prot · FZ09137 · 1975-12-31 00:00:00 — Detnya utbildningsbidraget skall enligt förslagel utgå med samma belopp somutbildningsbidragen inom arbetsmarknadsutbildningen och vuxensiudiesiödet.Delta föreslog också forskarutbildningsutredningen. Storieken av dessastudiestöd är relaterade till storleken av arbetslöshetsersättningen. Del ärregeringen som fattar de beslut som erfordras för eventuella förändringar aversättningsbeloppen. Närdet gäller utbildningsbidragens storlek har utskottet delat sig. Utskottsmajoritetenansluter sig lill propositionens och utredningens förslag altutbildningsbidraget till doktorander skall utgå med samma belopp som delsärskilda vuxenstödei, dvs. med samma belopp som utbildningsbidraget inomarbetsmarknadsutbildningen lill studerande som inte är arbelslöshetsförsäkrade.Det utgör f. n. Socialförsäkringsutskolieihar haft propositionen och de väckta motionerna för yttrande, och ävenmajoriteten i della utskott tillstyrker propositionens förslag. 1förhållande lill del nuvarande bidraget innebär del föreslagna bidraget enväsentlig inkomstförstärkning. När man jämför med det studiestöd som utgår tillvuxenstuderande skall man komma ihåg dels alt en del av detla stöd äråterbetalningsplikiigl, dels all det ulgår endast under nio månader.Utbildningsbidraget lill doktorander kan utgå , och därförkommer årsbeloppel fördeila bidrag alt ligga närmare årsbeloppel för del högstaän för det lägsta utbildningsbidraget inom arbetsmarknadsutbildningen. Imotioner har del föreslagils högre belopp, och de borgerliga i utskottet harockså i sin reservation föreslagit ell sådanl högre belopp. bifall tillreservationen skulle innebära alt skapar en vidgad klyfta mellanolika slag av vuxenstuderande. Det är här mycket intressant all notera deborgerligas ställningstagande, som skulle leda till 'en sådan orättvisa. Somframgår av utskollels belänkande betonar utskotlsmajoriteten särskilt all delsaknas anledning att tillförsäkra doktoranderna väsentligt bäitre ekonomiskaförmåner än andra vuxenstuderande i samma åldersgrupp. I motsats till reservanternaanser utskottsmajoriteten att det är mycket tillfredsställande all deforskarstuderande i studiehänseende be- handlas som andrakaiegorier vuxenstuderande, vilket sker genom att utbildningsbidraget tilldoktorander ulgår med samma belopp som studiestödet till vuxenstuderande ochstuderande inom arbetsmarknadsutbildningen. Därav följer emellertid också attbeloppen för utbildningsbidrag till doktorander ändras i samband medeventuella ändringar av beloppen för utbildningsbidragen inomarbetsmarknadsutbildningen. Ikompletteringsproposilionen aviseras en höjning av dessa bidrag iår. Därför föreslår utskottet - och på den punkten är utskottel enigt - attanslaget till utbildningsbidrag till doktorander skall anvisas såsomförslagsanslag, så att antalet doktorander skall kunna bibehållas. Meddetta ber jag, herr talman, alt få yrka bifall lill utskottets hemställan. Fröken (): Konstruktionen av utbildningsbidraget för doktorander är majoritetenoch minoriteten överens om. Men det är fel att säga alt reservanterna vill haett bättre studiestöd till doktoranderna än lill övriga vuxenstuderande. Det ärprecis tvärtom - vi vill ha samma bidragskonstruktion för bägge grupperna.Herr i Ariöv gör en jämförelse med dem bland de vuxenstuderande som hardet lägsta bidraget, dvs. med dem som inte haft någon inkomst. Såsnart man haft någon inkomst får man ett högre vuxenstudiesiöd än . a. alla de grupper som jag tidigare räknade upp - byggnadsarbetare,faslighets-anställda, försäkringsanslällda, arbetare inom den graflskaindustrin m. fl. eller mer per dag och kommer alltså upp tillprecis samma bidrag som eller t. o. m. till ell högre bidrag än det vi föreslåratt doktoranderna skall få. Vivill inte vidga klyftan; vi vill bara se till att också doktoranderna får ettutbildningsbidrag som bättre motsvarar vad deras jämnåriga vuxenstuderandekamrater erhåller. HenMOLIN (fp): Låt mig till vad fröken anförde tillägga att vi bara vill allnivån på stödet till doktorander skall vara densamma som en, såvitt jag kanminnas, enig riksdag beslöt om 1969. Vi anser att del är ett mycket rimligtkrav. HenJÖNSSON i Ariöv (s): Jag vill erinra om vad jag sade i mitt första anförande. Bidraget lilldoktorander utgår i motsats lill för övrigavuxenstuderande. FrökenROGESTAM (c): Den olikheten beror möjligen på att studietiden är något olika. Fördoktorander är av årel inklusive några veckors ledighet normal arbetstid.Så är det inte inom övriga studier. Där omfattar terminstiden . Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrNordsirandh m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsulskollets hemställan i beiänkandei nr 28 mom. 2rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 156 §8 Föredrogs Skatleutskoiieis betänkande 1975/76:62 med anledning av propositionen1975/76:193 om skatteplikt för utbildningsbidrag för doktorander, m. m. 1975/76:45 med anledning av proposilionen1975/76:150 med förslag lill slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1976/77, m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §9 Förstatligande av skogsindustrin betänkande 1975/76:56 med anledning av motion omförstatligande av skogsindustrin. 1della betänkande behandlades moiionen 1975/76:838 av m. (vpk), vari hemställts att uttalade sig för ell överförande av denprivatägda skogsindustrin i slallig ägo. Ulskollet hemställde auriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:838. den Reservation hade avgivits av herrSvensson i (vpk) som ansett jc 107/, auriksdagen med bifall till motionen 1975/76:838 som sin mening Förstatligande av gav regeringen till känna vad reservanten anfört omförstatligande av skogsinduslrin skogsindustrin. HenLORENTZON (vpk): Tiden är långt liden. Jag skall därför inte ta i anspråk den talelidsom jag blivit antecknad för. Jag kunde nöja mig med all yrka bifall till denreservation som i har fogat till näringsulskoltets belänkande,men då vår partimolion nr 838 behandlar en så viktig fråga som den svenskaskogsindustrins framlid vill jag i korthet anföra några synpunkter. Vårtmotionsyrkande, som även återflnns i reservationen, gäller att riksdagenuttalar sig för ett överförande av den privatägda skogsinduslrin i statlig ägo.Motiveringen är den att de privata skogsbolagen inte ägnat den träkemiskaforskningen del intresse som måste till för att ur skogen som råvara få framnya produkter och därmed nya sysselsättningstillfällen. Dessa privataskogsbolags strävan har alltid varit, och så är fallet fortfarande, all tjänade stora pengarna så snabbi som möjligt. De s. k. övervinsterna för något årsedan är ett bevis för detta. Produktionenhar framför allt varit inställd på råvara och halvfabrikat. Här har de storapengarna kunnat göras. Intresset för avancerad forskning och utveckling harvarit minimall. Den forskning som förekommit har främst varit inriktad på attfå fram de mest effektiva maskinerna för skogsavverkningarna. är ocksåstora delar av vårt land kalhyggen. Åtskilliga företagsenheter har lagts nedoch tiotusentals arbetare har gjorts arbetslösa. Samhället har fått träda lillför att klara sysselsättningen så gott som del nu har varit möjligl.Jättevinsterna har hamnat hos stor-flnansen och i stor utsträckning gått påexport lill ullandel. Vihar, som framgår av ulskoltsbetänkandet, år efler år återkommit med motion idenna fråga, och ulskotlsbetänkandena över våra motionsyrkanden kan i mångastycken betecknas som den obolfärdiges förhinder. Våra yrkanden har dock fåttstarkt gensvar hos fackföreningsfolket. 1 vår motion hänvisar vi också tillhur Pappersindustriarbeiare-förbundeis avdelning 17 i till förbundetskongress 1965 framförde som sin mening att vill inte de privata skogsbolageninordna sig i förhållanden som bäst är ägnade alt gagna samhället och folkel,bör frågan om förstatligande av skogsindustrin ställas på dagordningen.Kongressen anslöt sig lill Kramforsavdelningens mening. Kravelhar ålerkommit från olika fackföreningar, och på Pappersin- dustriarbeiareförbundels kongress 1974 var frågan åter aktuell. Denna kongress beslöt all hos regeringen besiälla, som man uttryckte det, åt gärder för alt, som man också uttryckte det, socialisera de privata skogs- 143 beslöt på sin senaste kongress att resa kravet på att de svenskapappersbruken förstatligas. är det fem fackförbund som krävten statlig styrning av den svenska skogsinduslrin. Det är Pappers-, Skogs- ochTräinduslriarbetarförbunden inom LO, samt SIF och SALF i TCO. kommer att få ta ställning till en motion som följersamma linjer, nämligen att dessa privata skogsbolag endast låter profitbegäretvara avgörande. En omfattande kapitalförstöring har skett där de storavinsterna inneburit en omfattande kapitalexport. Avancerad träkemisk forskningoch utveckling har inte ägnats tillbörligt intresse. Därför bör samhälletöverta denna industri. Efterall alla år ha motionerat i denna fråga i har vänsterpartietkommunisterna en stark resonansbollen ute bland fackför-eningsfolkel. Jag yrkar bifall till den reservation som är fogad vidnäringsulskoltets betänkande 56. HenHAGLUND (s): Med hänsyn lill all samma förslag om förstatligande av skogsinduslrinhar behandlats sex gånger hänvisar jag lill utskotlsbetänkandel 56. Där flnnsett fylligt material som jag kan presentera genom rubrikerna. Vissa utredningarär redovisade liksom forsknings- och utvecklingsarbete inom skogsindustrin,som vi ägnat två sidor. Vi har också redovisat tidigare behandling av motioneri detla ämne. Slutligen anför utskottet: "Ettomfattande utredningsarbete som berör olika delar av skogsindustrin har - somframgår av den redovisning som lämnats ovan - inletts under de senaste åren.Syftet med utredningsarbetet är att bidra med underlag för ett näringspolilisklställningstagande på skogsnäringens område som enligt uttalande avindustriministern planeras äga rum ell av . Utskollel anser bl.a. mol denna bakgrund alt det inte flnns anledning för att uttala sigi fråga om förstatligande av skogsinduslrin." Vivill alltså avslå motionen och jag yrkar bifall lill ulskollets betänkande. Överläggningen var härmedslutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrSvensson i , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoiiets hemställan i betänkandet nr56 rösiar ja. den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservaiionen av i . Vidomröslning genom uppresning förklarades flerialei av kammarens ledamöier harösial för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkstiilldes votering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 293 Nej - 18 § 10 FöredrogsNäringsulskoltets betänkande 1975/76:60 med anledning av proposilionen1975/76:175 om ändring i lagen (1919:240)om fondkommissionsrörelseochfondbörsverksamhet På förslag av beslöt kammarenuppskjuta behandlingen av del på föredragningslistan ålersiående ärendei lillmorgondagens sammanträde. §11 Herr talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle skatleutskoiieis betänkande nr 64 uppföras främst bland tvågånger bordlagda ärenden. § 12 Anmäldes och bordlades Skatteutskoiiets betänkande 1975/76:63 med anledning av propositionen1975/76:180 om ändrade regler för beskattning av realisationsvinster, m. m.jämte motioner 1975/76:44 med anledning av motionerompensionärernas levnadsstandard m. m. 1975/76:53 med anledning av proposilionen1975/76:100 i vad avser anslag till förelags- och branschfrämjande åtgärder,m. m. jämte motioner 1975/76:54 med anledningav motioner om näringspolitiken 1975/76:73 med anledning av propositionen1975/76:121 om vissa varvsfrågor jämte motioner 8 13 Kammaren åtskildes .