prot · FZ09103 · 1975-12-31 00:00:00 — måste skolan alltmeranpassas lill nödvändigheten att ge både teoretiska kunskaper och praktiskafärdigheter för ett samhälle, som på en gång - det är det paradoxala -uppmuntrar specialisering och kräver allroundförmåga. Detfinns behov av en översyn av gymnasieskolan. Del har uttalats från olika håll.Några av problemen har tagils upp i det i går behandlade betänkandet nr 21 frånutbildningsuiskotlet. Översynen måste gälla både inriktning och arbetsformer igymnasieskolan liksom innehåll och i vissa fall organisatoriska former. Detär nödvändigt med sektorsvisa genomgångar, det är nödvändigt med enkontinuerlig läroplansuppföljning och det är nödvändigt all övervägamöjligheten atl varva utbildning och arbeie. Men det räcker inte med dessainsatser på speciella områden eller fält, utan det finns behov av en vidareöversyn. Detta har också anförts här i kammaren, bl. a. i debatten omläroplaner förra årel, och det har lagils upp i en motionav i m. fi., där man yrkal på en översyn avgymnasieskolans inriktning och arbetsformer under medverkan av parlamentariker- en motion som kommer att behandlas i anslutning till diskussionen om skolansinre arbete. Medverkan avparlamentariker är viktig med hänsyn till utbildningens Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. betydelse och förankringeni skilda samhällsuppfattningar. Det kontinuerliga uppföljningsarbetet i SÖ:sregi bör kunna ge underlag för en mera vid överblick. Behovetav organisatoriska förändringar har aktualiserats i ett par motioner sombehandlats i del här belänkandet och av vilka åtminstone en har berörtstidigare . Jag lycker alt båda molionerna är viktiga från minautgångspunkter sett. Båda motionerna är beroende såväl av den seklorsvisagenomgången och översynen som av mera övergripande bedömningar. ' i har yrkal alt den tvååriga trädgårdskursen - enspecialkurs med linjekaraktär - skall ges ställning som linje. Han har bl. a. åberopaten ofta förekommande samlokalisering med jordbruks- och skogsbruksundervisningav linjekaraktär. Det är inget tvivel om att en ändrad status kan vara riktig.Del tycker utskottet också. 1 slutet av höstsessionen angav utskottet ianledning av en likartad motion, som hade uppskjutits från vårsessionen, all"målet bör vara atl de tvååriga studievägarna inom områdena jordbruk,skogsbruk och trädgårdsnäring likställes i utbildningsorganisationen".Delta har utskottet anfört, även om utskottet inte kunnat tillstyrka motionenmed hänsyn till de följdverkningar beträffande andra kurser som skymtar. Deltabestyrker, herr talman, behovet av en översyn - både en sektorsvis gående ochen mera övergripande översyn - av organisationen. Del gäller där ocksåfördelningen mellan specialkurs och linje över huvud, och det har betydelseäven för en mer övergripande översyn där del är nödvändigt att också ha medandra synpunkter än dem som representeras av pedagogiska experter. Detgäller också frågorna om medgivande till försök med särskild samordnadgymnasieskola - SSG - i och i , av vilka det förra falletalldeles har berörts i debatten. Det är där fråga om en översyn avorganisationen. Men det gäller inte bara en snäv översyn utan också frågan ominriktning och arbetsformer. Låtmig peka på inställningen till frågorna om vikten av specialiseringsmöjligheteroch vikten av närhet lill utbildning. Ännu har inte någon utvärdering av depågående försöken med SSG gjorts, men såvitt jag kan förstå är dehittillsvarande erfarenheterna goda, och åtminstone mig förefaller det som omutvecklingen går i den riktningen, att i valet mellan tillgång lill utbildningpå nära håll och möjligheterna till en vidare specialisering allt fier väljerdet förstnämnda alternativet. De ökade möjligheterna till vuxenutbildning ochde snabba förändringarna i samhällel understödjer ell sådant val, där det måsteförekomma. Utskottethar, som det har sagts här, inte heller någonting att invända mot alt en sådanförsöksverksamhel kommer till stånd så snart förutsättningar finns, som detheter i fråga om försöksverksamheten med SSG i . Det är riktigt attdet från lokalt håll framförts propåer om en utvidgning av den pågåendeförsöksverksamheten när vi kan hjälpa till med att råda bot på bristen pågymnasial undervisning inom vissa områden. Jaghar all förståelse för behovet av ytterligare gymnasial undervisning i den härdelen av landet. Men det kan inte vara sak all ta ställning lill enlokaliseringsfråga av den karaktären. Där måste huvudvikten ligga på deavgöranden som fattas av de ansvariga skolmyndigheterna och ytterst avregeringen. Detgäller inte bara lokaliseringen - där del är nödvändigt med samråd ochhänsynstagande till de önskemål och behov som finns lokalt - utan ocksåomfattningen av försöksverksamheten. Riksdagenhar såvitt jag kan förstå gjort ett påpekande både om behovet av ytterligaremöjligheler till gymnasial undervisning och om att försöksverksamheten på dethär området kan behöva utvidgas. Manhade kanske kunnal komma längre. Men jag tror inle det. Jag tror alt dettapåpekande - med hänsyn till de människor det gäller -har nått dem det bör nå. Jag har inget annal yrkande än om bifall till utskollets hemställan. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Det har -jag erinrar om debatten kring enskilda skolor vid behandlingeni går av ulbildningsulskoltets betänkande nr 21 - hållitsmånga gravtal över nedlagda enskilda skolor. Statsmakterna har med framgångagerat lieman, och många skolor har gått i graven. Medutgången av innevarande vårtermin försvinner ytterligare en enskild skola,. Jag har ägnat institutet ett särskiltyttrande. Det borde - om jag varit vitter nog - ha blivit ett äreminne. Turernakring institutets hädanfärd i sin nuvarande form som regelrätt skola medschemalagd undervisning och statsbidrag har varit många, men är det slut.Skolstyrelsen i åtar sig etl slorl ansvar då den anser sig på annatsätt kunna ge den undervisning som institutet tillhandahållit.Måhända är detta möjligt rent formellt selt men icke så säkert reellt. Manfiyttar inte utan vidare över tradition, miljö, specialitet, erfarenhet,attraklivitet. Lärarna skingras och med dem upplöses lagverkan. Sååterstår i två enskilda gymnasier, väl renommerade ochiraditionsbärande och med god miljö, mångårig erfarenhet och utmärktalärarstaber. Deär förmodligen för bra för att vännerna av likriktning och uni-formiiet skallkunna hålla sig stilla. Statsmakternas negativa inställning till enskildaskolor är ett sorgesamt och ulvecklingsfienlligt inslag i vår tids svenskaundervisningshistoria. Detsom rivs ner är tyvärr icke lätt att åter bygga upp om och när man så skullevilja då tidens pendel vänt - och den vänder säkert. Engång borta - förmodligen för alltid borta. Endast minnet lever ytterligarenågon tid. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. I detla anförande inslämdefru (). HerrALEMYR (s): Det behövs nog en konstpaus nu efter begravningslal.Jag kommer inte att vara lika ödesmättat allvarlig utan räknar med attdiskussionen om de enskilda skolorna blev avklarad här i i går, ochjag tar inle upp den kastade handsken. Jagkommer, herr talman, i det här inlägget endast att beröra de frågor därutbildningsutskottet har delat sig. Som kammarens ledamöier är vi på de fiestapunkter överens. Det gällde i går, då beviljade anslag påbortåt 8 miljarder. Det betänkande som vi nu behandlar gäller inte så mycketpengar - det är fråga om ungefär 2 miljarder. Betänkandet spänner över ensektor av samhällslivet där ungefär 250 000 människor bedriver studier och dären mängd människor är anställda i olika funktioner. Detär värdefullt att notera all det råder så stor enighet som det gör omgymnasieskolan i det här belänkandet. I SIA-propositionen erinras om dengymnasieutredning som skall tillsättas, och jag går inte in på den frågan , för reaktion på detta besked från regeringens sida kommer ju isamband med att SIA-propositionen behandlas av . FrökenHörlén vill ha mera pengar till tekniska och administrativa stödåtgärder förhandikappade elever. Jag kan gärna säga att när utbildningsutskottet inteföljer med hela vägen och ger lika mycket pengar som fröken föreslår, såär det ju inget ställningstagande i sakfrågan - det är bara fråga om hur manbedömer de tillgängliga resurserna. Jag vill erinra om all i åretsbudgetproposition förordas en uppräkning av anslaget. Det är enfortsatt ökning av de medel som anvisas på detta viktiga område, och jag ulgårifrån all allleflersom våra resurser ökar skall vi ge de handikappadestuderande ungdomarna allt större stöd. Så några ord omgymnasieskolan i . Dethar framhållits av fiera talare atl utskottet säger att i princip skall interiksdagen ange till vilka orter man skalllokalisera gymnasieutbildning av dethär slaget. Och jag vill upprepa det. Den som läser utbildningsutskottetsbetänkande skall finna att del förekommer icke en rad i det som kan tolkasnegativt för den del av som önskar ny gymnasieskola. Men jag villsamtidigt erinra om atl när tillstyrker ett försöksgymnasiumi förutsätter styrelsen att gymnasieskolan i skallförsvinna. Det betyder, som det kommer atl uppstå vissa risker förgymnasiet i , att en ort i som har besvärliga sysselsättningsproblemskulle förlora en viktig del av sina utbildningsresurser, om man koncentreradeverksamheten till . De här avvägningarna måsle göras, och utskottethar bara erinrat om del, men tar i övrigt inte ställning i frågan ulan menaratt del skall ske i annan ordning. Det skall skolmyndigheterna och regeringensvara för. FrökenHörlén säger att det har skett en förbättring av formuleringarna iulskoitsbelänkandet, och jag tolkade fröken så alt hon menade att detvar anledning att ge henne en blomma för det här. Det vore hell oförtjänt, föralla partier i utskottet har varil lika intresserade av att finna formuleringari utskottsbetänkandet som inte på något sätt skall låsa utvecklingen avgymnasieorganisationen i . FruLanlz avslöjar intressanta interiörer från vpk:s interna arbete. Hon säger atlom någon motionerar inom vpk, så måste alla de andra rösta på de motionerna.Det är i och för sig en intressant statsvetenskaplig information som vi harfått, men det påverkar ju inte utskottets ställningslagande i den här frågan. Jag ber att få yrka bifall till utbildningsutskottets hemställan ibelänkandet nr 22. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. FrökenHÖRLÉN (fp) kort genmäle: Jag vill bara uttrycka min tillfredsställelse över atl vi lill sistblev eniga om de formuleringar som gäller . FruLANTZ (vpk) korl genmäle: De motionsförslag som vpk lägger fram i brukar vara så välunderbyggda all vi följer våra partikamraters motionsinitiativ. Vitycker inle all del är till fyllest atl, som ulskollet skriver, vänta till 1979med all ge en gymnasieskola. Vi föreslår därför atl enförsöksverksamhet startas så fort som möjligt. Del är också vadskolöverstyrelsen har förordat. Det är bara märkligt au regeringen har lämnatdel förslaget utan åtgärd. Omman menar allvar med den skolpoliliska målsättning som vi har varilöverens om, alltså all ingen av ekonomiska, sociala eller regionala skäl skallbehöva avslå från skolgång, så får man väl också försöka leva upp lill den målsättningen.Och i detla fall finns det anledning för all uttala en viljeyttringoch se lill att del blir en gymnasieskola i . HerrALEMYR (s) kort genmäle: fick vi höra all alla moiioner som vpk väcker är så bra alt de måslebifallas. Den informationen är ännu intressantare än den tidigare. FruLANTZ (vpk) korl genmäle: Jag iror del är bälire, ,all vi håller oss lill sakdeballen. Men har nog där ganska dåliglpå folierna och därför måsle han la lill demagogiska grepp när han debaiierar. () korlgenmäle: 1 sakdeballen om elt försöksgymnasium i har jag utvecklatvad utskottet har för uppfattning. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. har uppfallai det, såhänvisar jag lill vad ulskollet har skrivit i betänkandet. Herr andre vice talmannen anmälde att att lill protokollet få antecknat alt hon inte ägde räll tillytterligare replik. HerrHENMARK (fp): Allra försi vill jagsäga all jag med lillfredssiällelse nolerar vadulskollet skrivit i sitt belänkande och vad fröken här minde om, altulskollet för sin del inie har någon erinran mol anordnandet av enförsöksverksamhet med SSG i så snari förulsällningar härförföreligger. Det var roligt alt höra all ulskollei inle har någon erinran moldel. Däremoi blev jag litet förvånad när det sades all det inte skulle finnasnågra förulsällningar för sådan försöksverksamhel . Del måsle väl ändå varaskolöverslyrelsen som har ganska slorl infiy-lande när del gäller alt tala omhuruvida de förutsättningarna finns eller inle. Sedanvill jag också bemöta utskoltels ordförande med alt säga atl skolöverslyrelseningalunda har lämnal ål silt öde ulan ivärlom förutsali all denAMS-ulbildning som meddelas i skall fiytlas över lill Tomelilla.Därigenom skulle bli ganska väl försen med utbildningsmöjligheter, omän av någol annal slag eftersom del inte är lämpligt atl förläggagymnasieutbildning lill , som ligger så nära Ysiad. Jag harskolöverslyrelsens skrivelse här i min hand, och den är en ganska noggrannpenetrering av både lokalmöjligheterna och del befolkningsmässiga underlagel.Man har där särskill belonal all ålgärder har vidlagits för all Ysiad inteskall få några lediga skollokaler. Den utbyggnad som skett där skall användasfulll raiionelll. Del lycker jag också bör sägas i detla sammanhang. Vidarenoterade jag med tacksamhet vad i sade, att del ärviktigt all riksdagsmän från olika län påpekar de brister som där kan finnasinom utbildningsområdet. Del är lilel annorlunda än vad sade. Honmenade all en sådan här molion väckis av rem vallakliska skäl, alltså för allsamla rösier. Jag hoppas att del inle är uimärkande för andra partier iriksdagen all man väcker moiioner för all skapa någol slags gloria kring sig.Del har ålminslone inle varil milt syfte. Jag har funnit all det råder brist pågymnasieutbildning i Simrishamnsområdei, och del finns då anledning all föreslåen sådan där. har också själv bekräfial all molionen är sakligtmotiverad genom att säga atl vpk följer upp de förslag man anser sakliga ochrikliga och har ju här följt upp min molion. Millegei personliga upplrädande har blivii föremål för en viss debatt. Min mening iden här frågan hade jag innan jag skrev molionen, den har jag hafi i många åroch den har jag allljäml. Och jag iror inle all jag behöver jusl någraanvisningar om hur jag skall bära mig ål för all föra fram saken. Lägetär det alt varit en utpräglad jordbruksbygd. För bara sedanfanns det inom della område två lantbruksskolor och en lanthushållsskola. Men idenna bygd liksom i andra delar av vårl land har en starkstrukturrationalisering gått fram. Jordbruket har mekaniserats och rationaliserats,och antalet människor som arbetar i jordbruket har minskal. Desom då rationaliseras borl måsle gå över lill annal arbeie. I regel går man dåöver från jordbruk lill exempelvis induslri. Men del har varil svårl all fåinduslrier lill della område. Del har enligl vad invånarna själva säger berollpå två omständigheter. Denena är atl kommunikationerna inte är de bästa. Där finns rätt mycket vägar, mende är inte av god kvalitet. Det har varit ett problem atl fåkommunikationerna utbyggda. Denandra är all man inie har några utbildningsmöjligheter. Och del är inle någotnyll. Jag har siuderal denna fråga sedan tiden innan jag salt i . Delväckies redan då moiioner i bägge kamrarna om ett gymnasium i området, men detblev inte så. Närjag kom lill gick jag i speisen för en liknande framställning. JagIror del var fem partier som slod bakom molionen . Det gjordes då en dellovande uttalanden i utskottet. Det sades all i departementet pågick enuiredning om gymnasiala modeller för platser där det inle fanns så braunderlag. I avvaktan på all dessa modeller skulle färdigställas ville man intetillstyrka förslaget om ell gymnasium i . Däremoi sade man då inleatt del rent principiellt skulle vara fel atl uttalade sig för ellgymnasium här eller där. Men på grund av den uiredning som pågick ville man dåinte fatta någol beslut. Jag godtog den förklaringen. Modellenhar nu färdigställts. Den är under prövning, jag tror atl det är på åtlaställen. Men när del kom lill krilan logs icke med. Det är ett bekymmer för hela området. blev del någol av en ljusning. Då kom försi och främsl den nyagymnasiereformen. Då sades del all man i skulle få ell gymnasium såbeskaffat all praktiskt lägel varenda pojke och fiicka skulle ha möjlighei auefter fortsäiia med gymnasial ulbildning. Delta skulle inte fåhindras av geografiska eller ekonomiska skäl. Men då måsle man se till all deockså kunde komma lill ell gymnasium, och många trodde all del nu skulle blibälire också i . Närriksplaneringen genomfördes klassades som regionalt centrum.Samlidigl sades del all elt regionalt centrum skulle ge en viss service både åtsin egen ort och ål kringliggande kommuner. I sådan service ingick ocksåmöjlighet till gymnasial ulbildning. Om jag inte minns fel ullalade regeringenau den hoppades all kommuner och myndigheter skulle göra sill bäsia för allrealisera den tanken. är nu ell regionall cenlrum, men kommunen haringen gymnasial ulbildning. Anslaglill gymnasiala skolor m.m. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Kommunmännendär har verkligen lagt ner ell myckel ambiliöst arbeie för att nå det mål somregeringen själv har ställt upp. De har begärt all frågan om engymansieskola i skall prövas på nyll och all skall fådelta i de prov som f. n. pågår. Och man trodde all saken var klar och all delvar prakliskl lagel frill fram, när ansökan hade behandlais i de lägreinslanserna och i medelinslanserna. Den tillstyrktes av länsskolnämnden iKristianstads län och av en enhällig länsstyrelse. En enhällig kommun slodgivelvis bakom ansökan. Det fanns några som hade avstyrkt, t. ex. myndigheternai . Men när sedan en noggrann penetrering i skolöverslyrelsenresulterade i atl SÖ i skrivelse lill regeringen begärde alt få fullmakt allstarta en gymnasieskola i , då de lokalmässiga förutsättningarnafanns, trodde alla att del nu var hell klart. Menså kom avslaget. Del väckte inle bara förvåning ulan förbittring på många håll.Det blev en hel del insändare i tidningarna. Jag har med ivå av dem här. Jagskall inte läsa upp bägge två, men jag vill läsa upp åtminstone en bit av denena. Den är undertecknad, men jag behöver inte här nämna namnen. Del heter idenna insändare: ",AMS och SÖ hade gett klartecken och utbildningsministern var enligl hörsägenposiliv. Så vi irodde all del bara var fråga om ell formelll beslui för attärendet änlligen skulle ros i hamn. Menså inlräffar det märkliga. Vid sommarsammanträde (i utbildningsministernsfrånvaro) går regeringen emot alla experiinsianser och meddelar etl negativtbeslut: det blir ingen gymnasieskola i . Manslår sig för pannan! Vad har hänl?" - Sedan slår det en del som jag kanskeinte borde läsa upp; del är måhända förolämpande: "Har någondepartemenlsijänsieman drabbats av värmeslag och i etl lillslånd av förvirringlämnal oriktiga uppgifter? Eller har det sketl inierna 'uppvakl-ningar från t.ex. Malmö-länetsom vill slå vakt om Ystadsinlressen? Man anar ugglor i mossen. Frågornahopar sig och vi som bor i vill ha svar. Inrättandet av engymnasieskola i är livsviktig för regionens fortsatta existens. Vivägrar au skicka våra barn lill en orl härifrån - ivinga dem all boinackorderade eller anlila färdmedel som är orimliga med hänsyn till elevernasskolgång. Många av oss ser nu ingen annan möjlighet än all fiylta härifrån annan orl som erbjuder tillfredsställande skolmöjligheter. Au man inte kanräkna med någon infiyttning av barnfamiljer lill kommunerna isimrishamnsblockei förefaller uppenbart. Industri och näringsliv väljer dåockså andra orter för lokalisering. Regeringensbeslut är alltså inle bara upprörande och inhumanl. Del är också frånregionalpolitisk synpunki ell enfaldigl beslut. slaiueradesSimrishamn lill ceniralori inom regionen. Då sa man A. vill man inle sägaB." Ochså fortsäller insändaren med ytterligare en del tillmålen som jag inte skallupprepa. Del har också förekommilandra inlägg. Inle minsl en del av rege- ringspartiets egnarepresentanter, som buril lungan där nere, var myckel besvikna. Jagtrodde all det nu skulle finnas ett mycket gotl underlag för all på nytt göraen framställning i denna fråga. Jag vill inte på någol säll förolämparegeringen, och jag föreslog bara att vi skulle göra elt uttalande om atl SÖ:ssynpunkter i deila ärende skulle beakias och all SÖ sålunda borde kunna fåfullmakt att utvidga den försöksverksamhet som pågår innan en utvärdering sker.Jag bedömde läget gynnsamt för etl beslut i den riktningen just med hänsyn lillde program som de olika partierna har. 1del sammanhanget vill jag nämna all t. o. m. har krävt garantierför alt ungdom i den här aktuella åldern skall ha möjlighet antingen tillulbildning eller lill anslällning. För att åstadkomma della för delborde en utbildningsanstalt skapas för ungdomen där. En sådan skulle också varaen nyckel till all få anslällning. Som lägel nu är finns ingen ulbildning där,inga företag lokaliserar sig dil och ungdomen tvingas därför atl fiylta. Jagbeklagar att mitt eget partis representant i utskottet inte fann dessasynpunkler så väseniliga all de kunde uppväga de synpunkler som gjon all honnödgals bilräda yrkandet om avslag på molionen. Jag vill inte döma-om detta,utan beklagar bara att hon inte ansåg mina synpunkter mer väsentliga. Vadbeträffar de centerpartister i utskottet som också är med på motionen men somgått på avslagsyrkandet vill jag läsa upp ell litet avsnitt uren reservationsom de lade fram vid dagens plenum i inrikesulskottet: "Regionalpolitikenskall vara inriktad på all skapa likvärdiga levnadsbetingelser mellan olikaregioner men också på all utjämna förhållandena inom regionerna. Grundläggandehärvidlag är all planeringen i länen utgår från en befolkningsmålsällningsyftande lill regional balans." Jaganser all den nu aktuella molionen överensstämmer väl med strävandena atlåstadkomma regional balans. Faran är atl denna del av län hållerpå att avfolkas; befolkningen blir allt glesare på grund av alt företag inlelokaliserar sig dil. Moderalernabrukar mycket energiskt framhålla nödvändigheten all man skapar gynnsamma betingelserför näringslivet inom olika områden. De vill helst all betingelserna skall varasådana att staten inle behöver ingripa med hjälpålgärder eller etablering avställiga förelag på orten. Men om man i etl sådant här område inle ger eninjeklion måste staten lill slul ingripa för alt området inle helt skallavfolkas. Jaghade ytterligare en synpunki, som jag irodde skulle ligga väl lill. Jag vissleall del inom ulbildningsulskoiiei finns personer med nära anknytning lilllänsstyrelsen i län vilka på del regionala planel haft slorabekymmer för denna region, som är sä vacker men som har svårt alt klara sigrent näringsmässigt. Man har i regionen fattat etl enhälligt beslut om attförsöka få etl gymnasium där. Jag räknade då med au detla skulle avspegla sig iulskollei och att vi på det sältel Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. skulle kunna få ellgynnsaml beslui. Besluielhar nu inle blivit så gynnsamt som jag hade önskat. Jag är emellerlid lacksamför all det inte har blivii ell direkt avslag. Jag fattar nämligen intebeslutel som ell direkt avslag. Men som jag förut sade lycker jag all man kundeha galt litet längre. Del skulle ha varil lyckligi för vårt land, för ochför Krisiianstads län, om vi här hade fått ell besiämi ullalande alt del ärriksdagens mening att lillgodose denna del av landel innan del blir för sent.Redan har rösier sagl atl vi hell enkell måsle göra detta område lill eltstödområde. Flera framställningar härom har gjorts. Men nog vore del ekonomisktförsvarbart för att i stället ge små injektioner. Del vore fullt ilinje med alla skolmyndigheters önskemål ända upp lill skolöverslyrelsen auförlägga en gymnasial utbildning här i . Herr lalman, jag yrkarbifall till reservationen 2 av . HerrALEMYR (s) kort genmäle: Jag skall fatta mig mycket kort.