prot · FZ0971 · 1975-12-31 00:00:00 — Den typen av hänsynslagandekan säkert ge lika klara hänvisningar om vilken sorls beslut man skall fattasom renl ekonomiska och tekniska hänsynstaganden. Vad denna debatt gäller ärsålunda inte om man skall fatta ett beslul eller inte. utan debatten gäller påvilka grunder det beslutet skall fattas. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Omadministrationen av de kommunala bostadstilläggen Herrbosladsministern erhöll ordet för att besvara () den 4februari anmälda interpellation, 1975/76:104, och anförde: har frågat mig om jag avser all vidta åtgärder dels föratt få till stånd en sammanfattande statistik över länsbostadsnämndernasgranskningar av kommunernas ansökningar om statsbidrag till utgifterna för dekommunala bostadstilläggen, dels för all förenkla ansökningsförfarande ochblanketter för de kommunala bostadstilläggen. fråga gällerde stalskommunala bostadstilläggen till barnfamiljer och hushållulan barn. Somsvar på första fråga kan jag nämna att i slutetav infordrade vissa uppgifter från länsbostadsnämnderna omresultaten av deras granskning av bostadstill-läggs verksamheten 1974. Svar har kommit in från 19 nämnder. Av svaren framgårall länsbostadsnämnderna har riktat erinringar moi förmedlingsorganens beslut iungefär 2 96 av de granskade fallen. Del är alltså en väsentligt lägre andel änden som anger. Efter vad jag har erfarit har föravsikt att upprepa undersökningen. Därigenom kommer det att bli möjligt attfölja granskningsarbetel och utfallet av det på det säll som jag förmodar varherr Glimnérs syfte med frågan. Avbetydelse för handläggningen av bosladstilläggsärenden är givetvis också, somherr Glimnér påpekar, det ansökningsförfarande som tillämpas och kvaliteten ide uppgifter som den sökande lämnar. Delta är frågor som har uppmärksammats avboende- och bosladsfinansieringsulredning-arna i deras slutbetänkande. Jagkommer att beröra dessa frågor i den proposition om bostadstilläggen som inomkort kommer att föreläggas . Jag vill dock redan nu nämna attbostadsstyrelsen har tagit initiativ lill att bilda en arbetsgrupp medförelrädare för, föruiom slyrelsen själv, ,, statskontoret och . Huvuduppgiften förarbetsgruppen är att se över ansökningsblanketter och de rutiner som tillämpasvid ansökningsförfarandet i syfte att åstadkomma förenklingar och högrekvalitet på de uppgifter som besluten om bostadstillägg skall bygga på. Omadministrationen av de kommunala bostadstillläggen Hen GLIMNÉR (c): Jag tackar bostadsministern för svaret på min interpellation. Svaretär så positivt till alla delar, att jag gott kunde nöja mig med della tack försvaret. Men låt mig, herr talman, ändock till detta få foga ett parkommentarer, Isvaret redovisar statsrådet all infordrat uppgifter frånlänsbostadsnämnderna och att dessa undersökningar skall upprepas. Här harstatsrådet lyckats med vad jag genom upplysningsljänst misslyckatsmed, Bosladsstyrelsenmeddelade att någon rapportering av granskningsresultaten lillbosladsstyrelsen inte sker. och det var inte heller aktuellt att få till stånden sådan redovisning. Det angavs också att det med elt undantag -länsbostadsnämnden i - inte torde vara aktuellt förlänsbostadsnämnderna att sammanställa resultaten för de enskilda länen. Viden förnyad förfrågan genom upplysningstjänsten meddeladebostadsstyrelsen återigen att det inte var aktuellt med en redovisning avgranskningsverksamheten. Man lycks , av statsrådets svar att döma. ha kommitpå bättre tankar. Och det är bra. Statsrådet säger att man idel material som bosladsstyrelsen har re- 3 protokoll 1975/76:71-74 dovisat kommit fram lägre procentsats för antalet erinringar vid granskningen än vad jag angiviti interpellationen. Jag har hämiai mina uppgifter från den sammanställning somlänsbostadsnämnden i har gjon över granskade ärenden under åren1971-1973, Här gäller det granskningar stickprovsvis av ungefär 16 96 av allaansökningar. Del är givet att del kan ge ett annat utfall än om man granskarett större antal ansökningar över hela landel. Jaghar i min interpellation påvisat alt det vid de granskningar som gjorts iÖstergötlands län visat sig att del väger ganska jämnt - både i fråga ombeloppet och i fråga om antalet fall - mellan de fall där bostadstilläggfelaktigt utbetalats och de fall där mottagaren fått för litel och ytterligareutbetalningar fåll göras. Detär givet att det är önskvärt att få utbetalningarna så korrekta som möjligt, såatt var och en som får bostadstillägg inle får mer än han skall ha men också såatt var och en får det bostadstillägg som han enligt bestämmelserna har rätttill. Statsrådetvisar i sitt svar att man har uppmärksamheten riktad på dessa förhållanden, ochjag är som sagt till freds med det svar jag fått. Överläggningenvar härmed slutad, §7 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2206 och 2207 tillkonstitutionsutskottet §8 Föredrogs men bordlades åter konslitutionsulskoiiets betänkanden /76:38-41 lagutskottets betänkande 1975/76:12 utrikesutskottets betänkanden1975/76:7 och 8 socialförsäkringsutskottets betänkande 1975/76:20näringsutskottets betänkanden /76:27 och 28 inrikesutskotiets betänkanden1975/76:27 och 34 civilutskottets betänkanden /76:11 och 12 §9 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1975/76:121-125. § 10 Förlängd motionstid FrökenROGESTAM (c): Jag hemställer att kammaren villebesluta alt liden för avgivande av motioner med anledning av propositionen1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. måtte utsträckas till fredagen den 12mars. Denna hemställan bifölls. § 11 Anmäldes ochbordlades Motion 1975/76:2208 av m.jl. med anledning avpropositionen 1975/76:107 om ändrade regler för beskattning av rennäringen m.m. §12 Anmälan av interpeiiationer Anmäldes och bordlades följande interpeiiationersom ingivits till kammarkansliet 1975/76:126 av herrLothigius (m) till herr jordbruksministern om miljövårdsålgärder i anslutninglill 80: har jag interpellerat såväljordbruksministern som bostadsministern i miljöfrågorna i samband med NJA:sutbyggnad av 80. Vid båda tillfällena gav resp. statsråd lugnandebesked om att alla lämpliga åtgärder hade vidtagits eller skulle vidtagas föratt tillgodose miljövårdsintressena i della sammanhang. har förslagframkommit om ytleriigare utbyggnad av stålverket 1980-1985 med ty åtföljandemiljöproblem. Det är inget tvivel om att miljöhotet växer i takt medutbyggnaden och all miljöproblemen blivit avsevärt större än vad man frånbörjan hade beräknat. Redan nu sker utsläpp exempelvis från koksverket som meddet tredubbla överstiger vad koncessionsnämnden givit tillåtelse till. Enniodubbling av miljöstörande utsläpp förväntas när verket är i full drift. Ännumera oroad blir man när man lar del av den ansökan som NJA skickattill koncessionsnämnden och som avser hela stålverksprojektet.Miljöinvesteringarna för NJA skulle gå på ca . Det är 600 milj.kr. mer än man räknat med . var då inle medräknat. Idella sammanhang vill NJA spara ca 100 milj. kr. i investeringskostnaderavseende reningsåtgärder i ett nytt kolsin-lerverk, vilket kommer att betydakrafliga miljöförsämringar. Utbyggnaderna berör inte bara de väldiga mängdernaav utsläpp av svaveldioxid . Avfallsfrågorna i övrigt utgör ett slorlproblem, markanvändningen elt annal. NJA:sförelagsledning utlovade i initialskedet av planeringen av 80 att denbästa lill buds slående tekniken skulle tillämpas för all skapa en så gynnsammiljö som möjligt kring den nya anläggningen. Vidare har såväl jordbruks- sombosladsministern garanterat att miljövårdsinlressena skall tillgodoses. Tyvärrkan redan nu konstaleras att man under uppbyggnadsskedet väsentligt överskriditde normer som är fastslagna rörande miljöskyddet. Skall man dessutom medvetetnedbringa investeringarna på miljösidan, så innebär detta ett väsentligt störremil- Tisdagenden 24 febmari 1976 jöhot inte bara för Luleåstad ulan för slora delar av de angränsande områdena i . Motbakgrund av vad som anförts i interpellationen anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr jordbruksministern få rikta följande frågor: beredd att lämna kammaren en fullständig redovisning av de miljöproblem som uppstår med anledning av byggandet av 80-85? Vilka åtgärder är statsrådetberedd att föreslå för att stålverket skall uppfylla de minimifordringarbeträffande utsläpp i luften och i vattnet som uppställts av naturvårdsverketoch koncessionsnämnden? Anser statsrådet alt deåtgärder som vidtagils fyller de krav som allmänheten ochmiljövårdsmyndigheterna har rätt att ställa på en industriutbyggnad av dennastorlek? 1975/76:127 av herrWijkman (m) till herr justitieministern om användningen av statligadataregister för kontroll av enskildas ekonomiska förhållanden: Antalet centrala ADB-register inom förvaltningenhar vuxit snabbt . Exempel på detta är bl. a. bilregistret,RAFA-systemel, rättsväsendets informationssystem samt nu senast RS-systemet,dvs, system för beskattning, RS-systemet är f n, föremål föruppbyggnad och beräknas vara i full drift , RS-systemetvar vid riksdagsbehandlingen föremål för ingående diskussion. Från samtligapartier utom socialdemokraterna förelåg krav på en mera decentraliseraduppläggning än den som finansministern presenterat. Vid slutbehandlingenfullföljdes dessa tankegångar om en decentraliserad lösning endast avmoderaterna och . Vidriksdagsbehandlingen hävdades alt RS-registrei endasl skulle användas som ettinternt arbetsregister. Några faror för den personliga integriteten menadeföredraganden icke förelåg. Utvecklingen sedan riksdagsbeslutet lalar ettannat språk. som gått sedan riksdagsbeslutet harnämligen framkommit att har avancerade planer för del nyaregistret. Dessa planer går bl, a, ut på följande: 1,har under hand kontaktat fiera stora försäkringsbolag -däribland - för att höra sig för om möjligheterna att i framtidensamköra skatteregistret med olika försäkringstagarregisler. Tanken är att 1,ex, selektera fram individer med låg deklarerad inkomst och högt försäkradetillgångar. Otvivelaktigt skulle skattekontrollen kunna skärpas på det sättet,men då till priset av en helt ny form av teknisk kontrollapparat i vårt land. Enligtplanerna skall - dvs, innan registret är uppbyggt - elt"samarbete" inledas med försäkringsbolagen, och då .ned ADB-teknikensom utgångspunkt. De samkörningar som är aktuella då RS-systemet är utbyggtskall t, v, ersättas av selekterade utdrag ur olika försäkringstagarregisler.Detta kan t, ex, innebära att begär uppgifter i form avmassuttag om grupper av försäkringstagare -personer med högt försäkrade bålar,villor etc, - och då i en form som gör del enkelt för skattemyndigheterna attbearbeta, dvs, i personnummerordning e, d. En sådan kontrollverksamhet voreinte möjlig utan tillgång lill avancerade ADB-syslem, 2,underhandlar f. n. med bankerna om en kraftig utvidgning avuppgiftslämnandet från bankerna till skattemyndigheterna. har bankernaefter anmaning utlämnat uppgifter om enskilda personers banktillgodohavanden,räntor m, m. Del har då varil fråga om skalterevisioner där en. viss ellervissa enskilda individer har berörts, I samband med - dvs, den nupågående särskilda granskningen av i princip alla skattskyldiga inom vissataxeringsdistrikt i landet - har uppgiftslämnandet förändrat karaktär. Det ärnu inte längre fråga om att lämna ut uppgifter om viäsa angivna individer.Kontrollen gäller stora grupper medborgare - i prakliken över en halv miljonsvenskar - utan att någon som helst misstanke om brott, dvs. falskdeklaration,förekommer i varie enskilt fall. Utöverdenna i sig omfattande utvidgning av kontrollverksamheten - och därmeduppgiftslämnandet från bankernas sida - vill därutöver fåtillgång till hela eller stora delar av resp. bankers inlåningsreskonlra. Manvill i klartext ha tillgång till datautskrifter av varje enskild kontohavaresinsättningar, uttag etc. kan man utgå ifrån att tillvägagångssättetblir än mer raffinerat genom alt samkörningar av registren blir akluella. Dettaär bara några exempel på hur skattekontrollen förändrat karaktär under senarelid. Frågan måste ställas: Är en effektivisering av skattekontrollen värdvilket pris som helst? Skall vi acceptera all samhället bygger upp enkontrollapparat som omfattar alla medborgare - oavsett misstanke om brottföreligger eller ej - och som i praktiken river alla murar kring vad vitraditionellt uppfattar som privatliv och personlig integritet? Detär givelvis helt riktigt att skallemyndigheterna i sin revisionsverksamhetskaffar fram underlag från t. ex. banker och försäkringsbolag för att effektivtkunna kontrollera individer som misstänks för skattebrott. Det betänkliga ärnär kontrollen får sådana former alt hundratusentals svenskar granskas iminsia detalj utan alt minsta misstanke om brottsligt förfarandeföreligger. Förfarandet står f ö. i bjärt kontrast till bestämmelserna irättegångsbalken om förundersökning. Där stadgas nämligen all förundersökningendasl skall ske när anledning till misstanke om brott föreligger. Hur många"brottslingar" skulle inte bli föremål för förundersökning om vi intehade"misstanke om brott" som grund för ell ingripande! Enmasskontroll av modell är endast möjlig att utföra genomanvändning av datatekniken. fanns det i praktiken ingen möjlighel altkontrollera andra än dem, beträffande vilka misstanke om Tisdagenden 24 febmari 1976 Enutveckling av det slag som här beskrivits innebär i realiteten att hela grundenför vårt system med självdeklarationer rycks undan. Varför över huvud tagetavlämna deklaration när staten ändå kontrollerar varje enskild detalj i minprivata ekonomi? Varför underteckna deklarationen på "heder ochsamvete" när staten ändå genom sin kontrollapparat betraktar i stort settvarie deklarant som en länkbar brottsling? Tendensenatt genom centrala ADB-syslem bygga upp en avancerad kontrollapparat inomförvaltningen förefinns inte bara inom skatteområdet. Andra exempel ärbostadsstyrelsens önskemål att få samköra registret över mottagare avbostadstillägg med RAFA-registrel, dvs. kontrollera lämnade inkomstuppgiftermot de uppgifier som ligger till grund för sjukförsäkringen. En rad andrasammankopplingar med RAFA-systemel planeras dessutom. Däribland kan nämnasplanerna alt komplettera RAFA-systemel med uppgifier angående studiestöd,värnpliktsförmåner, tandvårdsförsäkringen samt föräldraförsäkringen. Detär självfallel angelägel all utnyttja ADB-tekniken för alt åsladkommarationaliseringar och effektiviseringar inom förvaltningen. Vi måste dock varamedvetna om de risker som föreligger då omfattande och känsligpersoninformation samlas in. Samkörningar och sammankopplingar av det slag somnu är aktuella både på skatteområdet och i övrigt inger starka betänkligheter.Om planerade verksamheter genomförs har vi i realiteten skapal enkontrollapparat som saknar motstycke i världen. Strävan efter"rationella" lösningar och önskan alt minska skattebrotten i landetfår inle medföra tekniska system som i praktiken leder till detgenomkonlrollerade samhället. Motbakgrund av vad som anförts anhåller jag om kammarens tillstånd att lill herrjustitieministern framställa följande frågor: Vilken allmän inställning harstatsrådet till de långlgående planer på en effektiviserad statligkontrollapparat med hjälp av ADB-teknik som redogjorts för i interpellationen? Är det enligt statsrådetsmening rimligt all hela svenska folkel i skatlekontrollhänseende skallbetraktas som presumtiva brottslingar? Är statsrådet beredd att verkaför sådana förändringar i dalalagen att långlgående kontroll av de enskildamedborgarna med hjälp av per-sondaiaregister förhindras? 1975/76:128 av herrÖstrand (s) lill herr bosiadsminislern om räntesub-venlionerna vidsmåhusproduklion: De av (proposilionen 1974:150, CU1974:36) antagna riktlinjerna för bostadspolitiken omfattade bl. a. ettlånesysiem med kapitalkostnadsnivåer i nyproduktionen som i möjlig månuppfyller kraven på både ökad utjämning mellan upplåtelseformerna och rimligaboen- Utjämningenåstadkoms genom ell räntebidrag som motsvarar skillnaden mellan den nominellaräntan och den garanterade räntenivån. Beräkningarnabakom dessa kapiialkostnadsnivåer utgick i princip från då gällandeförutsättningar. Dessa förutsättningar har därefter ändrats genom att lidigarebegränsning av låneunderlagel bortfallit. En följd därav är att räntebidragutgår även för kapitalkostnader som faller över lidigare gräns - . Dellainnebär att räntebidrag utgår även för mjxket stora och dyra villor som ägs avlåntagaren. Detta har på vissa håll uppfattats dels så alt grunderna för 1974års beslut ryckts undan, dels så att samhällel genom räntesubventioner tilllyxbetonade småhus har kommil alt främja en bostadsproduktion som ökarriskerna för segregation i boendel. Härtill kommer att dessa subventioner ävenuppfattals som allmänt slötande i elt ekonomiskt läge där svårigheter finns attanvisa medel till även vissa välmotiverade ändamål av social karaktär ellereljest med omfördelande syfte. Förslag har framförts om att motverka dettagenom en regel som skulle innebära att räntebidrag inte beräknades på ettfastighetskapital som överstiger en viss gräns. Denna gräns bör då självfalletsättas så all räntebidraget för de allra flesta boende i småhus inte minskades.Med hänsyn till att småhus för uthyrning inte är stora eller av lyxkaraktärskulle även i elt sådant läge syftet att gynna denna boendeform lämnas orubbat. Medanledning av den uppmärksamhet som dessa frågor tilldragit sig hemställer Jagom kammarens tillstånd att till herr bostadsministern få ställa följandefrågor: Vill bosladsministern lämna enredogörelse för i vilken utsträckning räntesubventioner utgår för de dyrastesmåhusen? Övervägs några ålgärder för althindra att räntesubventioner då det gäller småhus utgår för kapitalkostnaderöver en viss gräns? Tisdagenden 24 febmari 1976 1975/76:129 av herrNilsson i Agnas (m) till herr socialministern orr\ ålgärder med anledning avalkoholproblemen i : Alkoholmissbruket i visar en starkökning. Bland både flickor och pojkar finns på många håll allvarligamissförhållanden på detla område . Vi har i vårt land förförsta gången fått alkoholproblem redan bland barnen. Undersökningar visar allredan i klass 6 många skolbarn berusar sig, och av eleverna i klass 9 brukar starksprit. I synnerhet mellanölet anses vara anledningen till den negativautvecklingen bland barnen. Myckeltyder på att risk föreligger alt en mängd tolvåringar alkoho-liseras. En djuporo är allmän bland lärarna och bland dem som arbetar på den sociala sidan medbarn och ungdom. Från många av dem som har ansvar för ungdomsvård och fostranhar mellanölet utpekats som Tisdagenden 24 febmari 1976 källan till det onda, ochmed otålighet har propositionen med APU:s utredning som underlag avvaktats.Förslag till lösningar är yilerst angelägna, och när det gäller grundskolankan ett dröjsmål betyda all ell slorl anlal barn i en känslig ålder får skadorför livet genom att samhällets insats till förbättring och bot inle kommergenast. Jag anhåller därför om att till socialministern få ställa följandefråga: Avser herr statsrådet att vidtaga någon omedelbar åtgärd i syfte attråda bot på de missförhållanden som redovisats om alkoholproblemen igrundskolan? §13 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1975/76:248av () lill herr jordbruksministern om ålgärder för att förbättraåterväxlen av skog: Rapporter från angående återväxlenpå skogsplanteringarna är djupt oroande. Enligt en undersökning somverkställts på över 1 100 hyggen i vårt land har drygt 60 96 av plantorna påicke markberedda hyggen dött. Och orsaken är snylbaggens häriningar.Ytterligare 7 ä 8 96 av plantorna har angripits och kommer därför med allsannolikhet inte att överleva. Skadorna är störst i södra och mellersta Sverigeoch minskar ju längre norrut i landet man kommer. Tallen har angripits ibetydligt större omfattning än granen. Markberedning är en viktig åtgärd föratt minska insektsangreppen men ger inte ett fullständigt skydd. Insektsskadornafortsätter på samma hygge . varför de totala skadeverkningarnakommer att bli större än vad årets undersökning visar. Utvecklingenär särskilt oroande med hänsyn lill de problem som redan finns när det gällerråvarutillgången. Ett av grundkraven för att nå en tillfredsställandeskogsproduktion för framliden är en intensiv satsning på ålerväxiåtgärder.Kommer detla arbele nu all omintetgöras står vi inför en synnerligen allvarligsituation. Motbakgrunden av del anförda vill jag ställa följande fråga till herrjordbruksministern: Vilka åtgärder är statsrådet beredd alt vidta förall förhindra ett fortsatt dåligt återväxtresullat inom skogsbruket? 1975/76:249 av herrLövenborg (vpk) till herr jusiitieminislern om ökal anlal klinikplalser förrältspsykialriska undersökningar: Det råder brist på klinikplalser för rällspsykialriskaundersökningar. Detla förhållande har lell lill all häktade har tvingats sittaisolerade alllför lång lid i väntan pårälispsykiatrisk undersökning. Enligt lagen om rälts- psykialrisk undersökning ibrottmål skall ell utlåtande från läkare ligga Mot bakgrund av deltaförhållande vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder har vidtagits isyfte all utöka antalet rättspsykiatriska klinikplatser, så alt härpåtalade förhållanden elimineras? 1975/76:250av i Agnas (m) till herr kommunikationsministern omsysselsättningen för SJ-personal i kommun: Enligt uppgifter i pressen planerar SJ en flyttningfrån av en arbetsenhet på verkstadssidan. har redan tidigare en svag ställning ursysselsättningsynpunkl, och den minskning av arbetstillfällen som hotarupplevs mycket negativt i kommunen. Dessutom måste nedläggningen av verkstadenbetyda en försämring i servicen för presenningskunderna. Medanledning av denna inskränkning av SJ:s verksamhet i norra distriktet vill jagfråga kommunikationsministern om hans inställning lill denna regionalpolitisklnegativa planering: beredd att medverka lill all får annan sysselsättning islället för den som kommunen mist och riskerar att mista genom SJ:sinskränkningar i sin verksamhet? §14 Kammaren åtskildes .