prot · FZ09123 · 1975-12-31 00:00:00 — svenska datapolitiken,syftande lill alt bryta storfinansens dominans över della vikliga område; alt förslag begärs hosregeringen om ell program för den statliga sektorns datapolitik, innebärandeatt sociala mål säils i cenlrum för datateknikens användning; atl förslag begärs hosregeringen om förbud mol försäljning av persondata; och alt redan nu fattarbeslul om all förbjuda försäljning av persondala lill utländskaaffärsföretag. 1samband med pläderingen för motionen 520 och den med den sammanhängandereservalionen nr 3 lill nu förevarande betänkande från konsti-lulionsulskollellar jag också upp moiionen nr 521, som behandlas på näsla punkt på kammarensdagordning. På så vis kan jag vid behandlingen här av näringsutskoitelsbelänkande nr 59 inskränka mig till alt yrka bifall -då del nu blivil gemensamdeball kan jag göra det redan i del här anförandet. Idet svenska språket har vi ell gammall uttryck som säger atl kunskap är makl.Försöker vi analysera innebörden i detla begrepp, torde vi finna atl påståendetfortfarande är giltigt och alt del kanske äger slörre giltighet ännågonsin i vad gäller både relationerna inom och relationerna mellanolika länder i väriden. Makl och kontroll har ell nära samband med tillgänglill lagrad kunskap och informalion. Mesl tillspetsat kommer detla reellasakförhållande lill ullryck på del militära området. Tillgäng till informalionom fiendens beväpning och planer kan vara hell avgörande för hur fienden skallmötas. Är vi pä del klara med all vi i fortfarande lever i ettklassamhälle - och del är vi inom kommunisierna - dä står delockså klart all det finns antagonistiska motsättningar mellan klasserna, mellanstorfinans och lönarbetare. Har man detla sakförhållande klart för sig, stårdel också klart atl maklen över kunskap och dala är en klassfråga, enfråga om vem som kontrollerar vad i vems iniresse. Dellänge enda och ännu så länge vikligasle sällel alt lagra kunskap och informalionär del skrivna ordel, skriftspråket. Tillgängligheten beträffande detla är enutbildningsfråga. Undersenare årtionden har andra säll atl dislribuera kunskap kommit alltmer tillanvändning. Dessa nya former för distribution har nära samband med ulvecklingeninom ell speciellt område av elektrotekniken, del område som vi med dagensterminologi brukar kalla för elektronik. Den äldsta formen för distribuiion avkunskap och informalion via elektronik är genom ljudradion, en typ av verbalinformalion som varie enskild lyssnare numera också lält kan lagra på band förframlida bruk. Med televisionen lillkom möjlighelen atl överföra också denvisuella delen av den informalion man vill dislrubuera. Här finns också numeramöjlighet för den enskilde alt lagra informationen för senare bruk, även om detännu så länge är förhållandevis kostsamt. 1fråga om radio och TV har vall all inle kommersialisera dessa media.Därmed är inle sagt all del inte skulle kunna ske en bättre folklig kontroll avhur dessa media nu används. Ellpä elektronik grundat medium, av annan karaktär, har vuxit fram i myckel snabblaki , nämligen dalatekniken. Denna teknik har vuxit fram på etthell annal säll än radio och TV. Datatekniken har från börian"skräddarsylls" för etl fåtals behov av alt kontrollera en stor mängdfaktauppgifter på ett snabbi och effektivt säll. Från börian har man ocksåförsökt göra gällande atl denna användning av dala är den enda möjliga ochrälla. Det har lett lill all datatekniken kommil all tjäna dem som kunnaibetala för dessa dyra anläggningar, främst stora industriförelag och samhälleligainstitutioner. Ulvecklingen av en efter hand alltmera sofistikeraddatateknik,sorn kan användas av ett fllal för kontroll av de många, medfördekrav på en samhällelig kontroll över området. Vi har ju också nu fltt endalalag som trädde i krafl ,och vi haren slallig datainspektion.Både lagen och inspektionen kom sent och var vid sin tillkomst delvis redanöverspelade av ulvecklingen. Därför är del av synnerlig vikt all lagstiftningoch kontrollorgan snaras;l byggs ut för atl lillgodose folkfiertalels intresseav integritet och säkerhet.. Omjag etl ögonblick faller tillbaka på vpk:s bakomliggande ideologi, sä vill jagsäga atl vi omfattar den dialektiska och historiska materialismen, en filosofisom bl. a. hävdar alt den historiska samhällsutvecklingens drivkraft ärproduktivkrafiernas utveckling. Om vi nu anser detla, kan vi då varamotståndare lill en utveckling av dalateknik som väl måste anses ingå i desamhälleliga produktivkraflerna? Svarei på den frågan blir atl vi inte hellerär motståndare lill datatekniken; vi är i stället för en utveckling avdalatekniken. Vad det handlar om är, som jag också inledningsvis antydde, hurtekniken används, vem som använder den och i vilket syfte. Vad som gäller förall teknik, således också för datateknik, är alt tekniken som sådan inle ärvare sig ond eller god - den är etl hjälpmedel i människans tjänst. Vad dethandlar om är hur människorna använder tekniken, och detla är en slor ochövergripande fråga för mänskligheten, som går vida uiöver del område vi i dagdiskuierar. Teknikanvändningen är en fråga som berör hela samhällsutvecklingen ochär därmed en av våra viktigaste politiska frågor. Av detta kon.sialerandeföljer all också ell delområde av teknikanvändningen, som dataområdet, måsteregleras genom politiska beslul i form av lagstiftning och kontroll. 1såväl motionen nr 520 som i det särskilda yllrande lill ulskoltels betänkandesom står för hävdar vi atl del är nödvändigl all riksdagenbeslämmer sig för en n\' dalapolilik. Den lagstiftning och de kontrollorgansom hitlills finns har visat sig olillräckliga och måste omdanas i avgörandehänseenden. Ensådan omdaning måsle med iiödvändighei föregås av vissl ulredningsarbete somskall skapa underiag för beslul. Men pä en punkl vill vi för vår del inleavvakla uiredning. Det gäller spridning av persondala lill utländska företag.Här kräver vi all beslutar om ell förbud. sådanlförbud kräver en ändring redan nu i gällande dalalag. och ell lagförslag finnsi bilaga nr 1 till utskottsbelänkandel. I moiionen har vi.särskilt lagii upp frågan om långsikliga rikilinjer för den svenska datapolitiken.Vår mening är att dessa långsiktiga riktlinjer skall innebära alt storfinansensoch de multinationella bolagens dominans skall brytas pä delta allt viktigareteknikområde. Ett högindustrialiserat land som bör trots sin litenhetha goda möjligheter alt utveckla en egen datateknik och politiskt styra dennatekniks användning i banor som gynnar folkflertalels intresse. Datateknikentillhör i industriellt hänseende eleklro-nikområdet. Detla område ärsysselsältningsinlensivt och sparsamt i fråga om användningen av råvaror ochenergi. Sysselsättning på området bör gå bra alt decentralisera till områden avlandei som behöver tillföras sysselsättning. Transportkostnaderkan i detta fall knappast utgöra problern, då det här rör sig om högförädladeprodukler av ringa vikt och omflng. Finns över huvud taget skillnader mellankvinnor och män inom arbetslivet, så är industri för lillverkning avdatautrustning ell område där kvinnornas ska-parförmåga särskilt kan komma lillsin rätt. SkallSverige lyckas med en satsning pä dalaområdet måsle det ske en långsiktig ochmedveten satsning med användande av den mest avancerade teknik. Vi hävdar förvår del atl en sådan salsning lämpligast sker genom en statlig insats påområdet. I en särskild molion, nr 521, med hänvisning till motiveringen idatamolionen 520, kräver vpk förslag från regeringen om ett överförande istatens ägo av hela elektronikindustrin. Om hela elek-ironikområdel samordnas isamhällelig regi kan fördelar säkeriigen uppnås och tillverkningen avdatautrustning inordnas på ett naturiigt sätt i helheten. Den flexibilitet ifråga om möjlighet lill regional fördelning som gäller fördatautrustningsindustrin gäller också för elektronikindustrin i dess helhel. Däsamhället av allt atl döma kommer atl fl la det avgörande ansvaret försysselsättningen i framliden, så framslår del som lämpligl alt samhället ocksåhar tillgäng till denna flexibla industrigren när del gäller all skapasysselsättning inom de olika regionerna mnl om i landei. Vihar också lagil upp frågan om den slalliga seklorns dalapolilik i motionen. Vihar sagt att för folkflertalet angelägna sociala mål skall sältas i centrum fördatainformationens användning. Det behöver inle vara sä som det ihuvudsak varit, nämligen alt etl fätal kontrollerar de mänga i samhällel, ulandel kan även vara tvärtom. De mänga måste också ges konirollmakl, viadatateknik, över de fl och makthavande i samhällel. måsle gälla inte barastatlig och verksamhei ulan också det privatägda näringslivet, 1programmet för en statlig datapolitik bör ingå utnyttjande av datateknik förgenomförande av en bäde fysisk och ekonomisk planering i en helt annanomfattning än vad som skett. En sådan dalabaserad planering kan sedanavstämmas mot de kort- och långsiktiga sociala mål som samhället uppställt. Enligtvpk:s mening måste utvecklingen gå mol ell samhälle där planeringen spelar alllstörre roll och där slalen blir ansvarig för och driver utvecklingen i stigandegrad. Denna utveckling måste leda bort från den kapitalistiskamarknadshushållningen fram mol en planerad hushållning av socialistisk lyp, Ellvärdefullt hjälpmedel i en sådan utveckling kan en da- laleknik ställd i folketstjänst bli. Regeringenhar i är skrit'il direktiv till en uiredning som skall se överdalalagen. Direktiven är sk vida all del med god vilja bör gå atluiredningsmässigt lillgodose de ki-av som ställts i motionen 520, Pä en punktvill vi emellertid inte avvakta; vi vill ha en omedelbar ändring i datalagennär det gäller möjlighelen all lämna ut personuppgifter lill utländskaföretag. Jag yrkar därför, fru talman, bifall lill reservalion nr 3 av herrBerndlson, Jag yrkar också bifall lill motionen 521, som behandlas inäringsutskoitels betänkande nr ;J9, där del inte finns någon reservation. Hert (): Jag kan insiämma i myckel av vad som har sagts hiuills i den härdebatten av , i och . Jaglycker alt i många stycken har rätt i alt del finns behov av endecentralisering a v systemstrukturen på detta område. Jag vill påminnakammaren om del beslul som dess värte, fattades förta året. uttaladesig för ett centralt riksskaueregisler. drev då tillsammans medmoderalerna myckel hårt decenlraliseringslinjen. Vi visste mycket litet omsystemet då - vi vet belydli);t mer . Jag tror atl mänga fler skullevara beredda atl instämma med mig när jag säger att vi nog den gången fattadeett ganska olyckligt beslut. Dessutomkan vi konstatera atl beslutsunderiaget inle alls var vad del borde vara. Delär, lycker jag, någonling som kan sägas gång på gång om datoriseringen isamhällel. Vi beslutsfattare och verkliga lekmän på dellakomplicerade område hhar gäng på gång sä alt säga kommit på efterkälken. Vi harfltt acceptera fcirslag med myckel omfattande innebörd, utan atl ha ellbeslulsunderiag som varit till fyllest och som vi i detalj kunnai tränga in isä atl vi kunnat begripa vad vi i verkligheten beslutat. Jagmenar alllsä all har alldeles räll när han säger att vi måste gå ifråndetla storskaletänkande och söka oss fram lill användarvänliga syslem, lokallorganiserade. HerrBoo lalade i inledningen av sitt anförande också om reaktionen i vida kretsarmot regeringens handläggning av Readers Digesl eller Det Bästa, bäde i julas,dä regeringen biföll besvär över dalainspeklionens beslul och dalainspektionens styrelse i protest mot beslutel, och dåjustitieministern med samma typ av argumentering, om inte negligerade så ivarje fall skickade dechargeullalandel vidare som om det egentligen inle hade någonbetydelse. En majoritet av konstaterade alllsä alt tolkningen avdatalagen inle var rimlig, men flr man tro justitieministern krävs detfortfarande en lagändring för att han i fortsällningen skall göra somriksdagsmajorileten vill. Jagskulle, fm lalman, inledningsvis också vilja konstatera alt den utredning föralt se över dalalagen som begärde för över ell år eller blivil verklighet. Det går ibland väldigt långsamt i departementen,specielll i . Jag kan bara konsiatera 8 protokoll 1975/76:123-124 att vi redan för ett årsedan var överens i väsentliga problemkomplex: när det gällde mjukdata, när detgällde problemet med samkörningar och sammankopplingar, när del gälldegallringsreglerna, osv. Under liden har förflutit, och dellär la innan den nya utredningen över huvud taget har lagt framett diskussionsunderiag, som sedan skall ut på remiss. Jagär medveten om alt vi här i kammaren sade att man skulle fl anstånd meddirekiiven för atl avvakta bl. a. datainspektionens uiredning av deförsta två årens verksamhei. Men den ulvärderingen var klar i börian avoktober, och sedan har det alllså gått yiteriigare . Jag kan barabeklaga detla. Etl av de slora problem som datainspektionen har försökt komma tillrätta med har varit förekomsten av befolkningsregister pä olika nivåer,alltifrån kommunala och privata register över väsentligl slörre grupper än l.ex. en kommuns invånare eller ell förelags kunder lill centrala register övertotalbefolkningen. Det är fråga om svära avgränsningsproblem. Alla medborgarekan i och för sig belraklas som presumtiva klienter hos sjukvårdande,socialvårdande eller åldringsvårdande myndigheter eller som presumtivaforskningsobjekt. Alla medborgare kan lika väl i och för sig belraktas sompresumtiva köpare av tidskrifter, av hushållsredskap, TV-apparater ellerpreventivmedel eller som presumtiva medlemmar i konkurrerande privata,kooperativa eller fackliga organisaiioner. Om del stod varje myndighet,organisation eller företagare fritt atl registrera även dem som inte direkt ärderas klienter eller kunder skulle antalet existerande register komma altmångdubblas. En sådan situation skulle uppenbart leda till risk förolillböriigt intrång i den personliga integriteten. 1proposilionen 1973, alltså den som föregick beslut omdatalagstiftningen, konstaterades alt den enskilde i allmänhet torde accepteraall myndighet eller institution som han har särskilda kontakter med registreraruppgifter om honom men all situationen kan vara en annan om informationensprids till andra. I propositionen skrevs: "För atl förhindra olillböriigtinlegrildsinlrång gäller del framför alll att se lill alt inle uppgifternasprids i vidare kretsar." Ensituation med ett obegränsat anlal befolkningsregister medför emellertid intebara direkta iniegrildshot. Även säkerhetsriskerna måste uppmärksammas. ADBmedför atl lokala små och avgränsade personregister kan centraliseras lill databank över myckel slora befolkningsgrupper eller andra kategorier.Detla ökar riskerna för den enskilde i silualioner av yttre eller inre kriser.Ju fler befolkningsregister som finns, desto svårare blir del naluriiglvis behov snabbi undanföra eller förstöra dem. All även denna fråga i sinföriängning har betydelse för den personliga integriteten är åtminstone förmig hell solklari. Därom vittnar f ö. erfarenheter från krigshärjade länderredan när det gällde manuellt förda register. Förall vrida den vildvuxna systemstruktur som hunnit utvecklas till rälla hardalainspeklionen pä ett tidigt stadium intagit en restriktiv hållning tillbefolkningsregister. Dalainspektionen har sagt att ett företag, en orga- inte bör hafler personer registrerade än det finns anledning till med hänsyn tillverksamheien. I en myndighets register bör således inte fl förekomma fierpersoner än som svarar mot myndighetens omedelbara behov för alt fullgöra sinaåligganden. Där bör inte ingå andra än leverantörer, kunder m. fl. Inspektionenserfarenheter visar att de registrerade kan uppleva del som en risk i sigsjälvt att finna sig registrerade i olika personregister, och detta alldelesoavsett antalet och arten av de personuppgifter som ingår i registren. Direklreklamföretagenär naturiiglvis ett speciellt problem i sammanhanget. Det kan tyckas vararationellt att bara småbarnsfamiljerna flr nsklam från barnmatstillverkare. Detkan också vara rationellt att pensionärerna som grupp är de enda som nås avr;klamerbjudanden som riktar sig enbart till den gruppen. Men det kan inregodtas att företag efter företag bara för att uppnå en rationell hantering, flrbygga upp befolkningsregister. Resultatet skulle bli en skog av dataregister. FalletDet Bästa anknyter naturiiglvis till den problematiken. Regeringens beslul varegendomligl. Regeringen har tydligen uppfattat beslutel som en bagatell, somatt Det i sig inte var särskilt känsligt. Men del gäller inleDet 3om enskilt register. Vad det gäller är en viktig principom hur samhällel skall fl vara datoriserat och hur medborgarna skall kunna flöverblick över på vad sätt informationen om dem används. Ytterst gäller delockså deras personliga säkerhet, vilket också är en integriietsfråga. Olikauppfattningar har förelegat och föreligger om i vad män datalagen reglerarpersonkretsens omfattning i personregistret och denna krets betydelse föriniegritetsriskerna. Vilkfsn uppfattning som bäst svarar mot allmänhetenskänsla framgår klart och tydligt av den kraftiga reaktionen hos allmänheten, imassmedia och även här i kammaren mot regeringsbeslutet i frågan. Ochsä flck vi då dechargedebalien , där en majoritet avkammaren ansåg att lagen inte hade tolkats på ett riktigt sätt. Hert hardärefter sagt att han tycker att han handlade rätt. Till detta villjag anföra - och det tror jag är nytt för kammarens ledamöter - atldatainspektionen som konsekvens av regeringens beslut angående Det Bästa i formav kansliavgöranden har lämnat klartecken för mellan 10 och 15direklreklamregister av olika slag, vilket innebär att företag i likhet med vadsom hände i Del Bästa-fallet f]ir tillstånd att lagra uppgifter om andra änsina egna kunder, medlemmar osv. Deltainnebär givelvis, fm talman, ett ganska stort problem. Redan 10-15 register avdenna karaktär är enligt min mening 10-15 för många. Uttalandet idechargedebalien ger naturiiglvis ökad tyngd åt uppfattningen att datainspektioneni fortsättningen inte skulle behöva ge tillstånd av detla slag. Men vad skalldalainspektionen göra? Den är regeringens myndighet och måste följa regeringenspraxis, och ett riksdagsuttalande har inle - som i Hamburgsundsade - samma rättsliga tyngd som t, ex. en lagändring. Vad skall vi göra med de10-15 register som, utöver Del Bästas register, nu byggs upp? Omvi avvaktar med en kompletterande lagstiftning på detla område blir del dyrareför de aktuella företagen alt eventuellt slå ihop sin verksamhei. Del måstevara såväl etl allmänt som ell företagarintresse att här skapas klarhel säsnart som möjligt. Jaglycker alt tolkning av datalagen liksom hans uttalande i anledningav dechargedebalien visar alt det, även om majoriteten här lycker att dendatalag vi har är tillräcklig, krävs preciseringar för att det skall bli klartför var och en vad som gäller. Utskottsmajoriteten hänvisar lill det s. k.SPAR-systemet, dvs. ett statligt uppdateringsregister. sedanbegärde dalainspektionen ett sådant system för atl hyfsa den här situationen.Vi har alltså väntat på detla , och jag är inte särskilt optimistisk -det går långsamt i . Detfinns således, fru talman, goda skäl att förbättra den gällande datalagengenom alt helt enkelt se till all dechargeullalandel får största möjliga tyngd.Vi vet väldigt litet om vilken regering vi har efter valet. Om vi flr ensocialdemokratisk majoritet och blir kvar som juslitieminisler kanjag, lika litet som någon annan, med hundraprocentig säkerhet garantera attdessa allmänna uttalanden verkligen kommer att följas. Ietl särskilt yrkande föreslår jag alt med anledning av motionerna nr168 yrkande 3, nr 198 och nr 520 yrkande 3 antar följande Lagom ändring i datalagen (1973:289) Härigenomföreskrives au 4 datalagen (1973:289) skall ha nedan angivna lydelse. Tillståndall inrätta och föra personregister som innehåller uppgifi om att någonmisstankes eller dömts för brott eller avtjänat straff eller undergått annanpåföljd för brott eller varit föremål för tvångsingripande enligtbarnavårdslagen (1960:97), lagen (1954:579) om nykterhets värd, lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, lagen(1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, lagen(1964:450) om åtgärder vid samhällsfariig asocialitet eller ul- Tillståndatt inrätta och föra personregister som innehåller uppgift om atl någonmisstankes eller dömts för brott eller avtjänat straff eller undergått annanpåföljd för brott eller varit föremål för tvångsingripande enligtbarnavårdslagen (1960:97), lagen (1954:579) om nykterhetsvård, lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, lagen(1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda, lagen(1964:450) om åtgärder vid samhällsfariig asocialitet eller ul- länningslagen(1954:193) flr endasl om synneriiga skäl föreligger meddelas annan änmyndighet som enligt lag eller annan författning har att föra förteckning översådana uppgifter. Tillslåndalt inrätta och föra personregister som i övrigt innehåller uppgift om någonssjukdom eller hälsotillstånd eller uppgifi atl någon erhållit socialhjälp,nyklerhetsvärd eller liknande eller varit föremål föi åtgärd enligtbarnavärdslagen ellei utlänningslagen flr endast om särskilda skäl föreliggermeddelas annan än myndighet som enligt lag eller annan författning har altföra förteckning över sådana uppgifter. Tillslåndalt inrätta och föra personregister som innehåller uppgift om någons poliliskaeller religiösa uppfallning flr meddelas endasl om särskilda skäl föreligger.Vad som sagts nu gäller dock ej personregister som sammanslutning avser allföra belräffande sina egna medlemmar länningslagen(1954:193) flr endast om synneriiga skäl föreligger meddelas annan änmyndighet som enligt lag eller annan förfaUning har att föra förteckning översådana uppgifter. Tillståndatl inrätta och föra personregister som i övrigt innehåller uppgift om någonssjukdom eller hälsotillstånd eller uppgift atl någon erhållit socialhjälp,nyklerhetsvärd eller liknande eller varit föremål för åtgärd enligtbarnavärdslagen eller utlänningslagen flr endast om särskilda skäl föreliggermeddelas annan än myndighet som enligt lag eller annan författning har attföra förteckning över sådana uppgifter. Tillståndall inrätta och föra personregister som innehåller uppgift om någons politiskaeller religiösa uppfattning flr meddelas endast om särskilda skäl föreligger.Vad sorn sagts nu gäller dock ej personregister som sammanslutning avser altföra beträffande sina egna medlemmar. Tillståndatt inrätta och föra personregister över hela eller större delen av befolkningeni riket eller i län, kommun eller församling eller annat admi-nislraliviavgränsat område får endast om synnerliga skäl föreligger meddelas annan änmyndighet som enligi lag har att föra förteckning över sådana uppgifter Denna lag träder i kraftden . Vidikraftträdandet meddelade lidstånd att inrätta och föra personregister överhela eller större delen av befolkningen i riket eller i län, kommun ellerförsamling eller annal adminisiralivt avgränsat område upphör att gälla den 31december 1976. Register för vilket nytt tillstånd ej beviljas skall snarastavvecklas. Ikorthet innebär detta, fm talman, alt vi skulle komplettera datalagen så attingen, som skall tolka den, kommer att sväva i tvivelsmål om vadriksdagsmajoriteten verkligen vill. Övergångsbestämmelsen innebär ju dessutomatt tillstånd för de eventuella register som efter Del Bästa-beslutet harinrättats icke gäller längre än 1. o. m. utgången av 1976. Därefter måste nytillståndsansökan göras hos datainspektionen. Denav mig föreslagna kompletteringen innebär inte någon som helst avvikelse fränden uppfattning som , och moderaternasrepresentanter i tidigare redovisat, och inle hellerfrän hert och vpk:s uppfattning. Del är därför min förhoppning attriksdagen skall acceptera detta särskilda yrkande, som i sak har sammainriktning som i reservalion. Fördelen med mittförslag är att lagändringen definitivt slänger dammluckan och gör del möjligtatl ompröva bl. Hert i (s):