prot · FY0926 · 1975-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar i och i Trobro, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punkterna 3-5 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av herrar i och i Trobro. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Lagringav jordbruksprodukter för beredskapsändamål Punkterna 6 och 7 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Nr 1 med anledning avpropositionen 1975:11 med förslag lill lag om ändring i lagen (1916:312)angående ansvarighet för skada i följd av Nr 2 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller utgifter på kapitalbudgeten inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 4 Lagring avjordbruksprodukter för beredskapsändamål Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 3 medanledning av propositionen 1975:2 såvitt gäller jordbruksdepartementetsverksamhetsområde jämte motion. Regeringenhade i propositionen 1975:2 bilaga 6 () föreslagitriksdagen all lill Statens jordbruksnämnds delfond; Lagring avjordbruksprodukter för beredskapsändamål på lilläggsstat för riksstaten /75 under fonden för beredskapslagring anvisa ellinvesleringsanslag av . Beloppet avsåg ökad beredskapslagring av40 000 lon brödsäd av skörd. Idella sammanhang hade behandlats motion 1975:881 av m. (c), vari hemställts att beslutade all den av regeringen föreslagnautökningen av beredskapslagret av brödspannmål skulle få ske tidigast av 1975års skörd. 3 protokoll 1975. Lagringav Jordbruksprodukler för beredskapsändamål altriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen1975:881 till Statens jordbruksnämnds delfond: Lagring av jordbruksproduklerför beredskapsändamål på lilläggsstat lill riksslaten för /75under fonden för beredskapslagring anvisade ett invesleringsanslag av . Reservation har avgivits av herrar i (c), (), i Holmgården (c), () och ()som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:881 skulle avslå propositionen 1975:2i förevarande del. Jag har inte för avsikt att dra i gång någon ny vetedebatt - vi hadeväl nog av sådan åtskildes 1974. Jag har närmast tänktgöra några kommentarer med anledning av en motion som jag har väckt och som iutskottet har följts upp av ledamöterna från och . Imotionen yrkar jag avslag på regeringens förslag om en utökad bröd-sädeslagringav skörd. Jag betonar att avslaget gäller upplagring av 1974 årsskörd. Därmed vill jag också ha sagl - och del har jag understrukit i minmotion - alt del rnåsle vara klokt alt utöka beredskapslagringen avbrödspannmål här i landet. Därmed ökar vi vårt oberoende av skördevariationer,inte minst kvaliielsmässiga. Vi har då naturligtvis också möjlighet att göra enstörre hjälpinsats när så behövs. Vårtnuvarande beredskapslager på 220 000 lon utgör en reserv som räcker för tre åfyra månaders inhemsk konsumtion. Det är naturligtvis svårt att bedöma, omdetta är tillräckligt eller inte. Jag tror för min del -jag har redan sagt det-att det är klokt att bygga ut beredskapslagret och att i del falletjordbruksnämndens förslag om en ännu större utbyggnad är del på siktrikligaste. Däremotanser jag det vara fel alt i nuvarande läge utöka beredskaps-lagret. Vi velalla att det råder brist på spannmål i världen - del är elt skriande behov avspannmål för att lindra svälten - och att spannmålen också är dyr. Allt dettahörde vi ju om myckel ingående i debaiten . Närman bedömer beredskapsbehovet, i varie fall del omedelbara, skall del också ställasi relation lill de skördar vi har haft i vårt land . Dåfinner vi all brödsädesskördarna faktiskt har stabiliserat sig på en relativthög nivå. Vi hade som ett medeltal för 1968-1972 en brödsädesskörd på 1 279 000ton,och vi har väl ell inhemskt behov av ungefär 800 000 lon i runda tal. År1972 hade vi en skörd på 1,5 miljoner lon och 1973 ungefär lika mycket. 1974års skörd var naturligtvis ännu större - jag har emellertid inte några exaktasiffror om den. Detär klart alt delta inte är några garantier för framtiden, men det ser väl ändåinle särskilt hotfullt ul under innevarande vinter - låt vara alt höstsåddenblivit mindre än normalt. Det är väl nog inget tvivel om alt vi också under delkommande årel kan få en något så när hygglig skörd, i vafie fall så stor räcker för det inhemska behovet; i annat fall skulle del vara elt mycketstort skördebakslag. Fråndessa utgångspunkter, herr talman, har reservanterna menat att man av 1974 årsskörd inle borde göra någon ytterligare upplagring. Det är klart alt man kansäga att den här kvantiteten, , bara är en marginell kvantitet. Delär den i förhållande till den inhemska konsumtionen och del är den också iförhållande till den inhemska produktionen och naturligtvis i ännu högre gradi förhållande till världsbehovel. Men jag tror inte man kan föra resonemangetfrån de utgångspunkterna. Jagvill slutligen säga, herr lalman, att jag med anledning av att detta ärendeskulle behandlas har tittat igenom protokollet över den debatt som höllsi kammaren . Jag fann då att talarna, oavsett vilket läger de tillhörde- oavsett om de var reservanter eller om de tillhörde utskottsmajoriteten - allesammanslovade all allt vete som fanns i landet utöver det inhemska behovet skulleställas lill förfogande för hjälpbehov. Jag vill nu gärna ställa frågan, om delvar någon som den gången när del där löftet gavs hade en icke uttaladreservation om all man först skulle avsätta spannmål till en ökning avberedskapslagret. Jag tror inle att så var fallet. Med dessa ord vill jag yrka bifall lill den reservation som är knutentill betänkandet. Lagringav jordbruksprodukter för beredskapsändamål Hen (): Del hör inle lill del vanliga att fattar beslut somundergräver dess egna klart uttalade förhoppningar. Förslaget i propositionen,som utskottsmajoriteten biträder i jordbruksutskottets betänkande nr 3, innebäremellertid enligt milt sätt alt se att i någon män frånträder denuppfattning som uttalades i utrikesutskottets belänkande nr 1974 och somriksdagen biträdde . Där kan man läsa följande; "Samtidigthoppas utskottet att den definitiva beräkningen av skördeutfall skallvisa att ytterligare kvantiteter senare kan användas för biståndsändamål." Närdetta betänkande behandlades i kammaren yttradeutskotlsmajorilelens företrädare, i , i anledning avfolkpartiels yrkande att ytterligare kvantiteter vete skulle ställas till desvälthotade folkens förfogande: "Vi vet alltså inle om vetet existerar.Staten äger det inle - då kan vi inle bestämma över det ." Den12 december visste alltså regeringen inle om del fanns något vete utöver de som då ställdes till förfogande. Men vid böfianen månad senare visste man att det fanns ytterligare Lagringav jordbruksprodukter JÖr beredskapsändamål - inte attdisponera för svälthotade människor utan för att öka vår egen trygghet i formav en utökning av beredskapslagringen. Såvittjag vet ägde ingen snabbinvenlering rum under jul- och nyårshelgernabeträffande det totala utfallet av veleskörd och därför kanbedömningen av den totala kvantiteten inte ha förändrats avsevärt från den 12december 1974 till den dag då propositionen avlämnades. Jagvill citera ylleriigare några meningar från u-landsdebatten ifiol. , moderata samlingspartiet, yttrade följande: "Dellainnebär att utskottets skrivning skall tolkas så alt för det första varje kiloveteöverskoll som kan finnas i skall ställas till de svältande folkensförfogande. För det andra skall delta ske ulan onödigt dröjsmål genom en snabbinventering av hur myckel som kan finnas och genom alla åtgärder för all snabbiskaffa fram tonnage och annat som behövs för all få i väg veleöverskotlet. Närvi för det tredje vel hur stort överskottet är och vi kan få i väg det skalldet icke komma att fallas pengar. Vi har fått höra att detta ärinnebörden i utskottels förslag." I yttrande instämde dei kammaren närvarande ledamöterna från moderata samlingspartiet. Detråder väl ingen tvekan om att här tolkade utskottets skrivningmera positivt än vad ordvalet egentligen gav anledning till. Men hans anförandegav dock ell fullt klart besked om alt moderata samlingspartiet önskade att delvete som finns över vid den slutliga inventeringen skulle ställas lill desvällande folkens förfogande. Del är därför märkligt att moderatasamlingspartiet nu ställer sig bakom majoritetens yrkande, som faktisktinnebär att man minskar de resurser som man talade om för elt par månader sedanmed för alt binda dem för svensk beredskapslagring. Delråder, som framhållit, knappast några delade meningar ombehovet av en betryggande beredskapslagring. Vad frågan gäller är om mannödvändigtvis måste utöka lagerhållningen med vete ur skörd. Medhänsyn lill uttalande i fiol finner jag delta inlerimligt utan menar att man bör kunna vänta med denna utökning och i ställetdisponera erforderliga kvantiteter ur skörd. Jag har velat göra de här anteckningarna lill protokollet just för allpeka på all yrkandet i reservationen bättre än majoritetens yrkandeöverensstämmer med det uttalande som gjorde ochmed den debatt som då fördes här i kammaren. Jagber, herr lalman, all få yrka bifall till den vid jordbruksutskottetsbetänkande nr 3 fogade reservationen. Även om försökte provocera mig tänker jag inte la uppvetedeballen . Somherr betonade i sitt inlägg är del två skilda frågor som vidiskuterar här i kammaren. kräver alt den av statensjordbruksnämnd föreslagna ökningen av beredskapslagren görs av skörd.Det motiv som reservanterna åberopar är att försöriningssituationen i världendärigenom skulle bli bättre. Varförökar vi då beredskapslagringen? Jo, självfallet för att öka vår egen beredskapi händelse av avspärrning men också för alt öka våra möjligheter alt görainsatser vid internationella krissituationer - del framgår klart avmotiveringen för den föreslagna ökningen. Detär förståeligt all man upplever del'så att den stora världsnöden aktualiserarkrav på insatser av det slag som reservanterna föreslår. Men skillnaden är jubara den att regeringen redan nu för beredskapslagring vill reservera dessa 40000 lon spannmål, vilket för övrigl är hälften av vad statens jordbruksnämndföreslagit. Närdet gäller skörd, som var en god skörd, så hindrar oss en deltekniska och praktiska svårigheter att använda denna spannmål i hjälpaktioner.Det visar erfarenheterna av den verksamhet som pågår för alt verkställa debeslut fattat. Delhar också skett en del förändringar på detta område, inte minst efter det attvi hade vetedeballen . Världsmarknadspriserna har sänkts, tydligendärför att del kommit ul större kvantiteter på marknaden. Vi har också merakonkret upplevt de svårigheter som uppslår vid försäljning och uttransporterav den spannmål som vi redan har möjligheter all leverera. har virätt betydande lager av spannmål. Jag kan som exempel nämna att när vi i höstasfick debatten om alt vi skulle skicka vete lill de svältande länderna, så stoppadesvensk spannmålshandel de kommersiella försäljningarna av spannmål, eftersomman ville reservera de lager som fanns för denna möjlighet. Men på grund av depraktiska och tekniska svårigheter som visat sig föreligga har man på nytttagit upp de kommersiella försäljningarna. Den aktuella situationen är all vi har odisponerat vete. Därför anser utskottsmajoriteten all detär praktiskt och lämpligt alt avsälla av denna skörd tillberedskapslagring. Viäter ju inte upp denna spannmål, utan som jag redan tidigare påpekat finns detmöjligheter att använda den för internationella hjälpaktioner, omden typen av behov skulle uppstå och del kan ske på ell vettigt och effektivtsätt. Del finns därför starka humanitära skäl att biträda regeringens ochutskollsmajoritelens förslag. Jagär kanske något förvånad över att Axel motionerat i frågan och nuanslutit sig lill reservanterna. Jag har upplevt Axel som enpraktisk man i de här frågorna. Jag ser detta som en praktisk fråga om hur vibör hantera det spannmålsöverskott som vi har. Jag kan förståalt man kan gripas av moralisk indignation i dessa frågor. Alla här iriksdagen upplever härvidlag ett starkt tryck och skulle vifia åstadkommabetydligt mer på detta område än vad vi gör. här läget vet vi vilken skörd vi hade 1974, men vi vet ännu inte vilkenskörd vi får 1975. Ett vet vi emellertid allesammans, och Lagring av jordbruksprodukter för beredskapsändamål Lagringav jordbruksprodukter för beredskapsändamål det är att del inle finnsnågra tecken som lyder på att den aktuella bristsituationen i världen kommeralt lätta lill dess att vi fått fram skörd. Är vi därför utifrån dessasynpunkter angelägna om att öka beredskapslagringen, så bör vi göra det nu.Herr lalman! Jag ber all få yrka bifall lill utskottets hemställan. HenKRISTIANSSON (c); Jag vill säga än en gång alt del inte finns anledning att hetsa lillden här debaiten. Jag noterar tacksamt alt majoritet och reservanter är överensbåde om all det är riktigt alt ha en ökad lagerhållning och om att manbör göra de insatser som är möjliga för att lindra svälten i väriden. Men detfinns, , ett gammalt ordspråk som säger alt medan gräset grordör kon, och det kanske är anledning att påminna om det i sammanhanget. Närherr Wictorsson säger all del mest riktiga sättet att använda veleöverskotletär att lagra det ifrågasätter jag om det inte vore vettigare alt disponera detför alt lindra nöden för de människor som svälter. Jag tror del vore ännumer praktiskt. Jaghåller inte med när han anser att del är klokt att nu lagra uppspannmål för alt därmed kunna göra hjälpinsatser. Det hade varit klokt attlagra upp spannmål tidigare, när del fanns stora spannmålslager både här hemmaoch ute i väriden och då spannmålen därtill var billig. Om man då hade lagratspannmål hade det varit en riklig åtgärd som kunde ha varit till nytta . kan starkt ifrågasättas om det är så särskilt klokt all lagra upp spannmåli dag för att senare göra en hjälpinsats. Detär sannolikt alt livsmedelskrisen är beslående, och det kan invändas attsituationen inte blir bättre, men jag tror ändå inte man klarar den genom attnu lagra mer spannmål utan genom all odla mer. Det är naturligtvis vanskligtatt spå om skördarnas storlek, men jag tror ändå att del är överdrivenpessimism all säga att kommande års skörd skulle bli så liten alt deninte räcker för vårt eget behov. Hen (): Jag ger gärna rätt i att det inle finns någon anledningalt nu dra upp en ny vetedeball i kammaren. Diskussionen den 12 december 1974beträffande u-hjälpen gällde faktiskt de 500 milj. kr. som skulle behövas föratt skulle infria sitt löfte alt nå enprocentsmålet. All jag här harpåmint om vad som sades och beslutades beror därpå alt man molfolkpartiets förslag då gjorde den invändningen all man inte var säker på omdet fanns tillräckliga mängder vete för den här insatsen. Detär helt klart att om man först uttalar den förhoppningen att den definitivaberäkningen av skörd skall ge utrymme för ytterligare kvantiteterspannmål till katastrofhjälp och beslutar att disponera av dessa kvantiteter, innebär del all möjlig- heierna till enhjälpinsats minskas när man kommer till den slutgiltiga bedömningen. Vihar ingenting emot en god beredskapslagring. Vad frågan gäller är, som jag sadeförut, om man skall disponera vete års skörd eller årsskörd. har uttalat farhågor därför alt vi inte vel någonting om1975 års skörd. Jag vill, herr talman, ändå säga all vad vi vel om de senasteårens spannmålsproduktion i landet bör kunna ge en viss vägledning på denpunkten. har börian haft ansenliga överskott avspannmål. /69 har det totala spannmålsöverskottet varierat mellanlägst /70 och högst I /72. Överskottet avbrödsäd varierar mellan lägst 1969/70 och högst 650000 lon preliminärt /74. Härfinns alltså inget år med en lägre veteproduktion än att den skulle kunna geutrymme för del vi begär. skörd skulle behöva bli avsevärt sämre ännormalt om man inle skulle få utrymme även för ökningen av beredskapslagringen. Lagringav jordbruksprodukter för beredskapsändamål Jag tycker det kan finnas anledning att göra en kommentar till dennadebatt. Jag konstaterar då först att reservanterna säger sig vara ense medregeringen och utskottsmajoriteten om angelägenheten av all bygga uppberedskapslagren så all de blir större . Jag tror det var herrKristiansson som sade all han t. o. m. tyckte del kunde vara motiverat au följajordbruksnämndens förslag att öka med i stället för . Detsom skiljer reservanterna och ulskoitsmajorilelen är all reservanterna menaratt vi kan dröja med detta till ett senare år. Jag tror att reservanterna dåbortser ifrån en sak. Vad är del som böfiat hända när det gäller hanteringen avvårt spannmålsöverskott? Jo, vi har böriat göra fleråriga utfästelser i högregrad . Vi anser det vara riktigt att exempelvis bygga uppkatastrofhjälpen genom fleråriga utfästelser gentemot de internationellahjälporganen, för att de skall få möjlighet att göra en bättre planering änhillills. Det har träffals avtal mellan och vissa omspannmålsleveranser, som är baserade på fieråriga perioder. Viär på väg all fä elt avtal med norrmännen om rätt betydande kvantiteterspannmål, som vi skulle kunna leverera till dem. Där gäller del också flerårigaperioder. Jag föreställer mig alt reservanterna inle har någonting att erinraemot att vi träffar sådana avtal med norrmännen, som ju har elt betydandeunderskott av spannmål. Omvi är överens om att det också är viktigt att vi stärker vår egenberedskapslagring, är det naturligtvis förnuftigt att vi passar på all göradella när vi vel vilket skördeöverskott vi har och icke väntar lill ettsenare år, när vi kanske får ett betydligt sämre skördeutfall men ändå har alladessa fleråriga avtal och utfästelser att infria. Onsdagenden 26 febmari 1975 Manbör nog inle bortse ifrån risken av skördevarialioner. Jämför baraskördeutfallet t. ex. 1969 med 1974. Del skifier på inte mindre än 2 miljonerlon spannmål. Del förefaller mig klokt och riktigt att göra denna uppräkning avberedskapslagringen när man vel vilket skörde-överskoti man har och attinte satsa som man inte vel någonting om. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifallerjordbruksuiskotieis hemställan i belänkandet nr3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrKristiansson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: §5 Produktion av billigare menstruation-sskydd Föredrogs näringsutskoltets betänkande nr 6 medanledning av motion om produktion av billigare mensiruationsskydd. I della betänkande behandlades motionen 1975:294 avfru m. fl. (vpk), vari hemställts all uttalade sig för all enskyndsam prövning företogs i syfte att åstadkomma en prisbilligare produktionoch distribution av mensiruationsskydd, varvid även frågan om samhälleligastödinsatser på delta område borde undersökas. Utskottet hemställdeatt skulle avslå molionen 1975:294. Reservationhade avgivits av i (vpk) som ansett alt utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:294 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört. (vpk): Varie månad måsle två miljoner kvinnor i köpamensiruationsskydd. Denna fysiologiskt betingade omständighet har blivit entrygg och lönsam affär för aktuella fabrikanter i branschen. Del beräknas attlandets kvinnor handlar tamponger och bindor för ungefär 150 milj. kr. Detfinns tre stora tillverkare av mensskydd, nämligen , som är störst ochhar nästan 70 96 av marknaden, KF och Siilles. Dessutom har iEslöv böfiat tillverka dambindor för Apoteksbolaget. Mensskyddsföretagenhar växt upp till en lönsam storindustri. Nya förpackningar och modelleravlöser varandra, och i stora påkostade reklamkampanjer övertygas kvinnorna omvilket skydd som passar just dem bäst. Reklamen har i stor utsträckning fåttbetalas av konsumenterna. annonserade för 2,5 milj. kr.för bara mensskydd. Enligt företaget är annonskoslnaderna ändå inte särskilthöga. 4-5 96 av konsumentpriset uppges vara reklamkostnader. Dehär förelagen saluför ett dussintal olika märken i ell 20-talpro-duklvarianler. Genomsnittskostnaden för ell mensskydd är ca 45 öre.Den årliga kostnaden blir , och räknat över kvinnornas helamenstruationsperiod blir koslnden uppåt . har följt konsumentprisutvecklingen förolika typer av mensskydd. Prishöjningarna på mensskydd har varit kraftigaunder . Som exempel kan nämnas all KF och Siilles harhöjt priset med ungefär 30 96 och med 45 96. prishöjningarunder 1974 på mensskydd innebar för genomsniliskonsumenten en ökad utgift på20 kr. Prishöjningarna har från producenihåll motiverats med attråvarorna har blivit dyrare. KF anger också löneutvecklingen och den allmännahöjningen av kostnadsnivån som skäl till prisökningarna. Delkan nämnas att Apoteksbolaget böriat sälja dambindor för styck, vilketär lägre än KF;s genomsnittspris och lägre än priser.Det går uppenbariigen att producera billigare. Nämnas bör också attlandstingen köper in mensskydd från för styck. Dehöga priserna har föranlett NO och SPK alt granska prissättning.Överläggningar har lett lill att nu har förbundit sig att integenomföra fler prishöjningar . Ytterligare överläggningar harresulterat i alt för en begränsad del av sitt sortiment, ungefär 2596 - nämligen vissa förpackningar av tamponger - har beslutat alt genomföraprissänkningar på per skydd. Det är alltså fråga om ytterstmarginella prissänkningar på en myckel begränsad del av sortimentet. Mensiruationsskyddär alt betrakta som vilken medicinsk sjukvårdsar-likel som helst: Del är ennödvändighetsvara, och behovet av skydd är ständigt återkommande. Andramedicinska varor kan köpas för högst på apotek, men fördessa oundgängliga sanilelsarliklar tvingas konsumenterna att betala del prissom fabrikanterna och handeln sätter. Delta är ett orimligt förhållande. Del ärfel att privat lönsamhet kan driva upp priserna och all vinst kan göras pånödvändiga sanilelsarliklar. Detfinns krav från kvinnoorganisationer som menar alt staten skall garanteragratis mensskydd. Det räcker inte att mensskydden blir billigare.Vänsterpartiet kommunisterna har i motion 294 till årets riksdag ställt förslagom alt åtgärder måtte vidtas från statens sida för alt åstadkomma produktionoch distribution av mensskydd till väsentligt lägre priser. Vpk menar allsamhälleliga stödinsatser måsle övervägas i delta sammanhang. Näringsutskotletavstyrker molionen med en i och för sig välvillig och förstående skrivning. "Förhållandena på menslrualionsskyddsmark-naden har utvecklatspå elt för konsumenterna positivt sätt", heter det i betänkandet.Utskottet hänvisar till överläggningar mellan NO och SPK med det marknadsdominerandeförelaget och framhåller; "Dessa har resulterat i prissänkningar som berören stor del av förelagels sortiment." Utskottet understryker vidare attöverläggningar fortsätter med sikte på all ytterligare prissänkningar skallåstadkommas. Fördet första har ytterst marginella prissänkningar beslutats. För det andra avserprissänkningen inle någon stor del av förelagets sortiment utan en myckelbegränsad del.