prot · FZ09102 · 1975-12-31 00:00:00 — 1. att med anledning av propositionen1975/76:100 samt med bifall till motionerna 1975/76:385 yrkandet 1, 1975/76:416och 1975/76:1428 beslutade anvisa medel till två tjänster som konsulent förrörelsehindrade elever uiöver de två nya tjänster som föreslagits i den nämndapropositionen, 2. atl med anledning av propositionen1975/76:100 samt molionerna 1975/76:385 yrkandel 1, 1975/76:416 och1975/76:1428, motionerna såviii gällde medelsanvisningen under delta anslag,lill Länsskolnämnderna för /77 anvisade eu förslagsanslag av . Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Stöd för produktion avläromedel) Regeringenhade under punkterna D3 och D4 (s. 195-202) föreslagit all 1.till för /77 anvisaelt förslagsanslag av . Nr 102 2.lill Stöd för produktion av läromedel för budgetåret1976/77 anvisa den " reservationsanslag av 2 300 000kr. I detta sammanhang hade behandlats motionerna obligatoriska 1975/76:229av m. fl. (vpk), vari hemställtsatt riks- skolväsendet m. m. dagen beslutade 1. alt hosregeringen anhålla om åtgärder för förstatligandeav läromedelsproduktionen, i första hand Studium, 2. alt hosregeringen begära en utredning om formerna för att ökamedborgarnas-användarnas inflytande över läromedlenstillblivelse, anskaffande och användande, 1975/76:1398av herr.förste vice talmannen m. (c), 1975/76:1490 av m. fl. (m) såvitt nu var i fråga (yrkandet 1) och 1975/76:2018 av m. fl. (m) såvitt gälldehemställan atl uttalade attproduktionen och distributionen av läromedelborde ske under fri konkurrens (yrkandet 9). 1. atl riksdagentill för /77 anvisade ett förslagsanslag av , 2. all riksdagenmed bifall lill proposilionen 1975/76:100 och med avslag på molionen 1975/76:1398 till Slöd för produktionav läromedel för budgetåret1976/77 anvisade ett reservationsanslag av , 3. att riksdagenbeträffande kartläggningen av läromedelsbranschenskulle avslå molionen 1975/76:1490 yrkandet 1, 4. att riksdagenbelräffande läromedelsproduklionen skulle avslå molionen 1975/76:229 yrkandet 1, 5. att riksdagenbeträffande uttalande om fri konkurrensskulle avslå molionen 1975/76:2018 yrkandel 9, 6. atl riksdagenbeträffande inflytande över läromedelsanvändning m. m. skulle avslå motionen 1975/76:229 yrkandet 2. Reservationer hade avgivits beträffande läromedelsproduktionen 6. avfru (vpk) som ansett att utskoilel under 4 bort hemställa att med bifall till molionen 1975/76:229 yrkandel 1 hos re geringen skulle anhålla om åtgärder för förstatligandeav läromedelspro duklionen, i förslå hand Esselle Studium, 7. avherrar i Staffanslorp (c), Nordslrandh (m) och Elmstedt (c), fröken () och (), herrKarlsson i (c) sami fröken () som - vid bifalltill utskollets hemställan under 4 - att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reser- '60 vanterna angiven lydelse. 8. beträffandeuttalande om fri konkurrens av () och () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2018 yrkandet 9 uttalade attproduktionen och distributionen av läromedel borde ske under fri konkurrens, 9. beträffande inflytande över läromedelsanvändningm. m. av (vpk) som ansett atl utskottet under 6 bort hemställa attriksdagen med bifall till molionen 1975/76:229 yrkandet 2 hos regeringenbegärde en utredning om formerna för att öka medborgarnasanvändarnasinflytande över läromedlens tillblivelse, anskaffande och användande. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Punkten7 (Bidrag till driften av grundskolor m. Regeringen hade under punkten D 8(s. 212-222) föreslagit att 1. godkänna de ändringar för statsbidrag som behövdesmed anledning av den höjda socialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen inomstatsunderstödd verksamhet och som förordats i propositionen 1975/76:100, 2. godkänna de ändringar för slalsbidrag som behövdesmed anledning av den höjda socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringenoch som förordats i proposilionen 1975/76:100, 3. till Bidrag till driften av grundskolor m. m. /77 anvisa ett förslagsanslag av 6 . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:385 av m. fi. (fp) såvittgällde hemställan aU till Bidrag lill drifien av grundskolor m. m.anvisade ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjtförslagsanslag för personell assistans lill handikappade elever (yrkandet 2), 1975/76:486 av () och herrRämgård (c), vari hemställts att skulle 1. till Bidrag till drifien av grundskolor m. m. /77 anvisa ell i förhållande lill regeringens förslag med . förhöjt anslag av . avseende en förstärkning av bidragettill personell assistans för vissa handikappade elever i obligaloriska skolor, 2. uttala att bidraget till personell assistans bordefördelas efter kommunernas faktiska behov och att sålunda schablonbidragetskulle slopas, 1975/76:587 av herrGillström (s). 1975/76:775av i m. fi. (c), vari hemställts att skulle 11 protokoll 1975/76. 1. hos regeringen anhålla om åtgärder i syfte att delge anställda på allmänna inrättningar grundkunskaper i teckenspråket, 2. hos regeringen begära att försöksverksamhet kom till stånd så att underiag vanns för senare införande av undervisning i teckenspråket för alla elever på mellanstadiet i syfte att häva isoleringen för de döva. skolväsendet m. m. 1975/76:790 av () och (). 1975/76:1394 av fröken () och frökenEliasson (c) såvitt nu var i fråga (yrkandet 3), 1975/76:1401 av herrar i (fp) och i (fp), 1975/76:1463av m.fi. (m) och 1975/76:1470 av herrNyhage m. fl. (m). 1. att godkände de i propositionen1975/76:100 förordade riktlinjerna för statsbidrag till socialförsäkringsavgiftför sjukförsäkringen inom statsunderstödd verksamhet, 2. att godkände de i propositionen1975/76:100 förordade riktlinjerna för statsbidrag till socialförsäkringsavgifttill folkpensioneringen, 3. att beträffande statsbidrag utöver vadsom föreslagits i propositionen 1975/76:100 till personell assistans för vissahandikappade elever skulle avslå molionen 1975/76:385 yrkandet 2 och motionen1975/76:486 yrkandet 1, 4. atl beträffande visst uttalande i frågaom statsbidraget till personell assistans till vissa handikappade elever skulleavslå motionen 1975/76:486 yrkandet 2, 5. att beträffande ytterligare enresurstimme för ämnet teknik skulle avslå motionerna 1975/76:1401 och 1975/76:1463, 6. att beträffande vidgad försöksverksamhetmed hemspråk som alternativt tillval skulle avslå motionerna 1975/76:1394yrkandet 3 och 1975/76:1470. 7. att med bifall till propositionen1975/76:100 samt med avslag på motionerna 1975/76:385 yrkandet 2, 1975/76:486yrkandet 1, 1975/76:1394 yrkandel 3, 1975/76:1401, 1975/76:1463 och 1975/76:1470,motionerna såvitt gällde medelsanvisningen under detta anslag, till Bidraglill drifien av grundskolor m. m. för /77 anvisade ettförslagsanslag av 6 , 8. att beträffande speciallärarestjänstgöring skulle avslå motionen 1975/76:587, 9. attriksdagen beträffande skolhälsovårdsutredning skulle avslå motionen 1975/76:790, 10. atl beträffande teckenspråksundervisningför dem som arbetar inom service- och vårdyrken m. m. skulle avslå motionen1975/76:775 yrkandet 1, 11. att beträffande leckenspråksundervisningpå mellanstadium skulle avslå motionen 1975/76:775 yrkandel 2. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. 10. beträffandestatsbidrag utöver vad som föreslagits i propositionen 1975/76:100 till personell assistans för vissa handikappade elever av frö ken Hörlén (fp) som ansett att utskottet under 3 och 7 bort hemställa 3.atl med bifall till motionen 1975/76:385 yrkandet 2 och motionen1975/76:486 yrkandet 1 beslutade anvisa , 7.att med anledning av propositionen 1975/76:100 samt med bifall tillmotionen 1975/76:385 yrkandet 2 och motionen 1975/76:486 yrkandet 1 och medavslag på motionerna 1975/76:1394 yrkandet 3, 1975/76:1401, 1975/76:1463 och1975/76:1470, motionerna såvitt gällde medelsanvisningen under detta anslag,till Bidrag lill drifien av grundskolor m. m. anvisade ett förslagsanslag av , 11. beträffande teckenspråksundervisning för demsom arbetade inom service- och vårdyrken m. m. av (vpk) som ansett att utskottet under 10 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:775 yrkandet 1 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanten anfört. Punkten12 (Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader) Regeringen hade under punkten D13 (s. 230-237) föreslagit att till Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader för /77 anvisa ett förslagsanslagav . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:591 av fröken ()och i (c) samt 1975/76:1395 av frökenAndersson m. fl. (c), vari hemställts 1. altriksdagen hos regeringen begärde skyndsamma åtgärder i en lighet med vad som anförts i motionen i syfte a. attgöra teckenspråket till en integrerad del av undervisningen på alla stadier av specialskolan för döva, b. attdöva gavs möjlighet att utan hinder av gällande inträdeskrav bli lärare i teckenspråket inom specialskolan för döva, 2. allriksdagen lill Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader anvi sade ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt för slagsanslag om . Anslaglill det obligatoriska skolväsendet m. m. 1. att beträffande tjänster somförskolekonsulent med bifall till propositionen 1975/76:100 och med avslag påmotionen 1975/76:591 yrkandet 1 beslutade anvisa medel till ytteriigare entjänst, 2. att beträffande tjänster som speciallärare/reseläraremed bifall lill propositionen 1975/76:100 och med avslag på motionen1975/76:591 yrkandet 2 beslutade anvisa medel till ytterligare en tjänst, 3. att med bifall till proposilionen1975/76:100 samt med avslag på motionen 1975/76:1395 yrkandet 2 och motionen1975/76:591 såvitt gällde medelsanvisningen under ifrågavarande anslag tillSpecialskolan m. m.: Utbildningskostnader för /77 anvisade ettförslagsanslag av , 4. att beträffande teckenspråket iundervisningen av hörselskadade barn och i lärarutbildningen med anledning avmotionen 1975/76:1395 yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört. Det första man kan konstatera i detta betänkande är en positivbehandling av ett par saker som vi från sida har drivit under fieraår. Det är fråga om bidraget till särskilda ålgärder på skolans område, de s.k. SÅS-pengarna, som vi så sent som försökte pressa fram till detbelopp som hade äskat, 50 milj. kr.,men som vi då intelyckades med. I budgetpropositionen har vi nu fått det kravet tillgodosett. Detnoterar jag med tillfredsställelse, inte minst med tanke på de möjligheterdessa pengar ger ute i många av landets kommuner och den stora nyttan som depengarna kan göra. Detär vidare några moiioner som behandlas här och som är vackla avcenlerledamöler. Jag skall så uppehålla mig vid de reservalioner som vi frånvårl parti har undertecknat. Sedan1950-talet har det funnits ett fast statsbidragssystem för den inbyggdautbildningen vid företagsskola och lärlingsutbildning. Först vid , alltså 1975, lyckades vi få litet rotation på della i så måtto att vifick att göra ett uttalande om översyn av lärlingsutbildningen ochdärmed sammanhängande frågor. Detsamma gällde den inbyggdavårdyrkesuibildningen, dvs. den prakiikdel som finns i vårdutbildningen. Majoriteteni utbildningsutskottet var inte intresserad av alt ta det steg som viansåg all man borde la, nämligen all ulvidga denna översyn av den inbyggdauibildningen lill atl omfatta också industri-och hanlverkssekiorn. När detgäller hela deiia komplex har vi seii och ser fortfarande eil samband medkravei på bättre praktisk utbildning i skolan. Alltför länge har del baratalats om behovet av en annorlunda utformning av utbildningen, men stegel överlill handling har för många varil svårt att la. Om vi skall kunna lösapraklikproblemet är det nödvändigt att näringslivets företrädare - och delgäller framför allt de mindre företagen ochhantverkssektorn - får en positiv inställning till att problemet löses. Ochdet sker inte med mindre än att samhället ordnar de ekonomiska transaktionernamed dessa hantverks- och småindustri-idkare. De ikläder sig ett stort ansvarnär de ställer praktikplatser till förfogande, och detta inkräktar naturligtvisockså på deras ordinarie verksamhet. Motden bakgrunden noterar vi med tillfredsställelse att utskottet föreslår attriksdagen skall ge regeringen till känna vad utskottet anfört om denna del avden inbyggda utbildningen. Jag hoppas att frågan blir löst, ju förr destobättre. Det brådskar verkligen, om vi menar allvar med talet om mera praktik iskolan. Jagskall med några ord beröra en annan fråga som vi haft anledning att titta påvid några lidigare tillfällen och som behandlas i det här betänkandet. Jagtänker på del krav som rests i motioner, bl. a. från vårt håll, belräffandestatsbidragen lill kommunerna för s. k. personlig as-sislens, dvs. ålrörelsehindrade elever som kräver exlra omvårdnad och passning för attnågorlunda kunna hänga med i verksamheten. hade del utgått bidrag till kommunernaefter kommunernas behov. införde man en schablonregel med elt bidrag somutgick generellt till kommunerna, och en myckel liten del blev över till s. k.punktinsatser för de kommuner som bäst behövde del. Kommunerna reagerade motdella och menade att del inle fanns någon anledning att det skulle utgå eltbidrag till dem som inte hade några sådana elever. Icke använda medel skallåterredovisas till SÖ. Dethar motionerats i denna fråga vid fiera tillfällen. har uttalat attvi måsle ha slörre erfarenhet innan vi bestämmer oss för hur del skall bliframöver. är ytterst tveksam om den nuvarande metoden ochmenar atl det vore bättre att det utgick större belopp till de kommuner som harde större behoven. har i stort sett samma uppfattning sommotionärerna. Iulskollet har vi dock slutit upp på majoritetens linje, därför att utskottetklart säger ifrån all utskottet förutsätter all regeringen beaktarskolöverstyrelsens synpunkler, dvs. atl man går motionärerna lill mötes på denväg som de har skisserat. Sker inte detta kommer vi från vårt parti igen ifrågan. Det torde vara en allmän uppfattning i kommunerna att en återgång lilldel gamla systemet är att föredra. Jagskall också med några ord beröra de reservationer som centerpartielsrepresentanter varil med om att underteckna. Reservationen2 handlar om fortsatt statsbidrag till vissa privatskolor. Vi tycker - och dethar vi också sagl vid många lidigare tillfällen -att det svenska samhället harråd att hålla sig med elt mindre antal privatskolor. Många av de tidigareprivatskolorna har försvunnit. Vår ståndpunkt är att de som finns kvar bör fåett sådant statsbidrag att de kan fortsätta fungera. Reservaiionen 3 rörSSK-ulredningens, dvs. utredningen om skolan. Anslaglill det obligatoriska skolväsendet m. m. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. staten och kommunerna,arbete när det gäller de enskilda skolorna. Jag vill erinra om attstatsmakterna uttalat att statsbidrag bör kunna utgå lill sådana skolor utanfördet kommunala skolväsendet som syftar till alt förverkliga eller utpröva meraomfattande och genomgripande kurs-plaiiemässiga och andra pedagogiska idéer.Statsmakterna menar med andra ord att man vid sidan av del kommunalaskolväsendet skulle ta till vara den pedagogiska verksamhet som där bedrivs ochtillgodogöra sig erfarenheterna av den i det allmänna skolväsendet. Det är ettmotiv som är starkare än de fiesta. I det läget har frågan uppkommit om tolkningenav direktiven för SSK-ulredningen, som ju i stort handlar om statsbidragbeslämmelsernaframöver. Om en sådan oklarhet råder som det görs gällande på sina håll, bordeenligt vår uppfattning säga ifrån all dessa skolor bör ha statsbidragoch att SSK-ulredningen bör arbeta utifrån den utgångspunkten. Regeringen bordealltså här ge ulredningen ell förtydligande av direktiven på denna punkt. Ireservation 5, som handlar om anslagen till länsskolnämnderna avseendekonsulenter för rörelsehindrade elever, påpekar vi att vi vill ha dennakonsulentverksamhet utbyggd i stil med vad har begärt. Dessakonsulenter har ju till uppgift att inom sina regioner verka för att finnalämpliga undervisningsanordningar samt lämplig skolplacering avrörelsehindrade elever. har krävt att få en konsulent i varoch en av de sju sjukvårdsregionerna som finns i landet. har vi tresådana konsulenter i verksamhet. Budgetpropositionen har föreslagit en ökningtill fem konsulenter, och i några motioner vill man ta steget fullt ut och gåSÖ till mötes på denna punkt. Enligt vår mening är detta ett område som detfinns all anledning att slå vakt om. Man kan givetvis tycka att ett påslag medtvå konsulenttjänster inte är dåligt, och det är del naturligtvis inte, men vivill alltså prioritera denna verksamhet och gå till mötesfullt ut. Densista reservation som vi står bakom är reservation nr 7. Den fråga sombehandlas i denna är kanske mera kontroversiell, även om farhågor härföregentligen inte borde uppkomma eftersom utskottet här har skrivit kort ochklart. Reservationen som behandlar läromedelproduklionen polemiseraregentligen mera mot den reservation som vpk har avgivit med anledning av enmotion lill årets riksdag som berör förstatligandet av läromedelsproduktionen,I varje fall om man ser det i det korta perspektivet kan man anse polemikenriktad mera mot den reservationen än mot majoriteten, Utskotlsmajoritetenpåpekar strängt taget endast att både 1973 och 1975 har konstateratatt samhället inle kan ta över produktionen av läromedel och alt del saknasskäl för att frångå denna inställning. Därmed avstyrker man vpk:smotion som kräver etl förstatligande av läromedelsproduktionen. Viborde kunna vara nöjda med detta besked. Det är emellertid framför allt en saksom gjort atl vi funnit anledning atl reservera oss och utveckla någrasynpunkler i anledning av denna fråga. Vi har nämligen funnit all del som vpkkräver i sin motion och i sin reservation överensstämmer med det beslut som densocialdemokratiska partikongressen fattade . Detta beslut innebär attsamhället skall överta produktionen av läromedel, och detta är anledningentill att vi ansåg det nödvändigt att i reservation något utförligare motiveravår inställning lill frågan. Den oro vi känner grundar sig alltså inle såmycket på vpk:s motion - deras krav och önskemål var i och för sig inteoväntade - utan mera på det beslut som den socialdemokratiska partikongressenhar fattat. Det finns enligt vår mening ingenting som talar för ettförstatligande av läromedelsframställningen. Här behövs helt enkelt ingensoicalisering. Huruvida läroböckerna har godtagbar kvalitet och huruvida deföljer läroplanen granskas ju . Det finns många företag som framställerläromedel av olika slag, och detta utgör i och för sig en garanti, sett urpriskonkurrenssynpunkt. Kommuner, skolor och lärare har stora möjligheteratt välja de böcker som de anser är bra och att köpa dem till priser somkonkurrensen tvingar fram. Entävlan mellan författare och förtag verkar säkerligen så att läromedlenförbättras. Om denna fria konkurrens inle funnits skulle situationen ha varithelt annorlunda. Kravet på objektivitet så att alla känner sig till freds kanvara nog så svårt att upprätthålla. Vi har hört kritiken att vissa läromedelinte skulle vara objektiva. Det torde vara svårt all entydigt ange vad som ärobjektivitet. Det kan ju variera i betydande grad, beroende på utgångspunkteroch värderingar hos den enskilde. Men känslan av att objektiviteten så långtsom möjligt eftersträvas är säkerligen den viktigaste faktorn när del gällerläromedelsproduktion. Vi rör oss här nämligen på elt utomordentligt känsligtområde, Elt förstatligande skulle medföra uppenbara svårigheteratt upprätthålladenna objektivitet, och det vore det olyckligaste som kunde hända. Skildaägarintressen och olika inriktningar inom läromedelsproduktionen måste få sittutrymme också . Det är som bekant en grundinställning som vi icenterpartiet har och som jag inte behöver orda mera om. Låt mig bara säga attfrån sida vill vi redan här klariägga vår inställning i frågan,eftersorn det utöver den aktuella motionen också i budgetpropositionen haraviserats en kartläggning av läromedelsbranschen framöver. Meddetta vill jag, fru lalman, yrka bifall till de reservationer där mitt namnförekommer. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Det betänkande från utbildningsutskottet gällande det obligatoriskaskolväsendet som vi nu har börjat diskutera är beträffande de flesta frågorna -och de är ganska många - enhälligt. Jag kan liksom uttrycka mintillfredsställelse med alt de frågor som i sitt anförandeinledningsvis nämnde nu fått eller börjat få en tillfredsställande lösning medhela utskottets medverkan. Ispeciellt tre avseenden bränner det emellertid till en aning, nämligen i frågaom sättet för urval till högskolan, i fråga om enskilda skolor Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. och i fråga omläromedelsproduktionen. Jag skall för min del röra mig kring de två förstnämndabrännpunkterna - kommer alt ta hand om diskussionen kringläromedelsproduktionen. Lål mig börja med urvalssyslemet. Redanvid behandlingen av proposilionen om den nya högskolan föregående vår ställdevi moderater oss avvisande till det urvalssyslem som där förebådades. Elturvalssystem som bygger på kvoteringar mellan grupper är enligt vår uppfattningett alltför komplicerat syslem, med rader av inbyggda felkällor som gör detsvårt all behandla alla sökande rällvist. Vi har exemplifierat svårigheternaoch de oönskade effekterna i vår reservation nr 1. Vi tror inte alt debearbetningar av regelsystemet som har gjorts eller kommer atl göras läggernågra kvaliteter lill delsamma. Det är och torde förbli en produkt som kommeratt falla sönder genom sin inneboende svaghet, hur intellektuellt spetsfundigtman än försöker konstruera del. Det är enligt vårt förmenande av föga elleringen betydelse för vare sig individerna eller högskolan på vilket säll deolika kunskaper, leoretiska eller praktiska, som behövs för högskolestudier harinhämtats. Däremot är det av betydelse för både individen och högskolan att desiuderande har erforderliga kunskaper. I det fortsatta utvecklingsarbetet förhögskolans bästa bör inriktningen därför vara all försöka finna ett syslem förurval som bygger på principen att de sökande med undvikande av ett invecklatregelsystem genom dels kunskapsrelaterade betyg, dels antagningsprov fårdokumentera sin lämplighet för högskolestudier. Det menar vi bör varatriktlinjerna för en reform av systemet för urval till högskolan, och jag beralt få yrka bifall lill reservationen 1. Debattenom enskilda skolor, som jag nu går in på, är en återkommande företeelse. Jagvet inte hur jag i denna riksdag liksom lidigare itvåkammarriksdagen har pläderat för elevers och föräldrars rätt och frihet attvälja en annan skola än den allmänna. Samhällets principiella ansvar för allasulbildning, som vi - förmodar jag - alla erkänner, får enligt moderatasamlingspartiets mening inte utesluta denna frihet, garanterad också iinternationella konventioner. Allaförsök att få atl för sin del garantera denna frihet har hittillsinte lett till resultat. Även anhängare av ett valfrihetens samhälle i storthar visat ett förvånande ointresse för skolvalfriheien. Majorileten avledamöterna har visat sig vara så långl från all vilja främja denna frihet attde snarare främjar ofriheten genom au skapa nya bestämmelser för att tvinga enskildaskolor lill nedläggning bl. a. genom alt beröva dem statliga och kommunalaanslag, nödvändiga för deras existens. Skola efter skola har fött upphöra. Nyahar inte kunnat skapas. Au tala för nyskapelse av enskilda skolor med annanhuvudman än stat och kommun har ibland betraktats som nästan djupt reaktionärtfastän del egentligen är utomordentligt progressivt och liberali.Statsmakternas negativism mot enskilda skolor har varit i stort sett kompaktäven om en och annan eftergift har kunnal genomdrivas vid någol lillfälle. Vimoderaler har stått i del närmaste ensamma. De som lycki som vi harhukat sig.