prot · FZ0969 · 1975-12-31 00:00:00 — har vid tvåinbrott sammanlagt 20 vapen stulits från militära förråd. Fyra av dessa harkommit till rätta. De övriga 16 saknade vid tillgreppet en vital del. Dettaskall då Jämföras med förhållandena då 100-200 skjutvapen varie årstals från militära förråd. Huvuddelenav de militära skjutvapen som förekommer försvinner i samband medtjänstgöring på kasern eller under övningar. Bestämmelserna för hurvärnplikliga och befäl skall handha skjutvapen är enligt min uppfattning lillfyllest. Det kan emellertid finnas anledning för de militära myndigheterna attskärpa kontrollen av att bestämmelserna följs. 0/77åtgärder mot stöld av vapen i militära jÖrråd HenGUSTAFSSON i (c): Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret på mininterpellation. Orsaken lill att jag framställde denna var den ökning av grovavåldsbrott som skett den senaste liden och där del förekommit att militäraskjulvapen använts. Försvarsministernsäger i sitt svar att en rad ålgärder vidtagils för all hindra stöld av vapenoch ammunition, och man får nästan det intrycket att alll är välbeställt pådet här området. Likväl har militära vapen förekommit vid åtminstone tvåtillfällen . Och hur är det med möjligheten att skaffaammunition lill vapnen? Det går tydligen också bra, trots genomgripandeskyddsåtgärder. Trots allt undrar jag om säkerhetsförskrifterna är tillräckliganär det gäller att förvara handeldvapen och ammunition. Försvarsministernsäger ju också i slutet av sitt svar att del-kan finnas anledning för demilitära myndigheterna alt skärpa kontrollen av att bestämmelserna följs. Jagtolkar uttalandet så alt här är försvarsministern beredd att aktivt ingripa,och det är bra. Jagär väl medveten om att vi inte kan lösa frågan om de grova våldsbrotten enbartgenom ytterligare säkerhetsåtgärder inom försvaret, men varie åtgärd som kanminska möjligheten att komma över skjutvapen måste vidtagas. Naturligtvis är vi alla oroade av att del kan förekomma våldsdåd av detslag som i här har pekat på, Inle minst föranleder dellanaturligtvis bekymmer inom den militära organisationen för hur man än bättreskall kunna hindra sådana våldsdåd. frågade mig emellertid på vilket sätt vi kan skydda de militära vapenförråden.Därför uppehöll jar mig i mitt svar jusl vid della spörsmål, där man glädjandenog kan konstatera att vi har uppnått i stort sett vad vi eftersträvar. Det ärsjälvklart att man aldrig kan skydda sig hundraprocentigt, men jag tycker ändåall vi har nått relativt goda resultat i del avseendet. Detär min förhoppning all det, genom all vi vidtar ytterligare kontroller ochtillser all bestämmelserna följs ute på förbanden . Nr 69 skall kunna undvikas att så många vapen förkommer under övningar Torsdaeenden "" ' °'' ' *' ' " " " °"' ' ' oroande, och ' '''" "därför se lill att myndigheternagör allt vad de kan för alt skärpa uppmärksamheten på den punkten, 0/77 meddelande av ändrat postnummer i (c): jör poststation Herr lalman! Jag lyckeratt det sista uttalandet var myckel posilivt. Jag lackar för detta. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Om meddelande av ändrat postnummer för poststation Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara i (m) anmälda fråga,1975/76:230, och anförde: i har frågat mig om jag anser catio dagars varsel för postkunderna före en postnummerändring varatillfredsställande med hänsyn till de kostnader och besvären adressändringinnebär för allmänheten. Förall erhålla en så rationell sorleringsorganisalion som möjligt är detnödvändigt för postverket att kontinuerligt göra vissa postnummer-ändringar.Fristad, som nämner i sin fråga, är exempel på en ort därpostansialien numera ombesörier centraliserad posiutdelning och vars postnummerdärför fått ändras. Vidalla sådana ändringar utgår särskild information lill berörda postkunder. Denhär aktuella informationen kom tyvärr som ett enstaka fall i alltför näraanslutning lill nummerändringen. Jag vill dock i sammanhanget framhålla altförsändelser som adresserats med det gamla postnumret behandlas av postverket utanförsening, vilket alltså innebär att särskilda arrangemang vidtas för all gekunderna oförminskad service under . Minerfarenhel är alt postverket normalt utger sin informalion i servicefrågor såsnart ske kan med hänsyn lill de ändrade förulsällningar i verksamheien somfortlöpande uppkommer. HenMAGNUSSON i (m): Jag ber all få lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Jaghar full förståelse för att man måste göra poslnummerändringar ibland, men vad som är förvånansvärt är att planeringen inom postverket skulle vara av den arten att man försl före en sådan förändrings genomförande har möjlighet att lämna meddelande om den lill abon nenterna. säger kommunikaiionsminisiern ati del i della fall mer 92 eller mindre skulle röra sig om elt olycksfall iarbetet. möjligt alt det förhållersig så - och jag skall acceptera den förklaringen - men en postnummerförändringhar ju ganska stor betydelse för abonnenterna, alldensiund den även är förenadmed ganska stora kostnader för dem genom att trycket på brevpapper och myckelannat måste ändras, område som det här gäller ligger ett stort antal förelag, inte minst mångasmåföretag. Ändringen av postnumret har därför förorsakat abonnenterna en heldel både kostnader och besvär, särskill med anledning av att ändringen kom såsnart efter det att meddelandet om den hade utgått. Jaghoppas att den fråga som jag nu har ställt kommer att leda lill all man ifortsättningen tar sig i akt och ser lill alt ett upprepande inle kommer anske, så att abonnenterna på andra håll, där liknande förändringar kan kommaalt vidtagas, får meddelande om nummerändringarna . Torsdagenden 19 febmari 1976 0/77nedläggningen av SJ resebyrå i Överiäggningenvar härmed slutad. § 13 Omnedläggningen av SJ resebyrå i Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara iStaffanstorp (c) anmälda interpellation, 1975/76:94, ochanförde: i har i en interpellation frågal mig, om jaganser alt den för låga inkomsten vid SJ resebyrå i är av den art att dellamotiverar en nedläggning samt vilka åtgärder jag i så fall ämnar vidta för attmotverka den försämrade service till allmänheten som en nedläggning avverksamheten innebär, Ulvecklingenvid SJ:s resebyråverksamhet i har enligt uppgift inte varittillfredsställande , och den marknadsbedömning som gjorts tyderinte heller på några positiva framtidsutsikter, SJ har därför beslutatkoncentrera sin resebyråverksamhet i området lill byråerna i ochMalmö, Allmänhetenkommer vid en omläggning även i fortsättningen att kunna köpa resor på Ystadsstation utom i fråga om särskilda arrangemang, då SJ:s resebyråer i Trelleborgoch slår till uänsl. Dessa byråer har också goda resurser att la väl handom affärsresor för företagen i området. Vidomläggningen avses servicen förde värnpliktiga komma att övertas av SJ:sresebyrå i , och någon nämnvärd serviceförsämring skulle del intevara tal om i det här fallet. Enligtuppgift kommer företrädare för Ystads kommun att uppta diskussion med SJ omden avsedda omläggningen. HenLARSSON i (c): Jag ber all på i vägnar få framföra elllack för del svar som slalsrådei lämnal på hans interpellation. Torsdagenden 19 febmari 1976 Omnedläggningen av SJ resebyrå i Dåjag har förmånen att vara hemmahörande i den region som berörs avnedläggningshotet mot SJ resebyrå i ber jag alt i anledning av svaretockså få göra några kommentarer. Eftersom de lokala politikerna på allt sättkämpat för att vidta förutsättningskapande åtgärder för en positiv ulveckling isin region är det fullt förståeligt all alla eventuella hot om nedrustning avsamhällets service i området möts med oro och besvikelse. Och sådana hot hartyvärr duggat ganska tätt . Ävenom man inte skall uppförstora just denna fråga måste man ta hänsyn till att omden offentliga servicen bil för bit ständigt försämras, får man enväldigt negaliv situation för verksamhets-och bebyggelseutvecklingen inomområdet. Detta är att beklaga, särskilt nu när man genom olika insatser iÖslerienregionen av avfolkning äntligen tycks ha fåtttrenden att vända till en positiv befolkningsutveckling. Jagvill med tillfredsställelse notera att sedan denna interpellation framställdeshar statsrådet lämnat beskedel här i kammaren alt bandelenYstad-Tomelilla-Simrishamn bör kunna hållas i drift trots del indragningsresonemangsom skymtade i årets budgetproposition. Detla bör kanske också kunna få en visskonsekvens i fråga om framtiden för SJ resebyrå i . Sisti svaret sätter statsrådet, som jag tillåter mig tolka det, en vissförhoppning till överläggningar mellan företrädare för Ystads kommun och SJ.Enligt uppgift är de överiäggningarna i gång eller redan slutförda, och jagvill uttrycka den förhoppningen att man den vägen skall kunna förhindra justden här hotande nedläggningen. Jag tackar än en gång försvaret. Överläggningenvar härmed slutad. §14 Föredrogs och hänvisades 1975/76:14 tillutrikesutskottet §15 Föredrogs och hänvisades § 16 Föredrogs 1975/76:117. § 17 Anmäldes ochbordlades Propositioner 1975/76:39 om skolans inrearbete m, m, 1975/76:116 med förslag om ändrad administration avbidragsförskott, m, m. § 18 Anmäldes ochbordlades Motioner 1975/76:2203 av herrNilsson i m.jl. 1975/76:2204 av herrar och /76:2205 av hen m.jl. med anledning avpropositionen 1975/76:107 om ändrade regler för beskattning av rennäringen m,m. den 19 febmari 1976 § 19 Anmälan av interpeiiationer Anmäldes och bordlades följande interpeiiationersom ingivits till kammarkansliet 1975/76:118 av herrBurenslam Linderim) lill herr industriministern om 80: I en interpellationsdebatt förraåret diskuterades de fördyringar som kommit att känneteckna och de olika omläggningar i planerna som vid upprepade tillfällenannonserats. Under debatten framkom det anmärkningsvärda förhållandet alt någraklara föreställningar om lönsamheten i 80 inte längre fanns. Detmeddelades alt NJA begärt all få företa nyalönsamhetskalkyler. Delta material väntades inkomma till industridepartementetunder februari . Eftersomförberedelser på olika plan försiggår inför utbyggnaden av 80 är detytterst angeläget att nya och mera realisliska kalkyler i vad gäller lönsamhetoch finansiering snabbt framläggs. Allra viktigast är det självfallet alt detfinns ett rikiigi beslutsunderlag i vad gäller själva 80, Men även förolika delar av svensk stålindustri som berörs av den planerade utbyggnaden avStålverk 80 är det viktigt au större klarhet vinnes, Samma sak gäller för Luleåkommun och inlandskommunerna i , 80-projektet som det nu presenteras hör även planerna på ett valsverki samarbete med , Enligt vad som sagts skulle resultatet avöverläggningarna mellan NJA och föreligga . Även deslutsatser som nåtts i dessa överläggningar bör redovisas. Det är därvid avsärskilt intresse att klarhet skapas i hur man tänker sig ägarförhållandena idetta eventuella valsverk och hur avräknings-priserna på ämnen mellan Stålverk80 och valsverket skulle komma att fastställas. Tillde problem som fordrar en bättre belysning hör också hur man tänkt sig att lösade transportproblem som gör sig gällande i samband Torsdagenden 19 febmari 1976 med in- och ulfrakter tillStålverk 80. I en interpellationsdebatt förra årel hadeindustriministern inga andra deklarationer all ge än att regeringen följertransportfrågorna med största intresse. Han meddelade vidare all NJA:sutredningar om sjötransportsystemet avsågs resultera i en plan som förväntadesvara klar . Eftersom detta transportsystem kan föranledaomfattande investeringar och beröra andra regioner än behövs även härtillförlitliga uppgifter som utgångspunkt för den allmänna debatten och sombeslutsunderlag för de olika parter som direkt berörs. Stålverk80 och de olika valsverk som förknippas med detla projekl, sjötransportsystemetoch samhällsinvesteringar främst i kommer totalt sett att sluka enormakapitalbelopp. Del skulle vara av stort värde all vela hur industriministerntänkt sig alt de sammanlagda investeringarna skall finansieras och hur dessafinansieringsfrågor kan tänkas påverka utrymmet för särskillindustriinvesteringarna i andra näringar och regioner. Ibudgetpropositionen säger industriministern att projektet 80 skall bliföremål för en särskild proposition . I den propo-silionsförteckningför våren som tillställts finns dock ingen sådan propositionupptagen. Som redan påpekats har dock olika utredningar om lönsamhet,sjötransportsystem och valsverksuibyggnader beräknats föreligga . Medtanke på frågornas stora betydelse är del angeläget att utan större förseningerhålla industriministerns bedömningar av hithörande frågor. Motbakgrund av vad som anförts anhåller Jag att lill industriministern få ställaföljande frågor angående 80: Vad visar de förnyade lönsamhetsberäkningarna? Hur avser man att lösa finansieringen av detlakomplex? Hur avser man att utforma sjötransportsystemet? Vilket resultat har överläggningarna med omutbyggnaden av ett valsverk i lett lill? 1975/76:119 av herrJansson (s) till herr kommunikationsministern om planerad upprustning av Götakanal: 1 årets budgetproposition harkommunikationsministern gjort uttalande av innebörd att regeringen är bereddatt föreslå en upprustning av under förutsättning att GötaKanalbolag även fortsättningsvis svarar för driften av kanalen. Somjag framhållit i motion lill årets riksdag är det från flera synpunkterangeläget att få ett snabbt besked om regeringens fortsatta handläggning avfrågan om , Ianslutning härtill vill jag anhålla om kammarens tillstånd att till herrkommunikationsministern få ställa följande fråga: 1,Vilka skäl har föranlett regeringen att stanna för upprustningsal-lernalivet? 2.När kan man räkna med att en proposition kommer att föreläggas ifrågan? 1975/76:120av i (c) till herr kommunikationsministern om planeringen avhamnsystemet: offentliggjordes endepartementspromemoria Planering av de svenska hamnarna (Ds K 1975:9), I dennafranihålles bl. a. att det i det svenska hamnsystemet inbyggdakonkurrensmomentet har medfört en snabb rationalisering och teknisk förnyelse ide trafikstarka hamnarna. Men man konstaterar också att det förefinns en vissöverkapacitet i hamnväsendel som helhet med ett orationellt utnyttjande avbefintliga resurser som följd. Man pekar på problem med huvudmannaskapet (somi regel innehas av den kommun där hamnen är belägen) och bristande möjligheterall planera trafikutvecklingen i större områden. Problemet med att olikaverksamheter ger varierande grad av ekonomiskt utbyte, vilket kan leda tillsnedfördelning av investeringarna i hamnarna, påpekas också. Föratt komma till rätta med de nämnda problemen föreslås i departementspromemorianbl, a, att får i uppdrag att upprätta en långsiktig, fördjupadoch övergripande planering av hamnväsendet och att tillstånd skall erfordrasför hamn som önskar investera belopp över 4-5 milj, kr, liksom förnylokalisering. Motiven anges vara "att säkra en på tillräcklig överblickgrundad samordning". Utredningen föreslår vidare särskilda satsningar påde s, k, diversifierade hamnarna. Utredningenindelar de kommunala hamnarna i två kategorier, dels diversifierade hamnar,dels specialhamnar. De diversifierade hamnarna, typ och , avsesfungera som centralhamnar för stora om-land. Specialhamnarna, typ Hudiksvalloch , skulle däremot specialiseras på ett fåtal produkter, t,ex, trä och olja. Avsikten synes vara att övriga produkter efter hand skallöverföras till storhamnarna, Ioch för sig kan en bättre planering i viss mån vara befogad, främst genom ökatsamråd mellan hamnkommuner och övriga berörda kommuner saml medsjöfartsverket. Målsättningen får emellertid inle vara alt starkt minskaantalet hamnar. Om tanken är all specialiseringen vid de mindre hamnarna skallinnebära överförande av godslrafik från dessa lill de diversifierade hamnarnafinns del skäl lill invändningar. Många av de hamnar som idepartementspromemorian fåll beteckningen specialhamnar har enligt minuppfattning goda möjligheter all utvecklas med hela det sortiment som nuhanteras där. Att så sker har stor belydelse för näringslivet i berörda inlandoch är nödvändigt för all nå en tillfredsställande regional balans. Jag vill idetla sammanhang ånyo nämna hamnarna och , Medanledning av det anförda finns del anledning fråga sig om regeringen syftarlill en koncenlralion inom hamnväsendel i landel. 7 protokoll 1975/76. Torsdagenden 19 febmari 1976 tankegångar har ocksåkunnat skönjas i direktiven till den lidigare verkställda 1965 årshamnutredning. Denna utrednings förslag präglades också tydligt av sådaninställning, stalsverksproposition talade kommunikationsministernom "ökad koncentration och en mera markerad arbetsfördelning mellanhamnarna" när han gav sin syn på utredningens förslag. Medhänvisning lill vad som anförts anhåller jag om kammarens medgivande alt tillherr kommunikationsministern få ställa följande fråga: beredd medverka till all även de hamnar som i departementspromemorianbetecknats som specialhamnar får möjligheter till allsidig ulveckling för attstärka näringslivet i där berörda områden? §20 Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1975/76:239av i (fp) till herr kommunikationsministern om sänktåldersgräns för SJ:s pensionärsrabatl: Kan man förvänta all initiativ tages frånstatsrådets sida för alt sänka åldersgränsen för det s, k, 67-korlel lill 65 årfr, o, m, , då pensionsåldern ? 1975/76:240av () till herr kommunikationsministern om åtgärder för attförebygga viltkollisioner i vägtrafiken: 1/1 I974-I3/8 1975 inträffade tiokollisioner med älg och 23 kollisioner med rådjur på den sträckan på , Liknande problematiska vägsträckor torde finnas påmånga andra håll i landel ulan att ålgärder vidtagits. Medhänvisning till det anförda vill jag lill herr kommunikaiionsminisiern siällaföljande fråga: Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för allförebygga viltkollisioner på särskilt olycksdrabbade, men f n, oskyddadevägsträckor? 1975/76:241 av herrWestberg i (fp) till herr justitieministern om bestämmelser förberäkning av dagsbot: Till grund för beräkning av dagsbot läggs endagsbotsuppgifl som tas fram vid polisutredningen. Denna är ibland inaktuellnär dom avkunnas eller strafföreläggande utfärdas. Avserherr justitieministern all la initiativ lill bestämmelser, som ger säkrareunderlag för fastställande av dagsbol? 1975/76:242 av fruTilländer (c) till herr kommunikationsministern om tryggad sysselsättning förviss färipersonal: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för atttrygga sysselsättningen för den personal som friställs genom nedläggning av denfäriförbindelse mellan och som ombesörits av Gripen? 1975/76:243av i (m) till herr kommunikaiionsminisiern om ålgärder föralt förhindra nedläggning av viss färjtrafik: Öresundsbolaget - ett dotterbolag till - harbeslutat att ta fartyget ur trafik. Fartyget som trafikerarrullen --skall enligt beslutet säljas, och därmed ställs 200 manutan arbete. Uppgifternaom skälen till beslutet är motsägelsefulla. Men en sak är säker: fartygetsstora resandefrekvens visar att allmänheten har stort behov av att bibehålladen typ av kommunikation som erbjuder. Vilkaåtgärder avser statsrådet vidta för alt förhindra att tas ur trafik? 1975/76:244av i (c) lill herr socialministern om förkortadväntetid för erhållande av ögonproteser: Väntetiderna för individuellt tillverkadeögonproteser är oacceptabelt långa. Beträffande standardproieser föreliggerenligt uppgift ingen köbildning. Normalt går det till så, att patienter genastefter en operation får en standardprotes utprovad på ögonkliniken. Vanligenersätts denna sedermera av individuellt tillverkad ögonprotes. Byte av protessker vanligtvis . Den som är i behov av byte upplever den långaväntetiden som i allra högsta grad besvärande och psykiskt påfrestande. F,n, finns inga föreskrifter som speciellt rör tillhandahållandet av ögonproteser.Delta förhållande är föga tillfredsställande. Medstöd av vad jag här anfört vill jag rikta följande fråga lill herrsocialministern: att medverka till alt snabba åtgärder vidtas i syfte att nedbringade långa väntelider som kan uppkomma för de patienter vilka är i behov avindividuellt tillverkade ögonproteser? §21 Kammaren åtskildes kl, 15,49,