prot · FZ09150 · 1975-12-31 00:00:00 — Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkiindes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskollets hemställan i betänkandet nr62 mom. 3 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av herrar Regnéll och Hovhammar. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kamniarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 252 Nej - 46 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momeni hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels ulskollets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i Glömminge m. fl,, och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskollets hemställan i betänkandet nr62 mom. 7 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i Glömminge m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertald av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösl-riiknirig verkställdes votering med omröstningsapparai. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 218 Nej - 81 1975/76:66 med anledningav moiion om försäljning av utliindsk frukl 1975/76:67 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Kammarenbiföll vad uiskoitet i dessa beiänkanden hemställt. 1975/76:47 angåendetilläggsbudget 11 och tilläggsbudget budgetenför /76 1975/76:48 angående statsbudget för /77 Sedankammaren bifallit utskoltels framställningar om alt ärendena skulle företaslill avgörande efter endast en bordläggning, bifölls vad uiskottel i övrigihemställt i dessa betänkanden. § 9 Meddelande omriksmötet /77, m. m. Meddelandeom likstnötel /77, nt. Dekammarens prolokoll som återstår ojuslerade vid innevarande slutframläggs lill godkännande och fredagen den 2juli . Underförutsättning atl utgången av höstens riksdagsval hinner kungöras ivederböriig lid kommer den nyvalda kammarens första sammanträde all . Skriftlig eller telegrafisk underrättelse omtidpunkt för det första sammanträdet komnier all tillställasriksdagsledamöterna. Avsikten är all utskottsval skall ske måndagen den 11oktober. 1enlighet med rekommendationer av talmanskonferensen kommer veckorna den 1-7november 1976 och att hållas fria från sammanträden ikammare och ulskotl. Jag utgår från alt ingen av kammarens ledamöler önskar altjag nu skall lämna en sammanfattande redogörelse över 1975/ochden gångna treårsperioden. Jag hänvisar i stället lill den utdeladestatistiken, där praktiskt laget varje diagram visaratt arbetsbelastningen vidriksmötet /76 varil väsentligt siörre än under lidigare år. Intemindre än 46 av kammarens ledamöter kommer alt avgå från . Herrandre vice talmannen och fru tredje vice talmannen lämnarbåda riksdagsarbetei och lalmansuppgifien, som de fullgjort med oväld och slorskicklighet. Del lack jag här riktar till våra två avgående vice talman avsersåväl deras insatser i kammarens presidium som deras riksdagsmannagärning i övrigi. Kammarensålderspresideni i lämnar nu , som han tillhörti . Som ledamot av regeringen uppehöll han posternasom kommunikationsminister, försvarsminister, socialminister ochutrikesminister. avgår efter 36 riksdagsår. Han var partiledareför och tillhörde regeringen under 7 år.Herr i och har under mer än etl kvarts sekelvarit förgrundsgestalter i vårt lands politiska liv. Trafikutskotlelsordförande i kom med i 1949 och kanalltså se tillbaka pä . Socialför-säkringsutskoltets ordförandeherr och , ledamot av regeringen under , har båda 25riksdagar bakom sig, ulrikes-utskoiteis ordförande herr . 'Xrne iStockholm och 23. , som var ordförande ibankoutskotiei , har liksom iTrobro och varil verksam i . FruThunvall, , i , och herrPetersson i har tillhört och finans-uiskotletsordförande , , saml i ochherr i . Även kul-turulskollets ordförande herrMallsson i Lane-Herreslad hör till dem som läninar . Jagriktar elt varmt lack inte bara till de ledamöler jag här nämnt ulan också tillövriga avgående ledamöter för förnämliga arbetsinsatser och gon kamratskap. Jaglackar också kammarens övriga ärade ledamöter för det intresserade ochvärdefulla arbete som utförts under del gångna . Etlsärskilt lack vill jag uttala lill vice talmannen för värdefull hjälp och gottsamarbete. Jagframför också kammarens lack till vår sekreterare för hans skickliga ochansvarsmedvetna arbete. Likaså vill jag ge uttryck för kamniarens tacksamhettill kanslipersonalen, stenografkären och all övrig personal för utomordentligaarbetsinsatser och beredvillighet under den mycket hårda arbetsbelastning somvi haft detla år. Jagönskar kammarens ärade ledamöter och personal en skön och angenäm sommar. Ävenom valrörelsen, som redan börjat, kommer att medföra mycket arbete förledamöterna hoppas jag ändock all sommaruppehållet skall ge alla tillfällelill avkoppling och rekreation. Herr andre vice talmannenVIRGIN (m): Tredje vice talmannen och jag själv ber all fålacka för de mycket vänliga ord som riktades lill oss. Vi vill också lackaHenry för dl fint föredöme, för överseende och vänlighet i ettsamarbete inom talmanspresidiei som inte skulle ha kunnat vara bättre. Närjag 1960 inträdde som ledamot av första kammaren hade jag inte särskilt storaförväntningar. När jag nu lämnar är jag uppfylld avtacksamhet över de upplevelser jag har haft och de intryck och erfarenheter jaghar fåll. Jag har lärt mig förstå all riksdag är elt utomordentligtfint insirumeni i vårt svenska folkstyre. Det innebär inte all jag inte kanfinna saker som är värda all kritisera i . Det vore inte sant att sägadet. Men jag har insett alt aren fullödig representant förhuvudmännen, fördel svenska folkel med dess brister och ofullkomligheter, menockså med dess storhet och styrka. Jaghar lärt mig alt ledamöter är en samling personligheter, som - notsskiftande bakgrund och trots olika åsikter och värderingar - alla har en sakgemensam: en strävan alt efter bästa förmåga främja del svenska samhälletslyckosamma utveckling. Del är en strävan som lar sig olika ullryck och som istridens helia av motståndare ofla förnekas, men den finns där alllid. Den äralltid drivkraften bakom förslag och yrkanden som framställshär i kammaren och grundvalen för de beslut som här fallas liksom den var del ikammarens båda föregångare. Jagvill gärna tro alt det kommer att förbli så i framliden även om kammarenssammansättning kan komma all förändras. Det är med djupaste respekt för riksdag, för dess lalman ochför dess andra framstående föreirädare - och med del menar jag var och en avkammarens ledamöter och tjänstemän - och det är med uppriktig tillgivenhet föralla dem som jag har lärt känna under dessa år som jag nu ber att få säga lackoch farväl. Somålderman tackar jag å allas våra vägnar eder för de vänliga ord ni riktadetill oss. Jag betygar vår uppskattning av edert handhavande avtalmansklubban. Detla omdöme gäller också presidiet i övrigi. Trots en ständigtökande belastning har ni bidragit lill all är arbdsduglig. Visst harslulperioden som alllid varit arbetsam, delvis beroende på ledamöternasträngtan att ge ultryck åt sina oförgripliga meningar - förståeligt med tankepå de frågor som behandlats. Talarna har inte anseti sig böra vara njugga idet avseendet med volymprocenten. Och presidiet har tålmodigt, med miner av förståelseoch välvilja, lyssnat lill förkunnelserna. Jaginstämmer också i del lack som herr talmannen riktade till de skickligamedarbetare, som under chefljänsiemännens ledning bidragit till ett gott resultat. Somvi hörde läninar många av kammarens ledamöter med detta sinauppdrag som folkets befullmäktigade ombud. Del sker icke utan etl stänk avvemod. Vi finner dock tröst i alt ingenting kan hindra oss alt utanförriksdagen verka för våra meningar. Om till äventyrs livet inte börjar vidsjuttio så går del i alla händelser vidare. Värreblir saknaden av kamratskapet som utvecklas här i huset, detta finstämdainsirumeni i samspelet människor emellan, som gör den dagliga samvaron såotvungen och mänsklig och som övervinner alla partigränser och gruppbildningarav annal slag. Del skapar en god arbetsmiljö. Ytterst bottnar företeelsen iden politiska värdegemenskap som trots alla motsättningar präglar vår tillvaro,en lillgång som vi skall ta vara på och vidareutveckla. Partipolitiska meningaroch ideologier kan brytas mot varandra ulan all åtföljas av oförsonligamotsättningar och personligt agg, ett vittnesbörd om del demokratiska systemelsstyrka och överiägsenhet i jämförelse med andra syslem. Vidmin ålder blickar man gärna lillbaka pä sin ungdoms synder -och önskar atl mankunde göra om dem. Nåja, en blick i gamla riksdagsprotokoll har uppenbarat förmig, att dl och annal kunde ha varil ogjort. Ettär dock säkert: det är en oförlikneligt händelserik lid på gon och ont vi äldrekan blicka lillbaka på. Även om vi förskonats frän de våldsamma poliliska ochmilitära jordskalv, som kännetecknat större delen av den övriga världen, såhar vi varit med om en förunderlig utveckling i vårt folks historia. Sverigehar - trots alla kvardröjande ofullkomligheter - blivit elt bättre hem för sinasöner och döttrar. De tekniska underverken har medverkat härtill. Menfördelningsproblemet har ständigt måst skjutas i förgrunden, och niänga av detekniska förbättringarna är resultat av själva demokratiseringsprocessen. Dennautveckling har skett utan att den berövat någon medborgare friheten, om manbortser från alt den begränsat friheten all utnyttja andra människor. Delbeslul om arbetslivets ylleriigare reformering som detla fattat öppnarnya perspektiv till alt fördjupa och befästa demokraiin. Detta är avutomordentlig vikt, eftersom arbetsplatsen är en väsenilig del av vårtgemenskapsliv. Förer yngre, som skall fortsätta samhällsbyggandel, blir uppgiften inte lättare änför oss som lämnar av. Jordens folk blir alltmera beroende av varandra. Någonhar sagt atl vårt århundrade har fundamentalt ändrat vår tillvaros mån ochrymd. Folken och länderna har ryckt varandra närmare än lidigare underårtusenden. Tekniken behärskar alltmer vår tillvaro. Den är frigjord frånindividen. Den tillhör helheten. De flesta tekniska framsteg som förändrar vårvärld är kollektiva prestationer. Vad vi upplever är snarare dl tänkesätt hosmänskligheten än hos människan. Vetenskap och teknik driver oss in i en alllstörre kollekliv gemenskap, ett faktum som måsle bejakas i vår prakliskapolitik. Viär dock medvetna om att det finns en fara i att vetenskapen går sina egnavägar, att den skapar sina egna lagar och förutsättningar. På vapenieknikens,kemins och biologins område kan följderna bli oöverskådliga, om inte endemokratiskt ansvarig kontroll av utvecklingen kan upprättas och om människornainte själva får möjlighet all med sina förhoppningar och förväntningar styraden och formulera dess mål. Vi lever nämligen i en värld som oavbrutet avslöjarnya faror och nya underverk. Teknokralin får inte bli demokratin överiägsen.Samtidigt får polilikerna inte dröja sig kvar i del förflutna. Tvehågsenhetinför nya medel i föränderlighetens lid kan beröva stora medborgargrupper framstegetsfrukter. Del gäller atl finna den rätta balansen i möjligheternas rikedom ochomväxling. Djupare sett är politik ord som skall förkroppsligas. Vad som yttrashär och annorstädes av oss politiker skall omformas tUl en för människornabetydelsefull verklighel. Då båtar slagorden föga. På fäster siginte medborgarna vid den defensiva takliken atl klandra och nedvärdera vadandra vill. För dem är den offensiva metoden värdefullare: an dokumentera ochpåvisa vad man själv vill. Det kan vara värt alt påminna härom inför enstundande valrörelse. Vårdemokrati, herr lalman, har inte formats i kraft av myndighet eller diktat. Vjär medvetna om att folkens frihet utgår från den enskilda människans frihet ifolkel. Vi sätter medmänniskan framför samhället och samhället framför staten,som dock måste vara den sammanhållande och impulsgivande kraftkällan. En aktivstatsmakt skall också rätta lill Nr 150 vad vrängt är i samhällslivet. Fred'ieenden '' riksdag även i framliden söka sig fram till lösningar av 4 iuni 1976 dagensoch framtidens problem med bibehållande av solidariteten mellan avslut- , närjag kan känna mig oansvarig, herr talman, önskar jag er och ning alla er övriga en angenäm och arbetsam sommar. Herrtalmannen förklarade härefter riksmöiet 1975/76 avslutat. § 11 Kammaren åtskildeskl.