prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — allriksdagen skulle med anledning av proposiiionen och molionen 1975/76:2551 saml med bifall till molionen 1975/76:2553, alll såvin nu var i fråga, och med avslag på motionen 1975/76:2554, såvitt avsåg förslag till 8 kap. 17-20!;! ; RF ävensom förslag till lag om ändring av riks dagsordningen, som vilande anta de tillägg lill proposiiionens förslag beträffande 2 kap. 12 1; RF som föreslagils i molionen 2553. Nr 149 23. av () som beiräffande särskiliJörfärandc vid rätilghets- den begränsandelagsiifining ansett atl uiskottel under A 16 bort hemställa '"'skulle med anledning av propositionen och motionen --------------- 1975/76:2553 saml med bifall lill motionen 1975/76:2551, allt såviii nu Fri- och rättigheter vari fråga, och med avslag på motionen 1975/76:2554, såviii avsåg förslag i grundlag till 8 kap. 17-20!;! ; RF ävensom förslag lill lagom ändring av riks- dagsordningen, som vilandeanla de tillägg till proposiiionens förslag beiräffande 2 kap. 12 1; RF somföreslagils i motionen 2551, 24. av herrar i (m) och () som beträffande jråga om delegering av byggnadslagstiftning (8 kap. 7 RF) ansett all ut skottet under A 17 bort hemslälla attriksdagen skulle beiräffande 8 kap. 7 ! ; RF med anledning av propositionen ochmed bifall till molionen 1975/76:2553 såvin nu var i fråga som vilande anta denlydelse reservanterna föreslagii, 25. av () sombeiräffande villkor för grundlagsändring ansett atl utskottet under A 18 bort hemställa atlriksdagen skulle beträffande förslag lill ändring av 8 kap. 15 § RF medanledning av propositionen och motionen 1975/76:2551 såvitt nu var i fråga medmotsvarande tillägg till ingressen i proposiiionens lagförslag som vilandeanla den lydelse av 8 kap. 15 t; RF reservanten föreslagit, 26. av herrar i (m) och () som beträffande lagprövningsrällen anseti att utskottet under A 19 bort hemställa atlriksdagen skulle beträffande förslag lill 8 kap. 20 ! ; RF med anledning avproposiiionen och med bifall lill motionen 1975/76:2553 såvitt nu var i frågasaml med avslag på motionen 1975/76:2555 i motsvarande del som vilande anta -med motsvarande tillägg i ingressen i propositionens lagförslag - en nyparagraf - 8 kap. 20 ! ; - av den lydelse reservanterna föreslagit, 27. av (vpk)som beträffande lagprövningsrällen ansett att utskonet under A 19 bon hemställa attriksdagen skulle beiräffande förslag till 8 kap. 20 ! ; RF med anledning avproposiiionen och med bifall lill motionen 1975/76:2555 såvitt nu var i frågasamt med avslag på molionen 1975/76:2553 i molsvarande del som vilande anta -med motsvarande tillägg i ingressen i proposiiionens lagförslag - en nyparagraf - 8 kap. 20 ! ; - av den lydelse re-servanien föreslagii, 28. av (vpk)som beiräffande möjligheter alt överlåta inskränkningsbefögcnhel till internationellt organ (10 kap. 5 i; RF) anseti all utskottet under A 20 bort hemslälla allriksdagen skulle beiräffande 10 kap. 5 ! ; RF med bifall till nio- lionerna 1975:993 och1975/76:2555 såvitt nu var i fråga samt med avslag på propositionen imolsvarande del som vilande anta förslagen all 10 kap. 5 ! ; skulle ulgå urregeringsformen, alt 10 kap. 6-9!;! ; skulle betecknas 5-8 t;! ; och att häremotsvarande tillägg skulle införas i ingressen till propositionens lagförslag, 29. av () som - under förutsättningav bifall till reser valionen nr 9 - beiräffande övergångsbestämmelserna ansett all utskottet under punklen A 21 a bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av proposiiionen och med bifall till molionen1975/76:2551 såvitt nu var i fråga anla den övergångsbestämmelse lillproposiiionens lagförslag som reservanten föreslagit, 30. av herrar , Fiskesjö, Jonnergård ochNordin (samtliga c) som beiräffande ulredning angående lagstiftningsför/ärandct i ansett all utskottet under A 25 bort hemställa atlriksdagen skulle med anledning av molionen 1975/76:2554 yrkandet 2 som sinmening tillkännage för regeringen vad som anförts i motionen om ulredningangående lagsliftningsförfarandd i , 31. av herrar i (m) och () som beträffande ulredning angående rättighelsskydd för enskild mot enskild anseti all utskot tet under A 26 bort hemställa alt skullebifalla motionen 1975/76:2553 såvitt nu var i fråga, 32. av (vpk) som beiräffandeulredning om nu gällande lagstijinings förenlighet med RF anseil alt utskottet under A 27 bort hem slälla atl skullebifalla molionen 1975/76:2555 såviii nu var i fråga, 33. av herrar (). Fiskesjö (c). (),Jonnergård (c). i (m), () och () som beträffande/o//7;/-r75//;//;,i; / grundlagsärende anseti atl utskottet under B 1 bort hemställa altriksdagen skulle med bifall till motionerna 1975:3. 93 yrkandena 6-9. 307 och 1975/76:1980 yrkandena 3-6 a. antasom vilande av reservanterna framlagt förslag till lag om änd ring i regeringsformen, b. antasom vilande av reservanterna framlagt förslag till lag om änd ring i riksdagsordningen, c. anlaav reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring i riks dagsordningen (tilläggsbestämmelse). Fri-och rättigheter i grundlag 34.av herrar (). Fiskesjö (c), (), Jonnergård (c), i (m), () och () som beträffande lagrådsgranskningen ansettall utskottet under B 2 bort hemslälla all skullebeiräffande obligalorisk lagrådsgranskning med Nr 149 anledning av motionen 1975:994 och med bifall till motionerna 1975:94 Fredaeen den ° yrkandet I som vilande anla av reservanterna framlagt förslag 4 iuni 1976 ''"' "-" ändring i regeringsformen. Fri-och rättigheter 35. av herrar i (m) och () sombeiräffande / grundlag inrättandeav ett skattelagråd anseil all utskottet under B 3 bort hemställa atl skulle medbifall till motionen 1975:999 yrkandet 2 hos regeringen begära enskyndsam utredning och framläggande av förslag om inrättande av ettskaltelagråd, 36. av (vpk)som beiräffande grundlagsfäst skydd mot kvinnodiskriminering ansett atl utskottet under B 4 bort hemställa allriksdagen skulle med anledning av molionen 1975/76:2150 hos regeringen anhållaom förslag delstill grundlagsbestämmelser som förbjöd spridning i massmedier avkvinnodiskriminerande uppfattningar, delslill lag som förbjöd spridning av kvinnodiskriminerande lexl och bild ipornografiska alster, 37. av herrar ().Fiskesjö (c), (), Jonnergård (c) och () som beträffande kollektivanslutning till politiskt parti nt. m. anseti all utskottet under B 5 bort hemställa allriksdagen skulle avslå molionerna 1975:8, 93 yrkandd 5, 1975/76:923 och 1980yrkandd 2 saml förklara molionerna 1975/76:289 och 892 besvarade med vadreservanterna i denna del anfört, 38. av (vpk)som beiräffande kollektivanslutning till po litiskt parti m. m. anseti all utskoilei under B 5 bort hemställa atlriksdagen skulle avslå motionerna 1975:8, 93 yrkandet 5, 1975/76:923 och 1980yrkandet 2 samt förklara motionerna 1975/76:289 och 892 besvarade med vadreservanten i denna del anfört. 39. av (vpk)som beiräffande övergång till republik ansett all uiskottel under B 6 bort hemslälla all skulle medbifall lill motionen 1975/76:197 besluta a. allsåsom vilande anta av reservanten framlagt förslag till lag om ändring av regeringsformen, innebärande att 5 kap. 5 och 7 !;! ; skulle upphöra att gälla samt all 1 kap. 2 och 4!;! ; samt 5 kap. 2-4!;! ; och 6 ! ; skulle ha av reservanten angiven lydelse. b. attsåsom vilande anta lag - i överensstämmelse med ovan före slagen ändring i 1 kap. 2 ! ; RF - om atl successionsordningen skulle upphöra an gälla den , c. atti övrigt hos regeringen anhålla om förslag till följdändringar i lagtext och reglering av andra förhållanden som kunde föranledas av elt beslul enligt a ovan. 40. av herrar iMalmö (m), () och i Nr 149 Fri- och rättigheter i grundlag (m) som beiräffande reglerför omröstning inom regeringen ansett atl utskottet under B 7 bort hemställa attriksdagen skulle med bifall till motionen 1975/76:904 anta som vilande avreservanterna framlagt förslag till lag om ändring i regeringsformen,innebärande all 7 kap. 5 ! ; skulle ha av reservanterna angiven lydelse samt allnuvarande 7 kap. 5-8 !;! ; skulle betecknas 6-9!;! 41. av () som beträffande ,/b/-we/-/7ö/o/- utseende av statsminister ansett att utskottet under B 8 bort hemställa allriksdagen skulle med bifall till molionen 1975/76:905 hos regeringen begära allfrågan om formerna för utseende av statsminister gjordes till föremål förutredning. Tillbetänkandet hade fogals särskilda yttranden 1. av herrar , Fiskesjö,Jonnergård och (samtliga c) beträffande retroaktiv lagstiftning, 2. av (vpk) beträffande medlemskap isvenska kyrkan. Hert FISKESJÖ (c): Det råder dess bättre i vårt land en bred enighet om det demokratiskastyrelseskicket som sådant. Det råder också enighet om all det finns en långrad medborgerliga fri- och rättigheter som måste upprätthållas i samhället somhelhet, om det demokraiiska styrelsesys-lemet över huvud tagel skall varamöjligt atl tillämpa. 1 själva verket är de en del av demokraiin som sådan.Öppenhet, insyn, en fri och obunden åsiktsbildning och en fri konkurrensmellan olika åsikter om hur samhällsbesluten skall utformas är förutsättningarsom är oupplösligen förenade med demokratin. dessa förutsättningar skulleandra led i den demokratiska tekniken, som allmän rösträtt och allmänna val, fåett begränsat värde. Demokratin är således inte enbart en fråga om vissaformella tekniker, demokratin är en fråga om det allmänna rättsläge som råderför människorna i samhället över myckel vida fält. Demokratinär ingen absolut garanti mot misshälligheter, orättvisor och maktövergrepp. Mendemokratin som styrelsesystem är- i den vida mening som jag här lagt in ibegreppet demokrati - den bästa garantin som kan konstrueras för attsäkerställa att misshälligheter tas fram i ljuset, atl ansvar kan utkrävas, allomprövning av beslul ständigt kan ske. Alla beslut kan ifrågasättas ochkritiseras, olika lösningar på samhällsfrågorna kan vägas mot varandra,kritiserade beslut kan ändras -och alll detla sker inför öppen ridå därvärderingarna bryts mot varandra. I alla dessa avseenden är demokratinöveriägsen varje annal känt sty-relsesyslem. Dess värre har endast en minoritetav jordens folk förmånen att leva i demokratiskt styrda stater, dess värrevisar erfarenheten alt demokratins framtid ingalunda är självklar ens i staterdär den har en viss tradition. Den kan förvanskas, urholkas, förstöras,avskaffas; genom 2 protokoll 1975/76:149-152 Nr 149 hot och våld utifrån och genom inre sönderfall. Fredaeen den demokratinär således alltid en viklig och nödvändig uppgift, liksom 4 iuni 1976 "strävanden att fördjupa, vidga och förslärka demokratin. Del ärför oss inom en självklarhet att.alltid aktivt delta i Fri-och rättigheter i detta arbete, atl ständigt söka nya vägar för alt säkerställa den enskilda grundlag människans frihel, för all säkerställa och vidgaden fria debatten och åsiktsbildningen, för attvidga möjligheterna för alla enskilda och grupper i samhället lill insyn,påverkan, delaktighet och medansvar. Denna strävan är bl. a. intimt förknippadmed vår decentralistiska grundsyn, som i sig utgår ifrån alt de mångamänniskornas medverkan och medbestämmanderätt i de frågor som angår oss allaär en av de mest betydelsefulla metoderna vi har för att förverkligademokratin, för att grundmura tilltron till den och för atl säkravakthållningen kring den hos alla i samhället. Det är, herr talman,otvivelaktigt på det sättet, att frågan om mänskliga fri- och rättigheter, omdemokraiins reella utformning och villkor aldrig enbart kan vara en fråga om enviss typ av reglering i en grundlag, även om jag ingalunda vill underskattabetydelsen av vad som står i vår grundlag. Den fråga del gäller har på mångaolika sätt myckel vidare aspekter. Det är en fråga om det materiella innehålleli lagsliftningen som helhet, om samhällsorganisationen i dess helhet, om devillkor som gäller för relationerna människor emellan och mellan de enskildamänniskorna och myndigheter över vida fäll av samhället. Det är en fråga omtillgången på och fördelningen av nylligheter av allehanda slag - materiellaoch andliga - om möjligheten lill insyn och påverkan, om den reella förmåganall hävda del som man anser vara rätt och riktigt och också väldigt ofta ommöjligheten för den enskilde att få hjälp av andra att hävda sin rätl. Delär också på det sättet, herr talman, atl även om ambitionen alltid måste varaalt säkerställa så många och så vida friheter som möjligt för den enskilde, allgarantera så många och så vida rättigheter som möjligt, så finns del inte såmånga friheter, så många rälligheler - hur vi nu än definierar dem - som kanvara absoluta, odelbara. Delta av det enkla skälet alt vi alla - om mänskligsamlevnad över huvud lagd skall vara möjlijg - ständigt måste vara beredda attla hänsyn till varandra, dela med oss av vår frihet, acceplera begränsningar avvåra rättigheter, om vi inte skall trampa våra medmänniskors friheter ochrättigheter i gruset. Alt vi accepterar detta - i ställd för all gripa tillvåld och terror - är i själva verkei också en förutsättning för demokraiin. Delfinns i de flesta fall ingen en gång för alla given lösning på hur fri- och rättigheter i vidare mening skall vägas mot varandra eller hur de skall avvägas vid motslridande intressen eller hur förmåner och pålagor skall fördelas. I en demokrati avgöres villkoren för detta genom en fort löpande debatt, en fortlöpande åsiktsbrytning, genom omprövningar och beslul och genom ett ständigt ansvarsulkrävande. Demokratin kan till slut - hur vi än vänder och vrider på alla problemställningar - endasi ' skyddas och bevaras genom demokraiin själv. Mensom dl led i delta skydd - och som en viktigt led - framstår Nr 149otvivelaktigt våra grundlagar. De är lagar som stiftas i demokraiisk ord- Fredaeenden ning och de kan också ändras. Det gör vi då och då, och det ärgrundlagar a jq- som vi skall besluta om . Men även om grundlagarna också är lagar som kan ändras ochsom således är utsatta för den allmänna poliliska Fri-och rättigheter iviljebildningen i demokraiin, så har de en särkaraktär på två sätt. De grundlaganger dels vilka grundläggande regler som skall gälla för den demokratiskabeslutsprocessen, bl. a. i vilken ordning andra lagar och beslut skall fallasoch i viss utsträckning också anvisningar om vad dessa lagar fårinnehålla. Grundlagarna är således på detla sätt överordnade annan lag stiftadav . Dels får de sill särmärke av att det är svårare all ändragrundlagarna än annan lag. Det krävs två beslul med val lill mellanbesluten. Grundlagarna har således särskild betydelse jämfört med vad somstadgas i vanlig lag. Avgörandeför att grundlagarna skall ha denna särskilda betydelse är nalurligtvis att derespekteras och efterföljs, vilkel självfallet även gäller om annan lag. Om på grund av vad som står i ett lands konstitution skulle kunna avgöra hurdel står till med fri- och rättigheter, individens integritet och demokratin istörsta allmänhet, så skulle läget i de här avseendena vara au anse som ganskagott i flertalet länder i världen. Grundlagarna i de mest oulrerade diktaturerinnehåller ofta långa och lysande rättighetskapitel och garantier förrättssäkerhet och demokrati. Men makthavarna sätter sig enbart i kraft av sinmakt saklösl över dessa bestämmelser. De högtidligt proklamerade och fastlagdafri-och rättigheterna har säledes inget som helst värde i dessa länder. Ochomvänt finns del demokratier som i sina grundlagar har mycket mediokra,knapphändiga och svårtolkade bestämmelser om grundläggande fri- och rättighetermen som trots detta vad gäller demokraiins lödighei och rättigheternas faktiskaexistens ingalunda slår tillbaka för vad som råder i t. ex. vårt land. Vi kanju f ö. erinra om lägel i vårt land under den gamla regeringsformen - 1809 årsregeringsform - som utöver ett stadgande om tryckfrihet och allmännahandlingars offentlighet, som ylleriigare reglerades och alltfort regleras itryckfrihetsförordningen, inte innehöll nägra för lagstiftaren bindandebestämmelser, om man bortser från de självklara reglerna om rösträtt, allmännaval, beslutsordningen i och kompetensfördelningen mellan riksdagenoch regeringen och en del stadganden av närmast förvaliningsrältslig karaktär.Man kan ocksä erinra om som inte har någon särskild grundlag alls, mensom trots detta tveklöst måsie räknas in i de välutvecklade demokratiernaskrets. Jaghar, herr talman, inte gjort dessa rätl utförliga inledande kom mentarer för alt nedvärdera betydelsen av att vi har en grundlag i vårt land eller för alt nedvärdera betydelsen av vad som slår i vår grundlag. Del lillhör vår demokraiiska och vår historiski-rättsliga tradition alt vi skall respektera och följa grundlagens bestämmelser. För den skull är del viktigt att den finns, för den skull är det viktigt vad som slår i 19 Nr 149 den. Fredaeenden '" ' °'' denna inledning bl. a. på grund av den allmänna 4 iuni 1976 debattsom förts i samband med alt vi antog den nya regeringsformen 1973/74och den allmänna debatt som förts inför de beslul som vi står Fri-och rättigheter i inför . Det är inte korrekt eller relevant atl i den debatten föra grundlag in de illdåd och de rättsövergrepp som sker motmedborgarna i andra länder, som kanske i ochför sig har lysande konstitutioner och som dessuiom kanske anslutit sig tilllika lysande internationella konventioner. Detta är illdåd och övergrepp somvi alla fördömer, men de har föga eller ingenting alls all göra med rättslägeli vårt eget land eller med frågan om hur vi - som har den grundläggandeinställningen att gällande rätl verkligen skall respekteras - söker finna vägaratt ge demokratin etl så slarki skydd som möjligt. Vidarevill jag för min del på grund av den allmänna debatten gärna lägga tillföljande. Delfinns tydligen många som tror atl dagens beslut, hur det nu än går, skulleinnebära all vi begränsar, inskränker eller t. o. m. lar bort fri- ochrättigheter som lillkommer medborgarna. Så är det inte, nu lika litet som1973/74. När man i en tidning kan finna en artikelrubrik som säger, alt vi nuhär i står inför ett ödesbeslut, hajar man onekligen till. Vi stårinte inför något ödesbeslul. Atl påstå något sådant är helt enkelt attvilseleda allmänheten. Del är inte ens på del sättet att något av deföreliggande förslagen syftar till att försvaga skyddet för fri- ochrättigheterna eller att öppna några nya möjligheter att försvaga det. Vad detgäller är olika förslag som samtliga, om än i olika grad och på olika sätt,syfiar lill att direkt i grundlagen skriva in ylleriigare skydd för fri- ochrättigheter som vi alla är ense om är oupplösligen förenade med demokratin ochmed skyddet för den enskilda människans integritet. Jagövergår , herr lalman, lill att kommentera några av de konkreta förslag somföreligger i ulskoltds betänkande, företrädesvis de reservationer som jag ochmina partikolleger är med på. Enav nyheterna i del förslag som föreligger är ett målsättnings- stadgande av mera allmän karakiär i den andra paragrafen i regerings formens första kapitel. Den offentliga verksamheien skall ha vissa grund läggande mål, och det allmänna - som det också heter - skall verka för en rad goda ting. Man kan i och för sig diskutera del lämpliga i och värdet av allmänna proklamationer i grundlag av del slag som återges i paragrafen. De skall inte ha rättslig verkan, och man kan förutsätta all det på en hel del punkter kommer all råda ganska delade meningar om vad stadgandena egentligen innebär och att del då och då här i kam maren kommer att uppslå diskussioner om huruvida ett aktuellt förslag Slår i överensstämmelse med de angivna målen eller ej. Men del tycks vara en allmän mening, att en programparagraf av det här slaget fyller en funktion som dl allmänt anslag lill en demokraiisk författning och atl del kan ha en viss övergripande psykologiskbetydelse för inriktningen av den allmänna politikeninom vissa områden. Jag har inte motsatt mig programstadgandel, eftersom jaginie i och för sig har något emot del som slår där. Jag tror att det kan ha enviss funktion att fylla. Men vi har från och enats om, attdel utöver de värden som finns angivna i majoritetsförslaget bör tillkommanågra, som vi också anser atl man skall fästa slor vikt vid i den samhälleligaverksamheien. Vi föreslår således alt man i paragrafen skall skriva in alt detallmänna skall värna om näringsfriheten och egendomsrätten som etl uttryck förett fritt näringsliv, alt man skall värna om den enskildes integritet ochvalfrihet, saml alt man skall respektera föräldrarnas rätt atl vårda sina barnmen också barnens rätt lill en god social miljö. Inte minst del senare anserjag vara av slor vikt. Barnen är ju som regel de mest skyddslösa. Utöverallmänna och grundläggande rättigheter som rösträtten, valbarheten, deallmänna valen och därtill hörande ting, som det finns bestämmelser om påolika ställen i grundlagen, och tryckfriheten, som ju utförligt regleras i ensärskild grundlag, har i del nu föreliggande förslaget en rad av de rättigheteroch friheter, som är särskilt betydelsefulla för demokraiin och för denenskildes rättsskydd, sammanförts lill det andra kapitlet i regeringsformen.Detta innebär otvivelaktigt en bättre systematisering och en bättre markeringav de fri- och rättigheter, som del kan anses särskilt värdefullt all skydda.Det innebär redan av detla skäl en uividgning av andra kapitlet. Menäven i övrigi har rällighetsskyddd byggts ut, dels genom alt man kunnat utökaförteckningen över rättigheter som under inga omständigheter fär inskränkasenligt grundlagen, dels genom atl de rättigheter i övrigi som skall tillkommamedborgarna utvidgats och preciserats, dels genoni att man infört en radallmänna diskrimineringsförbud, dvs. förbud mot diskriminering på grund avras, kön etc, dels genom all man i en särskild paragraf tillförsäkrar ävenutlänningar samma rättighelsskydd som svenska medborgare på ett stort antalområden. Förenbetydande antal av de rättigheter som tillförsäkras medborgarna gäller dock allde är villkorade, dvs. kan preciseras och begränsas genom vanlig lag. De fri-och rättigheter som är av särskild betydelse för åsiktsbildning och personligintegritet får dock inte begränsas hur som helst. Begränsningsmöjligheterna ärockså villkorade på olika sätt, och de restriktioner som härvidlag uppställasär angivna på olika sätt i 12-14 J§. De restriktioner som där anges lämnarutrymme för olika tolkningar, men jag kan inte komma till den uppfattningen atlde rättigheter det här gäller skulle kunna avskaffas genom vanlig lag. Dettaskulle enligt min mening slå i direkl strid med grundlagen och de syften somdär anges. Dessafri- och rälligheler kan således begränsas, och alla är också överens om altdel är nödvändigt all de kan regleras utöver vad som framgår av bestämmelsernai själva grundlagen. Men den fråga som man då kan ställa är givelvis om dessafri- och rättigheter - som vi alla anser vara så värdefulla och som vi anseratt man inte skall inskränka på annat Fri-och rättigheter i grundlag Nr 149 sätt än som är absolut nödvändigl för att skydda andra motslridande den intressen- skall kunna regleras, begränsas och beskäras genom en lag stiftas här i genom ett enda beslul i vanlig ordning. --------------- Vihar från sida kommit till den slutsatsen att delta inte Fri-ocfi rättigheter i ärtillfredsställande och för den skull lagt fram ett förslag som innebär grundlag ett särskilt kvalificerat lagstiftningsförfarandeså snart en lag berör de fri- och rättigheter somfinns angivna i regeringsformens 2 kap. och som inte är omgärdade av detdirekta grundlagsskyddet. Värt förslag innebär i korthet följande. Lagförslagsom berör fri- och rättigheterna i 2 kap. regeringsformen skall obligatorisktgranskas av lagrådei, som också har atl yttra sig om förslagels förenlighet medgrundlagen. Behandlingen av förslagel i utskott och kammare skall tillgå påsamma sätt som . När fattat det första beslutet skall lagen vila iminst . Därefter skall det utskott som berett ärendet på nytt ta upplagförslaget och anmäla del för kammaren, som har att falla ett nytt beslut.Därmed är lagen stiftad.