prot · FY0984 · 1975-12-31 00:00:00 — Eftersom del statliga bostadstilläggetinle är direkt kopplat till hyran ulan är elt konsumtionsslöd serutskottsmajoriteten inga skäl all ändra nuvarande bestämmelser. Närdet gäller reservationen 19 kvarstår utskottet vid den lidigare uppfattningenall berättigade invändningar knappasl kan riktas mot att man vidförmögenhelsberäkningen inle avräknar älerbelalningspliktiga studiemedel.Frågor av den här karaktären bör som jag lidigare nämnde prövas av ulredningen.Detsamma gäller reservaiionen 20, där moderala samlingspartiet kräver altavgiftsunderiagel skall fastställas oberoende av makes inkomst och förmögenhet.Här är bl. a. kostnadsfrågan inle utredd. Ireservaiionen 21 av i föreslås all inkomstprövat ochbehovsprövat tillägg bör uppräknas väsentligt som inkomsigränsernahöjs och åldersgränsen ändras. Utskottetanser alt den nuvarande kopplingen mellan inkomsigränsen vid behovsprövadestödformer och reglerna för statliga bostadstillägg bör bibehållas. Nämnas böralt reglerna för bevifiande av statliga bosiadsiilllägg f n. utreds avbosladsulredningarna. Förslaget i propositionen innebär en anpassning till deförändrade gränserna för slalliga bostadstillägg. Med hänvisning till sambandetmed statliga bostadstillägg avstyrker utskottet de motioner som ligger lillgrund för reservationerna 21 och 22. 1reservationerna 23 och 24 föreslås att inackorderingstillägget höjs lill 195resp. Samtliga borgerliga partier står bakom reservaiionen25, där man föreslär att inackorderade elever inom egen gymnasieregion fär rätttill en fri hemresa saml all inackorderade elever utanför den egnagymnasieregionen bör få fria hemresor Vuxenutbildningen,m. Nr 84 eller högst 18 hemresor för ett läsår om niomånader. Tisdaeenden Utskottet siöder förslaget i proposiiionen om attinackorderingstillägget 20 mai 1975 '°' '°-' '" '* '' P' rnänad. Förslaget bör ses mot bakgrunden av - altersättning för hemresor i fortsättningen kommer att utgå lill inac- Vuxenutbildningen, korderade elever. Det är nu angelägel all undersöka vilka de verkliga m. m. kostnaderna är för inackorderade elever, innanytterligare förbättringar När det gällerhemresor innebär propositionens förslag, som utskottsmajoriteten tillstyrker,all rält lill hemresor ges alla inackorderade elever, medan riksdagsbeslutet1973 endast gäller elever som går i egen gymnasieregions skola. Utskolletföreslår dessutom alt näsla föreläggs förslag om ökade möjlighelerlill besök i föräldrahemmet. Dåfrågan om hemresor för inackorderade elever utreds av CSN avstyrker utskottetsmajorilel bifall lill förslaget i reservalion 25. Därtill kommer all man kanifrågasälla den tekniska lösning som reservanlerna förordar. 1vpk-reservationen 29 föresläs en ulredning om studielön. krav haråterkommit i dagens debatt. Denna fråga bör, som jag lidigare varinne pä, kunna övervägas av den aktuella ulredningen. Med del sagda ber jag all få yrka bifall till de punkter isocialförsäkringsuiskollels hemställan som berör studiemedel och studiehjälp. HerrCARLSSON i (c) kort genmäle; Det var i synpunkler pä hemresorna somföranledde mig all begära ordel. Får jag erinra om all 1973 årsriksdagsbeslut innebar en beställning av etl förslag om en fri hemresa varievecka inom den egna gymnasieregionen. sade att centralastudieslödsnämnden utreder dessa frågor. Nämnden lade i fiol etl förslag om reseverksamhelen,men del förslaget godkändes inte av utbildningsministern, ulan frågan skulleutredas ytterligare. 1 är sägs i proposiiionen inte ell ord om de hemresorbeträffande vilka gjorde en beställning. Däremot ärdet vällovligt - och det har vi varil överens om i utskottet - att eleverna fårtvä hemresor . Men inle minst med hänsyn till all glesbygdens invånarebör få tillgäng lill gymnasiestudier är del angeläget att beslut föfisupp. Del är bakgrunden lill vär reservalion. Jag ställer än en gång frågan: Avvilken anledning föfier man inie vid riksdag upp de klarabeställningar som både 1973 och riksdagar gjorde? Utbildningsminislerngör del inle, och utskottels majoritet vill i sin plikttrohet mol regeringeninle heller göra del. Finns del ändå inle en moralisk skyldighel all föfiariksdagens beslul i denna fråga? Delrädej ingen oenighet om de resor som behandlas i utskottsbe tänkandet, men vär reservalion gäller 1973 och beslut angående resor inom den egna gymnasieregionen. Jag vidhåller alt den frågan mäste ul. Jag hoppas också att den kommer all ut genom bifall 106 lill vår reservation på den punklen. (vpk) kortgenmäle: Nr 84 Jag tror all det finns tre orsaker lill den sociala sned- TjsHagn d n rekryteringen till den högre ulbildningen. Den första är detekonomiska 20 mai 1975 Den andra orsakenär praktiska hinder, t. ex. studiemotivation. Den tredje orsaken ärdet osäkra arbetsmarknadsläget. Vivel alt del är en av tio ungdomar från socialgrupp 3 som går lill m. m.högre studier. Motsvarande siffra för socialgrupp 1 är åtta av tio. Trols attutbildningssektorn expanderat är del praktiskt taget omöjligt för dem som harekonomiska hinder och som är dåligt studiemotiverade att bedriva studierutöver grundskola och gymnasium. Detär ocksä hell klart all ungdomar från socialgrupp 3 är mest obenägna allskuldsätta sig, eftersom de ofta inle har föräldrarnas ekonomi att fallatillbaka på. F. n. ulgår studiemedel med maximalt . Av della belopputgår bara . i form av bidrag. Jag tror att en höjning av bidragsbeloppetskulle få en positiv effekt för de ungdoms-studerande. Änslörre effeki pä vuxenulbildningen måste man tillmäta den studielön som viföreslår en utredning om. Man kan också fråga sig hur den enskilde individenskall kunna finansiera det ganska stora utbildningsutbud som föreslås ipropositionen 9 när det gäller de enstaka kurserna i fall man inte ger enekonomisk garanti. Frågan om hur en studielön påverkar snedrekryteringen ochvilken effeki en studielön skulle kunna få pä vuxenutbildningen har aldrigutretts och jag lycker del vore motiverat att uttalar sig positivtför en förutsättningslös ulredning i den här frågan. Pä s. 58 iutskottsbetänkandet yrkar man avslag på det förslaget från vpk. Jagtycker också all det är litet märkligt att socialdemokraterna springer ifrån devettiga förslag man en gång i liden väckt. Varför gör man del? HerrNILSSON i (s) kort genmäle: När det gäller hemreseersättning lill inackorderade elever blir del enförbällring genom proposiiionen, och utskottet föreslår ytterligareförbättringar under nästa . Situationen är den all centralastudieslödsnämnden nu bedriver försöksverksamhet och då är det rimligt attavvakta resultatet av denna verksamhet. Dessutom kan man fråga sig om del finnspraktiska förutsättningar all förverkliga den här reservationen /76. När jag kritiserade den här reservaiionen utifrån tekniskasynpunkler menade jag alt vi behöver en lösning som i första hand utgår frän destuderandes behov och inle från skolans läge. Sedanvill jag vända mig lill . Del framgår av utskottets belänkande allfrågan om studielön kan prövas i den aviserade utredning somulbildningsminislern har pratat om. Men man skall inle tro all studielönautomatiskt löser alla problem. För om vi med bidrag finansierar kommandehöginkomsttagares studier kan vi riskera att fä ökade inkomstklyftor om viinle vidtar åtgärder pä andra områden, och 107 del kanske ocksäbör fundera över. iVikmanshyttan (c) kort genmäle: Herr talman! Del fiänar inle myckel till att fortsätta den här debaiten längre. Jag skulle vifia säga lill i , och del kan även Vuxenutbildningen, gälla ulbildningsminislern, all ju flera förklaringar manförsöker lämna, m. m. desto värre blir del. Jag måste säga att det ärmycket av de obotfärdigas förhindersom både herr utbildningsministern och har anfört här. Det flnnsbara en sak för alt göra, nämligen all föfia upp 1973 och 1974 årsbeslul genom ett bifall lill reservationen nr 25. Då är den här frågan urvärlden. i karakteriserade del nu gällandestudiemedelssystemet som komplicerat och svåröverskådligt. Jag tror all allakammarens ledamöter som har försökt att sälta sig in i hur systemet fungerarkan hålla med om den karakteriseringen. Del är därför förhoppningsfullt nya ulredning, som utbildningsministern har talat om skall tillsättas,kommer alt lägga fram etl förslag som såväl för den enskilde studeranden somocksä för oss riksdagsmän kan vara mer lättfattligt och därigenom kanske ocksåi någon män bidra lill en högre utnytfiandegrad av del studiestöd som samhälleterbjuder. Iell radioprogram i förrgår - det som hänvisade till - På jobbetdellog också universitetskanslern . Man betonade där den socialt snedarekryteringen lill den högre utbildningen och framförde allmänt all dennasnedrekrytering ökar trots alla åtgärder som sätts in. Jag vill gärnakomplettera vad sade om de annonser som gåll ul ifackföreningslidskrifler av olika slag i en upplaga på över tvä mifioner. Ca450 av dessa kom in från sädana som hade intresse av att vidareinformera sig ommöjligheten lill studier. Naturligtvis är det vikligt att vi pä olika sällförsöker nå dessa grupper. När representanter för dem tillfrågades i del nämndaradioprogrammet svarade de allmänt all de ansåg all det skall löna sig attstudera. Vad menas med att del skall löna sig att studera? Ja, det ärsjälvklart all för olika grupper föreligger olika försöfiningsplikter. Fördessa olika grupper kommer ledighel för studier att i olika grad kunna medförainkomstbortfall. Moderatasamlingspartiets representanter har i socialförsäkringsulskottets betänkandenr 14 beklagat att man frän departementets sida kände sig tvungen att bygga uppylleriigare ett hell nytt studieslödssystem. När i Kristianstadredovisade de undersökningar som gjorts på detta område log han inle med denulredning där han själv har varil ordförande, studiemedelsulredning,vilken utredning utarbetade ell förslag lill hur man inom gällandestudiemedelssystem skulle kunna tillgodose ökade krav för koritidssludier ochvid återkommande ulbildning. Närman nu bygger upp ell nyll studieslödssystem kan man visserligen tala omrättvisa ur någon sorls kollektiv synpunki, och då blir del - som jag lycker debaitenhär i hög grad har visat - mera fråga om en fackföreningsreform än om ensludieslödsreform. Men alla som studerar och uppbär studiestöd i nägon formjämför sig själva med kamrater i samma studier som av olika skäl har en annanform av studiestöd. Och man upplever skifiaktigheler mellan individerna somutomordentligt orättvisa. Närdet nu föreslagna nya studiestödet har lillkommil kan man dela upp stödformernai fyra eller fem olika grupper med olika ekonomisk betydelse och där i vissafall förslagenhel och företagsamhet hos den sluderande kan ge hög ekonomiskuldelning, medan vanlig enkel studielust som inte paras med dessa egenskaperkan resultera i en slor skuldsättning och svära försöfiningsproblem. Vilka ärnu dessa grupper? Och vilka faktorer påverkar gruppindelningen? När del gällerdel senare svaret ger de föreliggande utskottsbetänkandena inle belägg för alldel i mindre grad än vad som gäller skulle bli slumpen eller luren som avgörgruppindelningen. Detfinns tvä olika grupper som uppbär utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning.Är de sluderande över fiugo år och arbetslöshets-försäkrade utgår somskattepliktigt bidrag ca . Är , inlearbetslöshetsförsäkrade och har barn ulgår samma stöd. Det innebär alltså allom en gymnasiestuderande som fär barn skulle stanna hemma ochdärefter fortsätta sin gymnasieutbildning i den gamla skolan, gör dennastuderande en direkt förlust på ca . , lät vara iskattepliktigt bidrag, jämfört med vad han eller hon - hon är väl detvanligaste när del gäller vårdnaden om barn - skulle ha fått om hon hadefortsatt sin gymnasieutbildning med arbetsmarknadsstöd. Såhar vi dem som är över fiugo är och inte är arbetslöshetsförsäkrade ulan kanskehar varil hemma och skött barn men upptäcker att de vill böria studera, t. ex.i den kommunala vuxenulbildningen. Om hon blir anlagen i arbetsmarknadsutbildning,utgår med en gäng ulan prövning mot makes inkomst ca . , lålvara skattepliktigt. Anmäler hon sig direkt till den kommunalavuxenutbildningen ulan alt gå genom AMS, är frågan om hon uppfyller kravet fördel nya vuxenulbildningsstödel. Har hon förvärvsarbetat eller vårdat barn , kan hon söka en av de 7 000 halvärsplalser som slår till förfogande.Chansen är inte slor all fä en sådan, men utdelningen i vinst skulle onekligenbli avsevärd. Någon makesprövning behöver inle förelagas. Hennes möjlighet attfä stödet är alllsä frikopplad frän makeinkomslen. Får hon inte vuxenstudieslödåterstår bara studiemedel. Men skulle maken fiäna . sker det enkraftig reducering av hennes studiemedel, även om famifien har fyra barn, någotsom' enligl hemkonsulenter skulle göra denna famifiberättigad lill socialhjälp. Del skulle bli en myckel liten uldelning vid ensådan inkomst, även om försöriningsbördan är så slor som här anförts. Del äralltså en grym orättvisa mellan de sluderande i samma studiekurs beroende påvilken studie- Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. slödsform som gäller. Nuskall vi i detta sammanhang inle diskutera arbetsmarknadsutbildningen, och jagvill gärna erkänna alt den har en särställning därför att den i grunden byggerpå arbetslöshet. Men vi moderater hade velal alt det kommande vuxenutbildningsstödetskulle bli av samma typ som sludiemedelsslödel. Det har emellertid majoriteteninte velat gä med pä. Flera av reservationerna i socialförsäkringsutskoltets betänkande nr14 har tidigare berört, och jag skall bara med ell par ordkomplettera någol av delta. Det är desto lättare nu sedan iNorrköping har givit sina synpunkler på flera av reservationerna. Jagvill ocksä instämma i vad sade när del gäller uppräkningen ochvärdesäkringen av studiebidraget inom studiemedelssystemet. Enligtden gamla studiesociala ulredningen skulle fördelningen av studiemedel pästudiebidrag och älerbelalningspliktiga studiemedel avvägas så attstudiebidraget avpassades efter del bidrag som föreslogs utgå till äldre eleveri del gamla studiehjälpssystemet. Det skulle vara ett kontant bidrag, och delhela indexreglerades. På förslag av regeringen höjde förra åretbidragsdelen, vilkel med den pågående penningvärdeförsämringen och höjningenav basbeloppet likväl innebär att bidragsdelen inom studiemedelssystemet i daginte kommer mycket över 16 96. Detta skall ses mol bakgrund-av de 25 96 somfrån böfian skulle utgöra bidragsdelen. Sedanvill jag säga några ord om äktamakeprövningen. Det är nu det internationellakvinnoåret. Del är nästan märkligt alt ingen av de föregående talarna harberört delta faktum och i alla händelser borde det inle ha undgått regeringen.Man tillverkar här elt nytt studieslödssystem frikopplal från äktamakeprövning,och man har arbetsmarknadsutbildningen, där en arbetslös kvinna, vars make måfiäna , ändå kommer i åtnjutande av fullt arbetsmarknadsstöd vidulbildning. Dessutom tillkommer fria läromedel. Men skulle hon vifia studeravid en högskola utan alt gå i arbetsmarknadsutbildning, skall plötsligt hennesmöjligheter till studiemedel vara beroende av mannens inkomst, även om denna ärbetydligt lägre än del exempel jag anförde när det gälldearbetsmarknadsutbildningen. är elt faktum, trots att vi pä område efterområde, bl. a. när det gäller skattelagstiftningen, anser all män och kvinnorekonomiskl skall vara självständiga. Somjag ser det finns det ingen rimlig förklaring lill all man i en enda avstödformerna plötsligt skall sammankoppla den ena partens möjligheler lillstudiestöd med deii andra parlens inkomst och förmögenhet. Demoderata representanterna i socialförsäkringsutskollel har här gått ell steglängre än tidigare; för första gängen har hell logiskt moderata samlingspartietföreslagit att också återbetalningen skall stå fri frän behovsprövninggentemot makens inkomst. Anledningen till alt della inte tidigare föreslagits fränvår sida har varit en osäkerhet om i vilken grad Nr 84 marginaleffekterskulle inträda när den ena parlen, som kanske varit -r- j Tisdagenden hemma några är, äter går ul på arbeismarknaden och nya utgifter iform n 107 av barntillsynskosinaderkommer till förutom återbetalningsskyldighel för studiemedel.Erfarenheten visar emellertid att hos dem som utbildats VuxenutbUdningen, påuniversitet och högskolor, sjukvårdsutbildningsanstaller av olika slag m. m.och över huvud taget hos alla dem som genomgått en ulbildning, för vilkenstudiemedelsräll föreligger, är vifian att gå tillbaka lill arbetsmarknaden såslor alt återgången som vi bedömer del, icke kommer all bli beroende av allskyldigheten all betala fillbaka studiemedlen träder in försl vid dennaåtergång lill yrkeslivel. Ylleriigareell skäl lill all en sammankoppling med makes inkomst och förmögenhet inle börske vid återbetalning av studiemedel utgör del barocka förhållandet att, ombåda makarna skulle ha sludieskulder, avgiftsunderlaget när del gäller vars ochens återbetalning beräknas dels pä den egna inkomsten och förmögenheten, delspå viss andel av makens inkomst och förmögenhet. medför all till grundför tvä makars avgiftsunderlag kommer alt ligga en sammanlagd inkomst sombetydligt översliger vad makarna tillsammans fiänat. i talade här om förbättringar av studiemedelssystemet.Studiemedelssystemet har visseriigen genom pålappningar, tillkomna pä förslagav icke-socialdemokraler både på senare är och under tvåkammarriksdagen,temporärt inneburit vissa förbättringar för ell antal sluderande, men lill sislhar del blivit etl sådant lappverk att del nu är absolut nödvändigt alttillsätta den nya ulredning som ulbildningsminislern här har lalal om och somär aviserad. Vadvi däremot inte har berört lidigare är frågan om utbetalning av studiemedel ireservalion nr 13 av herrar Ringaby och . Bakgrunden till denna ärbl. a. all de sociala myndigheterna i har begärt all enuppdelning av utbetalningen av studiemedel skall ske, eftersom det faktiskt ärsä alt om man har behörighet all studera vid studiemedelsberälligad anstaltbehöver man bara skriva in sig vid en sådan, och sedan kan man gå och lyfta deförsta . Visserligen skall man pä heder och samvete intyga att manavser all studera, men det har blivit alltmer vanligt - åiminstone enligl myndigheternai min landsdel - all man åsidosätter detta krav som man intygat pä heder ochsamvete. Pä sä säll kan den sluderande få en behaglig kassaförslärkning somman kanske på intet sätt avser att använda för uppehället under studiersbedrivande utan till hell andra saker. Enuppdelning på två utbetalningar per termin borde kunna gä alt ordna även innanstudiemedelssystemet ligger pä data. Jag är medveten om att en sådan uppdelningkanske skulle medföra någol ökade kostnader, men i gengäld innebär den enstörre trygghet samiidigi som den - såsom i refererade- ger mänga av dessa vid pengar ovana ungdomar möjligheter att bättre hanterasina studiemedel. Jag anfördenyss att man på någol säll fick en känsla 111 Vuxenutbildningen,tn. av all vi här diskuteraten facklig reform. Debaiten har i högre grad handlat om fackliga frågor än omfrågor som rör utformning av studiestöd. Jag vill därför nu lämna frågan omstudiemedelssystemet och säga några ord om denna debatt. Utbildningsministernsade all vi här för "en facklig kamp". Jag undrar emellertid om vi,när vi talar om de verkligt lägutbildade, menar dem som befinner sig på sådanaarbetsplatser som är sä slora all man har en god facklig representation medmöjlighel all bedriva en uppsökande verksamhet i den belydelse vi menat här . Del är ju faktiskt så all majoriteten av de anställda här i landet arbelarpä myckel små arbetsplatser. Där finns de verkligt eftersatta grupperna, delägutbildade. Det är invandrare, städpersonal, diskare, lantarbetare,laslbilsförare, hemvårdare och kvinnor i olika serviceyrken. Dessa människorkomnier inle i kontaki med någon frän fackföreningens sida och kan såledesinte. få glädje av en sådan uppsökande verksamhet. Men där finns ju också majoritetenav de verkligt lägutbildade. Delgick i radio elt program om alla de kvinnor som i hemmet arbetarpå uppdrag av företag. Den ena fackliga förtroendemannen efter den andrautfrågades om varför man inle gör någonting för dessa kvinnor. Men pä ettundantag när framhölls av,fackföreningsrepresentanterna: "Nej, del är förbesvärligt, del kan vi inle klara, dem når vi ändå inte." Då gällde det ialla fall bara anslutning till en fackförening. Här gäller del all nå ut lilldessa människor och ge dem möjlighet all få den ulbildning som är dem inlebara väl unnad, ulan som de har både rättighet till och behov av alt få. Demänniskorna når man, som vi ser del, pä de här arbetsplatserna betydligtlättare om man låter studieförbunden sköta den här uppsökande verksamheten. Enrepresentant för studieförbundet kan fakiiski mycket lätt komma i kontakt meddessa människor, medan fackföreningsrepresentanten vanligen koncenirerar sigpä arbetsplalserna inom våra slora industrier. Lät vara att del nalurliglvisfinns ett stort utbildningsbehov även där, men del största utbildningsbehovetär det inte. Jag skall i övrigt be alt få instämma i de yrkanden om bifall tillreservationer som framfördes av . i (s) kort genmäle: är den iredje representanten för moderata samlingspartieti den här debatten, så jag vill bara göra två korta kommentarer till hennesinlägg. Moderalasamlingspartiet har i reservationer presenterat förslag som skulle kosta statskassan169 mifi. Hur de här förslagen skall finansieras nämnde inteell ord om i sill inlägg. Jag konstaterar alltså all presenteraren önskelista ulan ekonomisk täckning. Beträffandereservaiionen 13 vill jag bara upprepa vad jag lidigare har sagt, nämligen kan kanske överväga all göra en uppdelning av studiemedlen på flerautbelalningstillfällen när det finns praktiska förutsättningar i form av enmera avancerad teknik. () kortgenmäle; Till den femte talaren från del socialdemokratiska partiet i den härdebatien skall jag be att få ge en liten replik. Ylleriigare tväsocialdemokrater kommer senare att framföra synpunkler. Jagantar att i med den siffra han nämnde ville säga altdetta skulle vara vad det kostar om man lar bort äktamakeprövningen. I så falltycker jag del är ytteriigt märkvärdigt att man både när det gällerarbetsmarknadsutbildningen och det nya vuxenstudiestödel över huvud taget intediskuierar också där ett införande av äktamakeprövning. Men här kommer manplötsligt och påstår att detta skulle kosta ca 70 mifi. Dä måste det vara ett oerhört latent siudiebehov blanddem som är gifta med människor som fiänar mer än . , för komihåg det, i , all i proposiiionen, somriksdagsmajoriteten kommer alt anta, höjs i alla händelser dennafribeloppsgräns. Det rör sig alltså om dem som är gifta med personer som fiänarmer än 50 000 , men jag tror att jag kan garantera iNorrköping att när del gäller bidragsdelen - för det är den som drar de storakostnaderna - av deras tillkommande studiemedel är det fråga om bråkdelar av desiffror som i här anfört. Vuxenutbildningen,m. iNorrköping (s) kort genmäle: Herr talman! Faktum kvarstår att intekan tala om hur hon skall finansiera förslagen i moderata samlingspartietsreservationer. i (s); För famifier med låga inkomster är de koslnader som är förenade med atthälla barnen i skola utöver betungande, trots del stödsom samhället ger. Därför är alla förbättringar som sker vad gäller del socialastudiestödet att hälsa med den största lillfredsslällelse. Desocialdemokratiska ledamöterna på Värmlandsbänken har i en motion i anslutninglill del belänkande som vi nu snart har färdigbehandlat tagit upp problem somsammanhänger med alt de studiesociala förmånerna är knutna till ett tänktläsår . Vi har i första hand poängterat de ökade resekostnadersom kommer till dä läsåret sträcker sig utöver denna lid och som framför alltdrabbar elever frän glesbygderna med länga avstånd mellan hemort och skola. Viär glada över utskottets positiva behandling av molionen, och vi noterar medlillfredsslällelse utskottets skrivning vad gäller studiestödets anpassningredan nu till den reella studietiden..