prot · FY0990 · 1975-12-31 00:00:00 — Och det är faktiskt sä, att praklikplatser, läroplaneroch dimensionering av vårdutbildningen är ett statligt ansvar. Ävenutbildningen av vårdlärare är elt statligl ansvar. Jaghopfias all vi blir bättre överens , herr socialminister, och attnågonting konimer all ske på det här området. Jag tror att del är många somväntar på del. Överläggningenvar härmed slutad. § 10Om villkoren för att få ta investeringsfond i anspråk Herr finansministern erhöll ordet för altbesvara i (m) anmälda interpellation, nr57, och anförde: i har frågat mig om jag anser det stå iöverensstämmelse med beslul 1959 all tillstånd all lainvesteringsfond i anspråk under senare är getts endast med slöd av 9 ! ; 3 mom.i 1955 års förordning om investeringsfonder för konjunklurufiämning. Dentillståndsgivning som åsyftar anser jag ha skett i överensstämmelsemed beslut. Med hänsyn lill den konjunkturpolitik som förts underde , då fonderna i varierande omfattning har varil frisläppta föratt stimulera investeringsaktiviteten på längre sikl, har några förutsättningarför tillämpning i enstaka fall av 9 S I mom. i förordningen inle förelegat.Riksdagen har f ö. med jämna mellanrum, i samband med prövningen avfinansplanerna, haft lillfälle alt ta del av och yttra sig över den fördakonjunkturpoliliken jämväl i avseende på investeringsfondernas användning. Omvillkoren för ad få ta investeringsfond i anspråk Hen i (m): Jag ber att fä tacka finansministern för svaret på min interpellation,som föranleddes av alt det kommit till min kännedom alt de senasie årenstillstånd att ta konjunkturinvesteringsfonderna i anspråk meddelats enligtmom. 3 19;?. Detta moment tillkom ju 1959 som ett komplement lill vad somstadgas i mom. I. Detta mom. 1 skall ju tillämpas när lillsländ lämnas avkonjunkturskäl och måste sålunda anses vara huvudregeln. Mom. 3 skall kommatill användning när tillstånd lämnas pä grund av omständigheler av synnerligvikt för del allmänna. Nogkan det anses egendomligt all icke huvudregeln nu tillämpas utan i ställetsekundärregeln. Den tillkom ju enligl 1959 ärs beslut för att användas vidmyckel långsikliga invesieringar, som överskred den lid som urkonjunklursynpunkt kunde överblickas, samt ocksä för att skapa förutsättningaratt lämna lillsländ att ulnylfia framtida avsättningar. Jaglycker också att det är litet egendomligt all 1972 och svagakonjunktur inte motiverade några tillstånd enligl mom. 1, nämligen avkonjunkturskäl. Det kan naturligtvis sägas ha mindre inlresse att nu iefterhand fråga om della, men med lanke är del av myckel stortintresse för förelagen alt veta hurslalsniaklerna kommeratt tillämpainvesteringsfonderna i fortsättningen. Vi slår nu inför risken av en konjunkturavmallning- del är ocksä finansministern överens med oss om - dä fonderna kommer allfrisläppas. Mom. 1 har ju den fördelen alt elt investeringsavdrag på fåråtnjutas samt alt hela investerings-avsättningen får komma till användning,medan mom. 3 inte tillåter investeringsavdrag och inte heller tillåter slörreuttag än av fond- Omvillkoren för att få ta investeringsfond i anspråk medlen och dessutom intefår omfatta större del än av investeringskostnaderna. Avkomplelleringspropositionen framgår inte enligl vilkel moment finansministernskulle komma alt frisläppa fonderna. Därför är del av inlresse att vetahur det kommer att bli med detta. lär i vafie fall finansutskottet ha gjortell majoritelsutlalande om alt mom. I bör konima att tillämpas, och det skulleglädja mig om finansministern kunde bekräfta att även finansministern anser altfonderna bör frisläppas enligt mom. 1. Delär enligt mitt förmenande angeläget alt näringslivet vet om, hur fonderna iframtiden kommer all frisläppas, då del annars finns risk för att intresset fördessa fondavsättningar minskas - om man är oviss om på vilket sätt dessakonjunklurfonder frisläpps. Det är naturligtvis vid avsättningarna avutomordentligt stort intresse att man vet om, att det i alla fall finns enchans att man fär använda mom. 1. Fondavsättningarna har ju haft slorbetydelse, och del skulle vara beklagligt om intresset för dem skulle komma attminska. Jag vill göra en liten komplettering till inlägget av iBorås. Delfinns plusposler och del finns minusposter, oavsell i vilken form man använderdessa fonder - enligt 9 § mom. 1 eller mom. 3. är ute efler skall använda dem efter det första momentet, vilket naturiiglvis har denplusposten all man får använda de pengar som man har avställl, hell och fullt. Manfår vara på del klara med alt ell beslut betyder att inga andra pengar kananvändas än jusl de som redan är avslällda. Del ligger något av en minuspost idelta. Det är en pluspost att fä extra skalleavdrag - del är odiskutabelt.Det är valen pluspost all man får ulnylfia medlen till och finansiera av investeringen med dem. Men0111 man använder fonderna enligt 9 § 3 mom. ger det också vissa - jag tror imänga fall utomordentliga - fördelar. Framför allt ger det en möjlighet attdriva regionalpolitik och lokaliseringspolitik, en möjlighel som är obefintligom jag använder fonderna enligt första momentet. Jag kan försäkra herrtalmannen och kammarens ledamöter att alla dessa fllialinvesieringar som deslora industrierna har gjort i skulle ha varil obeflntliga ifall mom.1 i 9 § skulle ha varit tillämpligt - för då hade man lagl sina invesieringar isödra och . fanns det en möjlighet all koppla ell tillståndtill ell villkor all lägga en fliial för induslrin exempelvis i , i ,i Väslernorrland, i eller pä Golland. 1 alla dessa fall har sådanavillkor ställts, och investeringarna har skett. Manbibehåller möjligheten all via fonderna befrämja en regionalpolitik och enlokaliseringspolitik, om man tillämpar §9 mom. 3. och jag är rätt överraskad över attfinansutskottet tydligen inle har beaktat detta, om ulskotlei i sin skrivninghar gjort gällande all man fortsällningsvis skall avstå frän denna möjlighetall hanlera fonderna. Enannan pluspost i att hantera fonderna enligl 3 mom. är att del innebärmöjligheter för ell förelag all planera invesleringarna på längre sikl.Invesieringen blir inte uteslutande beroende av konjunkturväxlingen. Vändningenkan komma mycket snabbt, och då är hela möjligheten tillinvesleringsfondsanvändning ocksä utesluten, om den skall ske med stöd av Imom. Har man däremot fäll beslut om användning enligt 3 mom. finns det engaranti för att fonderna får användas till dess att invesieringen är färdig,även om det blir en vändning i konjunkturen. Delfinns alltså-jag vill understryka detta- plusposter i tillämpningen av reglernaför fondanvändningen enligt 9.3. Personligen har jag ansett att lägel intevaril sä katastrofalt - med något slags allmän depression över landet, enallmän nedgång i investeringsaktiviteterna över alla branscher - all justincitamentet för den generella tillämpningen enligt 1 mom. skulle ha varit förhanden. Viden bedönining trorjag inte heller all lägel fortsällningsvis kommer attvara sådant att delta skulle vara den rikliga vägen. Det är mitt svar till herrMagnusson i . Jag tror alt om del nu blir en konjunkturdämpning, sä slården pä vissa områden, och jag tror att vi kommer alt ha kvar intresset av attkunna använda fonderna i re-gionalpoliliskt och lokaliseringspolitiskt syfte. Omjag ger mig på all fundera över framtiden bedömer jag således alltfortsituationen så, att den tillämpningsform som redan använts under de senare årennär det gällt investeringsfonderna förmodligen är den i alla avseenden rikligaformen även framöver. OmviUkorenför att få ta Investeringsfond i anspråk Hen i (m): Jag är fullt medveten om att det kan vara fördelar ur olika synpunktermed att tillämpa båda dessa moment. som lillkom senast - 1959 - har ju den fördelen, som jag ocksä nämnde imilt första anförande, alt man kan utsträcka fondernas användning något längrei tiden, och man skall även kunna länka sig all fä använda framtidaavsättningar. Det är klart att speciellt för myckel stora företag har delutomordentligt stort intresse. Men när huvuddelen av det svenska näringslivelskall stimuleras all göra sä mycket avsättningar som möjligt tror jag all dethar slor betydelse om man vet att investeringsavdraget på kan komma tillanvändning. Jag tror också att del ur samhällets synpunki är av särskill storbetydelse att man kan använda konjunkturufiämningsfonderna för att fä hjulen igång ordentligt. Menjag har en känsla av all man i stället försökt styrainvesleringarna krafligt, och regeringen har genom selektiva åtgärder vidfrisläppandet av fonderna naturiiglvis haft möjligheter att di- 3 prolokoll 1975. Om fiskerätten i Nordsfön rigerainvesteringspolitiken i stor utsträckning. Jag är inle anhängare av sådanaätgärder, även om jag erkänner all en del av de åtgärder som vidtagits urlokaliseringpolitiska synpunkter har hafl betydelse. Jag tycker emellertid attdet skulle vara en allvarlig ulveckling om vi skulle fä se konjunkturufiämningsfondernaanvändas på det sätt som flnansministern lydligen menatalt de skulle användas pä. Jag hävdar nämligen bestämt alt det och1973 skulle ha funnits all anledning att mera generellt frisläppa konjunkturufiämningsfonderna. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Om fiskerätten i Herr jordbruksministern erhöll ordet föralt besvara {fp) anmälda fräga, nr 200, till herrutrikesministern, och anförde: har frågat utrikesministern vilka åtgärder regeringenvidtagit eller ämnar vidtaga för att tillförsäkra de svenska flskarna rättenatt fortsätta med Nordsjöflskei, om utflyttningar av flskegränserna i Nordsjönkommer till stånd antingen som föfid av beslut av havsrättskonferensen ellergenom ensidiga beslut av berörda staler. Frägan har överlämnats lill mig förbesvarande. Densvenska delegationen vid tredje havsrälts-konferens harenligt sin instruktion att verka för all de fiskeribestäm-. melser somkonferenser kommer att antaga får en sådan utformning all del svenska fisketocksä kan bedrivas pä dess traditionella fängstplatser.Havsrättskonferensens nästa session äger rum . I vilken utsträckningde svenska önskemålen kommer att tillgodoses vid konferensen är omöjligtatt förutsäga. Alt kuststaterna kring före konferensensslut skulle ensidigt besluta all flytta ul sina flskegränser i hållerjag för osannolikt. Självfallet kommer regeringen som att mycket nogaföfia den forlsalla utvecklingen och la de kontakter med andra staler som kanvisa sig erforderliga för att trygga svenska fiskares möjligheter att fortsättamed Nordsjöfisket. Hen (): Jag ber attfä lacka statsrådet för svaret på min fråga. Somframgår av frägan råder det bland Nordsjöfiskarna och även bland andra som harberöring med Nordsjöfisket stor oro på grund av att man vel så litet om fisketsframlid. Denna oro har inle blivii mindre av all man vid konferensen i Genevesenast inte blev färdig med en konvention i frägan. Detta gör alt man är mycketlyhörd för strömningarna i de länder som vi närmast är berörda av, nämligen , ochDanmark, främst kanske de båda förstnämnda länderna, och man frågar ängsligtvad som händer om man där inle inväntar ell resullat av den kommande konferensen,som enligt vad statsrådet sade skall hållas i , utanunilaterall flyttar ul gränserna. Var står vi då? Har man från svensk sidagjort någonting för alt fisket skall kunna fortsätta som förut? Jagförstår all del är myckel svårt att ge exakta besked om della, men jag villändå fråga om del har tagits några förberedande kontakter i dessa sammanhang.Jag begär inte nägon ingäende redogörelse, eftersom jag förslär alt det kanvara svårt alt lämna en sådan, men etl klarl ja eller nej tror jag skulle varaav värde för dem del berör, nämligen Nordsjöfiskarna. Eftersom denna fråga var aktuell redannär jag blev jordbruksminister såg jag del som en av mina första uppgifler påden posten all la kontaki med i första hand norrmännen. Vi förutsatte då frånden sida att oberoende av vad som kunde komma att hända medfiskegränserna skulle de svenska flskarna inte berövas möjligheten all fiska iNordsjön på sina traditionella . Som jag ocksä har angivit i mitt svarhar jag sedan fortlöpande försöki att följa debatien pä delta område och hällakontakten med de berörda. Jag kan här också referera till ett föredrag som dennorske chefsförhandlaren höll vid ett möte , där hanuttalade att en tänkbar lösning av Nordsjöfisket enligl hans mening låg i etablerar elt mera enhetligt fiskehav i med rimliga ömsesidigarättigheter lill fiske i de olika ländernas zoner, där goda grannar - som t.ex. - inte skulle utestängas. Jag lar delta som ett uttryck för all manär lyhörd för de synpunkter som vi har fört fram, och jag tar del också som utgångspunktför min förhoppning all vi skall kunna klara dessa problem på det ena ellerandra sättet. Jag ärstatsrådet tacksam för det svar jag har fåll när del gäller konlakterna medNorge. Visserligen sker en slor del av del fiske som bedrivs i på vad somkommer all bli den norska sidan, om blir delad mill itu, vilket denkomnier att bli vid införandet av en 200 mils ekonomisk zon i . Men vihar ocksä etl omfattande flske pä den andra sidan, dvs. Därför vill jag gärna framhålla all det är lika angeläget att man i godlid lar kontakt med . Där kan saker och ting komma all händamycket fort. Vi som föfier med i de här frågorna vet att pressen från flskarnai både och är mycket stark, och man vel inte vad som kanhända. har gått ut med ett mer extremt kuststatsprogram änt. o. m, och andra stater, och vi vet inte vart det kommer att leda.Därför Omåtgärder för att motverka försur-ningen av insjövatten är det angeläget att viocksä beträffande är ute i mycket god lid. Till del sista vill jag bara säga att vi självfallet inte skallunderiåta all la några kontakter som i delta sammanhang kan vara av värde ochbetydelse för all fiäna den sak som vi är överens om. Men enligt väruppfattning gäller den fiskerikonvention som vi har , tillvilken flerlalel av Nordsjöstaterna är anslutna, bland dem ocksåStorbritannien, Enligl denna konvention skall kuststaten tillerkännasensamrätt lill fiske ut till 6 nautiska mil frän kusten. I en zon niellan 6 och12 nautiska mil skall fiskerätten vara förbehållen, förutom kuststalen, ocksåde länder som bedrivit traditionellt fiske i området. Denna konvention kaninle sägas upp . I vafie fall enligl svensk tolkning skulle deltavara ett skydd mot att ensidigt vidtar sådana ätgärder all viriskerar att bli tagna pä sängen. Men vi skall trols della la de kontakter somär nödvändiga. Jag vill varnaför alt tro för myckel på den konventionen. Tendenserna är nu sådana att manräknar med all en stor del av de lidigare konventionerna över hela världenkominer att försvinna i och med havsrättskonferensens avslutning. 1 så falldröjer det inte så länge förrän även denna konvention upphör all gälla. Viär väl ense om all när ell land bilalerall flyttar ut gränserna -och den riskenfinns - bryr man sig inte om tidigare konventioner. Därför vill jag ytterligareframhålla del angelägna i att ta kontakt ocksä med . Överläggningenvar härmed slutad. §12 Om åtgärder för att motverka försurningen av insjövatten Herrjordbruksministern erhöll ordet för att besvara () den21 mars anmälda interpellalion, nr 46, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledningav den konstaterade försurningen av våra sjöar och vattendrag och de därpåföljande frågorna rörande kalkning. Vidare har frågat vilket arbetesom pågår för att ytterligare minska svavelutsläppen i landet. Bestämmelserom begränsning av svavelutsläppen infördes redan är 1968. Därefter harregleringen successivi utvidgats. har laglfram förslag lill ylleriigare utvidgning av de områden inom vilka eldningsofiamed en svavelhalt överstigande en procent inte får förbrännas. Medan tidigarebeslut om begränsning av svavelutsläppen främst lagil sikte pä altförbättra luftkvaliteten i storstadsområdena prioriteras i det nu framlagdaförslaget de från försurningssynpunkl mest känsliga områdena. Parallelltmed ansträngningarna all minska svavelhallen i eldningsofia pågår forsknings-och utvecklingsarbete i syfte att bl. a. fä fram metoder för avsvavling avrökgaser. Försurningsfrågornahar en stark internationell anknytning genom all en slor del av del svavel somfaller ner över landel kommer frän källor utanför landel. Inom delta områdepågår arbete inom bl. Vid det mifiöministermöte som ägde rum inovember 1974 antogs bl. a. rekommendationer om ätgärder för att minskautsläpp av svavelföroreningar. Vidare pågår studier rörande långväga transportav luflförore-ningar samt värdering av svavelföroreningarnas miljöeffekter. Försurningenav våra sjöar har aktualiserats ett flertal gånger under senare är genomrapporter om sjunkande pH-värden i våra vatten. gjorda undersökningarvisarall försurningsproblemaliken är komplicerad. Förutom till svavelnedfallmåste man således ta hänsyn bl. a. till sådana faklorer som den ändrademarkanvändningen. En omfattande forsknings-och undersökningsverksamhet pågår fn. frän sida för att belysa olika aspekter pä försurningen avmark och . Iskrivelse från bl. a. fiskerislyrelsen har redovisats undersökningar somutförts under den senasie vintern. Dessa undersökningar visar att situationen iniånga sjöar, framför allt i de södra och västra delarna av landel, nu ärmyckel allvarlig. Skrivelserna remissbehandlas f n. Remisstiden går ut den 30maj. Jag avser att därefler ta upp frägan om vilka ytterligare åtgärdersom kan behöva vidtagas med anledning av de problem som lagil upp. Omåtgärder för att motverka försurningen av insjövatten Jag villtacka jordbruksministern för svaret. Anledningenlill att jag har framställt den här inlerpellationen till jordbruksministernär den oro man känner efler alla rapporter angående försurningen, alltsåsänkningen av pH-värdel i våra sjöar. Inom är vi särskill hårtdrabbade av detta. Jag har fäll rapporter om 40 döda eller delvis döda sjöarbara inom södra delen av länet. Fiskerislyrelsenframhåller all redan ell pH-värde ger tydliga skador pä fiskbeståndet.Inom norra har cirka hälflen av alla sjöar ett pH-värde somligger under della gränsvärde. Dä måste man ju känna sig djupt oroad. Fiskenoch flsket har en myckel stor belydelse, både samhällsekonomiskt ochrekreativt - del senare inle minst - sä här måste det lill snabba åtgärder föratt rädda vad som räddas kan av våra sjöar och vattendrag undan en försurning,som innebär att både växter och djur försvinner och vi får döda sjöar. Jaghar full förståelse för all detta problem är både stort och mycket svårt alllösa, inte minst med lanke pä all sä mycket av värt försurande 4 protokoll 1975. Omåtgärder för att motverka försurningen av insjövatten nedfall komnier frånkontinenten. Därför är jag glad för alt jordbruksministern nu redovisat attett omfattande arbeie är på gäng, också internationelll, för att minskautsläppen av svavelföroreningar. Mensvaret visar ocksä all del konimer att dröja avsevärd lid innan vi komnier attkunna reducera utsläppen i tillräcklig grad, inte minst dä på grund avinternationell påverkan. dör våra sjöar. Kraftfulla åtgärder måstedärför till - snabbt! Vad kan man dä göra? Kalkningkan vara en lösning. Inom har kalkning fö.-relagits i vissa sjöarmed mycket gott resultat, men del är lyvärr inte beslående, utan kalkningenmåste upprepas. Experterna är inle heller eniga om kalkningens för- ochnackdelar. Det råder vidare oklarhet om mifiöeffekterna liksom om hur kalkenlämpligen bör spridas. Jag skulle vifia fråga jordbruksministern, om del finnsnågra rapporter frän andra länder där kalkning eller liknande behandling harskett för all neutralisera försurade sjöar. Ja,med all respekt och uppskattning för olika myndigheters arbeie, som tyvärr kanta läng lid, undrar jag om del inle skulle gå att snabbt sammanställa redanvunna erfarenheter och kunskaper för att kunna sälta in åtgärder i avvaktan påytterligare forskningsresultat. Övervägerjordbruksministern all tillsätta någon ulredning eller arbetsgrupp som kansnabbehandla alll del malerial som finns? erfarenheter av liknandeätgärder frän regeringens sida har ju visat sig effektiva, t. ex. när delgäller spridning av kemiska medel. Hen i Ulfsbyn(c): I den här frägan om åigärder för alt motverka försurningen avinsjövatten är vi inom det område som och jag representerar myckelspända på vad vår jordbruksminister konimer att göra. Jag vill instämma i vadfru hade att säga i sill anförande, och i vissa delar vill jag kraftigtunderstryka del. Jaghar haft förmånen att i mänga är på hemmaplan få arbeia med turism,fritidsfiske och fiskevård. Och "hemmaplan" är elt av Sverigessjörikaste område, och norra . Vi har där bl. a. ett avSveriges aktivaste fiskevårdsförbund, och jag vill särskilt understryka alt vivar de första i landel som gjorde en systematisk kartläggning och undersökningav våra sjöar. Det största arbetet utfördes , då man kartlade 1 700 sjöaroch fiärnar med en areal av drygl , varav 1 150 sjöar och finns i . I denna oinfatlande kartläggning och undersökning ingickbl. a. arealbestämning, höjd över havet, pH-värde, alkalinitet,elledningsförmåga, siktdjup. För della arbeie flck vi bidrag frän både kommun,landsting och . På anmodan har denna kartläggning ochundersökning överlämnats lill bosladsdepartemenlel. Redan1967 slog vi larm om all vi i vårt område hade mänga sjöar med lågt |)H och attsvavelförekomsien låg pä en markant hög nivå. Det var främstHärskogsutredningen som visade detta. Fritidsflsketär ju en av våra allra mest populära fritidssysselsättningar, och dä vi i vårtområde har stor sjörikedom är vi ytterst rädda om denna stora tillgång - entillgäng som sjunker mycket i värde om alltför niånga sjöar pä grund avförsurning faller bort som flskevatten. Problemethär är bl. a. all vi lever i en del av väriden som har större nederbörd änavdunstning och att det sker en ullakning av kalk och andra baser som överförestill dränerings-och grundvattnet. Ullakningen leder bl. a. lill att marken blirmer eller mindre sur och måste kalkas. Behovet av kalkning accentueras givetvisnär svavelhalten i nederbörden ökar. Statsrådet nämnde att försurningsfrågornahar en stark inlernalionell anknylning, och del vill jag ocksä undersiryka.Via nederbörden fär vi svavel som faller ner över landel från källor uiomlands.Där gäller del dä all från svensk sida arbeia vidare inom bl. Föratt begränsa skadeverkningar med försurning inom värt land har vi fäll delnuvarande systemet av styrmedel med mifiöskyddslagen och en förordning ombegränsning av svavelhallen i eldningsofian. En viss effekt har uppnåtts, menulvecklingen går, som påpekade, åt ell sådant håll att ännu mermåsle göras - och göras snart. Jag vet att statsrådet är observant pä dessa försurningsproblem,och med anledning av alt det kom etl utredningsbetänkande. Begränsningav svavelutsläpp-en studie i styrmedel, villjag fräga statsrådet om vi fär enproposition i frägan och i så fall när den kan förväntas. Omåtgärder för att motverka försurningen av insjövatten i (s): Jag har begärt ordet pä den här punkten för all understryka den oro somfinns i detta.ärende. Vi har norr om , inte långt ifrän - vi har bara en älvfära niellan oss - elt myckel fint fritidsområde iSvartedalen. Del sköts utmärkt av domänverket, och där finns mänga flna sjöar.De kunde vara bra för fritidsflske - men det finns ingen fisk.Hälsovårdsnämnden hemma säger all av d*ssa sjöar är så gott som döda. Sådana uppgifter gör migdjupt oroad. Underhösten har vi i våra trakter märkt all mossan ökat betydligt i gräsmattorna.Det kanske man kan leva med om del bara är en tillfällighet, men det är ju ettsynVtom som man bör observera. Det beror pä att pH-värdet sjunker, och däkommer mossan. Härkalkas mycket, både pä gräsmattor och i sjöar. Resultatet är man inle rikligtklar pä, i vafie fall inte när det gäller sjöarna. Oavsett hur man ser päkalkningen, så botar man därmed bara elt symtom och lar inte bort orsaken tillförsurningen. Hurdet skall kunna göras kan väl ingen av oss svara pä, men jag vill gärnaunderstryka den djupa oro som man känner inför delta. Naturvårdsenheteni mitt län, , gjorde,en rätt slor inventering 1969-1970.Denna borde föfias upp.