prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — Delar man under den här lidsperiodenhela liden ul maximalt, så all man i samfälligheten bara behäller vad sombehövs för att täcka garantiskatlen och de skogsvärdande åtgärderna underunderskottsårel, blir utdelningen ändå inte högre än genomsnittligt ,vilket alltså skall jämföras med den verkliga vinsten, som var för den härfyraärsperioden. Sä pass allvarligt kan alltså dubbelbeskattningseffekterna slåi en läng rad fall. Utskottetsäger , liksom , alt man inle vill förneka att vissa inle avseddadubbelbeskaltningseffekier kan uppkomma. Förra årel menade ulskotiet allerfarenhet av de nya bestämmelserna försl borde avvaktas. I är upprepar man vadsom därutöver sades, nämligen all det kan förutsättas all regeringen - omolägenheter uppkommer vid den praktiska lillämpningen - lägger fram de förslagsom förhållandena föranleder. Vikan inle dela den här skynda-långsamt-inslällningen, eftersom vi vet - ochutskottet vel och alla berörda vel, eller borde veta - alldub-belbeskatiningseffekier uppkommer och att de kanske främsi kommer alldrabba de mindre marksamfällighelerna, där delägarna dessulom ofta har lägreinkomsier än genomsniitligi. Vi vel också alt den typav samfälligheter som besparingsskogarna utgör kanske till huvudsaklig del haratt räkna med dubbelbeskattning. Allt detta gör, herr lalman, att vi finner detnödvändigt med en skyndsam ändring av reglerna rörande marksamfälligheler såalt dubbelbeskattningen undviks. Jagber därför att få yrka bifall lill den till skalleulskottets betänkande fogade reservationen, som innebär att begär elt sådant förslag 88 från regeringen. Hen (): Del belänkande som vi här har all behandla berör, som här redantidigare har påpekats, de nya regler för beskattning av samfälligheter som vidiskuierade och beslulade om här i kammaren våras. De nyabeskattningsreglerna verkar fr. o. m. och har således variltillämpbara . Anledningentill all utskottet sä snart återkommer lill frågan är tvenne motioner, nr 963och 982, väckta under den allmänna motionstiden . Beträffandebehandlingen av motion nr 963 vill jag endast hänvisa till utskottets skrivningi betänkandet som innebär ett klarläggande av beskattningsreglerna för deföreningar som molionärerna åsyftar. Imotionen nr 982 - som i och grundar siltlill betänkandet fogade reservationsyrkande på och som här lalatför - har inle framförts några nya omständigheter som gett utskottsmajorilelenanledning lill annat ställningslagande än förra årel. Jagavslår från all upprepa de synpunkter som dä framfördes i utskoltsbetänkandetoch som återkom i debatten vid frågans behandling i kammaren. Den deballenligger så pass nära i tiden att jag har svårl all föreställa mig att jag här med samma argument som då skall kunna förmå dem som fortfarande har en motulskottsmajoriteten avvikande uppfattning i vissa delar att ändra sininslällning. Lålmig bara erinra om all en bred riksdagsmajoritei slällde sig bakomulskottsmajorilelens uppfattning alt de nya reglerna för vissa samfällighetergenomfördes i syfte all åstadkomma en i möjligaste mån likformig behandlingvid beskaltningen av samfälligheter av olika slag och alt på ett bättre säll änlidigare lillgodose skaiieförmågeprincipen och fördelningspolitiska synpunklerpä beskaltningen. Mennu, liksom , påpekas också i utskoiisskrivningen att därest vissa ejavsedda effekler uppkommer i det nya beskaiiningssystemet förutsätterutskottet all regeringen - om olägenheter uppkommer vid den prakliskatillämpningen - lägger fram de förslag som förhållandena föranleder. Vi villsåledes avvakta att dessa regler prövas i praktiskt bruk. Jag ber all få yrka bifall lill skatteutskottets beiänkande nr 41. Varför skall vi hålla pä och avvakla, ? Förra årel var delju så väldigl bråttom med alt de nya bestämmelserna skulle träda i kraft. Delär väl precis lika bråttom, tycker åtminstone vi, all rätta till dedubbelbeskaltningseffekier som - det vel vi alla - inle går alt undvika. Attdet inte minsl är personer i förhållandevis små omständigheter som kommer attdrabbas gör väl inte den här saken mindre angelägen. Statsmakterna har justimulerat många små skogsägare au bilda gemensamheisskogar. Bara del innebär,lycker jag, au sialsmakierna Nr 89 också har elt moraliskt ansvar för att den här gruppen inte blirföremål Onsdaeen den °''dubbelbeskattning - att den blir korrekt behandlad också i skalie- --------------- Dessulom finns det, som jag sade lidigare, ett påtagligt inlresse från Beskattningen avstatsmakternas sida alt stimulera lill bildande av gemensamhetsskogar. vissasamfälligheter Det är klart att om de som funderat pä att gä med igemensamhelsskog vet att de dä löper risk all få betydligt sämre avkasining äneljesl sä kommer det inte att stimulera till bildande av sådana samfälligheter.Sedan sade .Dckså att de nya reglerna på ell bättre säll skulletillgodose både skaiieförmågeprincipen och fördelningspolitiska synpunkler påbeskaltningen. Men om det visar sig all det slår slint just i dessa avseendenpä grund av den dubbelbeskattning som kommer alt inträffa i en läng rad fall,så lycker jag att bara det borde vara motiv nog för en direkl beställning fränutskottets sida till regeringen all rätta lill dessa icke avseddadubbelbeskaltningseffekier. Jag tycker ändå inte att vare sig skalteutskolteteller regeringen skall behöva sitta och vänta på nägon Pomperipossa för altdella skall rättas lill. Överiäggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrMagnusson i och , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begäri volering upplästesoch godkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskollels hemställan i belänkandet nr41 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruTroedsson begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: § 12 Den allmännaarbetsgivaravgiften Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:42med anledning av molioner om den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Idetta belänkande behandlades moiionerna 1975/76:171av m. fl. (vpk), vari hemställts alt beslutade althos regeringen begära förslag om 1. befrielse för kommuner ochlandsting från skyldighet att eriägga allmän arbetsgivaravgift, 2. extra bolagsskatt i syfte allfinansiera ökade statliga insaiser lill kommuner och landsting, 1975/76:199av m. fl. (fp), såvitt nu var i fråga (punkten B), 1975/76:529 av herrarFridolfsson (m) och i Agnas (m), 1975/76:532 av henKarlehagen m. fl. (c), 1975/76:696 av hen Ekingem.fl. (fp, c, m), 1975/76:702 av herrarLindahl i (fp) och (), 1975/76:709 av henSvanström (c), 1975/76:710av i (m) och (), vari hemställtsatt beslutade att vid beräkning av allmän arbetsgivaravgift förperson som drev rörelse i form av enskild firma eller jordbruk inkomster ochunderskott i dessa avräknades mot varandra så all dubbelbeskattningförhindrades. 1975/76:986 av herrJohansson i Vrångebäck m. fi. (m), 1975/76:995 av fruLindquisl (m), 1975/76:1017 av henNordstrandh m.fi. (m), 1975/76:1990av m. fl. (m), vari under punkien 3 hemställts all hosregeringen skulle anhålla om förslag, innebärande au egenföretagare skulle gesrätt att vid deklarationen dra av ett belopp motsvarande av egenavgifienför allmän arbetsgivaravgift, 1975/76:1994av m. fi. (m), vari hemställts att beslulade alt denallmänna arbetsgivaravgiften slopades i det inre stödområdet fr. o. m. den 1juli 1976 och 1975/76:2129av m. fl. (m), såvitt nu var i fråga (punkien 1). 1.beträffande undanlag för ideella organisationer att skulle avslå 1. molionen 1975/76:199, punkienB, 2. molionen 1975/76:529, 3. motionen 1975/76:532, 4. molionen 1975/76:709, 5. molionen 1975/76:995, 6. motionen 1975/76:1017, 1. beträffande regionalavgiftsbefrielse att skulle avslå 1. molionen 1975/76:696, 2. molionen 1975/76:702, "molionen1975/76:1994, 3. beiräffande kommuner ochlandsting all skulle avslå motionen 1975/76:171, 4. beiräffande egenavgifien all riksdagenskulle avslå 1. molionen 1975/76:710, 2. motionen 1975/76:986, 3. molionen 1975/76:1990. punkien3, 5. beiräffandearbetsgivaravgiftens näringspolitiska konsekvenser att skulle avslå motionen 1975/76:2129, punkten 1. 1. avherr i (m) och () som anselt alt utskottet beträffande regional avgiftsbefrielse under mom. 2.3 bort hemställa altriksdagen med anledning av molionen 1975/76:1994 begärde förslag till hösten1976 om slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdetfr. 2. av i (m) och () som anselt att utskottet beträffande egenavgifien under mom. 4.1 bort hemställa attriksdagen skulle anhålla att regeringen beaktade vad reservanterna anfört medanledning av motionen 1975/76:710 i samband med utarbetandet av den aviseradeproposilionen beträffande vissa lättnader i fråga om beräkningen avarbetsgivaravgifter för egenföretagare, 3. av i (m) och () som anseii all ulskollei beiräffande egenavgifien under mom. 4.3 bort hemställa attriksdagen hos regeringen skulle anhålla om förslag, innebärande allegenföreiagare fick rält all i självdeklaraiionen dra av ett belopp molsvarande125 % av egenavgifien för allmän arbetsgivaravgift. Tillbetänkandet hade fogats ell särskilt yttrande av (). Hen i (m): Ur regionalpolilisk synpunkl är det givetvis av slörsla vikt att manunderlättar för företagen att driva sin verksamhet inom regionen, och motbakgrund av den synpunkten kan det inte vara en lämplig politik att man frånstatsmaktens sida pålägger dem en sådan avgift som löneskatten innebär. Denblir då också diskriminerande. Det är även av ett särskilt inlresse attarbelsintensiv verksamhet kommer lill stånd, vilket i allmänhet sker genomsmåföretagsamheten, för alt så många personer som möjligt skall kunna beredas arbeleinom regionen. Vi finner det särskiltangeläget alt man nu definilivi avskaffar denna beskattning inom stödområdet,då den här direkl motverkar syftet att skapa så många arbetstillfällen som möjligt.Del är därför en stimulans lill ökad näringsverksamhet inom stödområdet behövs,dä del ofla här blir andra prishöjande faktorer som motverkar en sådanverksamhet. F. n. har vi ju en 2-procenlig beskattning, som bara gäller underinnevarande är, Vi moderaler anser emellertid att vi nu bör ta steget fullt utoch fr. o. m. hell ta bort denna beskattning. Del yrkandet har vifullföljt i reservationen 1. Ireservationen 2 har vi yrkat bifall till motionen 710 som begär attegenföretagare skall ha rält all vid erläggande av arbetsgivaravgift få göraavdrag för en annan bedriven rörelse som gått med förlust. F. n. är del så altdel inle bara är arbetsgivaravgiften ulan även övriga socialförsäkringsavgiftersom kommer att belasta honom för den rörelse som gått med vinst. Han fårdäremol inte göra avdrag om han har en rörelse som gått med föriusl. Detta kanfå så egendomliga konsekvenser att om t. ex. en person driver en rörelse somgår med . i vinst och han driver en annan rörelse som gårmed . i föriust och han sålunda inte har haft någon inkomst alls, såfår han ändå betala ai-betsgivaravgift och socialförsäkringsavgifter på de . han fått i förtjänst på den rörelse som gått med vinst. Han får sålundatrots all han inle haft någon inkomsi belala i socialförsäkringsavgifter ell såansenligt belopp som . i arbetsgivaravgift och därtill 7 300kr. i socialavgift, eller ett sammanlagi belopp på ca . Varifrån skallhan då la de här pengarna? Ja, det finns många Pom-peripossasagor i den svenskaskaitelagsiiftningen. Vi moderaler anser emellerlid inte att della är en rimligbeskattning och därför har vi reserveral oss för bifall till denna molion. Underden senasle tiden har egenföretagarnas hårda beskattning genom den egendomligaavgiftsdebiteringen kommit alt framstå i en klar belysning, och upprördhetenhar varil stor över den orättvisa som här förekommer. Tyvärr är det inte baraså att egenförelagarna genom borttagande av del s. k. taket för debitering avsocialförsäkringsavgifter riskerar all få belala i skall ochavgifter ulan lill della kommer så den orättvisa som ligger i all avdraget fårgöras först året efter del all debiteringen har sketl och då under allmännaavdrag, varigenom vederbörande får belala avgift pä avgift. Härtillkommersedan den orättvisa som ligger i att egenförelagarna fär betala avgift påhela sin inkomsi, även den del som utgör ersättning för det i företagelnedlagda kapitalet. Del är en orättvisa som särskilt drabbar jordbrukare, småegenföretagare inom handel och induslri samt utövare av de fria yrkena. Vimoderaler har år motionerat om att denna orättvisa borde avskaffas. Vihar föreslagit all man bör göra det genom en enkel schablon, nämligen au dessamedgives rätt till 125 "i, avdrag för de erlagda avgifterna, varigenomman borde komma rättvisan betydligt närmare, då det inte går all exakt beräknahur stor del av inkomslen som hänförs lill kapitalinkomst Denallmänna arbetsgiva ra vgiften vara avgift icke bör utgå.Vi har återkommit lill detta krav i vår slora partimolion 1990, lillvilken molion vi också yrkat bifall i reservalionen 3. Jag ber all få yrka bifall lill de reservalioner som bifogalsutskottets betänkande. HenHÖRBERG (fp): Folkpartiel har arbetat i för att de ideella organisationernaoch samfunden borde befrias från allmän arbetgivaravgift. Den innebär, som vilidigare närmare utvecklat, speciella påfrestningar för dessa arbetsgivare. Sedan1974 års positiva riksdagsbeslut har förelagsskatteberedningen fått i uppdragatt utreda möjligheterna lill en differentiering av arbetsgivaravgiften efterden skaitskyldiges bärkraft. Utan tvekan kommer härvid de ideellaorganisalionernas och samfundens speciella ställning au beaktas. Frånfolkpartiels sida finner vi det tillfredsställande all utskottet i deltabetänkande dessulom uttalat sig för en förnyad prövning av problemet, omföretagsskatteberedningens arbete inle leder till något resullal. Förulsältningarhar därmed skapats för all kravet på att berörda organisationer och samfundkompenseras på lämpligl sätt för den ekonomiska belastning, som den allmännaarbeisgivaravgiften medför, blir prövat. Eftersomförelagsskatteberedningen väntas komma med sitt belänkande före innevarandeårs slut avstår frän att reservera sig till förmän föromedelbara lagändringsåtgärder ulan avvaktar i första hand konsekvenserna avförelagsskalteberedningens belänkande. Jag ber, herr talman, allfå yrka bifall lill utskottets hemställan. Under della anförande övertog herr andre vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen (): I föreliggande utskottsbetänkande las upp en serie motioner rörandeden allmänna arbetsgivaravgiften. Dessa molioner gäller intearbetsgivaravgiften i slorl utan yrkar på ändringar för vissa grupper. Rentallmänt anser utskottsmajorilelen - och den majoriteten omfattar alla utom herrMagnusson i och - att man nu bör lugna sig lillsföreiagsskaiieberedningen har hunnii behandla hela kom-plexei medarbeisgivaravgiften. Beredningens slutbetänkande är aviserat lill slutet av dethär året, och då kan det knappast vara angelägel att nu företa några ändringar. Allaär väl på det klara med au vi knappasl kan undgå all hapro-duktionsfaklorsskatter av någol slag för att.klara de stora ulgifter somriksdagen i stor enighel beslutat om. Jag är inle säker pä all beredningensförslag kommer au innebära alt skallen på produktionen kommer all påsamma grunder som , men det är en senare fråga. Efterdetta mera principiella resonemang vill jag ändå försöka bemöta de krav somframförs pä ändringar av detaljer med utgångspunkt i vad som gäller. Regionalldifferentierade avgifter och skatter har utskollels socialdemokraler alltidmotsatt sig, dels därför all vi anser att de snedvrider konkurrensen mellanföretagen, dels därför att vi anser all samma skatteregler bör gälla över helalandet. Det blir också svårt att klara skattekontrollen om vi hardifferentierade avgifter. Socialdemokralernaanser att regionalpolitiskl stöd bör ges till företag efter prövning i varjeenskill fall och med hänsyn till företagets behov av all uppnå lönsamhei. Jagvågar påstå att det finns verksamheter som nalurligl hör hemma i deregionalpolitiska stödområdena och som därför inte behöver någraskaltesubvenlioner alls. Bilden kompliceras av alt avgifterna lill en del ärsammankopplade med lönerna och till en del också med direkta skatter. ändå har differentierade avgifter beror inle pä socialdemokralerna.Partiets ledamöter i skalieutskollei har lojalt böjt sig för lotiresullalet.Men de slog fast att del bara gällde 1976. Därom var utskottet enigt.Jag tycker därför att det är märkligt att man så snart motionerar omavgifternas totala borttagande i det inre stödområdet . Ireservationen nr 2 påstår reservanterna att del förekommer dubbelbeskattningdärför att man inle fär kvitta föriusl i en inkomstkälla mot vinst i en annannär del är fråga om arbeisgivaravgiften. i log i lill dengrad att han lalade om Pom.peripossasagor. Det verkar som om moderatasamlingspartiet har fåll nägol som kallas Pomperipossa på hjärnan. Även fruTroedsson använde det ordel på ett mycket felaktigt sätt i ell anförande straxinnan. Jaglycker alt reservanierna här blander ihop begreppen. Arbetsgivaravgiften är enproduktionsfaktorsskatl, och den skall belasta rörelsen som vilken annan utgiftsom helst. Att dra den utgiften från en helt annan verksamhetsgren verkar lilelunderligt. Effekten blir f ö. densamma genom att, som såriktigt påpekade, della är ett allmänt avdrag som man fär göra. Det skulleenligt mitt säll all se vara myckel märkligl om man finge blanda ihop rörelserhur som helst och inte betala den produktionsfaktorsskatl somarbetsgivaravgiften utgör på sin egen arbetsinsats men väl betala den för allaandra som är anställda i företaget i fråga - för deras arbetsgivaravgift är delju i alla fall inle meningen att man skall få kvitta mot vinst i andrarörelser. Dethär är alltså inle en skall utan en produklionsfaklorsavgifi, och den belastarrörelsen. Går rörelsen så dåligt all det inte blir några pengar över att betaladenna avgift med, då har rörelsen gått med ell underskott som lika väl kunde hauppstått pä grund av andra fakiorer i rörelsen. Dethar framställts åtskilliga önskemål här i .riksdagen om all man redan irörelsebilagan för det akluella årel skulle fä göra avdrag för åretsarbetsgivar- och socialavgifter. Jag känner för min del sympati för en sådan ordning, och jag harfält uppfattningen all också hyser sympati för en sådan linje.Men om det förslaget skulle realiseras - och del kan Jag säga au jag hoppas -är reservalion till dagens betänkande fullständigt missriktad.Man skall väl ändå inle i en bilaga för en rörelse få dra av produktionsskatterfrän en jordbruksfastighet? Man får ju inte blanda ihop det så i bilagorna!Och om arbetsgivaravgiften skall dras av redan i bilagorna kan en sådan sammankopplingalltså inle ske, och både i och jag vill ju att avdragetskall göras i rörelsebilagan. Slulligenvill jag någol beröra reservalionen 3, i vilken begärs alt avdrag skall få görasmed mer än vad som har betalats. Det yrkandet är enligt milt sätt alt sefullständigt galet. Motiveringen skulle vara att en motsvarande del avinkomsten utgörs av kapitalinkomster, som för anställda eller för företagaresom använder aktiebolagsformen inle belastas med arbetsgivaravgifter. Jag villpåstå all här föreslår dubbla avdrag för alt inte sägatrefaldiga avdrag i stället för dubbelbeskattning. Först och främsi, herrMagnusson, betalar man ingen arbetsgivaravgift för de första avinkomslen. Del går åt en rält stor kapitalinsats för alt avkastningen skall bli18 . De aktiebolag som redovisar vinster har aldrig redovisat någon sådanvinst pä kapitalinkomster att man har . Jag vågar alltsåpåstå att de . som förelagaren inte betalar arbetsgivaravgift pä i deallra flesta förelag mer än väl läcker kapitalinsatsen. Sedan har han sammaavdragsräll som alla andra företagare - med den lilla nackdel som herrMagnussoii lalade om, all del blir avgift på avgiften. på blir 1,6 7.o.För det vill införa avdrag som motsvarar en hel procenl - 125"fi av 4 'M blir en hel procenl. Del kan tilläggas alt förelagaren kanhälla avgiftsuttaget nere genom alla de uppskovsregler som finns ibeskaiiningssystemet och som praktiskt taget alla förelagare har möjlighet attutnyttja. Pä det säitei kan man få ell uppskov med att betalaarbetsgivaravgifter och vanliga skaller. Det finns alltså ingen anledning atttillfredsställa önskemål pä nägon punkt, ulan Jag yrkar bifalltill vad utskottet hemställt på samtliga punkler. i (m)kort genmäle: säger all konkurrensen skulle snedvridas om man hadelägre beskattning i del inre stödområdet. I stället skall man, säger han, genomregionalpolitiska åtgärder i varje särskill fall ingripa och ge subvenlioner.Men, , del är väl någonting som verkligen skulle snedvridakonkurrensen! Vi har tyvärr sell alllför många exempelpå snedvriden konkurrens lill följd av att man på delta sätt har ingripit medselektiva ålgärder. Det har verkligen varit besvärligt för småföretagsamhetenhär i landel - regeringen har ju i stor utsträckning koncentrerat sig på attge subvenlioner till myckel stora förelag. Sedan säger de 125 "f. som vi begär alt egenföreiagare skall få göra avdrag med skulleinnebära för stora avdrag. Jag tror inte del, . Del är endast enfjärdedel av den inkomst som vederbörande deklarerar som vi menar skulle varaen inkomst på det i företaget nedlagda kapitalel. Det är alldeles självklartall del i allmänhet skulle innebära större rällvisa. Vi har inte gjort anspråkpå att någon millimeterrältvisa därmed skulle skapas, men vi lar bort en stororättvisa som f n. finns i syslemel. har vi krävt avdrag som inågon män skulle förta den orättvisa som ligger i att egenföretagare fär betalaarbetsgivaravgifter pä i företagel nedlagt kapital. HerrWärnberg säger vidare all del här förslaget skulle omkullkasta del förslag manhoppas kunna genomdriva, nämligen att detla avdrag i stället skall få göras pårörelsebilagan. Ingen skulle bli gladare än jag om kundesamla sig och försöka rätta till de problem som uppstår för egenförelagarnanär de får betala avgift på avgift och göra avdraget härför först nästkommandeär under Allmänna avdrag. Kunde vi enas på den punkten skulle det verkligenvara glädjande. Jag tar uttalande pä den punkten som intäkt föratt han kommer att hjälpa mig i det avseendet. HenHÖRBERG (fp) kort genmäle: Utskollets värderade ordföranderedogjorde för alt ut-skottsmajorileten i dagens läge är enig om alt nu inteförorda regionala sänkningar av den allmänna arbetsgivaravgiften. Men herrWärnberg sade också att socialdemokraterna i princip inte gillar en sådanlösning. Han hänvisade därvid lill den diskussion som ägde rum förra årel. Densenare delen av hans anförande gör del angelägel för mig att poängtera att folkpartietser en differentiering av den allmänna arbetsgivaravgiften som ett sätt blandandra att åstadkomma en generell regional stimulans inom näringslivet. F. n. ärvi emellertid, som framgår av utskoltsbetänkandet, eniga med socialdemokralernaoch cenlern om alt nu inte företa några ändringar i det beslut som vi fattadeunder . Ulskottsmajoriteten vill avvakta företagsskatleberedningensbetänkande, som kommer före delta ärs utgång. Hen () kortgenmäle: Vad jag menar när jag säger att vi i varje särskilt fall skall taställning lill det regionalpolitiska stödet är att vi inte skall ge ettregionalpolitiskl slöd lill verksamhetsgrenar som av naturliga skäl hör hemma iett visst område. En skattelättnad i sädana fall ger inte ett enda nyttarbetstillfälle. Företagel har naturiiga förutsättningar att verka i just dethär området, och då finns del ingen anledning att ge nägol regionalpolitisklstöd. Om det finns malm på en plats och den alltså måste brytas där, varförskall man då ge ell regionalpolitiskl slöd? Malmen bryts där under allaomständigheter. Närdet gäller kapitalavkastningen bemötte mig egentligen inte iBorås. Jag sade all .