prot · FZ0981 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna proposilion bygger på förslag årsskatteutredning och innebär ökad enhetlighet och även ökat hänsynstagande lillframför alll flerbarnsfamiljernas problem. Det är något som vi hälsar medlillfredsslällelse. Del har alltför ofta hänl alt familjer med många barn, meni och för sig normal inkomsi, föll behålla så lilel av sin inkomsi efterskatleavdrag all de för sin försörining varil hänvisade all söka komplellerandesocialbidrag. Mensamiidigl, fru lalman, släller del här förslagei brisierna i nu gällandeskallesysiem i obarmhärtig dager och visar dagens orimligl hårda skallelryck.Del skulle nämligen, kort sagl, knappast spela nägon roll om en irebarns-familjhade en inkomsi pä , eller någol där emellan, om enfyrbarnsfamilj tjänade , eller någol mill emellaneller om en fembarnsfamilj hade , eller en inkomsidär emellan. Vid de lägre inkomslgränserna skulle i Slorl sell hela inkomslenbehövas för uppehällel och den del av hyran som inie läcks av bosiadsiillägg.Skall skulle då över huvud tagel inle dras. Försl vid de högre inkomslgränsernaskulle dessa flerbarnsfamiljer få möjlighel ati belala skall i vanlig ordningoch därmed också kravla sig över exislensminimum. I alla de mellanliggandeinkomsiskikien skulle marginalskatten i stort sett vara hundraprocentig.Förhållandet skulle knappast Existensminimum,m. Existensminimum,m. ändras om båda makarnaförvärvsarbetar. Barntillsynskostnaderna i de här slora barnfamiljerna, sommycket sällan kan ulnyttja den kommunala barntillsynen, skulle för det mestasluka vad som blir över av den andra inkomsten efter skall och bortfallnabostadstillägg. Nuframhåller utskottet att de påtalade marginalskalteeffeklerna verkligen är ettallvarligt problem. Men man tillägger att lokala skattemyndigheten har rätt altförhindra att den skatlskyldige tvingas avstå hela inkomstökningen lill skallgenom att i del enskilda fallet föreskriva att skalleavdrag får verkställas medett belopp molsvarande viss angiven kvotdel av inkomstökningen. är eltkorrekl konstaterande. Men denna rält har de enligt anvisningarna i uppbördslagenbara "inlill den gräns där skallen kan ullagas till fullo". Deltainnebär all en flerbarnsfamilj med en inkomsi på som pä grund avexistensminimum kanske helt befriats från skatt kan få behålla ytterligare 2000 - om den skulle förbättra sin inkomst med . innebär då också att de vid en inkomsi på . skulle fö behållakanske 2 000 ä . mer än en annan fembarnsfamilj som har . iinkomsi och som anses kunna betala skatt i vanlig ordning. Del betyder aumarginalskallen däremellan skulle bli mer än hundraprocenlig. Det skulle välinte bara utan även den mest hängivne högskalteanhängareförhoppningsvis finna ganska oacceptabelt. Detär glädjande, fru talman, att man i olika sammanhang äntligen böriar få uppögonen för barnfamiljernas skatteproblem. Men vi kan från vårl håll inle godtaalt delta skall ske lill priset av i stort sett hundraprocentigamarginaleffekter i de vanligaste inkomstlägena. Del måste vara djupt deprimerandeför en familj - som alltså lever på exislensminimum - att inte ha någonegenilig möjlighet alt av egen kraft förbättra sin inkomsi. Vi finner del ocksånedslående all de här marginalproblemen över huvud laget inte berörs iskalteulredningens delbetänkande. Därför har vi från moderat håll funnitproblemet så allvarligt att vi velat göra en direkt beställning lillskatleulredningen om förslag lill snabba ålgärder. Jag ber därmed att få yrkabifiill till reservationen 2. Ibetänkandet nr 32 las också upp frågor som har med pensionärernas beskattningall göra, delta med anledning av motioner från bl. a. moderat håll.Folkpensionärer skall ju fr. o. m. beskattas mer individuellt, dvs. enpensionerad make skall oberoende av den andre makens inkomsi kunna få ett såstort exlra avdrag alt en inkomsi på . ulöver folkpensionenblir skattefri. Den sambeskatlning som var inbyggd i bestämmelserna omförmögenhetsprövning av det exlra avdraget kvarstår emellertid oförändrad. Detbetyder all del exlra avdraget minskas, om värdet av makarnas sammanlagdaförmögenhet överstiger . Om det sammanlagda förmögenhelsvärdeiöverstiger . skall inga som helst exlra skattelättnader utgå. Precissamma förmögenhelsgränser gäller för ensamslående pensionär vid beräkning avdel exlra avdraget. Denna sambeskattning vid förmögenhetsprövningen belyderatt båda makarnas exlra avdrag trappas av mot en och samma förmögenhet. Detblir alltså en dubbel avtrappning av de extraavdragen. Två sammanboende pensionärer som vardera har en förmögenhet på 40 000kr. fär inle någon som helst reduktion av det extra avdraget på grund avförmögenhetens sloriek, om de är ogifta. Men gifter de sig läggsförmögenheierna ihop, och eftersom förmögenheten då uppgår lill . färingen av makarna något som helst extra avdrag - inte ens om deras inkomsterskulle vara så små alt de annars hell skulle slippa skatt. De kan på så sätt gämiste om exlra avdrag på mer än . Vi menaratt detta är orimligt, inteminst med tanke på att pensionerade makar dessutom för lägre folkpension än omde varit ensamstående. Iavvaktan på skalteulredningens förslag har vi därför anvisat en lösning somskulle vara helt oberoende av förmögenhetsöverföringar mellan makarna och somdessutom skulle innebära slörsla möjliga rättvisa i förhållande lillensamslående pensionärer. Vi har yrkat att vardera maken vidförmö-genhelsprövningen skall antas inneha hälften av den gemensamma förmögenheten. Jag ber att få yrka bifalllill reservalionen 3. Ävenom pensionärerna inte skulle ha några tillgångar alt tala om drabbas de ofla avverkligt guldkantade marginaleffekter. gäller framför alll pensionärersom befinner sig i förhållandevis blygsamma inkomstlagen. En ensamståendepensionär i t. ex. med en beskattningsbar inkomst på . harkallt alt räkna med alt av en extra inkomst går bort i form av skatt ochavirappade bostadstillägg. Om inkomslen är lägre försvinner i alla fall 76-8596. En av tankarna bakom den rörliga pensionsåldern - att göra del möjligl attfortsätta all jobba så länge orken och lusten finns - saboteras effektivt avdessa våldsamma marginalavbränningar. Många pensionärer som har sparat föräldre dagar får dessutom finna sig i betydligt lägre standard än de annarsskulle ha haft. Vadberor då dessa marginaleffekter på? Som jag tidigare nämnde tilldelas enpensionär normall ell så storl exlra avdrag att folkpensionen och ensidoinkomst pä högsl . I denna sidoinkomst skall imotsats lill vad som tidigare gällt också pensionstillskotten inräknas. Dettaextra avdrag skall emellertid fr. o. m. trappas av med hela 40 96 av deninkomst som översliger del skattefria beloppet. Detta får samma effekt som enavsevärt högre marginalskatt än normall. Dessutom försvinner bostadstilläggoch eventuellt huslrutillägg med 33 96 av inkomstökningen. syslem som germarginaleffekter på 75-100 96 i de vanligaste inkomsllä-gena kan naluriiglvisinle anses utgöra en tillfredsställande lösning på problemet medpensionärernas beskattning. Förmånga betyder del oerhört myckel för hälsa och välbefinnande alt kunnaforlsälta all arbeta efter förmåga också efter pensioneringen, men motivet fördetla riskerar alt komma bort om nära nog hela inkomslen försvinner i form avskatt och föriorade bosiadsiillägg. Det är då en klen tröst att konsiatera attfolkpensionärerna ändå har en någol gynnsammare total skall än andraskattebetalare. Silualionen skulle förbättras om ell belopp molsvarandefolkpensionen alltid hölls skattefritt för ålders- och förtidspensionärer. Delexlra avdrag som därutöver skulle krävas för en skattefri si- Existensminimum, m. m. Existensminimum,in. doinkomst på 3 800 kr.skulle då kunna begränsas till delta belopp. Av-Irappningen av detta extraavdrag skulle då kunna göras betydligt mindre brant och således medföra mindreförödande marginaleffekter för pensionärer i låga och vanliga inkomstlagen. Jagber därför, fru talman, alt också fö yrka bifall till reservationen 4 sominnebär alt i skrivelse till regeringen uttalar att ell beloppmotsvarande folkpensionen bör vara skattefritt för ålders- och förtidspensionärer. Hen (): Jag skall inte inveckla mig i polemik med ulan jag skallta upp ell förhållande som inie berörs i ulskotisullålandet men som ärbetydligt allvariigare än de som finns där. Detla förhållande gör sig påmint ibörian av varie kalenderår för de många människor som har fött en relativt storkvarskalt och som har anställning hos en arbetsgivare som skall dra av dennaskatt pä lönen. Som vi alla vet är arbetsgivaren skyldig att göra della avdragpå lönen ned till noll. Om kvarskatlen är någoriunda stor händer detta ganskaofla. Den anställde kommer då hem med ett lönekuvert som inle innehåller ettenda rött öre utan bara ett kvitto på att skatten är avdragen. Ett sådantförhållande är väldigt otillfredsställande. Jag haren gång frågat finansminislerni en enkel fråga vad en sådan person skall leva av, men finansministern hadeingel svar till reds. Allra olyckligasl är det om denna person dessutom har ettunderhållsbidrag på införsel hos utmätningsmannen. Underhållsbidraget skallnämligen dras allra försl. Sedan dras preliminärskatlen och därefterkvarstående skatt. Ibeslulel om underhållsbidrag är ett existensminimun utsatt, innebärande attpersonen i fråga skall ha ell visst belopp för egen räkning, och då tror hanall han ändå skall fö det relativt hyggligt. Men har han, som sagt, också enkvarstående skatt, händer det att han blir utan pengar ändå, eftersom delexistensminimum som utmätningsmannen har besiämt icke gäller skatt. Del är intekonstigt om människor tycker att detta är lilel trassligt och besväriigt. Idetla läge skall personen gå lill lokala skattemyndigheten för att få ettexistensminimum som gäller för skatt. Deltahar människor litet svårt all finna rimligl och ändamålsenligt, och det är detinte heller. Framför allt är del oiillböriigi, som jag ser det, att man genommyndighelsbeslul kan beröva en människa varje öre av hennes inkomsi, lål varaalt man sedan kan ordna upp silualionen så all förhållandena blir bättre.Därför borde det kunna finnas - på del sätt som jag föreslog medan jagfortfarande trodde att denna tanke skulle kunna vinna framgång - ell generelltverkande existensminimum. Det borde alltså finnas en bestämmelse som sade aldrig fär beröva någon hela hans eller hennes inkomsi. Eii vissi beloppskulle alllid förbehållas inkomsiiagaren. Personen måsie ju ändå överleva framtill dess att vederbörande kan vända sig lill den lokala skattemyndigheten. Såmycket pengar måste vederbörande ha att han inte riskerar att svälta ihjälinnan han kan få ett exislensminimum efter skatt fastställt. Men egentligen ärdella den nuvarande ordningens Jag har som sagl slutat att motionera om della, men jag tycker all mani en debatt här i kammaren som gäller existensminimum inle kan underiåta att taupp den allvariigaste aspeklen på exislensminimum, och det är den som jag juslnu berört. HenJOHANSSON i (s): Regeringens förslag beträffande exislensminimum har i stort settmottagits myckel positivt. Det framgår av utskottets belänkande liksom också avdet inlägg som gjorde. Men när det gäller del utskottsbetänkandesom nu skall behandlas är inte enigheten fullsländig. Det finns fyrareservationer, avgivna av tvä m-ledamöter i utskottet. Närdel försl gäller frågan om avdrag för nedsatt skatleförmåga har utskottetbehandlat ett fiertal motioner dels , dels . Det är rikligt, somfru framhöll, alt man när utskottet behandlade motioner i dennafråga gjorde ett uttalande, där man framhöll önskvärdheten av allriksskatteverket skulle försöka åstadkomma nya anvisningar och en mera enhelligpraxis. Dessa nya anvisningar kom också . bestämmelser som alltjämt gäller står det mycket riktigt att exlra avdragmedges om skatteförmågan är "väsentligen" nedsatt. Det är, som fruTroedsson sade, ordet "väsentligen" som reservanterna nu vill ha borti denna skrivning. Ulskottsmajoritetenmenar att den begränsning som följer av föreskriften om "väsentligen"nedsatt skalleförmåga bör finnas kvar. Dessutom har vi också framhållitatt man i och för sig kan hjälpa de berörda grupperna bättre genom socialaålgärder än genom långlgående avdragssysiem, som ofla är svårbedömbara och somdessutom -och det är för mig del väsentliga - ju ofta blir ganska ointressantaför personer med mycket små inkomster. Utskottetförutsätter givetvis också alt följer de nyaanvisningarna. Om del skulle visa sig all anvisningarna inle fungerar på etttillfredsställande sätt, har full frihet all aktualiserafrågan på nytt och föreslå nya regler. Delbör väl kanske också framhållas, även om del inte direkt hör lill detta ärende,all exempelvis personer med handikapp ulöver den aktuella möjlighelen tillavdrag också kan fö handikappersäiining, vårdbidrag osv. Del är alltså fråga omen kombination av bidrag och avdragsmöjligheler. Ireservalionen 2 påvisar reservanierna att del i vissa fall kan uppslå orimligamarginaleffekter vid tillämpning av de regler som gäller för beräkning avexistensminimum, och man föreslär, såsom nämndes av , att denakluella motionen skall överiämnas till skatteutredning förbeaktande. Nuär del emellertid så att det förslag som behandlas kommer från denna utredning,varför man väl kan förutsätta att utredningen redan när frågan behandlades därvar väl medveien om de effekter som reglerna kan fö. majoritet eller reservanterna har kunnat presentera någol förslagsom är bättre än del som föreligger, och förslaget medför ju, Existensminimum,m. 10 Riksdageits protokoll 1975/76. Existensminimum,m. //?. trots - enligt fruTroedsson - alla brister dock en väsenllig förbältring för många personer. Närvi dessutom vet att skatleulredningen kommer tillbaka till frågan i samband medatt den skall behandla hela marginalskattepro-blemaiiken är del svårl altförstå finessen med att nu skicka över den här motionen lill den utredning somnyligen har behandlat frågan och som även skall se över den i dess helhel inomen nära framlid. Dessutom har ju ledamöterna i utredningen redan läst bådemolionen och reservalionen och är följaktligen inte på något sätt främmande förproblemen, Ireservalionen 3 tas frågan om folkpensionärernas beskattning upp tillbehandling. Här vill reservanierna au man ulan att avvakta skalteulredningensförslag skall begära ett förslag från regeringen. Del förslag som man då villha skulle ha den innebörden all del gynnar pensionärer med förmögenhet. Omriksdagen skulle begära elt sådant förslag från regeringen, tycker jag delskulle vara rimligl -och t, o, m, troligt -att regeringen skulle vända sig lillskatleulredningen och be om ell förslag från den. Del är emellertid så attutredningen arbetar med både denna fråga och liknande, varför det förefallermig ganska meningslösl alt nu gör en sådan framställning. Bortsettfrån detta kan väl en sänkning av skatten för dem som har förmögenheterknappast vara den mest brådskande och angelägna frågan, F,ö, finns del skäl all uppmärksamma all de nya regler för beskatlning avpensionärer - var inne också pä delta - och som gäller fr, o, m,taxering klarl visar all pensionärerna redan nu har fött en ickeovä.sentlig förbättring av beskattningen i jämförelse med andra inkomsttagaremed motsvarande inkomsier. Jag kan i del fallet hänvisa lill de tabeller somfinns fogade till utskottets belänkande vilka jag lycker i just den här fråganvisar ganska intressanta siffror. Man kan inte, menar jag, hell bortse från enjämförelse mellan å ena sidan pensionärerna och å andra sidan andrainkomsttagare, 1reservalionen 4 förordar reservanierna all skall skriva lill regeringenoch begära elt skattefritt belopp motsvarande folkpensionen för ålders- ochförtidspensionärer. Ärendethar behandlats tidigare. Det är klart att ett sådant förslag kanframslå som särskill positivt för många människor, men fråga är om del ärrimligt att på detla sätt i första hand gynna pensionärer med större inkomster.Visst är det sant alt genomförandet av ett sådant förslag skulle medföra enekonomisk förbällring för mänga, men knappasl för dem som i förslå hand är ibehov av en skattelättnad. De nuvarande reglerna ger i praktiken skattefrihetför pensionärer med enbart folkpension och smärre sidoinkomster, och jagtycker del är den vägen man i sä fall bör gå vidare på för all yttedigareförbättra situationen för folkpensionärerna -någol som jag gärna vill medverkalill - men dä bör man också se lill alt i första hand ge hjälp lill dem som harenbart folkpension med en viss liten sidoinkomst. Det är den sidoinkomsien somman i så fall bör höja någol. Vi lär inle nu kunna nåenighet i denna fråga genom en diskussion här i kammaren, och vi lärinle heller kunna bli överens om nyttan av all skicka motioner ochbeställningar till vare sig regeringen eller utredningar, allra helst somfrågorna redan är under behandling. Med dessa ord vill jag,fru lalman, yrka bifall till utskottets hemställan. FruTROEDSSON (m): Vi är medvetna om att mänga handikappade kan fä bidrag av olika slag.Men det är också väldigt många människor som inte för bidrag på grund av sinahandikapp eller sina omsorger om värdbehövande anhöriga, och vi menar attskallerältvisan kräver att de i stället för en skattesänkning med anledning avden nedsatta skatleförmågan. Jag tror all också i , omhan tänker efter, lycker att det är ganska orimligt att de som har del särskillbesvärligt, därför alt de har dryga utgifter för olika handikapp, också skalldrabbas av långt värre marginaleffekter än andra, Ifråga om flerbarnsfamiljernas beskattning är del ju besynneriigt att 1972 årsskatteutredning över huvud laget inle omnämnde de här marginalskal-leproblemeni sill betänkande. Del lycker vi är illavarslande. Vi menar också att det ärlitet oroande ur den synpunkten att beskattningen bör vara likformig ochrättvis alt del skall krävas en aktiv insats av de flerbarnsfamiljer som hardet ekonomiskt besväriigt. De måste gå lill lokala skattemyndigheten elleransöka hos taxeringsmyndigheterna för att fö de exlra avdragen, menerfarenheten visar all de som bäst skulle kunna behöva avdragen förexistensminimum mycket sällan har haft förmåga att utnyttja dem. Del lycker viär en sak som verkligen borde oroa ulskoltet, I varie fall är jag lacksam om vikan vara överens om att det är orimligl alt flerbarnsfamiljer i de allravanligaste inkomstlägena skall drabbas av i slorl sett 100-procentigamarginaleffekter. Närdel gäller förmögenheisprövningen av pensionärernas exlra avdrag tror jag altherr i bevisade litet mer än han borde bevisa. Deskattetabeller som är fogade lill utskottels betänkande och som visar attpensionärer kan vara bättre gynnade än andra inkomsttagare i sammainkomstlagen gäller nämligen inle dem som har förmögenheler över 80 000 kr.Tvärtom har mänga av dessa pensionärer, som kanske har sin förmögenhet bundenpå elt eller annat vis, del långt sämre ställt än de som bara har folkpensionoch pensionstillskott. Det är en av anledningarna till att vi har reagerat iden här frågan. Slutligenhar vi frågan om skattefri folkpension. Jag kan helt hålla med om att mannormall skall ha enahanda lösningar för alla kategorier av skattebetalare, menibland måste man accepiera speciallösningar. Och jag menar alt man måstegörandet för pensionärerna, eftersom majoriteten av dem beflnner sig i de lågainkomstlägen som framför alll drabbas av de orimliga marginaleffekterna. i sade all man också ömmade för pensionärerna. Jag skullevara väldigt tacksam, om vi som en uigångspunki i alla fall kunde vara hellöverens om all det är fullständigt orimligl att pen- Existensminimum,m. Existensminim um, /? ?.///. sionärer i låga ochvanliga inkomstlagen skall drabbas av marginaleffekter på ända upp emol 100 96, HenJOHANSSON i (s): Lägel är ändå del alt om personer har dryga utgifter exempelvis pågrund av handikapp för de en handikappersättning, och det går också alt fåvårdbidrag. Jag vill påslå all behandlingen av de här ärendena ule ipensionsdelegationer och på andra områden, exempelvis inom landstingen när detgäller vårdbidrag, också är ganska generös. Närdet sedan gäller de tabeller som jag åberopade och som komtillbaka till förmodar Jag alt vi är överens om vad del är de visar. menade alt det inte framgår av dem att pensionärer med förmögenheterskulle vara särskill gynnade, och del är väl riktigt. Men - och jag tror att vihar varit inne på det i en tidigare debatt - det är inle pensionärer ellerandra personer med förmögenheter som vi i första hand vill uppmärksamma när delgäller skaiielältnader. Jag vidhåller att pensionärerna redan nu i jämförelsemed andra inkomsttagare är relativt gynnade. Jag har inget emot att man gerpensionärer lättnader i beskattningen, men då får man se lill alt det är depensionärer som har del sämst ställl som i första hand får dem. Jag är hell underkunnig om möjligheterna all fö handikappersättningoch vårdnadsbidrag. Men vårdnadsbidragel för handikappat barn ärskattepliktigt. Då är det väl ändå orimligt att en ensamförälder, som har enganska låg inkomst och som dessutom skall skatta för den härvård-nadsersäliningen, inte skall kunna dra av hela den merkostnad som barnelshandikapp kräver om denna förälder ökar sin inkomst från t, ex, ,inkl, vårdnadsersäliningen till . Del är väl ändå galet att de som harde drygaste utgifterna för ell handikapp också skall drabbas av de meslorimliga marginaleffeklerna. Närdel gäller delta med pensionärerna och förmögenhet kan mänga av dem ha enförmögenhet som inte pä någol vis kan realiseras. Den kan vara bunden i enfordran eller i elt hemman som har varit deras sparbössa under hela derasaktiva liv. Gäller del en villa eller ett myckel litet hemman kanförmögenhelsvärdei reduceras vid skatteberäkningarna. Men om de t, ex, har enarrendeinkomst som de har satsat på i stället för ATP därför att de har velalpensionera sig på sill lantbruk får många del, som jag sade, betydligt mycket sämreän om de över huvud tagel inle hade lagl undan för äldre dagar och sparat ifastigheten. Delär ganska orimligl alt de som på papperet kan-vara - lål oss direkl sägadet-kapitalister, som kanske har ell förmögenhelsvärde , isitt hemman, ofta för så liten behållning att det skulle ha varil bälire fördem om de inle haft någonling annat än folkpension och sedvanligapensionstillskott. i (s): Jag skall inte förlänga deballen med mänga ord. Jag tror all oavsetthur reglerna utformas när del gäller beskattning, bidrag o, d,, så kommeralltid och andra all kunna visa på marginaleffekter som kansynas vara oförmånliga och kanske även oriinliga. Någonslans blir del en sådanhär marginaleffekt, och del tror jag inle vi kan komma ifrån. Del finns alltidlillfälle till kritik med anledning av dessa marginaler. Närnu skalleutredning har till uppgift alt göra en översyn av hela dettaproblem, är del dä inte skäl att i varje fall vänta och se hur långtulredningen kan komma med sitt förslag och om det finns någon chans all lösaproblemet på ett hyggligt säll? Jag tror att det blir väldigt svårt alt hittaen lösning, men läl oss vänta med en debatt tills förslaget har kommil. Existensminimum,m. Överläggningenvar härmed slutad. Mom. lal och mom. 2 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 avherr i och , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärivolering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller skatteutskollels hemställan i betänkandet nr 32mom, 1 a 1 och mom, 2 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av i och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resullal: Mom. I a 2 - i a 6 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i och , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad.