prot · FY0915 · 1975-12-31 00:00:00 — Om vederbörande tvingas till detta avlågkonjunktur i sin bransch, torde dessa tillgångar vara relativt värdelösa.Praktiskt taget varje företagare vill också fortsätta sin ordinarie verksamhetom bättre konjunkturer i resp. bransch inträder. Upprätthålls det nu gällandekravet om avyttring av tidigare nämnda slag av rörelsetillgångar, försvåras,ja, kanske omintetgörs denna möjlighet. Det är såväl ur sysselsättningssynpunktsom ur nationalekonomisk synpunkt enligt vår mening felaktigt. Det finns ingenanledning att denna grupp medborgare skall behandlas härdare än övriga vidicke självförvållad arbetslöshet. Någraord om yrkesutbildningen. Den teoretiska utbildningen har byggts ut snabbt.Detta har inom vissa områden fått negativa konsekvenser för tillgången påyrkesskicklig arbetskraft. Den praktiska utbildningen inom företagen hartidigare till en del skett genom lärlingsutbildning och genom utbildning inäringslivet. Lärlingsutbildningen har haft särskilt stor betydelse i"mindre" yrken, där underlag för skolmässig yrkesutbildning intefunnits, bl. a. i delar av landet där avstånden har försvårat skolmässigyrkesutbildning. Statenhar stött lärlingsutbildningen, men beloppen har varit oförändrade sedan 1960.Under den lid som gått har konsumentprisindex stigit med 108 96.Bidraget - lärarlönen - uppgår till och elev. Del är junärmast ett hån mot den företagare som ålar sig ett sådant uppdrag. Det är all anledning att justera ersättningen för yrkesutbildningen inäringslivet. Inrikesutskoltetsmedlemmar hade i går lilllalle att besöka , och vi fickdär veta att det förekommer en betydande ungdomsarbetslöshet. Möjligheterna attutvidga antalet företag som ger ungdomar, vilka i annat fall måhända tvingas gåarbetslösa, en gedigen praktisk utbildning skulle kunna öka avsevärt omersättningen för lärlingsutbildningen eller för utbildningen inom näringslivetöver huvud taget vore generösare. Det flnns anledning att la till varamöjligheterna till en utvidgning av den praktiska yrkesutbildningen på deområdena. Denna utbildning är som bekant såväl ur samhällets som ur elevenssynpunkt den ekonomiskt fördelaktigaste. De kostnader som staten nedlägger påannan motsvarande utbildning är nära tio gånger så höga som kostnaden för denkontrollerade utbildningen i förelagen. HerrStaffan har redan talat om uppgiftsskyldigheten, och jag kankanske för alt spara tid avstå från att gå in på denna fråga. Del finns naturligtvis många fler frågor som jag som företagare skullevilja beröra som detta, men jag ber alt eventuellt fååterkomma till dem, liksom till en del Norrlands- och länsfrågor i samband medalt de av mig och en del andra ledamöter väckta motionerna, när dessa ärendenbehandlas. Låtmig i stället erinra om att den ofta förekommande orsaken till allförelagaren tröttnar på all driva verksamhet eller tvekar inför att fortsättasådan är det säll på vilket företagsamheten behandlas samt att det iblandförekommer synpunkter, som innebär alt företagarens hederlighet, ambitioneroch vilja att som svensk medborgare verka för samhällets och landets förkovranoch utveckling ifrågasätts. Det är ett hårt arbete i samhällets tjänst somligger bakom så gott som varje producerande eller serviceinriktal förelagsstart och utveckling. Därför bör de ha rätt alt i ett för dem ändamålsenligtoch rättvist näringsklimat få möjlighet att vidareutveckla sina verksamheter. Jag vill sluta med att återge en replik som finns återgiven i en av minpartikollega inlämnad motion. Det är en ung man somsäger följande: Varför skall jag gå till svensk företagsamhet och utsätta migför samhällets ringaktning, bristande förståelse och ibland smutskastning sompågår mot denna företagsamhet? Jag väljer ett mer samhällstillvänt yrke. Det ärallvarligt om den inställningen sprider sig bland ungdomen. Regeringen börbeakta detta om man verkligen vill bevara de mindre och medelstora förelagen. Hen i Glömminge(c): Jag vill gärna koppla på där den föregående talaren slutade i fråga omden mindre företagsamheten i vårt land. Desom driver ett företag har funnit alt det allmänna klimatet närdel gäller uppskattning från samhällets sida inte har varit sådant som detborde vara. Har del gått bra för dem har det blivit kritik för det, och har delgått mindre bra har man kritiserat dem för detta. Riksda;cns protokoll 1975. Det är en av orsakernatill att många yngre resonerar som så: Skall jag ta på mig det här särskildaobehaget alt dels ha bekymmer om ett företag, dels få en hel del personligkritik som jag slipper om jag tar en löneanställning? Tilldetta har kommit alla andra svårigheter som har drabbat i synnerhet de mindreoch medelstora företagen i samband med generationsbyte, i fråga om skatter ochvid uppläggning av fonder, en utväg som på ett helt annat sätt står de störreföretagen till buds. Ettmångsidigt näringsliv är del ju absolut nödvändigt alt ha. Del skall ligga tillgrund för reformer och över huvud tagel för vårt livsuppehälle. Del är ocksånödvändigt att det finns så många arbetsplatser som möjligt; annars kan inteden standard upprätthållas som vi har och som vi också försöker höja. Mendet räcker inte med bara uppskattning. De mindre och medelstora företagen måsteockså få de medel i sin hand som gör att de kan konkurrera sig fram iproduktionslivet jämfört med de större förelagen. Denfrämsta drivkraften för framsteg är den enskilda människans vilja att tainitiativ till och bära ansvar för en verksamhet. Även om ett förstatligatnäringsliv hägrar för många, som vill att samhället skall drivas därhän, bestårändock ca 95 96 av vårt näringsliv av privat eller kooperativ företagsamhet.Med den strukturen är det liksom upplagt för ett decentraliserat näringsliv.Man kan med det som grund få de olika produktionsdelarna utspridda i landet. Delär med en sådan ramplanering och en socialt inriktad marknadsekonomi som vianser alt vi kan avvisa både socialismen och gammalliberalismen. Trotsatt vi har en mycket stark högkonjunktur redovisas enligt att det finns 75000-100 000 arbetslösa. Detta är naturligtvis ett stort problem. Företagen kaninte på arbetsmarknaden fungera som ett dragspel när konjunktursvängningarnablir alltför stora. Vadär det då för delar av de mindre företagen som behöver stimuleras? Det behövsnaturligtvis ökade resurser i och för sig och krediter som ger företagenmöjlighet att klara problemen på sitt eget vis. Det behövs pengar tillförbättrade arbetsplatser för att förelagen därigenom skall kunna blijämställda och konkurrera om arbetskraften med andra sektorer som ligger ganskabra till på det området. Jagskulle vilja nämna något om arbetsgivaravgiften kontra bolagsskatten. Man harsagt all det är egendomligt all vi från kan hålla på ett förslag sominnebär att vi i vissa fall skulle kunna rekommendera höjd bolagsskatt. Underförutsättning all pengarna skall fram - och vi är ju alla överens om allpengarna måste fram - har vi räknat med att arbetsgivaravgiften obönhörligtskall fram från alla företag, oberoende av vilken bärkraft och ekonomi de har,under del all bolagsskatten drabbar de förelag som har den bästa ekonomin. Detär de i bokslutet angivna vinsterna som blir beskattade. I budgetpropositionensbilaga för industridepartementet redogör indu- siriministern för lägelinom försvarels fabriksverk och tvätterisektorn i synnerhet. Tvätterisektornvisar ett kvarstående förlustbelopp på inte mindre än 54,2 milj. kr. som mananser att man skall kunna aktivera genom en fordran på vissa landsting. Mantror alt man skall kunna motivera kravet genom utformningen av de avtal somfinns och som ingåtts . Samtidigtanmäler statsrådet all man vill disponera . för projektering av ettnytt tvälteri här i landet. Jag har motionerat om avslag på detta senareäskande. Skälet är att det inte finns någon klarhet i propositionen eller iövrigt, när man forskar litet i detta ärende, om hur den här stora bokfördaförlusten, som har uppstått , skall upp. Ettytterligare skäl är att det nog är riktigt, som har sagts, att del föreliggeren överkapacitet på de 15 tvälterier som förenade fabriksverken redan nudriver. Trots all tvätterierna inom förenade fabriksverken varit bundna avavtalsprincipen om kostnad för kunderna, har man enligt uppgift budgeterat ettunderskott på 0,5 milj. kr., och sedan har man i bokslut haft ett underskott på3,5 milj. kr. Jaganser att en lösning på de nuvarande problemen med kvarstående förluster,överkapacitet m. m. bör åstadkommas innan man lägger ned pengar i projekteringav nya tvälterier. Naturligtvis bör man också få en uppgörelse med landstingenom hur förhållandena på detta område skall bli . Nyetableringarnai vårt land, i synnerhet inom den mindre företagsamheten, har ju inte denomfattning som skulle behövas. I finansplanen medger också finansministern atttaklen i produktivitetsförbättringen förefaller ha dämpats och återverkarnegativt. På den punkten är han inte så förhoppningsfull. Vad som behövs ärnaturligtvis nya förelag, utvidgade företag, nya produkter och nya marknader. Detfinns en skillnad mellan regeringens huvudlinje och vår. Regeringen satsar juhelst på selektiva åtgärder, under det att vi anser att generella åtgärder gerdel bästa stimulansresullatet. Manbör också sträva efter att få AP-medel i ökad utsträckning till de mindreföretagen och på något sätt slussa medlen igenom mellan-handsinstitul. Det ärönskvärt att även de stora lån som man avser att la i utlandet kan på någotsätt slussas till den mindre företagsamheten. I den mån en sådan slussning inteär möjlig att genomföra bör man lätta på kreditvolymen inom de kapitalresursersom finns. Nuvill jag inte vara rabiat och säga all den ena delen av näringslivet, sqm harmindre enheter, skulle vara så myckel bättre än den andra. Vi vet ju alt t. ex.bilindustrin i världen sysselsätter oerhört många underleverantörer, och jagär fullt på del klara med att det görs en insats inom de områden där var och enbefinner sig. Bytesbalansenhar ju försämrats med över 10 miljarder . Det visar hurnödvändigt del är med ett starkt näringsliv, om man skall kunna klara sådanahär situationer. 1 finansplanen har detunder fiera år sagts att den s. k. imporlkon- kurrerande exportindustrinmåste byggas ut, men i stort sett har det väl inte hänt såmycket på delområdet. Yrkesutbildningenaren viktig faktor. En företagare kan väl i allmänhet inte som förr i världenla på sig kostnader för utbildning av lärare och gesäller. Det har blivit ettannan läge, och därför måste gymnasier och yrkesskolor på det här området görastörre insatser än nu och myckel större än vad som tidigare gjorts. Närdel gäller regionalpolitiken har del skett en omsvängning från statsmakternassida - man har fått en bättre syn på saken och det har blivit bättre förhållanden.Under 1960-talet ökade koncentrationen till storstäderna, och så spädde man påmed stimulansmedel för att forcera ökningen. Man borde i stället ha gjorttvärtom. Men bättre sent än aldrig - vinden vred sig, och har man justimulerat utfiyttningar från de stora tätorterna. Dåfrågan om företagsbeskattningen togs upp var man väl inte på det klara med innan frågan färdigbehandlals skulle göra så stora avgiftshöjningar som mangjort. Jag tänker här på arbetsgivaravgiften, som så all säga bryter sönder deplaner som från början kan ha gjorts upp. Där kan man gå fram på olika vägar,och en tänkbar väg vore att ha en arbetsgivaravgift som är differentierad förolika företag. Manfår hoppas alt utvecklingen för de mindre företagens folk - där det i viss månhos såväl ägare som anställda har rått optimism - skall bli sådanatt det är befogat med optimism och att den slår på realistisk grund. Men föratt så skall bli fallet fordras att företagen får arbeta i ett gynnsamtekonomiskt klimat. På förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen till . §6 Anmäldes och bordlades Proposition Nr 15 med förslag till ändring i lagen (1947:523)om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande §7 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 5februari Nr 66 av ()till herr arbetsmarknadsministern om personalresurserna vid yrkesinspektionenslokalkontor i : Arbetarskyddsslyrelsen har påbörjatrekryteringen av befattningshavare till den planerade förstärkningen avyrkesinspektionen. det i sammanhanget inteklart framgår om denna personalförstärkning också innefattar yrkesinspektionenslokalkontor i anhåller jag om svar på följande fråga: Ivilken omfattning medger den planerade utökningen av yrkesinspektionenspersonalorganisation en förstärkning av personalresurserna vidyrkesinspektionens lokalkontor i ? Nr 67 av iStockholm (vpk) till herr bostadsminislern om förbud mot användning av dåligaoch farliga byggnadsmaterial: En mängd nya material har kommittill användning inom byggnadsindustrin. Många av dessa har inte inneburitförbättringar. Försämringar har i stället konstaterats beträffande såvälljudisolering som brandsäkerhet. Direkt alarmerande är användningen av vissaplastmaterial till inredningar, som förutom att de saknar brandhärdighetutvecklar giftiga gaser vid antändning. Med stor sannolikhet krävdes dödsofferpå grund av sådant material vid en inträffad olycka. Motbakgrunden av det anförda får jag fråga herr bostadsministern ; Vilkaåtgärder avser bostadsminislern vidta för att stoppa användningen av dåligaoch farliga byggnadsmaterial?