prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — 2. beträffande uppräkning av statsbidraget tillulbildning i förelagsskola m. m. av herrar i (c),Nordstrandh (m) och Elmstedt (c), fröken () och (), herrKarisson i (c) samt () som ansett atl utskottet under 3bort hemställa att med anledning av motionen 1975:827 som sin meninggav regeringen lill känna vad reservanterna anfört beträffande nyaslatsbidragsbeslämmelser fr. o. m. /77 för sådan utbildning m.m. Ulbildningsuiskoltei har försöki all genom besöki olika delar av vårt land få en uppfattning om utbildningssituationen där. Ivissa fall har vi också blivit orienterade om hur man inom länet ordnat deninbyggda utbildningen eller en fullständig gymnasial ulbildning vidföretagsskolor. Det gäller värt besök vid varvs-utbildningen i ochvårt besök i . Efter vad vi erfarit har denna utvidgning avutbildningsmöjligheterna för ungdomen överallt ansetts ytlersl fördelaktig avansvariga skolmyndigheter. Detfinns naturligtvis fiera olika skäl till all en kommun är angelägen om attkunna förlägga vissa delar av gymnasieutbildningen till företagen. För delförsta har Ju utvecklingen visat att eleverna i alll högre grad siktar påen yrkesinriktad ulbildning, medan de teoretiska gymnasielinjerna visar enfortsall minskad efterfrågan - en lendens som i och för sig kan vara oroande omutvecklingen fortsätter alltför långt. Efterfråganpå utbildning vid de tvååriga yrkeslinjerna har emellertid försatt de kommunalaskolstyrelserna i en besvärlig situation. Kostnaden för gymnasieutbildning ärhög - i genomsnitt och elev. Men vid yrkesutbildninguppgår kostnaden till nära och elev. Föratl göra en sådan här utbildning effektiv och av god kvalitet fordras detinvesteringar. Dessa blir ofta stora och ryms inte inom den kommunalaskolbudgeten. har också i sina petila för innevarandebudgelår påpekat atl det är ytterst angelägel alt de utbildningsresursersom'finns i företag kan utnyttjas för gymnasieskolans behov. Skolöverstyrelsengör i dessa sina näst senaste petila regeringen uppmärksam på atl ersättningenlill företag som tar emot elever i inbyggd Ulbildning är för låg och föreslåratt statsbidragen ändras. Dä vore del lämpligt, anser , attutgå ifrån de principer som yrkesutbildningsberedningen föreslog. Det kravethar framförts i flera moiioner lill årets riksdag. FrökenRogestam kommersedan att redogöra fördel nu gällande statsbidragssystemet, ochdet är ingen idé all Jag tar upp det i detalj. Men lål mig säga atl elt företagsom anordnar en inbyggd gymnasieutbildning får samma ersättning för en grupp,varierande mellan 8 och 16 elever, som en enda elev koslar i den kommunalagymnasieskolan. Det kan inte vara rikligt alt samhället utnyttjar demöjligheter som näringslivet ställer lill förfogande utan atl ge ersättning fören rimlig andel av de kostnader som denna utbildning betingar. betänkande nr 5 har fogats två reservationer. Bäggegäller krav på all statsmakterna i högre grad skall beakta kostnaderna för detjänster man tar i anspråk. Statsbidraget till företagsskola har varitoförändrat , och i reservation 2 begär vi reservanter alt det skallräknas upp för nästa budgetår. En annan viktig punkt i reservationen är altanslaget bör vara etl förslagsanslag, så all sådan ulbildning som i allaavseenden släller sig totalt sett billigare för samhället Ökatstatsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen m. m. 5 protokoll 1975/76:37-39 Ökatstatsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen inte skall omöjliggöras. Menvad säger nu utskottets majoritet? Jo, utskottet anför följande: "Behovetav att räkna upp det nuvarande stalsbidragsbeloppet till företagsskola medhänsyn till kostnadsutvecklingen bör kunna bedömas av SÖ i samband med deåriiga anslagsframställningarna och prövas vid regeringens årligabudgetarbete." Men det är ju detta som har hänt år efter år.Skolöverstyrelsen begär i sina petila en uppräkning. Äskandet prövas ibudgetarbetet, och inget förslag läggs fram om en höjning. I finns dåmöjligheten att motionsvägen framföra krav som påverkar budgeten, menutskoltsmajoriieten yrkar avslag utan atl ta ställning och utan alt räkna medalt har möjlighet alt påverka budgeten här. I reservation I begär vi reservanter ungefär detsamma när det gällerden inbyggda utbildningen inom industri och hantverk. Jag vill emellertidberöra två andra saker som behandlas i utbildningsutskottets betänkande. 1motion 1393 med som första namn begärs en översyn avlärlingsutbildningen, och jag vill med glädje nämna alt utskottet noga ochallvarligt har undersökt de förhållanden som råder i fråga om lärlingsutbildningenoch kommii fram till att del är lämpligt med en översyn. Man har kanskelidigare alltför lätt satt ett likhetstecken mellan läriingsutbildningochulbildning för blivande herr-ellerdamfrisörer, men vi har väl fått klart föross atl del finns vissa yrkesområden som man inte kan klara utbildningen för iden ordinarie gymnasieskolan och att de är ganska många. Vi behöver även -eller kanske alldeles särskill - i ett alltmer differentierat samhälle uddayrken: tapetserare, guldsmeder, golvläggare, bokbindare, skorslensfejare ochlåssmeder. Utbildning för dessa yrken sker lämpligen i form avlärlingsutbildning. Utskottethar biträtt ett motionsyrkande om uppräkning av statsbidraget lill inbyggdvårdyrkesutbildning, också del ett angeläget krav, och jag noterar det medtacksamhet. Men, herr talman, vi reservanter tycker inte att del räcker. Vihade också velat få en uppräkning av bidraget lill inbyggd utbildning ochutbildning vid förelagsskota såsom påyrkas i reservationerna. Idetta anförande, under vilket herr förste vice talmannen övertog ledningen avkammarens förhandlingar, instämde (). Fröken (): Huvuddelen av den yrkesutbildning samhället erbjuder ungdomen sker inomramen för gymnasieskolan. Del finns dock ett antal utbildningar av sådankaraktär atl andra former är nödvändiga, hell eller delvis. Dit hör utbildningi vissa hantverksyrken, liksom utbildningar där det ingår en längre tidspraktiskt arbete på institutioner eller verkstäder. Exempel på sådanautbildningar är driftsmaskinisler, fordonstekniker, kontorsulbildning ochgymnasieskolans vårdlinje. förutom på företag även istatlig och , på sjukhus osv. för den praktiska delen avutbildningen. Dennayrkesutbildning sker i tre olika organisatoriska former. De ärinbyggd ulbildning, förelagsskola och lärlingsutbildning. Samtliga dessautbildningsformer behandlades avyr-kesulbildningsberedningen. I det sammanhanget räknade beredningen upp etlantal krav som borde ställas på annan yrkesutbildning än den som ges igymnasieskolan. Beredningenföreslog också att för inbyggd utbildning och skolmässig ulbildning iföretagsskola skulle utgå ett slalsbidrag motsvarande halva verkliga kostnadenför företaget/institutionen. I förslaget låg dessutom alt ersättningarna skulleutgå med värdebeständiga schablonbelopp. Yrkesutbildningsberedningens förslagi dessa avseenden föranledde inga förslag till . Iett fiertal motioner till aktualiserades konstruktionen ochstorleken av statsbidraget till dessa former av yrkesutbildningar. Närdel gäller lärlingsutbildningen har utskollel funnil atl behovet av sådan ärskiftande i olika delar av landet, som frågan om formen ochinnehållet i utbildningen är svår. Utskottet föreslår därför atllärlingsutbildningen och därmed sammanhängande frågor ses över i en snabb ochförutsättningslös utredning. Motbakgrunden av de informationer utskottet fält i samband med behandlingen avdenna fråga, finns del bara anledning att understryka behovet av alldenna översyn sker snabbt. Utredningen bör kunna ge etl besked om behovet iframliden av denna form av utbildning, liksom om lämpliga former för detstatliga bidraget till den. Statsbidragetför särskilda kostnader vid inbyggd utbildning utgår för ett redovisningsår på40 veckor med högst . när det gäller utbildning för industri ochhantverk eller handel, samt med högst . lill utbildning för husligtarbete eller vård. Del förutsätts då att gruppstorleken är minst älta elever. Dettastatsbidragssystem kom fram som ett förslag i proposilionen 1955:139. Medanledning av den propositionen beslöt att vid inbyggdaverkstadsskolor skulle statsbidrag endast utgå på lärarlönerna, varvid dock dekommunala grunderna skulle tillämpas. Detla innebar atl statsbidraget dåfastställdes lill högst . Sedan har detta höjts till 13 000kr. Utgår man från den ursprungliga motiveringen, borde statsbidraget beräknasmed utgångspunkt från en yrkeslärarlön. Del skulle f n. innebära ett belopp avmellan 45 000 och . Den stora andelen elever i inbyggdulbildning är de som får sin utbildning inom vårdsektorn. Här begär utskotteten uppräkning av statsbidraget. Dock sägs det ingenting i belänkandet om fränvilken tidpunkt en sådan uppräkning bör göras. Närdet gäller den övriga inbyggda utbildningen hänvisar utskollel lill regeringensprövning i samband med den ärliga budgetbehandlingen. Ökatstatsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen m. m. Ökatstatsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen Jag utgår ifrån alt ensådan prövning har gjorts varie år, i varie fall , eftersom SÖenvist begärt en höjning av bidragen. Något förslag orn en höjning har dockhittills inte kommit. Därför har minoriteten i utskollel den uppfattningen audet nu är nödvändigt alt begära förslag om även en höjning av bidraget tilldenna del av den inbyggda utbildningen. Uppräkningen bör ske fr. o. /77. Jagvill i detla sammanhang passa på alt säga något om konstruktionen avstatsbidragen lill den inbyggda utbildningen. Kravet på en gruppstorlek avminst åtta elever är problematiskt och inte alltid möjligt att uppfylla i dennaulbildningsform, om man vill ge eleverna en ordentlig instruktion. Enutredningsgrupp, sammansatt av representanter för varven och skolförvaltningeni , har gått igenom den inbyggda utbildningen påvarvet i . I en rapport sägs att skyddskommittéerna konstaterat attredan för den grundläggande utbildningen inne i en utbildningsverksiad är deni statsbidragskungörelsen fastställda möjligheten att dela grupp först vid 17elever inte alltid förenlig med arbelarskyddslagens bestämmelser.Uibildningsverkstäderna inom den tunga industrin meddelar undervisning i sådanamoment alt 16 elever är en för stor grupp med tanke på elevernas säkerhet.Enligl yrkesinspektionens och fackets representanter i den här utredningen är8 elever per instruktör den högsta försvarbara storleken på undervisningsgruppernai dessa verkstäder. anser vidare alt enligl 7 ! ; i arbetarskyddslagenmåste man gå ner till ännu mindre grupper, när utbildningen fiyltas tillproduktion ute på varvet. Eleverna skall ju inte delta direki i produktionen,men om en instruktör verkligen skall kunna ge dem handledning måstegruppstorleken vara betydligt mindre än 8. Detär naturligtvis nödvändigt all skyddsverksamheten, som är en mycketviklig del av arbetslivet och som i praktiken reglerar grupp-slorieken i deninbyggda utbildningen, också måste påverka reglerna för statsbidraget.Men det är en fråga som jag förutsätter ingår i SSK:s generella genomgång avproblemet med kostnadsfördelningen mellan stal och kommun och konstruktionen avstatsbidrag. Sammautredningsgrupp redovisar alt varvens utbildningskostnader är höga och att statsbidragetsnuvarande konstruktion ger en mycket ringa täckning. Samma sak gäller detstatsbidrag som f n. utgår till den inbyggda vårdutbildningen. Skolöverstyrelsenhar under en följd av år hävdat att ersättningen till institutioner och företagsom tar emot elever i inbyggd ulbildning är för låg. Bidragets nivå har enligtskolöverstyrelsen försämrat möjligheterna atl anordna vissa studievägar. Ipetiian /77 har visserligen SÖ, inför regeringens och riksdagenshittillsvarande kallsinnighet, delvis resignerat. Man pekar dock pä au delökade intresset för de yrkesinriktade studievägarna i gymnasieskolan inte hellkan tillgodoses med befintliga kommunala resurser. Det är därför, enligt SÖ,angeläget atl företagens resurser kan utnyttjas för gymnasieskolans behov.Alltså ytterligare ett skäl för uppräkning. Företagsskolornabefinner sig i en liknande ekonomisk situation. Här har statsbidraget pä 14 500kr, per klass och hellidskurs varit i stort sett oförändrat , Del ärdärför angeläget att bidraget fr. o. m. /77 räknas upp med hänsynlill kostnadsutvecklingen. En sådan uppräkning kommer inte, enligl våruppfattning, atl föregripa det arbete som pågår inom SSK. Självfallet måsle förden här uibildningsformen gälla alt undervisningen, för alt bidrag skall utgå,bedrivs enligl av utfärdade läroplaner. Meddet anförda, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationerna ! och 2 viduibildningsutskottets betänkande 1975/76:5, och i övrigt bifall til! Ökatstatsbidrag lill den gymnasiala yrkesutbildningen Hen (): Efter de tvä inlägg som har gjorts med anledning av reservationerna vidutbildningsutskonets betänkande tycker Jag inte del finns skäl alt ta upp defrågorna. Både och fröken har Ju uttryckt sintillfredsställelse över att utskottet beträffande värdyrkesutbildningen harfunnit motiv för att pröva frågan om' en ökning av bidragen . Beträffandelärlingsutbildningen har utskottet - till skillnad frän motionärerna, somkräver en uppräkning av bidraget redan nu - funnit alt denna fråga bör ses översnabbi och förutsättningslöst. Jag har alltså inte heller anledning att gå insä mycket i resonemangen kring del. Anledningentill att vi har kommii i del läget att det finns ett par reservationer är alluiskottsmajoritelen hävdar den meningen alt kostnadskonsekvenserna av ettbifall till alla de förslag som ligger i molionerna, både när del gäller deninbyggda utbildningen och företagsskolorna, är ganska svåra atl överblicka . Jagsatl och lyssnade speciellt till fröken , som talade om att man, om manskulle tillgodose de framställda kraven, skulle göra en uppräkning frånnuvarande till . Det skulle innebäraen tredubbling av kostnaderna ganska omgående. Sedan vet man inte vad etlsådani bidrag skulle innebära som stimulans till ökad verksamhet. Det är alltsåslora kostnader man tar pä sig genom alt fatta ett beslut utan alt ha ettordentligt underlag för ställningstagandet. Vi menar att SSK - utredningen omkostnadsfördelningen mellan staten och kommunerna när del gällerskolan -skallkunna ge ett bättre underlag. Man kan självfallet säga alt de inbyggda utbildningarnaoch förelagsskolorna inte kommer atl beröras av den utredningen, men del äralldeles självklart för mig och majoriteten att resultatet av SSK kommer atl geelt bättre underlag för att fatta beslut även i dessa frågor. Vilycker atl vi har gäll så långt som man rimligtvis kan - jag höll på att sägaanständigtvis, men anständigheten när del gäller krav som medför ökadekostnader är för länge sedan avskaffad i den här , tycker jag.Fortlöpande översyner och kanske också förslag om föränd- Ökatstatsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen ringar kan självfallet blinödvändiga under kommande är. Men vad kan den stora och omfattandeSSK-utredningen fylla för vettigt ändamål om vi beslutar ändringar som beröravgörande ekonomiska förhållanden utan att avvakta de beslutsunderlag som SSKändå kommer att ge oss för säkrast möjliga ställningstagande i ? Jag vill med detla yrka bifall lill majoritetens hemställan iutbildningsutskottets belänkande nr 5. Jag gör det så myckel mer därför alt vi,om alll går efter beräkningarna, får kalla fram den ledamot i somheter -och innehållet som dras fram ur den bruna lolllådan får avgöravem som skall vinna, uiskottsmajoritelen eller reservanterna. Jag måste opponera mig när säger alt kostnadskonsekvensernaav en uppräkning av ett anslag som vid det här laget snart är äroöverblickbara. Jag reagerar av den orsaken alt man frän Stockholmsskoldirektion har anfört alt man spar mellan 15 och 20 milj. kr. per är genomatt man slipper ha egna verkstäder och i stället kan använda förelag ochinbyggd utbildning. Därigenom minskas kostnaderna för eleverna i . Detär väl självklart atl det är likadant pä alla andra ställen. Jagvill bara säga till : Tänk om vi gjorde motsatsen. Tänk omföretagen i stället sade: Vi har helt enkell inte råd med den här välgörenhetentill kommunerna längre. Ta hand om era elever själva. Detfinns två möjligheter. Antingen skulle kommunerna få satsa enorma summor föratt bygga upp något så när moderna, vettiga verkstäder - det är det som är detdyra - och skaffa en maskinpark, eller också skulle eleverna få klart för sigall vi inte kan erbjuda denna ulbildning. Det har ju varit och är elt mål idagens utbildningspolitik all man i så hög grad som möjligt skalltillfredsställa elevernas förstahandsval. När förstahandsvalet dessutom riktarsig mot en yrkesverksamhet där sysselsättning med all sannolikt kan erbjudasganska snart efter utbildningen, eftersom industri av del aktuella slagetfinns på orten i fråga, då är det väl beklämmande om man skall förmenaungdomarna den typen av ulbildning. Jagmenar för det första all kostnaden är lägre - det har också inte minstyrkesulbildningsberedningen påvisat. För del andra är det faktiskt så attungdomarna får en modernare och bättre ulbildning lill etl pris som trots alllkommer att vara subventionerat av den anstalt, det förelag eller den verkstadsom upplåter sina lokaler, lärarkrafter, maskiner m. m. för ulbildning avungdomarna. FrökenROGESTAM (c): säger all de ekonomiska konsekvenserna av reservanlernasförslag inte går all överblicka. Men den inbyggda vårdyrkesutbildningen är denstora delen av den nu aktuella yrkesutbildningen. Det är alltså bara en mindrebit som återstår och som ulgör skillnaden mellan reservanternaoch majoriteten. Kan man ta värdyrkesutbildningen,sä borde det inte varaomöjligt att ta med även den övriga inbyggda yrkesutbildningen. Siffran45 000-50 000 gällde konsekvenserna av motiveringen till riksdagsbeslutet1955. Det var i och för sig inget förslag frän min sida, ulan det var vadstatsbidraget borde ha varit om regeringen hade följt upp delta beslutoch höjt bidraget enligt intentioner den gången. läge där vi befinner oss finns del elt mycket stort behov av attutnyttja företagens resurser för utbildning. Inte minst den senaste veckansdebatt i tidningar och i andra sammanhang har visal på nödvändigheten av atterbjuda ungdomarna yrkesutbildning. Jag tycker därför alt det på allt sätl börvara angelägel för oss att se till att de statsbidrag som utgår slår i något sånär rimligt förhållande till de summor som samhället sparar genom allinstitutioner och företag ställer upp. Ökat statsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen 777. m. Hen (): Bara några fåord. FruSundberg beskrev med målande ord hur skoldirektion skulle spara15-20 milj. kr. , och fröken sade au 8-grupper inomföretagsutbildningen ibland kommer atl bli för slora, speciellt när del gällervarven. Var kommer dessa synpunkter att mötas? Om vi skall minska antaletdeltagare i grupperna i företagsutbildningen i fråga om varv, sä måsle del jubli en ökad kostnad. Sedan får väl fröken säga vad hon vill om siffran45 000-50 000. Men det är alldeles klart att när man har prövat dessa frågorunder åren, har man inte kunnat acceptera delta. Del är väl etl bevis om någotför att man får vara litet försiktig med att späda pä. Självfalletinnebär värdyrkesutbildningen en stor kostnad, som vi lar på oss utan attegentligen ha ett ordentligt beslutsunderlag. Men inom majoriteten har vibedöml det så - och därvidlag har vi Ju varit överens - attvårdyrkesulbildningen är sä väsentlig i dagens läge all vi måste försöka göraalll vad vi kan för att den utbildningsformen skall utökas på det sätt som viär ense om. Mennär det gäller den övriga utbildningen pågår det - om jag inte är alldeles felunderrättad - en utredning om vem som skall svara för kostnaderna förföretagsulbildningen. Det är en utredning som har tillsalls avarbetsmarknadsdepartementet som en uppföljning avarbelsmark-nadsulbildningsutredningen. Del är alltså inte sä enkelt och lättsom man försöker göra gällande. Sedanskulle jag vilja fråga fröken , eflersom hon tydligen har satt sig in ifrågan orn företagsulbildningen i : Går det inte alt tillämpa densiationsutbildningsmodell som man har inom de övriga yrkeslinjerna i gymnasietäven på varven för att på del sättet kunna spara in litet av kostnaderna ävendär? Överläggningenvar härmed slutad. Ökatstatsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen Propositionergavs pä bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr I avherr i Staffanslorp m. fi., och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandel nr 5 mom. Iröstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av i Staffanslorp m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskotiets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i m.fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 5 mom. 3röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i Staffanslorp m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 8 Vissa läroplansfrågorm. Föredrogs uibildningsutskottets betänkande1975/76:15 med anledning av motioner om vissa läroplansfrägor m. m. Idelta belänkande behandlades molionerna 1975:47 av (), 1975:48av herrar i Agnas (m) och (), vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde skyndsam ulredning och förslag om ettskolsystem där utbildningen i alternativa skolor möjliggjordes, 1975:157 av hen Alftin m.fi. (s), 1975:158av m. fl. (m) såvitt gällde hemställan alt skulle 1. hos regeringen anhålla om enöversyn av gymnasieskolans 3- och 4-åriga naturvetenskapliga och tekniskalinjers innehåll och konstruktion (yrkandet 5), 2. hos regeringen anhålla om enkartläggning av orsakerna till de senaste årens utveckling av efterfrågan päolika linjer inom gymnasieskolan (yrkandet 6), 3. hos regeringen anhålla omåtgärder, som tryggade enskilda skolors fortsatta existens ochutvecklingsmöjligheter (yrkandet 8), 1975:209 av ()och (), 1975:267 av hen Henmark (fp), 1975:269av m. fl. (vpk), vari hemställts att uttalade sig för 1. alt kuratorsverksamheten iskolorna skulle finansieras med statsmedel, 2. att en statlig reglering avlöner och behörighet för skolkuratorer infördes, 1975:270 av hen iLjusdal (fp), 1975:364 av herrSöderström (m), 1975:534 av m.fi. (m), 1975:546 av herrStrindberg (m), 1975:801 av herrar () och Remgård i (fp), 1975:805 av fröken . (fp), 1975:1346 av herrAndersson i m.fl. (c), 1975:1350av m.fl. (m), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla om att gavs i uppdrag att vid den fortlöpandeläroplansöversynen beakta vad i motionen anförts beträffande ellprakliskl-leoretiskt ämnespakel som förmedlade kunskaper i barnkunskap,hushållskunskap, textil-, trä- och metallslöjd för ochgymnasieskolan, 1975:1372 av fröken . (fp), 1975:1375 av (), (m), (c). Vissaläroplansfrågor m. m. Vissalä rop la nsfrågorm, m. 1975:1426 av () och 1975:1429 av hen (). 1. att beträffandeskolans fostrande gärning skulle avslå motionen 1975:1403, 2. atl beträffandepraktik m. m. skulle avslå molionerna 1975:1423 och 1975:1429, 3. att beträffandelidpunkt för genomgång av årskurserna 8 och 9 skulle avslå motionen 1975:267, 4. att beträffandestatsbidrag till tjänst som skolkurator m. m. skulle avslå motionen 1975:269, 5. att beträffandekonsulentorganisation skulle avslå motionen 1975:209, 6. all beträffandesexualundervisning för invandrarbarn skulle avslå motionen 1975:1426,