prot · FY0948 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag tar min uppgift betydligt seriösare än herrDahlgren tror. Och jag kommer, , alt fortsätta med del även närdel gäller del här anslaget. Jag kommer att sälla milt namn under fördelningenav årets anslag september, och jag kan försäkra herrDahlgren att det dokumentet kommer att innehålla elt antal objekt som jag harföreslagit . Där kommer bl. a. alt finnas med elt anslag på 4 mifi.kr. för utbyggnad av en första etapp av väg 71 - 297 i . Herr förste vice talmannen anmälde att herrDahlgren anhållit all till protokollet få antecknat att han inle ägde rätt lillytteriigare replik. HenLOTHIGIUS (m): Jag har full förståelse för alt statsrådet tydligen måsle lämnakammaren för alt sköta sina plikter pä annat håll. Jag vill emellertid uttryckamin sorg över att sä är fallet, eftersom vi numera inle träffas så ofta och kandiskutera med varandra sedan statsråden har fält ersättare i . Men detär ingenting att göra ål den saken. Jagvill böfia mitt inlägg med all säga all vi i irafikutskottet i della ärende ärovanligt eniga, i synnerhet om man betänker alt vi haft över 60 moiioner allbehandla i detta sammanhang, varav ett femtiotal berör vägarna. På en punktföreligger delade meningar, och del har till betänkandet fogals tväreservationer. och strider för några mifioner mer till deenskilda vägarna, och kräver elt delvis nytt tänkande när detgäller finansieringen av vissa vägar för all därmed öka resurserna för hela delsvenska vägväsendet. Jag ber alt senare få återkomma till vad i denna fråga. Mankan ställa frågan: Är vägarna i bra eller är de dåliga? Hur står de en jämförelse med vägarna i andra länder? Är våra vägar sådana all de fulltul kan befiäna näringsliv och samhälle? Fyller vägarna de krav vi ställer närdet gäller den regionalpolitiska målsättning som vi enats om? Vihar enligt mitt förmenande en ganska klar uppfattning om hur 90 vägsystemet ser ut. Utom vägverkels egenklassificering som grundar sig pä uppgifter frånlänsplanel har vägföreningarna ganska i samarbete med vägförvaltningenoch intressenter på kommunikationsområdet gjort en sammanfattning av våromedelbara vägsiluaiion. Den som studerar resultatet härav blir ganskanedstämd. Del är inte sä att vägarna genomgående är dåliga. Vägarna har enoerhört växlande kvalitet - vi har vägar som är så bra alt de borde ligga påandra häll än där de ligger, på häll där vi har en större trafik och där debättre skulle behövas. På vissa häll är nerslitningen av tidigare ganskahyggliga vägar så stor all vi förstör elt dyrbart vägkapilal om vi inlerelativt snabbt vidtar åtgärder, och dä kommer det alt kosta ganska slorapengar att reparera skadorna. Jag åberopar vägverkels chef som offentligt harframhållit alt vi skulle behöva 15 mifiarder kronor till det sekundära ochlerliära länsvägnätel för att få detta i fullgott skick, och dä är motorvägarnaicke medräknade. Delta utöver del anslag som föreslås av departementet förunderhåll och nybyggnad. Trotsdetta befinner vi oss inte i något katastrofläge, men vi befinner oss nära dengräns där kapitalförstöringen kostar oss myckel pengar om vi tänker pämorgondagen. Detta vet , och del vet också kommunikationsministern.Departementet har försall sig i den situationen och har svårt alt komma ur den.Utan radikala åtgärder kommer våra vägar alt försämras. Jagskulle vifia ställa en fråga direkt till herr statsrådet, men eftersom han kanskekommer att lämna oss ställer jag den till andra representanter för del slorasocialdemokratiska partiet men även lill representanter för mittenpartierna;Vad är er lösning på problemet? Jag har i departementspromemorian och i någonmån även i motionerna förtvivlat letat efter elt svar på den frågan. Imänga år har vi från moderata samlingspartiet framfört förslaget att man pålämpliga vägavsnitt skulle ta ut vägavgifter för all finansiera en snabbareutbyggnad av våra motorvägar och ändå få pengar över lill länsvägar och andravägar. Vi skulle kunna fä ell underlag för all låna upp pengar som snabbt kundesällas in på vissa vägsträckor. Jag åberopar vårt förslag , där viklart redovisade att man i det läget lill att böria med skulle behöva 2 mifiarderkronor för att förbättra vissa delar av motorvägsnälet. Det finns en rad sättatt ta ut de avgifter som vi föreslär. Förutsättningen är att man dock i variesammanhang har något positivt att ge trafikanterna, all den fördel som de fårekonomiskt motsvarar den avgift som de lämnar. anser all motorvägarna inte kan färdigställas förrän efter är 2000,föreslår vi från moderata samlingspartiet i vår motion all E 4, E 6 och i vissmån E3 görs färdiga under 1980-lalet. Vi föreslår detta mot bakgrunden av denargumenteringen att del övriga vägnätet kraftigt avlastas genom att dessariksvägar görs färdiga. Statistiken visar också att antalet olyckor perfordonskilometer är ca 50 96 lägre pä riksvägarna än på länsvägarna. Särskiltmotorvägarna uppvisar lägre olycks-frekvens. Del bör också uppmärksammas altlandets riksvägar, som Anslagtillvägväsendet, m. m. Nr 48 1973 utgjorde 13 96 av del statliga vägnätet, utförde hela 58 96 avtra- Tnrsdflgpn den fikarbetet.Därför är det viktigt all göra dessa vägar färdiga. 3 anr'l 1975 "'''vänder mig till min vän och säger, att där är orsaken tillatt vi vill vända på begreppet. Vi vill hitta ett vettigt fi- Anslag till vägväsen-nansieringssystem, sä att vi kan fä pengar över lill de enskilda vägar det, m. m. och länsvägar som han talade om. Det går inte attgöra på annat sätt. vill medsmå medel rätta lill vissa situationer pä de enskilda vägarna. Han tror allhans förslag ger möjligheter att lösa problemen. Manbehöver inle alls vara förvånad över moderata samlingspartiets reservation ochatt vi inle har föfil miltenpartierna i denna fråga. , AndersDahlgren, har vi talat om nödvändigheten av att hitta ett nyttfinansieringssystem för alt klara vägsituationen. Hade och hansmiltenkamrater varit med pä all skapa det finansieringssystemet, hade landetsvägar sett helt annorlunda ut än de gör . 15 mifiarder kronor släparefter. Del vet som själv sitter i lekmannaslyrelse,och del har omvittnats av generaldirektören. Vimoderater framhåller också all man genom snabbare färdigställande av de storapulsådrorna avlastar övriga vägar. Pä grund av landels utseende räcker del medde huvudleder som vi föreslär. Endasl i irafikläia orter kan en kompletteringbehövas med ytterligare någon motorväg. 1 övrigl har vi den uppfattningen attvägnätet i stort läcker vårt lands behov. Man behöver inle dra mänga nya långavägsträckor, som lar mycken mark i anspråk. Vikonstaterar med glädje all man i utskottet har kunnat enas om altianspråklagande av jordbruksmark i största möjliga mån skall undvikas. Viförutsätter ocksä att vid modernt vägbyggande vägarna placeras in i landskapetså att de gör minsta skada som de anpassas lill terräng- ochmarkförhållanden. Del betyder att den enkla teorin att man genom att göra enrak väg skulle uppfylla kriterier pä säkerhet och effektivitet inte håller . Det är snarare tvärtom. En väg skall naturligt anpassa sig till terrängen.Låter man vägen göra mjuka svängar, uppfyller den bättre trafikanternasfordringar. Sä några ord om orsakerna till all vi har del som vi har det. Att vihar kommit i det lägel där vi befinner oss beror bl. a. pä, vilket ocksäsärskilt framhållits av trafikutskottets värderade ordförande, att vi harsaknat en plan för utbyggnad av våra vägar, en plan som vi skulle kunna hällaoch vara tvingade att hälla. Hade vi byggt våra långsiktsplaner på flerårigabudgetramar för utbyggnad och drift av vägar, så är jag övertygad om att vihade suttit i etl bättre läge än vi gör . Jag hade velat frågakommunikationsministern om han, när han fåll motta etl förslag lilllångsiktig vägplanering, är beredd all snabbi lägga fram delta för . jagvill också uttrycka min glädje över alt utskottet kunnai enas om 92 all del särskilda anslaget pä 200 mifi. "ej bör få medföra någon ininsk- ning av deberedskapsarbeten som efiest skulle komma till stånd" och alt det anslagetbör lill fullo fä ulnylfias av . Utskottettar dessutom på en rad punkter upp trafiksäkerheten. Att vi där har varit enigaberor närmast pä alt vi lillbaka har irafiksäkerhelsverket, sommycket aktivt, lycker jag, tagit hand om säkerhetsfrågorna. Verket bedriver enständig utrednings- och uppföfi-ningsverksamhet, som ofta kunnat tillgodosevåra önskemål. Ilikhet med de andra talarna vill jag uttrycka min bestörtning över den händelsesom inträffade vid och framföra ett varmt dellagande med allade drabbade. Man kan fråga sig om SJ, departementet eller kunde hagjort mer för all förhindra olyckan. Ja, ärade kammarledamöter, man kan alltidgöra mer än man har gjort, och därför finns det givetvis etl ansvar även hosdenna församling. Men är det säkert att en omdisponering av pengar inle skulleha ökat olycksriskerna på annat häll? Därför menar jag alt del inte är pä sinplats all efter en sådan här olycka vara besserwisser. Vi bör länkaefter hur vi med de resurser vi har skall kunna skapa en slörre säkerhet. Innandessa frågor har blivit ordentligt genomgångna kan man framföra vissa förslag,som kan vara värdefulla och inle heller så kostsamma. Det är t. ex. möjligl altinföra slopplikt vid järnvägsövergångar där siklen är dålig. Jag skall inteutveckla detta därför all jag tror att min vän , som sitter i SJ:sstyrelse, kommer alt anföra synpunkter pä dessa spörsmål. Jag vill bara sägaatt jag hoppas all vi hillaren lämplig linje. Tillsist vill jag framhålla all jag känner varmt för att skall få möjlighet all fortsätta sin verksamhetbland ungdomen, och för delta behöver föreningen ett ekonomiskt underlag. Vihar inte medverkat till alt öka det underlaget . Men jag hoppas att det närman från regeringens sida inle tillförsäkrar dem mer pengar - trols alt vi haften inflation - inle beror på all man vill överflytta den verksamheten påtrafiksäkerhetsverket. Jag tror det är oerhört viktigt alt denna i viss mänfrivilliga verksamhet får fortsätta. Det är av stor betydelse för ungdomarnaalt fä arbeta med delta såsom man gör i skolorna sedan mänga är tillbaka. Jaghoppas därför att man från myndighetens sida inle vill strypa verksamheten ulantvärtom förbättrar den i fortsättningen. Med dettavill jag yrka bifall till reservationen 2. Anslag till vägväsen -det, m. m. Hen iKristinehamn (vpk); Jag länker hell kort beröra ett par moiioner där jag står som förstanamn och som har behandlats i detta belänkande. Vägverkethar i sin anslagsframställning lill årets budgetproposition framhållit attantalet vägar med ett tillåtet axellryck och boggietryck på /16 lon harutökats väsentligt . Detta är, menar man, givelvis avslor betydelse för skogsindustrin. hinder i strävan all öka dendel av länsvägnätet som tillåter laster Nr 48 pä 10/16 lon är i många fall svaga broar, säger verket. Torsdagenden " ''° begränsade bärighet kan ofta en längre vägsträcka inteulnylfias 3 anril 1975 "genomgående tung trafik. Delta torde inle vara samhällsekonomiskt försvarbart, anför . Anslag till vägväsen- Delta problem har tagits upp i motionen 1476 där vi motionärer, med det, m. m. exempel från , velat peka på alt svagavägbroar ocksä kan få Exemplet är tagel från norra , där den dåligabroförbindelsen vid Värnas, över , är ell hinder för transporternafrän de regionalpolitiskl betydelsefulla nystartade industrierna i Ramsby ochAmbjörby. Del rör sig om etl sågverk och en spånplaltefabrik som efter etlstarkt engagemang frän befolkningens och kommunernas sida tillkommit medstatligt slöd. Den här vägfrägan har aktualiserats i olika politiskasammanhang. Man har gjort uppvaktningar inför landshövding och vägverk. Delhar sagts alt en ny bro är projekterad till omkring 1980, men skulle man fä merpengar kan man från vägförvaliningens sida tänka sig all projektettidigareläggs, t. ex. lill 1977. Frånvägverkels sida har man vid föredragning inför trafikutskottet framhållit allom verket finge utnytfia det anslag på 200 mifi. i budgetpropositionen,som är avsatt under rubriken och som här har diskuterats , skullesituationen givetvis förbättras också när del gäller anslagstilldelningen lillsvaga broar. De problem som är förknippade med all broarna inte svarar motvägarnas bärighelsgrad finns givetvis i mänga län, det kan utläsas bl. a. avantalet moiioner i . Vi yrkade i vår moiion alt skall ullalaalt delta anslag skall få användas lill fullo av och att därvidsärskilt beaktas behovet av att eliminera förekomsten av alltför svaga broar. Dettalas upp i utskoltsskrivningen, som säger att anslaget bör få användas tillfullo av och all verket redan nu får planera sin verksamhet efterdella. Men utskottet förutsätter också alt behovet av en snabb ombyggnad avbroar med otillräcklig bärighet särskilt skall uppmärksammas. Medhänvisning lill della ber jag, herr lalman, alt få yrka bifall till utskottetshemställan. iGöteborg log upp frågan om trafiksäkerhels främjande åtgärder vid järnvägskorsningar. Jag vill mol bakgrund av den olycka som inträffat understryka vad sagl. Vi har från värt häll motionerat om högre anslag till dessa ändamål. Del är väl alldeles tydligt all del hade varit motiverat att man tidigare sett positivare på detta. Vi får väl tillfälle att åter komma lill delta spörsmål vid en frågedebatt här i kammaren, men jag vill i alla fall nu understryka all även vi frän kommu nisterna beklagar denna olycka. Sedan, herr lalman, skulle jag vifia gå över till en helt annan fråga, 94 som inte alls har med vägar och järnvägar all göra.I gärdagens Värm- landslidningar citeradesherr , som är knuten till naturvårdsverketsforskningssekretariat. I en rapport kallad "Kvicksilver i - nulägeoch prognos" hävdar han all av de slora, betydelsefulla sjöarna i väridenär sannolikt i en av de mest kvicksilverförorenade. EnligtHåkanssons uppfattning är situationen i i allmänhet, och iVärmlandssjön i synnerhet, lill föfid av kvick-silverulsläppen "betydligtallvariigare än vad man haft anledning befara pä basis av tidigareerfarenheter". Den genomsnittliga kvicksilverhallen i är t.ex. betydligt högre än i de värst belastade sjöarna i . skulledet la att få ned kvicksilverhallen i sediment till vad man kankalla normala värden. Men det förutsätter ell stopp förkvicksilverulsläppen från Skoghalls-verkens kloralkalifabrik. Imotionen 169 med mitt namn som del första har vi motionärer pekat på denförorening av i första hand Kallfiorden utanför som skett genomutsläpp av fiber och andra ämnen. I tusentals ton ligger massafiber påKallfiordens bollen, och där bildas svavelväte när fibrerna ruttnar. Vid denhär viken har Karistad sina största friluftsbad. Men det verkligt allvarliga äratt vattnet i öppna genomgår en långsam försämring, som ger sjönsframlid ett dystert perspektiv. Undersökningar har visat att kvicksilverhalleni gädda är hög även ute i öppna . I Lurö skärgård, som ligger mitt ute iVänern, har man påträffat sjöfågelägg med hög kvicksilverhall. Förett och ell halvt år sedan påböfiade elt stort undersöknings-och forskningsprojekt i . projekt styrs av en särskild kommitté,Vänervatlenkommillén, med representanter för- förutom - ,alltså , fiskerislyrelsen ochberörda länsstyrelser. Inom ramen för projektet skall man dels kartlägga ochregistrera tillförseln av olika ämnen lill , dels registrera sjönsbiologiska tillstånd. Projektet har utan tvekan slor betydelse i arbetet pä altmotverka försämringen av vattnet i . Den här frågan behandlas ikommunikationsdepartementets bilaga i budgetpropositionen. För oss motionärertedde det sig mycket märkligt all de önskemål om anslag som framställts fördella arbete av inte hadetillmötesgåtts i budgetpropositionen. I vår moiion har vi därför krävt delta.Nu avstyrker utskottet visseriigen motionen men betonar starkt viklen av allregeringen vid kommande budgetbehandling överväger anslagsfrågorna i syfte allstödja projektet, som man anser vara myckel angeläget. Jag vill med dessa ordylleriigare understryka della. Medhänvisning lill del anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Anslag till vägväsen -det, m. m. iGöteborg (fp) kon genmäle; Herr lalman! När jag i mitt första anförande nämndealt del fanns ytterligare områden, utöver dem jag berörde, där utskottetsskrivning Nr 48 skulle komma att påverka utvecklingen på kommunikationsområdet - TnrsriflBPndpn " °" " '"' °'' någon särskild framställning lillregeringen - 3 anril 1975 tänktejag också på Vänerprojeklel, som i nu hartalat om. En av anledningarna lill att vi inom utskottet inle Anslag till vägväsen- ansåg oss kunna bifalla molionen var att del finns så mänga olika parter det, m. m. med i detta projekt. Vi var inle helt säkra pä omdel var en höjning just av anslaget till SMHIsom skulle vara den verkliga lösningen. Detvar närmast del som gjorde all flera av oss var litet återhållsamma. Men jagvill gärna ta tillfället i akt all understryka del som utskottet enhälligt haruttalat, nämligen alt man finner arbetet med alt försöka minska föroreningarnai vara en myckel angelägen uppgift och all man starkt betonar viklen avall regeringen vid kommande bud-gelbehandling överväger de i sammanhangetaktualiserade anslagsfrågorna - i syfte att stödja projektet. Kommunikationsministernär inle närvarande i kammaren, men jag är säker på att det finns personer somtill honom kan förmedla delta kraftiga understrykande fränutskottsrepresentanternas sida. På förslag av herr förste vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande detta betänkandesamt behandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden till . §20 Anmäldes och bordlades Nr 97 angående rörligpensionsålder m.m. §21 Anmäldes och bordlades Nr 1999 av iAgnas Nr 2000 av . med anledning avpropositionen 1975:30 om energihushållningen m. m. med anledning avproposiiionen 1975:45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen Nr2002 av herrar och Nr 2003 av herrarTorwald och med anledning avpropositionen 1975:92 om sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. § 22 Meddelande omfrågor Meddeladesall föfiande frågor framställts Nr142 av i (vpk) lill herr handelsministern om sammansättningenav utredning angående förhållandena inom städbranschen: De i en vpk-motion vid riksdag behandlade,synnerligen anmärkningsvärda och miserabla förhållandena inom städbranschenborde enligt motionens yrkande bli föremål för en utredning i syfte alt uppnåen sanering och kontroll. inträffadearbetskonfiikter inom branschen har ytterligare blottlagt omständigheter somstyrker del befogade i beslul. Handelsministern har tillsatt ensådan utredning. För all uppnå del angivna syftet kunde knappast slörresakkunskap länkas än en representant för slädarbelarna. Någon sådan flnnsemellertid inte med i ulredningen. Mol bakgrund härav får jagrikta frågan till herr handelsministern; Av vilken anledning har inte någon representant förslädarbelarna medtagils bland de sakkunniga? Nr143 av herr .rfez-siow i (fp) lill herr socialministern om ökaderesurser för behandling av ryggsjukdomar; I TV-programmet gavs ettexempel pä med. framgångsrika metod för behandling av ryggsjukdomar.Enligt vad som redovisats är emellertid resurserna för behandling med dennametod otillräckliga. Med anledning av detta ber jag att lill socialministern fäställa följande fråga; Avsersocialministern vidtaga åtgärder för all förbättra möjligheterna för ryggsjukaall fä sådan medicinsk behandling som aktualiserats i TV? Nr 144 av (vpk) till herr industriministern om ell sysselsätlningsskapandeinduslriprojekl i : Planerna på uppförande av elt aluminiumsmäliverk iJokkmokk som skulle kunna ge arbeie ät ca 500 personer har diskuteratsalltsedan statens industriverk fick i uppdrag att utreda vissafrågor rörande marknaden för aluminium och aluminiumprodukler. delrapport något senare framhölls all del sannolikt finns utrymme förytterligare en aluminiumanläggning. Men i den utredning som färdigställtsavslyrk.s däremot all elt aluminiumverk byggs i . Kommunens situation ärprekär redan nu och svårigheterna kommer att växa allteftersomVattenfall skär ner sin aktivitet i kommunen. kommun har under årenslopp lämnat enorma mängder energi lill del övriga . Man har rält attkräva både snabba och omfattande statliga insatser för att klara densysselsättningskris som kommunen redan är inne i. Mol den bakgrunden är minfråga föfiande: Därestnågot aluminiumverk icke byggs i , vad har regeringen då föralternativt och lika sysselsätlningsskapande projekt all sälla i dess ställe? Nr 145 av (vpk) lill fru statsrådet om Internationella valutafondenskreditgivning lill ; har bevifiaten s. k. stånd by-kredit pä 89 mifioner dollar lill mililäriunlan i . Medanledning av detta vill jag till fru statsrådet ställa föfiandefråga; Vadanser statsrådet om Internationella valutafondens kreditgivning lill mililäriunlani ? Nr146 av i Agnas (m) till fru statsrådet om utformningenav viss information från SIDA: "Denna skrift kan gratis beställas från SIDA;sinformalionsbyrå" kan man läsa på omslaget lill bl. a. en bok vari vissa kristnabiståndsarbetare kallas frimicklar- och lungomålslanter. Anser slalsrådel allinformation av della slag är lämplig och all den befrämjar SIDA:s syften? §23 Kammaren åtskildes .