prot · FZ09140 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har fåll höra exempel där vi själva kanske tycktatt det handlar om så stora vinster att det inte är så omotiverat medbeskaitning, men där frågeställaren kanske ändå har en annan uppfattning. Vihar måhända också fåll höra reaklioner som går ut på att beskattningen bordesätta in tidigare. En del exempel har kanske visat all regeringsförslagelverkligen får besvärande effekier och slår hårdare än vad som är rimligl medhänsyn till målsättningen att ordinära vinster skall Beskattningenav realisationsvinster, m. m. gå fria från beskattning.Skatteutskottet har också rätlat lill en del av svagheterna iregeringsförslaget. Jag skall ta upp någrapunkter i förslaget till en närmare granskning. Dådet gäller fastigheter innebär ju förslaget au realisationsvinster i sin helhetblir skattepliktiga oavsett hur länge man har innehafl en faslighet. Dennuvarande indexberäkningen av anskaffningskostnaderna liksom det fasta tilläggetom . under innehavsliden kommer alt behållas, fast med denändringen att uppräkning och tillägg inte får ske för tid . Det ärbetydelsefullt atl de reglerna behålls. De är avgörande för att beskattningenskall bli rimlig. Vinsler som beror på penningvärdets fall skall inte bliföremål för realisationsvinstbeskattning. Det är den utgångspunkt som gälleroch som måste fortsätta att gälla. Attvi i huvudsak ställer oss bakom förändringarna beträffande fastigheter berordels på att de två viktiga reglerna om indexberäkningen och 3000-kronorstilläggel kommer att fortsätta all gälla, dels på att rätten tilluppskov med realisationsvinstbeskattningen kommer att vidgas. Del kommer ifortsättningen att bli möjligt att få uppskov också vid frivillig försäljningav fastighet, alltså om man byter en fastighet mot en annan, t. ex. i sambandmed ett nytt arbete. Detta är viktigt för många människor. Detflnns undersökningar som visar att de nuvarande skattereglerna betyder allreavinsibeskaiining kommer i fråga vid en av tio försäljningar. Eller för attvara exakt: av försäljningarna skulle vara vinstförsäljningar, om mantill inköpspriset lägger indexuppräkning och 3 000-kronorstillägg. De nyareglerna torde innebära att andelen vinstförsäljningar ökar någol, men baranågol, till 10,9 96. torde alltså gälla atl i ca nio fall av tioblir reavinstbeskattning inte aktuell. De ytterligare fastigheter som kommeratt beskattas lorde i första hand vara sådana som förvärvats . Påen punkl vill vi ändra regeringens förslag. Vi vill atl det fasta tilläggetskall kunna tillgodoräknas än fr. o. m. Det kan flnnasfall där en fastighet inköpts för länge sedan till ganska lågt pris och därägaren själv har gjort förbättringar som bara delvis kan tillgodoräknas och därfastighetens värde har stigit väsentligt. Genom atl medge3 000-kronorstillägg för ytterligare t. ex. skulle också dessaförsäljningar bli hell eller så gott som helt skattefria. Det flnns skäl föralt göra så, och del är inte någon större komplikation atl göra del - så sägerrealisaiionsvinsikommiitén och så sägs också i en del remissyttranden, t. ex.från . Vi vill därför att det fasta tillägget skall kunnatillgodoräknas från det verkliga anskaffningsåret, dock tidigast fr. o. m. år1942. Jagvill så gå över lill aktievinslbeskattningen. Jag har sagt all en utgångspunktmåsle vara att ordinära vinsler, som i huvudsak beror på penningvärdets fall,bör vara fria från beskattning. Den principen bör gälla inle bara vidfastighetsförsäljningar utan också vid aktieförsäljningar. Beträffande aktierbelyder ju förslagel all hela vinsten liksom skall beskattas, omförsäljningen sker , och för aktier som innehafts ändrasnuvarande bestämmelser om avtrappning av skatteplikten under de närmastföljande åren till att av reavinsten skall beskattas. Men i fråga omaktier menar man något annat med vinst än i fråga om fastigheter. Man räknarhär med nominella värden och tar alltså inte hänsyn till penningvärdelsutveckling. Vianser att det bör finnas ett system med indexuppräkning också då det gäller attfastställa vad som är vinst vid aktieförsäljning. Beskattningen bör avse deverkliga vinsterna, inte inflationsvinster, luflvinsler.Realisationsvinstkommittén utarbetade emellertid inte någol förslag omindexreglering av aktievinsler, och inte heller utskottet har haft lid attutarbeta något sådant förslag. Vi begär därför en utredning av denna fråga, föratl undersöka i vad mån del är möjligt att indexreglera aktievinstbeskatining- vi tror alt det är möjligt - och föreslå beskattningens utformning och nivå iett sådant system. Del har sagts atl banksparandet bör beaktas i detsammanhanget. Ja, jag tycker att man bör pröva former för värdesäkring avbanksparandet, men debatten handlar ju om aktievinster. Fördagen, då det alltså inle finns något färdigt förslag om indexsystem,accepterar vi med vissa ändringar regeringsförslaget i fråga om aktievinstbeskatining.På några punkter har det förslagel förbättrats i skatteulskoltet. På en viktigpunkt har vi dock inle kunnai enas. Det gäller schablonavdragel, alltså detavdrag om f. n. , som får göras från vinst vid försäljning av äldreaktier. Vi menar all avdraget bör vara . i det nya systemet. Detnuvarande beloppet har varit oförändrat under närmare , och därför är detnödvändigt att nu höja det för alt det skall behålla sitt reella värde. Endetalj som är aktuell i det här sammanhanget är dispensreglerna vidstrukturrationalisering. Det är ju så alt regeringen har möjlighet att medgebefrielse från beskattning vid aktieförsäljning för att underlättastrukturrationalisering. Jag noterar med tillfredsställelse all utskottet sägeratt dispensregeln skall tillämpas restriktivt. Jag anser emellertid altutskottet hade bort gå ett steg längre. De nuvarande reglerna, och formernaför deras hantering, är så pass otillfredsställande atl den nuvarande rättenalt meddela befrielse från reavinsibeskaiining vid förelagssammanläggningarbör avskaffas. Jagvill också säga all jag har förslåelse för ell par molionskrav där jag ändåinle har medverkal i reservationerna. Del gäller förslag om att avskaffaemissions- och fondstämplar och förslag om andra regler för aktiefondersbeskattning. Jag förutsätter all dessa frågor prövas mer ingående i -detutredningsarbete om reavinstbeskaltningen som pågår i andra utredningar. Detfinns slutligen en punkt där vi klart har en annan mening än regeringen ochutskotlsmajoriteten. Det gäller den lidpunkt från vilken de nya reglerna skallgälla. Förslaget innebär att reglerna skall gälla för försäljningar som skerefler utgången av . Vi skulle alltså i Beskattningenav realisationsvinster, m, m. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. dag, , beslutaom regler som skulle gälla fr. o. m. utgången av mars. Men det kommerall tanågra dagar, kanske , innan de nya lagarna finns i tryck och kanstuderas av de berörda. Först en god bit in skulle människor kunna vetavilka lagar som gäller från . Vitycker inte att det är rimligt att reavinstbeskattningen skall bli retroaktiv.Jag är medveten om alt det kan finnas situationer då det från allmän synpunktkan vara motiverat att en lagstiftning får tillbakaver-kande kraft, men dåmåste det finnas mycket starka skäl - synnerliga skäl, som det brukar heta. Ochsådana skäl finns inte i det här fallet. Vi kan inte finna det rimligt attriksdagen och allmänheten kan konstatera alt en lagstiftning är gjord i och medatl regeringen har lagt fram en proposition. Då blir utskottens och riksdagensprövning inie särskilt meningsfull. Vihar inom utskottet blivit ense om betydelsefulla ändringar av regeringsförslaget.Vi har på några punkter delade meningar inom utskottet. Och på någon punkt t. o. m. bli så att beslut fattas genom lotlning. Det blevalltså inte klarlagt , då regeringen lade fram sin proposition, hurden nya lagen skulle se ut. Del blir det genom beslut. Detmåste också vara rimligt att de nya författningarna kommer ut i tryck innan debörjar gälla. Därför anser vi alt den nya lagen skall gälla försl fr. o. m. attden kommit ut i tryck i . Vi kommer alltså med några undantag att stödja utskollels förslag tillny reavinsibeskaiining. Vi tycker att utskottets förslag i huvudsak fyllermålsäiiningen atl ordinära vinster som till största delen beror påpenningvärdets fall skall vara fria från beskattning. Regeringsförslaget harpå viktiga punkter förbättrats under utskottsbehandlingen. Del borde haförändrats på några punkter till. Men den framtidarea-lisaiionsvinslbeskauningen är under utredning inom 1972 årsskaiie-utredning och föreiagsskatieberedningen. Båda utredningarna beräknasvara färdiga . Skulle det visa sig att de nya reglerna medför mindregoda effekier kan vi snart pröva om dem. Menvår principiella utgångspunkt är klar: Ordinära vinster som i huvudsak berorpå penningvärdets fall skall vara fria från beskattning. Andra vinster skallbeskattas. Det betyder att vi avvisar de betydande lättnader i beskattningensom somliga talar för. Slora, reella vinster vid försäljning av faslighet ochaktier bör beskattas. Det betyder också alt vi avvisar de belydande skärpningari beskattningen som somliga talar för. De skulle på ett orimligt och omotiveratsätt drabba många människor som inte säljer i vinstsyfte. Jag yrkarbifall lill reservationerna 4, 6, 8, 10 och 13. Hen (vpk); När man läser en del av debattinläggen om del här förslaget tilländringar i realisationsvinstbeskattningen och en del borgerliga reservationer till detbetänkande som vi nu behandlar, får man lätt den uppfattningen att förslagetskulle innebära en kraftig skärpning av beskattningen. Så är, som alla vet somtagit del av detsamma, inte alls fallet. Förslaget är huvudsakligen av tekniskkaraktär. Det innehåller vissa mindre skärpningar men också vissa lättnader. Deskärpningar som föreslås är verkligen obetydliga lill sina verkningar. Del harju också uppmärksammats framför allt av de fackliga organisationerna och derasföreträdare som har tagit ställning till hur beskattningen avrealisationsvinster skall vara utformat. har exempelvis i nr 11på ledande plats behandlat förslagel under , och jagvill citera några satser ur den ledande artikeln: "FinansministerGunnar Strängs förslag till skärpt realisationsvinstbeskattning är inle ensvärt epitetet skärpt. Förslagel innebären skärpning av beskattningen avvinsterna på försålda aktier som är så låg att börsen reagerade med rekordhöganoteringar. Beträffandevillaägarna kommer de flesta som säljer en villa inte att behöva skatta förnågon vinst alls, enligt en ovanligt enig expertkår. Dessutombehöver den som säljer ett småhus med god vinst för all köpa sig en trevlig ochbetydligt dyrare lyxvilla inle betala någon skatt alls. Det visar ju en rörandeomtanke om svenska folkets behov av allt högre boendestandard. Vadtänker finansministern föreslå för alt hjälpa alla lägenhetsinnehavare, sombor i trånga och något slitna lägenheter, att byta dessabostäder mot en ny fräsch och större lägenhet utan extra koslnader och kansket. o. m. med en god skattefri vinst på fickan? Propositionenom reavinstbeskaltningen förändrar inte några av de grundläggande orättvisornai vårt skattesystem där reavinstbeskaltningen kanske är den allvarligaste bovenav alla." SåvälLO som TCO har också i sina remissyttranden över förslagel frånrealisaiionsvinsikommiitén krävt att betydande skärpningar skall göras av beskattningenav realisationsvinster. Vpkdelar denna mening. Även om såväl företagsskatteberedningen som 1972 årsskatteutredning har i uppdrag att pröva olika sidor av realisationsvinstbeskattningen,bör vissa skärpningar genomföras. Regeringen är ju heller intefrämmande för att man överger linjen om en enbart teknisk översyn, eftersomfinansministern föreslagit vissa materiella förändringar i beskattningensutformning. Vi föreslår därför en del omedelbara skärpningar och menar att debör följas av en allmän omarbetning av realisationsvinstbeskattningen enligtprinciper som vi har angivit i vår molion. Denna omarbetning bör företas av deredan verksamma skatteuiredningarna. Enligtvår uppfatining måste beskattningen av realisationsvinster bygga på följandetvå principer: Hela realisationsvinsten bör i princip varaskattepliktig. Beskattningen av realisationsvinster bör vara avminst samma skär- Fredagenden 28 .maj 1976 Beskattningenav realisationsvinster, m. m. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. pa som beskattningen avarbetsinkomster. Omnågon skillnad är motiverad i beskattningen av dessa bägge in-läktsformer måsteden vara att inkomster av förvärvsarbete beskattas lindrigare. På grundval av dessa båda principer bör den konkreta utformningen avrealisationsvinstbeskattningen ske. Utskottethar yttrat sig om detta förslag och avstyrker del med motiveringen alt sådanahär tilläggsdirektiv lill utredningarna, som vi har föreslagit, enligtutskottets mening kommer att fördröja utredningsarbetet. Jag skulle viljafråga representanterna för utskottet som skall tala här: På vilket sätt kommerdetla att fördröja utredningarnas arbete? skatteutredning, som jagkänner från insidan, har ännu inle över huvud taget börjat behandla dennafråga. Man avvaktar beslut innan man börjar diskutera synpunkter pårealisationsvinstbeskattningen. Hur kan då tilläggsdirektiv till utredningenförsena dess arbele? Iandra sammanhang avstyrker utskollel yrkanden om omedelbara förändringar medhänvisning till skatteuiredningarnas arbele och säger att man inte börföregripa det. Utskottet kör alltså med två olika motiveringar när del gällerau avstyrka yrkanden om skärpningar av realisationsvinstbeskattningen. Delsvill man avstyrka dem med hänvisning till att ändrade direktiv ochtilläggsdirektiv skulle försena utredningarnas arbete, dels vill man avstyrkadem med hänvisning till att utredningarna skall behandla dessa frågor. Hur villutskottet egentligen ha del? Man bör ju rimligen bestämma sig för en av dessamotiveringar. Denavgörande fråga som uppkommer här är ju vilka principer som denna beskattning skallgrunda sig på. Och jag skulle vilja ställa en fråga till representanterna försocialdemokratin och för de borgerliga partierna: Tänker ni gå ut och slåss ivalrörelsen för all arbetsinkomster skall beskattas hårdare änrealisationsvinster? Kommer ni att öppet framträda inför väljarna och förklaraatl detta är er ståndpunkt och detta vill ni slåss för i politiken? Det är juden ståndpunkt som dessa partier intar i skatteutskottets betänkande och somföreträdarna sannolikt kommer att tala för , och det är just detta somhela frågan handlar om. Ettproblem som alllid kommer upp när man diskuterar realisationsvinstbeskattningenär om och i vilken grad hänsyn skall tas till förändringar i penningvärdet,dvs. i del aktuella läget till inflationen. I gällande regler får som bekantvid beräkning av realisationsvinst exempelvis på fastighet ingångsvärdetomtecknas till det belopp vartill det skulle ha uppgått efter det allmännaprisläget under det år då avytlringen ägde rum. Menalt så bör få ske är inte alls självklart enligt vår mening. Motiveringen fördetla beräkningssäll brukar vara att enbart inflationsvinster inte skallbeskattas. är det emellertid för det första mycket svårt atl avskilja eninflationsvinsl från övriga delar av realisationsvinsten. Hur stor del avvinsten beror på inflationen? Hur slor del beror på spekulation? Hur stor delberor på olika former av markvärdestegring? När ingångsvärdet omräknas medhänsyn till "del allmänna prisläget" under försäljningsåret ingårdäri också den markvärdestegring som har förekommit och som självfallet skallbeskattas. För det andra bör del påpekas att av fortgåendeinflation, som den vi nu lever i, beskattas även på andra områden inkomstersom ökat genom inflationen. Det finns knappast någol skäl till att justrealisationsvinster skulle vara undantagna härvidlag. Heltohållbart anser vi del vara all bibehålla den regel enligt vilken helaingångsvärdet får indexuppräknas och inte bara den del av anskaffningskostnadensom fastighetsägaren själv finansierat. Det innebär att fastighetsägaren ocksåskulle dra fördel av att inflationen har ökat skuldbeloppet. Kritikbör även riktas mot alt man använder konsumentprisindex vid omräkningen frånnominell till reell prisutveckling. Konsumentprisindex inbegriper ju en del avkostnaderna för de offentliga nyttigheterna. Varför skall detta index läggastill grund för den här omräkningen? Det flnns ju ell nettoprisindex som skullelämpa sig mycket bättre för denna omräkning. Vihar tagit upp dessa frågor och föreslagit en ändring, men utskottel säger nejtill det förslaget. Motiveringen är i första fallet att motionärerna inte harframlagt några användbara lösningar av hur man skall göra uppdelningen mellanvad fastighetsägaren har betalat in och vad han har lånat till. Men är detverkligen så besväriigl att fastighetsägaren själv redovisar hur stor del hanhar flnansierat när beskattningen skall ske? Jag kan inte finna att dettaskulle vara så oerhört krångligt som både finansministern och utskottet villgöra gällande. Närdel gäller vårt krav att nettoprisindex skall användas i stället förkonsumentprisindex säger utskottet inte ett ord till motivering för sillavstyrkande. Jag vill därför be alt utskottets representant motiverar varförman har avvisat detta yrkande och varför man anser att det är bättre altanvända konsumentprisindex än nettoprisindex, när den här beräkningen skallgöras. Detbör också påminnas om att del har skett myckel storavärdestegringar av fastighetsbeståndet. Enligl en beräkning redovisad iLO-tidningen nr 10/1976 skulle värdestegringsvinsterna enbart på beståndet avsmåhus ha uppgått ill per åri nettopriser och drygt 4 miljarder i samma årskonsumentpriser. Bara en del av denna prisstegring går alt förklara medhänvisning lill den allmänna inflationen. Enligtgällande regler får, om fastighetsavyttringen omfattat byggnad som i huvudsakär avsedd alt användas för bostadsändamål, vid vinstberäkningen avdrag görasmed ett belopp av . Del är en fördel som innehavare av vanligahyreslägenheter inte har. Och vid den jämförelsen, som man självfallet måstegöra, kan vi inte se att det flnns något skäl att bibehålla detta 3000-kronorsavdrag. Vi menar därför alt det bör avskaffas, och del kravel harockså ställts av . Beskattningenav realisationsvinster, m. m. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. som regeringen föreslår nu en väsentlig ny fördelför försäljare av fastigheter. Man föreslåren utvidgning av rätten till uppskovmed reavinstbeskattningen i de fall då den skattskyldige avser att förvärva enersättningsfastighet. En sådan utvidgning kan enligt vår mening inte godkännas.Den måste anses obefogad vid en jämförelse med de skatteregler som gäller förandra bostadsinnehavare och andra skattskyldiga. Vi kan inte se atl det flnnsnågon motivering för att ge just fastighetsägare och försäljare av fastigheterdenna stora favör. Sammanfattningsvisanser vi att en skärpning är nödvändig av realisationsvinstbeskattning vidfastighetsförsäljning jämfört med de av regeringen föreslagna reglerna. Ochman bör då observera att en sådan skärpning skulle bidra till en lugnareprisutveckling på mark och fastigheter. Den skulle göra det lättare förinkomsttagare i normallägen att skaffa sig ett småhus. Den skulle också gelägre taxeringsvärden och därmed lägre boendekostnader för dem som redan harett hus jämfört med de effekter som följer av de nuvarande skattereglerna. Deenda som drabbas av en skatteskärpning är de som försöker göra vinster påhusaffärer. Enskärpning av realisationsvinstbeskattningen vid försäljning av aktier är ocksånödvändig. Enligt de principer vi utgår ifrån vid vår bedömning bör hela vinstenvara skattepliktig. Samma skäl som talar för att vinslen skall redovisas till 100 96 talar för att så skall ske även ifortsättningen. Detta bör vara riktpunkten för den översyn av beskattningen somskall ske. Under en övergångstid kan man i ett provisorium acceptera 75 96, enskattepliktsats som vi har föreslagit nu och som också har föreslagits av LO. Utskottetavstyrker den här skärpningen till 75 96 och anser att den skulle medföraölägenheter. Jag kan dock inte finna att utskottel har närmare specificeratvari dessa olägenheter från samhällelig synpunkt skulle bestå. Jag vill lilldet här talet om olägenheter göra följande påpekande. Mankan självfallet säga atl det är en mindre olägenhet för en löntagare om bara 4096 av hans inkomst beskattas jämfört med nuvarande regler. Men det handlar helaliden om rällvisekravet i beskattningen. Och jag vill ställa en fråga till herrWärnberg som sedan skall tala för utskottet: Är det verkligen rättvist attskatteuttaget på aktievinster skall vara väsentligt lägre än förarbetsinkomster? Den frågan måsle vi besvara när vi skall ta ställning tilllagstiftningen. Dettredje områdel gäller realisalionsvinslbeskatlningen av annan lös egendom änaktier och dylikt, framför allt olika typer av lösöre. Denna är enligt gällanderegler tidsbegränsad med en gräns vid fem. Här villerealisaiionsvinsikommiitén ha en skärpning, där man i ökad utsträckning skullebeskatta vinster på vissa typer av lösören, t. ex. ädelstenar, konst, antikviteteroch annat. Finansministern vill med hänsyn till kontrollsvårigheterna inteföreslå någon ändring i gällande regler. Vihar svårt att förstå varför man inie skall beskatta konst, antikviteter, ädelstenar,m.ynt, frimärken osv. Varför skall detta undantas realisationsvinstbeskattningen?Della så mycket mera som det finns en stark tendens till placering ochspekulation just i sådana typer av lös egendom. Kontrollproblemen bör varamöjliga all lösa. Delenda som utskottel anfört på denna punkt är en hänvisning just tillkontrollproblemet. Jag medger atl det naturligtvis finns svårigheter. Men jagvill påpeka att det redan nu sker beskattning vid innehav upp till . Detkontrollproblemet har det tydligen varit möjligt att lösa. Då bör det enligtmin mening också gå att lösa kontrollproblemen på andra sidan femårsgränsen. Beträffandeen del av de frågor som berörs i det föregående krävs enligl vår meningytterligare utredning. Detta uppdrag ligger redan hos de tillsattaskatteutredningarna. När del gäller andra frågor anser vi det emellertidnödvändigt att nu fattar beslut, som i vissa fall får bli avprovisorisk karaktär. Jag vill, herr talman, meddet anförda yrka bifall till motionen 2521. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. Jag kommer i mitt inlägg att begränsa mig till de frågor som har medreavinstbeskattningen av aktier att göra. Densenaste tidens ekonomiska utredningar har alla påvisat det betydandekapitalbehov som finns inom svenskt näringsliv. Av den anledningen hade detvarit önskvärt att på olika sätt stimulera till sparande i aktier. Vi har ju f.n. bortåt en miljon aktieägare här i . Olika undersökningar har visatatl ytleriigare lika många är intresserade av aktier som sparform. Dettapositiva intresse borde det finnas all anledning för statsmakterna atl ta välvara på. Det riskvilliga sparandet är den absoluta förutsättningen för ettfortsatt fritt och expanderande näringsliv. Också ur jämlikhels- ochrättvisesynpunkt finns det all anledning att stimulera till en spridning avaktieägandel till nya grupper. Enkla rea-vinsibeslämmelser på en rimlig nivåoch förbättrade arbetsvillkor för aktiefonderna skulle tillsammans med olikasparsiimulerande åtgärder göra det möjligl för betydligt fler all spara iakiier. Denproposition som vi nu behandlar innehåller en hel del förbättringar också ifråga om aktier - något lägre beskattning vid försäljning av aktier ochen vidgad rätt att avräkna reaförlust mot senare års reavinst. Men det främstaintrycket av förslaget är ändå den föreslagna mycket kraftiga skärpningen avreavinstbeskattningen när det gäller litet äldre aktier. I stort sett kan mantala om en fördubbling för de akiier som innehafts . Vadär då anledningen till denna kraftiga skärpning? Är det så attaktievinslbeskattningen kanske har varit osedvanligt låg i ? Tyvärr ärväl förhållandet det rakt motsatta. I ytterst få länder tillämpas såväl enaktievinstbeskatining som en förmögenhetsbeskattning. Här i flnns sombekant bådadera, som inkomstbeskattningen ligger