prot · FZ0950 · 1975-12-31 00:00:00 — "Degenerella förbättringar i fråga om resor som har genomförts ärhögst betydande och utskottet delar försvarsministerns syn när det gällerinriktningen av ytterligare förbättringar. Det kan emellertid enligt utskottetsmening finnas anledning att se närmare på de skäl som åberopas för enytterligare liberalisering av reseförmänerna generellt sett. gällersärskill de administrativa nackdelar som kan finnas i del nuvarande systemet.Utskottet förordar därför all en översyn sker av gällande regler pä området ochatt man i samband därmed också gör en utvärdering av erfarenheterna avförmånssystemet i denna dei." Dettauttalande, som senare godkände, måste tolkas så, att man ytterligarebör arbeta för atl förenkla administrationen för de värnpliktigas resor. Efterden har dock vpl-10 försämrats. Fr. o. m. nu gäller nämligen atl inga biljetter skallsäljas på stationerna, vpl-lO skall beställassenast torsdag, biljetterna skall säljaspä SJ:s resebyråer. Dethar uppgivits att dessa förändringar skulle betingas av au skadegörelse ägtrum på transportmedel, vilket givetvis är beklagligt. Del finns dock knappastnågot som talar för atl denna situation förbättras därför atl man får etl annatoch mer krångligt besiällningssystem. Vad händer t. ex. för de värnpliktiga somligger på förband där resebyrå saknas? Hur stämmer resebyråernas öppettidermed de värnpliktigas arbetstider, osv. Dettasystem kan skapa en rad av problem, bl. a. det att man måste beställa biljettenredan på torsdag. Dennu vidtagna förändringen belräffande vpl-lO-sysiemei innebären klar försämringför de värnpliktiga. Det rimmar också illa med den allmänna önskan som finnsom en förenkling av resesysiemet. Med ledning av det anförda hemställer Jag att tillherr försvarsministern få ställa följande frågor: 1, Vadär skälet lill atl man nu försvårar för de värnpliktiga atl ordna sina biljettköp? Vilkainitiativ är försvarsministern beredd all vidtaga för all re- sebidragssyslemet ses över? 1975/76:88 av herrLorentzon (vpk) lill herr arbetsmarknadsministern om åtgärder motarbetslösheten i : Sysselsättningssvårighelerna i ärinle en konjunktur-fråga. Oavsett den arbetsmarknadssituation som är rådande ilandet -även om den karakteriseras som högkonjunktur - är arbetslöshet och enomfaltande sådan ständigt för handen i delta län, Kramfors-Sollefteä-ochÅngeområdena är särskill utsatta. En konjunkturnedgång träffar därför redantidigare sysselsättningssvaga områden synnerligen svårt. Den sligande arbeislöshetendrabbar framför alll ungdomar och kvinnor, senaste rapport till var dearbetssökandes antal I 000 fler än och man räknar nu8 900 arbetssökande; ungefär hälften av dessa var helt ulan arbete.Ungdomsarbetslösheten är oroväckande. Över 3 000 ungdomar sökerarbete. Antalet nyanmälda lediga platser har varit betydligtlägre än . Förskogsinduslrin -sågverk, massa och papper utgör den dominerande industrin ilänet - är fortsatta produktionsbegränsningar att förvänta. Rationaliseringarnainom skogsbruket fortsätter, vilket kommer alt innebära ytterligare ulslagningav arbeiskrafi, Allldet myckna talet från regeringshäll om den statliga givmildheten i form av lånoch bidrag till företagen i skorrar falskt. Närmasl ärgivmildhelen ell uttryck för all är faltiglänel i landei. Förall upprätthälla sysselsättningen erhöll företagare i förrabudgetåret 318 milj. kr. i län, som senare kan avskrivas, och i direkta gåvor132 milj. kr. Nutalas det närmasl om alt lagerslödel skall rädda hundratals arbelslillfällen ilänet, då det förutsattes att staten i direkta gåvor som lagerstöd kommer altsalsa ytterligare 90 milj, kr. Västernorrlandkan inle i ali framlid betraktas som faltiglänel, där siaten satsar bidrag ochgåvor lill förelagen för alt hälla sysselsättningen vid liv, IVästernorrland har storfinansen fåll husera fritt och efter eget gott-finnande,län, och dä framför allt , kännetecknas av de mänga nedlagdaföretagen. Här har fabriker fält misskötas och köras ner, ulan egentligareparationer. Sedan följer nedläggning och samhället fär svara för de mängahundra arbetslösa, SCA:s Kramforsfabrik - som ligger i själaläget - ärytterligare etl exempel lill de många tidigare. Någramöjligheler för samhället all ingripa mot företagare som uppenbarligenmissbrukar sitt ägarinflylande finnes inte. Vanhävdslag för företagareexisterar inte i . Trots sysselsättningssvårighelerna i länet som helhet ärlänets inland - västra och väslra - de mest drabbade områdena,och här finnes även de sämsta bostäderna, de lägsta lönerna. Den dyrlid somnumera råder kräver all såväl mannen som kvinnan i familjen har arbete och äryrkesverksamma om en någorlunda levnadsstandard skall kunna upprätthällas. Dåarbetslösheten är så påfallande bland männen saknas givetvis sysselsättningäven för kvinnorna. Arbete för ungdom saknas. I inlandet råder den lägstalevnadsstandarden. Del planerade valsverket gick förbi, trotsatt delta län sysselsättningsmässigt befinner sig i bottenläge. Petrokemiskindustri till Sundsvallsområdel, som kommunisierna aktualiserade redan pä1960-lalel, tycks dröja. Ingen naturlag säger atl dylik industri helt skall förläggaslill . saknar statlig industri i egentligmening. Skall sysselsättning ordnas i mäste det bli samhälletsom svarar för denna. Erfarenheten frän storfinansens härjningar i detta länger belägg för detta. Vad behöver är i första hand en satsningliknande 80. En sådan satsning skulle ändå intesvara mot de 10 000arbetstillfällen som försvann . har den unga arbetskraften tvingats allsöka sig söderut, men ändå råder en omfattande arbetslöshet. Sist ochslutligen måste någol väsentligt göras frän slalsmakternas sida så attVästernorrland kommer i paritet med landei i övrigt. Med hänvisning till del anförda anhåller Jag om kammarenstillstånd att till herr arbetsmarknadsministern ställa följande fråga: Hur bedömer statsrådet nu sysselsättningsläget iVästernorrlands län, och har regeringen någon utarbetad plan över såvälomedelbara som långsiktiga åtgärder för atl komma lill rätta med denbesvärande arbetslösheten i della län? 1975/76:89av i (fp) lill herr induslriminisiern om utbyggnad ochmodernisering av kraftverk i : Frågan om ell bättre utnyttjande av Indalsälvensenergitillgångar har varit föremål för studier, utredningar och diskussioner iflera sammanhang. inbjöd folkpartiorganisalionerna iJämtlands län till en studieresa utefter med bl, a, besök vid olikakraftverk samt överläggningar med kommunalmän, representanter för Vattenfalloch andra kraftproducenter inom del berörda området. Under de diskussioner ochöverläggningar som ägde rum under resan och som slutfördes vid en störrepaneldiskussion i framkom all med bivattendrag aren avvårt lands största kraftälvar med f n. en års-produklion av 9.3 miljarderkilowaiiimmar (kWh), Teoretiski kan ur älven näsian lika myckel lilleller totalt 18 miljarder kWh, Praktiskt räknar man med allkunna la ut 12-13 miljarder kWh. Detta senare värde har varil föremål förjusteringar uppåt under årens gäng beroende på utbyggnadsieknikens framsteg.Tillgången på andra kraftkällor kan lid efter annan ge varierande värderingarav vattenkraften. Den har dock på grund av ökade oljepriser och osäkerheten ifrågan om kärnkraften blivit föremål för ökat intresse. De fiesta av de förkraftproduktion betydelsefulla vattendragen är dock utbyggda, och det är ettstarkt krav atl några älvar och älvsträckor reserveras för bl. a. forskning ochfritidsliv. Dådel med hänsyn till miljövårds- och övriga bevarandeinlressen inte kan blifråga om att bygga ut älvar och älvsträckor med högt bevarandevärde är detdesto angelägnare atl kartlägga vilka möjligheter lill effektivisering avbefintliga vattenkraftverk som är möjliga och ekonomiskt försvarbara. Deförutsättningar som finns i redan exploaterade älvar och älvsträckor måsteenligl min mening tillvaratas. Många av de äldre kraftverken har enförhållandevis låg utnylljandegrad. Man måste även räkna med långaavställningslider på äldre stationer för ombyggnader och reparationer. Kraftstationernanedströms i haren förhållandevis låg ulbyggnadsgrad. De flestaav kraftstationerna kom till dä det gällde att under dygnets allatimmar krama så många kilowatt-timmar som möjligt ur älven. Älven regleradeshårt och har etl årsmagasin pä drygt fem miljarder m", landetstredje efter och Slora Lule älv. Stationerna är med hänsyn till älvensmedelvatlenföring i allmänhet lågt utbyggda, dvs. alt en del av dem har fulltupp med atl försöka svälja medelvatlenföringen och hindrar därmed älvens utnyttjandesom toppkraftproducenl. Moderna vallenkraftverk utbyggs nu för envattenförbrukning av 3-5 gånger vattendragets medelvatlenföring. Därigenom kande effektivt bidraga till effektregleringen . Men nedströmsStorsjön är älvens utbyggnadsgrad endasl 1,1-1,75 gånger medelvatlenföringen. Anläggningarnaär också så pass gamla all under vissa lider aggregat är avsiällda förreparationer, varvid utnyttjandegraden i, o, m. går under 1, F. n. är densammanlagda effekltillgången nedströms 1 300 000 kW vid 13kraftstationer med en genomsnittlig ulbyggnadsgrad av 1,5 gångermedelvatlenföringen. En utbyggnad till exempelvis 2,5 gånger skulle ge elleffekllillskoil av ca 750 000 kW. Vattenmagasinen finns redan. I en del fallmäste dock nya vatlendomar lill. Till della finns säkerligen goda möjligheter,eflersom ölägenheterna i den redan utbyggda älven bör bli små. En,sådan utbyggnad, som här nämnts, skulle tillföra samhället betydandeenergiresurser till elt rimligt pris och bli av stort värde för den berördabygden. Om- och tillbyggnaden bör kunna genomföras under en tidsrymd av tio åroch därmed tillföra bygden kring älven betydande sysselsättningsmöjligheterunder motsvarande lid. Härigenom skulle sys-selsätiningslägei i den del avJämiland som har särskilda svårigheter väsentligt förbättras. nedre loppstrax nedströms länsgränsen till Väsiernorr- lands län uppvisar entopografi, som ger goda förutsättningar för anläggande av pumpkraflverk.Bergen reser sig här brant lill ca 400 m över älvens yta, och bakom bergenutbreder sig högplatåer med mindre sjöar på avståndet från älven och på höjdlägen av ända upp till 375 m över älven. med denna slorafallhöjd kan fä en betydande sloriek, 500 000 - 1 000 000 kW, och billignaiikraft kan förvandlas lill värdefull dagkraft. Del är därför angeläget alläven förutsättningarna för byggande av pumpkraftverk bUr föremål förutredning. Deakluella kraftverken nedströms har olika ägare: , ,och . Därför finns det vissa problem med alt samordnaintressena och åstadkomma en gemensam lösning som ger mesta möjligaenergilillskott lill gagn för energiförsörjningen i värt land. Delär därför angelägel atl statsmakterna vidtar åtgärder för att få till stånd denulbyggnadsgrad som ger maximal kraftproduktion. Det är ett viktigtsamhällsintresse atl regeringen genom överläggningar med de berördakraftverksproducenlerna får till stånd elt utbyggnadsprogram i man även fär en undersökning av förutsättningarna och möjlighelerna förbyggande av i första hand ett pumpkraftverk i nedre del. Näringsutskottel,som behandlade motioner med yrkande om alt regeringen skullela initiativ till omedelbara överläggningar med de berörda kraftproducenternai för atl fä till stånd en snar utbyggnad och modernisering avberörda kraftverk i syfte atl bällre tillvarata älvens energilillgångar, anslötsig till vad civilutskollel anförl om dessa motioner och ansåg attkompletterande beslutsunderlag borde utarbetas, sä atl det skapas tillräckliggrund för bedömningar av behovet av slalliga initiativ, och föreslog atlriksdagen skulle ge regeringen lill känna vad utskottet anförl, vilket ävenblev beslul. Underhänvisning till det anförda anhåller Jag om kammarens tillstånd atl tillindustriministern ställa följande fråga: redogöra för de åtgärder som vidtagits efler beslul våren1975 om undersökning av förutsättningarna för utbyggnad och modernisering avkraftverk i ? § 10 Meddelande omfrågor Meddelades all följande frågor framställts den 15januari 1975/76:178av i (m) till herr utrikesministern om en vitbok rörandeRaoul öde: biföll ulrikesutskotletshemställan i betänkande 1975:2 av med anledning av motioner omRaoul Wal- 7 1975/76. lenbergsöde, I en av motionerna krävdes alt en ny vitbok skulle utges som redovisadeärendets utveckling sedan den senasle vitboken utgavs av regeringen 1965.Utskottet skrev: "Utskottet förutsätter au regeringen häller fråganständigt aktuell och att den som bedöms lämplig kommer attlämna en offentlig redogörelse för den ulveckling som skett i ärendet efterpubliceringen av den senasle vitboken." Harnågra förberedelser för all ulge en sådan aktuell vitbok vidtagits inomulrikesdepartementet, och när bedömer regeringen tidpunkten vara lämplig förett offentliggörande? 1975/76:179av () till herr finansministern om skatten pårealisationsvinster: I ell rättssamhälle skall människor kunna vetavilka lagar som gäller. Det skall inte få komma som en kalldusch i efterhand.När lagar ändras skall ändringarna gälla framåt, inte bakåt i liden. Avserregeringen att föreslå en retroaktiv skärpning av skatten på realisationsvinster,t. ex. vid försäljning av egnahem? 1975/76:180av i (m) till herr justitieministern omkostnaderna för polisbevakning vid ideellt inriktade offentligatillställningar: beslöt en enhällig riksdag medanledning av kulturutskottets belänkande 1974:21 att hos regeringen hemställaatt regeringen överväger en sådan ändring i gällande bestämmelser att avgiftför polisbevakning inte skall få utkrävas dä fråga är om ideellt inriktade offentligatillställningar. När ämnar justitieministern vidta åtgärder ianledning av beslut ? 1975/76:181 av () lill fru statsrådet om förläggningen av ett skogsinstitutlill : Genom beslut vid riksdag inrättades tväskogsinstitut, av vilka det norra lokaliserades lill . I avvaktan pånybyggnad av undervisningslokaler i skulle skogsskolans lokaler iBispgården övergångsvis användas för skogsieknikerulbildningen. Sombekant har någon överflyttning till ännu ej skett, ochprojekteringsarbetet ligger nere. förklarade dock sä sent som all någon ändring avlokaliseringsbeslulet ej var aktuell. Medutgångspunkt i atl beslutet om en förläggning lill ligger fasl villJag lill statsrådet ställa följande frågor: Närberäknar statsrådet att arbetet med uppförande av nya lokaler i kanpåbörjas? Frånvilken tidpunkt beräknas den akluella utbildningen vara helt förlagd lillSollefteå? §11 Kammaren åtskildes .