prot · FY0927 · 1975-12-31 00:00:00 — Blir del någonting, skalldel självfallet läggas fram offentligt och man skall ta de konsekvenserkoslnadsmässigl osv. Vi är och har varit öppna för diskussioner medvafie svenskt förelag som visat intresse för samverkan med NJA i dettasammanhang. En del kontakter tror jag leder till resultat. Andra förelag kankomma att gå sina egna vägar, och vi kommer också all ge dem stöd i den mån vihar förutsättningar för det. Vi ser det somutomordentligt viktigt att få en samverkan till stånd inom järn- ochstålindustrin. Därför har vi i samförstånd med järn- och stålindustrin tillskapatett speciellt branschråd för della område, i vilket 110 förelagen, de anställda och samhället är representerade och diskuterar de gemensamma problemen idenna utomordentligt viktiga bransch. Detta är de besked som jaghar velat lägga till mitt interpellationssvar. I övrigl lovar jag, herr lalman,alt i fråga om NJA och 80 återkomma med en merafullständig redovisning och då även ta den debatt omkring denna fråga som jagsjälvfallet hälsar med den största tillfredsställelse. Omplanerna på ett valsverk vid NJA Hen (): All bli upphetsad är knappast någon ersättning för argument. Deoerhörda brösttoner som indusiriministern plötsligt log till inför min frågafinner jag mycket märkvärdiga. Bara all antyda all jag borde be om ursäkt ärrent groteskt. Det tänker jag inte heller göra. Beslutsordningenvar elt led i min fråga, men del var alls inte hela frågan. Industriministernville på något säll göra gällande att jag bara hade ställt en enda fråga,nämligen vilken beslutsordningen hade varit här. Vidare skulle jag ha sagl attStatsföretag liksom hållit sig utanför trots att man hade ansvaret för delhela. NJA hade sysslat med en utredning tidigare men höll inte längre på meddel, utan nu var det i stället industridepartementet som sysslade med detta.Det var inte hela min fråga. Del var elt led i min fråga. Vadbeträffar Statsföretags engagemang skulle jag kunna la upp en debatt medindusiriministern på den punkten - Statsförelag visar ju en stor öppenhet närman ringer lill dem - och visa all det som jag hade antytt i min interpellationinle var så felaktigt som industriministern gör gällande. Men eftersomindustriministern har bråttom härifrån behöver vi kanske inte fördjupa oss ijust det. Beträffandeuppgiften att industridepartementet självt vid sidan av eller tillsammans medNJA bedrev arbete på denna punkt så gavs det i dagspressen för några dagarsedan intryck av detta. Jag kan inte kontrollera om det är rätt eller fel. Närman kontrollerar med dem som hade skrivit delta - vilket av vissa personligaanledningar har varit svårt - får man en känsla av all indusiriministern självi hög grad måsle ha medverkat till alt sprida sådana missförstånd. Jag såg inteheller någon dementi i tidningen. Dessutom har jag hört sägas, men jag vel inteheller nu om del är riktigt, all industriministern gjorde sådana uttalanden ietermedia. Men jag är beredd all säga att denna del av min fråga - jagunderstryker att det var en fråga, inget påstående - kanske är felaktig. Då kanvi avföra den från diskussionen. Tyvärr är det myckel svårt all få utskrifterav vad som sägs i radio och TV. Del är i själva verket omöjligt.Industriministern ruskar på huvudet - all del inte är omöjligt för honom att fåutskrifter från radio och TV kanske beror på all han är statsråd. Men jag har försöktmånga gånger all få utskrifter och alllid mötts av beskedet att det tyvärr inlegår. Indusiriministern har antagligen en utskrift av kommentarer runt dellaspörsmål, och den kan vi titta på gemensamt. Lål oss för debattensskull avföra-just denna del från diskussionen. Omplanerna på ett valsverk vid NJA Men det innebär inle allsall jag behöver avföra niig själv från talarstolen. Vad min interpellation gällerär framför allt valsverksplanerna. Och har jag framställt en interpellation omvalsverksplanerna anser jag också att jag har rätt att tala om dem. Möjligenkan jag av artighet - om industriministern skall åka med något låg - försökabegränsa milt inlägg. Men jag kan omöjligen kliva ned härifrån bara därför attindustriministern plötsligt hetsar upp sig - vilket jag dessutom tycker tyderpå svag ar-gumentföring. Jag har i mininterpellation anfört följande: "Manfrågar sig också hur del kan vara möjligt alt staten, som inle ville samarbetamed svenska förelag vid utbyggnaden av 80, nu när det gällernybyggnaden av ett valsverk synes syfta lill ell samarbete med ett stortutländskt förelag." Omjag har tagit med della i inlerpellationen, får jag då inte diskutera del förindustriministern? Får jag inle det? Min avslutande fråga i inlerpellationenlyder på delta säll: "Villindusiriministern redogöra för planerna på att bygga ell stort valsverk och"-- vilketär del andra ledet- "för sättet på vilket olika förhandlingar idenna fråga drivits"? Jag upprepar alt första ledet av min fråga lyder;"Vill indusiriministern redogöra för planerna på att bygga ett stortvalsverk"? Får jag då inle diskutera det? Ärinte detta, herr talman, ett nytt exempel på den irritation i de-batlföringensom - vilket jag gjorde gällande i mitt inlägg - kännetecknade också lägel imaj? Industriministern förnekar att det rådde irritation. Men har enriksdagsman ställt en fråga lill - det exempel som industriministernville använda för att visa all jag hade fel i min uppläggning - kanindustriministern åtminstone ringa upp och förklara att del som stod itidningen tyvärr var fel. Del har jag förståelse för, och sker del skall jagaldrig upprepa min fråga. Men om industriministern är kort sagl oförskämd ochinle svarar på frågan och kommer tillbaka till ärendet här med användande avsådana brösttoner som vi just nu har hört är det exempel på irriteraduppläggning av debatten kring en fråga som faktiskt tål att diskuteras. Indusiriministerntog dock i sitt inlägg här upp frågan om huruvida man skulle samarbeta medandra förelag; han försökte ge svar på den punkten och sade all inställningeninte alls var negaliv ulan att man diskuterat med SKF etc. Men vad jag sade i mittförsta inlägg - och som händelsevis råkar vara sant - är att vi i debatten imaj förra årel i princip förkastade idén om att samarbeta med andra. Eftersomindustriministern har bråttom skall jag inte läsa upp citaten igen, men del ärprecis vad vi gjorde. Näringsutskoltets majoritet tog bestämt avstånd från idénalt malmförädlingsverksamheten i skulle på det viset delas upp i tvåbolag - och det var grundat på ett principresonemang. Det är därför som jag nubara några månader efteråt finner mig ha anledning att undra varför detplötsligt skulle vara möjligt att samarbeta med . Jag kan inte förståannat än att del är tillåtet att fråga om Jagvidhåller också att jag i en interpellation om valsverksplanerna har rätt attdiskutera de ekonomiska förutsättningarna. Jag har rätt att frågaindusiriministern: det rimligt att använda en del av de administrativakrafterna i NJA, sysselsatta med del existerande verket och med utbyggnaden avdetta, lill utredningar om ytterligare satsningar? Har jag inte rätt att ställaden frågan när det gäller valsverksplanerna? Har jag inle rätt att fråga ominvesteringsmöjligheterna i vad gäller valsverksplanerna med tanke på att dettydligen fortfarande finns en del problem med lönsamheten i NJA - trots att manhade tänkt sig motsatsen? Jagupprepar att jag nu inte är ute efter att ta upp en lång debatt om NJA:sekonomi annat än - och det sade jag faktiskt tidigare - för att fråga om intedetta måste diskuteras mot bakgrunden av möjligheten att finansiera enytteriigare utbyggnad. Ty även om skall vara med, skall ju även NJA satsaen del. Harjag inle av precis samma anledning rätt att ställa frågan hur myckel pengar somkommer att gå ål för att förverkliga 80? Det påverkar nämligen, såvittjag begriper, möjligheterna att göra en ytterligare utbyggnad i . Jagundrar om kammarens övriga ledamöter verkligen delar den upphetsade irritationsom industriministern här plötsligt lade . Har jag inle rätt all införplaner på att bygga ell valsverk fråga mig: Hur kan detta påverka situationen iNorrbottens inland och i ? Den som reser där uppe vet att detta ären fråga som enskilda människor ställer sig. Därför kan också vi här i lidställa den frågan. Eller skall jag bara som en lydig skolpojke sälta mig ned ibänken och helt tacksamt notera, att industriministern säger att vi nog skalldiskutera detta när vi har utrett färdigt - då kan kommatillbaka? Är det del ni menar när ni talar om öppenhet och villighet attdebattera, bara del blir fråga om en statlig satsning? Det undrar jagverkligen, herr lalman! Torsdagenden 27 febmari 1975 Omplanerna på ett valsverk vid NJA Jag sade ju i mitt anförande att jag inle räknar med alt skall be om ursäkt, och han säger nu att han inte tänker göra del. Då ärvi överens på den punkten. Att jag förde saken på tal berodde på alt herrBurenslam baserat sin interpellation på tre påståenden, som jag räknatupp tidigare, nämligen att NJA-chefen inte diskuterat denna frågamed , att en expertgrupp inom industridepartementet under senare tiddiskuterat och förhandlat med och att Statsföretags ledning är ovetandeom detta. Jag har redovisat att dessa tre grundläggande förutsättningar, somherr grundar sin interpellation på, samtliga är felaktiga. Jaghar därför framhållit att det väl vore rimligt om hadesagt: All right, då har jag byggt min interpellation på felaktigt underlag -låt oss stryka ell streck över saken. Det hade på något sätt 8 protokoll 1975. Nr 27 varit renhårigt. Men jag upprepar att jag inte räknar med det. Torsdaeen den har sedan sagt att jag svarat på fråga om planerna på att bygga ett stort valsverk, och jag har redogjort för det --------------- sätt påvilket förhandlingar i denna fråga har drivits. Om planerna på ett att detär anmärkningsvärt att i hela sitt anförande valsverk vidNJA ägnar sig åt helt andra frågor, i och för sig intressanta men sidoordnadetill det huvudproblem som han interpellerat om. I den frågan har jag sagt attför den händelse de förhandlingar som pågår leder fram lill något resultat,skall vi självfallet redovisa det. Men jag har också erbjudit mig att, inte iavvaktan på denna utredning utan under vårens lopp, svara på alla de frågor -om jag kan det - som han ställt under denna debatt. Jaghar haft ett fysiskt skäl för att eventuellt tvingas lämna kammaren, nämligenen resa. Man kan självfallet lägga om sina resor, men vi har våren på oss. Detstår inget på spel, eftersom det inte skall fattas något beslut i dessa frågor.Om vi väntar litet till fram i vår skulle det då kanske kunna lämnas väsentligaupplysningar och vi skulle kanske också då kunna föra en debatt i något lugnaretempo än den vi nu fört. Jag har också rätt att visa humör, om jagtycker att man ställer, jag har inte sagt dumma frågor, men frågor som är avden karaktären att jag kan bevisa att de är felaktiga. Och om jag redovisarfelaktigheterna, tycker jag att man skulle kunna lugna sig. Jagkan inte tänka mig, , att det är så svårt alt fåutskrifter från av de sändningar som sker i radio ochtelevision. Självfallet tog jag in utskrift av de svar på de härfrågorna som lämnades - som tidningen hade denartikel som har nämnt. Jag gjorde det därför att dessanågot vilseledande uppgifter då redan hade kommit fram - attindustridepartementet förhandlade, att det här visste ingen i Statsförelag om -och jag ville göra klart att della var fel. Därför sade jag - jag citerar urutskriften: "Detpågår kontakter, det stämmer. Det har samband med att när förberedelsearbetetpågick för 80 så tillskrev regeringen och " - jag upprepar inte vad jag redan har sagt iinterpellationssvaret. Såfortsatte jag; "I samband med de kontakterna togs från tysk sida uppfrågan om man kanske i stället för att ta ned stålämnen till skullekunna gemensamt bygga upp ett valvsverk. Vi fick en förfrågan Sedan fick jag frågan: "Hur ställer sigregeringen lill att få ett så att säga utländskt ägande i en svensk viktigbasindustri?" Jagsvarade att vi "betraktar det här såsom ett led i en marknadsföring"och underströk att det är av intresse att undersöka saken, och att NJA nu gördet. Jagvar mån om att gå ut med det klariäggandet, samma som de här beskeden kom i tidningarna. Jag kanha förståelse för omhan inte läser allt, men om jag inte ringer lill så hadeju han kunnat under hand fråga mig, om han hade velat: Stämmer det här? Nuställde han frågan här i , och jag har svarat på den. Jag hade välfunnit mig i det här, sedan jag lämnat svaret, men del som i någon månirriterade mig var att inlägg helt gick ifrån det somvar centralt i själva frågeställningen och i mitt svar. Men,, vi skall återkomma till det här. Jag är beredd att svarapå en rad av dé frågor som nu har kommit med - och jagförvägrar honom självfallet inte att fråga. Det tillkommer herr talmannen attlämna ordet till , och del tillkommer också herrtalmannen, förmodar jag, att lyssna lill vad säger - ävenom jag kan förstå att det inte alltid tillhör det roligaste man kan ha i sintillvaro. Jaghar , herr talman, förmånen alt kunna lämna kammaren för att resa, men jaghoppas kunna återkomma och svara på en del av de frågor som ytteriigare kommer att ställa. Torsdagenden 27 febmari 1975 Omplanerna på ett valsverk vid NJA Hen (): Det kanske skulle vara nyttigt för regeringen att komma i oppositionnågon gång. Jag har böfiat förstå det när jag upplever en debatt som denna. Dåskulle statsråden till att böria med märka att möjligheterna alt få utskrifterfrån är obefintliga, utom tydligen om man är statsråd. Omman vill be en motståndare i en debatt om överseende för att man har bråttomtill ett tåg, är det föga mänskligt att det sista man gör när man kliver i vägär att rada upp en serie förolämpande felaktigheter. Jag har grundat mininterpellation på felaktigheter, påstår industriministern. För kvarvarandeledamöter - speciellt för kvarvarande socialdemokratiska ledamöter - skall jagbe att på nytt få läsa upp hur min fråga löd i inlerpellationen: "Villindustriministern redogöra för planerna på att bygga ett stort valsverk och försättet på vilket olika förhandlingar i denna fråga drivits?" Är desocialdemokratiska ledamöterna här beredda alt begagna den fria yttranderätten,ta indusiriministern i försvar och göra gällande all jag här endast har frågatom något felaktigt? Jag har ju frågat: Vill industriminister redogöra för planernapå att bygga ett stort valsverk? Är del en felaktighet? Vi har ju fått höra isvaret all man utreder frågan om byggande av ett valsverk. Detär detta som är huvudproblemet i min interpellation. Beslutsordningen är enbetydligt mindre fråga. Jag nämnde att , chefredaktör för tidningen , hadeskrivit en artikel under rubriken . Där fanns bl. a. följande mening; "Alla har rätt alt få vela,och all få vela utan alt först fråga." Industriministerns uppfattningtycks vara den att man inle har rätt att få veta ens om man frågar. Omden framtida organisationen av ramptjänsten vid flygplatserna Omindustriministern hade varit kvar så hade jag kunnat tala om för honom vad hankanske ändå snabbt får reda på, nämligen att jag förvisso skall tillmötesgåhans oerhört heta önskan att i grunden få debattera dessa frågor genom attframställa en interpellation till i delta ämne. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om den framtida organisationen av ramptjänsten vidflygplatserna Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda interpellation, nr25, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att redovisa min syn påramptjänstens framtida organisation vid våra flygplatser och de åtgärder somkan bli aktuella i anledning av organisationsförslaget Ramp 73. Maj:t uppdrog åtluftfartsverket att med sikte på en för flygtrafiken rationell ordning upprättaen plan, som ger verket underlag för en samlad bedömning avrampfiänstverksamhelens organisation och ekonomiska betingelser. Inom ramenför uppdraget utarbetade luftfartsverket en preliminär rampfiänstplan - den s.k. Ramp 73 - som har legat till grund för överiäggningar med bl. a. berörda personalorganisationeroch flygbolag. har därefter beslutat att t. v. under enfemårsperiod bibehålla den nuvarande organisationen av rampfiänslen samtutfärdat regler för hur verksamheten skall bedrivas. Hen (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min interpellation. Detklargörande beskedet innebär att den nuvarande organisationsformen förrampfiänslen på våra flygplatser bibehålls . Ispörsmålets föriängning ligger naturiiglvis frågan om utredningsarbetet iluftfartsverkets regi fortsätter med sikte på att man skall lämna ett nyttorganisationsförslag när femårsperioden går mol sitt slut. Därmedkan vi för lämna den delen av ärendet. Förutom det viktiga i attsakfrågan har fått sin belysning i kommunikationsministerns svar finns delockså en alldeles särskilt grundad anledning till att frågan förts tillriksdagen. Det gäller formerna för utredningsarbetets bedrivande. Dekonsekvenser som ändrade former för rampfiänslen kunde ha fått för deanställdas arbetssituation borde i sig vara en motivering för att de anställdaskulle vara representerade i utredningen. Jaghar konstaterat - efter flera samtal med företrädare för de lokalt verksammafackliga organisationerna - att de kontakter som funnits parterna emellan underutredningens gång varit lösliga och inle funge- Inle hellerinformationen från utredningen till de anställda har fungerat. De handlingarsom finns att studera i ärendet ger närmast en känsla av att luftfartsverketkänt sig besvärat av det behov av fortlöpande information som de anställdaframfört krav på. Därigenom haren allmän oro uppstått bland den berördapersonalen som - om det framlagts ett förslag om överflyttande av rampfiänslenfrän SAS och Linjeflyg till luftfartsverket - känt sin nuvarandearbetssituation hotad både i fråga om tryggheten på arbetsplatsen och i frågaom sina övriga anställningsförhållanden. Tillsaken hör att luftfartsverket i skrivelse inbjöd vissapersonalorganisationer och företag, berörda av rampfiänstens framtidaorganisation i , att delta i utredningsarbetet. Detta ledde till att bl.a. transportarbetarnas fackliga organisation liksom SALF - genom - utsåg representanter i utredningen. I den nämnda skrivelsenhade luftfartsverket också angivit tidpunkt för sammanträde i utredningen.Något sådant möte eller något möte därefter kom emellertid aldrig lill stånd. Iskrivelse till luftfartsverkets styrelse har också defackliga organisationernas delegation för rampfiänstfrågan - det gällerTransport, Arbetsledarna, /-framförtkritiska synpunkter mot de former som luftfartsverket valt för att slutföra detviktiga utredningsarbetet om rampfiänslen. Det vällovliga syftet att skapa ensamverkan på utredningsnivå med de anställda full-föfides aldrig. Resultatetav luftfartsverkets förslag och kommunikationsministerns svar här harändå blivit att personalorganisationernas önskemål om en oförändradorganisation för rampfiänslen tillgodosetts. Jag tycker att en lösning somsvarar mot de intressen som de anställda i förelaget företräder är både riktigoch eftersträvansvärd. De många turerna och konfrontationerna under dethittillsvarande utredningsarbetet mellan luftfartsverket och de anställda måsteframöver ersättas med elt förtroendefullt samarbete. De meningsskiljaktighetersom kan finnas vinner på en öppen redovisning där de berörda - oavsettanställningsform -är på samtalsnivå. Jagvill därför hemställa till kommunikationsminister att deanställda, om och när frågan om rampfiänslen skall fullföfias i en eller annanform, ges både en formell och en reell uppgift i utredningsarbetet. Omden framtida organisationen av ramptjänsten vid Jlygplatserna Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr36. § 12 Anmäldes ochbordlades Nr 1830 av herrWachtmeister i med anledning avpropositionen 1975:17 angående meddelande av lokala sjötrafikföreskrifter § 13 Anmälan avinterpellation Torsdagen den 27 februari1975 Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet Nr37 av () till herr försvarsministern om försvarets inköp avdatorer; har försvaret arbetat med vissacentrala projekt vilkas genomförande förutsatt två nya stordatorer. Hösten 1970gjorde statskontoret en offertförfrågan inför en beställning av dessa datorer.Ett år senare tecknade statskontoret ett preliminärt avtal med ett företag omleverans av datorerna. Trots att del nu är över 3 1/dettapreliminära avtal slöts har inte datordriften kunnat påbörias. Orsaken tilldetta har varit att en våldsam debatt utbröt om val av leverantör m. m., vilketmedförde att ny leverantör utsågs i konselj . Därefter harständiga förseningar av leveransen omöjliggjort start av det sedan längeplanerade arbetet inom berörda myndigheter. Trots att den preliminärt utseddaleverantören kunde utlova leverans (efter slutet avtal)av den första datorn har det efter ständiga förändringar av förutsättningarnainte gått alt ulföra leverans av den första anläggningen förrän i februari1975. Deav försvaret efterfrågade och i försvarets rationaliseringsinstitutsoffertunderiag preciserade datoranläggningarna var en gång avsedda att användasinom en rad av fredsmaktens viktigare områden. Exempel på sådana är utförandeav väderprognoser, förnödenhelsredovisning, transporlplanläggning,produktionsplanering, mobiliseringsreversal, in-mönslringsöversikler,flygmedicinsk registrering, byggnadsplanering, ammunitionsredovisning,materielregistrering, reservdelsförsörining och underlag för krigsplacering.Det var således för det aktuella offerlunderiaget avsett att enmängd viktiga uppgifter skulle tilldelas de nya datoranläggningarna. Somframgått av del anförda är del en rad förseningar som präglat arbetet införleverans av de båda datamaskinerna. Så sent som meddelade denslutligen utnämnda leverantören att leverans av de båda maskinerna skulle skeden och . Därefter försenades tidsplanenytteriigare . Det är uppenbart att förseningarna förorsakat försvaretsolika myndigheter en rad extra kostnader på avsevärda summor. Belopp istorieksordningen 10 milj. kr. har nämnts enbart för att täcka myndigheternasextra arbetsinsatser. Uteblivna rationaliseringsvinster inom berördamyndigheter uppgår dock till mångdubbelt högre belopp. Detviktigaste i denna fråga om försvarels köp av datorer är dock i vad månkrigsplanläggning och övriga centrala uppgifter inom freds- makten har blivit lidande.Åtskilliga projekt kommer att bli försenade, uppskattningsvis uppemot två treår. Andra projekt kommer med all sannolikhet att helt skrinläggas på grund avatt de levererade maskinerna ej kommer att uppfylla de för 2 1/sedanavtalade kraven. Sedanleverantören meddelat att produktionen av de stora datorerna vid förelagetskall nedläggas har försvarets ställning som kund ytterligare försvagats.Möjligheterna att utveckla systemen med de nu beställda maskinerna är högstbegränsade. Genom det lilla antalet tillverkade enheter av den typ somförsvaret beställt uppstår också problemet med hur försvaret i ett krislägeskall kunna finna ersättningsmaskiner vid driftstopp, sabotage e. d. Atttillverkaren av datorerna, tvärtemot planerna , nu avser attlägga ned tillverkningen på grund av för liten efterfrågan kan allvariigtdrabba delar av försvarets verksamhet och beredskapsplaner. Isammanhanget bör också påpekas att ett skäl för regeringens val avdataleverantör 1972 var behovet av stöd för utvecklingen av svenskdataindustri. Del är då anmärkningsvärt att leverantörens arbete medstordatorer enligt tidningsuppgifter kommer att överföras till ettinternationellt dataföretag med vilket leverantören påböriat ettsamarbete. Medhänsyn till de här relaterade händelserna och utvecklingen av försvarets inköpav datorer hemställer jag om kammarens tillstånd att till herrförsvarsministern få framställa följande frågor: