prot · FY0958 · 1975-12-31 00:00:00 — varför vi i vårparlimotion 1975:136 har yrkat att den beslutade ulredningen av konsekvensernaav olika former av isolering och av möjligheterna alt ersätta dylika ätgärdermed andra samt konsekvenserna av ökad lekmannamedverkan vid beslut omisoleringsålgärder nu kommer till stånd saml all den utredningen gesparlamentarisk förankring. Reservationen 3 gäller den saken, och jag ber altfä yrka bifall lill den reservationen. Menredan nu visar olika undersökningar att isoleringen kan medföra allvarligaskador på den isolerades fysiska och psykiska hälsa. Därför är vi i principnegativt inställda lill enrumsplacering. Dä även erfarenheter rörandeisoleringens kriminalpolitiska effekt som disciplinär bestraffning saknas ochandra mindre riskfyllda bestraffningar kan komma lill användning och vara lillfyllest, om disciplinära förseelser sätts in i ett terapeutiskt sammanhang,yrkar vi i vår motion att isolering enligt 47 och 50 ii; skall avskaffas redannu. utesluter inle behovet av en utredning för alt om möjligt bl. a.finna andra behandlingsåtgärder än de som lagen f n. anvisar.Utskottsmajoriteten har dock avvisat vårt yrkande på denna punkt, varför delhar upptagits i reservaiionen 4, lill vilken jag härmed yrkar bifall. Deti statsverksproposilion upptagna reservationsanslaget Frivilligkontaktverksamhet m. m. föreslås, som har framhållits, i åretsbudgetproposition bli upptaget som en särskild ny anslagspost om 100 000 kr.under anslagel Kriminalvårdsanstallerna. Utskottet har vid behandlingen av denpunkten haft att la ställning lill bl. a. en n-iotion om höjning av dettabelopp lill . för att den värdefulla kontaktverksamhet inomkriminalvärden som bedrivs av Röda korset, Ver-dandi, RFHL, ,frikyrkosamfund m. fl. skulle kunna byggas ul. Ehuru utskottet delarmotionärernas uppfattning om värdet av denna kontaktverksamhet har utskottetfunnit all uirymme nu saknas för en höjning av anslagsposten och avstyrkerdärför bifall till molionen. För egen del vill jag gärna deklarera alt jagförutsätter att en höjning skall bli möjlig till kommande år. Denkontaklverksamhel del här är fråga om är värd ell väsenlligi ökat slöd. 1en annan motion sägs alt medel ur anslaget i fråga inle bör utgå till KRUM.Herr Schött har tidigare talat om den saken. Motionären sill yrkande med alt är 1973 vid ar-betsstrejker och andrastrejker stött de lokala förtroenderåden med insamlade medel och materiel ochäven anslagit . till Fångarnas fackliga centralorganisation. Motionärenullalar också all KRUM:s verk-samhel vid vissa anställer har ansetts försvåradel san-iarbete som bör förekomma mellan personal och intagna. Jag delar förmin del uppfattningen att flera inslag i denna organisations verksamhet slår imindre god överensstämmelse med syftet med de anslagna medlens användning. Sålångt är vi eniga. Men sedan jag konstaterat detta vill jag framhålla alt delinie uiesluler alt andra delar av verksamheten synes vara av den arten att dekan bidra till att öka de intagnas möjligheter till åter- anpassning, och det anserjag vara väsentligt. Detankommer f ö. pä all prioriiera förekommandebidragsbehov inom ramen för del med anslagel avsedda ändamålet. Någraanvisningar frän sida av det slag som föresläs i reservaiionen nr Ikan jag inte finna erforderliga. Vi bör med fullt förtroende överlåtafördelningen av anslaget ät . Jag ansluter mig alltså pädenna punkt till utskottets majoritet. 1folkpartiets partimolion föreslås även en förstärkning av resurserna förbehandlings- och stödåtgärder bland frivårdsklientelet. För all frivårdenskall kunna fungera tillfredsställande fordras all man disponerar egna medelför social service. En tidigare talare har varit inne pä den saken, och jag kandärför fatta mig kort. Molionen föfis upp i reservalion nr 6, där det föreslåsen uppräkning av anslagel till frivården för nästkommande budgetär med 490 000kr. Jag yrkar bifall lill den reservationen. vill jag säga några ord om forskningen pä kriminalvårdensområde. Kunskaperna om resultatet av olika behandlingsformer är fortfarandeytterst begränsade. Ett av de väsentligaste problemen för den kriminologiskaforskningen måste vara alt skapa slörre klarhet rörande allmänprevenlionensinnebörd och syfte. Även om man i likhet med mig lägger största vikten vidindividualpreventionen och omsorgen om den enskilda människan, måsle man medgeatt bristen på grundläggande forskningsunderlag för en bedömning avsanktions-systemets allmänprevenliva effekt är myckel kännbar. Det är därförytterst angeläget att forskningen pä detta område prioriieras och intensifieras.Jag förutsätter att detta kan ske genom Brottsförebyggande rådets försorg ochhar för dagen inget yrkande på denna punkt. Slutligenvill jag yrka bifall till utskottets hemställan utom på de punkter där jagtidigare yrkat bifall lill föreliggande reservationer. HenSCHÖTT (m) kort genmäle; Jag lyssnade lill vad iLjusdal hade all säga om anslagel till , men del rubbade mig inte pä någolsätt. Jag anser all kontaktverksamheten vid våra fångvårdsanslalter är utomordentligtvärdefull och angelägen. 1 del sammanhanget vill jag särskilt understryka hurvärdefullt del är all man har kontakt med idrottsrörelsen utanför anstalterna.Men jag vill upprepa att en del av ;s verksamhet är sådan all det är svårtalt inför skallskyldiga försvara att verksamheten stöds med skattepengar. Hen i (fp) kort genmäle: Jag har redan sagl all jag delar uppfattningen all har en delverksamhet som inle till alla delar är godtagbar. Men å andra sidan förekommerocksä sådan verksamhet som kan bli till verklig hjälp för de intagna när deskall gä tillbaka lill etl liv i frihet. Därför anser jag att vi inle behöveruttala någonting pä denna punkt ulan kan överlåta ål kriminalvårdsstyrelsen- som har att prioritera behoven och fördela anslaget - alt avgöra hur pengarnaskall fördelas. HenPETTERSSON i (vpk): Till all böria med vill jag yrka bifall lill reservationen 7 rörandefrivården vid justitieutskottets betänkande nr 11. Jag vill också i det härsammanhangei erinra om att kammaren vid en tidigare behandling avjustitieutskottets belänkanden nr 9 och 10 har tagit ställning lill vår motion1108. Därvidlag har jag framfört vårt partis grundsyn på de här frågorna ochjag skall därför inle upprepa dem . Jag vill däremot komplettera litetgrand i samband med dagens överiäggning. Vianser att det måste till större satsningar på frivårdsområdel. Vi har särskiltunderstrukit nödvändigheten av större satsningar på rehabiliterande åtgärderoch forskning. När del gäller kriminalvärdsforskning-en sä är den inte särskiltutvecklad. I jämförelse med andra länder ligger vi mycket långl efter. Vadfrivärden borde ägna sig ät, förutom att svara för de ålagda obligatoriskaarbetsuppgifterna, är att genom undersökningar försöka fokusera klienternas situation,i första hand när det gäller arbetslöshet, deras bostadssituation,utbildningsmöjligheter osv. Om sådana undersökningar kommer lill stånd skullefrivärden bättre kunna belysa klienternas situation och tillvarata derasintressen i samhället. Hitintills har frivården kanske alltför mycket ägnat sigål individen och hans famifi och förbisett alt belysa hans situation isamhället. Delhar som bekant myckel slor belydelse för klienten hur han kan återanpassas isamhället. Frivårdsklienlerna är en utslagen grupp i samhället som ofta kommersist i vårdkön. De slussas och kastas mellan olika institutioner och har myckelsvårt all fä fotfäste i samhället. Härvidlag spelar utbildningssituationen enmyckel betydande roll. Det har dokumenterats från skilda håll hur dåligt ställtdel är med utbildningen bland frivårdens klienter. Som exempel kan anges vaddetta får för konsekvenser. Endasl omkring var tionde elev med kriminellbelastning klarar arbetsmarknadsutbildningen, resten avbryter. avklienterna avbryter redan innan en femtedel av kurstiden har gån ut. Var ochen kan räkna ul vad delta får för konsekvenser för ålerinlrädel i arbetslivet. Detbetyder med andra ord att vi måsle ha nya skolformer, för det kan inte endaslvara fel pä eleverna. Jag tror all det dessutom är nödvändigt och önskvärt allge kriminalvärdens klienter slörre möjligheter till arbetsträning. Denarbetsträning som kriminalvårdsklienler nu fär utgörs oftast avberedskapsarbeten. Deras arbetsträning är oftast alltför ensidigt inriktad påfysiska handikapp. Föratt nä en bältre frivård, för all uppnä ell bättre kvalitativt innehåll ifrivårdsarbetel måste det bli en bällre samordning mellan kriminalvården,frivärden och samhällets övriga organ på del sociala fältet. Vi har ocksä frånvårt partis sida pekat på nödvändigheten av en ökad integrering mellan frivårdoch ansiallsvård genom verksamhet pä häkten och lokalanstaller. Ökademöjligheter lill uppförande av ylleriigare in- 2 protokoll 1975. Nr 58 ackorderingshem och famifievårdshem lycker vi också är nödvändiga. Onsdaeenden ' '' '"' glömma bort all det är samhällets skyldighet all anslåmedel, 16 anril 1975 ''°" " verklig insats för de kriminellt belastade för all därigenom ge även demen rimlig chans lill ell mänskligt liv. Del måste vi göra Anslag lill kriminal- trots att det kan förekomma besväriigheter. Att det råder stora svårigheter vården får inte överskugga de insatser som samhället måslegöra. Meddetta, herr talman, ber jag all fä yrka bifall till reservationen 7. FrökenMATTSON (s); Både 1973 och 1974, då behandlade de två vikliga reformernaom förändring av anslallsfördelningen och innehållet i verksamheten vidanstalterna saml lag om behandling vid anstalt, hade vi i kammaren ochi justitieutskotlet länga intressanta principiella debatter. En hel del av detankegångar som fördes fram i debatterna om principerna för de två reformerna,såsom de hade utarbetats av regeringen, har återkommit . Jag tycker i myckel kan instämma i vad här har sagts, men jag tror all jag i miltanförande skall begränsa mig till all konstatera alt årets budgetpropositionvad gäller juslilieomrädet och inle minst kriminalvärden ansluter sig lill detidigare besluten om förändrad inriktning av kriminalvården. Detsamma kan sägasom de motioner som har lämnats in och som justilieutskottel har haft anledningatt behandla under arbetets gång. Delsom är iniressani i della sammanhang - har redan berört det - ärdet förslag till nedskärning av antalet platser på anstalterna som regeringenhar föreslagit och som vi i utskottet acceplerar och ställer oss helt bakom.Tendensen är mycket märkbar. I månadsstatistiken för kriminalvärdsanstallernaoch de allmänna häktena av i är är del iniressani att se atttrenden till nedgång forisätter efter en viss normal säsongmässig uppgångtidigare under årel. Antalet belagda platser på anstalter och häkten var den Iapril i är totalt 3 681 mol 5 434 tillgängliga platser. Det innebär enminskning med 648 plalser från , alltså på en månad, och enminskning med 625 platser i jämförelse med beläggningen . Utskottethar, som sagt, hell accepterat regeringens tankar all minska antalet plalser. Del är bara när del gäller tvä anstalter som ulskottet har ifrågasatt de föreslagna nedskärningarna och del gäller anstalter inom del allmänna stödområdet. Ulriksfors i och på Golland. Vi har när vi studerat förslaget lill plalsminskningar konstaterat att minskningen är betydligt större för än för Ulriksfors. Vi har därför speciellt studerat förhållandena i fråga om . Vi vill framhålla alt - jag tror det är nödvändigt att säga ul detta - även om arbetsmark-, nadsmässiga och regionalpolitiska synpunkler inte kan tillmätas någon egentlig betydelse när det gäller kriminalvårdens organisation, kan man enligl uiskotteis mening inle bortse frän att det aktuella förslaget står 18 i strid med regionalpolitiska strävanden att genomsysselsättningsfräm- jande åtgärder stödjaarbeismarknaden på norra . Medhänsyn härtill föreslär utskottet all reduceringen av plalsanlalel påLärbroanstalten begränsas till 40 i stället för 60 platser. Men eftersomutskollet helt stöder regeringens lanke på plalsreducering totalt sett harutskottet bedömt all den begränsade reduceringen pä skall kompenserasgenom en minskning med 10 plalser pä och 10 plalser pä Hinseberg.Ulskottet har bedömt att den minskningen under nuvarande förhållanden är denrikliga. Jagvill alltså yrka bifall lill utskottets förslag på den punkten, i likhet medvad tidigare lalare gjort. Vi är här hell överens, och vi betonar ocksä allregeringen måste beakta konsekvenserna av beslutet. Vi säger att man måste nogaöverväga "att kompensera aktuella regioner för den förlust av arbetstillfällensom beslutet innebär. Del sagda gäller naturligtvis i särskilt hög gradbelräffande och Ulriksfors." Ävennär del gäller den frivilliga kontaktverksamheten har del kommii en delmoiioner lill utskottet. har redan berört moiionbelräffande anslagen lill . Vi har ocksä en moiion av somyrkar på en höjning av anslet lill Röda korsels verksamhet inom anstalterna.Fru Bergander kommer senare all ytterligare belysa de tvä motionerna. Jagnöjer mig här med att yrka bifall lill utskottets hemställan och avslag päreservationerna 1 och 2 rörande bidrag till och föreslagen höjning avanslagsposten till frivillig kontaktverksamhet. HerrWestberg i har i är återkommit med den moiion som han lämnade in i fiolrörande isoleringsstraffel och som vi dä ingående behandlade i beiänkandel omlagen om behandling pä anstalt. Han har tidigare här i kammaren vältaligtpläderat för sin motion. Vi har frän utskottets sida liksom i fiol ställtoss ytterst restriktiva till hela isoleringsstraffel. Vi är skeptiska molenrumsbehandling. Men vi vill ändå inle gä med på yrkande althell la bort isolering som en disciplinär bestraffning och som interimistiskåtgärd i disciplinärenden. Liksom i fiol framhåller vi att man pä andra vägarbör försöka komma lill rätta med de missförhållanden som kan aktualisera enisolering. Men förhållandena på anstalterna är inte sådana att man i praktikenhell kan avstå frän isolering som ell yttersta medel. Vi avstyrkte därför molioneni fiol. Mot bakgrunden av den negativa inställningen lill förekomsten avisoleringsåtgärder uttalar vi nu omigen all vi hoppas att man kommer fram tillmöjligheter all ersätta isolering med andra åtgärder. Vär principiellainställning i della fall kvarstår alltså men vi vill icke utmönstraisoleringsstraffel ur lagen, såsom föreslagit, genom ändring i 47§ och slopande av 50 §. Jag ber därför på denna punkt att fä yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen 4 av iLjusdal. HerrWestberg har ocksä erinrat om vad utskottet skrev i fiol, då vi pekade på denegativa effekterna av isoleringsstraffel och sade alt vi borde fä mera faktagenom en utredning. Vi gav dä uttryck fören otålighet Nr 58 alt få en utredning lill stånd, och beslöt också att begäraen Onsdagenden ä" hos regeringen. 16 anril 1975 i återkommer med en begäran om en ul- redningoch vill ge den en pariamentarisk förankring. Anslag till kriminal- otålighet på den punkten. Å andra sidan har man nu böriat göra för- vården beredelser för en utredning. Såsom bakgrund lill enkommande utredning undersöker man i vilkenutsträckning anstalterna använder sig av iso-leringsslraff Därför yrkar viavslag på reservationen 3 av i . Innan resultatet av denförberedande ulredningen om hur isoleringsstraffel används vid anstalternaföreligger kan vi inle klart säga hur den begärda utredningen skall bedrivas.Vi anser del därför lämpligt all lill regeringen överiämna bedömningen av hurutredningen skall utföras. Närdet gäller frivården, herr lalman, är del skäl alt påpeka aU utskottet tillbehandling har fåll tre motioner - 138 och 324 saml en del av 1108 - vilkasamtliga tar upp övervakararvodena. faktum är att del finns 4 650lekmannaövervakare. Arvodena har visserligen höjts något. Man har givitövervakarna möjlighel all på ell helt annat säll än tidigare fä ersättning förföriorad arbetsförfiänst, för kostnader som de har haft för sina klienter isamband med resor, för nattlogi och uppehälle saml för en del slörre kostnaderav engångskaraktär, såsom möbler, arbetsredskap och annat. Utskottethar dock funnit all del ligger en hel del sanning och rättvisa bakom förslagenatt övervakararvodena skall höjas. Utskottet har dock förklarat sig inte kunnata slällning lill hur stor höjningen skall vara utan har i stället föreslagiten utredning om hur man skall kunna höja övervakararvodena. Därvid bör särskiltuppmärksammas frågan om en smidig utformning av bestämmelsen om gollgörelse förkostnader. Utformningen av den översynen bör regeringen fä la slällning lill. i framhöll tidigare från denna talarstol behovet av ökadaktivitet och större bredd pä frivården saml behovet av ökade medel tilldensamma. Jag skall inle gå in pä del avsnittet . Jag skall bara hell kortyrka avslag på reservalion nr 7. Dess hemställan är koppladlill elt yrkande, som avslog. Kommunisterna ville däminska antalet polismän och ansåg att de medlen i stället borde användas tillbrottsförebyggande och rehabiliterande ätgärder saml lill kriminalpolitiskforskning. Vårt avslagsyrkande är en ren föfid av beslul i . Jagber ocksä alt få yrka avslag på reservaiionen 6 av , m. fl., en reservation som herrar och i har pläderat för. Vi är i ulskottet överens om all frivården är ytterligt viklig och alt ftivärdens betydelse blir än mer utpräglad när den nya lagen om behandling i anstalt och tankegångarna bakom kriminal vårdsreform böriar nä ut i praktiken. Vi vill dock från utskottets sida framhålla att man har satsat mycket pengar utöver del som tidigare 20 funnits i budgetpropositionen. Därförber jag, herr talman, all få yrka avslag pä reservaiionen 6 av m.fl. samt bifall lill vad justilieulskollels hemställt på alla punkter ibetänkandet nr 11. HenFRANSSON (c) kort genmäle: Som fröken sade, är vi överens om lagen när del gällersatsningen pä frivården. Värt parti och folkpariiel vill emellertid avsättaytterligare medel. Vi tror all del är väl använda pengar för all nå framgång iarbelet med rehabilitering av dem som har begått brott. Del är ju viktigt allsamhället medverkar vid anskaffning av bostäder, organiserandet avfritidsaktiviteter och liknande. Genom sådana åtgärder medverkar man i myckelslor utsträckning till alt de intagna återanpassas lill ett normaltsamhällsliv. Jag yrkar fortfarandebifall till vår reservation 6. FruLINDQUIST (m): Under /70 tillkom anslaget Frivillig kontaktverksamhet.Det anslagel har alltsedan dess ställ lill förfogandeför lokala konkreta insalser i vårdarbetet med särskild inriktning päverksamhet som direkt kan främja positiva kontakter mellankriminalvärdsklientelet och personer utanför kriminalvärden. Ur anslagel harskilda organisationer, såsom Svenska röda korset, fält varierande belopp. Anslagelhar alltsedan del tillkom 1969/70 uppförts med oförändrat belopp, ,och samma belopp föresläs i årets budgetproposition. Alt anslaget inte harhöjts trots all verksamheten avsevärt har utökats äranledningen lill alt och jag i molionen 1117 yrkat att anslagspostenskall fördubblas och att alltså . skall ställas lillkriminalvårdsstyrelsens disposition för detta ändamål. Jagvill bara i korthet något beröra de ideella organisationernas insatser och hardä vall att tala om Svenska röda korset, eftersom jag särskilt känner lill denorganisationen. 1965 böfiade Svenska röda korset med besök påkriminalvårdsanslalien i . härden verksamheten utvidgatsbetydligt och den omfallar nu , , Hinseberg, Härianda, ,, , , , , , Olleslad,Smälleryd, , , , , , 'Vstad,och Norrläfie. Under utveckling är , , ,, och . Innehålleti verksamheten föfier inle någol speciellt schema. Det anpassas efter deintagnas önskemål, besökarnas personliga förutsättningar och anstalternasmöjligheter. Gruppbesök är den vanligaste formen av konlaklarbele. Del brukartillgå sä att fem ä sju personer frän Röda korset regelbundet träffar en gruppintagna, vanligen 10-15 stycken. Man pratar och diskuierar och ägnar sig ålunderhållning eller ät kurser, t. ex. i matlagning, gitarrspel, psykologi osv.Intagna som inle vill della i gruppaktiviteter får i stället enskilda besök. Engrupp bland de intagna som Svenska röda korset nu särskilt böriat Nr 58 ägna sig åt är de utländska medborgarna. Viförsöker inom Röda korset Onsdaeen den ''rekrytera språkkunniga besökare och har t. ex. samarbete med Riks- 16 anril 1975 förbundetFinspråkigt församlingsarbete för att bygga upp en finsk- talandebesöksgrupp vid Norrläfieanstallen. Anslag till kriminal- Röda korset har också särskilt inriktat sig på de utländska intagna vården som har förvisningsdomar. Avsikten är att Svenskaröda korset genom Internationella rödakorset skall hjälpa den intagne att få en kontaktman i hemlandet. Rödakorsels verksamhet bedrivs i nära samarbete med . Sedan1972 finns del en samarbetsgrupp mellan Röda korset och kriminalvårdsstyrelsen.Årligen ordnas det gemensamma konferenser för rödakorsare och anstaltspersonal. Alldenna verksamhet inom anstalterna kostar pengar. centralakostnader för detta beräknas för /76 till . Tilldet beloppet kommer de kostnader - som inle är små - som belastar de olikarödakorsdistrikien och kretsarna ute i landet. Eftersomdet uppenbarligen inle råder några delade meningar om betydelsen och vikten avden verksamhet som Röda korset och andra hjälporganisationer bedriver, bordeutskottet ha kunnat tillstyrka del ytterst yrkandet i motionen, som nuföfis upp i mina reservationer. Jag är glad över de positiva synpunkler somherr i här har framhållit i anledning av minareservationer. Jaghemställer alltså, herr talman, om bifall till reservationerna 2 och 5. FruBERGANDER (s): Jag kan efter den debatt som har varit fatta mig myckel kort och barakonstatera att det , likson: vid föregående års behandling av della ärende,föreligger en reservation från en moderat när det gäller anslaget till ,där man begär alt skall ge till känna som sin mening att anslagel ejbör utgå. Utskottsmajoriteten anser även all vi med fullt förtroende kanlåta göra fördelningen mellan de olikaorganisationerna. Det är ju som har all begäraredovisning för medlens användning, och vi anser att det dä ocksä är styrelsensom kan göra den bästa bedömningen. Ireservationen 2 begär att anslagel till frivillig kontaktverksamhetskall räknas . Ingen oenighet råder i utskottet om värdet avorganisationernas kontaktverksamhet. Men när det gäller den ekonomiskabedömningen har ulskottet ändå ansett all vi även skall låta anslaget utgåoförändrat. Meddelta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan på allapunkter, vilket innebär avslag på reservationerna I. 2 och 5. Hen SCHÖTT (m) kortgenmäle: Jag har kanske inle mycket nytt att tillföra debatten utöver vad jagsagl tidigare. Del skulle möjligen vara den upplysningen alt motsvarigheternatill i och inte åtnjuter något statsbidrag. Dessutom har jagi dag erfarit att på andra vägar får stöd. Sålunda har i sex arkivarbetare och avdelningen i enarkivarbelare betalda av AMS. Tydligen är således inte ulan hjälp pä annatsätt frän statens sida. Förmig är det väsentliga alt statlig hjälp lämnas endast när det gäller alt främjapositiva kontakter mellan kriminalvårdsklientelet och utomstående pä ell urrehabiliteringssynpunkl ändamålsenligt sätt. Jag har den uppfattningen all KRUMinle hell uppfyller de här villkoren. Del kan erinras om all dess syfte bl. a.anges vara att bekämpa det klassamhälle som genom sina ojämna makt- ochförmögenhetsförhållanden bidrar till att skapa socialt, ekonomiskt ochkulturellt utslagna grupper. Dessutom har det framförts även andra anmärkningarmol av sådan art att det är svårt att hos den slora allmänheten fåförståelse för att stöd skulle utgå av statsmedel. Jag ber att än en gång fäyrka bifall lill reservaiionen 1. FruBERGANDER (s) kort genmäle: Jag vill inle göra några värderingar av de olika frivilligaorganisationerna. Skulle vi böria nagelfara dem alla skulle jag tro all vi påmånga håll kan finna vissa saker all anföra i negaliv riktning när det gällerenskilda delar av verksamheten. Men vi måsle väl ändå se organisationernasverksamhet som en helhet!