prot · FY0959 · 1975-12-31 00:00:00 — Sedan skulle företagarna få veta alt staten tycker all de gör eltnyttigt arbeie. Jag förstår inte hur della skulle komma att psykologiskt betydanågonting. Jag tror icke att någon i denna kammare stiger upp och säger allalla våra företagare skall vi vara dumma mot, dem skall vi aldrig hjälpa, de ärså och sä dåliga. Men om vi gjorde del och sedan regeringen kallar konferens och säger, länk vad våra företagare är duktiga -vadskulle det ha för belydelse? Självatanken pä en sådan konferens tycker jag är absurd. Jag förstår faktiskt intehur en så klok man som kan tro alt en sådan konferens skullebetyda någonting. Om massmedia bär sig illa åt mol någon grupp, sä klarar manväl inle upp del genom att regeringen kallar till en konferens. Jag tror faktisktinte heller att massmedia på något sätt, som motionären påstår, metodiskt harinriktat sig på att tala om att företagarna inte utför en samhällsgagnandegärning. Jag tror inte alt förelagarna är utlämnade. Vi lycker därför inle atten sådan konferens bör komma till stånd. Innanjag går in pä frågan om affärsbankerna skulle jag vilja ta upp en del av vadsom har sagts tidigare här i debatten. HerrSjönell var inne på all sn-iåföretagarna känner sig utsatta, all de ärmissgynnade m. m. sådant. Del går att säga, men jag tror inle alt del är såfarligt. Jag vet att en del företagare håller på och predikar att de känner sigeftersatta. Småföretagarna är inle eftersatta. Del är självklart att det intealltid är goda dagar för företagare - jag föreställer mig att del inle är delför storföretagare heller. Men att påstå att man skulle skilja pä stora och småföretagare och förföfia de små är väl att.fabulera litet - jag tror inte alldet är pä del sättet. Del sägs all vi måste fä en bättre planering och att vimåste salsa mer på småföretagen. Det skall vi gärna vara med om frånsocialdemokratiskt håll; vi vill vara med och planera och försöka utveckla vårtnäringsliv så nfycket som möjligl, skapa nya sysselsättningstillfällen och alltsådant. Näringspolitisktprogram, m. m. Näringspolitisktprogram, m. m. vill göra det, vill niinle vara med. Då säger ni all del är någonting förfärligt och all det statligainflytandet skall minskas. Jag förstår inle logiken i del, och därför kan jaglämna det därhän. Jag lycker inle att man bör prata på det sättet. När del sägsalt slatsmakterna missgynnar de små företagen och gynnar de slora, sä är delinle sant. Del kan möjligen vara riktigt på någon punkt. Jag kan t. ex. länkamig att vissa småföretag kan ha haft svårigheter att placera banklån undernågon viss lid, men della är ju någonting som inte är hell främmande för deslora förelagen heller. Det borde i och , somvarit inne på detta, inse. Jag lycker alt ni pratar litet i vädret i del härsammanhanget. Räkna upp alla de insatser som samhället gjort för småförelageni olika kreditinstitut, i företagarföreningar, i industriverket, i STU, i SIFOosv.! Del tänker ni inle på, utan säger bara att småförelagen är lämnade ålsill öde. Jag hoppas att ni inte menar vad ni säger. I varie fall anser inleutskottsmajoriteten att det är på det sättet och avstyrker därför dessamoiioner. Sedanhade vi etl myckel temperamenisfulll inlägg av . Innan jagkommenterar vad han sade skall jag beröra en annan sak. Del har väckts motionerom affärsbankernas slällning i samhället. En av dessa är en centermolion somyrkar på elt näringspolitiskt program för banksektorn, vilket skulle medverkatill en decentralisering, som ju är modeord framför andra. Vi skall setill att det inte finns några stora banker; det skall vara små banker som skallfinnas på många plalser. OK - många bankkontor kan del väl vara värdefullt altha! Men lål mig fråga; Tror ni all delta land kan leva utan all vi haråtminstone en, tvä eller tre storbanker som kan göra uilandsaffärer? Fråga deföretagare som finns i denna kammare - i varie fall de slörre - om de inte harbehov av banker som kan slälla upp med rätt slora summor när det gällerexportaffärer och sådant! Sedan, kan man diskutera hur dessa banker skallkontrolleras osv, Det är en annan femma, och dä är vi inne på Svenssonsresonemang. JörnSvenssons argumentation är onekligen hederligare än den som finns icentermolionen. Cenlermolionärerna vill inte åstadkomma någon ändring avägarförhållandena eller av det ekonomiska systemet, men de säger alt genom attgöra affärsbankerna små så får man etl idealsamhälle. säger atthan vill socialisera bankerna - de skall ligga under samhällets kontroll. Delär en linje; han löper linan ul. Han uppträder här oerhört engagerat och talarom hur förfärlig socialdemokratin är som går emot elt sådant förslag. Vi sägeri utskottsbetänkandet - och vi har sagl del mänga gånger förut - att vi har enviss kontroll över bankerna. Jag har inte sagl au detta är tillräckligt, JörnSvensson. Vi har denna kontroll via , bankinspektionen, de offentligastyrelseledamöterna osv. Ingen socialdemokrat har sagt att detta är slutpunkten- n-ier kan vi inle göra. Det pågår en ständig diskussion om hur vi skallkunna gå vidare på den här vägen. Men vi tror faktiskt inte att justövertagande av aktierna i bankerna i och för sig skulle vara någonvettig åtgärd. Det gäller i stället au få bankernas verksamhet under kontroll.Den största banken i vårt land är statlig. säger att det inlebetyder någonting. Del är möjligl au del inle betyder någonting, men jag anserall det betyder en hel del att den banken finns. Vi har vidare genom särskildlagstiftning gett sparbanker, jordbrukskassor osv. ungefär samma ställning somaffärsbankerna. Men det betyder ingenting, säger . Såkommer in på ideologin. Då är det alllid roligt alt höra honom.Fast tyckte jag all han hamnade litet snett. Han talade om all det fannstvä linjer inom socialdemokratin, nämligen utskottets linje som ärledarskiklets idéer och sedan en revolutionär linje som är SSU:s. Vilken linjegäller och varför har ni SSU? Är del bara för alt samlade radikala? Mensnälla , vilken linje som skall bli partiets linje -om det nuflnns flera meningar - fastställer den partikongress som vi har vart tredje år.Frågan om banksocialisering behandlades pä den senasie partikongressen, ochmajoriteten ansåg att det inte skulle bli någon banksocialisering. Det är dåväldigt enkelt att tala om varför SSU inte har fått rätt. Del måste väl ändåvara majoriteten inom partiet som avgör sädana här saker. Jag skall inte gå merin pä detta ämne. Jagmåste emellertid reagera mol , när han plötsligt betraktar AxelDanielsson som sitt redskap. stöder sig på Axel ochsäger alt det var en riktig socialdemokrat men de som finns är inget vidare.Jörn pekar också på och Wigforss. Wigforss var liksomAxel en bra människa; han ville ändå göra någonting. Där går enskifielinje genom arbetarrörelsen. Detär sä riktigt, . och varutomordentligt dugliga människor. De ville förändra della samhälle i grunden.Jusl därför tog de avstånd från det parti som tillhör. Jusldärför var och är de socialdemokrater. Det är inte bara ett allmänt fastbitandevid vissa idéer och talande av tungomål som avgör hur man förändrar deltasamhälle. Del är fråga om ell målmedvetet och vettigt arbeie. Tro gärna på AxelDanielsson, men kom ihåg all han och Wigforss aldrig var kommunister. Om JörnSvensson kommer tillbaka lill socialdemokratin, kan han tala om . Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan i punklerna 1-7och avslag på reservalionerna 1-6. Näringspolitisktprogram, m. m. () kongenmäle: och jag har debatterat denna fråga så pass mänga gångeratt vi kan varandras argument ulan och innan. 1 stort sell är vi tvä parter sompratar bredvid varandra. Jag har ändå anledning att göra några anmärkningartill vad senast sade. Beträffande värt krav påett genomtänkt och övergripande närings- Näringspolitisktprogram, m. m. politiskt handlingsprogramsäger all del inte går alt genomföra. Vafie parti komnier allkräva sin egen utformning av programmet. Del går inle att sammanjämka fempartier. Dävill jag säga som jag har sagt vid tidigare tillfällen. När vi har kunnat fägemensamma program inom regionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken ochjordbrukspolitiken, varför skulle vi då inle kunna få del i det centralasammanhang som näringspolitiken utgör? Jag vill erinra om att företl par år sedan i etl uttalande för sade alt ell angelägel målför de nordiska länderna vore alt få lill stånd ell gemensamt näringspolitiskthandlingsprogram. När tror att man kan åstadkomma etl gemensamtprogram - inte bara för fem partier i som lalar om utanför alla de nordiska länderna - borde väl socialdemokraterna här hemma med enviss ansträngning kunna gä oss till mötes och medverka lill ell sådant här program. HerrSvanberg frågar: Vilken modell skall det vara? Ni får bestämma er för vilketprogram ni skall ha. bevare oss för den näringspolitik som ni skulle kokaihop, säger . Men, , delta är inte det väsentliga. Viskall inle bestämma vilken näringspolitik som skall gälla för hela samhälletlika litet som vi harsaglall vi skall bestämma den arbetsmarknadspolitik ellerjordbrukspolitik som del nu råder enighet om. Vi kräver allsysselsällningsulredningen skall syssla med detta och lägga fram förslag. Jaghåller med om att detta är en besvärlig fråga, framför alltdärför att den rör hela del poliliska fältet. Det blir dä svårare än i andrasammanhang all nå en lösning. Men då är del också angelägel all få problemen sågenomlysta och analyserade som möjligl, så all ett program kan läggas fram.Ingenting säger att man inle skulle kunna få fram etl program här, när man harkunnai få del tidigare inom andra områden. Detfinns ett berömt ordspråk som säger att bara vifian finns, kan man åstadkommamycket. Del kan man göra även här: man kan åstadkomma ett näringspolitiskthandlingsprogram. Jaghar inle sagl alt socialdemokratin förföljer småföretagen; tvärtom medger jaggärna alt regeringen och socialdemokraterna har gjort mycket för småföretagen.Vad jag säger är alt detta inie räcker till därför alt man alltför myckel harinriktat sig på de slora förelagen. Jag använde exemplet medinvesleringsavdrag. Vi anser all investeringsavdragen mest gynnar de sloraföretagen, men investeringsi/f/ra.i,'t. ex., som vi har krävt, harsocialdemokraterna inle velat gå med på. Belräffandebankerna ber jag alt få återkomma i etl senare inlägg, herr talman. Hen i (fp) kort genmäle: Herr talman! säger; Visst kan vi hjälpa demindre förelagen och stödja dem på alla sätt, men ni vill ju inle all statenskall blanda sig iföretagsamheten! Dethar vi väl aldrig sagt. I milt inlägg har jag över huvud taget inle berört denfrågan. Däremot har jag sagl alt del kan verka paradoxalt alt den känslan finnshos de mindre företagen - en del förbättrande åigärder har ju riksdagenmedverkat lill - men man kommer inte förbi att de har en känsla av all hablivit övergivna. Som tidigare sade här har de åigärder -invesleringsavdrag och annat - som statsmakterna satt in för all underlättaför näringslivel inte kunnat ulnyUjas av de mindre företagen. De har inte haftde möjligheterna - det kan vi inle komma förbi. Trols allt vill jag ge KurtSamuelsson rätt i hans påslående, att de mindre företagen känner sig övergivna.All de är känsliga i del avseendet kan vi vara överens om. Attvi lägger fram en egen motion när det gäller näringspolitiken och framför alltden näringspolitik som berör de mindre förelagen är väl inle specielltmärkligt. Vad vi har gemensamt med cenlern och även med är att viönskar att de mindre företagen skall fä hyggliga utvecklingsmöjligheter. Dellycker jag är väsentligt i sammanhangei. Delär klart au en del åtgärder har vidtagits. Vi har varit med om att tillstyrkaindustriverket - som har betytt myckel - och vi har på olika sätt stöttat underföretagarföreningar som skall hjälpa de mindre företagen genom att ge dem denservice och det lånesiöd som de rimligtvis bör fä. Del är dock en hel del andrauppgifter som sedan läggs på de mindre företagen. Del är väl dokumenterat fråndel hållet all det är en hell annan press på dem än pä de slora all skaffa framuppgifter, eftersom ell litet företag inle har specialutbildat folk som kansköta det arbetet, utan småföretagaren måste sitta hemma pä kvällen och sysslamed sädana uppgifter. - Detta är bara en av de här frågorna. Vihar ju väntat på att av finansministern fä förslag om en samordnaduppgiflsskyldighel i så niånga är, att del är på liden all förslaget blirklart, så all del blir en förenkling av uppgiftsskyldigheterna. Näringspolitisktprogram, m. m. i (vpk) kort genmäle; har en iniressani taktik. För alt slippa tala om denoöverstigliga skillnaden mellan sig själv och försöker han talaom skillnaden mellan kommunisterna och de socialdemokratiskalärofäderna, och han utmålar dem då son-i stora anlikommunister. Delta är välnågot tvivelaktigt åtminstone belräffande Axel , som råkade vara dödsedan 18 år när del bildades; han kan inte gärna ha haftnågon åsikt om del. - visar bara hur pass orienterad är isitt partis och arbetarrörelsens historia! Närdel gäller och Wigforss liksom när del gäller de unga SSU;arna ochmånga andra av folkel i del socialdemokratiska parliel , som kräver enbanknationalisering, vet jag myckel väl all de inte delar vpk:s syn i en mängdting, men jag tilltror dem ändå alt ha en god maktpolitisk förståelse om vaddenna fråga betyder för maktför- hållandena i slort isamhället och för arbetarklassens möjligheter all göra sig gällande. Del är denförståelsen som så markant saknas hos . Varför är del så, som herrSvanberg nu öppet och ogeneral erkänner, all han trots att han sitter iSE-bankens styrelse inte kontrollerar någonting? Varför är han överflyglad? Varförhar han ingen makt? kan möjligen inte länka sig att det beror påatt del finns en avgörande faktor som skifier honom från de övriga ledamöterna- äger inget kapital i den bank där han sitter somstyrelseledamot. Det gör däremot de som har majoriteten och som tack vare herrSvanberg kommer att behålla majoriteten i den styrelsen. Del är ägandel som ärgrunden för makten i detta fall och också grunden för maktlösheti den rent formella position som han sitter i. Vilkenslutsats drar då av della uppenbara faktum? Såvitt jag kan förstådrar han den slutsatsen all eftersom del slorkapilalisliska ägandet är källantill makt skall vi bevara della slorkapilalisliska ägande. måursäkta om en del medlemmar i hans eget parti och samtliga medlemmar i vpk drarden hell motsatta slutsatsen. Del är den slutsatsen som är den maktpolitisktrikliga och ocksä den logiska. Hen () kon genmäle: Del äråtskilligt all svara på - lät mig göra del hell hastigt. HerrSjönell lycker all del är konstigt all jag säger alt vi inle kan ha etlgemensamt program när vi kan ha ett sådant på andra områden, t. ex. inomregionalpolitiken. Och statsministern skulle någon gäng ha lalal om nordisktsamarbete. Jag hoppas att vi även i näringspolitiken är överens om vissa enklahållpunkter, men ell sammanfallande näringspolitiskt program trorjag att vialdrig kan bli överens om. Det är väl onödigt all vi grälar längre om del. i säger all paradoxalt nog känner sig småförelagarnaövergivna, och de kan inte ulnyuja de möjligheter som finns. Del är möjligl altdel är så, del skall jag inle förneka. Men då har och hans partien stor uppgift i alt lära ul delta, att sprida kunskap om de möjligheter somfinns i stället för att klaga på alt statens åtgärder inle räcker lill. Jag vetall ibland sysslar med sådana uppgifter. Tala om försmåföretagarna hur de skall göra för all känna sig mindre övergivna! Jagvet inle om del egentligen är stor idé att jag försöker replikera . Han säger all jag för alt slippa tala om den oöverstigliga klyftanmellan Wigforss och mig talar om vpk. Klyftan mellan och migtror jag inte är så oöverstiglig, men skillnaden mellan och är kolossal, del kan vi väl vara överens om. Sedansäger han att han vet att de radikala inom socialdemokratin känner så och så.Jag tror inle all skall fundera så myckel över hur olika grupperinom socialdemokratin känner det - del klarar socialdemokratin av själv. Ochvår politik bestäms av majoriteten inom sade sedan något väldigt lustigt, nämligen att jag har medgivit attjag inte har något som helsl inflytande i den bank i vars styrelse jag sitter,och han undrar varför jag dä sitter kvar och vilken slutsats jag drar av minmaktlöshet. Jag har inle sagl etl enda ord om min makt eller vanmakt när detgäller banksektorn. Jag har sagl att vi har kontroll över den via en hel delorgan. Jag har inte sagl all vi har nätt det slutgiltiga målet. Det kan behövasfler reformer, men jag har inte anledning att skriva pä näsan vadjag kanske lycker bör reformeras. Det lar vårt parti ställning lill ulan attförst be kommunisterna om lov. Delhär snacket, , om all ni företräder några gamla hederligasocialislkämpars idéer är så barockt all ingen människa tror pä del. Alla dessamänniskor, i synnerhet Wigforss, har ägnat hela sitt poliliska liv ocksä ätatt vara motslåndare lill de idéer som lalar om. Näringspolitisktprogram, m. m. () kortgenmäle: Jag skall bara anföra några få synpunkler som jag inle hann med i detförra inlägget. Del gäller vad var inne på i sill föregåendeinlägg, nämligen del här om bankerna. Vihävdar all del är angelägel med en decentralisering även i fråga ombankverksamheten, på grund av slorbankskonceniraiionen. Det flnns engrundläggande princip, efter vilken i vafie fall affärsbankerna är uppbyggda,och del är alt en bank inte kan låna ut en enda krona mer än vad inlåningen germöjligheter lill. Den principen är gemensam för storbanker och små banker. Vianser för del första all om man skall få en meningsfull och effektiv regionalpolitiki decenlraliseringssyfle, sä är det bältre om man har små banker ute i regionensom kan slussa ul det i regionen upplånade kapitalet just i den regionen. Fördet andra vill vi ytterligare understryka angelägenheten av att bankväsendelmedverkar till en effektiv regionalpolitik genom all ge de mindre företagenbättre möjligheter till länga län. Vi har talat om sä attsmåföretagen är diskriminerade framför allt när det gäller tillgången pä längakrediter. Vianser att ATP-medlen skall kunna slussas ut till de små förelagen, exempelvisvia kreditinstituten - del finns många olika system. Dä behövs det lokall ochregionalt lokaliserade bankföretag. Storbankerna har dessutom av naturliga skäli första hand inriktat sig pä de slora kunderna, de stora industrierna. Att depå elt hyggligt säll befiänar även mindre förelag skall jag inte förneka, är naturligt all deras intresse i första hand riktas mol de storaförelagen. Slutligenvill jag säga några ord med anledning av yttrande att vi icenlern har decentralisering som ett modeord. Vi betraktar det närmast som enkränkning, om man vill göra gällande detta. Decentralisering är en del av vårideologi, en av våra n-iest fundamentala Näringspolitisktprogram, m. m. principer, och vi tror attden ideologi vari decentralisering ingår som huvudelement hör framtiden lill.Men de gamla ismerna hör hemma i 1800-lalet. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Ja, , jag har elt intresse för vad som rör sig inomsocialdemokratin. Jag är född i etl socialdemokratiskt arbetarhem och har minakontakter ganska mycket åt del hållet, sä del är väl förståeligt all man ochman emellan i de kretsarna resonera om arbetarrörelsens förflutna, dessnärvarande och dess framlid. Det är vad jag har diskuterat . HerrSvanberg vill framställa bl. a. som en svuren motståndare - hanuttryckte sig så - lill de idéer som jag lalar om här . Vi diskuterar i anslutning lill näringsulskollels belänkande nr 14 bl. a. makten överbanksektorn, kapilalägandels makt, och såviii jag vel är inteoch har aldrig varit någon motståndare till den samhälleliga äganderätten överdetta kapital. Tvärtom har han öppet och i polemik med den nuvarandesocialdemokratiska ledningen, i tidskriften och i mänga andrasammanhang, fört en diskussion om delta, t. o. m. som sagt med en viss udd. OcksäAxel var åtminstone i delta avseende mera överens med vpk;snuvarande linje i den här frågan än vad han var överens med linje. Så frågan huruvida del råder oöver-enssiämmelse mellan vpk:snuvarande linje och Wigforss och tradition är knappast intressant.Det är väl därför lalar så myckel om den, medan han däremot inletalar om den fråga som verkligen är intressant. Omnu både , som dog , och Wigforss, som ännu lever efter en långgärning i arbetarrörelsens fiänst, bägge företräder uppfattningen all detsamhälleliga ägandet till del slora kapitalet är en nödvändighet och enförutsättning för samhällets omvandling i socialistisk riktning och för enbestående maktförskjutning mellan de hillills maktlösa och de verkligtmaktägande, dä är det ju myckel intressant att inte företräderden uppfattningen ulan konsekvent avvisar denna. sade i silltidigare inlägg; Vi lycker inle att det är vettigt all lill det allmännaöverföra äganderätten lill affärsbankerna. Dä är alltså Wigforss i sin syn,i sin syn och SSU:arna i sin syn enligl inte vettiga.De har, enligl , ingen vettig uppfattning om maktförhållandena isamhället! i (fp) kort genmäle; gav mig den rekommendationen alt vi från folkpariielskulle gå ut till de små och medelstora förelagarna och tala om alt regeringeninle alls har övergivit dem. Det är en uppgift som vi i vissa sammanhang kan lapå oss, men inte i alla. Ord hjälper föga, som jag tidigare sade, utan det ärju regering och riksdag som avgör vad som skall görasför all förbättra förhållandena. Vi har framfört våra krav under etl flertal åroch konkretiserat pä olika punkter. Men de olika insatser som vi har föreslagithar inle genomförts. Jag log tidigare upp några punkler där lättnader måsteåstadkommas - uppgifts- och uppbördsskyldigheten, den faktiskasambeskattningen och en hel rad andra saker som slår härdare på de mindreföretagen. Därför är det så viktigt alt just denna grupp får det stöd som manfrån olika häll har talat om här . Näringspolitisktprogram, m. m. () kortgenmäle; säger alt det behövs små banker ute i regionerna som kanlåna ut kapital av del man lånar in. Men del flnns ju små banker i alla län,sparbanker, föreningsbanker osv., och del går alt upprätta fler kontor. Del äralltså ingen revolutionerande decentraliseringsidé, som talar om. Jagbegärde egentligen ordet för att replikera i . Jag förslårmig inle rikligt pä honom . Han brukar vara rält skarp i sinformuleringskonst, och han brukar vara räll logisk. Men är han det inlealls. Han säger sig vara intresserad av vad som händer inom socialdemokratindärför att han är född i elt socialdemokratiskt hem. Ja, det finns mångaavfällingar i detta land, så jag skall inte lasta honom för att han intefortsatte alt vara socialdemokrat. påslår vidare all jag har sagl all minsann var en tokigmänniska för han ville egentligen socialisera bankerna. Och, hör och häpna,säger all jag är motståndare till samhälleligt ägande avkapitalet i bankerna. Ja, om man resonerar på del sättet kan man åstadkomma vadsom helsl. , som jag betraktar som en utomordentligt godsocialist, sade vid elt lillfälle alt vi har inte so-cialiseral förelagen, vihar socialiserat vinsterna. Jag har inte sagt att jag är motståndare lillsamhällsägande av kapital. Vadär det som häller på att ske, ? sker 70 96 av sparandel inomden offeniliga sekiorn och alltså en mindre del hos affärsbankerna. Vi skaffaross undan för undan ell större inflytande i bankerna, men jag har aldrig saglatt allt är bra och färdigt som det är. Frågan är väl bara hur man skall bärasig åt. vill välla allting över ända, han vill socialiserabankerna. Men han kan väl inle sitta här i och säga all vi skallkonfiskera det hela. Dä får han lov all göra revolution, gå ut pä gatorna ochtala för en ändring av detta samhälle. För att överta bankerna får man väl ändåbetala aktiekapitalet till de nuvarande innehavarna. Jag tror att det iSverige finns så stora ekonomiska uppgifter för samhället all försöka lösaunder alt vi inle har någon större länglan efter alt slänga ul20 miljarder kr. för alt köpa bankaktier. Men vi får se om det kanske behövs envacker dag. 12Riksdagens protokoll 1975. Näringspohtisktprogram, m. m.