prot · FZ0962 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:62 Förhandlingarnaleddes av herr andre vice lalmannen. Om älgärder moi arbetslösheten i §1 Om åtgärder mot arbetslösheten i Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för all besvara (vpk) anmälda interpellation, 1975/76:88, och anförde: har frågat mig hur jag bedömer sysselsättningsläget iVästernorrlands län och om regeringen har någon utarbetad plan över omedelbaraoch långsikliga åtgärder för alt komma lill rätta med den besvärandearbetslösheten i detta län. SomJag framhöll med anledning av en liknande fråga av förrariksmötel härden långsiktiga arbetsmarknadsutvecklingen i länvaril relativt ogynnsam under en rad av är. Sysselsättningslägeti länet kännetecknas för dagen av minskad efterfrågan på personal och ell ökalantal arbelssökande. Del är främsl den inlernalionella lågkonjunkturen som harfått betydande verkningar för många förelag inom länet. a.sågverk samt massa- och pappersindustri. Även byggarbetsmarknaden, främst inomSundsvallsregionen, har haft problem. Behovel av yrkeskunnig och van personalkvarstår dock inom bl. a. verkstadsindustrin. Däremol har rekryteringen avpersonal i övrigt minskal, vilket bl. a. påverkar kvinnornas och ungdomensmöjligheler atl fä lämpliga arbeten. Som jag sagt liggerVästernorrlands län i lopp när det gäller beviljat lokaliseringsstöd med mer än16 % av del totala stödbeloppet i landei. Härtill kommer desysselsättningsökningar som utlokaliseringen av statlig förvaltningsverk-samheim. m. till länet innebär. Del är regeringens strävan att genom fortsattalokaliseringspoliliska ansträngningar söka skapa yllerligare arbetstillfälleni länet i riktning mot en mer differentierad arbetsmarknad. Enrad olika sysselsäitningsskapande älgärder har satts in för att i det aktuellalägel hävda sysselsättningen inom länet. 26 företag inom länet har ansökt omlagerstöd till ell sammanlagt värde av ca 400 milj. kr. Dessa förelagsysselsätter sammanlagt ca 12 000 personer. har vidare 219 förelagfått tillstånd att ta medel i anspråk ur investeringsfond förkonjunklurutjämningar, arbelsmiljöfond och särskild investeringsfond till ettsammanlagt värde av 230,8 milj. kr. Härav avsåg 31,3 milj. kr.investeringsfond, 71,2 milj. kr. arbetsmiljöåtgärder och 128,3 milj. kr. medelur särskild investeringsfond. program för beredskapsarbeten budgetåret protokoll 1975/76:61-62 Omåtgärder mot arbetslösheten i 1975/76 upptar förVäslernorrlands län objekt för ca 220 milj. kr. Totalt har länet hitinlillstilldelats 114 milj. kr. i statsbidrag för beredskapsarbeten under innevarandebudgetår. var 1 300 personer sysselsatta i sådana arbeten, ochantalet beräknas om någon månad sliga lill närmare 1 500. Ävenarbelsmarknadsulbildning bedrivs i slor omfallning. F. n. befinner sig närmare2 500 personer i arbetsmarknadsutbildning, varav ca hälften är kvinnor. Föratt stödja sysselsättningen inom industri- och byggnadssektorerna har statligaindustribeställningar lidigarelagts och statlig byggnadsverksamhet förlagtslill länet bl. a. inom . Delångsiktiga regional- och sysselsäUningspoliliska problemen kommer attbehandlas i en särskild proposilion, som beräknas kunna föreläggas riksdagenunder . (vpk): Jag framför mitttack lill arbelsmarknadsminislern för svaret på min interpellation. Svaret äregentligen mer hoppingivande än vad fallet var när vi diskuterade sammafråga. Frågangäller Ju om regeringen har någon utarbetad plan över omedelbara såväl somlångsikliga älgärder för atl komma lill rälla med den besvärande arbetslösheteni . Jag anser all svaret är mer hoppingivande därför allstatsrådet nu avslöjar alt regeringen kommer atlframlägga en proposilion om just de långsiktiga regional- och sysselsäUningspoliliskaproblemen. Underinterpellationsdebatten om samma frågeställning som framkom detalt statsrådet gärna säg alt den som ställde frågor till statsrådetockså framförde förslag till lösandet av de allvarliga problem som del varfråga om. Jag har lagil fasla på della statsrådets önskemål frånfjolårsdebaiten och kommer senare i mitt inlägg att framföra en del förslag.Möjligen kan dessa konkreta förslag komma att övervägas vid utarbetandet avden proposition som regeringen skall framlägga. Jagskall Jusl nu inle ta upp alla de olika stödåtgärder som statsrådet nämner isitt svar och som kommil Väslernorriand till del ulan endasl en fråga i detlasammanhang, nämligen den där statsrådet hänvisar lill de sysselsättningsökningarsom utlokaliseringen av statlig förvaltnings-verksamhet inneburit för länet. Jagär överens med statsrådet på denna punkl men vill göra del tillägget atl dennautlokalisering kunde ha varil ännu mer omfallande. Utlokaliseringen av slalligaverk till har varil för liten i förhällande till behoven. Jagvill i detla sammanhang erinra om utlokaliseringen av domstolsverket.Inrikesuiskottet, där jag själv är ledamol, uttalade sig enhälligl såväl är1972 som är 1973 för atl borde förläggas lill . Ävendelegationen för omlokalisering av statlig verksamhel föreslog somlokaliseringsort. Trots dessa rekommendationer stannade regeringen förJönköping, IJönköping rådde som bekant en överhettad arbetsmarknad; i var delbrist på arbetstillfällen. Ur sysselsättningssynpunkt hade det alllsä varitmera motiverat all regeringen stannat för . Sä blev dock inle fallet.Jag tror inte alt den del av personalen som fiyttade med tillJönköping ur trivselsynpunkl skulle hafl det besvärligare i än iJönköping. Visserligen kan inte i kyrkors antal mäta sig medJönköping, men där finns ju andra kulturella begivenheter. Nåja - för alt talai svensk ordspräksdräkt sä skall ingen "gråta över spilld mjölk", och"del går fler tåg", får vi hoppas. Varförinte utlokalisera Svenska träforskningsinstiiulel lill ? Del vore etlnaturligt centrum för en dylik ullokalisering. Jag vill här knyta an till vadlekn. lic. , tidigare knulen till bl. a. FOA, har all säga i deltasammanhang. Denne förklarade i en artikel i atlSundsvall borde bli ell idealiskt industricentrum för ny industri. En tekniskspecialskola vore här på sin plats. Teknik behövs nämligen bl. a. just vidslora trävarulransformalioner, där flera genombrott är all vänta. a. nedbrytandet av ligninei. framhåller även atl ny industribör läggas i råvarurika områden. är i del fallet ell naturligtcentrum. Sysselsättningeni har varit och är fortfarande i stor utsträckning beroende avsåväl tillgången på skogsråvara som skogsindustrins inriktning. harråvara och halvfabrikat varil "färdig-produkler". Talet om att bättreutnyttja skogsråvaran får inte leda lill alt den övervägande delen avproduktionen även i fortsättningen skall beslå av pappersmassa och osågadeträvaror. Den träförädlande delen av skogsinduslrin i harrelativt lilen belydelse. Tillverkningen är koncentrerad till ochÖrnsköldsviks kommuner, som svarar för över 80 96 av branschens sysselsättning.Denna branschs andel av den totala sysselsättningen i länet ulgör endasl 2,9"i. Någon utökad sysselsällning inom den träbearbetande industrin beräknasinle ske inom överskådlig tid eller fram lill . Däremol är sågverksindustrinomfattande, och oförädlat virke är en stor exportartikel frän Västernorrlandslän. Videtl flertal tillfällen har mitt parli i i molioner slällt frågan omen vidareutveckling av skogsråvaran, byggd pä tidsenlig forskning - avanceradträkemisk forskning, I förhållande lill andra länder har på deltaområde varit efterblivet. För en kort lid sedan meddelades det från Svenskaträforskningsinstiiulel atl man praktiskl prövat en svensk metod all omvandlacellulosaindustrins avfall till mal för djur och människor. Metoden harutvecklats sä långt all etl företag vill köpa rällen all tillverka och säljadessa s. k. malmaskiner över hela väriden. Del tneddelas samiidigi att omsvenska skogs- och växiindustrins avfall skulle bearbetas av olika rötsvampar iproteinmaskiner, vilket forskarna inte häller för uteslutet att man kan göra,skulle mängden framställt protein uppgå till 260 000 årston - tillräckligt föratt läcka behovel för II miljoner människor. Omåtgärder mot arbetslösheten i Omåtgärder mot arbeislösheien i Borde inle Slalsförelag redan nu inrikla sin verksamhel på altförskaffa sig rällen lill framställning av dessa maskiner och placerafabrikationen i ? Eflersom det här gäller en långsiktigutveckling i fräga om sysselsättningen borde man redan nu ta upp denna frågatill behandling. Redanår 1968 aktualiserade kommunisierna i i motion tilllandstinget frågan om en petrokemisk industri till detta län. harlänsstyrelsen i Länsplan 74 fört fram Jusl samma projekt - benämnt Petro-Y, I motionen tilllandstinget 1968 framhölls bl. "Petrokemiskaföretag kommer alt byggas i av enskilda företagare, vilkel visar attdel är en industriseklor man väntar sig myckel av. Därför bör de samhälleligaorganen skaffa sig inflytande över denna industrigren för all förhindraatt de ulländska oljebolagen skaffar sig fullständig dominans överdensamma." Imotionen framhölls viklen av all en dylik industri föriades lill Västernorrlandföratt söka stoppa utflyttningen och ge fler arbelslillfällen. Även om sju århar försuttits är frågan om en samhällsägd petrokemisk industri iVästernorrland lika aktuell ur sysselsättningssynpunkt som den var dä. har genom SCA utsatt för denkraftigaste exploatering. De jättevinster som här har skapats har inle stannatkvar i . De har i slor utsträckning exporterats till utlandet, där siorainvesteringar skett i en hel rad länder. De som skapat jättevinsterna tillSvenska har alltid tillhört de lågavlönade. SCA:s arvedel lillÅdalen blev en induslriell kyrkogård. var hell utlämnat åt den privataföretagsamheten, där storfinansen i form av SCA varil den dominerande. Deyngre som gjordes arbetslösa genom SCA:s många företagsnedläggningar i Ådalenomskolades på samhällets bekostnad och sändes söderut till, i många fall.Handelsbankens förelag i olika branscher. Den arbetskraft som gjorts arbetslöstog storfinansen inget ansvar för. fick i stället gratisutbildad arbeiskraft lill sina förelag söderut. AvHandelsbankens - i del här fallet SCA - många tidigare förelag i Ådalenåterstår nu endast ett enda. Kramforsfabriken, Den är i ston setl nedkörd ochhar inte läng livstid kvar. Del är bekani för siaisrådel. En"vanhävdslag" för induslrin borde ha sliflais för lång lid sedan.Redan är 1968 motionerade kommunisierna i i denna fråga. Efler allvansköisel av och misshushållning med sina företag i , där de snabba ochslora profilerna varit del avgörande, borde svara förersättningsindustri, i varje fall för den industri som skallnedläggas. Denna ersättningsindustri bör slå klar innan Kramforsfabrikennedlägges, och den bör kunna ta emot minst samma antal anställda som ärsysselsatta vid Kramforsfabriken . Nog tycker man all regeringen bordevara införstådd med kravet att förelägga storfinansen, i skepnad av SCA, altsvara för denna ersättningsindustri innan man helt lämnar åt sillöde. Eller hur, herr statsråd? Hurstora sysselsäiiningssvårigheterna än må vara i som helhet, hardock inlandet och dess befolkning del mest besvärligt. Jag är fullt medveten omalt det inie går atl ordna industrier till varje by. Dock behöver intesysselsättningssvårighelerna vara av del slag som är fallei. Idetla sammanhang skall Jag inle tillföra protokollet siffror om befolkningsantal,utflyttning, arbetslöshetens omfattning, anlalel ungdomar som har måst fly fränsin hembygd och de många gamla som blivit kvar, den låga levnadsstandarden ocharbetstillfällen som saknas för kvinnorna. Statsrådet är säkerligenunderkunnig om svårigheterna i inland och de besvärlighetersom folket där brottas med. har Ju folk från sju departement gjorlbesök där uppe, och regeringen känner därför säkerligen väl lill dessa siffror. Jagskall även dä del gäller inland söka villfara statsrådelsönskemål om konstruktiviiet och uppslag lill lösandet, i varje fall delvis, avdel allvarliga sysselsättningsproblemet i denna del av . Iförsia hand gäller det då sysselsättning ål kvinnorna i Väslernorrlandsinland. Trotssysselsätlningssvårighelerna i länel i dess helhei är Väslernorrlands inland -Sollefteå- och Ångeomrädena - de mest drabbade. Sysselsättning för kvinnornasaknas näsian hell. Endast mannens inkomsl - om han har någon - skall svara förfamiljens livsuppehälle. Kvinnornaär visserligen liksom männen berättigade lill kontant arbetsmarknadsstöd vidarbetslöshet, men förutsättningen härför är att vederbörande hafl arbele. Delär ytterst sällsynt alt kvinnorna i inlandet haft sysselsällning på denallmänna arbelsmarknaden. De har alltså inga möjligheler att komma i åtnjutandeav del kontanta arbetsmarknadsstödet. Så långt sträcker sig inle jämlikheten. Dåvarken arbeie och utkomst eller kontant arbetsmarknadsstöd slår till förfogandeför kvinnorna är det mannens inkomst familjen skall leva av, förutsatt atldenne har sysselsällning. Beredskapsarbete är ofta del enda som bjuds. Ialllför många fall är del arbetslöshetskassan som fär träda emellan.Levnadsstandarden blir pä del sället den lägsta i länel. Dendyrtid som råder kräver att såväl mannen som kvinnan i familjen hararbele och är yrkesverksam, om en någorlunda god levnadsstandard skall kunnaupprätthållas. Vad Jag närmasl syftar till, herr statsråd, är en utbyggdåldringsvård med arbetsmarknadsstöd. Ty även om kommunerna i statligt bidragerhåller av sina kostnader för hemhjälp, anser sig kommunerna inie ha rådall bygga ul denna helt. Här skulle dock kunna skapas arbele för kvinnorna. Depersonliga ekonomiska utgifter som är förknippade med hemsamariihjälpen kanockså inverka menligt på denna vårds utbyggnad. Den höga medelåldern ochpensionärernas siora antal gör åldringsvården, långtidsvården ochhemsamariivården ekonomiskt betungande för kommunerna, framför alll i inlandet.Denna vård som många har så stort behov av borde i stället Omåtgärder mot arbetslösheten i Omåtgärder mol arbetslösheten i Den kräver ökadpersonaltäthet. Härigenom skulle även skapas arbele för framför allt kvinnorna.Dä kommunernas ekonomi lägger hinder i vägen för denna värds utbyggnad ochdärmed tillskapandet av nya arbelslillfällen för kvinnor, bordearbetsmarknadsstyrelsen träda lill och genom att göra dessa arbeten lillberedskapsarbeten ekonomiski svara för della slag av åldringsvård, i förstahand försöksvis i . Eltannat förslag som del lycks råda enighel om bland de politiska partierna iVäslernorrlands län är all förlägga elt stalligl industricentrum lill Ange.Allt lal om elt befolkningsantal sä eller så stort betyder föga om inte enarbetsmarknad kan skapas som ger underlag för det bestämda befolkningsantalet.Ångeområdel, som varil särskill utsatt medsy:5selsällningssvårigheler och avfolkning, behöver "särskildasamhällsinsatser". Ett slatligt industricentrum kommer inle att lösa helaproblemet - del skall man vara pä det klara med - men det är ändå elt sleg påvägen. Som en försia insats i detla område bör etl statligt industricentruminrättas. Skall Väslernorriand när det gäller sysselsättningen komma i paritetmed landet i övrigi mäsle del lill kraftiga statliga satsningar i detta län.Del privata näringslivel varken kan eller vill klara den uppgiften. Enligtlänsmyndigheterna mäsle del lill 8 000 nya Jobb inom en snar framlid, annarsmåste 20 000 personer, lämna på grund av akut brist påarbelslillfällen. AP-fonderna bör i delta fall sättas in för alt skapa nya ochframtidsbelonade industrier i . Jagskulle avslutningsvis vilja sammanfatta vad jag här har anförl med ellåtgärdsprogram i syfte att lill förlägga industrier ochåstadkomma sysselsättningstillfällen, varvid förutsätts inriktning påframtidsbelonade industrier med insättande av medel ur AP-fonderna. Åtgärdernabör avse bl. a. följande: 1. all förskaffarsig rällen lill framslällning av de s. k. matmaskinerna för framslällning avprotein ur bl. a. skogsavfall och atl denna fabrikation placeras iVäslernorrlands län; 2. att statlig petrokemiskindustri förläggs till ; 3. alt etl statligtindustricentrum förläggs lill Ange; 4. alt flera slalliga verk flyttarlill ; 5. alt Svenskaträforskningsinslitulei förläggs lill ; 6. all ägarna lill Kramforsfabrikenåläggs all svara för en ersättningsindustri med minst samma antal anställdasom f n. sysselsätts vid denna fabrik samt 7. att kvinnorna i Väslernorrlandsinland bereds lillfälle till sysselsällning och utkomst genom atlåldringsvården byggs ut i dessa områden som beredskapsarbeten, vilkaarbetsmarknadsstyrelsen ekonomiskt svarar för. Jag har villfarit er önskan från fjolårsdebaiten och är idel öranär del gäller arbetsmarknadsministerns uppfattning om de förslag Jag här harslällt. Alla goda uppslag skall självfallet utnyttjas. Vi håller på med enproposilion om regional- och sysselsättningsfrågorna som skall läggas fram förriksdagen . En del av de önskemål som har förts fram av herrLorentzon kommer måhända all återfinnas i det förslaget. Jagskall bara på ell par punkter kommentera anförande. Man kanredan nu vidta en del av de åtgärder som har fört fram. Manbehöver inle vänla så värst länge pä del. Låtmig först påpeka att frågan om kontant stöd vid arbetslöshet inle alllidförutsätter alt man har haft arbele. För ungdomar t. ex. räcker det i vissafall med alt de sökl arbete en viss lid. Närdel gäller frågan om beredskapsarbetena vill jag fästa uppmärksamheten på allvärdet av dessa reduceras om man yttrar sig sä som har gjorl ochsäger att beredskapsarbeten är del enda som bjuds. yrkar isjälva verket pä etl utökat beredskapsarbete inom åldringsvärden. Vi slöier dåoch då pä den här uppfattningen om alt beredskapsarbeten inle är rikliga jobb.Men alla de Jobb som har tillkommit i är ju utmärktaarbeten, och jag rekommenderar alla som säger atl beredskapsarbeten inte ärnågra bra jobb alt se på . I går beslöt vi atl låta ishallen i bliberedskapsarbete för 3,2 milj. kr. De som arbetar där utför alllsä ell normaltanläggnings- och byggnadsarbete och har avialsenliga löner. Den enda skillnadenär atl kommunen förmälts all bygga ishallen någol år lidigare och av del skäletbelönats med ell ganska hyggligt statsbidrag. Alla de beredskapsarbeten somutförts i bl. a. har vi god nytta av när vi nu skall byggaut industrin - det ärju en ulbyggnad av industrin del ändå slutligen är frågaom. Närdet gäller åldringsvården kan kommunerna redan nu utnyttja de bidrag som harbeslutats av . Kommunerna kan utbilda en redan anställd person - päalla områden inom kommunen - och anslälla yllerligare personal och därvid få75 "> av koslnaderna läckta i form av statsbidrag. Jag tycker inte detär helt riktigt all säga all kommunerna skall försvaras genom inaktivitet päåldringsvårdens område med atl deras ekonomi inte är sä stark atl den medger enutökad åldringsvård, eflersom den kommunala skalleuljämningen är eltsolidariielsullryck varigenom vi hjälper de kommuner som har del svårt. Jagvill fäsla uppmärksamheten pä atl får 230 milj. kr. Del innebär i Ange kommun . per invånare,vilkel man eljest hade Ivingals alt la ul i kommunalskall. Jag tycker därförinle det är rikligt all påstå alt kommunerna inte har råd atl göra någonting pådet här området. Vidarehar kommunerna möjligheter all anordna beredskapsarbete för yngre människor,och de får statsbidrag till del - om de inom exempelvis åldringsvårdenanställer ell antal personer fär de statsbidrag av kostnaderna. Delinnebär ju inte all kommunerna får dra Omåtgärder mot arbetslösheten i ömåtgärder mot arbetslösheten i av hälften av kostnaderna,eftersom de sedan fär kommunalskatt av dem som arbetar. Det finns alltsåytterligare en möjlighet där för kommunerna. Fråganom ett industricentrum i tog också upp. Vihåller nu på alt undersöka i vilka områden vi skall bygga industricentra. Jagvill här påpeka atl del inle räcker med atl bara bygga etl industricentrum -det ger inle nägra nya Jobb - utan man måste fylla det med förelag. Den dag dåvi bestämmer oss för elt induslricenirum måsie vi ocksä vela atl vi har trefyra förelag som är beredda att lokalisera sig dit. Jag vill därför varna föratl hysa överdrivna förhoppningar eller för alt ha för stora förväntningar ochtro att den dag då man får etl industricentrum har man samiidigi fåll sä och sämånga nya arbelen. Del är en räll arbelskrävande lid som vänlar dem som byggereil nytt industricentrum - del har erfarenheterna från och Strömsundlärt oss. Däremol kan del vara en hjälp i lokaliseringspolitiken, och därför skallvi allvarligt överväga detta. Vadbelräffar de andra frågorna har jag nalurligivis ingen från mening om att vi skall vidareförädla våra råvaror ännu mer. Delglädjande är all de regionala myndigheterna i nu verkligen hartagit sig samman och satt i gäng ell projekt där sådana tankar finns ochbesläml sig för all yllerligare bygga ut induslrin där uppe och vidareförädlasina produkter. De kan påräkna slalsmakternas fulla slöd då det gäller att byggaut den verksamhet som finns där och all låta den expandera. Hen LORENTZON (vpk): Man kan väl nolera alt statsrådet mesl uppehåller sig vid utanverken -beredskapsarbeten och annat. Sådanl behövs när arbetslösheten är besvärande,och delta vel om. Jag är hell överens med statsrådet om denbelydelse beredskapsarbelarna har hafl, men de är ett utiryck för länelssvårigheter. Ju mer stödåtgärder som vidtas i della län, desto tydligare blirdet alt här gäller det fattighjälp ät etl failiglän. Här säger man allVästernorrland får så och så mycket stödåtgärder i del ena avseendel och så ochså myckel beredskapsarbeten i del andra avseendel - men det är bara elt ullryckför all svårigheterna är så stora. Däremotuppehöll sig stalsrådel inte vid tanken på en satsning av AP-fonderna för attvi skulle få bärkraftiga industrier i , och det är ändå denviktigaste frågan. Skatteutjämning- Ja visst, men det är inte bara som fär del av den; det färalla de kommuner som är behöriga atl få det. Och om skalleutjämningen verkligenräckte till, varför skulle då exempelvis elt kommunalråd i till densocialdemokraliska årskonferensen - det var stort uppslaget i Nya Norrlandhäromdagen - i en egen motion kräva siörre statliga bidrag för atl klara deuppgifter som kommunen har? Nej, det hjälper inle med dessaskalleutjämningsbidrag, som de nu är beskaffade. De måste vara betydligt högre,om kommunerna skall kunna upprätthållaen ordentlig service. Omkommunerna hade möjligheter att klara åldringsvården, varför drar de dä in påhemsamariterna? Jo, de har inie pengar lill den vården; så enkelt ligger dellill. Vidförra årets interpellationsdeball om sysselsättningsfrågan i Västernorrlandnämnde jag bl. a. de planer som då förelåg pä all bygga ell valsverk. Detberäknades sysselsätta 1 500 personer, och jag frågade statsrådet: manräkna med all valsverket kommer lill , därsysselsäiiningssvårigheterna är värst? Statsrådet svarade inle på frågan, mensvarei kom efter en lid från vederbörande myndigheter. skulle inlealls placeras i Väslernorriand, del skulle förläggas någon annanslans. Sysselsättningslägeti har förvärrats; självfallet skulle del ha varit ännu värreutan de insatser som har gjorts, det håller Jag med om. Enligt tillgängligauppgifter skall del investeras 5,5 miljarder i Statsföretag , meninte ett enda av planerade 3 000 nya arbetstillfällen hamnar i Väslernorriand.Varför? Ingen kan ge svar pä den frågan. Däremolskall vissa investeringar göras för alt rädda livel pä de små förelagen NylandMattor och Kök, som tillhör Statsföretags byggmaterialgrupp ESSBO ochsom redovisar slora förluster. Enligl verkställande direktörens iStatsföretag, Per , uppgifter lill regeringen skall satsningen denna gångfrämsl komma till godo. Varför ges då inle elt enda av dessa 3 000 nyaarbetstillfällen lill Väslernorriand? Delär dylika frågor man ställer sig i när del är fråga om verkligasatsningar. Varför sker de aldrig i ? Varför går deVästernorrland förbi? Omåtgärder mot arbetslösheten i Jag tyckte all var bällre i sitt försia inlägg än i sillandra. Han säger all jag bara har lalal om ulanverken, dä jag har försöklbeskriva de ätgärder som statsmakterna och regeringen vidtar för alt klarasysselsällningssitualionen nu - och den frågan ingår som ett led i herrLorentzons inlerpellalion.