill jag ställa en fråga: Delar finansministern uppfattningen att åtgärder isyfte att förhindra att narkotika kommer in i landet är de mest angelägna närdet gäller narkotikabekämpningen? Om finansministern delar den uppfattningen,måste vi väl också kunna vara överens om att verka för att tullen får ökaderesurser för bekämpning av narkotikasmugglingen. Tullen behöver resurser fören effektiv tullbevakning. Det har den inte . Omintensifiering av tullens narkotikabekämpande verksamhet Själva sakfrågan behöver man ju inte tvista om. Men jag är litet överraskadom man ogenerat vill hävda att det verkligen skulle finnas möjligheter altgenom några specifika, mycket kraftiga personalförstärkningar komma åt detonda som narkotikamissbruket innebär. Med tanke på den väldiga godstrafik somvi har över gränserna föreställer jag mig att det, om vi skulle etablera enkontroll som innebar alt godset i varenda lastbild skulle lastas av ochdetaljgranskas och sedan lastas på igen, förmodligen skulle bildas en mycketbestämd uppfattning att man inte kan hantera trafikanterna på det sättet. Manfår göra det bästa möjliga av situationen. Jagerinrar mig mycket väl att det drogs in ca 800 man itullverket och att det föranledde att officiellt honorera tullverketför denna ambitiösa rationaliserings- och personalpolitik. Mot bakgrunden avatt vi ständigt har en mycket stark kritik mot ansvällningen av den statligaförvaltningen - byråkratin som det brukar heta - och att svenska folket integillar detta väckte det sådan uppmärksamhet när generaltullsiyrelsen i sinpersonalpolitik verkligen lade sig vinn om att effektivt organisera verket ochdra in en del personal, att det föranledde öppna erkännanden i kammaren frånbevillningsutskottets ordförande. Avde 800 personer som drogs in utgick 400 ur , vars styrka alltsåreducerades med 400 man. De andra 400 fördes över på smuggelbekämpningen. Jagär alldeles övertygad om att man kan diskutera personalökningar på praktiskttagel vilket område som helst. Vi vet att skolans lärarpersonal i områdenakring storstäderna slits ner av bråkiga klasser och besvärliga elever, Det vorenaturligtvis önskvärt med vissa förstärkningar där för att klara utbildningen.Vi får ideligen höra talas om - och det är väl Omintensifiering av tullens narkotikabekämpande verksamhet sant i långa stycken - på våra långvårdsanstalter och ålderdomshem inte hinner med den personligaomvårdnad om dem som är placerade där som skulle vara önskvärd från sammamänskliga utgångspunkter. Men även i det sammanhanget gäller begränsningar. Denenkla förutsättning som jag tyckte låg i i resonemangvar något slags fullständighetstanke, innebärande att man bara genom att ökapersonalen kan klara bekymren. Det är bara att konstatera att samhället inteorkar med detta. Detär likadant när det gäller polisen. Hur många människor går inte omkring ochsäger att vi är osäkra på gatorna därför att vi har för fä poliser? Men mantvingas överallt inom den offentliga sektorn att göra avvägningar och vissakompromisser i fråga om perfektionen i hanteringen av de olika verksamheterna. Jaghade ett samtal med generaldirektören för tullverketoch fick det beskedet, att han ändå ansåg att hans personaluppsättning nu varså pass tillfredsställande att han tog ansvaret för att den kontroll som manrimligtvis kan begära även på det här området kan skötas på ett effektivtsätt. Jag skulle tro att det också i fortsättningen kommer att bli successivaförstärkningar i den mån som vi anser sådana nödvändiga. Jag vill dock säga attdet inte finns någon möjlighet att tillmötesgå funderingar. Vardet är mest angeläget att bekämpa narkotika m, m. - vid gränsen eller då denredan har kommit in i landet och försäljs vid skolor på bakgator och på torg omnätterna - kan vara en smaksak. Min uppfattning är att det är lika angelägetatt bekämpa narkotikan, var missbruket än uppstår. HerrWESTBERG i (fp): Jag undgår inte intrycket att finansministern tar tämligen lätt pådessa oerhört allvariiga problem, och det smärtar mig faktiskt. "Rökerditt barn hasch? Läget är att det på gator och torg säljs minst ett tonhasch . Det räcker till miljontals doser. Det betyder att småungarnalägger 20-30 milj. kr. För att fä ihop till sitt haschmåste barnen stjäla för det femdubbla - värden för 100-150 milj. Denchockrapporten lämnas i samband med att Huddingepolisen avslöjar en liga, sombara den smugglat in cannabis i , Kanman ta del av sådana rapporter utan att beröras i sitt innersta? Vill man dåinte fråga: Vilka åtgärder kan man vidta för att förhindra att barn ochungdomar och människor över huvud tagel bryts ned, kommer in i förhållandensom omöjliggör för dem att få en vettig framtid, att kunna leva ett rikt ochlyckligt liv? Vad kan man göra för detta? Jaha,säger finansministern, det är ingalunda så enkelt som tror - att detbara är att tillsätta mera personal. Jag har aldrig påstått det heller. Och jaghar sagt klart och tydligt ifrån att jag inte tror att vi kan förhindra allsmuggling. Men jag har lika klart sagt ifrån att vi kan kommamycket längre om vi sätter in mera krafl på att bekämpa smugglingen. Den somkänner till litet grand om hur det går till ute på fältet när det gäller attbekämpa smugglingen, vilken brist på personal man har, hur litet man förmårgöra i de små grupper som finns, behöver inte fråga någon generaltulldireklör,utan han vet att tullen har för små resurser för att klara den här uppgiftenoch att man skulle kunna göra väsentligt mycket mer om man hade litet merapersonal. Jaghar understrukit atl utbildning och resurser av annat slag, tillgång tillnarkotikahundar m. m., också hör till och är viktiga ting, men framför alltbehöver man personal som nyttiggör resurserna och möjliggör en kraftfullarebekämpning. Sedanhar finansministern panna atl säga all del är en smaksak om man beslagtarnarkotikan i tullen eller om man gör det i kvartarna här i . Hur i allvärlden kan man som ansvarig finansminister uttrycka sig på det sättet? Är detlikgiltigt om man kan hindra narkotikan atl komma in i landet eller om den fårgå den långa vägen via langare och distributörer ut till människorna och sättasi omlopp i vårt land? Är det en smaksak det? Jag har inte ord för atl uttryckavad jag känner inför det yttrandet. Delfinns väldigt mycket att göra, många olika åtgärder att vidta för atleffektivisera delta arbete, t. ex. genom all upprätta ett gemensamtunderrättelseorgan för tull och polis i syfte att möjliggöra effektivarebekämpning och atl låta t. ex, överta mera polisiära uppgifteroch på del sättet lösgöra polispersonal. Det finns många olika sätt all angripadet här problemet på, men vi kommer alltid tillbaka till delta faktum att mednuvarande personalresurser kan man inte klara en effektiv tullbevakning. Omintensifiering av tullens narkotikabekämpande verksamhet Jag började mitt tidigare inlägg med all säga all i den här frågan ärdet ingen som har någon annan uppfattning än den all man bör göra vad som ärpraktiskt möjligt för alt komma åt narkotikamissbruket varhelst det änuppträder. Jagskulle naturligtvis kunna hålla ett indignationsanförande så all t. o. m. herrWestberg i skulle erkänna att han ligger i lä. Men jag har inget somhelst behov av att göra det. Det här är en allvarlig sak som man får behandlaefter de realistiska förutsättningar som föreligger. Jagmenar, som också säger, atl när man inte kan hindra en viss delav narkotikan alt komma in i landet, är det lika viktigt atl överallt därproblemet uppslår sälta in kraftålgärder för all hindra en utbredning avnarkotikamissbruket. HerrWESTBERG i (fp): Jag delar uppfattningen all det är angelägel all i alla sammanhangsälta in kraftåtgärder för alt bekämpa narkotikan. Omutbetalningen av statsbidrag till kommunerna gånger talat för all manskall se till atl det på alla områden sker en bekämpning med all den kraft somär möjlig gentemot narkotikan. Vi kommer t, ex, alt tala omnarkotikabekämpning inom fångvårdsanstalterna. Delhär problemet möter vi i många sammanhang och del gäller atl sätta inkrafiöverallt där vi kan göra del. Narkotikan är ett utomordentligt fariigtgift och den åstadkommer så kolossalt mycket ont att vi skall bekämpa den medalla medel vi kan. Då måste vi framför alll försöka se till all vi förhindraratt den kommer in i landet. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om utbetalningen av statsbidrag till kommunerna Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, 1975/76:169,och anförde: har i en interpellation frågat mig om jag är beredd altla initiativ till förändring av reglerna för utbetalande av statsbidrag tillkommunerna så att dels reglerna blir mer likartade för olika typer avverksamhet, dels kommunernas fordringar på staten kan minska. Närdet gäller frågan om att få mer likartade staisbidragsregler för olika typer avverksamhet konstaterar jag att den kommunalekonomiska utredningen har i uppdragatt se över det nuvarande statsbidragssystemet med inriktning mot en förenklingav reglerna och ett mera enhetligt bidragssystem. HerrGranstedt önskar vidare att reglerna för utbetalande av statsbidrag ändras såalt kommunernas fordringar på staten kan minska. Han tar därvid som exempel uppbidragsreglerna för ett antal statsbidrag på skolområdet och del socialaområdet. På båda dessa områden pågår utredningar som behandlar bl, a.slaisbidragsfrågorna. Jag tänker då på utredningen om skolan, staten ochkommunerna (SSK) samt socialutredningen. Med hänsyn till all de av inlerpellanlen väcktafrågorna således redan är föremål för utredningar anser jag all pågåendeutredningsarbete bör avvaktas innan några ställningstaganden sker. Jag vill lacka finansministern för svaret på min interpellation. Jagvågar påstå atl det är etl ganska betydande problem som jag tagit upp i den härinterpellationen. Jag har exemplifierat detta med all t. ex. kommunredovisar staisbidragsfordringar med 20 miljoner, med 35 miljoner. 1min egen hemkommun, , räknar man med all stalsbidragsfordringarna1976 kommer att uppgå till 60 mil- Detta är bara någraexempel från kommuner i del län vi har närmast inpå oss. Dethär innebär att av den kommunala skall som uldebileras av dessa kommuner gårdel åt per skattekrona för att finansiera räntorna på denkredit som kommunerna ofrivilligt ger staten. För kommuner som redan har enansträngd ekonomi lägger naturligtvis detta all fungera som något slagsräniefri bank ål staten ytterligare sten på bördan. Jagtror också man kan säga att delta system innebär att de statsbidrag vi harbeslutat all anslå för olika former av verksamhet i praktiken urholkasi inte så liten utsträckning. Det måste strida mot statsmakternas avsikt att destatsbidrag vi har beslutat om skall leda till den typen av bikostnader, 1dag sitter kommunalpolitiker runt om i våra kommuner och grubblar över hur deskall få budgeten all gå ihop och hur de i bästa fall skall kunna hålla siginom de ramar för kommunalskatten som dragits upp på finansministernsinitiativ. Det hade naturligtvis varit värdefullt om de kommunalpolitikernahade kunnat få ett besked från finansministern om vad som kommer all hända pådel här området - om man i framlida skattesatser fortsättningsvis måste räknain en extra 50-öring för att finansiera statsbidragsfordringar. Därför är detbeklagligt att det svar som finansministern lämnat är så pass intetsägande. Detär naturiiglvis bekvämt - och det utnyttjas ofta - att hänvisa till sittandeutredningar. Alllid finns del någon utredning som sysslar med de problem somaktualiserats. Men i min interpellation begärde jag inte att få förslag tillett nytt statsbidragssystem eller något sådant, ulan vad jag efterlyste varfinansministerns principiella syn på de här frågorna. Den har jag inte fållbesked om i svaret, och därför finner jag anledning att upprepa framför alltden senare frågan i min interpellation, nämligen om finansministern är bereddall arbeta för att problemet med kommunernas fordringar på staten undanröjs.Är det finansministerns principiella uppfattning att det är en bra ordning attkommunerna ligger ute med statsbidragsfordringar uppgående tillmångmiljonbelopp, eller är det finansministerns uppfattning att man bör undvikaden här typen av fordringar som dessutom har en tendens att öka år ? Ioch för sig borde man kunna göra betydande förbättringar redan innan vi fårnågot av de utredningsbelänkanden som finansministern hänvisat till i sittsvar. Det borde vara en ganska enkel åtgärd t. ex. på skolans område all setill atl statsbidragen till grundskoleverksamheten fick ungefär sammautformning som statsbidragen till gymnasieskolan. Därmed skulle en väldigtstor del av dessa problem vara undanröjda. Och det finns i och för sig ingetbehov av att invänta betänkande med åtföljande remissomgångför en sådan åtgärd. Minhuvudfråga i interpellationen kvarstår alltså: Är finansministern beredd attarbeta för sådana förändringar av reglerna för utbetalande av