prot · FZ0954 · 1975-12-31 00:00:00 — a, regionala posUransporler, Sä har också varil fallei ide regionala irafikplaner som länssiyrelserna utarbetat. I trafikplanen förNorrbottens län anges sålunda all samordning mellan regionala posl-ochpersontransporter kunnat ske i alla de relationer där posttransporter i dagsker med linjebussar. Hen (): Jag ber försl all få framföra etl lack till kommunikationsministernför svarei pä min fråga. Bakgrundentill frågan är att det sker väldiga indragningar av post-stationer pälandsbygden och specielll i glesbygden. Orsaken lill della ärbefolkningsminskningen. Nären poslstalion indras ordnas poslservicen på annalsäll. Posiväskor kan ulsändas med olika färdmedel - bilar, bussar,skolskjutsar etc, - och i vissa fall ordnas lantbrevbärarlinjer. Närskolskjutsar används uppstår del svårigheter eflersom dessa inle går pålördagar. Dä blir poslabonnenlerna utan post till måndag. Vi kan ta etl exempel urverkligheten. Ljusaär en by mellan och på och ligger i Bodens kommun,Poslstationen indrogs i hösias. Postgången överfördes pä skolskjutsen, och manfår därför ingen post . Holmfors, som ligger en mil närmare ,har lantbrevbärare och får post alla Men postverketsade nej lill en förlängning av lantbrevbärar-linjen lill Ljusa. Den enda samhällsservicesom finns i Ljusa nu är några ytterbelysningslampor. Affär, post och kollektivtrafik saknas. Nupågår en regional trafikplanering, där man söker ordna kollekliv trafik mellanolika kommuner och tätorter. Men vid sidan av de slora allfarvägarna finns byaroch bebyggelse som inte berörs. Jag efterlyser här elt samarbeie mellanpostverket och kommunerna för all samordna poslservicen och persontrafiken. Detär till antalet få resande det är fråga om. En vanlig personbil skulle varatillräcklig för både person- och postbefordran. Ge därför de bilburnalanlbrevbärarna etl s. k. biltrafiklillslånd pä vägsträckan, så alt de kanombesörja posttrafiken och även personbefordran. Detla är i och för sig ingennyhel. Jag vel alt det förekommer sådan verksamhel i , där det finnsetl samarbeie mellan post-verkel och kommunerna, och lanlbrevbäraren blir nägotav en resande kurator vid sidan av posttjänsten. Samhälletbär ett ansvar för glesbygdens trafik och servicebehov, och närkommunikalionsminislern inte bara är minister för trafiken utan även förpostverket hoppas jag all han medverkar lill att även den glesasie bebyggelsefår en rimlig service när del gäller post- och personbefordran. öm postservicen i glesbygder Jag vill först inslämma i vad sade om betydelsen av atlvi bygger ut samarbetet mellan den sociala sidan i kommunerna och postverketföratt åsladkomma en bällre social service lill människorna. Lantbrevbäraren ärofta den rätte och ende mannen all klara servicen i en glesbygd, där mycket avden förutvarande verksamheten har upphört. Sedanåberopade etl område som har anknytning lill hans fråga. Såvittjag förslår var exemplet hämtat frän en kommun och rörde sig om eu lokaltkommunalt ärende. I sä fall är naturligtvis inte den regionala försörjningenanvändbar som argument i diskussionen. I anvisningarna vad gäller den lokala trafikplaneringenharemellenid framhållits angelägenheten av alt irafikförsönningsplanerna ikommunerna ger en totalbild av trafikförhållandena i kommunerna och av möjligheternalill samordning med godstrafiken och även posttrafiken. Jagtror således på vikten av att man i alla sådana här ärenden - vare sig detgäller lokala eller regionala frågor - försöker all så långt möjligt beaktaförutsättningarna för ell samarbeie mellan olika inslanser som har all utföraservice åt olika håll och i olika sammanhang. Och när vi slutfört den regionalatrafikplaneringen skall vi nog kunna finna vägar alt lösa även det problem somherr tagit upp. Överiäggningenvar härmed slutad. 5Riksdagens protokoll 1975/76:52-55 Omprojekteringen av elt nytt dubbelspår på järnvägssträckan § 16 Om projekteringenav ett nytt dubbelspår på järnvägssträckan Herr kommunikationsministern erhöll ordelför alt besvara i (s) den I3Januari anmälda fråga,1975/76:165, och anförde: i har frågai mig hur långt projekteringen avett nytt dubbelspär pä Järnvägslinjen har avancerat, Molbakgrund av de kapacitetsproblem som kan förutses på den akluellajärnvägslinjen på grund av de krav som den för Slorslockholms Lokaltrafiksräkning bedrivna pendeltågstrafiken ställer gav regeringen SJ iuppdrag all projektera ell nytt dubbelspår på sträckan , SJhar hillills kunnal driva projekteringen enligt uppgjorda planer. Detlainnebär atl för vissa delsträckor där SJ redan äger marken eller där markenbedöms lätt alt förvärva kommer projekteringen atl bli klar i vår. I övrigi ärtakten i projekteringen beroende på bl. a. berörda kommuners sladsplanearbeie. Hen i Södenälje(s): Jag vill försl tacka kommunikalionsminislern för ell myckel snabbi svarpå den fråga som jag slällt. Avsvarei framgår all kommunikationsministern och regeringen är väl medvetna omall det är nödvändigt med en större kapacitet på bansträckanStockholm-Södertälje och framför allt som en första etapp på sträckanÄlvsjö-Flemingsberg. En sådan större kapacitet kommer att medge siörrelurlälhel för pendeltågen och mindre risk för förseningar av de genomgåendeSJ-lågen - allt lill fromma för resenärerna. På den här punklen har kommunikalionsminislernoch jag en hell gemensam syn. Avsvarei framgår vidare att projekteringen nu igångsatts,och Jag noterar delta.Del är bra alt projektering pågår, men den tycks ta belydligl längre lid än vadsom förulskickades år sedan, Mol den bakgrunden utgår jag från all SJmed all krafl driver projekteringen, så att del inom en rimlig framlid skallbli möjligl atl fatta beslul om själva anläggningsarbetenas påbörjande. Jaguttrycker också den förhoppningen au berörda kommuner skall kunna påskynda delaktuella sladsplanearbelet för all möjliggöra ell nyll dubbelspär pä sträckan,något som är angelägel för den här delen av . Jag lackar än en gång försvarei. Överläggningenvar härmed sluiad. § 17 Om buss- ochspårvägstaxors anpassning till kostnadsutvecklingen Herr kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara //m/7éA5(c)den I3januari anmälda fråga, 1975/76:171, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd atl medverka till atlbuss- och spårvägstaxor pä elt bättre säll än som är fallet kan anpassastill kostnadsutvecklingen. Beslämmelserom taxor för linjetrafik med buss finns i yrkeslrafikförordningen. Genomformerna för hanteringen av taxeärenden ges garantier för en ingåendeskälighelsprövning av begärda höjningar. Ombuss- och spårvägstaxors anpassning till kostnadsutvecklingen HenGLIMNÉR (c): Jagber alt få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Ur svarei utläser jag alldet finns garantier för atl kravet på skälighelsprövning skall vara vältillgodosett. Jagtillåter mig alt tvivla på delta, herr talman. Höjning av taxorna tilläts meden viss procenl av utgående taxor. För min del tycker Jag all det är felaktigtatt ange en högsta godtagbar höjning av taxorna i procenl av den utgåendeavgiften. Elt sådant system innebär, herr statsråd, alt en kommun som harhållit låga taxor också Ivingas subventionera kollektivtrafiken medväxande andel av skattemedel. Föratt man skall få underlag för en riktig bedömning måste taxeutvecklingen underen beaktas. De taxor kommunen har velat införa - men somlänsstyrelsen har vägrat fastställa - i det fall jag har syftat på i min frågaskulle innebära en 50-procentig sub-ventionering av taxorna. Sedankommunerna genom överenskommelser mellan regeringen och ålagtsig en viss återhållsamhet beträffande utdebiteringen återstår inle sä myckelannat, herr statsråd, än att just tillgripa justering av taxor förtillhandahållna nyltigheter om kommunerna vill öka sina inkomster. Och kommunersom i oklober fastställde sin budget med en viss avvägning mellanskallesats och avgifter fär sin budget undergrävd för då de inte kanta ul de avgifter de räknal med. Jag vädjar till herr stalsrådel alt man ändå såsnart det över huvud taget är möjligt tar ställning lill det ärende som jagberört i min fråga och som ligger pä regeringens bord. HerrGlimnér nämnde nu att bakgrunden till hans fråga var att iÖstergötlands län har lämnat ulan bifall en framställning från Norrköpingskommun om höjning av taxan för spårvägs- och busstrafiken i utanbifall. Som skäl för avslaget anförde att den begärda höjningenkraftigt översteg summan av de generella laxehöjningar som hademedgivit . Ombibehållande av järnvägsförbindelsen -Teckomalorp Norrköpingskommun har ju anförl besvär till regeringen över beslut, och närnu uttrycker en förhoppning om all ärendel skall behandlas såsnabbi som möjligl vill Jag bara upplysningsvis säga, atl det var minskyldighet atl sända över ärendet till statens pris- och ivanlig ordning låta den få se pä ärendet. har sedaninkommit med sitt yttrande. Nuligger alltså även SPK:s yttrande i departementet, och vi har möjligheter allbereda hela ärendel. Jag kan försäkra att det inte skall behöva ta längre tidän absolul nödvändigt. Men jag har pä eftermiddagen fått ell meddelande omatt vill göra en uppvaktning i frågan, och därigenom kanskehandläggningen lar ytterligare någon eller i anspråk. Jagkan även tillägga alt vi inom departementet f n. bereder en inkommenframställning från om generella åtgärder för allmedge en från trafikpolitiska och företagsekonomiska utgångspunkter rimliganpassning av taxorna för personbefordran med buss i linjetrafik. Också det hörlitet grand samman med denna fråga. Överläggningenvar härmed slutad. §18 Om bibehållande av järnvägsförbindelsen Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordetför att besvara i (s) anmälda fråga,1975/76:173, och anförde: i har frågai mig om jag anser att ennedläggning av bandelen är försvarbar och om Jag i säfall kommer alt biträda en eventuell framställning från SJ härom. Bandelen ingår som enintegrerad del av och kan inle betecknas som irafiksvag. Någonnedläggning är redan av detla skäl inte aktuell. Hen i (s): Jag ber all få lacka kommunikationsministern för svarei på min fråga,och jag vill framföra ett särskill lack för all han inle hyser sammauppfattning som SJ i det här fallet. Anledningentill min fråga är atl SJ för någon tid sedan i tidningspressen meddelade atttågtrafiken på sträckan skulle läggas ned. Man undrar vadanledningen härtill kunde vara, även om man förställ att någonting skulle skeeftersom stationen på sträckan i fråga stängdes sedan.Samtidigt satte SJ vid sidan om järnvägen in en busslinje från överÅstorp lill . saltes detdessulom plötsligt in en buss mellan och . Man undrade vad detskulle tjäna lill, eftersom lägel gick samma sträcka. På delta sätt haremellertid underlaget för successivt plockats bort. Iår har frän en rälsbusslinje indragits, varigenom man frånÄngelholm hade förbindelse med nattåget till , Man kunde fara frånÄngelholm och stiga på tåget i - en myckel bra förbindelse. Nudrog SJ plötsligt in den och tvingar således resenärerna lill Slockholm atlbörja la flyget i stället. Annars nödgas man nämligen åka in till Helsingborgtill strax efler och vänla där innan man kommer i vägtill Slockholm . Pädetla sätt har SJ successivt tagit bort trafikunderiaget, och då är del inteatt undra pä om företagel vid senare undersökningar skulle komma fram till attdetta är dåligt. Enannan omständighet som framstår som märklig, om denna järnvägssträcka skulleläggas ned, är att man färdigställt en stor byggnation, nämligentvä viadukter som korsar järnvägen strax ulan-för , en på väg nr 21 ochen på . De har kostat . Och man håller ännu på atl bygga enviadukt i som också korsar denna vid stadens inregenomfartsled. Del är fråga om en skenfri korsning som även den kostar några miljonerkronor. Detvore underligt all mot den bakgrunden plötsligt lägga ned järnvägen. Manskulle under sådana förhållanden kunna ställa frågan vad för sorls ekonomiskplanering SJ har. Jagär lacksam för del svar jag fått av kommunikalionsminislern. Det lyder på atten så dåligt planerad ekonomi inte får lov att förekomma. Ombibehållande av järnvägsförbindelsen -Teckomalorp Det förefaller som om man i den här debatten har kommil in på två olikasaker, dels den trafik som går fram på denna bana och som väl kan fåbeteckningen genomgångslrafik, dels den lokala irafiken, där det är omöjligtför mig all gä in i debatt med i om hur den iframliden skall ordnas i området. Förmig var det angelägel all i svarei konstatera atl denna bandel inte under någraförhållanden kan få bli föremål för etl resonemang om nedläggning. Det kan jagunderstryka genom atl erinra om atl den här linjen aren integrerad del avvästkustbanan, alltså i förbindelserna mellan och . Samtligagodståg mellan och framförs på den här . Påpersontrafiksidan går det f n. 14 låg per dag mellan och . Av demgår 11 pä den nu aktuella linjen. Sträckan i fråga kan inte heller på någotsätt beiecknas som irafiksvag. På delsträckan befordras imedeltal närmare 800 resande per dag och i genomsnitt 7 500 nettolön gods. Delär siffror .som visar att man här inle kan föra ell resonemang av det slag somherr har fört. Omsänkta avgifter för ombordansiälldas radiosamtal och telegram Hen i (s): Jag delar hell kommunikationsministerns uppfattning om att det voreolyckligl atl lägga ned en sådan här integrerad del av . Den harsin stora betydelse även i större sammanhang. verkar underligt att SJ plötsligt sätter in busstrafik vid sidan avjärnvägen. Från ekonomisk synpunkt kan del inte vara rikligl alt sätta inbusslinjer på detta sätt. Då försämras ju underlaget för järnvägstrafiken. Överiäggningen varhärmed sluiad. § 19 Om sänkta avgifterför ombordanställdas radiosamtal och telegram Herr kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara fr\i ()den Mjanuari anmälda fråga, 1975/76:177, ochanförde: har frågai mig om jag avser vidta åtgärder i anledningav de sjöfackliga organisationernas skrivelse med krav på sänkning lill hälftenav avgifterna för de ombordanställdas radiosamtal och telegram. Svenska maskinbefälsförbundei och Svenskasjöfolksförbundel har hemställt att nu gällande radioielefon-ochlelegramavgifter i vad gäller ombordanslällda skall reduceras med 50" Regeringenhar den II beslutat överlämna framställningen tillteleverket att finnas till hands vid verkels överväganden ärstaxehöjning i fråga om den maritima långdislanstrafiken på kortvåg. Televerkethar därefter i en skrivelse lill förklarat alt verketavser atl behålla oförändrade avgifter för privata radiosamtaloch radiolelegram på kortvåg via Göieborg Radio i riktning frän svenska fartyglill abonnenter i del svenska telenätet. Överläggningar sker nu rörande detadministrativa förfaringssättet i vad gäller debitering av privaltrafiken frånde ombordanslällda . Regeringensuppfattning är all berörda parter därmed får lillfälle au lösa fråganavialsvägen beträffande tiden efter innevarande års utgång. FruFREDRIKSON (c): Jag ber atl få lacka statsrådet för svarei på min fråga. Jagupplevde del som mycket glädjande och positivt alt den höjning av avgifternasom hade varil tänkt inte har utlagils. Ioch för sig kan man givelvis säga atl taxorna för radiosamialen sänkis, då delvid taxehöjningen inle genomförts någon höjning av koslnaderna för dessa, menändå är del obestridligen dyrt för sjöfolket all via telefon hälla denkontinuerliga kontakten med sina familjer under de länga lider man vistas lillsjöss. I land har observerats betydelsen av all människorna upprälthällerkontakten med varandra, och därför har lägre telefontaxor införts för långaavstånd. 1 uppmärksammade annonser sägs: "Om del kosiar mindre kan manringa mer". Betydelsenav kontakt med familj och vänner är naturligtvis väsentlig för människorna påland. Minst lika väsentlig är familjekontakten för dem som under långa liderhar sin arbetsplats på fartyg långt ule från land. Del kan anses rimligt allsjöfolket, som endasl har radiolelefonen all tillgå, får möjligheter lill ökadekontakter genom förhållandevis lägre samtalskostnader. Jagciterar : "Om del kosiar mindre kan man ringa mer", ochjag hoppas dä alt det skall bli en tillfredsställande lösning genom deavtalsförhandlingar som herr statsrådet talade om. I avvaktan på dessa vill Jagän en gång tacka för svarei. , för utjämning av telefontaxorna Överläggningenvar härmed sluiad. § 20 för utjämning av telefontaxorna Herrkommunikationsministern erhöll ordel föratt besvara iLjusdal (fp) anmälda fråga, 1975/76:182, och anförde: i har frågai mig när resultatet avtelefoniaxeulredningens fortsatta arbete väntas föreligga och vilkenmålsällning som gäller för utredningsarbetet. Somherr Weslberg påpekar i inledningen lill frågan beslöt regeringen för ell parår sedan om en lelefontaxereform i syfte att uppnå en regional utjämning avtelefonkostnaderna. Beslutet har lett till all den högsta avståndsklassensuccessivt tagils bort inom de olika teleförvaltningarna och den kommer allvara slopad i hela landet . Delta leder lill påtagligakostnadssänkningar för alla som ringer långväga samtal, t, ex. bostads- ochaffärsabonnenterna i de norra delarna av landei. Vidare har en sänkning efterhand skett av avgifterna inom länen för samtal lill de s. k. primära centra - iallmänhet residensstäderna. Sänkningen blir för många samtal 35-50 "n ochär av specielll inlresse i de ytstora regionerna. Belräffandetelefontaxan inom kommunerna pågår nu genomförandet av avgiftssänkningar församtal mellan perifera delar av kommun, vilket innebär en kraftigavgiftssänkning på mellan 45 och 90 "n för abonnenterna i särskiltytslora kommuner, 1. ex. i . Även denna åigärd skall vara fulllgenomförd under innevarande är. Om utredningen.för utjämning av telefontaxorna Dessaälgärder uljämnar en slor del av skillnaden i telefonkostnader mellan olikalandsdelar. har vid genomförandet av de aktuella reformernaprioriterat och övriga delar av del allmänna stödområdet. Värdet av desammanlagda avgiftssänkningarna har beräknats till 140 milj. kr. 1969års telefontaxeulredning inom har i elt belänkande som kom undersenare delen av fjolåret lagt fram nya förslag som går ut på all ytterligareminska avståndens inverkan på telefonkostnaderna. behandlar nu dennafråga, och Jag kan inle göra några ultalanden innan har redovisatsina förslag med anledning av del nya betänkandet lill regeringen. Jagvill som svar på fråga om målsättningen för utredningsarbetet ikorthet nämna någol om de direktiv som gäller för ulredningen.Telefoniaxesystemet skall således allmänl anpassas såväl lill utvecklingen isamhällel som lill den tekniska utvecklingen. Ulredningen skall bl. a.överväga ändringar av anlalel avsiåndsklasser för rikssamtal samtmarkeringsintervallens längd, enhetstaxa för samtal inom kommunblock samtfrågan om rabatter på samtal under s. k, irafiksvag tid. Vidare skallulredningen se över nuvarande laxeområden samt undersöka möjligheten allinföra enhetliga kvartalsavgifter i hela landei. frågor återstår för utredningen att behandla, och det är knappast möjligtmed hänsyn lill arbetets natur alt fixera en absolul tidpunkt för dessavslutande, Allmänl kan konstateras au man redan nu fört fram förslag som letttill all en avsevärd regional utjämning skett. Hen i (fp): Jag ber först att få lacka kommunikalionsminislern för svaret pä minfråga, som var upplysande och utförligt. Dehär problemen är inle nya; vi har hafl anledning all samtala om dem vid fleratillfällen. meddelade kommunikalionsminislern i elt svar lill mig attteleverket tillsatt en arbetsgrupp med uppgift bl, a, all överväga om anlalelrikssamtalslaxor kunde minskas samt all utreda förutsättningarna för enenhetlig taxa för telefonsamtal inom samma kommunblock. Det har skett en heldel , och vi har kommit ett stycke pä väg. Jagnoterar med tillfredsställelse vad kommunikationsministern säger i svarei omatl telefontaxeutredningen nu har lagt fram "nya förslag som går ut pä atlytterligare minska avståndens inverkan på telefonkostnaderna". Del arenmyckel lovvärd strävan; frågan är bara hur långt man skall gä. Förraåret föreslog Jag i en moiion atl man skulle genomföra en en-helsleletaxa ochpekade på vilka skillnader som föreligger. Om man ringer elttiominuterssamial lill Slockholm frän t, ex. är koslnaden , om manringer från kosiar del 1:96 och om man ringer frän kostardet . Det visar vilka betydande skillnader i fråga om telefonkostnaderman får, beroende på var man bor i landei. Jagundrar för min del om del inte nu vore dags atl ta steget fulll ul ochgenomföra enhetstaxa på samma sätt som vi har del inom postverket när detgäller all skicka brev och sådant. Vivel ocksä atl vinst f n. är mycket stor. Del upplystes i går kvällall vinslen var I 014 milj. kr., eller 49,5 ".. på insatt kapital- det högsta som något företag här i landet kan nå upp till. Detta bordeinnebära all man skulle kunna gå väsentligt längre när del gäller en utjämningpå detla område. Självfallet kommer en sådan atl inverka på taxorna för dem somhar korta avstånd, men del skulle betyda all vi fick etl rundare . Jagifrågasätter alltså om man inte kan gå vidare och ha målsättningen en enhetligtaxa. ömutredningen.för utjämning av telefontaxorna Av det svar som jag har lämnat lill i - han kändesäkert redan lidigare lill en del av innehållet i del - framgår ju allteleverket på, lycker Jag, elt föredömligt säll försöker att i takt medutbyggnaden av sina resurser anpassa taxorna till de krav som gäller i etl landsom vårt, som har myckel långa avstånd. Jag menar således att vi utan attövervärdera vad som hänt fram till ändå kan konslatera atl här underganska kort lidsperiod har skett en betydande utjämning. Därmed är inle sagt,, all slutmålet på något vis skulle vara nått. Jag vill varna litet grand för del resonemang somherr Weslberg förde i slulel av sitt anförande, nämligen all vi kanske redan nuskulle vara mogna för någon form av enhetstaxa. Jag skall inle nämna någol endalal, för del skulle kunna missuppfalias och ryckas ur sitt sammanhang, men delstår helt klart alt om vi med kort varsel skulle införa enhetstaxa, skulle detpå grund av den då chockartat ökande lelefonlrafiken på de långa avståndenkräva investeringar lill kostnader av en sloriek som vi, såvilt jag kan förstå,inle skulle kunna klara av. Del är bara etl litet varningens finger i den härdebatten, som vi gärna må föra . Tror man all vi skulle kunnanå della mål bara genom ell formellt beslut, bör man alltså länka på alt delkrävs utbyggnader i en takt och lill kostnader som vi inle skulle mäkla att genomföra.Vi bör nog litet försiktigt ha del med i diskussionen. Hen i (fp): Jag har med tillfredsställelse noterat den ulveckling som pågår, ochocksä jag tycker att det som har skett är värdefullt. På den punklen delar Jagkommunikationsministerns uppfattning. Menfrågan gäller vilken målsättningen skall vara. Kommunikalionsminislern sägeralt en övergäng lill enhetstaxa skulle innebära stora investeringar. Detbetyder alllsä alt de som bor så lill all de har länga avstånd och högakostnader f n. inte kan tillfredsställa sitt behov av telefonkontakt, och dellycker jag är olyckligt. Är det rikligl - och det är möjligt - så kan del händaatt en enhetstaxa skulle innebära en stor Om förhandlingarna rörande taxor för godslrafiken påGotland Att del blir enökning är självklart, men atl den blir sä slor att den skulle innebära väldigainvesteringar är jag inle säker på. Jag tror atl del är värdefulll om man kanutreda den saken i detalj och undersöka i vilken ulslräckning telefontrafikenskulle öka och vilka investeringskostnader det skulle medföra. Det ärangelägel all man fortsätter och gör sådana utredningar för all fä möjlighetall genomföra enhetstaxa inom en inte alltför avlägsen framlid. Jag tror att det är viktigt att vi blir överens om en sak: När manarbetar med utbyggnaden och förbättringarna på telefonområdet, så bör mansträva efler, som har gjort, alt försl göra de bästasakerna för abonnenterna där de har den största nyttan av dem. Det störstabehovet av billiga taxor och goda telefonförbindelser har vi ju i det näromrädedär vi bor.