prot · FY0986 · 1975-12-31 00:00:00 — Den sländigl ökande råvaruförbrukningenhar fört den amerikanska ekonomin lill del läget, att ;s egna resurser alltmii-idre förslär. Den växande klyftan mellan resursbehovet och tillgängendriver den amerikanska ekonomin och den amerikanska makipoliliken därhän atiden vill säkra för sig tillgängligheten av tredje världens resurser pä alltfler områden. Det gäller uranmalm, koppar. För att säkra sin maktbedriver USA-regimen en imperialistisk politik. Avtal om ett internationellt eneigiprogram, m. m. Man hotar de smånationerna. Man skickar militär för att avsätta misshagliga regeringar ellerför alt säkra amerikanska finansiella intressen. Man för utrotningskrig. Manförser gamla kolonialmakter med vapen. Man låler sina underrättelseorganbedriva konspirationer och terror. Så var det 1952 i näroljenationalisering hotade. Sä var det 1954 i när jordreformenhotade. Så var det 1964 i . Så var del i . Exemplen kan räknasdussinvis. Sverigesengagemang i lEP-avtalel har en speciell sida. Avtalet förpliktar tillbestämda åigärder i bestämda krissituationer. skall då sluta upp pä deandra anslutna staternas, dvs. ocksä på ;s, sida för all hävda sig molofieländerna. skall också förbinda sig att föfia gemensammabestämmelser om att reglera sin förbrukning och alt bistå andra kapitalistiskainduslriländer med ofia i förekommande fall. Förell par är .sedan gjorde ;s utrikesminister etl uttalande omfolkfrontsregimen i . Han sade all inte tänkte tolerera att någon statpå den amerikanska kontinenten övergick lill ett socialistiskt system utan USAskulle förhindra della, oavsett om den socialistiska regimen kommit till makteni författningsenlig ordning eller på någol annal sätt. Så kom september 1973.Den amerikanska reginien och finansinlressena, ledda av den internationellatelejätten , konspirerade med vissa chilenska mililärkretsar.Folkfrontsregimen störtades, terrorregimen installerades. Förnågra månader sedan var utrikesminister åter ute med etl offentligtullalande. Det var mol bakgrund av den limade åtstramningen frånofieländerna. Vad Kissinger dä sade var all i fortsättningen inle tänktetolerera någon störning i tillflödet av olja, inte heller några för USAoacceptabla prisförändringar. Om sådant inträffade, menade , var USAberett att med militära n-iaklmedel garantera sina intressen i saken. Deltayttrande uppfattades av de ofieproducerande länderna som en synnerligen grovprovokation och som ell hot. Detta sade de också offentligt. Ingen kan sväva itvivelsmäl om allvaret i denna san-m-ianstötning mellan och ofieslalerna.Etl sä öppet hot hör del lill undantagen all man får höra, t. o. m. när ioch för sig har planer på militära aggressioner, vilkel som bekantpåfallande ofta har. Iskuggan av denna maktpolitiska demonstration från skall lEP-avialet ingås.Det är avsett som och kommer all fungera som en del av den garanti Kissingervill skapa för ;s kontroll av oljetillförseln. I denna garanti förUSA-kapitalet och för Kissinger skall ställa upp. Vadvinner på delta? Vi vinner rimligen inga positioner i oljeländerna,del är hell klart. Vi siärker inte samarbetsklin-iatei med tredje världensländer genom alt sä demonstrativt sluta upp pä de stora kapitalistiskaindustriländernas sida. Vi vinner heller inga garantier för all själva bliförsedda med olja i ett kärvt läge. Det blir rimligtvis inte , som i första ledet kommeratt drabbas av eventuella åtgärder frän oljeländerna. Det blir sannolikt andraländer, eventuellt . roll blir därvid enbart stödjande - i sislahand skall då avstå olja till någol annat avtalsland. skallvisa solidaritet med de rika, med de slora amerikanska, brittiska ellerholländska kapilalintressena. Dettaär inte bara neulralilelsmässigl mycket betänkligt. Det är utifrån störrepolitiska principer helt oförsvarbart. Att ställa sig på aggressiva ochimperialistiska makters sida i en internationell konflikt kan inle motiveras. Detvå utskott som varit inkopplade på della ärende för etl logiskt sett någotegenartat resonemang om fördelarna med lEP-avtalei. Näringsutskotlet för sindel vägrar över huvud tagel att se avtalets roll i det internationelladiplomatiska spelet. Utrikesutskollet menar alt det är bättre att vid ettkrisläge vara med än att inte vara det. Det är ell märkligt resonemang. Om nuUSA kommer i motsättning till ofieländerna och söker verkställa sitt hot ommilitär aggression - då uppstår rin-|ligen en ur neutralitetspolitisk synpunkimycket svår situation, som även utrikesutskollet anser betänklig och delvisvarnar för. Då kan del ju inte vara lättare all vara med i avtalet. Det är isådant fall tvärtom enklare och mera bekymmersfrill ur neutralitetspolitikenssynpunkt all inte vara med. Då uppstår nämligen neutralilelsproblemen intealls. Urofieförsöfiningssynpunkt menar näringsutskotlet likaledes att det är bättre allvara med än all stå utanför. Men hur hänger det ihop logiskt? Oljeländerna haröppet deklarerat att de känner sig hotade. Om man då ansluter sig till ellsamarbetsavtal med , dvs. den makt som ofieländerna anser sig hotade av, dåmåste ju risken för repressalier i ofielillförseln vara slörre än om man intesamarbetar med den hotande makten. Risken för störningar i ofielillförselngenom slrypning eller bojkott är rimligen betydligt mindre ifall ofieländernainte räknar in bland dem som stöder ;s intressen och akiioner. Sammanfattningsvis:Skall alltså förbinda sig med de länder som vill dominera iredjevärldens resurser, eller skall vi undvika sådan sammanblandning? Skall viaccepiera förpliktelser att stödja länder som genom sitt aggressiva uppträdandeutgör ett hot mot den nationella självständigheten för tredje världens länder?Skall förlita sig pä etl rimligt förtroende och rättvisa avsiktergentemot de ofieproducerande länderna? Eller skall man förlila sig på dengardering som Kissinger ger i form av amerikanska vapen? För ell socialistiskt arbetarparti är svaret på den frågantämligen givet. Jag yrkarbifall till reservationen. Avtal om ett internationeUt energiprogram, m. m. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Avtalom ett internationellt eneigiprogram, m. m. Hen (): Den här frågan bör väl ändå diskuteras från utgångspunkten attofieförsöriningen för är en väldigt belydelsefull sak. Vi har ingenofia själva, och vi täcker genom köp utifrån ungefär tre fiärdedelar av värtenergibehov i form av ofia. gör att vi har allt intresse i världen attförsöka så långt som möjligt garantera all vi under alla förhållanden kan få enoljeförsörining som tryggar vår industri, vär bosladsuppvärmning osv. Del ärdetta som ligger i bollen här. Vi måste verka i den värld där vi lever. Visamarbetar genom del här avtalet med en mängd länder i . Som JörnSvensson lägger upp det är del egentligen bara och som är med iavtalet - vi hörde aldrig talas om nägol annat land -men verkligheten ser juinle ut pä del sättet. Lålmig peka på vissa saker som har med del här avtalet alt göra. Genom detta avtalfår vi i en avspärrningssiluation en möjlighel till hjälp utifrån, vi får varamed och hjälpa andra osv. Vi är med i en gemenskap som visst inle består avbara och . Vi dellar i ell forskningssamarbete som har sin slorabetydelse. Det gäller inte bara kärn-forskningen utan också alternativaenergikällor och mycket annat sådant. Vi får även bältre tillgång tillinformation om vad de slora internationella ofiebolagen sysslar med, och deltycker jag inte heller är hell betydelselöst. är alllsä vad avtaletegentligen innehåller och vad som ligger bakom all vi ansluter oss lill det. Såkommer då och säger att delta inle kan förenas med vårneutralitet. Det är väl detta vi kan diskutera. 1 och för sig är naturligtvishuvudfrågan denna; Är vi sålda lill i det här sammanhanget? Kan vi intedelta i ell internationellt samarbete trots vår neutralitet? Vihar i flera sammanhang sagt att vi deltar i internationellt samarbete - nägolannal vore orimligt - men aldrig under sädana förutsättningar att värneutralitet hotas. Vi gör alllid förbehåll sä alt vi inle riskerar dras in isituationer där vår neutralitet kan ifrågasättas. Jagvill peka på några bestämmelser i detta avtal som visar all 'vi kan förhällaoss neutrala. Alla tillägg i avtalet mäste det fattas ett enhälligt beslul om.Man kan alllsä inle fatta ell beslul som rör oss utan all vi själva dellar ibeslutet. har som bekant varil med om alt ta de två första stegen idetta avtal men icke det iredje, som gäller minimi-priserna. Sverigehar i alla sammanhang deklarerat all vi inte är med i någon kamporganisationmol oljeländerna. Dessa har inte heller uttryckt någon fruktan för Sverigesengagemang i delta ofieavtal. Vi har i stället framhållit all energiproblemen,som del ytterst gäller, skall diskuteras i ell globall sammanhang. Några fåländer i kan inte lösa problemen. Jag anser inte alt det finnsnågra betänkligheter mol elt svenskt medlemskap i lEP. Inle heller regeringeneller någol av de partier som är representerade i ulrikesnämnden har funnitdet. i säger all NATO-slaterna, framför alll , är med i dettaavtal. Det är alltså inle bara och . Sä säger han vidare, attsäkerligen skulle ingen av de ledamöter som i näringsutskotlet har varil medom alt tillstyrka denna anslutning godkänt den om varit inblandat. Ja,jag vel inle vad i har för bevis för det. Han skildrarmycket målande -jag skall inte polemisera mol honom om del - politik,dess kolonialkrig i osv. Jag kan hålla med honom i dessa hans beskrivningar,men det är ju inle fråga om all skall hjälpa i dessa orättfärdigakrig. Sä säger , att om det blir en krissituation är del inleSverige som i första hand råkar ul för den ulan , och då skall vi tvingasalt hjälpa . Riktigt pä det sättet är det väl ändå inle. Hurkommer del all se ut om vi ställer oss utanför della avtal, vilket vi mycketväl kan göra? Ja, vi kan visserligen få in vissa ofieprodukter men bara i ickeraffinerad form. Vär egen raffineringskapacilel räcker inle lill. Alla vel altvi har försöki köpa ofia på annal håll. Vi fär t. ex. en hel del ofia frånSovjet, men är inle intresserat av att leverera några slörre kvantiteterän . Man har väl hell naturligt sina resurser lästa. Om vi stårutanför avtalet kan vi säkerligen hamna i elt betydligt värre läge vad gällervår neutralitet. I en krissituation måste vi se till alt vi kan få ofia, därförall vi kan inte leva utan den. Faran för all inle kunna upprätthålla värneutralitelspolitik blir alllsä myckel slörre om vi står utanför della avtal. Jaglycker inte all vi skall måla hin på väggen. har inle ställt sig bakomUSA och dess kolonialkrig. Vi har gått in i ell samarbete pä likaberättigadbasis i fråga om energiproblemen, som vi vill försöka lösa pä bästa möjligasäll. Men vi har sagt ifrän att vi inte kan della i ell samarbete som utgör enfara för vår neutralitet. Märkvärdigare än sä är del inle. Jag ber, herr lalman, attfå yrka bifall lill utskottets förslag. Avtal om ett internationellt energiprogram, m. m. i (vpk) kort genmäle; blandar bort korten genom att tala om all det är flernationer inblandade än och . Det visste jag faktiskt. Men det kanväl inte ha undgått att bland de västliga nationerna är denekonomiskl, politiskt och militärt ledande, eller har möjligen sistone upptäckt nägon annan ekonomiskl, politiskt och militärt ledande makti väslmaktskretsarna? Finns det någon nation som kan göra äran stridig omdelta ledarskap? Därför måste det rimligtvis vara intressen som starkastgör sig gällande på sanima sätt som i ofieklubben. Problemet är all ien krissituation har skyldighel att ställa upp med vissa solidaritets-åtgärder.Sverige kan inte kontrollera att denna krissituation inte uppstår just son-|föfid av aggressiva hållning och hot mot ofieländerna. Det är däri faranligger. säger attdel är vikligt att vi är med, del är vikligt Avtal om ett internationellt eneigiprogram, m. m. att ofiebehovel tryggas.Visst är del vikligl alt ofiebehovet tryggas, men det är inte det frågan gällerutan; Hur Iryggas vär ofielillförsel bäsl? Jag skulle vifia fråga saker. Fördel första; Tryggas värt ofiebehov bäsl genom samarbete med ? Är riskenslörre eller mindre för repressalier även gentemot oss ifall vi ställer upp igemenskap pä aggressorn sida än om vi slår utanför? Hur uppfattarofieländerna oss i de båda situationerna? Vilken situation är farligast' Skulledel verkligen vara fördelaktigast all så alt säga kopplas samman med närdel gäller oljeländernas syn på oss, eller är del fördelaktigare att intekopplas samman med ? Kan jag fä elt svar pä del? Fördet andra; Kan här öppet garantera all -om nu i enträngd situation skulle fundera på all vidta förberedelser för att göra allvarav sitt öppna hot om militär utpressning eller militär intervention - skallbryta avtalet och inle fullgöra några förpliktelser alt siödja eller siödjanågra andra av de länder som ingår i den här gemenskapen och som i dennakonflikt med ofieländerna med all sannolikhet kan beräknas ställa upp på ? HenSVANBERG (s) kort genmäle: Sä jag målar, ty sä roar mig alt måla - ungefär sä tycks Svenssonagera i del här sammanhanget. Han ställer två frågor; Är del bättre för oss omvi är lierade med gentemot ofieländerna eller om vi inle är det? - Det ärbällre för oss om vi finns med i ell samarbete kring ofiepoliti_ken som berör iprincip hela . finns med också, men tala inle bara omUSA, för det hela ser ul på ell annat' sätt. Sedanfrågade om jag kan garantera alt - om går lillanfall, går i krig föran klara oljetillförseln - dä inte är med i dengemenskapen. Behöver jag svara pä den frågan? Menar verkligen alldet kan ifrågasättas all skulle engagera sig i något krigsförhållande,någol angrepp, några verkligt allvarliga sanktioner mot ofieländerna? Sverigehar klart deklarerat alt vi går med i del här samarbetet sä länge det inteberör vär neutralitet. har full möjlighel all gä ut ur samarbetet,eftersom man måste besluta gemensamt om allting. Del är onödigt alt måla hin pä väggen. Jag trorinte att nägon blir förskräckt. Det är nämligen att ge en falsk bild avverkligheten. Man målar de svarta fiirgerna mycket skarpa. De andra glömmer manhell bort. i (vpk) kort genmäle: Del lycks vara litet svårt för tankar all röra sigutanför del här husets murar. Del är inle mig det roar att måla, det roar miginte alls. Det är inte jag som målar över huvud taget. Del är målar. Del är Kissinger söm under stort buller och bång och under skarpamolreaktioner från ofieländernas sida har sagl att - om ofieländernaförsöker försvåra tillförseln av ofia lill eller lill de industrier iEuropa som är i hand, och som man ocksä är intresserad av att tryggatillförseln till - icke kommer all rygga tillbaka för alt använda militäramaktmedel för alt garantera en ostörd tillförsel av ofia. Del är vad som harsagts. HerrKissinger är ingen dum karl eller nägon obetänksam människa. Del är en kall ochnykter, beräknande realpolitiker. Om han så öppet säger en så pass grov sakmåste det betyda att han förutser den realistiska eventualiteten av alt ensituation kan inträffa med en sådan störning som påkallar militärt hot ellermilitär utpressning från sida. Del behöver inle vara öppet krig, deträcker med militär utpressning. Däär min fråga: Om den situationen inträffar, är del dä mening attSverige skall vägra ställa upp och stödja , eller någon annan avUSA:s allierade eller direkt med de åtgärder som avtalet faktisktförpliktar att göra? Är del mening alt man i ett sådantläge bör bryta avtalet, eller tycker han att vi skall stanna kvar iofieklubben? Hur långl skall fä gä i sin utpressning? Han harnämligen redan böriat utpressa med sitt öppna uttalande för någon tid sedan.Hur långt skall han få gå? Hur mycket skall han få trappa uppslit hot innanherr lyckeratt neutraliteten är hotad och all vi bör gä ur? Del är enintressant maktpolitisk fråga. Avtalom ett internationelh energiprogram, m. m. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Snälla , i elt annal sammanhang kanske jag hade låtithetsa upp mig av den använda debaltmeloden, en ytterligt ohederlig debattmetod.Herr går upp här och lalar om hur bär sig ål mol ofieländernaoch all vi försvarar della. Jag hade för mig alt vi diskuterade Sverigesdellagande i ofieklubben och inte utrikespolitik gentemotofieländerna, det får andra sköta om. Att han sedan lycker sig behöva slällafrågan om vi skall fortsätta vara med i ofieklubben ifall verkligen begårbrott mol ofieländerna är närmast en förolämpning mol denna kammare; all detliksom skall behöva ifrågasättas att vi .inte skall bryta avtalet dä. Jaglycker det är ganska onödigt att föra den här fullständigt besinningslösadebatten. Herrandre vice talmannen anmälde all i anhållit all tillprotokollet få antecknat all han inte ägde rätt till ytterligare replik. Hen (): Propositionen om anslutning till ett avtal om etlinternationellt energiprogram, lEP, har accepterats av ett så gott somenhälligt utskott. Det är endasl den kommunistiska ledamoten som reserveratsig. Delta har skett i anslutning till en kommunistisk partimolion. Tankegångarna är välkända,som vi just nu har hört. Del är ju pro- 14Riksdagens prolokoll 1975. Avtalom ett internationellt energiprogram, m. m. fessionell rutin all delkommunistiska parliel skall misstänkliggöra all svensk medverkan iinternationelll samarbete i vilkel inte dellar, vilket ju ocksåherr i påpekat, Enligl hans uppfattning är det nog endaslmedlemskap i och Co-mecon sorn skulle vara en neutral ochacceptabel svensk utrikespolitik. Någotmärkligare är att det även kommit en motion med liknande tankegångar från någrayngre centerpartister. Det kanske skulle kunna vara tillräckligt svar på derassynpunkler all dessa inte fäll stöd av nägon partivän i utskottet. Men delfinns kanske en risk för alt den tankeoreda, som jag tycker all båda motionernapräglas av, kan sprida sig och det kan därför vara motiverat att något närmarela upp deras resonemang. Huvudrnolionäreni centermolionen, i , har redan lidigare i enenkel fråga oroat sig för förenligheten av svenski medlemskap i lEP med densvenska neutralitetspolitiken, och sädana tankegångar återkommer i molionen.Det sägs exempelvis att vi ej bör godkänna avtalet då del "finns riskerför konfrontation med ofieproducenlländerna, bl. a. mot bakgrund av den spändasituationen i ". Vpk-molionen är ännu mera tveklös. Därsägs det kort och gott all "anslutning till lEP strider molneutralitetspolitiken". Hurförhäller det sig nu med della? Vad menas lill en böfian med konfrontation? Ja,härmed åsyftar man förmodligen alt vi i exempelvis Mellersta Öslernfrågan, somocksä åberopas i en av molionerna, skulle inta och driva en ståndpunkt som inlegillades av arabländerna. Redan genom vårl medlemskap i säkerhetsrådet är vi skyldiga alt ta ställning i alla frågor som kommerupp där. Vi har - eller jag kanske försiktigtvis skulle säga att vi hillillshar haft - ståndpunkter som inle gillats av flertalet , ty vi anserall har rält alt leva. Vi minns fortfarande ofiebojkotten 1973 och tendensenall behandla alla länder som inte helt delade de arabiska ståndpunkterna sommotståndare. Vi får väl hoppas att detta skall ha varil en engångsföreteelse,men om den silualionen i en eller annan form äter uppstår finns det bara ettsätt alt inle konima i motsättning lill en sådan politik, nämligen att avsläfrän att ha en egen mening och hell slälla sig pä den arabiska sidan. Är del såden självständiga svenska neutralitetspolitiken skall bedrivas - den totalaunderkastelsens politik. Jagvill här anknyta lill vad sade. Del är ju om vi står utanfördet hela som vår handlingsfrihet blir mest beskuren, del är dä vi blir mestkänsliga för kritik och eventuella ätgärder frän arabländernas sida, om vi inågot sammanhang, i FN eller på annal sätt, skulle inta en ståndpunkt som intepassade vissa andra länder. Detär självklart att - och övriga traktatländer - inte önskar medverka ioch driva en politik som skulle syfta till nägon form av konfrontation, men mankan nalurliglvis inte utesluta möjligheten alt andra, utomstående länder medslöd av ofiesitualionen komnier att söka framtvinga åigärder mot ofiekonsumenternasom vi har svårt alt acceptera. Vi måsle emellertid hoppas all förnuftet skallfä råda. Menvad har detta med svensk neutralitetspolitik all göra? Den syftar ju tillalt vi skall söka förbli neutrala i händelse av en konflikt niellanstormakterna och inle till all vi skall avslå frän alt inla en slånd-punkl ialla de inlressemotsällningar som kan uppslå världen runl. Hur skulle vi annarskunna försvara 1. ex. våra uttalanden och åtgärder beträffande ? Ochhär rörde det sig dessutom om en konflikt som i hög grad hade stormakterna päde båda sidorna. Självfallet går det ännu mindre att hävda alt vi i enintressemotsättning - eller en intressegemenskap - aldrig skulle fä befinnaoss på samma sida som någon av stormakterna. Del verkar som om molionärernaaldrig hört talas om eller Marshallhjälpen. Åberopandeav neutralitetsargumeniel i samband med ofieavtalel saknar sålunda helltäckning i verkligheten. Men man kan nalurliglvis inle förneka att det, med denlösliga argumentering som regeringen ofta -under årlionden, skulle jag vifiasäga - tillåtit sig i dessa sammanhang, inle är så underligt alt även andragrupper kan tycka del vara bekvämt all sätta stämpeln "oneulrali" päallt som de av sina speciella skäl ogillar. Del har efter hand blivit eltvärdefullt klubbslagsargumenl, som många inte vågar genomdriva inför risken altstämplas som vapenskramlare eller någol ännu värre. Jagskulle vifia påpeka för i alt del ju inte bara är vi sombedömt avtalet på detta sätt. Sådana länder som och , varsneutralitelspolitik är oerhört myckel känsligare än den svenska genom all denär fastställd i vissa internationella överenskommelser, har ansett det möjligtoch rikligt för sin del att ansluta sig till del här avtalet. Ivpk-molionen framförs elt ganska originellt argumeni som bevis för allofieavtalel skulle fiäna "imperialistiska" politikoch att och övriga medlemsstater i realiteten skulle bli brickor idella spel. Del sägs alt i de fall där avtalet kräver kvalificerad majoritethar möjlighet att med hjälp av endast ell fätal andra stater förhindra ettbeslut som man ej gillar. är verkligen alt slälla alla normala resonemangpå huvudet. Angreppslinjen i sädana här sammanhang brukar av naturliga skälvara den motsatta: man fruktar alt en eller flera stormakter i realiteten skallkunna driva övriga länder alt vidta åtgärder som de inle önskar och som inteligger i deras intresse; vi har jusl hört i utveckla desynpunkterna. Elt hederligare sätt all framställa lEP:s funktionssätt vore allkonstatera - vilket ocksä har gjort - alt för alla slags nyabeslul krävs del enhällighet, dvs. all även det lilla kan förhindrasädana. I andra fall, där del krävs kvalificerad majorilel, måste åtminstone 13av de 17 medlemsstaterna vara överens för att beslul skall komma lill stånd.Är inle detta en ganska rimlig konstruktion, bl. a ur svensk synpunki? Etlännu mer bisarrt argumeni framför den kommunistiska partiledningen, då man imotionen påstår: "kan dessulom tvingas skänka ofia lill enlEP-slal vars ofielillförsel begränsats." Del tycks vara illa Avtalom ett InternationeUt energiprogram, m. m. Avtalom ett internationellt energiprogram, m. m. beställt med förmågan -eller vifian - all läsa innantill i den kommunistiska partiledningen. Annarskunde man i avtalets artikel 10 punklen 2 ha inhämtat att självfallet all oljasom fördelas i vanlig ordning skall betalas av mottagaren - en synpunkt somnaturligtvis för vanliga människor inle är särskill underlig. Sedanär vpk och i saml övriga centermotionärertydligen också överens om alt ofieavtalel skulle vara ett slag av i-ländernamot de faltiga . Bevisföringen är mer än knapphändig. I herrJohanssons moiion saknas den fullständigt. I själva verket är väl sanningennärmast den rakt motsatta. Jag utgår från all i del härsammanhanget inte syftar pä ofieproducenterna. Även om de fortfarande i storutsträckning är underutvecklade är de inte längre särskilt faltiga.