prot · FY0970 · 1975-12-31 00:00:00 — Handelsministern har nämligen efteråt strukit under inte hade ett tillräckligt beslutsunderlag och att man följaktligen inlehandlade tillräckligt varsamt när man vidtog de här åtgärderna. Jag lar ettenda citat av vad handelsminister senare har sagt; "Möjligen hadevi för bråttom. Vi kunde kanske ha tagit ned detta steg för steg." Det ärvad vi reservanter menar, men vill inte ens lämna delerkännandet. Jagtror alltså att om man i hade tänkt sig för en gång tillinnan man vidtog de här åtgärderna, så hade resultalet för statsverkets delblivit ett annat. Jag vill också stryka under all handelsministern helt nyligenpå nytt har utsänt en förklaring, där han tar avstånd från de upprepadebeskyllningarna mot Hegraeus och förklarar att han står fast vid grunden förförlikningsavtalei. har här en annan mening. i (m); Vid denna sena timme skall jag inle gå in och punkt för punkt bemöta depåståenden som här redogjorde för. Vi har ju haft tillfälle attse vilken inställning justitiekanslern har haft i denna fråga. Del är ettytterligt märkligt uttalande av när han säger att han inte ärövertygad om att sekreteraren hade lagit hem spelet om frågan hade gått lilldomstol. Det innebär ju att underkänner det förlikningsavlal somregeringens främste jurist, justitiekanslern, har ingått på regeringens vägnaroch som handelsminister har förklarat sig vara nöjd med.Handelsministern har sedan inte-velat kommentera detta ärende ytterligare. Detär ett ordenligt underkännande både av och av justitiekanslern somherr här gör sig skyldig lill. Jagskall, herr lalman, bara be alt få peka på att i förlikningen tillerkändeshandelssekreteraren ett betydande ideellt skadestånd. Ideellt skadestånd är,som var och en vet, bland det svåraste som man kan få i det här landet. Men pågrundval av det material justitiekanslern hade tagit del av var hanberedd all gå med på detta betydande ideella skadestånd. Motden bakgrunden, herr lalman, skall jag inle gå in i detalj och beröra de mångaanklagelsepunkter som läsle upp. De är inle aktuella. De ärnästan genomgående felaktiga. HerrMOSSBERG (s); Bara några få ord till. undrade om jag skulle ta initiativoch försöka åtala justitiekanslern. Naturligtvis har jag ingentanke på det. Brevetfrån handelsministern som sänts ut var ett klarläggande efter det att enriänstemän hade gjort ett visst uttalande i frågan. Det var alltså ettklarläggande. Granskningav statsrådens tjänsleulövning m. m. Riktlinjerför yrkesmässig trajik med buss Sedan alla under avsnittet Skadestånd lill en f d.handelssekreterare anmälda talare nu haft ordet övergår kammaren till attdebattera Riktlinjer för yrkesmässig trafik med buss. Vi är inne på del sista delärendel idechargedebatten. Underpunkten 14, Övriga frågor, har utskoltsledamöter avgivit enreservalion som jag vill utveckla något. Del gäller regeringens handläggning avriktlinjerna för tillståndsgivning för yrkesmässig busstrafik. Riksdagenbehandlade en proposition angående yrkesmässig aulomobiltrafik, Isamband med denna proposition, nr 81 1972, som i stort vann såvältraflkulskotlets som gillande, berördes bl. a. gränsdragningenmellan beställningstrafik och linjetrafik med buss. Detta hade stor betydelseför den s, k, veckoslulslrafiken. Denna skulle i fortsättningen betraktas somlinjetrafik. Det var riktigt alt denna gränsdragning aktualiserades. Fråganblev då hur man skulle förfara med ett antal bussföretag som etableratveckoslulslrafik med tillstånd från resp. länsstyrelser, men som hell ellerdelvis saknade linjeirafiktillstånd på exempelvis sträckan ,Skulle dessa bli utestängda från fortsatta tillstånd? Frågan logs upp imotioner och i uppvaktningar. Men kommunikationsministern stillade oron genomatt uttala i riksdagsdebatten 1972 att veckoslutstrafiken "var en viktigkomplettering till järnvägstrafiken och den reguljära busslinjetrafiken, ochatt den i sådana fall tillgodoser ett angeläget behov". Vidare sades;"Åtskilliga av de företag som driver kompletterande trafik av de slag jagnu beskrivit kan bedömas ha möjlighet att utöva trafik även i de former somkrävs för linjetrafik," Manbör ha detta i minnet när man ser på vad som sedan skett, var deldags för regeringen alt visa färg i frågan. Då avgjordes ett flertalansökningar om tillstånd för bussföretag som be- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Riktlinjerför yrkesmässig trafik med buss drivit s, k.veckoslulslrafik. Del blev nej! Regeringen uttalade i stället alt ifrågavarandeförelag antingen skulle försöka bli underentreprenörer till de sloralinjeföretagen på sträckan eller också slå sig ihop till ett större företag ochsedan begära tillstånd. Regeringen konstaterade nämligen alt det fanns behovav yilerligare lurer, Resandeunderlagel klargjorde della, och man ifrågasalieinle heller förelagens lämplighel i della sammanhang, Enliglreservanternas mening är det här fråga om ett försök från regeringens sida altförändra ägarstrukturen i branschen. Jag kan i och för sig förslå attregeringen av politiska skäl vill ha en koncentration i företagsvärlden, menföljdfrågan inställer sig oundvikligen: Var del verkligen avsikt år1972 all med sitt beslut ge klartecken för denna omstrukturering? Enligt våruppfattning var delta inte mening. Efiersomden s. k. veckoslulslrafiken med buss delvis berör mitt hemlän, har jag tittatlite närmare på två av de drabbade företagen, det ena i ,det andra i kommun. Båda hamnade i en situation där man bildligt kantala om kniven på strupen. Det ena företagel tvingades, för att inle riskerasysselsättningen för sina anställda, sälja företagel till Johnson-koncernen.Det andra företaget slog sig ihop med ett antal andra förelag och får nu finnasig i all bygga upp en extra administration utöver den man redan hade. Var detta riksdagensavsikt med beslutet ? Tilldetta skall läggas att Irafikulskoltet i samma ärende begärde ettytterligare klarläggande om gränsdragningen niellan linjelrafik ochbeställningstrafik skulle ske genom regeringens försorg. 1 riksdagsdebattenförklarade kommunikationsministern att en översyn av lagstiftningen omyrkesmässig trafik redan påböriats inom departementet. Något resultat har år1975 ännu inte förmärkis, och det är enligt vår mening otillfredsställande attriksdagens uttalande inte följts av regeringen. Jag yrkarbifall till reservation T under punkten 14, i (s): Frågan gäller om regeringen handlat i enlighet med riksdagensintentioner när den som högsta prövningsinstans beslutat i ett antalförvaltningsärenden gällande veckoslulslrafik på , Regeringenhar haft att pressa sitt avgörande i enlighet med yrkestrafik förord ningensbestämmelser. Detfrågan nu gäller är i vilken omfattning särskilt tillstånd skall lämnas tillveckoslutstrafik med buss. Bestämmelser om detta finns i 12 5;yrkestrafikförordningen, Enligl detta stadgande skall tillstånd tilllinjetrafik, som kan komma att konkurrera med annan redan utövad linjetrafikeller järnvägstrafik, i första hand ges till den som utövar den redanetablerade trafiken, om inte förhållandena föranleder annat. Deuttalanden som gjordes i propositionen 1972:81 och som godtogs av gördet - som jag bedömer del - dock möjligt för regeringen att under vissaförutsättningar tillåta veckoslulslrafik vid sidan av vanlig linjetrafik ochjärnvägstrafik. Självfallet är en förutsättning att en sådan ordning inle i detenskilda fallet strider mot kravet på ett ändamålsenligt ordnande av trafiken. Enannan väsentlig aspekt, som gäller hela den yrkesmässiga trafiken, uttrycktes -med gillande - på följande sätt i propositionen: "Delbör här slutligen understrykas viklen från trafikpolitisk synpunkt av attutvecklingen inom vägtrafiken successivt går i riktning mot ökad företagsmässigeffektivitet och en rationellare branschstruktur." Regeringenhar alltså utnyUjal de liberalare bestämmelser som tillkom i och med 1972 årsriksdagsbeslut. HerrNordins ställningstagande måste ha skett helt med bortseende frånyrkestrafikförordningens bestämmelser och beslut, framför allt somregeringen här har utnyttjat sina möjligheter till en liberalare tolkning avyrkestrafikförordningen och då enligt vad jag kan förstå fallit tillbaka på1972 års riksdagsbeslut. Omregeringen följt de tankegångar som hade och således beslutat attge alla sökande tillstånd till veckoslulslrafik, dvs, låtit mer än 30 företagbedriva sådan trafik mellan och , då hade del funnitsanledning att - om beslut skall följas - anmärka på regeringen. Mennu finns del som jag ser det ingen som helsl anledning till anmärkning motregeringen. Meddet anförda, herr talman, hemställer jag att utskottels anmälan läggs tillhandlingarna med vad utskottet anfört. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Riktlinjerför yrkesmässig trafik med buss iMalung har faktiskt lyckats med att motsäga sig själv. Han citeraryrkestrafikförordningen och påpekar all den ger möjlighet för regeringen attbevilja tillstånd. Han har klart för sig att regeringen dock icke har givittillstånd. Jag har inte sagt all alla sökande skulle ha fåtttillstånd, utan att någon borde ha kunnat få del. Men ingen fick del. Med tankepå detta måsle jag pressa ytterligare. Han får ju tala inför storpublik så här i finalen av debatten. Citera nu litet mer ur trafikutskottetsutlåtande, som ger underlag för alt del beträffande busstrafiken finns ettklartecken för en storleksrationalisering och en förändring av ägarstrukturen! i (s): Bara några ord i korthet. För oss gäller del alt från konstitutionellsynpunkt bedöma regeringens handlande, inte all sätta oss in i allmännatrafikpolitiska bedömningar - det måsle vara trafik-ulskoUels uppgift all göradel. Vad vi här har all bedöma är om regeringen handlal i överenssiämmelse medyrkeslrafikförordningen och del beslul som fållade , Medhänvisning lill vad jag sagt finner jag alt regeringen handlal helt iöverensstämmelse med lidigare fattade beslut liksom även attregeringen följt Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Vi har att granska om regeringens handlande överensstämmermed beslut, och jag anser att regeringen i detta ärende helthandlal i enlighet med de intentioner som angivit. Det innebäralltså all i vill medge att kommunikationsministern harsvikit ett givet löfte. Riktlinjer föryrkesmässig trajik med buss Överläggningen var härmedslutad. yttrade: Propositioner ställs förstbeträffande envar av de frågor som berörs i de reservationer, lill vilkabifall yrkats. Därefter ställs proposition gemensamt på övriga i betänkandetupptagna spörsmål. Deframställda yrkandena har angivits i den voteringsordning som i stencilutdelats till kammarens ledamöter. Vissafrågor rörande den svenska biståndsverksamheten Fleråriga bislåndsulfäslelser och avtal om utvecklingsbistånd Propositionergavs på dels att utskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarnautan särskilt uttalande, dels att utskottets anmälan lades till handlingarnamed gillande av vad som anförts i reservalionen A av herrar ochWerner i , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering uppläsles och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren utan särskilt uttalande lägger till handlingarnakonslilutionsutskottets i betänkandet nr 12 gjorda anmälan beträffande fierårigabislåndsuträsielser och avtal om utvecklingsbistånd röslar ja, den del ej villröslar nej. Vinner nej läggesutskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanföris i reservalionen A av herrar och i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrHernelius begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på delsalt utskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarnautan särskilt uttalande, dels alt utskottets anmälan lades till handlingarnamed gillande av vad som anföris i reservalionen C av m, fi., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt volering uppläsles och godkändes följandevoieringsproposilion: Densom vill all kammaren ulan särskill uUalande lägger till handlingarna konslitulionsutskotlets ibetänkandet nr 12 gjorda anmälan beträffande särskildakatastrofinsatser röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej läggesulskolles anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande av vad somanföris i reservalionen C av m. fi. Granskningav statsrådens tjänsteutövning tn. Vid omröslning genom uppresning förklaradesfierlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat: Staisministernsskrifiväxling med utländsk regeringschef gavs på dels attutskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarna utan särskiltuttalande, dels att utskottets anmälan lades till handlingarna med gillande avvad som anföris i reservalionen D av i m, fi,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt volering uppläsles och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kanimaren ulan särskill uttalande lägger till handlingarnakonstitutionsulskottets i betänkandet nr 12 gjorda anmälan beträffandestatsministerns skriftväxling med utländsk regeringschef röstar ja, den del ejvill röslar nej. Vinner nej läggesulskolleis anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande av vad somanföris i reservalionen D av i m, fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades ivekankunna råda angående resullaiei, varför volering med omröslningsapparalverksiiilldes. Denna omröslning gav följande resullal: Ja - 155 Nej - 155 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs proposilioner på all ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras ome- delbart, och förklaradesden senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan fröken () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej, Kanimarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll beslutat lägga utskotlelsanmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad som anförts ireservationen D av i m, fl. En parlamentariskbesparingsulredning Propositioner gavs på dels att utskottets anmälan iförevarande del lades till handlingarna utan särskill uttalande, dels attutskottets anmälan lades till handlingarna med gillande av vad som anförts ireservalionen G av m. fi., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren utan särskilt uttalande lägger lill handlingarna ibetänkandet nr 12 gjorda anmälan beträffande en padamentariskbesparingsutredning röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej läggesulskollets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanförts i reservationen G av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröslning gav följande resullal; Ja- 155 Nej - 155 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrlatmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefier på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammaren hade alltså i enlighet medja-propositionens innehåll beslutat lägga utskottets anmälan i förevarande deltill handlingarna utan särskilt uttalande. Propositionergavs på dels att utskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarnautan särskilt uttalande, dels att utskottets anmälan lades till handlingarnamed gillande av vad som anföris i reservationen H av m, fi., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren utan särskill uttalande lägger till handlingarnakonstitutionsulskottets i betänkandet nr 12 gjorda anmälan beträffande indexregleringav skattesystemet röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej läggesutskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanförts i reservalionen H av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparai verkställdes.Denna omröstning gav följande resullal; Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs proposilioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefier på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll beslutat läggautskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanföris i reservationen H av m. fi. Propositionergavs på dels all ulskollets anmälan i förevarande del lades till handlingarnaulan särskill uttalande, dels alt utskottets anmälan lades lill handlingarnamed gillande av vad som anförts i reservationen I av i m.fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren utan särskilt uttalande lägger till handlingarna konstitutionsutskotiets ibetänkandet nr 12 gjorda anmälan beträffande AB Allmänna Förtaget röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej läggesutskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanförts i reservationen I av i 777./77. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultalet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröslning gav följandereslutat: Granskningav statsrådens tjänsteutövning tn. Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs proposilioner på all ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras omedelbarl, ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll beslutat lägga utskottetsanmälan i förevarande del lill handlingarna utan särskilt uttalande. Fastighetsindelningen m, m. Propositionergavs på dels alt utskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarnautan särskill uttalande, dels alt utskottets anmälan lades till handlingarnamed gillande av vad som anförts i reservationen J av m, fi., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Kindbom begärt volering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren ulan särskilt uttalande lägger lill handlingarnakonstitutionsutskottets i betänkandet nr 12 gjorda anmälan beträffande fastighetsindelningenm. m. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej läggesutskotlels anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanförts i reservationen J av m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrKindbom begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 183 Nej - 127 Proposilioner gavs på dels att utskottets anmälan iförevarande del lades lill handlingarna utan särskill uttalande, dels attutskottets anmälan lades till handlingarna med gillande av vad som anförts ireservalionen L av m, fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenutan särskill uttalande lägger lill handlingarna konsliiutionsuiskollels ibeiänkandel nr 12 gjorda anmälan belräffande vissa frågor rörandelandvårdsiaxan röslar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej läggesulskolleis anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande av vad somanföris i reservalionen L av m, fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades fierlalel av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvolering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 155 Nej - 155 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll beslutat läggautskottets anmälan i förevarande del till handlingarna ulan särskilt uttalande. Slopandeav beteckningen Kungtig i namnet på statliga myndigheter Proposilioner gavs pådels att utskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarna utansärskill uttalande, dels att utskottets anmälan lades lill handlingarna medgillande av vad som anförts i reservationen M av herrar i ochBjörck i , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärl votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren utan särskill uttalande lägger till handlingarna ibeiänkandel nr 12 gjorda anmälan belräffande slopande av beteckningenKunglig i namnet på statliga myndigheter röslar den del ej vill röslarnej. Vinner nej läggesutskottets anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande av vad somanföris i reservalionen M av herrar i och iNässjö. Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal; Ja - 255 Nej - 49 Avstår - 6 Propositioner gavs på delsatt ulskotlels anmälan i förevarande del lades II protokoll 1975. till handlingarna ulansärskilt uttalande, dels alt utskottets anmälan lades till handlingarna medgillande av vad som anföris i reservalionen P av i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren utan särskill uttalande lägger till handlingarnakonslitutionsutskottets i betänkandet nr 12 gjorda anmälan beträffandeoljeutvinningsplattformar röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej läggesutskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanföris i reservationen P av i , Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Distribution i tjänstebrev av visst informationsmaterial från intresseorganisation Proposilionergavs på dels all utskottets anmälan i förevarande del lades lill handlingarnaulan särskill uttalande, dels all utskottets anmälan lades till handlingarnamed gillande av vad som anförts i reservationen R av i m,fi,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren ulan särskill uttalande lägger till handlingarnakonstilutionsutskottels i betänkandet nr 12 gjorda anmälan beträffande distributioni tjänstebrev av visst informationsmaterial från intresseorganisation röstarja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej läggsutskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanförts i reservationen R av i m, fl.