prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi tar sikte icke bara påmateriell äganderätt när vi ulformar våra önskemål utan också på den ideella,på konstnärens, författarens, kulturarbetarens rättigheter lill sin egendom.Tanken pä expropriation även av sådan egendom är som bekant icke främmande förpersoner som lekt med olika förslag till direktiv. Tillmedborgarnas skydd hör också alt lagstiftning med lillbakaver-kande kraftförhindras, icke blott - varom enighei råder - i fråga om strafflagstiftningulan också i andra fall, såvida icke synnerliga skäl föranleder något annat.Nog bör väl den enskilde kunna bedöma konsekvenserna av sill handlande, mendet kan han inte, om pålagor lill hans nackdel ges lillbakaverkande kraft. Vihar också en motion med yrkande på utredning. Vi har klart för oss all den enskildes rättigheter i dagens samhälle inte hotas såsom må hända förr väsentligen från det allmänna, från överheten, utan all också enskild kan hota enskild. Det förslag som vi behandlar innehåller bara en paragraf härom - redan genom del finns dock principen erkänd. Vi menar emellertid all det skulle vara värdefullt om en parlamentarisk ulredning efter en föregående kartläggning log upp till prövning om behov föreligger - observera: om behov föreligger - av en ramlagstiftning i sådana här sammanhang. Vi kan ju inte bara skjuta problemen ifrån oss genom att säga att om enskild förtrycker enskild kommer del icke oss vid. Vi måsle beakta hur samhället där har ändrats och vilka möj ligheter som finns. Men, herr talman, det är alltså elt utrednings- yrkande. 30 Arbeiei med fri- och rälligheler i svensk grundlagkommer all forlsälla. Regeringen har föreslagitnya utredningar på en del punkter, och utskottet Nr 149 har anslutit sig därtill.I den mån dessa icke lillkommer enbart för att den skyla över passivitet ochovilja lill handlande i dagens läge är väl därom 4 jjjj jg-yg föga alt säga. Menmoderaia samlingspartiet anser för sin del att vissa --- områden är så belystaoch så utredda alt medborgarskyddet Fii- och rättigheter borde ha kunnat förstärkas utöver vad regeringen nu vill. Regeringenoch utskoltsmajoriteten har sagt nej lill åtskilliga förslag härom. Vär uppgiftblir då att medvetet och systematiskt, såsom krävs i en folkslyrelse, steg försteg söka bygga upp en medborgaropinion av sådan styrka all de ovilliga ochivehågsna får ge efter. Vi kommer inte att försumma denmedborgarupplysningen. Den skall bedrivas också under den nordiska sommar somvi nu står inför, en sommar vilken som bekant avslutas med all folkel, varifrånall makt utgår, i valet säger sin mening. Det här är sisla arbetsdag , och jag kan inteunderlåta att citera vad skalden skrev en gång -del har citerats en gång förut i : "Giv glädje ochtröst, lät lärkjan ej dö, lät leva sommarens svala! Hugsvala vart bröst påSveriges ö, som nu männ sorgeligttala! Giv sommar, giv blommer, giv gott grönt hö, lät göken ropa ochgala!" Tilldetta vill jag lägga en särskild önskan lill justitieministern: inte bortSvensson! Hert (): i tillägget lill sitt klassiska arbete Demokratiens problem följande: ""Detdemokraiiska statsskicket har stundom beskrivits som en lyx, vilken folken kankosta på sig endasi av säkrad fred och snabbt stigande välstånd.Men del är inte riktigt all tala om lyx; vi ser freden och välståndet somuppnåeliga mål och folkstyrelsen som ett ideal som kan realiseras för alla ochöverallt."" Dennastarkt optimistiska syn på demokratins framtid var möjlig ännu vid 1960-lalelsbörjan. Man trodde då alt levnadsstandarden successivt skulle stiga i deunderutvecklade länderna, att klyftorna mellan den falliga och den rikavärlden skulle minska och att välståndet skulle komma allt fler till godo. Ilakl med det stigande välståndet skulle också demokratin sprida sig till alllfler länder. Menutvecklingen sedan 1960-laleis början har blivit en annan. Mycket få nya demokratiska stater har tillkommit. I många existerande demo kratier har del demokratiska statsskicket varit hotat. I ersattes 1967 en parlamentarisk regering av en miliiärjunia. Demokraiin kunde återvinnas . 1 har elt demokratiskt experiment förbyns 31 Nr 149 i en reaktionär militärdiktatur. Dessa erfarenheter kan lyckasfrämmande Fredagenden ' ' svenska debatten. Vår demokrati är till synesstabilare än på Det ligger nära till hands alt säga atl vad som hänt i , --------------- ellerIndien, del kan inte hända här, inte hända oss. Fri-och rättigheter i var i inledningen av sitt anförande här inne på samma tanke, grundlag när han menade all utländska erfarenheter avräitsövergrepp och ofrihet saknade relevans fördagens deball. Menjag tror ändå all del är i del perspektivet som frågan om ett rättighelsskydd igrundlagen måste ses. Många av de grundlagsbestämmelser som vi nu diskuterargäller inte politikens vardag. Del är i elt krisläge när landets inre elleryttre säf;erhel är hotad som grundlagens förmåga alt vara etl skydd förrättigheterna prövas. Detta har varit utgångspunkten för förslagtill en fastare reglering i grundlagen av de mänskliga fri- och rättigheterna. Huvudtankeni förslag är att det inte skall vara möjligt all snabbi upphävafri- och rättigheterna. Därför bör både ändringar i själva grundlagslexten ochinskränkningar av de viktigaste i grundlagen angivna rättigheterna normalt intekunna genomföras med ett enda beslul. Vi föreslår mot denna bakgrund att lagarsom innebär inskränkningar i yttrandefriheten, demonslralionsfrihelen,mötesfriheten och andra andliga friheter skall avgöras genom två beslul medordinarie val till mellan besluten. Genom en sådan bestämmelseförhindras att vid inre eller yttre tryck i hastigt mod beslutarinskränka eller avskaffa fundamentala medborgerliga rättigheter. Bara iundantagsfall när speciella skäl nödvändiggör ett beslul, t. ex. endrastisk sjukdomsepidemi, skall vid ett enda tillfälle kunna fattaetl sådant beslut. Då krävs en betydande enighet inom för beslutet,nämligen fem sjättedels majoritet. Dennasärskilda procedur för beslul om rättighetsinskränkningar ingår som en del i ettstörre paket av åtgärder som alla syftar till all skapa etl starkare skydd förfundamentala mänskliga rättigheter. Denförsta punkten gäller förslaget all folkel självt genom folkomröstning skallfå ta ställning till föreslagna grundlagsändringar. Om en majoriiei i en sådanfolkomröstning då säger nej lill den vilande grundlagsändringen skallfolkmeningen gälla och del vilande förslagel skall falla förutsatt att etlnågot så när stort valdeltagande förekommit i omröstningen. Denandra punklen i vårt paket till rättighelsskydd gäller förslaget all grundlagsändring skall kunna genomföras bara genom två beslut med ordinarie riksdagsval emellan. Del skall alltså inte vara möjligt för en regering atl genom att hastigt utlösa extra val lill snabbi få viktiga ändringar genomförda i grundlagen. För att skapa utrymme och lid för deball om föreslagna grundlagsändringar föreslår vi vidare att skall förflyta från del första vilande grundlagsbeslulet fram lill det val som skall äga rum före det andra beslutet. För att den nyvalda inte skall överrumplas och bli utantillfälle att diskutera det vilande förslagel föreslårvi vidare att skall förflyta från vald lill dess att detandra beslutet om det vilande grundlagsförslaget skall tas. Ikraftträdandet avbeslutade grundlagsändringar behöver därmed i realiteten inte förskjutaseftersom - i varje fall med nuvarande regler för tidpunkt för val - dessakommer att gälla . Dentredje punklen gäller vårt förslag all lagrådei skall granska alla förslag somkan innebära inskränkningar av de i grundlagen angivna fri- och rätligheierna.Lagrådet skall - som en opartisk och kvalificerad instans - avgöra om ettlagförslag medför en inskränkning av de andliga friheter som anges igrundlagsförslagets 2 kap. 1 ! ; punkterna 1-5. Denfjärde punkten i detla paket gäller förslagel att lagrådet obligatoriskt skallgranska alla lagförslag av större vikt. Regeringen skall alltså inte påpoliliska grunder kunna avgöra vilka lagar som skall granskas av lagrådei ochvilka lagar som skall undandras en sådan granskning.Del har påståtts all mangenom den här obligatoriska lagrådsgranskningen skulle begränsa de poliliskaorganens suveränitet. Jag bestrider del. En lagrådsgranskning före beslutetminskar i själva verket risken fören lagprövning av riksdagsbeslut iefterhand. De juridiska instansernas prövning bör nalurligtvis komma in föreden poliliska behandlingen för all påverka denna och inte fungera som enefterhandskontroll. Vår målsättning är att denna lagprövning enligt praxis,som i majoritetsförslaget blir oförändrad, skall utnyttjas så litel sommöjligt. Det säkerställs genom vårt förslag att lagrådet obligatoriskt skallyttra sig i förväg. Detta är fem punkter i det rällighetspaket som i dagföreslår atl anta som vilande: särskilda procedurer förinskränkningar av räitigheterna, folkomröstning om grundlagsändring, särskildaregler för beslut om grundlagsändring, lagrådsgranskning av alla lagar sominskränker fri- och rättigheter och obligalorisk lagrådsgranskning av allaviktigare lagar i övrigt. Vimåsle med beklagande konstatera all våra förslag till rättighelsskydd bara imyckel liten utsträckning vunnit slöd av en majoritet ikonsli-tutionsulskollet. Det går i den här frågan en viktig skiljelinje mellandem som vill införa någon form av bindande procedur för beslut omrät-lighdsinskränkande lagar och dem som avvisar tanken på en sådan procedur.Den avgörande svagheten i regeringens förslag är just all med en endarösts övervikt kan inskränka grundläggande fri- och rättigheter. Detär också som ytterst själv med en enda rösts majoritet avgör om detfinns särskilt viktiga skäl för en sådan inskränkning. linje pådenna punkt innebär att det överlämnas ål folket alt i val avgöra om en sådaninskränkning föreligger och om man vill göra en sådan inskränkning. Dettainnebär naturiiglvis att man lägger en hämsko på de valda poliliska organensmöjligheter att inskränka grundläggande mänskliga rättigheter utan alt hörafolket. Jag tycker emellertid att det är naturligt att man i en demokrati i försjälva statsskicket så väsentliga frågor som grundlagen och de mänskliga 3 prolokoll 1975/76:149-152 Fri-och rättigheter i grundlag Nr 149 fri- och rättigheterna begränsar möjligheter atl fattabeslut Fredagenden "'" ' höra folkmeningen.Sådana här särskilda skydds- reglereller särskilda procedurer för grundlagsändring och liknande finns --------------- ju f ö. iflertalet demokraiiska stater. Några med jämförbara stater Fri-och rättigheter i somhar en sådan särskild procedur, i flertalet fall inkluderande kva- grundlag ' lificerad majoritet, är , ,, och . I finns enbestämmelse om krav på kvalificerad majoritet för alla konstitutionella lagar. Jag har i del här sammanhanget noterat de nya förslag om procedur somhar framförts från . Förslaget om två s. k. läsningar kundemöjligen ha varit värt att överväga, om del hade utformats på så sätt att manhade garanti för atl man alltid får till stånd två beslut i samband medrättighetsinskränkningar. Cenlerparliels förslag har emellertid inte deninnebörden, efiersom ingenting hindrar riksdagsmajoriteten att, efter det attlagrådets yttrande kommit, med en enda rösts majoriiei besluta all densärskilda proceduren inte skall tillämpas. I det avseendet skiljer sig irealiteten förslag inte frän regeringens förslag, och därmed blir juden av föreslagna proceduren för rättighelsskydd i ett krisläge iverkligheten ingenting värd. kan därför inte ge sitt stöd åt ensådan lösning. Utskottsmajoritetenhar nu föreslagit att hela den här problematiken skall utredas på nyll. Jagvill då påminna om att 1973 i samband med beslutet om den nyaregeringsformen enhälligt kom överens om att rällighelskomplexel skulle utredasi sådan takt, att dt vilande beslul i frågan skulle antas års val.Jag är övertygad om att konslilulionsulskottets ordförande inte vill bestridaatl vi då nådde en sådan överenskommelse. Del kan mot den bakgrunden inte vararimligt att man efter denna överenskommelse och efter ett omfattande utredningsarbetepä nytt hänskjuler detla vikliga problemkomplex lill utredning. Folkpartietanser därför atl nu bör ta ett första beslut om rättighelsskydd igrundlagen. Ettbifall lill folkpartilinjen utesluter inte att man på vissa punkter kan gåvidare. Del gäller särskilt möjligheterna all skapa en analogi mellan skyddetför tryckfriheten och skyddet för yttrandefriheten. Om man bortser fråntystnadsplikten för offentliga ämbetsmän, som kommer all lagregleras ,så kan del kanske bli möjligt all på samma sätt som gäller itryckfrihetsförordningen i en kommande yitrande-frihetgrundlag uttömmande angealla inskränkningsgrunder och reglerna för inskränkning. På den punkten har vialltså ingen anledning alt motsätta oss fortsatta överväganden i en offenlligulredning. Det första kapitlet i regeringsformen innehåller vissa all männa målsätlningsstadganden. Del finns ingen anledning alt tillmäta dessa stadganden särskilt stor betydelse. De har ingen för det poliliska arbetet bindande effekt. Andra länder med annorlunda rättstraditioner och med mycket mindre av verklig frihel än har myckel utförliga sådana rällighetskalaloger utan att de för denskull har någon nämnvärd verkan på de rättighetersom faktiskt lillkommer människorna i dessa stater. Målsättningsparagrafernafår därför närmast ses som uttryck för vissa allmänt omfattade värderingar isamhället. Mot den bakgrunden anser jag atl dessa bestämmelser på några punkterbör kompletteras. Vinoterar med tillfredsställelse alt utskoltsmajoriteten accepterat vårt förslagom all likhet inför lagen bör komma in i det inledande kapitlet, men vi saknarfortfarande egendomsrätten, föräldrarätten och rätten lill integritet ochvalfrihet för den enskilde. Det är viktigt atl stryka under skillnaden mellande allmänna värderingar som redovisas i första kapitlet och de församhällsorganen bindande bestämmelser som finns i andra kapitlet. När detgäller de bindande, absoluta rältighetsbeslämmelserna i andra kapitlet har vifrån sida med slor tillfredsställelse godtagit de nyagrundlagsbestämmelser som här tas in. På två punkter vill vi dock utvidga debindande bestämmelserna. Det gäller 7 § om skydd mot landsförvisning som vivill komplettera med elt förbud mot utlämning av svensk medborgare till annatland. Vi vill också utvidga regeln om förbud mot retroaktiv lagstiftning i 10 §till atl gälla även andra bindande bestämmelser, t. ex. skatteregler, somalltså normalt inte bör få verka retroaktivt. Närdet gäller det andra kapitlet i regeringsformen vill jag f ö. bara tillägga allde där angivna inskränkningsgrunderna i 12 och 13 §§ i och för sig ärbetydelsefulla men naturligtvis sekundära i jämförelse med kravet på ensärskild procedur i samband med beslut om inskränkningar. 13 § iregeringsformen ger ju en möjlighet ål de poliliska organen att efter egetbedömande avgöra om det finns skäl för inskränkning av viktiga grundlägganderättigheter eller ej. I och för sig tror jag inte atl någon bestrider all t.ex. allmän ordning och säkerhet kan nödvändiggöra en precisering eller eninskränkning av vissa friheter, t. ex. demonslra-tionsrätten. Det avgörandeblir ju då vilken tolkning man ger av begreppet allmän ordning och säkerhet.Det väsentliga i linje är då all en sådan tolkning inte kan görasav de politiska organen, inte kan göras utan en i tiden utdragen procedur ochinte kan göras ulan hörande av folkel. Skyddet för de mänskliga rättigheterna är en viktig fråga som engagerarmänga människor. Inte minst den ofrånkomliga tillväxten av den offentligabyråkratin skapar ett behov av rättsregler för skydd åt den enskilda människan.Till dessa rälligheler och dessa rättsregler hör också ett skydd förstatsskickets grunder och för de grundläggande rättigheterna. För mångamänniskor är detla en samvetsfråga. 1 etl öppet brev till ledamöteri den syndikalistiska tidningen skriver : "'Ertsamvete måste medge all del ligger i folkets och nationens intresse altyttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonslralionsfrihelenoch föreningsfriheten får elt starkt grundlagsskydd." Jag tror all det ären riktig tolkning av folkmeningen i denna fråga. inställning i denna fråga knyter an, herr talman. Fri-och rättigheter i grundlag till en liberal traditioni författningsfrågan. När vi här i kammaren nästan sedandebatterade den nya grundlagen framhöll jag att det för en liberal inte ärnågon motsägelse att hävda att den representativa och parlamentariskademokraiin ständigt behöver kompletteras Fri-och rättigheter i med nyaformer. Demokratin kan inte överieva om den inte ständigt är beredd all pröva nyaformer för att stärka människornas insyn i och inflytande över de politiskabesluten. Att ge människorna en möjlighet att säga sin mening innan beslutenfattas och vara beredd all lyssna till människors mening innan man bestämmersig är en utgångspunkt för liberalerna i förfatlningsfrågan. reser vikravet att del i grundlagen skall införas ett fast skydd för de enskildamänniskornas andliga frihet. Jag yrkar bifall till de reservationertill konslilutions-utskottets betänkande där mitt namn återfinns. Hert FISKESJÖ (c) kortgenmäle: Det var på två punkter som anförande innehöll polemik motvad jag har sagt, och jag skall la upp de båda punkterna. Hanopponerade sig mot mitt påstående atl del inte var relevant att i vårförfattningsdeball föra in de illdåd och räitsövergrepp som sker motmedborgarna i andra länder med kanske lysande författningar. Som exempel på altjag skulle ha fel tog han kupperna i , och . Mende exemplen belyser på ett utomordentligt sätt precis vad jag har sagt. Del varinget fel på författningarna i , eller . Jag vill påstå attIndiens författning, som jag har läst, innehåller ett av de mest utföriigarättighetskapitel som jag har träffat på i del femiioial författningar som jaghar gått igenom. Men vad som var gemensamt när del gäller demokraiins fall ialla dessa tre länder är all de som slog lill och log makten blankt struntade ide författningsregler som fanns. Ingen grundlag i världen kunde hindrabajonetterna. Det var endast detta jag ville påpeka i mitt inledningsanförande. Sedanpåstår - om jag fattar honom rätt - atl den speciella kvalificeradebeslutsordning som vi föreslår för lagar som rör andra kapitlet iregeringsformen skulle kunna röstas bort i med enkel majoritet.Uppriktigt sagt - den invändningen förslår jag inte. I vårt grundlagsförslagsäger vi i 8 kap. 17 § alt lagar som berör de villkorade rättigheterna i andrakapitlet skall behandlas på det kvalificerade sätt som jag lidigare redovisat.Om inte gör det skulle den bryta mot gällande grundlag. Det är klartall detta inie kan förhindras, men jag utgår faktiskt ifrån all äveni fortsättningen skall följa grundlagsbestämmelserna. Det finns ingen anledningalt tro någonting annat. () kortgenmäle: har naturiiglvis rätt när han uttrycker sig på del visetatt ingen grundlag i världen kan hindra bajonetternas makt. Absolutavåldsövergrepp hindras inte med grundlagen. Menvad jag sagt är alt vi skall skapa grundlagsbestämmelser som så långt möjligthindrar rättsövergrepp. Jag medger atl något absolut skydd inte kommer attkunna skapas med hjälp av grundlagen. Men om vi har målsättningen att medgrundlagens hjälp skapa ett så gott skydd som möjligt är det avgörande om detfinns för de politiska organen bindande procedurregler eller inte. I del avseendetgår det en skiljelinje mellan å ena sidan oss och moderalerna och å andra sidancentern och regeringen. Deinlernalionella exemplen på förluster för demokratin log jag upp därför att jagmenade atl de var relevanta med hänsyn lill vår grundlags förmåga atl fungeralångt in i ett krisläge. säger atl dessa treexempel var ett stöd för hans uppfattning. Men vad jag försökt säga ärju att hur vackert formulerade målsätlningsstadganden man än har ikonstitutionernas rättskataloger, så är de av myckel lilen betydelse jämförtmed bindande procedurregler som skyddar rättigheterna. Del är alltså på denpunkten som jag återigen vill säga att det finns en fundamental skillnad mellandem som begär att vi såsom vilande i grundlagen skall ta in bindandeskyddsregler och dem som nöjer sig med allmänt formulerade fraser som vi allakan instämma i. Fri-och rättigheter i grundlag HertFISKESJÖ (c) kort genmäle: Jag vill notera alt vad gäller den första anmärkningen motmitt inledningsanförande nu gjorde en fullständig reträtt. Vadgäller den andra anmärkningen ville påstå att del skulle gå enskiljelinje mellan å ena sidan och och å andra sidansocialdemokraterna och i fråga om krav på en särskild procedurordning.Men del är ju inte en korrekt beskrivning av sakläget. Sakläget är atl detsåväl från ceniern som från och moderalerna finns särskilda krav påkvalificerade beslutsförfaranden. Men dessa förslag skiljer sig från varandrapå elt par punkter. Den beskrivning som gjorde på denpunkten var alltså inte korrekl. Jag håller med när han säger attdet vikliga är atl det finns bindande regler om särskild procedurordning då detgäller begränsningen av fri- och rättigheter. Men det är ju precis del som vifrån sida föreslår. () kortgenmäle: De är ju ett vanligt debattrick all påstå atl motståndaren harretirerat, och det är väl ingen idé all vi för diskussionen på den nivån. Nr 149 Vad vi har gjort i förslag är alt vi har fört in eninstans Fredaeen den ' proceduren, nämligen lagrådet, som har all för del fortsatta 4 iuni 1976 beslutsfattandetavgöra om del gäller en inskränkning och därmed om --------------- densärskilda inskränkningsproceduren kan lillämpas. Fri- och rättigheter ossför det, men ingen kan bestrida alt delta är en bindande regel och i grundlag att vårt förslag på ett avgörande sätt skiljer sigbåde från förslag och frånregeringens förslag. Jagtror fortfarande att det är väsentligt att siryka under att grundlagen så långtmöjligt skall utnyttjas som ett instrument för att säkra människorsrälligheler i ett övergångsläge där demokratin är hotad men inte krossad. Detär då som elt system av procedurregler temporärt kan utgöra etl hinder mot inreeller yttre krafter som vill upphäva eller inskränka vår demokrati. Herr talmannen anmälde all anhållitall lill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ylleriigarereplik. Hert (vpk): Vid behandlingenav förslaget till ny grundlag 1973 spelade frågan om grundlagsfästa fri- ochrättigheter en framträdande roll. Mot kravet på atl i grundlag inskriva fri-och rättigheterna anfördes bl. a. svårigheter all åstadkomma detta ulan enalltför omfattande kalalog. överiämnades lill en särskildutredning, fri-och rätlighetsulredning. Resultatet av denna utredningsarbeie är nu föremål för riksdagsbehandling. Lålmig på en gång notera det anmärkningsvärda i att en betydande del av debattenrör sig om på vilket sätt man skall kunna inskränka de fri- och rälligheler sominskrives i grundlag! Detta är ett något märkligt resultat och det var väl ändåinte del som debatten 1973 främsl gick ul på. Partier som den gången sökteframställa sig som förkämpar för grundlagsfästa fri- och rättigheter har nuvaril fullt sysselsatta med att konstruera regler om undantag frän i grundlaginskrivna rättigheter. Det har gällt olika majoriteter och tidsintervaller förrättighelsinskränkningar. Allerfarenhet visar atl huvudproblemet aldrig varil att finna former förinskränkningar i de demokratiska fri- och rättigheterna. Problemet har gälltalt värna om dessa rättigheter. Enbart lag- eller grundlagsparagrafer kanheller inte utgöra ett tillräckligt skydd för fri- och rättigheter. Rättighetermåste erövras och försvaras i kamp. Detta visar hela vår historia från kampenför allmän rösträtt, yttrande- och mötesfrihet etc. Varje rättighet harframtvingats genom hård kamp. Varje rättighet har fåll försvaras i hård kampmot krafter som sökt begränsa eller avskaffa rättigheterna för de bredafolklagren. Detär ändå av vital betydelse atl fri- och rättigheter ges grundlags skydd. Grundlagen skall utgöra dl stöd och ett skydd för demokraiiska fri- och rättigheter.