prot · FY0967 · 1975-12-31 00:00:00 — Hans motion innehåller en utomordentligt allvadig anklagelse moi lidningen Värnpliklsnyil, Han säger all tidningen saboterar samverkan för en förbättrad förbandsproduktion, och han sätter likhetstecken mellan 38 Värnpliklsnytl och vad han anser varauppviglingsorgan längst ute på HerrWachtmeisler reagerar på ett klassiskt reaklionärt sätt: det han Nr 67personligen inte tycker om vill han förbjuda. Pengarna till tidningen 'ieen den Värnpliklsnytl skulle enligt vad jag kan förstå i stället gå tillnågon kanon 25 .inrij j 975 eller lill någol liknande,för att på så säll minska vad anser vara urholkningeni försvaret. Jagvet inte om inser att han ger sig in på en mycket 777. 777.fariig princip när han vill ha bort den tidning som inte faller just honom på läppen.Från försvarshuvudtiteln utgår f n. bidrag till en rad specialtidskrifter somberör försvaret ur olika synpunkter. Ur de frivilliga organisationernas anslaganvänds pengar till tidskrifter, och av anslagen lill myndigheterna går ocksåen del pengar till tidskrifter. Man kan fråga sig, om villriänslgöra som något slags övercensor och stoppa fiera tidskrifter - därför attde inte i alla sammanhang ger exakt uttryck för statsmakternas syn påförsvaret. Eller förhåller det sig möjligen så att det bara är tidskrifter somspeglar en opinion som i vissa sammanhang står till vänster om herrWachtmeisters uppfattning som vill ha bort? Iniotionen gör sig också lill tolk för personalens uppfattningom tidningen och antyder att förekomsten av tidningen innebär altmilitärledningen - jag förmodar att han i detta sammanhang syftar påförsvarsdepartementet - inte stöder den personal som har hand om utbildningenav de värnpliktiga. Men, , om den personal som berörs avtidningen hade reagerat kraftigt mot lidningen hade denna personal naturligtvisprotesterat. Det förriänar då att påpekas att inget av de fackliga förbund somfinns inom försvarsområdet har protesterat mol förekomsten av tidningen ochkrävt att den skall läggas ned. Aldrig någonsin har de gjort ett sådantuttalande. Inte ens befälskårerna vid P I0/Fo43, som till i niotionen, har ställt detta krav. Jag tycker att lidningen ochdess redaktionsledning på ett utmärkt säll har följt instruktionen förtidningen, för vilket man snarare förriänar en ros än en dödsdom. Delstår naturligtvis varie människa fritt att ha vilken uppfattning han eller honvill om Värnpliklsnytl. Kanske kan man t, o. m, få uppfattningen publicerad iVärnpliklsnytl. Men man får också acceptera alt regeringen och, förutsätterjag, anser värdet av att ha ett forum för meningsutbyte kring devärnpliktigas villkor och förhållanden vara sä stort även från försvaretssynpunkt alt tidningen också fortsättningsvis bör komma ut. har ett avstyrkande av en motion varit så väl motiverat. Därförber jag att få yrka bifall till försvarsutskottets hemställan på denna punkt. Herrandre vice talmannen () kort genmäle; i var förvånad över attjag, som han sade, accepterade stormakternas uppdelning av världen i intresse sfärer. Jag uttalade ingen sådan mening. Hade jag gjort det hade det varit 39 Nr 67 rätt ointressant, eftersom vi ändå är tvungna att accepteraverkligheten Fredaeen den """ toreligger. Men jag tycker alt man skall intressera sig för kon- 25 anril 1975 sekvensernaav det utrikespolitiska skeendet i den mån det berör våra Det var detta jag gav uttryck åt. Försvarspolitiken, Sedansade i att vi inle har råd att ha både entekniskt hög standard och en allmän värnplikt. har vi det. Det har vihaft tidigare och del har vi fortfarande, och som jag försökte antyda belastar del svenska folkel allt mindre, i gjorde några i och för sig intressanta refiexionerangående försvarets förankring i svenska folkels medvetande. Del ärnaturligtvis en viktig fråga. Från den synpunkten är del väldigt bra med desocialdemokratiska rådslag som man har böriat med kring försvaret. Men jag harblivit litet tveksam. Jag såg i pressen att man från militärthåll genom annonser erbjöd sig att medverka vid dessa rådslag genom att ståtill förfogande för upplysningar och svara på frågor. Jag tyckte detta varintressant, så jag hörde mig för hur reaktionen hade varit. Jag fick då vetaatt man överallt med något enda undanlag bestämt hade avböjt varje militärmedverkan. Tror man verkligen alt man är så kunnig i försvarsfrågorna, som ärbland de mest komplicerade frågor som vi har att syssla med i överhuvud laget, alt man inte ens behöver lyssna på sakkunskapen? Är man nöjd meddirektiven från högsta ort om hur man skall tänka och lycka? Jag blev rättupprörd när jag hörde detta. i sade för en stundsedan att fackmännens betydelse i svenskt försvar inte får undervärderas. Dåfrågar man sig verkligen: Vad är rådslagens ställningstagande i detta fall ominle en undervärdering av fackmännen. HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle; Jag är inte mindre förvånad över replik. Han.säger om USAoch att vi väl är tvungna all acceptera verkligheten och följa denpolitiska utvecklingen. Jag kan fortfarande dra slutsatsen att att situation skulle ha blivit sämre därför all ivingals ulur Vieinam. Tvärtom är ju della ell exempel på hur en sior nations inflytandeöver en liten nation minskar när den lilla nationen lyckas hävda silloberoende. Dellatycker jag all det är viktigt all understryka. Det må vara att mörknar av detta. Min världsbild ljusnar när jag konstaterar att enstormakt kastas ut ur ett litet land, såsom nu håller på att ske. Sedanlägger ord i min mun som jag aldrig sagt. Han påstår att jag skulle ha sagt att vi inte har råd med både en teknisk hög standard och allmän värnplikt. Vad jag sade var att vi inte har råd att ha en ensidig satsning på en hög teknisk standard och bibehålla den allmänna värnpliktens princip. Därför handlar det, , om en avvägning av på vilka områden vi skall fortsätta att satsa 40 och på vilka områden vi tvingas skära ned kravenför au i stället försöka bygga vidare påvärnpliktens princip. Det gäller alltså en avvägning, och Nr 67 den nyanseringen troddejag att skulle uppfatta, p ] ,], är indigneradöver att socialdemokratiska föreningar inte -.c- -, ,q-,- Zj april [ / / j i särskilt stor utsträckning harutnyttjat den militära sakkunskap - såsom _ herrVirgin uttryckte det -som erbjudit sig att medverka vid dessa möten.Försvarspolitiken, vet mycket väl att de frågor som behandlas vidde soci- //;, /». aldemokratiska försvarsrådslagen i första hand är politiskaavvägningsfrågor. Jag tror att inte heller är intresserad av attmilitären i sådana sammanhang skall delta i de politiska ställningstagandena. 1den mån dessa personer är socialdemokrater och tillhör en socialdemokratiskorganisation är de naturligtvis välkomna all på grundval av sin politiskauppfattning delta i ställningstagandena i försvarsrådslagen. Jagtycker all bör akta sig för all vara så insinuant som han är närhan frågar om man är nöjd med direktiven från partiledningen i del härsammanhanget. Socialdemokratin är en stor folkrörelse. Den tar inga direktivuppifrån. Den formar självständigt sina beslut på grundval avgrundorganisationernas ställningstaganden. Herrandre vice talmannen () kort genmäle: Herr talman! Jag uttalade intenågon värdering när det gäller händelseutvecklingen i . Jag har likastor förhoppning som jag tror någon annan här i kammaren alt vi äntligen skallfå slut på del kriget. Vad jag talade om var betydelsen för av all enstormakt tvingas - som i uttryckte del - överge sinlidigare drivna politik, som betytt intresse för och inblandning i andrastaters förhållande. Vi har alltid räknal med all maktbalansen mellanWarzawapakien och NATO har varit lill fördel för svensk neutralitetspolitik.Den maktbalansen har medfört att vi kunnat räkna med en betydande grad avsäkerhet om vi bara kunnat hålla en så stor styrka au del varit svårt förvilken som helsl av stormakterna alt angripa oss. Del skulle vara tillräckligtmyckel försvagande för dem att la den belastningen. Det var denna aspekt somjag pekade på, och den anser jag inte har blivit vederlagd. Sedanhar jag inle invänt mol resonemanget att vi måste salsa både på allmänvärnplikt och på teknisk materiel. Det är ju just det som hela vårförsvarspolitik går ul på. Vi säger bara all den socialdemokratiskaförsvarspolitiken, som den nu drivs, kommer au leda lill all man måsle ensidigtsalsa antingen på värnplikt eller på hygglig teknisk nivå. Det är en utvecklingsom vi inte vill medverka i. HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle; Den sibylleliknande profetia som uttalade i slutet av sill inlägg har jag ingen tilltro lill. Jag iror inte all delkommer alt bli en sådan utveckling. Hur vi kommer att ha del får försvarsulredningen la ställning lill och inkomma med förslag till re geringen om. Sedan får vi ta ställning till dessa frågor i utskottet, ,,, Nr 67 Jag är glad för att nyanserar sig när del gäller och Fred'ieen den °Vietnamkrigets inverkan på maktbalansen i , Jag tror 25 loril 1975 '"'' " '' "P'' ' frågan i en sådan här kort debatt, men jag tror åandra sidan inle all det flnns någon grad av sannolikhet för att Försvarspolitiken, maktförhållandena i på ett avgörande sätt förändrats så all ni. därav måste dra slutsatser som anger en annaninriktning av det svenska Jagglömde, herr lalman, i min förra replik all säga all belräffande försvarsrådslagelhar man från borgerligt håll, framför allt kanske från moderal håll, anklagatoss för au vi inle är lillräckligl akiiva i försvarsfrågan, och del gjordeherr Virgin i sill första anförande också. Försvarsrådslagetär ell exempel på en breddad aktivitet från del socialdemokratiska partietssida i denna fråga. Men när man lar ell sådant initiativ, är inlenöjd med del heller. Är del resullalen av rådslagei som är räddför? Är del därför som han är kritisk? Herr talmannen anmälde all herr andre vicetalmannen anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt lill ytterligare replik. HerrRANESKOG (c); Beslutet om utvidgningen av Remmene skjulfäll fattades , Dettabeslut grundade sig på andra premisser än dem som är för handen . Medanledning av detta har niotionen 1184 kommit lill, som i sig gömmer helt andrasynpunkter än dem som låg till grund för tidigare beslut. Kulturfrågornaoch fornminnesinventeringen hade då beslut togs en synnerligenundanskymd plats och spelade ingen större roll som argument, ärsituationen en helt annan. Fornminnesinventeringen och lidigare är ialla stycken ofullständig och kan vara nyttig endast för dem som vill kommaundan sakliga argument. Enväsentlig förändring har inträtt sedan blevinkopplat på frågan, vilket noteras även av försvarsutskotlel. Men innanresultatet från sista delinvenieringen noteras, måste jag föra till riksdagenskännedom den tröghet som skjulfältsdclegalionen lagt . 1972 anmodadesskjutfältsdelegationen och försvarsmakten att yttra sig, ochriksantikvarieämbetet begärde att en fornminnesinventering skulle ske liksomredogörelse lämnas för en markanvändningsplan, Ingaåtgärder vidtogs från skjutfältsdelegalionens sida. Riksantikvarien måstedärför upprepa sin anhållan med skärpa , Först efier deltakunde en inventering komma till stånd och utfördes under liden den 4-20november 1974, Resultatetblev en kulturell överraskning - dock icke för bygdens invånare. Trots altskjulfältel under laga ansvar varit förbjudet all beträda ,så har bygdens folk konstaterat den rika förekomsten avfornminnen. Hela trakten är ju säregen i detta avseende. Det allvarliga är attunder de många avspärrningsåren har militären fritt fåll rumstera ochvandalisera på della fornminnesrika område. Novemberdagarna 1974 gavell rikl resullal som summariskt kan sammanfallas i 82 ny fornfynd av skildaslag, Ioch med delta är inventeringen ingalunda fullföljd. Riksantikvarieämbetetanför i sin skrivelse av bl. a, följande: "Iskriftväxling med skjutfältsdelegationen och har ämbetetframhållit behovet av fornminnesinventering, bebyggelse-inventering,fosfalkarlering och dokumentation av kulturlandskapet. De tre sistnämndaåtgärderna har emellertid ansetts kunna anslå i avvaktan på den nu utfördanyinvenieringen av fornlämningsbeslåndei. Bebyg-gelseinvenieringen har ämbetetberäknat lill en kostnad av ca , fosfalkarieringen jämtedokumentationen av kulturlandskapet genom flygfotografering till en kostnad avca prisläge och om intet oförutsett inträffar. Dettahar meddelats dels , som bekostat nyinvenieringen, delsskjutfältsdelegationen. Samtliga kostnader inklusive sådana för eventuellaarkeologiska undersökningar och andra åtgärder åvilar markägaren/exploatören,vilket också meddelats. Givelvishar kostnader som är beroende av skjutfältets omdisposition ej kunnat beräknas. Resultatetav nyinvenieringen har redovisats i ovannämnda rapport, med tillhörande karta iskala 1:10 000, På kartan har med rött redovisats de lämningar, som vid okulärbesiktning kan bestämmas som fasta fornlämningar. Med svart har både demarkerats om vilka tvekan om art kan råda och de som icke är fastafornlämningar. Ämbetet är emellertid angelägel framhålla alt enliglfornminneslagens 2 S 'lämningar av fordom övergivna bosläder, boplatser ellerarbetsplatser samt bildningar som uppkommit vid bruket av dylika bostädereller platser' är fasta fornlämningar. Arten av de svarimarkerade lämningarnaavser ämbetet fastställa bl a genom den föreslagna fosfalkarieringen samt genomC 14 analys. Deföreslagna åtgärderna är enligl 8 i; fornminneslagen erforderliga förplanerandet av skjulfältet och för att undvika att grävning eller annat arbetemåsle avbrytas om därvid fast fornlämning påträffas som ej förut varit känd. har inkommit anmälningar om skadegörelse av de i inventeringsrapportenupptagna numren 41, 47, 56 och 57, Nummer 47 utgörs av en stenåldersboplats vidett grustag. Den ligger på mark tillhörig , Pl 3558 Äne, 44020 . Boplatsen var tidigare okänd och efter underrättelse omboplatsförekomsten har B avbrutit grusläklen invid boplatsen iavvaktan på undersökning. Eftersom samiliga de anmälda skadegörelserna liggerinom nuvarande skjuifällel och inom den del med vilkei fäliei enligl riksdagsbeslutskall uividgas anser ämbeléi att frågan om skadegörelserna bör tas upp isamband med planerad markdisposition och de undersökningar eller andra åtgärdersom härigenom kan komma att aktualiseras. Somframgår av kartan till inventeringsrapporien koncentrerar sig de lämningar, somvid okulär besiktning kunnat konstateras vara fasta forn-. lämningar, till treområden, ett i NÖ vid Samuelstorp, ett i S vid Hjäl- Nr 67 meryd och ett i V vid , Ämbetet vill göra Eder uppmärksam på Fredaeen den '"''nom dessa områden kan fornminnesvårdande åtgärder beräknas dra 25'inril 1975 betydligtstörre kostnader än inom övriga delar av skjutfältet, ------------ Medhänsyn till vad ovan anföris förutsätter ämbetet alt ingen ändrad användning eller disjjosition av nuvarande skjulfältel eller av fältets ut- m. m. vidgningsområden sker förrän ämbetet givitstillfälle la ställning till upp- rättad plan förmarkdisposilion. Ämbetet är slutligen berett att så snart så är möjligt och ivarje fall utföra ovannäninda bebyggelseinventering,fosfalkarlering och dokumentation av kulturlandskapet, sedan 44 000 kronorgenom Eder försorg ställts lill ämbetets förfogande för ändamålet ellerämbetet erhållit en förbindelse på niimnda belopp," Delär alt märka att enskilda personer som gör fornminnesfynd på sina marker får ställa sig fornminneslagen till efterrättelse. Man måste fråga sig; Hur har försvarsmakten kunnat undgå lagens bok stav och anda och handlat efter eget gottfinnande ? Det måste betyda att vi inle äger likhet inför lagen. Kanske blir del en bättre ordning då länsstyrelserna övertar bevarandemålei för kulluren. Här kan vara lämpligt att citera vad i säger i ett yttrande som återges i propositionen 1974:28, Den statliga kultur politiken: "------------------- att äldre tiders kultur inle kan betraktassom något av slutat och för alltid övergivet utan är en levande realitet för många män niskor. Delta borde ha formulerats mera i en annan formulering av målet -------------------- ,"Så följer ell nytt cilal: '. 'Kullurpoliliken skall syfta lill att samtidens kultur skall förstås genomall äldre liders kullur förvallas som en oskiljakllig del i dagenssamhälle." Den3 gjorde en hemställan lill länslandstings kulturnämnd om bistånd i bevakningen av fornminnesområdet inkl,Remmene skjulfäll. Hemställan översändes med tillstyrkande tilllandsantikvarien i . Denne har senare besiktigat fältet ochkonstaterat förekomsten av den avsevärda mängden fornminnen. Remmeneskjulfäll är ett skolexempel på hur man inte skall lösa samhällsproblem. Försthar man här exploaterat och skövlat -sedan kommer undersökningar ochkontroller. Att sedan binda sig vid beslul, som gjort i lidigareskede, ulan en saklig insyn i förhållandena ger ett beklämmande intryck. ärbygdens kulturarv lill slora delar skövlat, hundratals människor drivs frånsina fädernegårdar, kommun hindras påtagligt i sin expansivautveckling. har ju vägrat utbyggnad inom viss del av kommunen. Nogmåsle man ställa sig undrande inför den försvarspolitik som föres iVästgötabygd, Om nu med omnejd skall drabbas av samma öde som Remmene,måste man fråga sig varför inte staten kan erbjuda sin egen mark mellanÄlvsborgs län och , där inte en enda kyrkobokförd människa finnsatt föra strid med, där ingen expropriation behöver ske och där markulrymmettorde räcka till, 44 Medden lilla yta som finns mellan - Remmene - Nr 67 -- Jällby skall folket i fortsättningen leva under ett fortsatt hol om ny Fredaeen den kuliurskövling och ny expropriation. 25Hi-)ril 1975 Men när två giganterdrabbar samman, där den ena heter kultur och den andra heterkrigsmakten, så vet man alllid hur det slutar. Har nå- Försvarspolitiken,gonsin krigsmakten skonat kulturen? Den är van att bli krossad under ni. Och ändå är vi många, många som tror alt en gångskall kulluren segra över brutalitet och krigsmaskiner, I medvetandet omsituationen i dagslägel vill jag likväl yrka bifall lill motionen 1184. Kan manvåga hoppas på att del kommer en besinningens tid och att en mänskligare ochmer demokratisk planering kan ske inom krigsmakten i vårt land? I detta anförande instämde , fruAndersson i Hjärlum, herrar i Heden och Böriesson i , fruFredrikson och , i , samtherrar och (samtliga c). HerrLINDAHL i (fp): När beslul fattas om all människor skall köras från sina hem, slitasupp från den plats de har rotat sig på, är det enligt min - mening myckelviktigt au frågan är grundligt utredd. När vi här i kammaren förra åreldiskuterade frågan om ett nytt skjulfäll för I 17 i hävdade jag ochen del andra att saken inte var tillräckligt förberedd och yrkade påytterligare utredningar. Kammaren var inte av den åsikten, och det är bara medbeklagande jag under del gångna årel - när jag delvis böriat få facit i minhand - har kunnat konstalera all vi hade alldeles för rätt. Saken var myckeldåligt förberedd och utredd. Man stödde sig på en gammal utredningomfattande ca en A 4-sida. och skogsvårdssiyrelsen hade inlefåll yttra sig, Provskjulningar hade gjorts en enda gång - när del varminst sagt diskutabelt om vädret var lämpligt för all utföra sådana prov. Mankan diskutera om mätpersoner och mätapparalur var lämpligt utplacerade. Delfinns skäl all hävda alt så inle var fallet. Deltavar alltså läget innan fattade sitt beslut, och det har gjort , efier beslutet, har fåll göra vissa kompletterande utredningar. Man harfåll börja göra nya provskjulningar. Den senaste gjordes så som förungefär sedan, och vi har inget resultat från den . Men riksdagenvar alltså beredd all köra människor från sina hem utan attegentligen veta om del över huvud tagel var lämpligt all lägga ell skjulfäll idel aktuella området. Sedanriksdagen beslulade om detta skjulfäll har man kommit i gång och, i enlighet med vad som begärs i motionen 1180, gjort vissa un dersökningar beträffande fornlämningar inom området. Dessa undersök ningar är långt ifrån klara. De är förberedda men man har, såvitt jag förslår, inte klarat av så värst stor del av hela området. Man har gjort 45 Nr 67 undersökningarna då det varit riäle i marken. Fredaeen den befolkningenhar berättat att det.skall finnas nedgrävda domareringar 25 aoril 1975 ~ 'finns vissa upphöjningar i marken som kan lyda på all så är fallet - har maninle gjort några som helst undersökningar. Försvarspolitiken, omkring i terrängen. Några av de dagar då man har gått i skogen och /77. /77, tittat har varit några av de få dagar dådet varit skidföre i trakten, och jag trorinte alt man har kunnat se så värst mycket mer än ris och vacker snö. Delär alltså mol denna bakgrund - att man för detta skjulfält i byggerpå minst sagt ofullständiga utredningar och är beredd att köra människor frånsina hem med detta bristfälliga material som grund - som vi i motionen 1180yrkar avslag på regeringens förslag att anslå medel för skjutfältet i fråga iavvaktan på vidare undersökningar, främst med avseende på fornminnen. Vimåste, herr talman, la mycket stor hänsyn lill människor som bor ute i bygdernaså att de inle blir orättvist behandlade, känner sig förbigångna, svikna avoss politiker. Vi måste ha goda motiv när vi gör sådana här saker. Del ärmycket jag skulle kunna säga om detta som jag har förstått inte är riktigt somdet borde vara. Jag kan endast säga alt ett vänligare och mjukare uppträdandehos dem som har att handlägga dessa frågor, i kontakterna med de människor somberörs, vore värt väldigt myckel. , herr talman,vill jag citera ell avsnitt av vad en uddevallabo har skrivit i en artikel iFrisinnad angående skjulfällsfrågorna: "Specialister ser sällanlängre än till sina egna behov. Militären liknar i del fallet alla andraspecialister. Det förefaller ibland som om vapenteknikens utveckling var denenda faktor, som man log hänsyn lill. Det finns i dagens samhälle så mångaandra intressen, som behöver beakias. Del är nödvändigi all även försvarelsöker allernaliva lösningar, Po-lilikerna, som liger, har ell slorl ansvar. Dendag, som del går upp för allmänheten, vad som skett under dessa senaste år ochännu sker, kommer reaktionen att vända sig både mot politikerna och motförsvaret." Del är Uddevallaläkaren som skrivit detta. Hanhar gjort dessa refiexioner med anledning av vad som hänt runtSågbackenskjut-fälten i , Jag yrkar bifalllill motionen 1180. FruAF (); I motionen 1186 har jag hemställt om ett ökat anslag till RiksförbundetSveriges lottakårer. Utskottet svarar alt det inom den totala utgiftsramen f n.inte finns utrymme för en höjning av bidraget. Del är ett konstaterande som ärvanligt i försvarssammanhang . Men del finns vissaspeciella omständigheter i del här fallet. land och rike runt ochförklarar att inom ramen för de krympande för- 46 svarsanslagen vill han prioritera underrättelseriänsten,befälsutbildningen Chefen för armén har i en skrivelse daterad Nr67 den17 bl, a, anfört följande: den "För att armén iframtiden skall kunna lösa sina uppgifter i fred och 25 anril 1975 krig med minskandeekonomiska resurser är det väsentligt att verksam- heten inom hemvärnet ochde frivilliga försvarsorganisationerna fortsätter Försvarspolitiken, iminst samma omfattning som . Frivilliga insatser av enskilda m. m.och organisationer ökar i betydelse i samma mån som resurserna till denobligatoriska verksamheten minskar. Måleti slorl är all öka nuvarande verksamhet. Del är väsentligt att hemvärnet och defrivilliga organisationerna fullföljer sin uppgifi som vikliga folkrörelser. Upplysning,rekrytering och utbildning för frivilligförsvaret planläggs och genomförs såall den verksamhet prioriteras som tillför hemvärnet och de frivilligaförsvarsorganisationerna del största antalet medlemmar." Ochsist men inle minst skall jag be att få citera försvarsministern. StatsrådetHolmqvist förklarade för någon vecka sedan inför en informationskonferens iCFF:s regi att "den största möjliga trovärdigheten åt de ansträngningar vigör, ger ett stort och välvilligt behandlat frivilligförsvar". Statsrådethade också vänligheten att förklara alt "det finns all anledning se överfrivilligorganisalionernas behov och hjälpa dem".