prot · FZ09120 · 1975-12-31 00:00:00 — Man kan när detgäller så här slora avslånd inte gå förbi frakternas betydelse i sammanhanget. Delstatliga regionala fraklslödd infördes och kompletterades i januari 1974.Jag håller med dem som har påpekat dess positiva betydelse, men det slår ocksåklart all del var olillräckligl för all klara de inomregionala problemen.Fraktkostnaderna är fortfarande etl av de slora hindren för industriellspridning. 1Länsprogram 1974 för vårt län ulvecklas den problematiken i de här ordalagen,vi]ka knyter an till framför alll det stora slalliga företaget: "NJAhar som lidigare redovisats lagt ul tillverkning av fartygsinredningar tillarbetsmarknadsverkets anläggningar i och undersöker möjligheternaall förlägga annan lyp av lillverkning lill . Skälen härför är delspraktiska - verksamheter som renl lekniski kan ligga uianför NJA:s hårtansträngda indusiriområde i lar ej dyrbart utrymme i anspråk - och delsregionalpoliliska - arbete uianför minskar pressen på och ökaranlalet arbelslillfällen i andra kommuner. Men arrangemanget innebärförelagsekonomiska nackdelar, framför alll på transporlsidan. De produktervarom här är fråga - dels råvaran från NJA och dels den färdiga produkten frånfilialföretagei har alllid etl relativt lågt förädlingsvärde. Som exempel kannämnas en aktuell produkt med ell förädlingsvärde på /ton varav detkalkylmässiga överskottet före frakter uppgår lill ca . Fraktkostnadenfrän NJA till av råvaran lill denna produkt uppgår till . Av defärdiga produkterna levereras lill kunder i- medan 20 96 gårtillbaka till NJA. Transportstöd erhålles emellertid endasl för den del av allatransporter som går från lill . Transporten av råvarafrän NJA lill och iränsporlen av färdiga produkler från Haparandatill NJA omfattas ej av iransportsiödel. Vid en produktion på (ca 100 sysselsatta) uppgår merkost- TransportstödfÖr Noirland, m. m. Transportstöd för , m. m. naderna för transporter iHaparanda-alternativet jämfört med förläggning i direkt anslutning till NJAlill ca . Av della belopp utgör frakterna inom länet ca 90 %.Överskottet före frakter uppgår till ca . Projektet kanföljaktligen ej realiseras." Utskottettar här inte ställning lill vän motionskrav ulan hänvisar lill den arbetsgruppsom främst har att behandla sysselsättningsfrågorna i . vill jagsäga all del här inte är någol problem som enbart handlar om ävenoni den kommunen befinner sig i ett sällsynt utsatt läge. Det handlar om atl fäell syslem som också gynnar Arieplog, , och vissa andraregioner. Menman kan la kommun som ell exempel på hur illa ställt och hur angelägeldel är atl problemen tacklas frän skilda utgångspunkter. hade kommunen15 198 invånare. 1969 hade befolkningstalet rasat till 14 165 för atl 1970 varanere i 10 784. Senasle årsskifte hade man nått botienlägd 9 433. Menlänsstyrelsens fiiliga utredare har också blickat in i framliden. Enligt denprognosen kommer samma kommun all 1980 ha 7 749 invånare. Man har också gjorten prognos som går , och då skulle samma kommun vara nere 16 811invånare. Kommunen skulle alltså mista halva sill befolkningstal på drygt 20år. De siffror som man räknai fram lill 1980 och 1990 kommer atl gälla omingenting radikalt sker. Jagvill inle åstadkomma en lokaliseringspoliiisk eller regionalpolitisk debatt häri dag. Jag har redovisat dessa siffror enbart för atl belysa hur alarmerandelägel är för en enstaka kommun som . Det finns flera inlandskommuner idelta jällelän som jag kunde redogöra för på samma sätt, men jag skall avståfrän della i denna omgång. Jagtror självfallet inte att dl förbättrat fraktslöd kommer all lösa problemen. Dekan bara lösas genom all slalen verkligen går in för ett statligtindustriporgram som omfattar också uppbyggandet av nya siats-industrier i olikadelar av . Men en sådan positiv utveckling kan givelvis befrämjasgenom tillkomsten av ett förbällral fraklstöd som också beaktar dessa problem. Jagskall inte yrka bifall lill motionen. Vi har aklualiseral frågan, och manarbelar med den i den grupp som här har nämnts. Sker del emellertid ingentingpå området skall vi självfallet återkomma i en eller annan form. Hert (): Jag vill lacka för all han så erkännsaml delar minuppfallning när del gäller behovet av all undersöka frågan om en eventuellkonkurrenssnedvridning mellan sjö- och landtransporter. Vad jag kan förstå ärherr Lövenborg heller inte okänslig för den oro som hamnarbeiarna inom Svenskahamnarbelarförbundd har gett uttryck för belräffande denna överströmning. HerrLövenborgs erkännande ändrar emellertid inle det faktum atl godset övergår frånsjö- till land-transporter. kan inie hålla kvar dl enda ton påsjö- iransportsidan om han intesäller handling bakom orden. Han förhindrar heller inle att arbetstillfällenaminskar för hamnarbeiarna. uppfattning kan endasl få effekt omhan är med om beslutel här . Jagkommer atl slå pä sida och stödja honom när det gäller kraveipå ett inomregionalt transportstöd så snart möjligheterna alt genomfora ellsådanl har utretts. Jag kommer att kämpa för detla. Iiransporlslödfrågan bör man inle la hänsyn lill om del är del statliga SJ ellerden privatkapitalisliska sjöfartsnäringen som fraktar gödsel, ulan man böreftersträva en riklig arbetsfördelning mellan de olika transportnäringarna ochell konkurrensneutralt transportstöd. Tiaiisporlslödför , iii. HerrLÖVENBORG (vpk): Jag uppskattar uttalade stöd i denna fråga, och jag hartidigare framfört atl jag har en viss förståelse för synpunkter.Frågan är emellertid av så stor vidd atl del finns all anledning alt inle rusai väg ulan att fundera en smula över konsekvenserna av ell frakisiöd av den typsom föreslagits. Del kan nämligen medföra problem av del slagel all slödpengarpå etl mindre tilltalande sätt tillfaller redarkapiiald, och sådanakonsekvenser bör man som sagt fundera över en smula. En utredning arbetar jumed dessa frågor, och vi bör avvakta de resultat som denna uiredning inom enicke alllför avlägsen framlid borde komma fram till. Överläggningenvar härmed slulad. Karnmarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottels hemställan, 2:o) reservationen nr 1 avherr i m. fl. saml 3:o) reservationen nr 2 av herrarLolhigius och Clarkson, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Dä begärde volering uppiogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2;o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr Clarkson begärt volering även beträffande kontrapropositionen upplästesoch godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendetrafikutskottets hemställan i betänkandet nr 17 mom. 6 antar reservalionen nr 1av i m. fl. röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontrapropositionen i nämnda votering aniagil reservalionen nr 2 av herrarLolhigius och Clarkson. Transportstöd för , m. m. Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröslat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvolering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat: 1 enlighet härmed blev följandevoleringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller trafikulskottds hemställan i belänkandet nr 17mom. 6 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 1 av i m. fi. Vid omrösining genom uppresning förklarades Ivekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparalverkslälldes. Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs proposilioner på all ärendei skulle dels återförvisas lill utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Herrandre vice talmannen nedlade i rösiurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefterpå herr andre vice talmannens anmodan () ur urnan uppiog denena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammaren hade alltså i enlighet medja-propositionens innehåll bifallil utskottets hemställan. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 3 avherrar Lolhigius och Clarkson, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller trafikutskoueis hemställan i betänkandet nr 17mom. 7 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 3 av herrar Lolhigius och Clarkson. Vidomröstning genom uppresning förklarades fierlald av kammarens ledamöler haröstal för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Stödtill icke lönsam busstrafik Kammaren biföll vadutskotld i dessa moment hemställt. §2 Stöd till icke lönsam busstrafik Föredrogstrafikulskoltets betänkande 1975/76:20 med anledning av propositionen1975/76:100 såviii avser anslaget lill Statligt slöd till icke lönsambusstrafik jämte motioner. Hert (): enigt utskott har med anledning av de motioner som väckis om slödlill olönsam busstrafik, motionerna 1542 och 1611, hemställt att gerregeringen till känna vad utskotld anfört belräffande det Slalliga siödet lillicke lönsam busstrafik. Imoiionerna har vi bl. a. påtalat bristerna i nuvarande avgränsning mellan lokaloch regional busstrafik saml alt stödd är begränsat lill endast två dagligadubbellurer. Siödetlill lokal busstrafik kan inte begränsas lill endasl trafik mellankommuncenlra. Särskilt inom ytslora kommuner medfördetta ekonomiska åtagandensom inle har motsvarighet i yimässigt mindre och ofta ekonomiskt starkarekommuner. Vi anser atl stödd bör ulgå även då en av orterna inle ärkommuncenlrum. Det hjälper inle atl förordningen om det statliga stödet tillregional landsbygdstrafik klart lalar för alt hänsyn skall las lill ytslorakommuner. har ändå benhårt hållit sig till en stram tolkningav förfaliningsiexien, och det är inte bra. Begränsningenlill endasl tvä dagliga dubbelturer för slalligl slöd utgör också ell hinderför en rationell lösning av kollektivtrafiken i många delar av landei, inleminst på och i . Delta framkom med all önskvärd tydlighet närberörda länsstyrelser avlämnade sina yttranden belräffande departementschefensförslag lill nedläggningspröv-ning av persontrafiken på åtla järnvägsavsniii.De fiesta länsstyrelserna angav som villkor fören evenluell nedläggning atllillfredssiällande irans-porlförsörining med landsvägsbussar kom lill stånd.Därvid krävdes också stöd lill fier än tvä dagliga dubbellurer. Bakgrundenlill länsstyrelsernas oro var klar. Sedan SJ lagl ner persontrafiken på enjärnväg och ersatt denna med en bussförbindelse, visar Säkerhetsbestämmelsernavid transport av farligt gods med passagerarflygplan det sig altäven busstrafiken går med förlust. Då kommer man lill kommunerna och begärekonomisk ersättning. Om inte kommunerna går nied på detta hotas även dennalinje med nedläggning. Etl sådanl förfaringssätt skapar osäkerhet itrafikförsöriningen och onormal ekonomisk belastning för kommunerna i den månde går med på all betala underskolld. Har staten för avsikt all genom bidrag gestadga åt kollektivtrafiken på landsbygden bör också erforderiigt stöd utgå därefter.Därför är länsstyrelsernas och kommunernas krav all antalet bidragsgrundandedubbelturer i den lokala och regionala busstrafiken utökas myckel välgrundat. Ulskollelhar alltså instämt i motionärernas synpunkier och finner dem vara avbetydelse. Utskotld pekar också på del utredningsarbete som går in i sillslutskede. della har vi motionärer förslåelse för. Vi kan därför endaslunderslryka utskottets mening atl regeringen bör fästa uppmärksamhet vid frågornadå ny bidragskonstruklion ular-. Med detla vill jag förklara mig tillfredsställd med den behandling sommoiionerna har fått i ulskollel, och jag yrkar bifall lill ulskoildshemställan. Överläggningenvar härmed slutad-Utskottets hemställan bifölls. §3 Säkerhetsbestämmelserna vid transport av farligt gods med passagerarflygplan Föredrogstrafikutskotlels belänkande 1975/76:21 med anledning av motion angåendesäkerhetsbestämmelserna vid transport av farligt gods med passagerarflygplan. inträffade etl otäckt olyckslillbud på . Olyckstillbudd upprörde många, såväl allmänhet som ansvarigatjänstemän. En 25-litersdunk fenol ombord på eu passagerarflygplan läckte -fenol är ell myckel farligt gift. Olyckstillbuddföranledde mig all här i ställa en enkel frågatill kommunikalionsminislern. om han ansåg del vara olämpligt all bl. a. miljöfarligagifter får mediagas som flygfraki i passagerarplan och vilka åtgärder som i såfall bör vidlagas för all ändra de nuvarande bestämmelserna. a. till en . alltså 1974. tillsatt särskild skandinaviskarbelsgrupp med uppgifi all se över hanteringen av farligt gods och, om delvisar sig nödvändigt, utarbeta förslag lill ändrade föi;eskrifter. Liknandesvar har irafikulskollei lämnal på de ivå moiioner som och jag harlämnal in, dels 1975, dels . Svarenär nalurligtvis formellt riktiga. Men likafullt är de inle tillfredsställande.Under liden som utredning pågår föreligger risk för alt man kan fortsätta atlnonchalera säkerheten. Jag antar all utskotld delar dessa mina farhågor.Utskotld skriver nämligen: "Medhänsyn lill frågans vikt finner utskottet det vara angeläget att ifrågavarandeutredningsarbeten påskyndas." Jagantar vidare atl vi är överens om all säkerheten sätts främsi endasl om ettförbud atl frakta livsfarliga gifter i passagerarflygplan införs. Om del iyttersta undantagsfall trots alll kan vara nödvändigl all frakta fariigt gods ipassagerarflygplan. så måste möjligheterna atl kontrollera att säkerhetsbestämmelsernaverkligen följs vara betryggande. Straffåtgärderna mol den part som ändockmåhända bryter mol bestämmelserna måste dessuiom vara myckel kraftiga. Detkan också vara motiverat att påpeka, alt giftigt gods kan medföra allvarligareolycksrisker vid flygtransporter än vid landtransporter, troligen ävenallvarligare än vid sjötransporter. Spridningsområdet är nämligen slörre vidett flyghaveri och dessuiom nästan omöjligt all fastställa gränserna för. Jagantar som sagt atl ulskollel och jag egentligen är överens. Jag skulleuppskatta att få det bekräftat av utskottets ordförande. vill jagfråga om han kan säga när utredningsarbetet beräknas vara färdigt. Säkerhetsbestämmelsernavid transport av farligt gods med passagerarflygplan Hert iGöteborg (fp): När del gäller transport av farligt gods med passagerarplan är tvåsaker viktiga: för det första att man har bestämmelser som ärtillfredsställande och för det andra atl det finns en ordentlig kontroll av allbestämmelserna efterlevs. Det var väl i båda dessa syften som den skandinaviskaarbetsgrupp tillsattes, som här talade om. Nuär del så all dt iniernalionelll arbele pågår i lATA och , och vi vet averfarenhet atl del lar myckel lång lid. Därför riänsigör den skandinaviskaarbetsgruppen delvis som en påtryckningsgrupp. Och enligt de upplysningar somvi har fäll i utskottet kommer den atl i vår lägga fram förslag lill vissabestämmelser för civil luftfart, där del görs yllerligare preciseringar pädetla område också när del gäller farlig last. Men vi har väl ändå en känsla avall arbetet i den arbetsgruppen skulle kunna intensifieras, och det är inleutan orsak som utskottet skriver sä som citerade, alltså allutskottet med hänsyn lill frågans vikt finnerdet vara angeläget attifrågavarande utredningsarbete påskyndas. Och eflersom det nu finns enrepresentant för i kammaren vill även jag säga atljag är myckel tacksam om n-ian från departementets sida uppmärksammade dennafråga och såg till atl arbetsgruppen verkligen arbetar så snabbt som någonsinär möjligt. När det gäller syftel ärherr och ulskollel helt överens. Säkerhetsbestämmelsernavid transport av farligt gods med passagerarflygplan Hert (): Jag lackar för beskedet alt vi är överens. Del betyder väl atl om dennauiredning lägger fram ell förslag - förhoppningsvis i vår - så kan utskottetfalla beslul som innebär en skärpning av bestämmelserna, nämligen omarbetsgruppen lägger fram förslag som vi lillsammans bedömer vara inle helltillfredsställande. Jag hade tänkt alt i milt första inlägg också säga någonling om ett parandra saker, men jag glömde det. Därför vill jag nu någol komplettera vad jagsade där. Jagförklarade alt del kanske trots allt i yttersta undantagsfall kan varanödvändigl all frakta farligt gods i passagerarflygplan. Jag vill somkomplement lill detla säga atl del förefaller mig naturligt atl ha föreskrifterom all vissa transporter aldrig får fördas med passagerarflygplan utan endastmed frakiplan. Del lorde inte finnas några väsentliga skäl för all fraktaexempelvis explosiva ämnen i passagerarflygplan. Del kan väl inte heller finnasnågra skäl för att frakta för den mänskliga organismen livsfarliga ämnen ipassagerarflygplan. Atl frakta radioakliva ämnen lillsammans med passagerareförefaller minsl lika omotiverat. Jagvill också tillägga att eventuella ekonomiska vinster för avsändare och/ellerför mottagare inle enligt mill sätt atl se får styra säkerhetsbestämmelsernasulformning. Delär bara, herr lalman, genom skärpta bestämmelser som jag tror alt vi kan kommatill rätta med det här. De skärpta bestämmelserna kan gälla förpackningssidaneller sanktionssidan, men atl vi på något sätt måsle skärpa bestämmelserna ärjag övertygad om. Jag är tacksam att ett enhälligt utskott tydligen delar dennamin uppfattning. Jaghar för dagen, herr lalman. inle något särskilt yrkande, men jag avvaktar medstort iniresse utredningens resultat. Jag hoppas verkligen alt ulredningen ivår skall framlägga ell förslag. Överläggningenvar härmed slulad, 1975/76:33med anledning av moiioner om förbud mot reklam frän flygplan 1975/76:57 med anledningav propositionen 1975/76:163 om en förbättrad ulrikeshandelsslalislik.m, m, 1975/76:58 med anledning av molion om information lill skaitskyldig om det totala skalle- ochavgiftsuliagel, m. m. Kammarenbiföll vad ulskoltet i dessa betänkanden hemställl. Föredrogs lagutskottets betänkande 1975/76:16 medanledning av propositionen 1975/76:50 om ändring i , m. m. jämtemotioner. HertBÖRJESSON i (c): Jag ber om överseende för att jag nu lar lill orda. Eu enhälligtutskott står bakom betänkandet. Jaghar begärt ordel närmast därför atl jag har ell behov av atl ge ullryck för minglädje och tacksamhet över all en fråga som jag kämpat för nuäntligen blivit löst. Del gäller införandel av ett förenklatbouppleckningsförfarande i de fall då den avlidne är etl spädbarn som efterlämnaringa eller ringa tillgångar eller är en medellös person. Jagmotionerade i denna fråga första gängen 1961. Jag återkom med motionen 1963,1964, 1966, 1967, 1971, 1972 och 1974, och äntligen är vi redo all om någrasekunder fatta ett enhälligt beslul om ett sådant förenklatbouppteckningsförfarande. Det må tillåtas mig atl uttrycka min glädje ochtacksamhet över att vi efter nu nätt det resultat som jag åstundadedå jag första gången väckte min motion. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. 1975/76:27 med anledning av proposilionen1975/76:104 om godkännande av konventionerna ominiernalionelll ansvar för skada som orsakas av rymdföremål och den 14 januari1975 om registrering av föremål som har sänts ul i rymden. §7 Statens vattenfallsverks redovisningsprinciper Föredrogs näringsutskoitels belänkande 1975/76:47med anledning av molion om statens vaitenfallsverks redovisningsprinciper. 1detla betänkande' behandlades motionen 1975/76:842 av i Gäddvikm.fl. (m), vari hemställts att hos regeringen begärde att förslagtill ändrade bestämmelser rörande statens vattenfallsverksredovisningsprinciper, med beaktande av vad i motionen anförts, framladessenast . Ulskoltet hemställde atlriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:842. Reservationhade avgivits av herrar Regnéll (m) och Hovhammar (m) som ansett atl utskottetbort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:842 hos regeringen begärde atlförslag till ändrade redovisningsprinciper för , medbeaktande av vad reservanterna anfört, förelades hösien 1976. HertPETERSSON i Gäddvik (m): Särskilda utskottet i framhöll i samband med tillkomsten avkommunalskatlelagen är 1928 angelägenheten av atl staten, dä den uppträdde somkonkurrent till enskilda företag, fick vidkännas i huvudsak samma kommunalskattsom de enskilda förelagen. Utskottet erinrade särskilt om denundantagsställning som staten intog i fråga om förelag vilka föll under valienfallsverkdsförvaltning. Konkretaförslag till begränsning av statens gäldränteavdrag för att uppnå likvärdigbeskattning har framlagts av särskilda sakkunniga , av 1944 årsskallesakkunniga och av en särskild sektion inom 1950 års skattelagssakkunniga.Frågan har emellertid inte föranlett andra åtgärder från regeringen än att manhänskjutit den till förnyade överväganden inom affärsverksulredningen,affärsverkskommittén och budgetutredningen. År1973 framhöll skatleulskottel all affärsverkskommitténs betänkande haderemissbehandlats men att det slutliga ställningstagandet lill förslagen hadeuppskjuiits i avvaktan pä budgeiutredningens betänkande. Såvältvåkammarriksdagens bevillningsulskoll som enkammarriksdagens skalieutskoiihar vid upprepade lillfällen underslrukii angelägenheten avatl och enskilda kraftproducenter i möjligaste månjämställs i konkurrenshänseende och atl verket bidrar lill kommunernasskatteintäkter i samma utsträckning som de enskilda kraftföreiagen. Skaiieulskoiieissocialdemokratiska majoritet framhöll att den inle funnit anledning fränträdadenna uppfattning. Den förutsatte dä, dvs. , all förslag lill lösning avfrågan om valtenfallsverkels redovisningsprinciper skulle föreläggas riksdagenså snart della var möjligt - alllså samma formulering som särskildautskott hade använt redan är 1928. Allaborgerliga enades vid samma lillfälle om att hemställa alt iskrivelse lill Kungl. Maj:i begärde atl förslag till ändrade bestämmelserrörande statens vattenfallsverks redovisningsprinciper med beaktande av anfördasynpunkter skulle föreläggas vårriksdag. Ännu har vi inte fått någoi förslag från regeringen. Jag är helt övertygadom att om slallig verksamhet hade arbetat med sämre beskattningsregler änenskilda hade inle behövt vänta 48 är och mer pä 3ii fä la del av ellförslag som sagt sig vilja ha möjligt. Hurmyckel förhalning tål av en i denna, fråga tydligen heltsjälvtillräcklig regering? denna kammare tror väl påallvar att det behövs för att även ingående utreda dennadetaljfråga och ge förslag till en rättvis lösning? Jagyrkar bifall till reservationen. Under detta anförande övertog fru tredje vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HertHAGLUND (s): Jag kan trösta ledamöter med att jag skall fatta migsynneriigen kort, eftersom i Gäddvik - såsom jag hade räknat med- har givit denna historiska redogörelse för behandlingen av ärendet. Utskottetdelar naturligtvis motionärernas uppfattning att det är hög tid att ett förslagläggs fram. Jag vill påstå all detta är den verkliga långköraren i ,eftersom frågan togs upp . Det begärdes då en utredning. Sedan desshar en lång rad utredningar framlagts och motioner väckts. Fråganom begränsning av statens gäldränteavdrag har, såsom också sade,behandlats av 1963, 1967 och . yrkas i motionen1975/76:842 av i Gäddvik m. fl. att hos regeringenbegär att förslag till ändrade bestämmelser rörande statens vattenfallsverksredovisningsprinciper skall framläggas . Utskottetredogör i korthet för frågans lidigare behandling och för de förslag som lagtsfram av affärsverksutredningen och budgetutredningen. Utredningsförslageninnebär omfattande förändringar i nuvarande budgetsystem. Utskottet hänvisar isitt betänkande till att finansministern i årets budgetproposition erinrar omdessa utredningsförslag och därvid nämner att det vid remissbehandlingen harframkommit ytterligare synpunkter som måste bearbetas före ett slutgiltigtställningstagande.