prot · FZ09122 · 1975-12-31 00:00:00 — På del skulle jag vilja svara följande: Näringslivel i enmarknadsekonomi - som jag tror pä -måste ju rätta sig efter att kapital skall investeras där del ger den bästaavkastningen. Det är inle säkert alt i del kortsiktiga ekonomiska perspektiveten investering i sådanl som gör all avfall las lill vara ger den bästaavkastningen. Därför måste samhällel gä in och se lill all näringslivel flrkapital på villkor som innebär all det finns etl motiv för näringslivet atlinvestera i sädana anläggningar. måste samhällel gå ul med inle endelaljlagsliflning, inle en delalj registrering pä central nivå, ulan med enlagstiftning som bygger på kunskap om målsättningen all vi skall bruka -- inteförbruka - och som gör all industrin känner sig inspirerad till atl utveckladen sorlens metoder. Men eflersom man inle på en gång kan räkna med alt man flrstörsta förelagsekonomiska lönsamhet här, måste alllså samhällel slälla kapitallill förfogande. Omdet Slöd som slalen nu lämnar lill industrin och till kommuner är tillräckligt,måsle de nuvarande förhållandena belyda att.lagarna inte är tillräckligtslarka, eflersom fortsatt miljöförstöring pågår och efiersom kommunernafortfarande anser sig tvingade all inrätta t. ex. indusiriavfallslippar, somalldeles uppenbarligen förstör naturen med material som del finns tekniskamöjligheter att la till vara. Jagfick inget svar pä frågan om miljöombudsman. Jag vore väldigl lacksam omjordbruksministern ville la upp frågan om man inle skulle ha en miljöombudsman.Men jag vill också ställa en ny fråga lill jordbruksministern: Skullejordbruksministern vilja råda kommuner alt i del längsta dröja med en sådaninvestering som del innebär alt t. ex. öppna en ny indusirilipp för avfall ochi slällel i samarbele med olika myndigheter förmå industrin atl göra något förall la lill vara avfallet och inle låla del komma ul på lippar som förslörnaturen? Tisdagenden 11 maj 19.76 Hert (): Jag vill ullrycka min lillfredsställelse med all denna fråga har tagilsupp av igen. Det är dags au vi nu flr diskutera den allvariigtoch gå igenom vilka ålgärder som i fortsättningen måste vidtas. Jagskulle inle i alll välja samma uppläggning av frågan som hargjort. Jordbruksministern irodde au ville ha en hårdarelagslifining och styrda regleringar på detta område. Jag delar inteuppfallningen om en skärpt lagstiftning i detta fall. Ofta blir det i så fallfelaktiga lagar, om man nämligen inte har utvärderat underiagel tillräckligtordentligt när man förbereder dessa lagar. Jagskallhär hålla mig lill de frågor om hushållsavfallet som har lagilupp. Vi häller ju pä med ell vissl experimenterande på della område i ,men jag lyckerall del sker. i alllför liten omfattning. år sedan var jag ute ochreste lillsammans med representanter för del svenska näringslivel - faktiskt pämitt eget initiativ, men jag fick dem atl gå med på all göra en resa i Europa.Vi gick därvid igenom de möjligheter som vi där fann atl omhändertahushållsavfall. Jag fick det absoluta intrycket all man i den delen avnäringslivel var ytterst intresserad av atl medverka vid uppbyggnaden avanläggningar för atl ta emol avfall. Delär klart alt del uppstår ekonomiska födslovåndor när man skall starta en sådansak. Enligt vad jag kan förslå finns del i ännu inte ett tillräckligtgott ekonomiskt underiag för den produkt som kommer ut av processen för altanläggningen i princip skall löna sig. Därför måste kommunerna medverka viduppbyggandet av något syslem där man inle utgår frän alt del är nödvändigt atterhålla en lönsam produkt. Frågan är bara vad den nuvarande hanteringen kostari föriusier till följd av miljöförstöring i jämförelse med ytteriigareexperiment för all skapa ell underiag för all ta hand om avfallet på ell bättresätt. Jagtog mig friheten att begära ordel här för atl försöka förmå herr jordbruksministernatl rekommendera kommunerna att visa lilel större expe-rimentlusl mol bakgrundav de erfarenheter vi redan har flit i . Utomlands finns det i alla fallnu sä många försök gjorda atl man där kan inhämta positiva resultat, även om deprodukler som kommer ut av della arbete kan användas på etl bättre sätt ule ijordfattigl än i värt land. Jag tror att det med hänsyn till de önskemålsom vi har alt behandla miljöfrågorna på ett riktigt säll är nödvändigt all vikraftfullare än f n. söker nya vägar för destruktionen av vårt hushållsavfall. Låt mig om försöksverksamhet och experiment säga alt vi, såsom jagredovisade i mitt svar, avsätter statliga medel lill den kommunalaförsöksverksamheten med avfallshantering och ger industriföretag möjligheteratl fl sådant stöd i den mån man experimenterar pä områden som belraklas varaav allmänt intresse. Slalenhåller dessutom på alt tillsammans med kommuner och näringsliv bygga upp etlförelag, , för återvinning av bl. a. kemiskt avfall. Närdel sedan gäller att råda kommunerna i delta sammanhang har vi, som någon harsagt, stora investeringar på detta område framför oss. Skall vi med ansvarkunna råda kommunerna all göra investeringar för en förnuftig avfallshanteringmed sikle bl. a. pä återvinning är del nödvändigl all vi känner de metoder somvi vill rekommendera. Vihar i flera kommuner försök på gång med statligt stöd som ännu inle ärutvärderade så långl all vi vill generellt rekommendera kommuner justden metoden. Vivet också all kommunala delegationer har varit pä studiebesök ule i ochtittat pä olika lyper av avfallsanläggningar. Man har kommil underfund med attdet finns olika modeller. Men vissa är misslyckade, och vi vill stå pä myckelsäker grund innan vi drar i gäng de omfattande investeringar som det här kanbli fråga om. Vi kan inte komma igen en gång till om vi misslyckasmed de första metoderna. Det blir för kostsamt atl gä lill väga på det sättet. Fortfarandehar jag ett starkt intryck av att tror alt det här är betydligtenklare än det är. Hon talar om atl del är fråga om en hård styrningoch tillämpning av lagstiftningen för alt man skall komma lill rätta medproblemen. Jag är hell övertygad om alt de som ser prakliskl på och försökeratl fundera igenom dessa problem finner att vi inte bara genom lagstiftning ochtillämpningsföreskrifter kan fl till stånd effektiva åtgärder. Viflr här - som vi har gjort över huvud taget på miljövårdens område - varteftersom vi vinner erfarenheter och kan skapa en säker grund all stå på skärpasamhällets krav. Men vi kan inte börja med atl ställa krav som vi upplever detpraktiskt omöjligt atl rekommendera lösningar på och att den vägen ställanäringslivet inför omöjliga uppgifter. Vi måste underbygga kraven så att vivet att när vi ställer dem via lagstiftningen så finns det praktiskamöjligheter att uppfylla dem. Jagkan försäkra att om flr med den borgeriiga sidan på ett aklivlarbete för effektiva åtgärder rörande avfallshantering, återvinning ochmiljöskydd så behöver inte fm känna oro för socialdemokratin på denpunkten. Vi skall liksom tidigare göra alll vi kan för alt i de härsammanhangen driva pä utvecklingen till förmån för en bättre miljö och enförnuftigare resursanvändning. Tillslut vill jag kommentera det som fm tog upp i debatten om denombudsman som skulle stå till allmänhetens förfogande vid miljöskyddsärenden.Genom den hantering koncessionsnämnden bedriver har vi skaffat oss ettinstrument där allmänheten kan bli hörd pä ett rikligt sätt och där detförekommer omfattande överiäggningar innan man tar ställning i ärendet.Dessutom finns här de normala besvärsvägarna. Jag ser alltså i varie fall inlenu något motiv för att inrätta ett sådant ombuds-mannaämbete. Fm (): Jag inser att jordbmksministern inte kan ta ställning till ett förslagom ombudsman på stående fot, men jag hoppas alt han vill ta upp det tillövervägande inom departementet. Detär riktigt att allmänheten har möjligheter att etl ärende förberedskomma med synpunkter. Men när koncessionsnämnden väl har bestämt sig ochverksamheien börjat och det då visar sig all verksamheten inte blir som manhade tänkt sig - att miljön förstörs eller koncessionsnämndens villkor inleuppfylls - så visar erfarenheterna pä detla område i att ingentinghänder. Ingen har egentligen tid, kunskap, råd eller möjlighet aU följa uppfrågan och kontrollera verksamheien så som borde göras - utan det flr i slällelprivatpersoner göra som det är . Fråganär om inle ett ombudsmannaämbete här i praktiken skulle kunna visa oss hurlagstiftningen behöver ändras för atl vi skall komma till rätta med problemen. Sedansäger jordbruksministern all om det nu bara gäller alt ordna fram lagar såskulle, om jag kunde få de andra borgeriiga partierna med mig, ocksåsocialdemokraterna vara beredda att medverka lill del. Men jordbruksministernglömmer dä all del inte bara var starkare lagar jag ville ha utan ocksåmöjligheten för företag att leva upp lill dem, nämligen att man ställer kapitaltill förfogande, pä sådana villkor atl det blir möjligt för en industri som haratl konkurrera med andra industrier - också med utlandet - all ändå fortsättaatt producera varor. Jagundrar hur del är med den goda viljan i della avseende. Del visar sig all närnaturvårdsverket för att kunna gå in och hjälpa nu senast äskar 50 milj. kr.,varav 25 milj. kr. för hushållsavfall, 10 milj. kr. för annat och 15 milj. kr.för försöksanläggningar, så flr verket sammanlagi 15 milj. kr. På de villkorengår det ju väldigt långsamt med förändringar. Man skulle kunna tro att , det parti som här, var berett all ta väldiga krafttag för all nu skaffa frampengar lill just den här typen av forskning och försöksverksamhet som fruHambraeus talade om senast. Det ar riktigt alt vi inte fick utrymme för mer än15 milj. kr. i budgeten pä den här punklen. yrkade pä 20 milj.kr. Jag lycker inte atl dessa 5 milj. kr. i skillnad mellan våra resp. budmotiverar den anklagelse som riktar mot regeringen för all viinle skulle se lill alt del kommer ordentligt med medel till deltautvecklingsarbetes förfogande. Sedanär del dessutom så all vi hela liden har atl hålla oss inom ramen för vadstatsfinanser och samhällsekonomi tillåter, och del är kanske lilel lättare förcentern att hålla sig en bit uianför än vad det är för oss. Isill senasle inlägg sade alt vi måsle ha effektivare kontroll.Jag kan väl pä den punklen också fl säga alt del som vi har alt bevaka frånregeringspartiels sida är atl vi inle driver fram kontrollapparalen i sådantakt atl vi inle har bra utbildat folk, människor som har möjlighetatt fylla dessa uppgifter pä sätt som vi alla önskar. Sedan är del ju ändå såall vi varje är, inte minsl , möter kritik i ett kör frän de borgeriigapartiernas sida för all vi inte ser till atl byråkratin, som man brukar säga,växer i omfattning. Vi har att försöka gå fram på den här punkten med den sansoph den måtta som behövs för alt verkligen varenda ijänsl som vi tillsätterskall bli ytteriigare ett sleg i riklning mot ökad effektivitet. Det är alladessa avvägningsfrågor som vi också måste la hänsyn till. Jagskall sluta med alt säga att mälsällningen är vi hell överens om. De borgeriigapartierna skall, som sagt, inle behöva vara oroliga för alt inte regeringendriver pä i dessa frågor, eftersom vi har varit pådrivande. När visatte i gång de slora diskussionerna om hur vi skulle fl en mera planmässighushållning med våra naturresurser i största allmänhet, möttes vi sanneriigeninle av någon slörre entusiasm pä den borgeriiga kanten. Det är bra om vi i framtidenflr räkna med borgeriigheiens intresse på den punkten. Jag tror all regeringen kan räkna med att de borgerliga partierna ärmycket iniresserade av denna fråga. Vi är faktiskt förvånade över attregeringen inte går mer beslutsamt lill väga. I själva verket innebär det juen ur helhdssynpunkl dålig ekonomi - något som också företagen indirekt fårbära - när man förstör naturen. Ochdä jordbmksministern säger alt det blir svårt all nu fl fram resurser för allundvika en förstöring, så betyder ju del bara all man inle har lillräckliginsikt om hur allt det här hänger ihop. Kommunerna flr investera slora summorför sådanl som ändå inle blir bra. Det koslar pengar att hälla på och pumpa uppgrundvatten kontinueriigt, kanske århundraden framåt. Au medkonstlade medel hälla vissa ämnen borta från grundvattnet kostar naturiiglvisstora summor. Det koslar atl dra ledningar kilomdervis för alt lakvaiten skallsamlas upp och renas i reningsverk. Allldel här koslar således väldiga pengar för kommunerna. Det vore då bättre att setill atl en del av dessa pengar i stället gick till industrin som kunde ta tillvara avfallet - det kanske skulle bli betydligt billigare ur helhetssynpunkt. Delär den sortens helhetssyn som det är regeringens uppgift all lägga pä de härproblemen och alltså se till att de olika delekonomierna som vi har i samhället- kommuner, privatpersoner, näringsliv - flr anpassa sig så atl del blir bäst förhelheten. Jag skallinte fortsätta denna debatt längre. Jagskall bara säga att det här är precis den utveckling vi vill främja och där vimåste ha industrin med på att utnyttja sill avfall sä långt del är möjligt iden egna processen bl. Vi eftersträvar i varie beslut som vi fattar all fltill slånd den typen av utveckling. Jag skulle kunna redovisa ett flertal falldär vi har förmått industrin att ge sig in pä sådana tankegångar. Menlåt mig lill slut ändå fl säga, när lalar om all det är så dåligtmed handlingskraften på regeringens sida då det gäller resurshushållning: Vihade här bara ell förslag frän regeringen om alt skärpahushållningen på ett annal område, nämligen i fråga omnaturresurshushållningen. Vi flck en, säger en, röst med frän den borgeriigakanten. Det räddade visserligen regeringens förslag, men så däligl kan delibland på den borgeriiga kanten vara ställt med intresset för atl fl lill slånden mera planmässig hushållning när del gäller viktiga naturresurser här ilandei. Överiäggningenvar härmed slutad. ömåtgärder mot försurning av sjöar och åar § 10 Om åtgärder motförsurning av sjöar och åar Herr jordbruksministern erhöll ordet föratl besvara () anmälda interpellation,1975/76:165, och anförde: Hert Hovhammar har, mot bakgrund av den försurning av sjöar ochvattendrag som sker framför allt i , frågal mig om regeringen hargivit i uppdrag alt prioritera vilka som av ekonomiskaorsaker eller av fritidsskäl i första hand skall räddas och när åtgärder kanväntas för att hindra en ökad försurning av sjöarna. Svavelutsläppenhör till de allvariigasle miljöproblemen i värt land. Regeringen har ocksåvidtagit en rad ålgärder för alt motverka hälso- och miljöeffekter avsvavelutsläpp. Senast beslutade regeringen om ytteriigarebegränsningar av svavelhalten i eldningsolja främsi i de av försurning hårdastdrabbade delarna av landet. tillsattes en utredning med uppgift attföreslå ytteriigare åtgärder för att motverka de negativa effekterna avsvavelulsläpp. Utredningenhar i sitt avlämnade betänkande Mindre svavel -bättre miljö föreslagilen rad åtgärder. Utredningens förslag innebär en minskning av utsläppen avsvaveldioxid inom landet från nuvarande till perår. Denna minskning vill utredningen åstadkomma genom ytteriigare begränsningarav svavelhalten i såväl lätt som tung eldningsolja, minskade utsläpp frånindustriella processer och utnyttjande av svavelfria energislag. Utredningenhar vidare föreslagit statliga bidrag till kalkning av försurade vattenområden.Enligt utredningens förslag skall 10 milj. kr. per är under en femårsperiodanvisas till en sådan försöksverksamhet. Somunderiag för utredningens bedömning av behovet av kalkningsåt-gärder har isamarbele mellan bl. a. berörda länsstyrelser och fiskerikon-sulenter lillutredningen redovisais sådana från fiske- och rekrealionssyn-punkt värdefullasjöar och vattendrag som hotas av försurning och som bedöms vara i behov avkalkningsåtgärder. Etl bakgrundsmaterial som kan ligga till grund förprioritering av kalkningsprojekl finns alltså redan tillgängligt. Beiänkandeiremissbehandlas f. n. Remisstiden går ut . Regeringen kommerdärefter all ta ställning till utredningens förslag. HertHOVHAMMAR (m): Jag vill lacka herr slalsrådel för svaret och för den synneriigenpositiva anda i vilken det avgivits. Jagdelar helt statsrådets uppfattning atl svavelutsläppen hör lill de allvariigaslemiljöproblemen i vårt land och är också lacksam för de ålgärder mol svavelrikolja som har vidtagits. Men hur välkomna dessa begränsningar än är får deendasl en ganska marginell effekl. Det framgår inte minsl av det ständigt ökadenedfallet av svavelsyriighei. ca vätejoner per moch år. De "suraste" observationerna i slora observationsstationer iVästsverige visarali nedfallet f n. är vätejoner per m och år - alltså idet närmaste en tredubbling pä . Det är ganska myckel, och det äranmärkningsvärt. Detta innebär alt koncentrerad svavelsyra per m ochår faller ner. Del naturiiga försvarssystemet i mark och vatten räcker inlelängre lill, och vi flr därför en ackumuleringav svavelsyriighelen. För atlförhindra kanske obotliga skador är behovet av skyddsåtgärder därför akut. Förbudetmot användning av svavelrik olja är, som jag sade, en glädjande men lyvärrinle hell tillfredsställande åtgärd. Nyare observationer visar all endasl 20 96av svavelsyriighelen kommer från våra egna tätorter och industrier. Den storabetydelsen av förbudet mot svavelrika oljor ligger därför i atl det ger oss enmoralisk grund att slå på vid förhandlingar om inlernalionella åtgärder molförsurningen. Sådana förhandlingar pä internationellt plan måsle nämligentill, därför att 80 96 av svavelsyriighelen i värt land kommer frän detätbefolkade industriområdena ute i . Skall vi komma lill rälla medförsurningen av luften - som ju också innebär stora hälsorisker, framför alltför barn och åldringar, och dessuiom ökade cancerrisker och risker förluftvägssjukdomar bland alla människor - så måste del lill internationellaöverenskommelser. Jag hoppas därför all regeringen kommer alt vara myckelakliv för alt åstadkomma sädana inlernalionella begränsningar avsvavelutsläppen. Men allt sådant arbele tar lid, och i avvaktan päinternationella överenskommelser måste restaure-ringsåtgärder sältas in, så atlinle våra vatten är lotalfördärvade den dagen en internationell överenskommelsekan uppnås. Försurningenär inte bara etl problem för fritidsfolk och naturvårdare. Det är framför alll,som jag konstaterade, ett hälsoproblem och naturiiglvis också etlekonomiskt problem. För yrkesfisket på framför alll lax och laxöring i havethar ett rent sölvatten sin betydelse. Del yrkesmässiga laxfisket uianförHallandskusten är exempelvis hell beroende av alt floder, där denhuvudsakliga reproduktionen av laxen sker, har tillräcklig vattenkvalitet.Delsamma gäller det yrkesmässiga laxflsket i . De floder som rinnerul i är kanske inle sä utsatta för försurningseffekten som flodernapä , men också för Östersjö-fiskarna har vattenkvaliteten i flodernamyckel slor betydelse. Jag hoppas därför att särskild hänsyn tas till de floderdär laxreprodukiionen sker, så atl yrkesfisket inle drabbas. Del är trots alllganska mänga människor som fortfarande har sin utkomst och försörining somyrkesfiskare. Jagär fullt medveten om atl kalkning av drabbade sölvatten endast är konstgjordandning. Men jag vill sluta med alt konstalera all situationen nu är såallvariig atl åtgärder måste sättas in. Vi flr bildligt talat inte lålakon dö medan gräset växer. Omåtgärder mot försurning av sjöar och dar Vi är uppenbariigen helt ense i bedömningen av de negativa effekternaav svavelnedfallet. Inget annat land medverkar till svavelnedfallet 14 protokoll 1975/76:121-122 Omskydd för det svenska havsfisket i i högre grad änvi gör själva. motiverar alllså alla ansträngningar i vårt eget land förall begränsa svavelnedfallet och försöka ersätta det svavelhaltiga energislagelmed andra energislag. Manbrukar säga att sammanlagi av nedfallet över värt land kommerutifrån. Det är tillräckligt myckel för all motivera en slor aktivitet fränsvensk sida för atl få lill slånd en allmän, internationell uppslutning kringdet här arbelel. Vi inle bara kommer att vara aktiva pä detta område, utan vihar varit det och är del. Vi har verkat inom , och för alt vidga kretsen av länder som inser vidden av detla problemoch som är beredda all i samarbele med oss internationellt verka för altbegränsa del besväriiga problem som svavelnedfallet ulgör. Vi kommer altfortsätta atl vara utomordentligt aktiva pä denna punkl - det kan jag lova. Överiäggningenvar härmed slutad. § 11 Om skydd fördet svenska havsfisket Herrjordbruksministern erhöll ordel för all besvara ()anmälda interpellation, 1975/76:168, och anförde: har frågat mig hur regeringen ser pä frågan om enulvidgning av fiskegränserna lill och vilka ålgärder regeringen ärberedd all vidla inom ramen för del nordiska samarbetet för all svenska fiskareskall fä behälla möjligheterna lill fiske på sina traditionella flngslplalser. Denfjärde sessionen av har avslutats. Ytteriigareen session kommer all inledas i . Del är ännu förlidigl all bedöma vad som blir resultatet av konferensen. resultat som avmånga bedöms som sannolikl är all kuststaterna ges ulvidgade rättigheter tillbl. a. fiske i en ekonomisk zon pä . En öppen fråga är vilkarättigheter i zonen som i så fall skall tillerkännas kustlösa och andra i dellaavseende geografiskt missgynnade stater. Den svenska delegationen vidhavsrättskonferensen verkar för atl en kommande havs-rältskonveniion skallinnehålla regler om rätt för fiskare från geografiskt missgynnade stater, ditvi alltså hör, alt fortsätta ell iradilionelll bedrivet fiske i angränsandestaters ekonomiska zoner. Regeringen är dock beredd all accepiera attu-länderna och de i-länder som är särskilt beroende av fisket, exempelvisIsland, får exklusiva rättigheter lill fisket utanför sina kuster. Enlösning efter dessa linjer skulle ge regeringen ett underiag för överenskommelsersom skulle ge bl. a. de svenska väsikuslfiskarna möjligheier all även iframliden fiska på sina traditionella flngslplalser i . Varesig havsrättskonferensen kan enas om en konvention eller inle, måsle vi räknamed alt flera kuststater under den närmaste liden uividgar sina har förklaratall en sådan utvidgning av fiskegränsen norrom 62:a breddgraden äratt väntaföre utgången av . Den åtgärden kommer dock inle atl beröra de svenskafiskarna eftersom något svenskt fiske inte bedrivs norr om 62:a breddgraden.Inte heller och torde vidtaåtgärder som berör traditionella svenska fiskeplatser. Någonutvidgning av fiskegränserna i synes således inle omedelbartförestående. Regeringen har fortlöpande kontakter med den norska regeringen idenna fråga, och vi har flit försäkringar om att man från norsk sida intekommer alt uteslänga de svenska väsikuslfiskarna från deras traditionellaflngslplalser i . Regeringen har goda förhoppningar alt fl lill ståndett avial, som ger de svenska fiskarna möjlighel att fortsätta sill fiske i dendel av som blir norsk zon. Även med den brittiska regeringen har vilagil koniakt, liksom med . Vi förbereder vidare en koniakt medEG-kommissionen i . Närdet gäller fisket i vill jag också peka på del s. k, Skagerak-avialel,som ingicks mellan , och . Enligt detla avtal ärsvenska fiskare tillförsäkrade rällen lill fritt fiske inom hela det område somtäcks av avtalet fram . Alt märka är vidare alt Storbritanniendessutom anslulil sig lill fiskerikonvenlion. Denna konvention kaninte sägas upp och erbjuder sålunda etl skydd mol allStorbritannien ensidigt vidlar sådana åtgärder atl utestängs från sinatraditionella flngslplalser. Ifråga om den framlida regleringen av fisket i häller vi nära kontaktmed berörda kuststater. Rent allmänt gäller här atl våra geografiskaförutsättningar är sädana att möjligheterna all åstadkomma för svenskl fiskegynnsamma lösningar bör vara goda. Omskydd för det svenska havsfisket Jag ber atl fl lacka jordbmksministern för svaret. Det innehållermycket som är posiiivi och som kan inge de svenska fiskarna förhoppningar.Likaså är den bevakning av frågorna om fiskegränsernavärdefull. I della sammanhang kan man också erinra om den bevakning som skerfrån våra fiskeorganisalioner och deras företrädare.