prot · FZ0930 · 1975-12-31 00:00:00 — Eftervad jag förstår är det ett stort problem all följa upp kontrollen.Naturvårdsverket har gett vissa exempel på vad man menar borde göras. Bilfabrikanterna måsle ta ellsiörre ansvar för all bilarna klarar kraven även i praktiken och inte bara vidtypbesiktningen. Avgaskonlrollen vid de årligakontrollbesiklningarna måsle förbättras sä att de bilar som har för högautsläpp upptäcks. Verkstädernas service på delhär området måsle förbättras. Testresultat från bl. a. har visat atlavgasreningssysiemen kan ge dåliga resultat på grund av bristande service. Jagvill fråga, om del ar sådana här åtgärder statsrådet har i tankarna när hantalar om atl regeringen nu skall följa upp kontrollen och göra den effektivare. Omindragningen av SJ:s sovvagns förbindelse -Jönköping-Falköping-Stockholm Jag är helt överens med i om all det här ären allvarlig fråga, som man måste ägna all tänkbar uppmärksamhet; det framgickJu också av milt svar. Deresultat som lagts fram inom ramen för den pågående undersökningsverksamhetenavser s. k. efterkonlroll av nya bilar av årsmodell och av sju olikafabrikat. Del har konstaterats all av fordonen inte uppfyller de avgaskravsom gäller för nya fordon. Tra-fiksäkerhetsverkel kommer att med berördatillverkare och generalagenter ta upp frågan om de åtgärder som är nödvändigamed hänsyn till undersökningarnas resultat. Jag har själv för avsikt atl frånirafiksäkerhetsverket begära en redogörelse för dessa kontakter som verketskall ha med tillverkarna och agenterna - och för de resultat som man därvidhar uppnått - för alt vi i regeringen skall kunna följa frågan isamma takt som irafiksäkerhetsverket nu ämnar agera. Detfår utgöra svaret på tilläggsfråga - och om de åtgärder som hannu räknar upp skall innefattas i denna verksamhei. Självfallet skall man inteförsumma någon åtgärd som kan tänkas göra nytta. Överläggningenvar härmed slutad. § 11Om indragningen av SJ:s sovvagnsförbindelse Nässjö-Jönköping-Falköping-Stockholm Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara iNässjö (m) anmälda fråga, 1975/76:107, och anförde: iNässjö har frågat mig om Jag anser del 3 protokoll 1975/76:30-31 Omindragningen av SJ:s sovvagnsförbindelse -Jönköping-Falköping-Stockholm lämpligt att SJ har dragitin viss sovvagnsförbindelse samt om jag ämnar vidta någraåtgärder för att återupprätta förbindelsen. a. omlokaliseringen av tre statliga verk till har SJ:sresandeunderlag i Jönköpingsområdei ökat. SJ har därför förbättratdagtågförbindelserna mellan och dels via , dels viaFalköping. Samtidigtmed dessa förbättringar har SJ dragit in viss sovvagnsförbindelse mellanNässjö och via och . Indragningen har skett medbeaktande av del resandeunderlag som om-lokaliseringen medfört. Jagvill i sammanhanget påpeka au SJ enligt uppgift informerade bl. a.berörda kommunerom irafikomläggningen. Jag vill också framhålla att det fallerinom SJ:s eget ansvarsområde att besluta om irafikomläggning av det här slaget. HenBJÖRCK i (m): Min fråga lill herr kommunikationsministern - och jag ber alt få lackaför svarei på den - är föranledd av ell, som människorna uppfattar del, typisktexempel på hur den ena handen inte vet vad den andra gör inom den statligasektorn. Bakgrundenär atl som tre statliga verk startar sin verksamhet i , denI , drar SJ in - icke "en viss sovvagnsförbindelse" som det slåri svaret, utan den enda sovvagnsförbindelsen och åter. Eltfjärde statligt verk kommer dessuiom lill 1977. Det är sålunda etlstort antal människor med behov av goda kommunikationer med huvudstaden som härdrabbas. Närinrikesutskotlel besökte , besöktes också destatliga verken. Vi riksdagsmän från länet som var med då fick från deutlokaliserade verkens ledningar höra hur man ogillade att den här förbindelsenhade försvunnit. Man tyckte från deras sida atl det var olyckligt, och manpekade på att utlokaliseringen har medfört all en hel del lid förspills tillresande - tid som man förut kunde använda till arbeie i arbetsrum ellersammanlrädesrum. Genom denna indragning har, påpekade man, arbetsmöjligheternaytterligare försämrats. Det talas ofta i sådana här sammanhang om atl resandeunderlaget harförsämrats. Detta är ofta en sanning med modifikation. Vad har hänt i dettafall? Det är möjligt atl det har blivit en sänkning av resandeunderlagel, mendet är i så fall delvis SJ:s eget fel. gick denna förbindelse frånJönköping lill Siockholm . Det var en bra tid. Man kunde hasammanträden och ändå hinna med förbindelsen, och man kunde även hasammanträden eller möten i orter som låg en bit ifrån . Sedantidigarelades den här förbindelsen med , så atl möjligheternaalt utnyttja den minskade. Då minskas nalurliglvis resandeunderlagel . Jag lycker all deua är beklagligt, och jag tror att det är många i deaktuella bygderna som hoppas atl vi skall återfå sovvagnsförbindelsenNässjö-Jönköping-Stockholm och vice versa. Jag har inte mycket att tillägga utöver det svar som Jag har lämnattill i . Möjligen skulle del vara all vi, inom ramen för denknappa tid som elt frågesvar ger oss, kanske lättare hade kunnat diskuterasaken om kommit med någon siffra berörande reseunderlaget. HerrBJÖRCK i (m): Jag är medveten om att resandeunderlaget när det gäller den härförbindelsen väl inte har varit så stort som man kanske kunnat önska. Men delhar, herr lalman, sina förklaringar, och Jag har angett en av dem, nämligen alttiderna för förbindelsen har passat sämre och sämre. Orsaken tilltidlabellförändringarna har jag inte fått klar för mig. Jagvill i sammanhanget påpeka atl del är tacknämligt alt dagtågförbindelsernamellan och har förbättrats. Det är vi tacksamma för,och förbindelserna utnyttjas också i hög grad. Men det löser inte alla deproblem som finns. blir resultatet att människorna utnyttjar flyget i långtstörre utsträckning än vad som hade varit nödvändigt. Omindragningen av SJ:s sovvagnsförbindelse -Jönköping-Falköping-Stockholm i säger atl han inte kan förslå detta med att manändrat avgångstiden för tåget. Jag tror atl har rest med både tåg,flyg och andra kommunikationsmedel i så pass att han har hunnit lärasig, liksom vi andra har lärt oss, all vid tid-labellsändringar som SJ tvingasgöra av en rad skäl, uppslår del situationer som innebär atl man måsle - avorsaker som inte direkt kan härledas till den aktuella orten eller det aktuellaområdet - ändra avgångs- eller ankomsttider. Detär bara så att man inte kan räkna med all en fastlagd lid skall vara oförändradför all framtid. Jag tror alt vi måste ta med det också i en sådan härbedömning. HenBJÖRCK i (m): Jag har haft anledning atl resa mycket och harsjälvfallet haft möjligheter att studera hur tidtabeller har förändrats.Tyvärr har jag då och då varit med om atl tidtabellerna förändrats i sämreriktning, och då har som elt brev på posten också kommit nedläggningar. Detär den tendensen som jag lycker är litet sorglig i detta sammanhang.Människorna har i vissa sammanhang fått intrycket alt man medvetet sökt slåihjäl en viss förbindelse. Del är möjligt att del i en del fall inte alls harförhållit sig på det sättet, men del är alltså etl mycket olyckligt intryck somJag och många med mig dess värre har fått. Nr 30 Herr kommunikationsministern : Torsdagenden ''' ''''''*'''' i är väl litet splittrad. replikuiialade han en mängd beröm över alla de förbäiiringar som har --------------- skett ifråga om dagförbindelserna. har han snabbi konstaterat all Om åtgärder för att de flestaförändringarna har blivit till det sämre. Jag skulle tro au san- fÖrhindra avbe- ningen ligger någonstans mitl emellan. Simpnäs lotspass- Överläggningen var härmed slutad. §12 Om åtgärder för att förhindra avbemanning av Simpnäs lotspassningsstäile Herr kommunikationsministern erhöll ordetförati besvara '] (c)anmälda fråga,1975/76:110, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd all medverkatill att planerna på avbemanning av Simpnäs lotspassningsstäile inie kommertill utförande. led i den fortgående anpassningen av sjöfarlsverkets service lillutvecklingen inom sjöfarten har verket föreslagit viss omorganisation avloispassningsverksamheten beträffande norra infarlsleden till , dens. Förslaget innebär bl. a. alt den lotspass-ning som f n.sker vid Simpnäs överförs till lotsplats. Flera berörda myndigheter och organisationer haryttrat sig över förslag. Ärendet bereds f n. inomkommunikationsdepar-temeniei. Jag vill därför inie nu uiiala mig i frågan. i (c): Svarei säger ju inte någonting direkt, men jag vill ännu så länge varaoptimist och tolka svarei på del sättet, atl kommunika-lionsminislern myckelnoga kommer all länka över frågan. Därför vill jag också lacka för svarei. Loispassningssiälletvid Simpnäs är bemannat med lots och sju båtsmän, och man har en utrustning medgod teknisk standard. investerades med AMS-medel 250 000 kr.för lolsnings- och sjöräddningsverksamhet samt enligt uppgift ytterligare ca200 . för förbättringar i bostadsbyggnader. Från såväl försvars- somsjöräddnings-synpunkt är detta bemannade passningsställe myckel angelägel. Detkan framhållas alt Simpnäs på grund av sin strategiska placering iylterskär-gården i anslutning lill miliiän skyddsområde vid elt flertallillfällen har kunnat lämna upplysningar lill försvaret om okända utländskafartygs rörelser i området. Motsvarande informationer kommer inte au kunnalämnas från passningssiälle. Ävenvad gäller sjöräddning och allmän kusiövervakning med hänsyn till bl. a. bofastkust- och skärgårdsbefolkning samt ell ökande antal fri- tidsbålar med alll längrebrukssäsong är en avbemanning av Simpnäs oförsvarlig. Sedanflera år avsätter och andra regionala organ, exempelvisföretagareföreningen, lantbruksnämnden, länsarbetsnämnden m. fl., betydandepersonella resurser förarbetet med länets skärgård. Bakgrunden är den kraftigabefolkningsminskningen i skärgården. Folkmängden på de ca 115 bebodda öarnauppgår f n. till ungefär 6 000, mol 12 000 invånare 1945. Utflyttningen harframför alll orsakals av ett minskal antal arbetstillfällen. Lönsamheten i detraditionella skärgårdsnäringarna jordbruk, fiske och sjöfart har successivtförsämrats. Utvecklingen har medfört atl servicen för de kvarboende har försämratsi många avseenden. Skolor och butiker har lagts ned, och vissa reguljärakommunikationer har dragits in. En levande skärgård, som lades fram ,har konstaterats alt del finns många viktiga skäl som lalar för all dennanegativa befolkningsutveckling nu måste brytas och åtgärder sältas in somgaranterar fortsatt bosättning i skärgården. I en skrivelse till regeringen imars 1974 har redovisat dessa skäl och förslag till åtgärder. Påstatsministerns initiativ har därefter tillsatts en arbetsgrupp inomjordbruksdepartementet med uppgift alt utarbeta en proposition avseende landetsskärgårdar. Förutsättningarnaför att ha kvar en bofast befolkning i skärgården är givetvis direkt avhängigaav möjligheterna all erhålla meningsfulla och angelägnasysselsättningstillfällen. För all följa upp skärgårdsuired-ningens förslag idessa frågor har bildat etl s. k. skärgårdsråd. I rådet finnsrepresenlanter för , , kommuner och skärgårdensintresse- och koniaklorganisation . Arbetet i rådet innebär bl. a. att slåvakt om den sysselsättning som finns men också att skapa förutsättningarför tillkomsten av nya arbeisiillfällen. Förslaget om alt avbemanna Simpnäs gårdärför i rakt motsatt riktning mol skär-gårdsrådels intentioner. Eftersom den tillmäiia taleiiden nu är ute skall jag sluta med att baraframhålla vikten av alt lotsbevakningssiällei vid Simpnäs får bli kvarjust medhänsyn till den pågående avfolkningen av skärgården. i läste här ur bl. a. yttrandeoch andra handlingar som jag också kände igen och som vi har i departementet.Jag kan försäkra all både del materialet och andra handlingarkommer all las i beaktande den dag då regeringen fållar sitt beslut. Överläggningenvar härmed slutad. Ontåtgärder för att JÖrhindra avbemanning av Simpnäs lotspassningsstäile § 13 Om den svenskavetehjälpen till Torsdagen den 27 november1975 Omden svenska vetehjälpen till Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara i (c) anmälda fråga,1975/76:111, och anförde: i har bett mig redogöra för hur den svenskavetehjälpen lill organiserats och resultatet av hjälpen. Sverigesvelehjälp lill uppgick till sammanlagt 50 000 lon under budgetåret1974/75. Därav lämnades som katastrofhjälp, medan återstodenlämnades inom ramen för del reguljära biståndet. Innevarande budgetår haringet svenskt velebisiånd utlovats. IBangladesh har siaten hand om all livsmedelsimport, både denbi-ståndsfinansierade och den som upphandlas på kommersiella villkor. Statenhar också ensamrätt på distributionen inom landei av del importerade vetet.Eftersom det svenska vetet ingår i det allmänna distributionssystemet är detinte möjligt au följa dess väg till konsumenten. Enligttillgänglig siatistik för från och fråninlernationella livsmedelsprogrammet såldes drygt hälften av det importeradevetet mol ransoneringskort lill subventionerade priser till befolkningen i defem största städerna och till behövande grupper på landsbygden. Vid sidanhärav går lill kategorier för vilka staten har försörjningsansvar ochsom inte på annat sätt får ransoneringskort, bl. a. polis, militär och övrigastatsanställda. Ransoneringskorten lill dessa grupper har närmast karaktärenav löneförmån in naiura. av det importerade vetet användes förulspisningsprogram i bristområden. Alt det inom distributionssystemetförekommer svinn kan befaras. Viär medvetna om alt den utländska vetehjälpen på grund av utformningen avransoneringssystemei endast i begränsad omfattning har nått fram till de mestbehövande människorna på landsbygden. Detta har vid olika lillfällen påtalatsav och andra länder som ger livsmedelshjälp. Somsvar på frågan om resultatet av hjälpen vill jag framhålla att ulan det omfattandeinternationella livsmedelsbiståndet till , varav de svenskaveieleveranserna utgör en mindre del, hade under åren 1974 och 1975troligen drabbats av en allvarlig hungerkatastrof Hen i (c): Lål mig allra först lacka fru statsrådet för den redogörelsejag erhållit för den svenska vetehjälpen till . Bakgrundentill min fråga är vissa pressuppgifter som förekommit rörandevetehjälpen lill . I dessa pressuppgifter görs del gällande atthuvudparten av det svenska vetebiståndet inte nått fram lill de svältandemänniskorna. Det är självklart all sådana informationer skapar oro ochbeklämning, inte minst bland alla dem som i skrivelser och manifest krävt atlriksdag och regering skulle gå in med elt katastrofbistånd tillBangladeshs svällande människor för alt rädda dessa människor från svältdöden. Jagvill erinra om den debatt som fördes i . Medhänsyn lill vårt svenska veteöverskou och den katastrofsituation som rådde iBangladesh ansåg man atl extra hjälpinsatser borde sällas in där. Delkan också finnas anledning alt påminna om den kraftiga manifestation - i formav namnlistor med 250 000 underskrifter från bl. a. kyrkorna - som krävde ökadehjälpinsatser i form av veteleveranser till för att därmed räddamänniskoliv. Dessa opinionsyttringar bars fram av en vilja av att hjälpa dehungrande människorna i från svältdöden. Vihar genom statsrådets redogörelse fått klart besked om alt hjälpen endast ibegränsad omfattning nått fram till de mest behövande människorna pålandsbygden. Det är beklämmande - säkert är det många människor som hade kunnaträddas undan svältdöden om de hade fått vetet. Låloss ta lärdom av det skedda. Vi måste fortsättningsvis skärpa vår vaksamhet såalt det inte upprepas. Målsättningen i biståndsarbetet måsle vara atl om hjälpskall lämnas, hjälpen verkligen skall nå fram till dem som hjälpen avser ochinga andra. Omstatsbidraget till enskilda organisationers u-landsprojekt Överläggningenvar härmed slutad. §14 Om statsbidraget till enskilda organisationers u-Iandspro-jekt Fru statsrådet erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1975/76:115, ochanförde: har frågat mig dels om Jag bedömer alt SIDA skall kunnaupprätthålla principen atl inga välmotiverade ansökningar om bidrag tillenskilda organisationers u-landsprojeki skall behöva avslås detta budgetår avbrist på pengar, dels huruvida jag, om så inte är fallet, avser atl föreslå tilläggsanslag. Enligtvad jag har erfarit från SIDA har de enskilda organisationerna kommit in medframställningar som sammanlagt skulle medföra siörre utbetalningar underinnevarande budgetår än som slår till SIDA:s förfogande för ändamålet. Inom verket genomförs f n. en omsorgsfull bedömningav de inkomna bidragsansökningarna. Detta arbete beräknas vara klan i januari1976. Försl torde det vara möjligt att bedöma om välmotiveradeprojekt riskerar att avslås på grund av brist på pengar. Hen (): Enskildaorganisationer, framför allt kyrkorna men också Omstatsbidraget till enskilda organisationers u-landsprojekt andra, gör viktigainsatser i faltiga länder. Ofta förskräcks vi av väldigheten i den misär somär verklighet för huvuddelen av Jordens befolkning. Men vi får aldrig glömmaatl del är enskilda människor det handlar om. Om vi lill en myckel låg kostnadvia frivilliga insatser kan borra brunnar så att en by får vatten, rädda barnfrån atl bli mentalt störda av undernäring och ge ungdomar yrkesutbildning,betyder del oerhört myckel för de människor som nås av insatserna. Dessutom äru-ländernas kanske största utmaning alt skapa förutsättningar för elt aktivtfolkligt dellagande i arbetet på utveckling. Kyrkor, fackföreningar,ungdomsrörelser, kooperation kan genom sina insatser stärka de folkrörelsersom byggs upp i . Del har en betydelse som för långt utöver dekonkreta projekten. Ocksåför att hålla uppe och öka stödet i för en mera solidarisku-landspolilik är de frivilliga organisationernas insatser i oerhörtviktiga. Den statliga biståndspolitiken bygger på alt vi ger stöd lillu-ländernas egna utvecklingsplaner, alll oftare i form av finansiell förstärkning.Det aren riklig utveckling. Men blir biståndet alltmer anonymt. Detgår i allt högre grad in i en allmän budget i de länder vi stöder. Därmed blirdet för den svenska opinionsbildningen allt viktigare all det vid sidan om detstatliga biståndet finns frivilliga organisationer som gör egna insatser påfältet och som direkt och påtagligt kan föra in u-landsvardagen i vår svenskaverklighet. Därförär del glädjande atl intresset från enskilda organisationer för alt görainsatser i växer. Förutom kyrkorna är också humanitäraorganisationer, solidaritetsrörelser och fackföreningar villiga att göra siörreinsatser . Regeringenoch konstaterade atl inga ansökningar som uppfyller de kravSIDA ställer behövt avslås av brist på medel. Regeringen bedömde att denföreslagna ramen på 35 milj. kr. skulle vara tillräcklig för all alla projektsom uppfyller de allmänna kraven också del här året skulle få bidrag. ärläget det alt de 35 miljonerna redan har fördelats. Del finns ansökningar omytterligare 17 milj. kr. Större delen av dem torde vara välmotiverade. Nästa ansökningstillfälle infaller . En rad nyaansökningar kommer då in. Är nu statsrådet beredd alt acceptera atlSIDA omfördelar sina anslag för atl kunna bifalla dessa ansökningar? Om detinte går, är då beredd atl föreslå tilläggsanslag? åberopade i sin fråga all del skulle finnas en princip omatl ingen väl motiverad ansökning skulle avslås. Någon sådan princip finns intefastslagen av vare sig regering eller riksdag. De enskilda organisationernasverksamhet måste lika väl som det bilaterala eller det multilaterala biståndetske inom vissa givna ekonomiska ramar. Det kan finnas myckel väl motiverade insatsersom våra programländer vill ha hjälp med, men man har fastställt en ekonomiskram för verk- samheten inom olikaländer. Det måste givetvis vara så också när det gäller de enskildaorganisationerna. Men Jag instämmer i vad säger, alt de enskildaorganisationernas verksamhet i utgör ett myckel värdefulltkomplement till den statliga biståndsverksamheten. Enligtetl meddelande som jag har fått från SIDA bedömer man vid en preliminärgenomgång av ansökningarna att de tillgängliga medlen torde komma att räcka.Jag vet inte vilka möjligheter SIDA har all göra omfördelningar inom budgetenom del skulle visa sig att medlen inte räcker. I princip lycker Jag emellertidalt del är rikligt att vi har fastställt ekonomiska ramar som måsle varaavgörande för den hjälp som vi ger. Omstatsbidraget till enskilda organisationers u-landsprojekt HenWIKSTRÖM (fp): Det är rikligt all vid behandling förelåg enfolkpariireservation där man krävde alt direkt skulle ultala alt ingavälmotiverade insatser av missionen och andra frivilliga organisationer helleri fortsättningen skall bli utan bidrag på grund av brist på medel. harde anslagna medlen räckt, men av debatten framgår klart att man frånregeringens och riksdagsmajoritelens sida hävdade att om del skulle visa sigatl det fanns välmotiverade ansökningar så skulle dessa bifallas. Jag tyckeratt del är ett ganska märkligt resonemang att man får nöja sig med de medel somanslagits. Så fastlåst kan del naturligtvis inte vara att biståndsministerninte skall vara beredd all pröva projekt som de fackliga organisationerna ochkyrkorna planerar och som bedöms vara välmotiverade. Jag har uppfattat det såatl en av biståndsministerns väsentligaste uppgifter måste vara att verka förell ökat bistånd. Den här administrativa synpunkten atl vi fastlagt ett visstbelopp kan man avdela någon administratör pä lägre nivå att tala för. Jag skulle alltså vilja offerera bistånd tillbiståndsministern när det gäller att hävda möjligheterna inom regeringen att getilläggsanslag när det nu visar sig all del finns välmotiverade ansökningar. Jagär glad om beskedet från SIDA skall tolkas så alt man kan hitta andravägar för att lillmölesgå de här ansökningarna. Men skulle så inte vara falletmåste det vara en gemensam uppgift för oss alt se till au väl motiveradeansökningar från fackligt och kyrkligt håll och från andra organisationerssida verkligen kan bifallas under detta budgetår. Jag vill ge rätt i atl mina uppgifter inom regeringen äratt ha ansvaret för biståndet och att verka för etl ökat bistånd. Här har herrWikström gjort en alldeles riklig bedömning. Attpröva dessa ansökningar är just vad SIDA skall göra. Man håller nu på att gåigenom alla ansökningar, och givelvis skall de prövas. Men man kan intesäga atl alla ansökningar är välmotiverade. Det går heller inte au sägaom de disponibla medlen kommer atl räcka. Men enligt de uppgifter jag fåll verkar del som beroende av forskningsanslag frånbiyggeriindu-strin om anslaget skulle räckalill. Jagvill alltså hävda all för all verksamhet måste de ekonomiska ramarna varaavgörande. Jaghälsar också med tillfredsställelse det ökade intresset från bl. a. fackligthåll för biståndsverksamhet i . Delta har jag särskilt noterat ibudgetpropositionen. HenWIKSTRÖM (fp): Rent allmänt gör Jag den bedömningen att de ansökningar som lämnas inlill SIDA från kyrkliga och fackliga organisaiioner är myckel väl underbyggda.Om man ser lill utfallet tror jag att beträffande deansökningar på 17 milj. kr. som nu ligger inne är rimligen ca II å 12 milj. kr.väl motiverade. Jag har bara tagit del av några av ansökningarna, men jag trorall man vågar göra detta påslående. Viär alltså överens både om principerna för prövningen och om det önskvärda i kan tillgodose välmotiverade ansökningar. Jag lycker faktiskt atl fruSigurdsen låter myckel bättre när hon talar som biståndsminister än då hon ärelt eko av finansministern. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 beroende av forskningsanslag från bryggeriindustrin Herrutbildningsministern erhöll ordet för atl besvara () anmälda fråga, 1975/76:112, till herrfinansministern, och anförde: HerrWestberg i har frågat finansministern om han anser dettillfredsställande all det enda svenska alkoholforskningsinsiilutei under enföljd av år varit beroende av forskningsanslag från bryggeriindustrin. Fråganhar överlämnats lill mig för besvarande. Tillden forskning som bedrivs vid vidKarolinska institutet utgår jämförelsevis slora externa forskningsanslag. Dessaanslag utgår lill övervägande del från statens medicinska forskningsråd.