prot · FY0992 · 1975-12-31 00:00:00 — Med herr talmannens tillstånd skall jag be att få läsa upp samtliga treinterpellalionssvar i ell sammanhang. 1. hurdel högaktiva avfall som f n. produceras i svenska kärnkraftverk omhändertas, 2. hur läng lid del avtal som slutils med UnitedReprocessors avser och vilken planering som finns för liden därefler, 3. hur avfallsfrågan är löst för de ytterligarekärnkraftsaggregat som regeringen föreslår, 4. vilken den dagsaktuella silualionen iir när detgäller kapaciteten hos de förelag United Reprocessors representerar och hursilualionen är när det gäller utbyggnadsplanerna för upparbelningsanläggningar, 5. vilken avtalets exakta innebörd är när del gällerden slutgiltiga förvaringen av högaklivi avfall och 6. hur fullsiändigl plulonium avskiljes från dethögakliva avfallet och vilka planer som flnns för framtiden. Pägrund av frågornas natur är del nödvändigi all jag nämner nägol om den tekniskabakgrunden. Beskrivningen hänför sig lill de reaktorer som är aktuella försvenska förhållanden. Vid den energialslrande kärn- klyvningsprocessen bildasradioaktiva ämnen, dels s. k. klyvningsprodukter, dels s. k. transuraner avvilka den viktigaste är plutonium. Processen äger rum i reaktornsbränsleelement som är uppbyggda av uranoxid i keramisk form omgivna av ettmetallhöfie bestående av en zirko-niumlegering. Efterutbränningen i reaklorn las bränsleelementen ut och förvaras till en börian ien valtenbassäng i anslulning lill reaktorn. De korllivade radioaktivaprodukterna klingar då av och radioaktiviteten och värmeutvecklingen fränbränslet minskar, till en böfian hastigt men senare i en långsammare takt sombestäms av de kvarvarande radioaktiva produkternas livslängd. Frånlagringsbassängen intill reaktorn transporteras de använda bränsleelementensedan till en upparbelningsanläggning. Transporten sker i lunga välstrålskärmade behållare som konstruerats alt motstå kraftiga mekaniska ochtermiska påkänningar enligl regler som utfärdats av det inlernationellaatomenergiorganet (lAEA). Vid upparbelningsanläggning-en lastas behållarna uroch bränsleelementen förvaras i särskilda vat-lenfyllda lagringsbassänger vidanläggningen lills de kan böfia upparbetas. Vidupparbelningen som är en mekanisk och kemisk behandling skifis del kvarvarandeuranet och del nybildade plutoniel frän klyvningsprodukterna. De senare bildardet högaktiva avfallet. Delhögaktiva avfallet förvaras i flytande form i kylda tankar av rostfritt stålvid de nuvarande upparbelningsanläggningarna i . Vid en senaretidpunkt konimer avfallet att föras över till fasl form. Innanjag övergår till frågor vill jag påpeka att en del av frågornahör lill det område som häller pä att ulredas av utredningen om radioaktivtavfall, . Vissa av dem har belysts i utredningens lägesrapport,som lades fram . Frågorna kring det högaktiva avfallet frånkärnkraftverken är emellertid så viktiga att jag här vill ge ell utförligt svartill på de punkler detta är möjligt i avvaktan pä utredningensslulliga belänkande. Jag vill emellertid undersiryka att flera av frågornaockså berörts ganska ingående i proposiiionen 30 är 1975 om energihushållningenm. F.n. är fyra kärnkraftsaggregal i drifl, varav tvä i och tvä iRinghals. Byte av bränsle har skett bara vid ell av aggregaten iOskarshamn. Det uttagna bränslet har under etl antal månader lagrats vidstationen. Merparten av detta bränsle har transporterats till Windscale iEngland där det kommer aU upparbetas. Totalt omfattar transporten tjugofyrabränsleelement. Ännu sä länge har inget bränsle frän de nuvarande svenskakärnkraftverken upparbetats. Denprincipiella överenskommelse som Svensk kärnbränsleförsörining AB träffat medupparbetningsföretaget avser liden fram till mitten av1980-lalel. Delafiförhandlingar pågår f n. Företaget är berett att förhandla omall upparbeta svenskt använt kärnbränsle även efter denna lidpunkt. Det finnsanledning alt redan nu och i god lid även överväga frägan om en svenskupparbelningsanläggning fr. o. m. Energihushållningen,tn. Omhanteringen av radioaktivt avfall, m. m. Energihushållningen,m. Omhanteringen av radioaktivt avfäU, m. m. senare delen av1980-talet. Förutsältningarna för en svensk anläggning undersöks avAKA-utredningen. Jagvill emellertid i detta sammanhang påpeka alt viss valfrihet föreliggerbeträffande tidpunkten när ny upparbeiningskapaciiei måste komma till stånd.Det går enligt vad jag har inhämtat bra att lagra det använda bränslet underett antal är innan upparbelningen sker. Denna lagring kan ske antingen i direktanslutning till den aktuella kärnkraft-stationen eller intillupparbetningsanläggningen eller också på annan plats. Den sistnämndamöjligheten innebär emellertid extra transporter. Deförhållanden som jag har beskrivit för.upparbetning av använt reaktorbränslefrån de svenska kärnkraftverken för tiden efter är 1985 gäller också för de tvånya kärnkraftsaggregat som föreslås i propositionen 30 är 1975. Dessa komniernämligen inte att leverera något använt kärnbränsle förrän efter dennatidpunkt. UnitedReprocessors representerar f n. upparbelningsanläggningar i ochStorbritannien. Det är här fråga om stora anläggningar. Särskilt den engelskaanläggningen har en mycket hög kapacilel. Den har angivits till 2 000-2 500 tonbränsle . Båda anläggningarna är ursprungligen byggda för att ta hand omanvänt bränsle från de gaskylda kärnreaktorer som ännu så länge bildar basenför kärnkraftsproduktionen i de båda länderna. För att göra det möjligt aU ävenbehandla bränsle av den typ som kommer frän de svenska kärnkraftverken, s. k.oxidbränsle, har den engelska anläggningen försetts med extra förbehandlingssleg,och etl sådant byggs också för den franska anläggningen. Kapaciteten för oxidbränsleberäknas för vardera anläggningen till ca . Som jämförelse kannämnas, att den transport av använt bränsle som har skett frän Simpevarp tillanläggningen i omfattar ca 4,5 lon. Den engelska anläggningen föroxidbränsle har tagits ur drift för reparation, och jag kan för dageninte säga hur denna kommer att ta. Den franska anläggningen beräknaskunna böria upparbeta oxidbränsle under är 1976. överenskommelse som träffats mellan Kärnbränslebolagel och UnitedReprocessors ingår inget åtagande för upparbetningsföretaget all ta detslutliga ansvaret för lagring av del högakliva avfallet frän upparbelningen.Hur denna fråga skall lösas blir bl. a. beroende av myndigheternasSlällningslagande i resp. land. Av flera skäl är del angeläget att vi i Sverigehar en plan klar för det slutgiltiga omhändertagandet av avfallet, som kaninträffa under senare delen av 1980-lalel. En sådan plan kommer att läggas framav . Fräganom plutonium, i någon större utsträckning, komnier att följa med det högaktivaavfallet och sålunda behöva långlidslagras utreds, enligt vad jag inhämtat,tillsammans med vissa hithörande problem av . Jag är därför inleberedd att nu diskutera detta. Det är dock uppenbart att det finns skäl somtalar bäde för och emot ett långtgående avskifiande av plutonium från dethögaktiva avfallet. frågat mig vilka ätgärder jag avser all vidta för att urallmän energipolilisk synpunkt och som ell led i den aktiva ofiepolilikenmöjliggöra en närmare samverkan mellan statliga, konimunala och privataintressen och i övrigt skapa förutsättningar och framlägga konkreta förslagbelräffande introduktion av naturgas i . Naturgasenskifier sig i väsentliga hänseenden frän andra energislag. Transport ochdistribution sker i regel genom rörledningar som kräver stora investeringar.Förhållandet mellan säfiare och köpare regleras genom långtidsavtal för 10 till20 år. Det finns ingen världsmarknad för naturgas som för ofia eller kol. Ävenom utvecklingen går mot farlygstransporter av kondenserad gas - s. k. LNG - krävsdyrbara anläggningar, som skapar stor bundenhet niellan leverantör och kund. Närvi diskuterar möjligheterna att föra in naturgas i måste vi konima ihågall marknadsförutsättningarna allmänt sell är dåliga. Den svenskaenergimarknaden är relativt liten och geografiskt spridd. Detta innebär högatransport- och distributionskostnader. Vidare är den del av marknaden som högsta betalningsförmågan, dvs. hushållen, inriktad på användning av el.Naturgasen skulle därför i få användas främst av kommuner ochstorindustrin i stället för fiock eldningsofia, som ju är ett relativt billigtbränsle. Dettager förklaringen till all de försök som gjorts för all introduceranaturgas i inle lett lill resultat. Säfiarna av gasen har funnit att dekan få ul högre priser på annat håll. Svenska köpare har inte funnit detrimligt all belala den merkostnad i förhällande lill andra bränslen som skulleha behövts för all konkurrera med utländska köpare. Del har alllsä varil slarkaekonomiska faktorer - och inte några försuttna tillfällen - som gjort allnaturgas inte kommit till användning i . Komnierläget att förändras ? Erfarenheterna från ofiekrisen1973/74 har visat nackdelarna med vårt höga ofieberoende. Även om naturgasenrent prismässigt konimer att föfia ofian - och i värt land även torde komma attställa sig dyrare än denna - skulle den från försöriningssynpunkt kunna gevissa fördelar. Vi bör därför pröva alla möjligheter att få tillgäng lill naturgas.Denna posiliva syn på naturgasen komnier ocksä till uttryck i regeringensproposition. Enliglmin uppfattning bör en huvudlinje i värt forlsalla arbeie med naturgasfråganvara att klargöra förutsältningarna för en framtida import frän . Delta ären relalivl långsiktig fråga, eftersom möjligheter att levereranaturgas inte kan slutligt bedömas förrän borrningarna norr om 62:abreddgraden inletts mol slulel av 1970-lalet. Vi arbelar emellerlid medsiudier, bl. a. i nordisk regi, av frågor rörande ledningsdragning ochmarknadsulrymme. Även framstår som en möjlig leverantör på längsikt, trots att regeringen fält etl negativt besked på en förfrågan ommöjligheterna alt få gas därifrån redan omkring är 1980. Jagvill också peka pä möjligheterna att få lillgång lill naturgas i mera begränsadomfattning på etl lidigare stadium, t. ex. genom en introduk- Energihushållningen,m. Omhanteringen av radioaktivt avfall, m. m. 18 protokoll 1975. Energihushållningen,m. Omhanteringen av radioaktivt avfaU. m. m. tion av LNG lill en ellerflera storstadsregioner. Det pågår diskussioner niellan enarbetsgrupp under den slalliga naiur-gasdelegalionen och det algeriska ofie-och gasförelaget Sonairach, Omvi får möjlighet att köpa naturgas komnier det - vem som än ärleverantör - att ställas stora krav pä invesieringar. Del är mot denna bakgrundsom regeringen föreslagit en särskild stallig garanii på 2 mifiarder kronor föroljeutvinning m, m, Garaniin skall kunna användas bl, a. för alt underlättafinansieringen av utrustning för uivinning, transport och distribution avnaturgas. Jagdelar uppfattning om vikten av en god handlingsberedskap pånalurgasområdel. Utrednings- och förhandlingsarbetet i samband med sådananaturgasprojekt som efter hand blir aktuella måste kunna genomföras snabbt ocheffeklivl. Kontakterna mellan olika berörda intressenter - staten, kommuner ochföretag - måste vara goda. Det är särskill vikligt all arbetet är väl förankrathos tänkbara köpare av gasen, som ställs inför mycket stora tekniska ochekonomiska problem. Dennuvarande organisationen på nalurgasområdel i har utformats med hänsyntill dessa krav. Naturgasdelegaiionen har en allmänt samordnande funktion. Förall bearbeta det projekt som då ansågs mest aktuellt - dvs. import frånSovjetunionen - bildades etl särskill halvstatligt bolag, . Isamband med att denna fråga underställdes framhöll jag (prop.1973:112, s. 11) att det kunde komma att visa sig lämpliglalt bilda förelagför uiredningar och förhandlingar rörande även andra importalternativ. Enligtvad jag erfarit kommer initiativ till överläggningar i denna fråga alt lasinom kort. Sammanfailningsvisvill jag alltså framhålla att införandet av naturgas i styrs avfaktorer som vi endast i viss utsträckning kan påverka. Regeringen kommeremellertid att fortsätta sina ansträngningar att klarlägga förut.sättningarnaför en nalurgasintroduktion. har frågat mig hur många kommuner utöverBotkyrka och som genom avtal med valtenfallsverkel är förpliktade altavstå frän alt bygga mottryckskraflverk och om jag är beredd medverka lill allavtal av ifrågavarande art inle längre skall tillämpas. träffade i slutet av 1960-talel långlidsavlal med ,och ytteriigare några kommuner i Storstockholms-områdei om leverans avelektrisk energi . Jag har inte anledning all gånärmare in på de villkor i den affärsmässiga uppgörelsen som parterna påsedvanligt sätt har förhandlat sig fram lill. Jag vill dock upplysa om attförhandlingarna även avsåg ell framlida utnytfiande i kraftvärmeverk avvärmeunderlaget i de berörda kommunerna. Parterna var därvid överens om allsöka undvika au värmeunderlaget utnytfiades i ofiebaserade anläggningar.Överenskommelsen i denna del skall ses i belysning av de planer som då förelågatt tillgodogöra det slora värmeunderlaget i Storstockholmskommunerna ikärnbränsle-baserade moltrycksverk. Avtalen lägger inte hinder i vägen för kom- munerna att bygga, omVattenfall inte anser sig vifia delta. Vadjag nu har sagt ger inte belägg för all valtenfallsverkel, som , motarbetar tillkomsten av mottrycksbaseradekraftproduk-lionsanläggningar. Verket har tvärtom på olika sätt sökt etablerasamarbete med kommuner om utbyggnad av stora kraftvärmeverk där dettabefunnits motiverat med hänsyn lill elförsöfiningen i landet. Jag vill erinraom att verket tillsammans med berörda kommuner har uppfört och driverkraftvärmeverk i och . Med harvaltenfallsverkel ett samarbelsavlal med sikte på uppförande av etlgemensamt kraftvärmeverk. I pågår förhand-, lingar om utnytfiande avöverskottsgas från NJA:s anläggningar som bränsle i bl. a. elt kraftvärmeverk.Med kommun har valtenfallsverkel träffat ett förberedande avtal omleverans av värme lill kommunen från ett kraftvärmeverk. Liknande förhandlingai"har förts med flera andra kommuner, däribland Södertäfie, och Botkyrka.Dessa förhandlingar ligger f n. nere men kommer att återupptas. Delär fullt klarl alt vi i värt land - med de restriktioner vi är beredda allåliigga oss i fräga om fortsatt utbyggnad av vattenkraft och kärnkraft - mästesatsa på kraftvärmeverk och industriella mollrycksanläggningar i belydliglstörre omfattning än tidigare om vi skall klara vår elförsöfining.Kraftindusirin har redan mot bakgrund av de riktlinjer som regeringen harföreslagit i propositionen 1975:30 om energihushållningen m. m. börjat se översina utbyggnadsplaner. Jag kan inte se att de leveransavtal somvaltenfallsverkel har träffat med vissa Slorsiockholmskommuner utgör nägolhinder för genomförandet av dessa riktlinjer sävitt gäller ulbyggnaden avkraftvärmeverk. Energihushållningen,m. Omhanteringen av radioaktivt avfall, m. m. Hen (): Jag vill lacka industriministern för svaret på min interpellation. Orsakentill att jag franiställdeden varalt frägan om avfallshanteringen behandlasganska summariskt i energipropositionen - så pass summariskt att del fannsanledning all misslänka att regeringen inte visste särskill väl hur den fräganskulle komma att lösas , pä kort och pä lång sikt. Jag kan väl barakonstalera all del svar som jag denna natt har fått av industriministernbekräftar min misstanke. Oklarheten är väldigt stor när del gäller frågan omavfallshanteringen. Jaglog först upp frägan hur det högakliva avfall som f n. produceras i svenskakärnkraftverk omhändertas. Vi kan alltså konstatera att del skickas i väg upparbelningsanläggning i som icke är i drift - och vi vet inle närden komnier alt tas i drift. På den punkten är alltså oklarheten om hanteringenstor. Vidarefrågade jag om hur lång lid avtalet skulle täcka och vilka planer som fanns förliden därefter. vet vi att när det gäller tiden - och dit är deli det här sammanhanget en ganska kon lid -finns det ingen som helst uppfattningom hur vi skalLhantera del hög- EnergihushåU- ningen, m. m. Om hanteringen av radioaktivt avfall, m. m. Enligtindustriministerns svar finns del inte heller beträffande de två ytterligareaggregal som regeringen har föreslagit några planer för hur det högaklivaavfallet skall hanteras. Vi kan bara konstatera all United Reprocessors harförklarat sig villiga att förhandla om den frågan, men det finns alltså ingaklara rikllinjer för hanteringen. Idet här sammanhanget kan det finnas anledning alt notera den växandeopposition som enligl pressuppgifler förekommer i mot att mantar hand om utländskt avfall. Förhandlingarna med United Reprocessors kanalltså komma att visa sig svårare än vad man ursprungligen har tänkt sig. Jagtog ocksä upp frågan om den aktuella kapaciteten i de förelag som UnitedReprocessors representerar. Av industriministerns svar kan man i det falletsluta sig till att kapaciteten f n. är lika med noll. De har ingen kapacitetalls. Det finns helt enkelt ingen anläggning i drift. Det gäller situationen iVästeuropa, och vi vel all detsamma gäller situationen i . Detta beror intebara pä dålig planering ulan ocksä på att de upparbelningsanläggningar som harsysslat med avfall från lättvattensreaktorer har stött pä mycket stora tekniskasvårigheter, vilkel har gjort alt man har tvingats stänga Windscale iStorbritannien och också anläggningar i . Närdet gäller frägan om det slutgiltiga omhändertagandet av del högaktivaavfallet vet vi över huvud taget ingenting. Det är inte intäckt i det häravtalet. Industriminislern framhåller att det är angelägel med en plan för huravfallet skall omhändertas, men hur denna plan skulle konima att se ut vel viingenting om. Det är föremål för ulredning -av en utredning som ännu inte harlagt fram sitt huvudbetänkande. Närdet gäller min sista fråga, hur fullständigt plutonium kommer att avskifias;frän det högaktiva avfallet, vet vi inte heller någonling. Dethär är onekligen ganska alarmerande uppgiltcr. 1 morgon bitti är det meningenatt skall ta ställning till en framtida energiförsörining, som - omutskottsmajoritelens förslag vinner- i stor utsträckning komnier att baseraspå kärnkraften. Men när det gäller den livsviktiga frägan om hantering av dethögakliva avfallet kan vi konstatera att det råder en betydande osäkerhet omvilka möjligheter vi har på kort sikl. Om möjligheterna på lång sikl råder entotal ovisshet. Delhär är naturiiglvis alarmerande. Vad som kanske är särskilt allvarligt ärfrågan om plutoniumet. Industriministern säger sig inte nu vara beredd att överhuvud laget diskutera frågan om hur pass väl plutoniumet konimer att skifiasfrån del högaktiva avfallet, eftersom del är föremål för övervägande iAKA-utredningen. Sedan säger han: "Detär dock uppenbart att del finns skäl som talar bäde för och emol eltlångtgående avskifiande av plutonium från det högakliva avfallet." Dethär är en oerhört viktig fråga. Vi vet att högaklivi avfall, som inteinnehåller plutonium, mäste förvaras skilt frän allt biologiskt liv i 800 årinnan del är ofariigl. Och om det högakliva avfallet innehåller plutonium måstedel enligl uppgift frän AKA-ulredningen förvaras i upp till en mifion år. Del äralldeles givet all del är en fräga av viss betydelse om de förvaringsanordningarsom vi skall diskutera för högaktivt avfall skall anses vara lillräckliga för800 är eller lillräckliga för en mifion är. Men del är alllsä en fräga somindustriministern inte anser sig kunna diskulera kvällen innan vi skall fattabeslut om en ulbyggnad av kärnkraften. Herrlalman!Del är oroväckande all konstatera pä vilken bräcklig grund skallfatta sitt energibeslul. Det är oroväckande all konstalera med vilka lösaanlaganden och förhoppningar som vi tar ställning till en fräga sorn kommer allfå betydande konsekvenser för framtida generationer. Jag lycker altinduslriminisierns svar i den här vitala frågan - som gäller avfallshanteringen- är ell myckel gott belägg för att den ställning som cenlerparliei kommer allta i voteringen är synnerligen välmotiverad. EnerglhushåU-ningen, m. m. Om hanteringen av radioaktivt avfall, m. m. HenADAMSSON (s): Jag ber all fä lacka industriministern för svaret, som på den i mininterpellalion konkret ställda frågan är positivt och inger vissa förhoppningarför gasmarknaden . Riskenär uppenbarligen slor för all del skall bli sä, att medan gräset växer dör kon.Situationen är den, som jag erinrat om i mill inlägg lidigare i dagensenergidebatt, all undersökningar om nedläggning pågår vid samtliga stadsgasverki vårl land. Orsaken härtill är den ekonomiska utvecklingen på grund av de högaråvarupriserna som föfide efter oljekrisen. Råvarupriset behöver enligtsamstämmiga uppgifter sänkas med ca /lon för all verksamheten skallkunna fortgå utan förluster för gasverken. Förlusterna får nu bäras av dekommuner som har gasverk kvar. Jag skall inte vid denna sena timme ta upp endebatt i denna fräga ulan avslutar mitt anförande med att hemställa tillindustriministern alt ägna frägan fortsatt uppmärksamhet. Gasverkenrepresenterar ändå ell icke föraktligt energilillskoll i den nuvarandesituationen. Hen (): Jag får lacka induslriminislern för svaret pä min interpellalion, menjag måste tillstå att jag finner svaret minst sagt otillfredsställande urftera vikliga aspekler, mest naturiiglvis därför att det i de tvä av mig.ställda frågorna knappast lämnats något besked. Konkreta frågor brukar jufordra konkreta svar, och de har dess värre uteblivit. Försloch främst säger industriministern att han inte har anledning att gä närmare inpä de villkor i den affärsmässiga uppgörelsen som parterna pä sedvanligt sättförhandlat sig fram till. Jag vill för min del säga, i belysning av de faktasom föreligger i della ärende, att det tvärtom hade funnits myckel storanledning för industriministern att så utförligt som möjligt redovisa dessavillkor. Del har som bekant riktals beskyllningar motvaltenfallsverkel för att det bundit upp åtskilliga kom- 19 prolokoll 1975. EnergihushåU-nlngen, m. m. Om hanteringen av radioaktivt avfaU, m. m. muner för att inte byggaul mottryckskraften - genom vad som man på sina häll har betraktat som renaslavkontrakt. Om del nu inle förekommer villkor av den arten, exempelvis iHuddinge-Bolkyrka-avialet, hade del självfallet funnits myckel starka skäl attredovisa de villkoren och kommenlera dem utförligt, om inle för annal sä föratt fria frän dessa otrevliga beskyllningar. Genomindustriministerns ovifia att närmare presentera dessu villkor och kommenteradem kvarstår uppenbarligen i fortsättningen misstankarna på sina häll att delföreligger slavkontrakt med antimoliryckkrafls-klausuler. Av vad som framgår aven handling, som jag har fäll lillfälle att studera och som jag strax skallföredra, är jag övertygad om att åtminstone avtalet med harsädan karakiär. Industriministernsäger vidare att avtalen inte lägger hinder i vägen för kommunerna all byggaanläggningar av aktuellt slag, om Vallenfall inte anser sig vifia delta i det.Det finns skäl att sälla ett slort frågetecken för det sistnämnda uttalandet.Jag har i min hand, herr talman, ell brev frän valtenfallsverkel lill Huddingekommun, daterat ganska , nämligen . Jag skall be attfå föredra del brevet, eftersom det belyser åtskilligt i det här ärendel.Vallenfall skriver till kommun föfiande: "Medanledning av skrivelse från Fjärrvärmeaktiebolag villVattenfall meddela föfiande." Jag vill parentetiskt nämna all denåberopade skrivelsen innehöll en hemställan om befrielse frän vad man kan kallahembudsskyldighet, dvs. alt man ville hu full frihet alt inle behöva räkna medVattenfall ulan i stället själv eller i samverkan med annan motpart ville kunnagöru upp om ell moliryckkraftverk. Brevet fortsätter sålunda: "Ikraftkonirakl niellan och och anges i § 12 föfiande: Omdel skulle visa sig ekonomiskt motiverat all utnytt.iavärmeunderlaget inom Abonnentens distributionsområde i eu kraftvärmeverk, skallutnyttjning av detta värmeunderlag - i den mån Abonnenten direkt eller indirektförfogar över detsamma - i försiu hand erbjudas ål . Kontrahenternaär ense om att söka undvika all del värmeunderlag, som Abonnenten sålundabehärskar, ulnylfias i ofiebuserude kraftvärmeverk.