prot · FZ09137 · 1975-12-31 00:00:00 — Sverigehar som bekanl haft sina skandaler. Det var som svenska folket och en stordel av ledamöter fick veta att det även i vårtland under en lång rad av år hade existerat en militär spion- ochunderrättelseorganisation. Delvar ur demokratisk synvinkel och med tanke på vår deklarerade allians- ochneutralitetspolitik inga vackra interiörer som presenterades från dennaorganisations verksamhet - åsiktsregistrering, infiltration, inbrott,samarbete och, som ÖB uttryckte det, byte av "äpplen mot päron" medutländska spion- och underrättelseorgan. Bombhot och utlämnande av uppgifter omsvenskar och i bosatta politiska flyktingar ingick i "äpplen- ochpäronbytena". Jagskall inte trötta med ytleriigare uppräkning. I protokoll från 1973,1974 och 1975 finns utföriigl material från lB:s verksamhet. Sombekant tillsattes en rad utredningar efter ett starkt opinionstryck. En avutredningarna, vars resultat ligger till grund för del belänkande som nubehandlas, hade till uppgift alt framlägga förslag om på vilket sättunderrätlelseijänstens framtida inriktning och verksamhei skulle utformas. Vpkär inte motståndare till en underrättelseorganisation. Vi anser det i nulägetoundvikligt med en sådan. Del handlar om att införskaffa informationer omförhållanden av betydelse för statens yttre säkerhet. Men större delen av dettainformationsarbete kan bedrivas i form av legal insamling ochsammanställning av uppgifter. Endast i mycket speciella delar kan behovföreligga av alt inhämta information av hemlig eller intrikat natur. Imotsats till vad regeringen föreslagit i propositionen anser vi alt inhämtningav information liksom tolkning och analys av densamma med fördel kan skötas avcivila organ, som vi anser mer kompetenta än militären. Till detta kommerockså kontrollen av underrättelsetjänsten. Enligt proposilionen skall i stortsett den gamla ordningen gälla också i fortsättningen. IB skall sortera direktunder överbefälhavaren. Enligt vår mening bör IB i stället göras till ettcivilt organ. Militärenbör knytas till detta organ endast som fackexpertis. Huvudmannen förunderrättelsetjänsten bör alltså vara en civil politisk instans, förslagsvisförsvarsdepartementet. Kontrollen av underrättelseverksamheten bör enligtvpk:s mening ske på två vägar. Gränser bör föreskrivas för den verksamhetunderrättelseorganet självt får bedriva. En regel bör vara attunderrättelsetjänsten själv endast får bedriva verksamhet som är legal. Skulleavgörande säkerhetsintresse kräva aktioner som t. ex. strider mol andra länderslagstiftning bör sådana inte få företas utan departementschefens vetskap ochgodkännande. Detenda helt nya i propositionen är att den fortlöpande kontrollen överunderrättelsetjänsten bör utövas av en nämnd. Men vpk finner intepropositionens förslag i detta avseende tillfredsställande. Nämnden bör utgåfrån folkrepresentationen. Den bör vara sammansatt av representanter förriksdagens samtliga partier och dessutom innehålla en lag-kunnig person.Nämnden bör även vara ansvarig inför konsti-tutionsulskolt. Medhänsyn till vad jag anfört tidigare om en civil politisk ansvarig instans förunderrättelsetjänsten är också vårt förslag om somansvarig instans för den parlamentariska nämnden den enda konstitutionelltrimliga och logiska konstruktionen. som proposilionen föreslår står vid sidan av och delkonstitutionella kontrollsystemet. Dessutom är dess sammansättning ochfunktion diffust beskrivna. Den har enbart funktionen alt samråda medöverbefälhavaren, och inte ens detta är obligatoriskt. Vpkföreslår i motionen 2487 att underrättelsetjänsten omorganiseras till ettcivilt organ direkt under försvarsministern och alt det inrättas enkontrollnämnd med representanter för samtliga riksdagspartier, vilken har attfölja underrättelsetjänstens allmänna verksamhet. Omdenna omorganisation företas så innebär det också att tillräckliga garantierskapas för att underrättelsetjänsten i fortsättningen inte kan agera som enegen liten statsapparat oberoende av de lagar och förordningar som existerar.Det förslag som de fyra s. k. demokratiska partierna vill driva igenominnebär att i stort sett samma verksamhet som tidigare bedrivits skall bedrivasockså i fortsättningen. Jag yrkarbifall till motionen 2487. Hen i Gäddvik(m): har här i kammaren vädrat sin och sitt partis olust övervår svenska militära underräitelsetjänsi. Låt mig bara inledningsvis kortfastslå att och vpk i denna fråga är isolerade från övrigapartier i riksdag. Idecember 1973 tog ställning lill vissa förslag från försvarsutskottetangående den militära underrättelsetjänsten. Förslagen var grundade på ensärskild granskning som utskottet hade gjort med anledning av den s. k.IB-affären. Riksdagsbeslutetdå innebar godkännande av vissa allmänna krav på den del avunderrättelseverksamheten som försvarsstabens särskilda byrå - den s. k. IB -svarar för och av vad utskollel hade anfört om den hemligaunderrättelsetjänsten i fortsättningen. Utskottet hade pekat på vissa frågorsom regeringen borde låta utreda särskill. är nu gjord och redovisas för i propositionen 1975/76:189tillsammans med vissa förslag från regeringen. En motion från vpk har väcktsmed anledning av propositionen. Vii försvarsutskottet har under beredningen av propositionen haftutskottsutfrågning med försvarsministern och överbefälhavaren. De var vidskilda'tillfällen hos oss. Av försvarsutskottets betänkande nr 40 framgår attutskottet helt delar underrältelseutredningens och försvarsministernsuppfattning att även i fortsättningen behöver en särskildunderrättelsetjänst som verkar redan i fredstid. Jag kommer bara all beröranågra delfrågor i betänkandet. av mig nämnda vpk-motionen av m. fl., som häri debatten har talat för, föreslås att underrättelsetjänsten skall organiserasom till ett civilt organ direkt under försvarsministern. Vi i försvarsutskottetanser att underrättelseverksamheten är en myndighetsuppgift som är naturiigtknuten till vår försvarsmakt och även i fortsättningen bör ledas av överbefälhavaren. Vårakunskaper om omvärlden bör och måste vara allsidiga. Del är inte detsamma somatt lika stora och samma sorls underrättelseresurser skall användas i varjesärskilt fall när vi behöver informationer om ett annat land. Man måstegivelvis anpassa sig till möjligheterna att få informationer. Samarbete medutländska underrättelseorganisationer måste få förekomma. Denspeciella organisationen för att inhämta underrättelser med andra meioderänsignalspaning-kallad IB-har till uppgift att utnyttja tillfällen tillunderrättelseinhämtning som andra organ inte kan utnyttja därför att de intehar ett tillräckligt säkerhetsskydd. Beträffande IB:s arbetsmetoder harutskottet ingen annan mening än den utredningen och försvarsministern anfört. Vii utskottet tillstyrker också regeringens förslag att inrätta en särskildunderrättelsenämnd om sex personer. Vi anser liksom försvarsministern att olikauppfattningar i samhällsfrågor bör vara representerade i nämnden. skall fortlöpande slå i nära förbindelse med underrältelseväsendetoch följa dess verksamhet. Vi delar också försvarsministerns syn påbefogenheter och verksamhetsområde för nämnden. Däremot avstyrker utskottetförslaget i vpk-moiionen 2487, som här har talat för, om att allariksdagspartier skall vara representerade i nämnden. Underräiielseutredningenhar också lämnat förslag belräffande den militära underrättelsetjänstensframtida organisation. Förslaget gäller bl. a. en nyinrättad befallning somunderrättelsechef i försvarsstaben. Men eftersom det pågår en särskildutredning om de centrala stabernas organisation-försvarsmaktensledningsutredning-anser försvarsministern att dessa förslag bör prövas närmareav ledningsutredningen. Vi i utskottet har inte heller där någon invändningmol försvarsministerns förslag. Till sistnågra ord om IB:s organisatoriska anknytning. Underrättelseutredningenhar föreslagit all IB skall infogas i försvarsstaben, och försvarsministernförordar att IB knyts närmare till staben. Utskottet har ansett attIB har en anknytning till försvarsstaben och att en sådan anknytning bör finnasäven i fortsättningen. Men behovet av ett starkt säkerhetsskydd gör alt IBaldrig kan bli annat än en mycket speciell enhet, specialreglerad i förhållandetill vad som gäller för försvarsstaben i övrigt. Somjag tidigare nämnt anser utskottet alt underrättelseverksamheten är enmyndighetsuppgift. Överbefälhavaren skall enligt sin instruktion ledaunderrättelsetjänsten, och utskottet ullalar att denna uppgift bör kvarstå.Liksom tidigare understryker försvarsutskottel angelägenheten av att åtgärdersnarast vidtas för att ytterligare höja effektiviteten i underrättelsetjänsten.Ovisshet om lB:s organisatoriska anknytning kan verka hämmande, varförutskottet tillstyrker att IB:s fortsatta anknytning till försvarsstaben bestämssnarast. Med detta yrkar jag bifall till försvarsutskottets enhälliga hemställani belänkandet nr 40. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels moiionen nr 2487 av m. fl., och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller försvarsuiskoiteis hemställan i betänkandet nr 40 rösiar ja,den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 2487. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledaniöler harösiat för ja-propositionen. räkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning Nr 137 gav följande resultat: Ja- 294 Nej - 18 1975/76:41 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Föredrogs socialförsäkringsulGkollels betänkande1975/76:40 med anledning av proposilionen 1975/76:197 med förslag lill lag omarbelsskadeförsäkring jämte motioner. 1 propositionen 1975/76:197 hade regeringen() föreslagit att anta i proposilionen framlagtförslag till lag om arbelsskadeförsäkring. Belräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 propositionenläggs fram förslag om en hell ny lagstiftning beträffande ersättning vid skadai arbelet i stället för nuvarande lag om yrkesskadeförsäkring. I en ny lag omarbetsskadeförsäkring föreslås i princip rätt till full ersättning förinkomstbortfall till den som drabbas av skada i sill arbete. En annangrundläggande regel i lagförslaget är att alla skador och sjukdomar som haruppstått på grund av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbelet skallanses som arbetsskador. Denna regel ersätter bl. a. nuvarande särskilda förteckningöver ersätlningsgrundande yrkessjukdomar. Frågor som gäller ersättning förlyte och men hos den skadade regleras i särskild ordning genom gällande avtalom trygghelsförsäkring. Den nya lagen skall gälla inkomstförlust till följd avskador och sjukdomar som har uppstått i arbetet då dessa varat längre än 90dagar. Under en samordningstid skall liksom nu denvanliga sjukförsäkringen tillämpas. Den nya lagen anknyter till de principersom gäller för invaliditelsbedömning inom den allmänna försäkringen. Det blirdärigenom den faktiska nedsällningen i den försäkrades förmåga att skaffa siginkomst genom förvärvsarbete som bestämmer livräntans storlek. Livräntan vidarbetsskada skall enligl lagförslaget utgöra skillnaden mellan den inkomst somden försäkrade kan antas ha hafl om han inte hade skadats och den inkomst somhan trots skadan kan beräknas komma all få. Livräntan skall kunna ersätta årliginkomstförlust upp till samma inkomstiak som gäller för ATP, dvs. 7,5basbelopp som f n. motsvarar . Utgående livränta görs värdebesiändig 7 protokoll 1975/76:136-137 Nr 137 genom anknytning till basbeloppet.Livräntorna till efterlevande anpassas -T-- I I till de principer som gäller inom folkpensioneringen ochförmånerna för- -,r . in-,/- bättras, särskilt för barn. 1fråga om samordningen mellan den allmänna pensioneringens för- ArbetsskadefÖrsäk- maner och arbetsskadelivräntan föreslås i propositionen förenklade regler ring jämfört med vad som gäller. Livräntan skall täcka en del av in- komstförlustenvid arbetsskada som inte ersätts genom förtidspension. Livräntan skall varapensionsgrundande för ålderspension från ATP och utgå fram lill pensionsåldern65 år. Därefler skall gälla en enkel garantiregel. Den nyaarbelsskadeförsäkringen skall liksom nuvarande yrkesskadeförsäkringfinansieras hell genom arbeisgivaravgifier. Administrationen avarbelsskadeförsäkringen föreslås decentraliserad från riksförsäkringsverketlill de allmänna försäkringskassorna. Övergångsvis skall äldre yrkesskadeärendenhandläggas av riksförsäkringsverkei. Besvärsreglerna föreslås bli desamma somför socialförsäkringen i övrigt. Del innebär bl. a. alt försäkringsrådet skallupphöra med utgången av . Den nya lagstiflningen föreslås träda ikrafl och gälla för skadefall som inträffar därefler. Innandess skall yrkesskadeförsäk-ringskommiitén lämna förslag om övcrgångsanordningarför äldre yrkesskadelivräntor m. m. och beträffande nuvarande frivilligayrkesskadeförsäkring för egenföretagare." 1 della sammanhang hade behandlats dels demed anledning av proposilionen väckta motionerna 1975/76:2429av (), 1975/76:2449 av m. fl. (s). vari hemställtsatt beslutade att hos regeringen anhålla om förslag till sådanändring av lagen om arbelsskadeförsäkring som gjorde det möjligl förförsäkringskassornas pensionsdelegalioner att i varie enskilt fall. oavsettålder, pröva änkans behov av efierlevandelivränta med hänsyn tillarbetsmarknads-mässiga och sociala skäl. 1975/76:2490 av herrar i (c) ochFågelsbo (c), vari hemställts alt beslutade att I kap. 1 >; lagenom arbetsskadeförsäkring utformades så, att därav klart framgick alt lagenäven omfattade egenföretagare i dennes yrkesutövning, 1975/76:2491 av i m. fl. (c), 1975/76:2492 av i (fp) och frökenRogeslam (c), dels de under allmänna motionstidenvid /väckta motionerna 1975/76:552 av m. fl. (c), vari hemställtsatt hos regeringen uttalade alt de yrkesarbetande som stod utanför den obligatoriska yrkesskadeförsäkringen obligatoriskt borde anslutas till den 98 nya arbelsskadeförsäkringen. 1975/76:1173 av herrAndersson i (s) och Nr 137 1975/76:1174av i m.fl. (m), vari hemställts den attriksdagen hos regeringen uttalade att reglerna för yrkesskadeförsäk- 25 nni1976 ringen borde utformas så,att man erhöll likvärdigt skydd till samma ------ kostnad, oavsett om man var anställd eller arbetadei eget förelag. 1. belräffande egenföretagare attriksdagen med anledning av motionerna 1975/76:552, 1975/76:1174 och1975/76:2490 gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 2. belräffande studerande attriksdagen skulle avslå motionerna 1975/76:2491 (yrkandet 1) och 1975/76:2492, 3. beträffande uppräkning avlivränta alt skulle avslå motionen 1975/76:2491 (yrkandel 2), 4. belräffande livränta undersjukdom i vissa fall att skulle avslå moiionen 1975/76:1173, 5. beträffande änkelivränia allriksdagen skulle avslå moiionen 1975/76:2449, 6. belräffande livränta föränkling och frånskild man att skulle avslå moiionen 1975/76:2491(yrkandel 3). 7. beträffande finansieringen attriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:2429. 8. beträffande frågan omgrundskydd all skulle avslå motionen 1975/76:2491 (yrkandet 4), 9. att med bifall lillproposilionen 1975/76:197 skulle anta det i propositionen intagna förslagettill . HenDAHLBERG (s): Del är kanske litet djärvt all gå emot ell enhälligt utskott när delgäller samordningen av yrkesskadeförsäkringen med den allmänna försäkringen. Jaghar tillsammans med fyra fem partikamrater motionerat om att man borde se övereflerlevandeskyddet framför allt för änkorna. Den nuvarande yrkesskadelagen geren änka möjlighet att få pension, men efter det alt samordningen har kommittill stånd måste änkan ha minderåriga barn, alltså barn , ellervara för att kunna få pension. Utskottethänvisar till alt det flnns försäkringar på området som gör del möjligl all täcka in en del av de kostnader del måsle medföra att en försörjare går bort. Utskottet hänvisar också till all del arbelsmark- nadsmässigl är riktigt all kvinnorna inte skall pensioneras i förlid; de skall ut på arbetsmarknaden. Den som har kännedom om arbetsmark naden här i landet vet all allt inte är så välordnat. Det finns områden i landet där näringslivet är ensidigt och där kvinnorna inte har någon större chans all få ett arbete på hemorten utan i så fall är hänvisade till omskolning och förflyttning. I en del fall kanske detta också medför 99 Nr 137 svårigheter; jag tänker på familjeband och mycket annat. Tisdagenden ' ' ' gamla ända haflråd alt svara 25 nni 1976 '"'' efterlevande änkorna oavsett hur del varit beställt med barn under --------------- 16 åroch änkornas ålder. Jag tycker därför all det hade varit rimligt ArhetsskadefÖrsäk- attge pensionsdelegerade i uppdrag all i det enskilda fallet pröva om ring det finns arbetsmarknadsmässiga och sociala skälför att ge änkor som inte är eller intehar minderåriga barn delta skydd. I övrigt har jag ingentingalt invända mol propositionen. Del är många frågor som där löses på ettförtjänstfullt sätt. Framför allt gäller del den som drabbas av skador. Förstoch främst ser man till att livräntan får behålla sitt värde genom att den räknasupp och följer den allmänna försäkringens villkor. Men borttagandet aveflerlevandeskyddet för änkor tycker jag är en skönhetsfläck. Det gäller kanskeinte många i och för sig, men de som drabbas kan drabbas ganska hårt. Jag anseratt man hade hafl möjlighet att täppa till della hål utan att det hade blivitnågra större svårigheter för försäkringskassorna att klara även de enskildafallen. Del är inte alla som har det så ordnat att de arbetar underavtalsenliga förhållanden. I så fall utgår det heller inga försäkringsbelopp.Men döden tar inte hänsyn lill sådana skäl, utan den slår blint, oavsettfamiljeförhållanden och liknande. Jag lycker därför all det hade varit socialtbe-räuigal att här ha kvar de gamla reglerna. Jag vill med detta, herr talman,yrka bifi lill motion 2449. HenFREDRIKSSON (s): Jag vill först och främst understryka att det är ett utomordentligtbetydelsefullt beslut som vi nu slår i begrepp alt fatta. Jag instämmer med denföregående talaren i att förslaget innehåller mycket värdefullt för dem somstår ute i arbelslivei. All del är fråga om ell myckel vikiigi förslag markerasyiterligare av alt socialministern har anmält sig på talarlistan. Jag förmodarall han kommer all något beröra den historiska bakgrunden till förslaget ochdet sakliga innehållet i delsamma. Men jag vill ändå, herr lalman, understrykaen del av del som jag anser vara särskilt betydelsefullt i denna lagstiflning. Fördel första innebär den högre kompensationsgrad som föreslås all vid yrkesskadaskall utgå i princip 100-procentig kompensation för inkomstbortfall inom ramenför basbeloppet. Detta gäller i fråga om både sjukpenning eflersamordningstidens slut och livränta. Detta är en väi sentlig förbättring avförmånerna. Som jämförelse kan nämnas att den nuvarande livräntan vidyrkesskada beräknas på grundval av ett ersäti-ningsunderlag som vid nuvarandebasbelopp om . är maximerat till . Enligl det nu föreliggandeförslaget är ersäliningsunderiagel för livränta maximerat till 7,5 basbelopp,vilket motsvarar . Fördet andra är del nya arbetsskadebegrepp som föreslås en viktig sak. Därigenom kommer vi ifrån den nuvarande förteckningen över yr kessjukdomar, som har ådragit sig så mycken kriiik. I stället får vi en 100 regel av innehåll att varje skada lill följd avolycksfall eller annan skadlig inverkan i arbele skallanses som arbetsskada. De föreslagna reglernas Nr 137 flexibilitet är otvetydigt all föredra framför de mera stelbenta reglersom den nu gäller. Man kan dessutom anknyta tillämpningen till den tekniska s mai1976 utvecklingen på ett bättre sätl än som är möjligt. Fördel tredje är del viktigt att propositionen innebär förbättringar Arbetsskadeförsäk-ieflerlevandeskyddet, särskilt för barnen, och i fråga om samordnings- /7/;,i,' reglerna. Delskulle givetvis flnnas anledning all beröra andra frågor i proposilionen, menjag skall inte trötta kammaren med det. förslag är att hälsa med störstatillfredsställelse, eflersom det innebär betydande förbättringar för dem somlöper risker i arbetslivet och utsätts för skador i en eller annan form. HerrDahlberg har i sin motion och i sitt inlägg uttalat oro för de änkor som intehar någol arbele vid försörjarens bortgång och som har svårt all skaffa sigarbele men trots detla inte skall få pension eller livränta frånyrkesskadeförsäkringen. Han betecknade della som en skönhetsfläck i ett förövrigt flnl förslag. Men om noggrant läser vad utskottel haranfört på s. 24 i beiänkandei tror jag att han skall finna att hans oro i någonmån är överdriven. Del har nämligen utvecklats ett syslem medtrygghelsförsäkring som läcker hela arbetsmarknaden. Från denna försäkring utgårersättning till de änkor som här ömmar för. Normaltskall en ung kvinna som inte har barn kunna skaffa sig arbele. Men jag medgeratt det i vissa trakter, framför allt i glesbygderna, kan bli besvärligt. Justmed hänsyn lill alt trygghelsförsäkringen griper in med sitt ersättningssystemfinns del emellertid ingen anledning att bifalla förslag allförsäkringskassorna i ömmande fall skall kunna besluta all pension skall utgå.Materiellt sett är både änkor och barn ganska väl tillgodosedda dels i delföreliggande förslaget till yrkesskadelag, dels genom trygghetsförsäkringen. Frånprincipiell synpunkt tror jag inte heller all det är lyckligt att ge ett sådantuppdrag som föreslår lill försäkringskassorna. Man bör lita tillatt de efterlevande kommer alt få en hygglig försörjning genom försäkringen.Som jag framhöll är de materiellt sett ganska väl tillgodosedda; utöver eventuell livränta utgåralltid - det är inie in-komsiprövai-en ersättning motsvarande värdelav 25 000kr. för varje barn tills del fyller . Detta ärinnebörden av dei kollektivavtal om irygghelsförsäkring somarbetsmarknadsparterna har tecknat och som alltså täcker hela arbetsmarknaden. Hureflerlevandeskyddet skall utformas i framliden ligger som sagt hospensionskommittén, och i avvaktan på dess förslag har vi velat hålla oss lillde regler som gäller inom den allmänna försäkringen. Del är anledningen tillalt vi har avstyrkt motion. Jag ber att fåyrka bifall till utskollels hemställan. Nr 137 Hen () kort genmäle: den "lalman! Jag har tagit del av betänkandet och jag vet all del är 25 mai 1976 "" säger all trygghelsförsäkringen gäller för dem som ---------- arbetarunder kollektivavtal. Men tyvärr är inte alla anställda enligt kol- Särskilt gäller del mindre företag och enskilda. Även i sådana ring företag kan naturligtvis olyckan vara framme ochell dödsfall inträffa, och då gäller inte dennaförsäkring. Somjag tidigare sade rör det sig inte om hundratals fall , utan kanske omett tjugotal. Men de änkor som berörs kan leva i tron att de har kvar sammatrygghet som förut och tecknar inte några nya försäkringar. Om det dåinträffar ett dödsfall har de inget skydd. är i och för sig ett högt belopp. Men innan vederbörande blivitomskolad och fått ett nytt arbete, kanske på en annan ort, kostar det mycketpengar. Man kunde ha gell dessa änkor efterlevnadspension för den tid som deltar för dem att skola om sig och skaffa ett arbete. Del hade också utgjort enpress på arbetsmarknadsmyndigheterna. Därmed tror jag att man hade löst dettaproblem. Somjag sade tidigare är detla i och för sig inte någon stor fråga, men för dem somtidigare haft detta skydd och mister del kan del uppstå en besväriigsituation. HenFREDRIKSSON (s) kon genmäle: Som jag tidigare sade läcker de försäkringar som jag redogjorde förhela arbetsmarknaden där del flnns kollektivavtal. Kommunerna och landstingenhar sådana försäkringar, och staten har sin personskadeförsäkring. Även denfria arbetsmarknaden har sin försäkring. Dessa försäkringar är likvärdigtutformade. Nusäger att det kan flnnas undanlag.