prot · FZ0915 · 1975-12-31 00:00:00 — Denhär gången gäller optimismen småföretagens möjligheter i fortsättningen, på enkapitalmarknad som verkar all bli obefintlig. Som stöd för sinoptimism säger industriministern att småförelagen kommer alt få göra en väldigmängd leveranser i samband med 80. Ja, del är möjligt att en och annanunderleverantör får order och tillfälle till leveranser, men normalt levererarSveriges mindre och medelstora industrier synnerligen litet grejor till desvenska valsverken, i varje fall under deras uppbyggnadsskede. Sedansäger industriministern, när jag uttryckt farhågor föratt de mindre förelagenskall komma på verkligt undantag då det gäller deras möjligheter atl investerai en högst nödvändig utbyggnad under resten av 1970-lalet för att de skallkunna överleva, alt han tror - förra gången hoppades han, men tror han! -att de statliga institut som finns för au hjälpa mindre företag medkapitalinvesteringar, han tänker väl dä på Industrikredil och liknande, skallfinansiera småföretagen. Men snälla , det ärju inte del som sakengäller! Hela denna debatt har rön möjligheten atl få ett utrymme påkapitalmarknaden, och del blir inle en enda krona mera lill det, även om vi häri skulle besluta om tio nya finansieringsinstitut. Knuten är hurbefintliga finansieringsinstitut skall kunna få de ökade medel, exempelvisfrån AP-fonden, som är erforderiiga i det här sammanhanget, någol som jag ifrågasätterom det kommer atl bli möjligt. Industriministernyttrade om hela del här projektet också alt jag i en tidigare replik skulle hasagl alt man borde ha satsat på alternativ i stället. sade Jag inte del,utan Jag sade att industriministern i fortsättningen får lov att vara bereddpå att en ökande andel av näringslivet och en massa vanliga konsumenter, somskall betala skatter i det här landet, när miljarderna rullar i den här taktenkommer all fråga sig, om del inte hade varit möjligt, för att få kanske t. o.m. bättre sysselsättningsmöjligheter i både och -vilket är högeligen behövligt - alt genom en analys, en grundlig utredning, fåen uppfattning av om det finns någol alternativ; man kunde gott kosta på sig eninsats av många miljoner för det ändamålet. atl ställas, herrindustriminister, på grund av den gigantiska satsning det här rör sig om. Menjag sade inle alt Jag fordrar ett sådant alternativ i stället för 80. Denhär diskussionen om återremissen tycker jag egentligen är ganska obehövlig, förfakta finns ju i målet, därtill i protokoll. Industriministernmenar atl näringsutskotiel efter åierremissen hade tillgång till materialet,och det är riktigt. Men jag säger än en gång all om industriministern, som stodhär i och talade om ansvar för ledamöier-underförstått attvi icke-socialistiska ledamöter av näringsutskoitet icke kände något ansvar,efiersom vi begärde åierremiss - hade lyckats i sina föresatser, då hade viinte kunnal bedöma hela materialet. HerrBurenslam har ställt upprepade frågor om beslutel om fördjupadprojektering av 80. Som ledamot av näringsutskotiel vill jag svara altjag inte har hört talas om del. Del är möjligt att jag varil borta från någotuiskottssammaniräde och alt mina kolleger inte har underrättat mig om ettsådant beslul, men del vore egendomligt i så fall. 0/77finansieringen av 80 Vi skall väl inle forisätta den här debatten hur länge som helst, menjag tycker ändå att Jag måste bemöta ylteriigare ett par påståenden. Jag skallinte upprepa resonemanget om vilket material ni hade eller inte hade; jag harbara noterat alt ni hade samma underlag i näringsutskottet och kom lill sammaresultat som regeringen i er bedömning, nämligen att tillstyrka fortsallaanslag lill 80. Fråganom en vidgad och fördjupad analys och projektering hade sin bakgrund dels i attkontakt tagits med om ett valsverk i , vilket vi bekantgjorde, delsi att vi - som jag sagt - kom till ett resultat i diskussionernamed om att bilda ett gemensamt utredningsbolag för siudier avett valsverksprojekt i . Det är klart att de här två åtgärderna, som bådaunder hand godtagits av regeringen i fråga om utredningsarbetet, kan föranledaen ändring av projekt 80. En i viss mån annan uppläggning kan komma ifråga, framför allt när det gäller den valskapacitet och utrustning som skalltill efter själva ämnesstålverket, och då måste naturligtvisprojektgruppen kunna göra en sådan här studie. Vi är ju inte framme vid någotförslag, och regeringen bör väl ändå ha möjlighet att låta genomföra sådanastudier som eventuellt kan leda fram till en presentation också av nyaförslag. Närdenhär frågan var uppe i förordade projektledningen att denfortsatta projekteringen skulle drivas så att en fördjupad bedömning, baseradpå säkrare underlag beträffande projektets kapitalbehov, skulle kunnapresenteras , och det beslutet tog den 16 april.Det är väl ganska naturligt att man avvaktar genomförandet av en sådanfördjupad studie innan man presenterar ett material 0/77finansieringen av 80 för en allmän diskussionoch för regeringen redovisar de konsekvenser som delta kan få. Dekonsekvenserna är, som vi angav vid presskonferensen, att man på NJA-ledningensoch projektgruppens eget förslag har begärt att få ytterligare fyra, femmånader på sig för att genomföra en fördjupad studie och göra jämförandekostnadsanalyser så atl vi har ett så sakligt materialunderlag som möjligt närvi går till och begär beslut som berör denna fråga. Jaghann inte svara på en fråga som tog upp i ett av sinaanföranden. Det gällde den internationella reaktionen. Principiellt vill jagbara svara atl såvitt jag känner till är det allmänt godtaget i deinternationella sammanhangen all man från regeringarnas sida går in i projeklsom har lokaliserings- eller etableringspolilisk karaktär. Jag kan inle se altframför allt stålämnesprojektel bör ge anledning till någon annan reaktion frånomvärlden än vad vi har fått del av. Hen (): Som jag sade närjag log upp de internationella frågorna är lokaliseringspolitiska aktivitetergodtagna. Men det här projektet har ju inte alls av regeringen presenterats pådet viset. Det har presenterats som en rent företagsekonomiskt motiveradsatsning, och vi får väl anta atl omvärlden då också kommer alt betrakta detså, vilket vi har gjort här i från olika håll. Menpå det här stadiet i vår debatt är fortfarande huvudfrågan hur det egenlligenvar med den här återremissen. Det är ingen bagatell, ulan del är en fråga omhur öppenheten - t. o. m. inom så slutna sällskap som näringsutskoitet -egentligen är från regeringens sida när del gäller de statliga företagen. Jagnoterar att industriministern säger att utskottet har fått samma material tillsitt förfogande som regeringen har haft. Men jag noterar också vad - atl det i utskottet, såvitt han vet, icke har meddelats att man iStatsföretags styrelse har fattat ett beslul om förnyad prövning. Del är hellriktigt atl man har rätl alt göra olika studier runt ett projekt. Men vadfrågan här gäller är: Har man meddelat alt man har funnit anledning till dentypen av vad man kallar fördjupad projektering, som har lett till dessamycket omfattande ändringar? Och jag frågar : Har styrelseledamoteni NJA, , i sin egenskap av ordförande i näringsutskottet låtitmeddela att man i har funnit anledning till en sådan här s. k.fördjupad projektering, som har lett till mycket stora ommöbleringar iprojektet? Hen (): Jag har myckel svårt att rikligl falla varför debatten just nu rör sigom huruvida jag har meddelat att det och det beslutel har fattats. Näringsutskotielhar fått en grundlig redogörelse av projektledningenför 80 och NJA om den projektering som En fördjupadstudie, som det här talas om, innebär väl att man gör en projektering somundedag för ett beslut och atl man sedan inhämtar offerter, går in i detaljer.Låg det inte i riksdagsbeslutet att man också skall inhämta offerter osv.? Ärdet någonling som man skall anklaga NJA-ledningen för eller något som Jag skalllala om för näringsutskottet? Det är väl självklart all näringsutskottet harbegripit att man måsle göra detta när man skall utföra detaljstudierna. Iövrigt har utskottet fått denna grundligagenomgång. Krångligare än så är inte det här fallet. Omfinansieringen av Stålvei-k 80 HenBURENSTAM (): - alltså som man i näringsutskotiel satt ochdiskuterade det som man skulle diskutera efter det atl ärendet hadeåterremitterats - fattades tydligen i beslul om vad som härkallas för en fördjupad projektering men som uppenbarligen avser en total ellerlångtgående om projektering av det hela. Jag ber då att i protokollet få slåfast atl icke har meddelat della lill utskottet. började sitt inlägg, herr lalman, medalt säga atl han hade svårt att fatta vad den här debatten gällde - och del varJust det jag var rädd för! Hen (): Jag har fortfarande svårt att göra klart för mig vad det är herrBurenstam vill att den här debatten skall handla om. Denfördjupade projektering som har skett är en detaljprojektering för det stålverkman skulle bygga och går ända ned till infordrande av offerter. Det är en sak. Sedangäller det frågan om kontakterna med och frågan om atl eventuelltkomplettera med valsverk. Del är detta som menar är denfördjupade projekteringen. Detta har skett ulan alt det på något sätt berörtStålverk 80. Den dag man kom fram till att det här skulle innebära enförändring i planerna har inte bara regeringen utan också näringsutskoitet fåtlen detaljerad genomgång av vad det är man utreder, och besked har lämnats kommer att vara färdig med projekteringen om . Jagförstår inte var hemlighetsmakeriet skulle ha funnits. Skulle man möjligen hagått ut och sagt att här för vi vissa resonemang med en ulländsk induslri? Delgör man inte på egen hand i ett svenskl företag utan all ha den industrinsmedverkan. Och det har aldrig, förrän man nu kommer till näringsutskoitet,varit tal om några detaljer, utan frågan har gällt: Finns det över huvud tageten möjlighet att komma överens om någonting i detta sammanhang? När man kommiiså långt all det visar sig alt reella förutsättningar för ett samarbete finns,då har näringsutskotiel fåll en redogörelse. Detta tycker jag är ganskasjälvklart. i debatten harman tagit upp vad jag sagt beträffande upp- 4 protokoll 1975/76:15 delningen i två projekt.Del är hell rikligl att jag har sagl atl en sådan uppdelning gör man bara omman inte kan låna pengar. Jag vill också hänvisa lill det yttrande som i dagfälldes i näringsutskotiel av Statsföretags chef, som sade: All uppdelastålverket i två bilar går tillfälligt, när man också bygger ett valsverk, menman får betala 70 96 av investeringskostnaden på 2 miljoner lon, ochföljaktligen har man inte mer än 30 96 på den andra delen. Detär ju precis vad jag har sagt alt man kunde göra om del var nödvändigt avkapitalskäl. Det gick tekniskt alt göra det, men det var ekonomiskt en dåligaffär, när man inte hade valsverket alt komplettera med. Övedäggningen var härmedslutad. §7 Om förstatligande av läkemedelsindustrin Herr industriministern erhöll ordet föratl besvara /s(m)anmälda interpellation,1975/76:16, om förslag alt förstatliga läkemedelsindustrin och läromedelsproduktionen,såvitt interpellationen avsåg läkemedelsindustrin, och anförde: har till mig ställt följande frågor. Vilka är motiven för ett övertagande i statlig regiav läkemedelsindustrin? Vilka är motiven för en socialisering avläromedelsproduktionen? Avser statsrådet att framlägga proposition omförstatligande av dessa branscher? På vilket sätl avser statsrådet atl låta deanställdas uppfattning bättre än få inverka på beslut om i vad månstaten skall överta förelagen i dessa två industrier? Frågornabesvaras i vad avser läromedelsproduktionen av statsrådet . Läkemedelsproduktionensdirekta samband med hälso- och sjukvården är grundmotivet för den opinion somkräver ett samhällsinfiylande i betydande omfattning över den svenskaläkemedelsindustrin. Sjukvården belraktas i vårt land allmänt som ensamhällsangelägenhet. Samma synsätt ligger bakom kravet på en sammanföring avläkemedelsindustrins verksamhel i samhällets regi. Internationelltsett är de svenska läkemedelsföretagen relativt små. De har vunnit sina främstaframgångar inom vissa begränsade produktområden. Sjukvårdens vetenskapligt ochorganisatoriskt höga nivå och landets väl utvecklade tekniska kunnande medförgoda förutsättningar för en vidareutveckling av läkemedelsindustrin. Enfortsatt utveckling är beroende av om den svenska läkemedelsindustrinkan hävda sig på världsmarknaden. Utan tvivel skulle möjligheterna härtill öka genom en organiseradsamverkan, efiersom detta medger ett bättre utnyttjande av de samladeresurserna. Isyfte att påverka utvecklingen i en sådan riktning har regeringen den 25september 1975 bemyndigat mig atl tillsätta en delegation för samordning avsvensk läkemedelsindustri. Delegationenshuvuduppgift blir att la initiativ till samordningsprojekl avseende produktionoch forskning liksom sådana samordningsprojekt avseende marknadsföring som intehänför sig till uppgifter som enligt riksdagsbeslut åvilar Apoteksbolaget. Enövergripande målsättning bör vara alt i samhällets regi sammanföraläkemedelsindustrins verksamhet. Företrädareför de fackliga organisationerna kommer att ingå i delegationen. I den måndelfrågor som berör de enskilda läkemedelsföretagen kommer au behandlas isärskilda arbetsgrupper bör lokala fackliga företrädare ges möjlighet altdella i detta arbeie. Sålunda skapas garantier för atl de anställdasuppfattning kommer till uttryck. Jagvill avvakta resultaten av delegationens arbeie innan Jag lar ställning lillbehovei av andra samordningsåtgärder. 0/77förstatligande av läkemedelsindustrin Hen (): Jag beklagar att jag befinner mig i den situationen -eller har försattsi den situationen - att här delta i den ena debatten efter den andra. Del är urmin egen synvinkel inte speciellt praktiskt. Detfinns ett anlal argument som socialdemokrater brukar framföra som motiv förtanken att läkemedelsindustrin skall socialiseras. Man brukar säga atl det är"fult att tjäna pengar på atl människor är sjuka". När man hör delargumentet undrar jag om man också skulle vilja säga alt del är fult avbönderna att tjäna pengar på att människor är hungriga. Socialiseringsivrarnabrukar också säga att man skall förstatliga för atl få lägre priser, färresynonympreparat, mindre reklam och mera forskning. Eftersom nu anför några av dessa idéer som grund för sina förslag skall jag inlespilla tid på att försöka visa felaktigheterna i dessa socialiseringsargument. Jagskall nöja mig med två påpekanden. Del ena är all de länder som harsiatsmonopol på läkemedelstillverkning lycks ha haft mycket liten framgång iläkemedelsforskning. Det andra är att priserna på läkemedel genomApoteksbolaget har höjts i flera omgångar. Det pålägg Apoteksbolaget gör påsina inköpspriser är inte mindre än 50 96, inte som sägs i den socialdemokratiskarapport som industriministern själv har varit med om all utarbeta.Apoteksbolaget lägger på eller mer på inköpspriset. har ett speciellt argument för sitt förslag alt läkemedelsindustrinskall sammanföras i samhällets regi. Men innan jag granskar hans argument harjag något atl säga om försöken som f n. pågår att socialisera partihandeln medläkemedel. Om man nu inte tror på de vanliga socialiseringsskälen, varför ärman då i färd med alt förstatliga denna s. k. droghandel? Någraeffektivitetsvinster står inte atl få genom ett sådant monopol. INorge t. ex. har man ett statligt monopol på partihandel med läkemedel.Effektiviteten är där mycket lägre än i . Marginalerna är 15 96 jämförtmed 6 96 hos oss i partihandeln med läkemedel. Omsättningen per anställd är 1milj. i det norska monopolet, 1,5 milj. kr. i del statliga droghandelsbolagvi redan har i och 2,5 milj. kr. i de två privata kvarvarande företageni . Medhänvisning till de dåliga erfarenheterna från förkastade man, närApoteksbolaget bildades, förslaget att också partihandeln skulle socialiseras.Den grundläggande utredningen gjorde det, departementschefen gjorde det,utskottet gjorde det och gjorde det. Ansträngningarnaall förstatliga droghandeln har inga sakliga motiv för sig. De är dessutomutmanande genom att faktiskt har beslutat att det inle skall varanågon sådan socialisering. Ett siatsmonopol här bör inte införas utan attskälen för och emot delta redovisats offentligt och haft tillfällealt pröva frågan. Omvi sedan övergår till själva läkemedelsindustrin finner vi att att företag där skall sammanföras i statlig regi för att företagen därmedskall få utvecklingskraft. De är för små, säger han. Industriministernmenar: "Sjukvårdens vetenskapligt och organisatoriskt höga nivå ochlandets väl utvecklade tekniska kunnande medför goda förutsättningar för envidareutveckling av läkemedelsindustrin." Jag håller med honom. Men jagber på nytt atl få påpeka vad jag sade i den föregående debatten om Stålverk80, nämligen all industriministern hoppar mellan de näringspolitiskastrategierna. är det en självklarhet att man i basindustrierskall vidareutveckla råvaror, i andra ögonblicket framförs det som någolbetvingande sant atl man på grund av en vetenskapligt och organisatoriski högnivå skall vidareutveckla en bransch. Medlanke på den debatt vi hade tidigare kan jag också påminna om alt om man nudirigerar så mycket pengar till stålindustrin så blir väl den här branschen enav de branscher som kommer att fä mindre pengar lill förfogande än den annarsskulle ha haft. Menom vi nu accepterar idén - och det är jag beredd att göra - attläkemedelsindustrin är mycket utvecklingsbar, så har vi med det inte accepteraitanken atl företagen skulle må bra av att sammanföras i statlig regi. säger alt det "utan tvivel" är så. Men jag tvivlar i allrahögsta grad, och jag är inte imponerad av att industriministern bara gör ettblankt påstående om att det är på del viset. Läkemedelsföretagensysslar i praktiken med mycket olika saker. De har sina olika specialiteter,som inle på någol enkelt sätl låter sig slås samman för att man skall få någrastordriftsfördelar. Socialdemokraterna tror som alltid att allt blir så brabara man slår ihop saker och ting -det må sedan gälla kommuner eller företag.Så är del inte. Förhållandelalt företagen har så olika specialiteter har kommit t. ex. professor att i en artikel i dra den slut satsen atl " några påtagliga fördelar med en 'samordning' av industrin knappast står alt vinna .Skalfördelarna i produklionen är ganska små, och där de förekommer- som exempelvis produklionen av råpe-nicillin - har ett samarbete redanetablerats." Det är alltså en ekonom som efter att ha gjort en analys harkommit till den slutsatsen, som är en helt annan än industriministerns;industriministern påslår bara blankt all det förhåller sig på ett annat sätl. Mankan f ö. se hur t. ex. är organiserad. Den är uppdelad på olikaföretag, som vart och ell har en mycket självständig ställning. De olikaföretagen inom själva koncernen har t. o. m. såvitt jag har mig bekantfristående forskningsavdelningar. Vivet också att och på statligt initiativ redan haft överläggningarom samordning av den typ som industriministern nu vill pressa på dem men attföretagen funnit alt sådant samarbete inte med fördel kunnat uppnås. Från Kabissida har man i detta sammanhang uttalat sig mera avvaktande, men det kanmöjligen bero på all man där är under direktiv att försöka åstadkomma någonform av samordning. Underdet att de diskussioner som industriministern nu vill sälta i gång iläkemedelsdelegationen försiggår kommer branschen att leva under storosäkerhet. Det är svårt att veta om det lönar sig att salsa och vidareutveckla.Vad som åstadkoms kan bli förstatligat, och det är inle någon större stimulanslill risktagande i det. All branschen får leva under ett sådant hol är mycketolyckligt för strävandena alt åstadkomma just en utveckling. Förhållandetförbättras inle av att industriministern i den instruktion lillläkemedelsdelegationen som gavs i går uttalar vad som måsle uppfattas som justell hot. Där heter det: "Det bör ankomma på de parter som berörs av samordningsprojektsom tagits upp i delegationen all överenskomma om ekonomiska och andra villkorför samgåendet. Skulle berörda parter inte kunna träffa uppgörelse omlösningar som förordats av delegationen skall detta anmälas tillregeringen" - antagligen för lagstiftning. Alladessa överläggningar som skall ske i delegationen och dess undergrupper kommerockså all innebära alt företagsledningarna tvingas använda en oproportionerliglid till sammanträden om annat än det som hör till vanlig rimligföretagsverksamhet. Inle heller detta kan befrämja branschens utveckling. Såhar vi frågan om de anställdas medverkan och inställning. På densocialdemokratiska kongressen diskuterades en socialisering av läkemedelsindustrinsamtidigt som företrädare för de anställdas organisationer protesterade bådemot idén om ett förstatligande och mot all man på kongressen diskuterade fråganulan att de hade tillfrågats om sin uppfattning. Så här skrev t. ex. JohnMossberg, vice ordföranden i fackklubben hos : "Del känns olustigtför oss som arbetar inom läkemedelsindustrin all --- regeringspartietfinner hell i sin ordning atl diskutera socialisering av vår industri högt övervåra huvuden. Var finns i detta fall fruklen av det fagra talet omdemokrati?" 0/77förstatligande av läkemedelsindustrin 0/77förstatligande av läkemedelsindustrin Jagfrågar också hur man kan gå till väga på del viset som man berömmersig av atl vilja la hänsyn till de anställdas uppfattning. Hur lätt blir intetalet om medbestämmande till hyckleri. Regeringen har ju t. o. m. ettlagförslag om kontroll av företagsförvärv där tanken är att "sätta löntagarnai stånd all på ett effektivt sätt påverka frågor om företagsköp". Minfråga till industriministern är nu: Kommer de anställda att ha ett avgörandeinflytande på i vad mån läkemedelsföretagen skall sammanföras i statlig regi?Ett svar på den frågan behövs. Deträcker inle med att bara hänvisa lill att facket skall få ha ell parföreträdare i den nya delegationen och i olika arbetsgrupper. Det är riktigtatt på så vis de anställdas uppfattning kan komma till uttryck. Men vad delgäller är om socialdemokralin tänker sig alt genomföra en socialisering ellervad som i praktiken är en socialisering av läkemedelsindustrin även om deanställda inte önskar en sådan förändring. Någonsärskild lyhördhet för behovet av samråd visar det inte heller alt facket försli går av industriministern gavs tillfälle alt utse företrädare i delegationenoch då endast fick några limmar på sig att avgöra vem man ville låta sigrepresenteras av. På så kort lid hinner man inte med något samråd när man ocksåhar sill dagliga arbete att sköta. Man hinner inte överlägga om vem som skallingå i en delegation som denna. Jagundrar ibland, herr lalman, varför den socialdemokratiska regeringen vill hamer och mer att bestämma över när det finns så mycket som regeringen borde göraoch som är ogjort på del ekonomiska området. I all stillsamhet skulle jag viljafråga t. ex. varför inte inriktar krafterna på all värna ompenningvärdet eller skapa ett hållfasi skattesystem. Del är sådani som enregering och ingen annan måsle försöka klara. Vad Jag kan förstå av detekonomiska läget finns det här fullt upp med arbetsuppgifter utan attregeringen behöver skaffa sig mer och mer att beställa överallt i vår ekonomi. Hen (): Jag skall inlegå in i den här debatten i dess helhet utan vill bara göra en kommentar till enpassus i industriministerns interpellationssvar, nämligen närindustriministern säger att grundmotivet för att, som del heter, "isamhällets regi sammanföra läkemedelspro-duklionen" är denna produktionsdirekta samband med hälso- och sjukvården. Del här knyter an till ettuttalande som sialsminislern gjorde kort efter partikongressen där han sade altförslaget om socialisering av läkemedelsbranschen tillkommit för de sjukasskull. Jagtror av följande skäl all en socialisering av läkemedelslillverkningen tvärtomskulle kunna få negativa verkningar för de sjuka. Mångalivsviktiga läkemedel tillverkas utomlands, och flertalet verkligt betydelsefullanya läkemedel introduceras försl på den utländska marknaden.