prot · FZ09138 · 1975-12-31 00:00:00 — 110 lionen 1975/76:159 punklen 6.1 i ifrågavarande del och med avslag på moiionen 1975/76:2321yrkandet 1 godkände vad i propositionen anförts, 2. beträffande parlamentariskt inslag ikonsumentverkets styrelse alt med bifall lill proposilionen1975/76:159 punkicn 6.1 i ifrågavarande del och med avslag på motionen1975/76:2321 yrkandel 2 godkände vad i propositionen anförts, 3. beträffande det enskilda näringslivetsrepresentation i styrelse att med anledning avpro|iositioncn 1975/76:159 punkten 6.1 i ifrågavarande del och moiionen1975/76:2369 yrkandet I som sin mening gav regeringen till kiiiina vadutskottet anfört, 4. betriiffande organisationsfrågor i övrigt attriksdagen med bifall lill propositionen 1975/76:159 punkten 6.1 i övrigt ochpunkterna 6.2-4 skulle a. beslutaatt det nya skulle inrättas enligt de rikt linjer som chefen för förordat i den mån dessa inte hade behandlats i uiskoueis hemstiillan under 1-3. b. beslutaatt de nuvarande myndigheterna konsumentombudsman nen och skulle upphöra vid utgången av . c. bemyndigaregeringen att viti fr. o, m, inriiua en ordinarie tjänsi för verkschefen med beteckningen p. d. bcmyntligaregeringen alt vidta de övcrgångsanortlningar och åt gärder i övrigt som behövdes för förslagens genomförande, 5. betriiffande förcskriflcr om tystnadsplikt vitIkonsumcnivcikci att skulle anla av utskottet framlagt förslag tilllag om bemyndigande att meddela föreskrifter om tystnadsplikt vidkonsumentverket. 6. beträffande allmiinna rcklamaiionsnämndenssiiillning au skulle avslå motionen 1975/76:2369 yrkantlei 2. 7. belräffande uiialande om varudeklarationssystemelatt skulle avslå moiionen 1975/76:1755. 8. beträffande utvidgad konsumeniuibildning ochkonsumentupplysning att skulle avslå motionen 1975/76:1745. 9. betriiffande, uiredning om konsumentverketsresursbehov all skulle avslå moiionen 1975/76:2370, 10. beiriiffandcförslag om uiformningcn av disiribulionssysicmcl au skulle avslå a. moiionen 1975/76:637. b. moiionen 1975/76:1787. c. moiionen 1975/76:2351. 11. belräffandeanslag lill konsumenlverkei au med bifall lill proposilionen 1975/76:159 punklerna 7.1-3 för budgelårel 1976/77 under lionde huvudliieln anvisade a. lillKonsumentverket: Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av . b. lillKonsumentverket: Forskning m. m. cii rcscrvalionsanslag av I , c. tillKonsumentverket: Allmänna reklamationsniimnden cti förslags anslag av . Organisation av det nya 1.beträffande förening av funktionerna som chef för och somkonsumentombudsman av herrar Böriesson i Glömminge, i ochPetersson i saml (samtliga c) som ansett att ulskolletunder I bort hemställa allriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:159 punkten 6.1 iifrågavarande del och med bifall lill moiionen 1975/76:2321 yrkandel I som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 2. beträffandeparlamentariskt inslag i styrelse av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c). i (c). i (c) och () samt () som ansett all ulskollet under 2 bort hemstiilla allriksdagen med anledning av proposilionen 1975/76:159 punklen 6.1 iifrågavarande del och moiionen 1975/76:2321 yrkandel 2 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 3. belriiftändc uttalande omvarudcklaralionssystcmel av herrar Bör jesson i Glömminge (c). i (c). i (c) och () samt () som ansett att utskollel under 7 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:1755 som sin mening gav regeringenlill kiinna vad reservanterna anfört. 4. beträffande uiredning omkonsumentverkets resursbehov av i (vpk) som ansett att utskollel under 9 bort hemställa auriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2370 som sin mening gav regeringentill kiinna vad rcservanien anfört. Till beiiinkandei hade fogals ett särskilt yttrandeav herrar Regnéll (ni) och (). FruOSKARSSON (c): Näringsutskotteis betänkande nr 63 behandlar förslaget tillorganisation av det nya . beslöt om enomorganisation av . Detta skedde i samband med beslutet om en nymarknadsföringslag. Omorganisationeninnebar att konsumentombudsmannen och skulle sammanföras myndighet. Det förslag till organisation som regeringen nu har lagtinnehåller mål och programindelning för verket. Fråncenterns sida har vi ingen erinran mol att man sammanför ochKO-funktionen till en enhet. På så sätt kan säkert en hel del dubbelarbeteundanröjas. Vi ansluter oss också till den organisationsplan som redovisas ipropositionen. Jag har därför ingen anledning att ta upp tid med attkommentera denna i stort. Däremothar vi i reservationer lagit upp ett par frågeställningar i anslutning tillförslagel, och jag skall be att få kommentera dem något. Redannär beslutet om en ny marknadsföringslag logs hade vikritiska synpunkter på förslaget om att KO skulle vara chef förkonsumentverket. Detta följs upp i reservationen 1 i del betänkande vi nubehandlar. Del förhållandet att en och samma person ytterst svarar för bådedirektivgivningen inom och för åklagarfunktionen införmarknadsdomstolen kan innebära risk för ett minskat förtroende blandallmänheten för KO:s dömande funktion och fristående ställning. Visserligen harman i förslaget skapat ett speciellt , men det skulle enligt vårmening vara betydligt bättre om dessa befattningar lades på olika personer. Vianser att man bör ompröva det tidigare ställningstagandet i denna fråga. Reservationen2 handlar om sammansättningen av styrelse. Även dennareservation är en uppföljning av tidigare ställningstagande. Konsumentfrågornahar kommit mer och mer i blickpunkten . Vi är ju allakonsumenter och har behov av en viss konsumtion av varor och tjänster underhela vår levnad. Genom att vi alla är konsumenter, oavsett vilket yrke vi har,oavsett om man är man eller kvinna eller om man är både konsument ochproducent, så har vi också ett intresse av konsumentfrågor. Del är då ocksåviktigt att den styrelse som ytterst är ansvarig för arbetet på detkonsument-politiska området är så allsidigt sammansatt som möjligt. 1 styrelsenskall ingå representanter för konsumenter och löntagare, för den kommunalasektorn, någon med erfarenhet från näringslivet och från disbributionen, liksomchefen för livsmedelsverket. Del borde vara naturligt att man när man utser dennya styrelsen även tar hänsyn till den parlamentariska förankringen i högregrad än vad man gjort tidigare. Icenterns motion nr 2321 har vi fört fram kravet att fem ledamöter i slyrelsenbör ha parlamentarisk förankring. Vi anser alt del går alt förena de olikakraven på representation från intresseorganisationerna med denna förankring.Såsom vi säger i moiionen, behöver inte dessa nödvändigt varariksdagsledamöter, utan kan väljas utanför , men ändå representeraolika politiska partier. Konsumentverketsstyrelse skulle med denna breda förankring ha en stark ställning ute bland allakonsumenter och på så sätt i högre grad motsvara de förväntningar som ställs pådel nya . Reservationen 3 kommerherr alt behandla i sill anförande. Jag ber alt få yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3 och i övrigitill ulskollets hemställan. Under dcila anförande övertog fru tredje vicetalmannen av kammarens förhandlingar. HenREGNÉLL (m): har redogjort för ärendei så klart au jag kan inskränkamig till att med några få ord kommentera hur vi från 8 protokoll 1975/76:138 Nr 138 moderat håll i dagens läge ser på förslaget att slå samman konsument- Onsdaeen den verketoch konsumentombudsmannaämbetei. 26 mai 1976 ' fortfarande lika tveksamma inför förslaget som i fiol, bl. --------------- tankepå de kompetenskonflikter som kan uppslå genom att chefsfunk- Organisation av det tioneni ett statligt utredande och opinionsbildande verk förs samman nya konsumentver- med en myndighet som har till uppgifl att fungera somkonsumenternas ket förelrädare och som åklagare införmarknadsdomstolen. beslår alltså fortfarande,men när vi nu är så nära den tidpunkt då organisationen skall träda i funktionanser vi det inte rimligt att komma med ett motförslag, ulan vi kommer allavvakta hur det hela fungerar. Visar det sig att det går bra, har vi haft fel ivåra farhågor. Visar del sig att de konflikter verkligen uppstår som vi menatatt man hafl anledning räkna med, så kommer vi att återkomma i frågan. HenNYQUIST (fp): Beträffande lämpligt varudeklarationssystem uttalas i motion 1755 avfru välgrundad skepsis mol den av lanserade tanken pås. k. produkiprofiler som skall utgöra en sammanvägning av lämpliga krav påprodukter i olika hänseenden. Del kan vara tal om en avvägning av slitstyrka,funktionspålillighel, pris m. m. På delta säll skall en vara kunna K-märkas.dvs. förses med märke. Motionären hävdar att folk i allmänhetnog är mera intresserade av all direkt få ta del av varans olika kvaliteter änalt ställas inför så att säga fullbordat faktum i form av en sammanvägning avalla egenskaperna, utan att man egentligen vet hur sammanvägningen ägt rum ochmed vilken styrka de olika momenten omfattas. Reservanternai reservation 3 har tagit fasta på motionärens invändningar och fastslår -liksom - att ett varudeklarationssystem med bruksinriktadinformation bäitre skulle motsvara fiertalet konsumenters behov avlättillgänglig och tillförlitlig information vid val av olika produkter. Jag ber med detta, frutalman, att få yrka bifall till reservation nr 3. FruNORDLANDER (vpk): , närmare bestämt i betänkandet SOU 1947:46, drogsriktlinjer upp för bl. a. samhällets åtgärder till kon-sumenieras bästa. Därtalas om att målet är alt skapa en miljö som är "hälsobefrämjande,ändamålsenlig, kvalitativt och estetiskt tillfredsställande ochutvecklingsfrämjande". Där betonas särskilt vikten av grundläggandehushållsekonomisk forskning. Närregeringen presenterade ett konsumentpolitiskt paket, gjorde statsminister en deklaration som också innehöll en redogörelse för målsättningen för samhällets konsumentverksamhet. I den deklarationen hette det: "När vi griper oss an konsumentpolitiken är viljeinriktningen densamma som när vi försöker undanröja brister och 114 ojämlikheter på andra områden i samhället. snabbhet har påverkatockså konsumenternas slällning. Men den enskilde konsumentens slällningpåverkas olika beroende på om han är lågin-komsiiagare eller höginkomsiiagare,om han är frisk eller handikappad, bor i storstad eller glesbygd. Konsumenternai gemen befinner sig i underläge i förhållande till företagen. Det ärsamhällets uppgift att stärka konsumenternas ställning genom en aktivkonsumentpolitik, som spänner över många områden och arbetar med mångainstrument." Vänsterpartietkommunisterna har i upprepade motioner pekat på del avgörande instrumentet föratt stärka den enskilde konsumentens ställning på marknaden. Det instrumentetheter producenlpåverkan. Det centrala problemet för konsumenterna anser vivara i vad mån samhället griper in i produktionen och direkt eller indirektpåverkar produktionens inriktning på varor och tjänster som är nödvändiga förmänniskorna. Enbartnär det gäller de s. k. dagligvarorna använder vi för inköp ca . Vi använder drygt hälften av nationalprodukten till privatkonsumtion av varor och tjänster. I vårt kapitalistiska samhälle, där företagsverksamhetenär uppbyggd på vinst och profil, blir det helt naturligt en dragkamp ochkonkurrens om största möjliga del av den kakan - inte genom företagensansträngningar till förbättringar av redan befintliga produkter, som skulle gekonsumenterna billigast möjliga användbara och hållbara varor, ulan genomskapandet av ständigt nya varor som kan locka till köp. Mycketav argumenteringen och marknadsföringen kring utbjudandet av varorna byggs uppkring nyhetsmomentet. På alla områden är det attraktivt att ha något nytt attvisa upp, även om det ibland begränsar sig till en ny förpackning av en vara.Inom vissa branscher har nyhetssträvandena bakats in i branscherna speciellthårt genom att man betecknar dem som präglade av "modet". När detgäller klädmodet påverkas vi alla - dels vill vi inte skilja oss från mängden,dels försvinner de inte moderiktiga plaggen snabbt från affärsdiskarna. Främstär det ungdomarna som den produktionen är inriktad på, de är mest påverkbara. annons för inte så länge sedan har sagt altmarknadshushållning är det syslem som innebär att konsumenterna avgör vad somskall produceras, att konsumenterna själva avgör vad de anser sig behöva.Vidare heter det att företagen tvingas vara effektiva samt att de tävlar om atttillgodose konsumenternas behov. Företagen är enligt annonsen till förkonsumenternas bästa. Jaghar en annan uppfattning. Det är inte konsumenternas egna behov som styr, detär företagen som grundlägger och styr behoven. Det gör de genom reklam ochmarknadsföring. Om det vore konsumenternas behov som styrde produktionen,skulle vi inte behöva någon reklam alls. Företagen skulle aldrig använda deenorma summor - över två miljarder har nämnts - som satsas på reklamom inte reklamen hade någon verkan. Producenterna försöker med påståendet attreklamen informerar om varan, man hävdar t. o. m. att reklamen sänker prisetpå varorna. KFhar med ett litet exempel visat att reklam är överflödig om priset anpassastill konsumenterna. Med en egen tvål och tandkräm som helt enkelt är tvål ochtandkräm har man över förväntan praktiskt taget utan reklam lyckats medförsäljningen av dessa varor. Man konstaterar att det är möjligt att pådetta sätt lansera en ny vara. Konsumenternahar därmed visat att man inte har behov av över 200 olika deodoranter, 60-taletolika tvålar, lika många hårtvättmedel och tandkrämer, för att inte nämna allakosmetikapreparat etc. inom den kemisk-tekniska branschen. Självklartkan man inte konkurrera om konsumenterna med alla dessa preparat utan enmördande reklam och marknadsföring. Vad är det då för information som man fårgenom reklamen? får man veta att om man använder en särskild vara blirman populär, omtyckt, tuff, spännande, personlig och att just det märket ellerden varan används av olika kändisar som verkligen är sakkunniga på området. Omdet inle vore så reklamen fungerar, skulle det inte behövas lagstiftning molköns-diskriminerande reklam. Enfrom förhoppning är att KF fortsätter på den inslagna vägen när det gällerflera produkter, det skulle säkert öka kundkretsen och tvinga också andra sanering av reklambranschen. Det visar ju f. ö. en butik i som skarner sitt varusortiment med 25-30 96 men ändå ökade försäljningen. Vihar inom vpk också en annan uppfattning om vad som är marknadshushållning änFöretagarnas riksförbund. Marknadshushållning är ytterst en fråga omanvändningen av våra produktionsresurser, vad vi tillverkar, hur vi använderenergin, hur vi vill ha vår miljö. Det är en fråga om näringspolitik i vidastemening - en planering där behovet och inte lönsamheten är avgörande. Därförär det förslag som föreligger helt otillräckligt, det syftar enbart till attförbättra samhällets möjligheter att övervaka producenterna ochmarknadsförarna, inte påverka. Viär positiva till de ökade möjligheterna till övervakning på olika områden. Mendå den sammanslagna organisationen inte får ökade resurser, kan det innebäraatt övervakningsuppgifterna inkräktar på andra delar av konsumentpolitiken. Vihar i vår motion 2370 en redogörelse för vilka uppgifler vi anser väsentligaoch för vilka en förstärkning behövs; det gäller dels forskningssidan, delsupplysningssidan. Det förefaller helt klarl att någon grundläggande forskningrörande hela produktionsområdet och möjligheten till förbättrade lösningar ifråga om utformning och urval av produkter som utgår från konsumentbehoveninte kommer att kunna bedrivas i någon större utsträckning, om inte resursernaökar. Utskottetsbehandling av motionen sträcker sig till en redovisning av det belopp som stårtill förfogande för den samlade konsumeniforsk-ningen - ett belopp som skallfördelas på många områden. Dessa medel är helt otillräckliga för att man skallkunna motverka näringslivets in- satser på samma område medresurser som används enbart i försäljningssyfte, till nyheter utankvalitetsbedömning, till marknadsföring och reklam. Jagvet inte, fru talman, om jag vågar tolka det som positivt att utskottet anseratt det i första hand ankommer på att följa ulvecklingen ochlägga fram förslag på detta område. Blir generositeten större omkonsumentverket begär ökade anslag? 1 varje fall kommer vänsterpartietkommunisterna att följa utvecklingen och återkomma med förslag i den riktningsom vi skissat i motionen. Det står mer och mer klart för människorna attsamhällets samlade resurser måsle användas på ett mera efter behovet planeratsätt. Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall till reservaiionen 4 av iMalmö. Hen (): Den statliga konsumentpolitiken har alltsedan den i slutet av1940-lalet började utformas - till en början i liten skala och i ganskabegränsade former - haft sin givna plats i reformarbetet. Dess syfle har varitoch är alltjämt att stärka konsumenternas ställning på marknaden. Konsumentpolitikenhar naturligtvis efter hand varit föremål för översyn. Detta har varitnödvändigt av flera skäl. Målsättning,arbetsformer och organisaiion har statsmakterna sökt anpassa till utvecklingeninom teknik, produktion och handel. Det är klart att möjligheterna lillsamordning och effektivisering av den statliga konsumentpolitiken ständigtmåste tas lill vara. Somett led i ett sådant viktigt arbete bör man också se riksdagenskonsumenlpolitiska principbeslut . Då beslöts påregeringens förslag att KO och skulle föras samman till enmyndighet, där verkschefen skulle vara konsumentombudsman. 1samband med att en ny marknadsföringslag antogs gjorde påförslag av näringsutskottet följande uttalande om den föreslagna nyaorganisationen för : "Det är uppenbart att en KO somtillika är chef för måste i långt högre grad än den nuvarandeKO delegera beslutanderätt till underordnade tjänstemän. Enligt utskollelsmening talar övervägande skäl för att de uppgifler som avser KO-verksamhetenhålls samman inom en särskild enhet. Det bör ankomma på organisationskommitténatt närmare utreda hur arbetsområdet för denna enhet skall avgränsas." Riksdagensönskemål om en KO-enhet har hell och fullt tillgodosetts i proposilionen. Enligtföreliggande förslag kommer denna enhet alt ha de formella uppgifter somankommer på KO enligt lagstiftningen. Beträffandeden föreslagna organisationen vill jag även understryka att det nya verketkommer att bestå av sakenheter, där arbetsuppgifterna bl. a. skall varautredande, analyserande, informationsbedömande och förhandlande, en allmänenhet som svarar för den övergripande verk- 9 protokoll 1975/76:138 Nr 138 samheten och en informationsenhet som svarar för allmän information Onsdaeen den hjälper andra myndigheter med deras informationsverksamhet, dess- 26 mai 1976 utomen teknisk enhet och en administrativ enhet, som i sin tur då svararför den interna servicen. Till denna verksamhet kommer gles- Organlsatlon av del bygdsnämnden och reklamationsnämnden. nya konsumentver- 1dessa sammanhang vill jag gärna uttala förhoppningen att konsu- ket mentverket genom sin nya organisation skall fåbättre möjligheter all stödja konsumenterna ideras strävan att utnyttja sina resurser så att de egna behoven skall kunnatillgodoses. Denmarkering av en aktiv konsumentpolitik som regering och riksdag har gjort i sambandmed antagandet av den nya marknadsföringslagen och målen för den statligakonsumentpolitiken får genom den proposition som vi nu behandlar sinuppföljning i beslutet om organisationen för den nya myndigheten. Näringsutskotlethar behandlat fyra motioner i anslutning till propositionen och harutskottet även prövat fyra motioner som lagts fram . På flera punkter har motions-förslagen följls upp ireservationer. 1reservaiionen 1, som är undertecknad av representanter iutskottet, förs än en gång fram förslaget om att befattningarna som KO och chefför bör läggas på två olika personer. Utskottet anser liksom ihöstas att gränsdragningsproblemen mycket starkt motiverar en sammanslagning avKO och . Liksom har utskottet den uppfattningen attsamordningen mellan KO och bör genomföras helt och fulll ochatt befattningen som KO bör förenas med befattningen som chef för det utökadekonsumentverket. Ireservaiionen 2, som bygger på ett förslag i motionen 2321, uttalarreservanterna alt styrelse bör ha en bred parlamentarisksammansättning. Utskottet delar inte reservanternas uppfattning. Frågan omstyrelsens sammansättning har prövats . När t. ex.konsumentverket tillkom uttalades bl. a. att styrelsen borde få ensammansättning som säkerställer att verkets arbete inriktas på att tillvaratakonsumenternas intressen och personer med skiftande erfa-renhelsgrund skulleberedas plais i slyrelsen, som skulle ha eil parla-meniariski inslag. Del slåsnu också fasi i uiskoueis betänkande all den sanimansättning somkonsumentverkets styrelse f. n. har motsvarar de av fastlagdariktlinjerna. Låt mig här också peka påatt utskottet har godkänt handelsministerns förslag om en utökning av antalet styrelseledamöter från nio till tio. I reservationen 3, som är undertecknad av både och folk partiets representanter i utskottet, begärs att genom ett ut talande till regeringen uttalar sig för ett varudeklarationssystem med bruksinriktad utformning som bättre skulle motsvara flertalet av kon sumenternas behov av lättillgänglig och tillförlitlig information vid val ''° av olika produkter. Utskottelanser som förut att det måste anses synnerligen olämpligt att bindakonsumentverket när del gäller varudeklarationsarbetet . Myckettyder på att den nya marknadsföringslagen kommer att förbättra möjligheternaför att driva fram bäitre produktinformation ochproduktutformning. Detskall väl också sägas att genomförda undersökningar visar att det gamlaVDN-syslemet inle fungerade så förträffligt som man kan tro när man läser moiionenoch reservationen och hör de synpunkter som framförde härtidigare. Fråganom hur ett väl fungerande system för varor och tjänster skall utformas måsteenligt utskottets mening följas upp av styrelse. Imotionen 1745 begärs en utredning med förslag rörande former för och innehåll ien vidgad konsumentutbildning och konsumentupplysning. Vidare villmotionärerna ålägga företagen all genom ett avgiftssystem bygga upp en fondför konsumentforskning. Somframgår av utskottsbetänkandet disponerar ettreservationsanslag som uppgår till ca 1,5 milj. kr., och ca 1 milj. kr. däravdisponeras för olika forskningsprojekt medan omkring 0,5 milj. kr. avses gestöd ål studieförbundens konsumenlpolitiska verksamhet och även lill visstinternationellt samarbete. Detkan nämnas - och det framgår också av utskotlsbetänkandel -att det bedrevs 34 forskningsprojekt med anslag från . Blandprojekten kan man peka på konsumentstudier, hushållsekonomiska studier,producentpåverkan, konsumenträtt samt utveckling av forskningsprogram. Det börenligt utskottets mening även i fortsättningen vara så att konsumentverketsstyrelse bedömer insatserna på della område och anger de resurser som behövsför forskningsändamål . Ireservaiionen 4, som undertecknats av kommunisternasrepresentant i utskottet, föreslås en utredning om vilka ytterligare resursersom konsumenverket behöver för såväl forskning som upplysning för att verketskall kunna fylla sin uppgift på ett tillfredsställande sätt och hävdakonsumenternas intressen. Utöverde synpunkter jag har anfört beträffande denna fråga vill jag gärnaframhålla att utskottet anser att det i första hand bör ankomma på konsumentverketatt följa utvecklingen och aktualisera framåtsyftande åtgärder på viktigaforskningsområden. sade att hon tolkade utskottets skrivningpositivt i fråga om att styrelse borde följa den här frågan.Fru kan gärna göra det. Jag tror att det är riktigt attkonsumentverkets styrelse med uppmärksamhet kommer att följa just denna frågaoch när det visar sig nödvändigl begära ökade medel för alt forska på deområden som slyrelsen anser vara viktiga för konsumenterna. Inågra molioner har del förts fram förslag som berör distributionsfrågor. Idelta sammanhang vill utskottet peka på all distribulionsut- Nr 138 redningens betänkande med dess olika förslag, av vilka också någraåter-