prot · FY0974 · 1975-12-31 00:00:00 — Del är inle fråga om all rusa i väg och vidta några nya åtgärder,utan vad det gäller är att reparera del misslag som har begåtts. Jagskulle vilja fråga , för att försöka tyda allt till det bästa och fåett positivt resultat: Innebär utskottets betänkande och vad här harsagt en garanti för alt ersättningen fr. o. m, halvärsskifiet i varie fallkommer att motsvara de verkliga kostnaderna? Innebär utskottets förslag engaranti för detta vore det bra om ville klart uttala detta tillprotokollet. iNennesholm (c) kort genmäle: Herr talman! Vi vill, , från centernssida ha en likvärdig reform genomförd i hela landet. Vi är rädda för att detblir stora variationer om landstingen skall genomföra den själva. Redan i defall reformen är genomförd har landstingen gått olika vägar. Del är f ö. bara iett par fall reformen är helt genomförd. Det är också, del vet vi alla somarbetar inom landslingen, en relativt liten del av patienterna som är de storasjukvårdskonsumenterna. Dem skulle vi alltså hjälpa med det förslag somcentern lagt fram. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. HerrHAGBERG i (vpk) kort genmäle: Jag får bara konstalera att utskottet tycker att höjningen av patientavgifterna är en bra avvägning.Inflationen nödvändiggör en kompensation till sjukvårdshuvudmännen, och denkompensationen tar man ut av patienterna. Men det betyder ju att det blirpatienterna som drabbas av infiationen, och det kan väl inte vara ett steg irätt riktning, som i sitt första inlägg höll med om att reformen var.Är inle motsägelsefull när hon först instämmer i att förslaget omsjukronan var ett steg i rätt riktning och sedan accepterar all avgifternaskall öka? () kortgenmäle; Som svar på direkta fråga vill jag säga att jag tycker altutskottets skrivning ger uttryck för vad vi menar. vill ha elldirekt och klart svar ifrån utskottets talesman, och för att hinna bemöla deandra talarna svarar jag kort och gott - ja. i Nennesholm säger att han är rädd för all reformen inte blirlikvärdig i alla landsting, utan all resultatet kommeratt variera starkt,eftersom landstingen kan komma att gä på olika linjer, I ett par landsting, därreformen redan är genomförd, har utformningen blivit olika. Jag tror, herrMagnusson, alt de landsting som genomfört reformen utifrån sina erfarenheterkanske skall kunna finna en väg för all skapa ell system som kan bli gemensamtför människor i andra landstingsområden. Dessutom tror jag, som jag lidigaresade, att man med god vilja skall kunna uppnå stor enhetlighet. Jag har ingenanledning att hysa samma farhågor som innan jag settlandslingens förslag. Landslingen har redan startat arbetet, och det är sagtatt man skall arbeta med skyndsamhet. Tillherr i vill jag säga att jag citerade vpk:s motion, där nisjälva menar alt sjukronan var ett steg i rätt riktning. Jag vet inte vem det är som har fjärmat sig ifrån ämnet, herrHagberg eller jag. Men del är väl obestridligt att kostnadsökningar slår igenompå alla områden. Med tanke på de förbättringar som tillkommit och del i dagförändrade penningvärdet är del väl ganska naturligt att sjukronan måstehöjas. När människorna den skall betala den högre avgiftenkommer de säkert att märka vilka förbättringar de fåll för pengarna. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, i (vpk); 1 TV, radio och press framhålls ofta att personalen pä våra sjukhus ochvårdinrättningar är utsatt för ganska stor stress. omvittnas också oftafrån personalens egen sida. Rationaliseringar och inskränkningar har medförtsvåra arbetsförhållanden för sjukhuspersonal. Det hår i sin tur lett lill enförsämrad personlig omvårdnad av patienterna. Patienterna utelämnas alltförofia åt sig själva, får sällan några möjligheter att dryfta sin situation medsjukhuspersonalen. En sådan bristande kontakt kommer lill uttryck i negativaverkningar på patienternas allmäntillstånd. Den enda kontakten medyttervärlden får patienterna genom anhöriga och den närmastebekantskapskretsen. Detta förutsätler att patienterna är intagna på sjukhus ihemorten. Patienter som är intagna på regionsjukhus eller på specialsjukhusbefinner sig i en helt annan situation. Till våra specialsjukhus t. ex.remitteras ofta personer som bor i skilda delar av landet. Det är inte ovanligtatt sjuka människor remitteras från Norrbollen lill . Del finnssom bekant specialsjukhus med ett upptagningsområde som omfattar praktiskttagel halva vårt land. Patienter på dessa sjukhus får sällan eller aldrig besökav släktingar eller bekanta. Långa tidsödande och dyrbara resor sätter hinder ivägen. Därmed försvåras också patienternas situation. De får mindre personligomvårdnad och kontakt med yttervärlden. Värst drabbade är givetvis barn sombefinner sig långt bort frän hemorten. Men även äldre människor behöver då ochdä personlig omvårdnad. Enligtmin mening finns del brister inom vår sjukvård på det här området. Denpersonliga omvårdnad patienterna kan få är ju en koin-pletterande del avsjukvården, och spelar en stor roll för den sjukes allmäntillstånd ochtillfrisknande. Följaktligen anser jag att det behövs insatser för att ökamöjligheterna till denna personliga kontakt för den sjuke. Dellasammanhänger självklart med ekonomiska satsningar i det syftet. Det storafiertalet människor i värt land har relativt små inkomster, och del ärlåginkomsttagare och deras anhöriga som drabbas hårdast. Detär inte endast resorna lill och från regionsjukhusen och specialsjukhusen somär mycket kostsamma för den mindre bemedlade. tar resorna lång lid ianspråk och kräver ledighet från arbetet med åtföljande bortfall avarbetsinkomst, som ytterligare förvärrar situationen. Därför har jag i motionen1222 föreslagit att reglerna för den allmänna bör ändras såatt reseersättning samt under vissa förutsättningar också ersättning förförlorad arbetsinkomst skall kunna utgå till sjukbesökare med lång färdväg tillregion- och specialsjukhus. Utskottetsmajoritet säger att frågan om reseersättning för förälder som besöker barn påsjukhus skall prövas av familjestödsutredningen. Detta kan naturligtvisbetecknas som ett fall framåt, men jag har yrkat att ersättningen borde ingå iden allmänna sjukförsäkringen och inte enbart begränsas till barn utan gällaäven vuxna människor. Jag tycker att detta är enangelägen uppgift som samhället borde ha råd alt satsa på i syfteatt förbättra vår sjukvård genom att medverka till personlig omsorg, bättretrivsel och en positivare insats för den sjukes allmäntillstånd. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen 5 i socialförsäkringsutskoltelsbelänkande nr 16. Iulskollets betänkande behandlas även motionen 77 av m. fi.angående ersättning för glasögonkostnader. har ett antalmotioner utmynnat i yrkanden om bidrag till sådana kostnader. De mångaframstötarna i i denna fråga får ses som ett uttryck för hurangeläget det är all behovet tillgodoses. Några landsting har funnitdet nödvändigt all gå före med gott exempel och har fattat beslul ombestridande av glasögonkostnader. Det gäller och Kristianstadsläns landsting. Alla vet att glasögonkostnaderna är dryga särskilt förbarnfamiljer och pensionärer, men även för vuxna är de ganska kännbara. Iarbetslivet finns en rad yrken som ställer stora krav på synskärpa.Arbetsmiljön är ett moment som inte heller skonar synen utan just kan orsakasynförsämringar. Vårtparti har uppmärksammat dessa problem. Så sent som förra åretavslogs förslaget om all normalkostnaderna för anskaffandet av glasögon skulleinfogas i sjukförsäkringssystemet. Vi har påpekat angelägenheten av att den härfrågan får en mera långsiktig lösning som kommer barn och familjer över helalandet till del. Iutskottets skrivning hänvisas till den uppgörelse som har träffals mellansocialdepartementet och om vissa finansieringsfrågor påsjukvårdsområdet och som kommer att gälla från . Uppgörelseninnebär alt ersättning från sjukförsäkringen kommer att utgå tillsjukvårdshuvudman som medverkar vid anskaffning av kostnadsfria ellerprisnedsatta glasögon för barn och ungdom . Också detta kanbetecknas som ett fall framåt. Men det förutsätter att landstingen genomförreformen. Jag har en känsla av att den kommer all stanna på papperet, inteminst på grund av att landsting och kommuner befinner sig i ett myckel svårtekonomiskt läge. Detfinns ytterligare en brist, nämligen att ersättningen endast utgår till barnoch ungdom . Vi har föreslagit att även pensionärer skulle omfattasoch komma i åtnjutande av dessa lättnader. Det är f. ö,, som jag lidigarepåpekat, också angelägel att vuxna kommer in i bilden. Omde åtgärder som således redan på sina håll är vidtagna förhoppningsviskommer att slå igenom, ligger de helt i linje med det förslag vi har ställl,nämligen att hemställer om en skyndsam prövning av frågan om altnormalkostnaderna för anskaffandet av glasögon infogas isjukförsäkringssystemet och lagen om allmän försäkring. Det skulle lösa dennafråga för hela landet. Jag yrkar med detta bifalltill reservationen 6 i betänkandet. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. () kortgenmäle: Det äruppenbart, i , all nuvarande Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, bestämmelser om ersättninginom sjukförsäkringen för resor har haft sina skönheisfiäckar och brister. menar nu att genom det förslag som kommer all genomföras den 1januari 1976 har man undanröjt de väsentligaste bristerna och de oftastkritiserade detaljerna. Utskottetdelar uppfattning att det kan vara angeläget för sjuka barnatt få besök av sina föräldrar, speciellt om barnen i fråga ligger på ettsjukhus långt bort från hemorten och känner sig vara i en främmande miljö. Justdärför pekar utskollet också pä att familjestödsutredningen skall särskiltuppmärksamma denna fråga. Sedan är del klart att kan dra uppandra grupper som denna fråga skulle vara lika angelägen för, men man bör ändåta ett steg i sänder och få erfarenhet av hur det hela verkar. Det är trotsallt en kostnadsfråga och en avvägningsfråga, och detta faktum måste vi ha medi bilden. Sedannär det gäller ersättning för glasögon så har det väckts många motioner i dennafråga under en följd av år. Det är dyrbart för föräldrar som har barn sombehöver glasögon. Barnen växer, synen förändras och de behöver byta glasögonofta. Därför bör man väl ändå hälsa med tillfredsställelse att barn och ungdomunder nu har möjligheter att få glasögon helt kostnadsfritt eller tillkraftigt nedsatta priser. Defarhågor som uttalade för att man inom landstingen inte skullegenomföra denna reform tror jag inte behöver hysa därför att,som utskottet skriver, den höjning utöver handikappersättningen som kommer attutgå per invånare och år ger kostnadstäckning sä att man skall kunna ta på sigdelta åtagande. Därförvill jag , herr talman, efiersom yrkande kom litet senare idebatten, yrka bifall till vad ulskottet hemställt vid punkterna 9 och 10,vilket innebär avslag på reservationerna 5 och 6, i (vpk) kort genmäle: Herr talman! Jag är naturligtvis tacksam för den positivainställning som utskottets talesman har gett uttryck för. Jag vill bara beklagaalt man är så väldigt försiktig när man skall vidta några åtgärder. När delgäller ersättning för glasögon tycker jag all man borde ha kunnat inrymma ocksåpensionärer i det sammanhanget. Landstingen i och Kristianstadslän har, om jag inte är felaktigt underrättad, gått ett steg längre än vad somhar sagts i den här uppgörelsen mellan ochLandstingsförbundet, nämligen att ersättningen skall omfatta även pensionärer. Menkommer den nämnda uppgörelsen att slå igenom i alla landsting? Jag är litetskeptisk därvidlag, Ulskottet uttalar att sjukvårdshuvudmän, som medverkar vidanskaffning av glasögon, kommer all få högre hjälpmedelsersättning. Men vilkasjukvårdshuvudmän kommer att medverka härtill? Vilka åtgärder är vidtagna föralt den här reformen skall få genomslagskraft i alla landsting? Det är en frågasom jag är intresserad av att få svar på. Jag skulle exempelvis vilja ha ett beskedom vad som har vidtagits från departementets sida. () kortgenmäle; När nu sjukvårdshuvudmännen enligt förslaget från den 1 januari 1976fär det egentliga huvudansvaret för hjälpmedel kommer det alt utgå . perinvånare och år som ersättning från försäkringen. Men de som, utöver detåtagandet, också åtar sig att ge kostnadsfria eller kraftigt prisnedsattaglasögon till barn och ungdom får ytterligare ,, således ,per invånare och år. Den ökningen utgör kostnadstäckning för åtagandet. Jagtror inte att något landsting kommer att springa frän sill ansvar på denpunkten när de dessutom får täckning för kostnaderna. Jag delar inte herrPetterssons i farhågor och skepsis på den punkten. Manfrågar alllid varför vi skall vara sä försiktiga, och så ullalar man en vissskeptisk inställning. Nalurliglvis bör vi vara försiktiga, så att vi får sevilken genomslagskraft reformerna får och hur de verkar. Om man bara rusade iväg kanske det fanns anledning att vara skeptisk beträffande reformernasresultat. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, HerrPETTERSSON i (vpk) kort genmäle: Herr talman! Det förutsätter alllandstingen medverkar till den här reformen, . Gör man ingenting ilandstingen kan man naturligtvis inte få de här bidragen. Genomslagskraftenberor alltså pä landslingens egen initiativkraft i dessa sammanhang. Som enföljd av de beslut som fattats här i har kommuner ochlandsting f n. ett ekonomiskt svårt läge. Erfarenheten från detkommunalpolitiska fältet visar all den sociala sidan ofta kommer i kläm när denekonomiska tumskruven dras åt. Det är av den anledningen jag är skeptisk i dethär sammanhanget. Herrtalmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik. Låtmig lill att böria med säga all jag vill instämma i vad sade när detgäller glasögon till barn och ungdom. Det är glädjande att den förbättringen nukan träda i krafl. Sedan hoppas jag att hon och utskottet i övrigt har rätt vadgäller uppfattningen att landslingen skall infria förväntningarna i deltaavseende. Jag vet alt fiera landsting redan har fatlat beslut i den härriktningen och t. o. m. tagit med pensionärerna i sina beslut. Jag hoppas altde övriga är på gång, sä att reformen kan iräda i kraft ,vilket väl är vårt gemensamma önskemål. Men det kommer alltså an pålandslingen. Jag har egentligen begärt ordet för alt anföra några synpunkter ianledning av motionen 471. Närden nya abortlagen antogs uttalades att abort alltjämt måste betraktas som ennödfallsutväg. Preventiva åtgärder beslutades också för all på olika sättförebygga oönskade graviditeter. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. det sig att i varje fallen förutsatt effekt uteblev - nämligen abortrådgivning och eventuella aborteri ett tidigt skede av graviditeten. Lagen gynnade dem som väntade till eftertolfte veckan. Orsaken befanns vara kostnader i samband med resor förpreventiv- eller aborträdgivning före tolfie veckan. Detta var alltsåanledningen till den motion som väcktes under allmänna motionstiden iår. Propositionen1975:36 kom någon månad . Den har - om jag har förstått innehållet rätt -till en del rättal till detta utan att för den skull försämraersättningsmöjlighelerna för dem som redan enligt den lidigare propositionengynnades av lagen. Deras läge får givelvis inte försämras därför att ocksåandra grupper skall omfattas av den nu gjorda förbättringen i lagen. Jagbortser från de kostnadshöjningar som sker på de olika områden sompropositionen omfattar. Jagvill gärna uttrycka mina medmolionärers och min egen tillfredsställelse medden ändring som återfinns i propositionen. har isitt betänkande endast kort konstaterat: "Resekost-nadsersältningen frånsjukförsäkringen skall också utgå vid besök för preventivmedelsrådgivning ochabortrådgivning." Som svar på vår motion säger utskollet attresekostnadsersättning fr, o. m. 1976 kan utgå i de fall som avses. Jag villhellre understryka ordet "skall" som utskottet använder i den förutciterade meningen. Jaghar ingen kritik mot utskottet för dess, som jag här sagt, korta skrivning. Menför att inle den som endast läser utskottels kläm med avstyrkande av motionenskall fatta det som ett avstyrkande av motionens innehåll i dess helhet villjag citera några rader ur propositionen, där föredraganden säger på s. 25; "Ersätlningfrån sjukförsäkringen utgår numera för preventivmedelsrådgivning ochabortrådgivning med visst belopp för varie besök under förutsättning attrådgivningen är avgiftsfri. Del är angeläget att sådan rådgivning ärtillgänglig för alla utan hinder av höga resekostnader närdet är långareseavstånd. Jag förordar därför all resekostnadsersättning fränsjukförsäkringen får utgå vid besök för preventivmedelsrådgivning ellerabortrådgivning. Ersättning bör därvid på motsvarande sätt som gäller förtandvård utgå för resekostnad som överstiger . för varie besök." Jag har mycket svårt all förstå denna koppling till tandvård, som jagfinner ganska omotiverad. Önskvärt hade ju varit att karensgränsen hade sattsvid , såsom föreslagits för resor i samband med besök hos läkare eller päsjukhus, men jag skall låta mig nöja med det föreslagna beloppet, eftersom detändå är en förbättring i förhällande till nuläget. Jag vill vänta och se hurutfallet av denna ändring blir. Låtmig utan direkt anknytning till motionen 471 tacksamt notera den vidgade rättsom propositionen innebär beträffande reseersättning i samband med sjukvård somlämnas av distriktssköterska eller distriktsbarnmorska. Jag är övertygad omatt den kommer att få stort värde för människor i glesbygd. Eftersom motionen 471 i och med propositionen 36 ochsocialförsäkringsutskoltels betänkande nr 16 fått en, som jag ser det, positivbehandling, har jag med mitt inlägg i debatten önskat ge ökad kännedom om deförbättrade reseersätlningsmöjligheler som därmed inträtt. Jag hoppas attdetta skall medföra att ekonomiska betänkligheter i samband med längareseavstånd ej skall hindra någon frän att söka fåpreventiv- och/eller abortrådgivning. Jag kommer dock som sagt att följautvecklingen och vänta och se hur den nu föreslagna reformen slår, på sammasätt som enligt vad hon avslutningsvis framhöll i sitt förstaanförande, där hon tog upp propositionens alla förslag. Jag har inget säryrkande ulan hemställer om bifall till utskottetsförslag. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Boriänge begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsulskottels hemställan i belänkandet nr 16punkterna I och 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsutskoltels hemställan i betänkandet nr 16punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 3 avherr Hylländer, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskoltels hemställan i betänkandet nr 16punkten 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRomanus begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 6 och 7 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr i Nennesholm m. fi., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Nennesholm begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifallersocialförsäkringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 16punkterna 6 och 7 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i Nennesholm m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklarades fiertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då i Nennesholmbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskoltels hemställan ibetänkandet nr 16 punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsulskottets hemställan ibetänkandet nr 16 punkten 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av Ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följanderesultat; Nej- 17 Avslår - 4 Propositionergavs pä bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservationen nr 7 avherr Hylländer, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i belänkandet nr 16punkten 11 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRomanus begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr i Nennesholm m, fi,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Nennesholm begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsulskottets hemställan i betänkandet nr 16punkten 12 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av iNennesholm m. fi. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä i Nennesholm begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: