prot · FZ09110 · 1975-12-31 00:00:00 — Statsrådet säger atl stödinsatserna skallgöras där de bäst behövs, och del är framför allt i Norriandsområdet Mensamtidigt medger statsrådet att man också kan gå in på andra häll. Frågan är ominle en ny prövning från statsrådets och regeringens sida skulle visa att manmåste vara beredd alt göra en satsning i just denna kommun. säger atl den allmänna ekonomiska politiken inte slår härdare iHerrljunga än i andra kommuner. Omvänt kan man säga att en bättre ekonomiskpolitik hade gjort situationen bättre för . Jaghoppas att statsrådet infriar löftet i svaret, nämligen attuppmärksamt följa denna fråga. Min övertygelse är att det kommer att leda tillatt staten måste stötta upp kommunen. Jag får stå här i kammaren praktiskt taget och svaraföreträdare för enskilda kommuner pä frågor om vad vi tänker göra för den ochden kommunen. Det börjar bli litet besvärande, för litet måste ju ändåkommunalmännen och de lokala politikerna hitta pä själva. Jag kan inte tillvarje kommun utanför stödområdet, som anser att den har litet bekymmer och atlutvecklingen inte går riktigt sä fort som man räknat med, utlovalokaliseringsprojekt. De lokaliseringsprojekl som vi har är nämligen så pass fåatt det vore orätt av mig att här göra en utfästelse till . Svaretpå frågan om staten skall kompensera en eventuell minskning avpersonalen i statliga verk i de olika kommunerna är att det är omöjligt allgöra en utfästelse härom. Exempelvis SJ och Posten har ju på mänga hällrationaliserat sin verksamhet, och inle har jag märkt alt herrarna här ikammaren har verkat för att slatliga verk eller företag skall ha större personalstyrkaän som är absolut nödvändigt. Det händer alltså inte bara i utanäven i andra kommuner att staten minskar sin personal. Men jag vägar påslå altnär staten minskar sin personal så sker det med myckel slor omsorg och omtankeom kommunen än vad som oftast är fallet när privata företag helt enkelt läggsned. Detsades här att led slor skada genom all skolan för civilförsvaretinte lokaliserades dit. Det var 15 kommuner som alla ansåg sig böra ha dennaskola av sysselsättningsskäl, och alla hade goda skäl. I alla dessa 15 kommunerkan man alltså stå upp och säga alt man föriorat dessa arbetstillfällen som manskulle ha fått genom civilförsvarsskolan. Så kan man inte resonera - skolankunde bara förläggas lill en enda kommun. Nr 110 Jag har som svar på den fråga som ställts sagt att jag bedömer si- Tisdaeen den tuationenför dagen i som på intet sätt bekymmersam jämförd 27 aoril 1976 'situationen i många andra kommuner i det här landet. --------------- harockså sagt alt strukturen på näringslivet i är sådan att Om ersättningseta- man fårvara en smula vaksam. Kommunalmännen och arbelsmarknads-blering i Herrljungamyndigheterna följer vad som händer i de enskilda förelagen i Herrljunga.Skulle del visa sig att något företag där börjar svikta, är vi beredda allomedelbart gä in och hindra att del sker en sysselsättningsminskning genomnedläggning av ett företag. Det löftet har jag gett kommunalmännen - och detvågar jag ge också - alt om den siluationen inträder, måste vi i denslora konkurrens om lokaliseringsprojekt som föreligger ge företräde ålHerrljunga. HerrANDERSSON i (): Slalsrådel konstaterar all han börjar bli litet trött pä atl svara folkutifrån landet pä frågor om åtgärder för den ena eller andra kommunens bästa.Atl jag vände mig just till slalsrådet med den här frågan berodde på attstatlig etablering i kommunen hade fiyttais undan. På detla replikerarstatsrådet att vi inte varit några tillskyndare av den statliga verksamhelen.Får jag ta mig friheten att uppfatta statsrådets svar på det sättet att denminskning av statlig verksamhet som skett i kommer att blinormerande för statlig och offentlig verksamhet över huvud taget? Dä kan jaginte tänka mig annat än att den grupp här i som jag representerarmycket väl kommer alt finna sig i den anordningen och med visst intressestudera förhållandena just i . Detär inle så - och ingen frän vår sida har sagt det - alt det är någon katastrofpä gäng. Men vi är en mycket liten kommun och är mycket känsliga även förrelativt små förändringar i negativ riktning. Det är anledningen lill atl jaghar aktualiserat de här frågorna. Närdel gäller frågan om civilförsvarsskolan vill jag bara peka på del märkliga förhållandet att slaten när man skall starta en så betydande anläggning gör det i form av en tävlan mellan olika kommuner - siffran 15 nämndes här och det var säkerligen så många. Alla ställer upp och erbjuder en färdig anläggning på 15-20 milj. kr. I den dansen sitter Herr ljunga med sina 8 000 ä 9 000 invånare betydligt kärvare än t. ex. den mycket slörre grannkommunen . Om vi nu skall ägna några ögon blick även ät den affären sä vill jag säga att del är mycket märkligt all staten gör upphandlingar av sina egna anläggningar på det sättet Sådana gånger är vi verkligen inle jämbördiga. Det krävs mycket av kommun för att den skall kunna vara med och leka i en sådan leksluga. Vi gjorde Irols allt del. Vi ansåg all del var sä värdefullt för vår kommun att vara med att vi faktiskt gjorde detla stora åtagande. Men räknal per invånare, skattekrona eller vad som helst är del ulan tvivel så, att engagemanget i en sådan affär är ofantligt myckel större 70 för en liten kommun som än för de slorakommunerna runl Detta är en avanledningarna till att jag har velal aktualisera Nr 110 statens engagemang just i vår lilla kommun. Herr arbetsmarknadsministern : -------------- Jag vågar påstå att det är staten som när det gäller de Omersättningseta-mest problemfyllda bygderna i detta land har fält göra insatserför atl blering i sysselsättning skall komma till slånd, och deltahar hjälpt oss väldigt myckel i lokaliseringspolitiken. Problemen är mycketstörre i de kommuner där stora privala förelag lagts ned och fiera hundrapersoner friställts. Jag kan nämna kommun efter kommun där stora privataföretag åriigen minskar sysselsättningen med etl par hundra, så nog har vi problemmed en rad kommuner. Jagvill emellertid ge i rådet att inte måla bilden iHerrljunga för dyster. Om vi skall locka industrier lill eller tillandra kommuner utanför stödområdet skall vi inte locka dem med någralokaliseringsbidrag, utan de skall lockas dit därför att kommunerna har braorter alt etablera sig i. Skryt hellre över än måla ut en dysterbild och skapa pessimism ! Jagvill sedan säga några ord om civilförsvarsskolan i . När regeringenslutligen log ställning till denna lokalisering logs inga som helst hänsyn lillde åtgärder som kommunerna hade vidtagit eller lill eventuella motiveringarfrån kommunernas sida när det gällde vad som kunde betraktas som meständamålsenligt eller billigt från lokaliseringssynpunkt. Vi avgjorde frågangenom atl bedöma var det var lämpligast att från lokaliseringspolitisk synpunktföriägga skolan. Detär riktigt att 15 kommuner tävlade om atl få skolan. Alla som inte fick skolananser nu all de har förlorat ett anlal sysselsättningstillfällen, men så kanman inte resonera. Det är helt orimligt alt till regeringen säga: måste ni islällel för civilförsvarsskolan som inte lokaliserades lill kommunen ge ossnågon annan statlig verksamhet! En sådan uppfattning kan man alltså inte hävda. HerrANDERSSON i (); Det var just av det skälet som jag inle tagit upp civilförsvarsskolani min interpellation. Frågan om civilförsvarsskolan kom upp i hell andrasammanhang, och jag har inle åberopat den. Däremot vill jag åberopa denanläggning för fångvårdens behov som jag nämnde i mitt tidigare anförande. Närdet gäller denna anläggning värdet egentligen bara byggstarten som återstodnär backade ur ärendet Det har funnits i kommunensplanering atl jag inie tvekade alt betrakta denna uleblivnaetablering som en direkt förlust för kommunen. Jag vill också påpeka att detinte är jag som har använt uttryckel katastrof eiler något liknande när detgäller problemen i kommun. Omjag är räu underrättad är det dessutom i de yttersta av sä, att vederbörande myndigheter just nu har att yttra sig över ett ärende 71 Nr 110 om privatnyetablering i . Denna etablering kan också komma Tisdaeenden '' beröra arbetsmarknadsministerns område, och då hoppas jag att vi 27 anril 1976 '' tillfället fär det slöd för en sådan anläggning som vi kan komma --------------- att behöva. Om försöksverk samhel med Överiäggningen var härmed slutad. "friskvård" som schemabundet ämne i §10 Om försöksverksamhet med "friskvård" som schemabun det ämne i Fru statsrådet erhöll ordet för allbesvara i (c) anmälda interpellation,1975/76:160, och anförde; i har frågat mig om jag är beredd medverka försöksverksamhet med friskvård som schemabundet ämne i . a. till uppgift atl hjälpa eleverna till psykiskt och socialtvälbefinnande och till forisall hälsa. I skolans verksamhet förekommer i dagåtskilliga inslag som kan betecknas som "friskvård". Även om skolanbedriver en omfattande undervisning och aktivt söker påverka attityder inomdetta område, kan dock ytterligare insatser göras för atl på ett bättre sättsamordna de olika verksamheter som ryms inom begreppet friskvård. Syftet härmedär att åstadkomma en hälso-undervisning med utgångspunkt i elevernas behov iolika åldrar. Inte minst torde det vara värdefullt att ytterligare utvecklasamspelet i dessa frågor mellan skolan, föräldrar, företrädare för myndigheter,organisationer etc. Skolans personal måste självfallet ha huvudansvaret föratt del bedrivs en väl planerad och strukturerad undervisning i dessa frågor.Det ligger dock slora, ännu inte helt utnyttjade möjligheler för skolan i allfå del av den stimulans och de erfarenheter som människor utanför skolan kanbidra med. 1974års skolhälsovårdsutredning beräknas lägga fram förslag om ett ökal utnyttjandeav den medicinska personalens medverkan i planering av hälsoundervisningen ochäven i den direkta undervisningen. Det är nalurliglvis också angeläget atlpsykologer, skolkuratorer och skolsköterskor i ökad grad kan medverka i bådeplanering och genomförande av hälsoundervisningen. Bådereguljärt och försöksvis förekommer i olika skolor verksamheter även utanför den timplanebundna undervisningen, vilka kan sägas ingå som ett led i hälsoundervisningen. Det kan t. ex. gälla molionsinrikiade rastaktiviieter av olika slag. Del kan också gälla aktiviteter under lunch raster med inriktning på all ge eleverna goda kostvanor. Det förslag som regeringen har lagl fram för i proposilionen om skolans inre arbete m. m., avseende lid för annan verksamhet än den timpla- 72 nebundna undervisningen, bör ge avsevärt ökademöjligheter till akti- viteler av denna art. Somframgår av vad jag har nämnl kan mänga av skolans aktiviteter som f n.regelmässigt bedrivs gå under beteckningen friskvård. De möjligheter skolan haratt ytteriigare utveckla denna verksamhet rör frågor kring samordning å enasidan mellan olika lärargrupper och å andra sidan mellan lärare och annanpersonal och personer utanför skolan. Att införa "friskvård" somschemabundet ämne i torde däremot vara olämpligt Friskvård ellerhälsoundervisning omfattar alltför många olikartade inslag som pä ett naturiigtsäll hör hemma inom olika ämnen. Härtill kommer att det är mycket svårt allföra in ytterligare ämnen i timplanen. Det är vidare svårt alt utforma enpassande lärar-behörighel för ett ämne av den art som friskvård skulle uigöra.Även i fråga om lärarbehörighet och lärarkompetens torde en samverkan mellanolika personalgrupper vara del bästa sättet all ytterligare utveckla dennaverksamhet i skolan. Etl sådant arbetssätt rekommenderas också i propositionenom skolans inre arbete. Omförsöksverksamhet med "friskvård" som schemabundet ämne igrundskolan i (c): Jag ber förstatl få tacka för svarei på min interpellation. allmänna debatten talas alltmer om betydelsen av friskvård. Men trots alldet är en sä utomordentligt viktig fråga händer förhållandevis lilel rentkonkret. I det svar jag fäll finns angivet de insatser som skolan f. n.bedriver på det här området Men alt söka nya vägar är inte statsrådet bereddatl medverka till - det framgår bl. a. av svarei: "Att införa 'friskvård'som schemabundet ämne i torde däremot vara olämpligt. Friskvårdeller hälsoundervisning omfattar alltför många olikartade inslag som på eltnaturligt sält hör hemma inom olika ämnen. Härtill kommer att det är mycketsvårt att föra in ytteriigare ämnen i timplanen. Det är vidare svårt allutforma en passande lärarbehörighet för ell ämne av den art som friskvård skulleutgöra." Jagfinner del bekymmersamt atl statsrådets inlresse är sä svall när del gäller enså viktig fråga. Men del finns glädjande nog ett betydande intresse hos en storallmänhet som vill hjälpa till med friskvården. hälsar jag medtillfredsställelse. kommer en försöksverksamhet medförebyggande hälso- och mentalvård med på låg- ochmellanstadiet vid i att genomföras. Bakgrunden är attelt antal personer, bl. a. doktor , skolläkare i , har tagitiniiialiv till denna försöksverksamhel, som går ut på att 1. påverka lärarnas intresse för hälso- och mentalvårdmed förebyggande hälsovård och under medverkan av bl.a. läkare, tandläkare, kostexperler och socialarbetare, 2. bjuda in representanter för idrottsföreningar,andra länkbara ideella föreningar och vad som i övrigt finnes av positivfritidsaktivitet i skolans närhet för att undervisa under speciallimmen samterbjuda barnen en fortsättning av aktiviteterna i föreningen eller klubbenunder . Omförsöksverksamhet med "friskvård" som schemabundet ämne igrundskolan 3.intressera föräldrar att bidra med undervisning, slöd och aktivt deltagande iföreningsverksamheten. Intressetär stort i Göleborg för delta projekt. Såvitt jag vet är även bådesocialstyrelsens och positivt inställdatill denna försöksverksamhel. Anslag för projektets genomförande beräknaserhållas från socialslyrelsen och . Jag kanske även fårinformera om atl inrättar en särskildfriskvårdslinje. 1 en intervju säger skolans rektor bl.a.: "Densom kan friskvård har en given plals i dagens och ännu mer i morgondagenssamhälle. Friskvård är sannerligen ingel modeord som bara dyker upp ochförsvinner. Detrymmer en verklighet som vi måste ge allt större plals i vår tillvaro - lustenall hålla oss friska lill kropp och själ. Den lusten måste både stal och kommunsatsa på, både näringsliv och organisaiioner. Och del kommer alt behövas massormed folk som kan hjälpa till med sådana saker." Detkan tilläggas att i redan har haft en ettårigfriskvårdslinje . Den har gett sä goda erfarenheier att man fr.o. m. bygger ut den lill tvåårig. Och många av dem som utbildat sig tillfriskvårdare här har sugits upp som ledare och instruktörer, bl. Del måsle finnas ett intresse att minska iryckel påsjukvården, det är väl ändå självklart Friskvård är en av de verkligt storafrågorna i vårl land, både pä kort och pä lång sikt. Jag har den förhoppningen att statsrådet, trols sin enligt minuppfattning negativa syn pä en försöksverksamhet med friskvård somschemabundet ämne i , snart kommer att medverka till förslagetsgenomförande i hela landel. Att man inte säger ja tillschemabindning av etl särskilt ämnesområde, i detta fall friskvården, är intedetsamma som all vara ointresserad av friskvård. I mitl svar har jag ocksåredovisat på vilka sätt friskvård naturligt kan ingå i alll skolarbete, bådeunder schemabunden lid och under skoldagen i övrigl. Jag skulle nalurliglviskunna fortsätta all räkna upp ämne för ämne - gymnastik, biologi, hemkunskap,religionskunskap osv. - men jag lycker del är ganska meningslöst Jag menar islällel: Läl friskvärden ingå pä ell nalurligl sält i alla de ämnena. Jag trordet är det absolut bäsla sättet atl verka för undervisning i friskvård. i Göleborg(c): Del går säkert atl räkna upp mänga ämnen. Men försöksverksamheten iGöteborg och verksamhelen vid folkhögskolorna lalar ju för alt detta är enprogrammering i skolvärlden som är av ut- Del är vi överens om. Vimåste ändå göra klart för oss atl i dagens samhälle krävs det oerhört mycketinformation, inle minsl pä det här området. Vi vet hur del ser ut på marknaden.Jag behöver väl knappast nämna hur illa ställt det är när det gällernarkotikan. Jag har stått i den här lalarslolen under mänga är och lalal omnarkoiika med socialministern. Vi har egentligen inte i denna stund kommilnågon bit pä vägen lill förbättring. Vi har faktiskt fått det värre. Idagslägel har vi ocksä heroinet Jag menar all detla tillsammans, och mycketdärlill, gör atl det krävs insatser, inte minsl frän regeringens sida. Låtmig nämna några siffror. är 425 000 personer sjukskrivna. av patienterna som söker öppen vård har psykosomatiska, depressiva ellernervösa problem. 12 000 av våra ungdomar mellan har redan blivitintravenösa narkomaner. av våra värnpliktiga blev hemskickade vidinskrivningen, då de redan hade blivit kroniska alkoholister. av våraungdomar använde mellanöl . Uppskattningsvis10 % blir alkoholister. , lär någon professor som harräknal på detta ha konstaterat, har vi en miljon alkoholister. Det är skrämmandesiffror. Vi talar om siffror, men bakom varje siffra finns en människa. Jagvill inte säga att fru statsrådet inte är positivt inställd,men jag menar att vi ändå måste öka slagkraften på del här området Vi måste ökaförutsättningarna för staten, för regeringen att gä in och hjälpa lill. Varförhar vi inte möjlighet att ytterligare salsa på detta område? Vi satsar påsjukvården av nödvändiga skäl, eftersom där finns etl hårt tryck och vinaturligtvis måste lösa problemen på den sidan för alla sjuka människor. Men viskall väl i första hand se till att friskvärden byggs ut och att trycket påvåra sjukhus minskar. Det kommer i stället au öka. Jag vei genom en koniakl att - del är skrämmande när man hör del -barnungar längtar efter en plats på långvärden. En sängpå långvården skulle vara drömmen för dem. Sä långl nere i eländet är de. Detfinns ändå anledning atl dä sätta in alla till buds stående medel - bl. a. iskolan. Man gör del i andra länder. I har man, enligl vad som sagls mig- jag kan inle stå för uppgifien - två limmars schemabundenhälsovärdsundervisning . Om del nu är en alldeles korreki uppgifi visarden au man är före oss på det här områdel. Man ser riskerna. Delfinns anledning ocksä för oss au länka över om vi kan få in en sådanundervisning på schemat. För visst finns det lärare! Det är säkert väldigi gottom lärare. Jag lycker inle all del är moliveral all räkna upp alla desvårigheler som fru slalsrådet nämner. Är vi positivt inställda har vi ocksåmöjligheter - men är vi inle del kan vi hilla pä hur många svårigheter somhelsl, och då löser vi aldrig problemen. Omförsöksverksamhet med "friskvård" som schemabundet ämne i Nr 110 Fru statsrådet : Tisdaeen den ""talman! Friskvård finns redan pä schemat, men integrerat i en mängd andra ämnen. ---- Men det ärallttor vanligt att riksdagsledamöter, när man upptäcker Om försöksverk- ettbehov, kräver atl del skall finnas etl ytteriigare ämne inom just det samhet med området igrundskoleelevernas timplan. Man använder då något aktuellt "friskvård" som behov isamhället som skäl för sitt krav. Jag skulle, i schemabundet ,vilja säga: I dagens samhälle behöver eleverna också fritid ämne i ochinte en mängd ytterligare timmar på schemat! HerrBENGTSSON i (c): Ja visst, fru statsråd, behöver barnen fritid. Men de behöver enpositiv fritid. Överiäggningenvar härmed slutad. §11 Föredrogs och hänvisades Motioner 1975/76:2450-2454 tillinrikesulskottet 1975/76:2455-2457 till utbildningsutskottet /76:2458 och 2459till inrikesulskottet 1975/76:2460 lill civilutskoltet /76:2461-2464 tilltrafikutskottet /76:2465-2467 till civilulskottel /76:2468-2473 lillnäringsulskottet 1975/76:2474 och 2475 till trafikuiskottet 1975/76:2476 och2477 lill justitieutskottet /76:2478 till socialutskottet /76:2479-2482till skatteutskottet /76:2483-2486 till inrikesulskottet 1975/76:2487-2489till försvarsutskottet /76:2490-2492 till socialförsäkringsutskottet1975/76:2493-2500 till inrikesulskoltet 1975/76:2501-2506 tillutbildningsutskottet /76:2507-2509 till /76:2510och 2511 till näringsulskottet 1975/76:2512-2515 till skatteutskottet1975/76:2516 till justitieulskollel 1975/76:2517 och 2518 lillförsvarsutskottet §12 Föredrogs men bordlades åter skatteutskottels betänkanden /76:57 och 58 justitieutskottets betänkanden /76:28 och 33 lagutskottets beiänkanden /76:16 och 27 socialförsäkringsutskoitets betänkande 1975/76:34 76 socialulskotleis betänkanden /76:33-37 utbildningsutskottetsbeiänkanden /76:26 och 29 Nr 110 jordbruksutskottetsbetänkande /76:42 Tisdaeen den civilutskottets betänkanden1975/76:17 och 23 §13 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1975/76:173 och 174. §14 Herr talmannen meddelade all på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle de tvä gånger bordlagda ärendena uppföras i följande ordning: näringsutskoitelsbetänkanden nr 41-46 civilutskotlets betänkande nr 23 justitieutskottetsbeiänkanden nr 29 och 34 utbildningsutskottets betänkande nr 26 civilutskottetsbetänkande nr 17 socialförsäkringsutskoitets betänkande nr 34 socialulskotleisbetänkanden nr 36 och 35 lagutskottets betänkanden nr 20, 22 och 25försvarsutskottets betänkande nr 31 kulturutskoUets belänkande nr 37trafikutskottets betänkanden nr 17, 20 och 21 näringsutskottets betänkande nr33 skatteutskottets betänkanden nr 57 och 58 lagutskottels beiänkanden nr 16och 27 socialutskottets beiänkanden nr 33, 34 och 37 utbildningsutskottetsbetänkande nr 29 jordbruksutskottets betänkande nr 42 näringsulskotlelsbelänkande nr 47 justitieutskottets betänkanden nr 28 och 33 utbildningsutskottetsbetänkanden nr 23 och 25 socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 30 och 33 §15 Anmäldes och bordlades belänkande 1975/76:50 med anledning av granskning avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 1975/76:32 med anledning av propositionerna 1975/76:100 och 1975/76:143 såvitt avseranslag m. m. för /77 inom 1975/76:48 med anledningav proposilionen 1975/76:158 om ändring i lagen (1968:576) omKonungarikel sladshypolekskassa och 77 om sladshypoleksföreningar,m. 1975/76:49 med anledning av propositionen1975/76:171 om stailig kursgaranti vid export 1975/76:50 med anledning av propositionen1975/76:192 om teckning av aktier i och AB Förelagskredit, m.m. 1975/76:22 med anledning dels av propositionen1975/76:100 såvitt gäller anslag lill bostadsbyggande m. m., dels proposilionen1975/76:144 med förslag om beaktande av det s. k. ingångsvärdet i samband medstatligt bostadslån för ombyggnad av flerfamiljshus, dels i dessa ämnen väcktamotioner 1975/76:26 med anledningav motioner i hyresfrågor §16 Anmäldes och bordlades Moiioner 1975/76:2519 av herrAhlmaik m.fl. 1975/76:2520 av m.fl. 1975/76:2521 av . 1975/76:2522 av m.fl. 1975/76:2523 av iSundsvall 1975/76:2524 av 1975/76:2525 av 1975/76:2526 av fruTroedsson och i /76:2527 av och herrRegnéll med anledning av propositionen 1975/76:180 om ändrade regler för beskattningav realisalionsvinsler, m. m. 1975/76:2528av m.fl. med anledning av proposilionen 1975/76:198 omändring i byggnadsstadgan (1959:612) § 17 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framsiällls den 26april 1975/76:323 av herrLorentzon (vpk) lill herr arbeismarknadsminislern om åtgärder för all förhindrasprängningsolyckor på arbeisplalser; iniräffade en slor sprängningsolycka vid enbyggarbetsplats i . Del beräknas att omkring dynamit exploderade, dvs. all sprängkraften kan jämföras med den vid den svåra olyckan i Lappodå 41 människor omkom. Vid tillfällel då explosionen iniräffade i pågick lyckliglvis ingelarbete och inga människor fanns i närheten. Endast härigenom undveks enkalastrof Sprängämnetförvarades i en träbarack i direkt anslutning till arbetsplatsen, vilkel klartstrider mot gällande bestämmelser för förvaring av sprängämne. Chefenför sprängämnesinspektionen säger i etl tidningsullalande att han inte tror atldel är särskilt vanligt med sådana brotl mol säker-helsbeslämmelserna.