prot · FZ09126 · 1975-12-31 00:00:00 — Mol bakgrund av vad jag här har anfört vill jag yrka bifiill lillreservalionerna 2, 3, 4 och 6. Anslagtill företagareföreningarna, m. m. i (fp): Jag kommer att göra mig skyldig lill all inte följa derekommendationer som kammarkansliet har angivit, nämligen atl vi skall hålladen föranmälda liden, ulan jag kommer alt korta ner mitt anförande betydligt -och detta hoppas jag all kammaren håller mig räkning för - eftersom minamedreservanter redan på olika sätt har berörl de frågor som jag hade tänkt taupp i mitt lilla anförande. Trotsatl del finns sex reservationer lill näringsulskottets belänkande kan jag slåfasl all vi är rörande ense om alt företagareföreningarna har en väldigt storbetydelse för de mindre företagen, för all de skall komma till sin rätt.Företagareföreningarna tillgodoser ju deras behov av service av olika slag. Vihar frän lagl slor vikt vid företagareföreningarnas verksamhet,vid att de skall ha en offensiv och uppsökande prägel. Den utbyggnad avföreiagareföreningarna som har skett , dä de har blivitverkliga regionala serviceorgan till hjälp för de mindre och medelstoraföretagen, har vi därför ansett vara angelägen. Det är väsenlligl all dennaulbyggnad forlsäiier enligi de rikilinjer som vi frän folkparliel har dragitupp. Vi är ju inte ensamma om dem; fiera av de andra partierna har i stort seltsamma uppfattning. Måletbör vara, har vi anselt, att för företagens del skapa en effektivserviceorganisation, som den som finns t. ex. på jordbrukets område. Menföretagareföreningarnas möjligheter alt fullfölja dessa arbetsuppgifter, somde ålagts, varierar ju rätt krafligl, och del lycker vi är otillfredsställande.Vi anser all om företagareföreningarna skall kunna spela sin roll som regionalaserviceorgan för de mindre och medelstora företagen så måste varje förening hasådana resurser att den kan leva upp lill de krav och förväntningar som ställspå den. Det är därför nödvändigt alt del sker en yiteriigare utbyggnad avföretagareföreningarna. Nupågår en utredning som sysslar med företagareföreningarnas organisation ocharbetsuppgifter, men trots delta anser vi del angelägel atl föreningarna näslaår får en resursförstärkning. Tidigareunder den ekonomiska debatten här i kammaren, när vi bl. a. behandladeregeringens proposilion 99 med förslag om . för teckning avaklier i och 500 milj. kr. lill Ijärde AP-fonden. lillsiyrkievi dd förslagel under en beslämd förulsällning. Nr 126 motion som väcktes av herrar och framfördes de be- slämda kraven all kraftiglökade kapilalresurser skulle slällas lill de mind re och niedelslora företagens förfogande samiidigl med alt Slalsförelag och Ijärde AP-fonden tillfördes yllerligare medel. I den molion av herrar Anslag till företaga- och som ulskoilsbelänkandel nu behandlarhar delta reförenlngarna, krav följts upp. Där yrkas auföreiagareföreningarna skall ha räll alt fjj, in. lämna haniverks- och induslrilån upp lill ell belopp av . varie enskill fall och allriksdagen lill statens hantverks- och industri-lånefond för /77skall anslå etl invesieringsanslag av 150 milj. kr. Dethar tidigare här framhållits att det nuvarande låndakel fastställdeslill . från alt lidigare ha varit . Utskottsmajoriteten harinte följt värt förslag vad gäller . men har ändå plussat påullåningslagd upp lill . mer än vad som hiliillsgälll. Samiidigl vill man lillföra fonden 15 milj. kr. utöver vaddepartementschefen har föreslagit. Dessasynpunkier finns i reservalionen 5, som avser yrkandet vid punkten 3, och jagyrkar bifall lill denna reservation. Enannan fråga som det har varit angelägel atl komma till rätta med gällerIjänsleproducerande företag. När man i näringspolitiken nu diskuterar ålgärderför atl främja företagsamheten i vårt land är det huvudsakligen denvaruproducerande industrin som fångar intresset. Man förbiser ofta all ettbetydelsefullt område inom svenskt näringsliv är den mångsidigaserviceverksamhet som företag inom hantverk och reparations- ochservicebranscher tillhandahåller allmänheten. Underfjolåret var den totala investeringsvolymen i landei ca 60 miljarder, varav25-30 % - således ca 20 miljarder - torde utgöra underhåll och reparation.Företag inom reparations- och underhållssektorn svarar säkeriigen för enbeiydande del av den här underhållsvolymen. Lägger man därtill denserviceverksamhet som inte ingår i ifrågavarande statistik, t. ex. förprivatbruk, kommer man fram lill att företagen inom service, reparation ochunderhåll svarar för en betydande insats sysselsättnings-mässigt ochekonomiskt. Inte minsl är deras värdebevarande insalser av stor betydelseframför alll , när vi böriat inse att en stramare hushållning med våraknappa resurser är alll nödvändigare. Moldenna bakgrund anser vi reservanler alt det förslag som framförts ifolkpartimotionen 2113, att även ijänsleproducerande företag bör fä komma iåtnjutande av krediisiöd från statens haniverks- och indusirilänefond, ärangeläget. Jag yrkar därför bifall lill reservalionen 3. Bådeherr i och har berörl ftågan om administrationsbidrag. Det är klart all departementschefens förslag innebär i slort sett oförändrade bidrag lill administrationen. Men vi skall ha klart för oss all del är väseniliga uppgifter som åligger föreiagare föreningarna, och de har en lång rad bevakningsuppgifter. De skall följa upp den ekonomiska utvecklingen hos företag som fåu hantverks- och 104 induslrilån, garantilån eller lokaliseringsstöd.Uppföljningen görs genom bokslulsanalysering ochvid besök hos aktuella förelag. Man har också rådgivningsverksamhet medföretagsservice som innebär en myckel omfattande uppsökande verksamhet medföretagsanalyser, marknadsföring, produktutveckling och utbildningsverksamhet.Den uppsökande verksamheten avser att förbättra kontakten mellan företagen ilänen och informera dessa om de servicemöjligheter pä konsult- ochrådgivningssidan som står till buds. Vireservanler anser att man bör räkna upp administralionsbidragd lill 23 milj.kr. - det är 2,3 milj. kr. mer än vad som föreslagits i proposilionen. Jagyrkar därför bifall lill reservalionen 1 vid punkten 1. Vivel alla alt under de senasle åren har del skett en beiydande utbyggnad avföreningarna. Alt della har varit lill fördel för de mindre och medelstoraföretagen är vi väl överens om. Men det följer också en hel del med denkraftiga utbyggnaden - bl. a. gäller det den utbildningsverksamhet som skallbedrivas för personalen vid föreningarna. Naturligtvis blir det eninkörningsperiod för de här volymmässigt slörre föreningarna, och jag ärmedvelen om - eftersom jag sitter i förelaga-reföreningsulredningen - allutbildningsbehovet är rätt slort i föreningarna. har gåttigenom olika fördagareföreningar och i stort sett kommit fram lill bedömningenall kvaliteten på medarbetarna är god. Men ändå finns del etl behov avutbildning. Föreningarna har tillförts en rad nya arbetsuppgifter, och del ärviktigt atl man får väl inkörd personal för dessa. Meddetla korta anförande, herr talman, yrkar jag bifall lill de reservationer somär fogade till utskottets betänkande. Anslagtill föreiagareföreningarna, m. m. Hert (): De reservationer som är fogade lill det ulskotlsbelänkande vi nudiskuterar är ganska märkliga. Alla känner väl till - i varie fall görutskottets ledamöter det - all en parlamentarisk utredning är i full gäng medatl pröva just de frågor som tas upp i reservationerna och som reservaniernaföreslår alt skall fatla beslut om. Jag frågar mig vart deegentligen syfiar. Vill man medvetet desavouera ulredningen eller kan syftelmöjligen vara an man på dd säiiei bara vill markera sill slora iniresse för demycket omtalade mindre och medelstora företagen? 1 sä fall tycker jag alt detär ett dåligt sätt atl göra del pä. Men det är ju valår . Ireservalionen 1 föresläs alt skall öka del av regeringen föreslagnabeloppet på 20.7 miljoner lill föreiagareföreningarnas adminisiraiionskosinadermed 2,3 miljoner, alllså tillsammans lill 23 miljoner. är i. o. m. mer än vad tillsynsmyndigheten för företagareföreningarna, statensinduslriverk. Till dessa 20,7 miljoner som regeringen föreslagilskall också liiggas dei anslag på lill förelags- ochbranschfrämjande ålgärder för föreiagareföreningarnas verksamhei som går överinduslridepartemenlel och som senare konimer all behandlas i näringsulskottetsbelänkande nr 53. Anslagtill företagareföreningarna, m. m. Ulskollsmajorilelenunderstryker i beiänkandei alt en uiredning arbelar med en översyn avföretagareföreningarnas slällning och roll inom samhällets närings- ochregionala organisaiioner, och i denna uiredning kommer storleken avföreningarnas administrationskostnader all prövas. Ulredningen skall varafärdig under innevarande är, och därför anser uiskottsmajoriteten på mycketgoda grunder all vi bör sianna vid del belopp som regeringen har föreslagit. Inteheller när del gäller krediisiöd för utveckling och marknadsföring av produklervill reservanterna avvakla en prövning av den sittande utredningen, ulan devill atl vi skall besluta om ålgärder. Detsamma gäller förreservalionen 3 om kreditstödel lill tjänsteproducerande förelag. Jaghar en känsla av all del inle är så vanligl här i alt man ireservalioner begär ändringar i frågor som en uiredning kommer all lägga framförslag om . Och ännu mera ovanligt tror jag del är alt enledamot av berörda uiredning undertecknar en reservalion som uppenbart rörulredningen. Men så har skett i detla belänkande. Fem av ulredningens sjuledamöter är riksdagsledamöter, och jag lycker all det skulle vara litetegendomligt om de tre borgerliga ledamöterna i ulredningen vid en kommandevotering röslar för reservationerna. Ireservationen 4 yrkas att medelsramarna för de slalliga garantierna skall ökasmed 50 miljoner utöver regeringens förslag om 100 milj. kr. Denna ram pä 100miljoner har gällt /74, och lämnade garantier har inlenågol år efter 1974 överstigit 80 miljoner. Därför anser ulskollsmajorilelenatt regeringens förslag på 100 miljoner är tillräckligt. Jag vill ocksåtillägga all reservalionen 4 är en demonsiralions-reservaiion. Beträffandebeloppsgränser för lån ur statens haniverks- och industrilånefond, somföretagareföreningarna förmedlar, har utskottsmajoriteten, som iÖrebro tidigare sade, tillstyrkt en höjning med . - della medanledning av molion nr 1794 av m. fl. Beloppsgränsen är f n., somlidigare sagts i debatten, . och har gälll sedan 1971.Ulskollsmajoriteten anser, framför allt med hänsyn till prisutvecklingen, alldet kan vara motiverat alt fr. o. m. näsla budgetär sälla gränsen vid 300 000kr. Isamband med denna beloppsgränsökning föreslår ulskollel också all anslaget tillstatens haniverks- och industrilånefond ökas från 35 lill 50 milj. kr. Centerpartisternaoch folkpartisten i ulskollel reserverar sig i reservalion nr 5 för enbeloppsgräns på . och för alt investerings-anslaget lill fonden skallhöjas lill 150 milj. kr. Belräffandebeloppsgränsen i motionsyrkandena, som ligger till grund för reservalionen, hardel varit olika turer - de har varierat från dag till dag. Den 26 januariföreslog i en motion med som första namn allbeloppsgränsen skulle sällas lill 400 000 -alltså dagen efter - återfanns namn tillsammans med PerAhlmarks på en motion som föreslog en beloppsgräns på . Reservaniernahar tagit del sisla budet, men nog är gången litet märklig, herr lalman! Denföreslagna höjningen av anslaget lill fonden med 100 miljoner mer än vadutskottet föreslagil är minst sagt kraftig. Jag har under de senasle veckornatalat med en del förelagareföreningsdireklörerom denna kraftiga ökning, och desäger samstämmigt alt det åtminstone f n. inte finns vare sig efterfrågan päeller personella resurser för alt administrera sädana belopp under kommandebudgetår. Dessuiom skall man lägga märke lill alt kapitalbehållningen i fondenden var 396 miljoner. Reservanierna är här ule i ogjort väder. Närdet gäller lånegränserna skall man sedan yllerligare lägga lill -del var herrHovhammar lidigare inne på - all det sedan hösien 1974 ägt rum ett samarbetemellan föreiagareföreningarna och Invesleringsbank. Detla samarbeleinnebär all Invesleringsbanken kompletterar företagareföreningarnas direkllånmed . Denna komplettering lar Invesleringsbanken direkt på dekrediiulredningar som företagareföreningarna gör, så del innebär ingen somhelsl försening i fråga om kredilbedömningen. Den enskilde låntagaren kan pådella säll f n. få direkllån på . Del är en bra och smidigkombination, och den har uppskattats av bäde föreningar och låntagare. Kombinationslåneverksamheienhade vid utgången av uinyiijais av 22 av landels 24föriagareföreningar och i 66 låneärenden. sisla reservalionen till utskottsbetänkandet vill reservanterna decentraliserabeslutanderätten i fråga om län med slallig garanti upp lill . Dennabeslutanderätt vill reservanierna lägga hos länsstyrelserna. F. n. liggerbeslutanderätten när det gäller alla garanliläneärenden i industriverket. Nulycker jag alt detta förslag nästan är alt slå in öppna dörrar: Vi har ju redangenom de s. k. kombinalionslånen en decenlraliserad beslutanderätt på län upptill . Och där ligger beslutanderätten hos länensföretagareföreningar. Vad skall dä denna reservation riäna lill? Den är bådeilla genomtänkt och en överloppsgärning. Dessuiom kommerfördagareföreningsulredningen all pröva frågan om decentralisering avbesluisförfarandet för garanlilänen. Jag föreställer mig dock att ulredningeninle kommer alt pröva frågan med de utgångspunkter som reservanierna föreslår. Med del anförda yrkar jag bifall lill utskottets hemställan på samtligapunkier. AnslaglillfÖreiaga-rejÖreningarna, m. m. i (fp): undrade hur man kunde vara med om all ändra pådepartementschefens förslag när man ingår i den uiredning som arbelar medfrågan. Såvitt jag förslår syftade därvid på mig. Och sedan sade herrRask: Är det bara för alt det är valår som man Anslagtill företagareföreningarna, m. m. Dessafrågor har vi haft uppe tidigare; under en följd av år har vi velat höjalånegränserna. Det är alllsä i och för sig ingenting nytt. Jag sade också imill inledningsanförande att vi tog en principiell slällning lill de mindre ochmedelstora förelagens lånemöjlighder när vi tillstyrkte anslag lillStatsföretag och , HerrRask ville allisågöra gällande alt den som silter med i en utredning inte börvara med och ändra på någonting innan ulredningen är klar. Sedan framhöll herrRask att uiskottsmajoriteten med anledning av en motion har tillstyrkt enhöjning av beloppsgränsen för lån ur hanlverks-och induslrilänefonden frän delav departementschefen föreslagna beloppet , till . och enhöjning av invesleringsanslaget till fonden med 15 milj. kr. utöver vaddepartementschefen föreslagit. Är del inle lika fel när uiskottsmajoritetenföreslår ändringar i departementschefens förslag som när reservanterna ? sitter ju själv med i ulredningen och har ändå ställt sig bakomen sådan ändring av departementschefens förslag. Vilken är då skillnaden mellanherr och mig? Del är en principiell fråga som får försöka klaraul ät mig. Närjag som reservant föreslär en ändring är del fel, men när ställer sigbakom ulskottsmajoritetens ändringsförslag är det rätt. Man brukar ju säga allnär pappa super är del rätt. HertPETERSSON i (c): Jag skall inle lägga mig i och träta om vemsom är störst syndare - dess bättre sitter inle vi andra med i utredningen ochkan kanske därför känna oss litet friare. Skullevi vänta på resultat från alla utredningar, , skulle vi knappasl kunnareservera oss i någon fråga. Jag tror det är nyttigt all vi genom reservalioneri driver pä de uiredningar som arbelar. HerrRask säger belräffande medelsramarna för de statliga garantierna, som iproposilionen föreslås lill 100 milj. kr., all del högsta belopp som lidigarevarit utlånat är 80 milj. kr. Dä skall emellertid ha klart för sigalt man i företagareföreningarna har saknat resurser all arbela sä effekiivisom man har velal göra. Vi har genom alt höja adminislrationsanslagel velal gedem ökade resurser som skall göra det möjligi för dem atl bli effektivare lillsmåföretagarnas hjälp. När gör sig lilel lustig över all delvarii många turer i del här ärendei från cenlerparliels sida vill jag bara sägaall det kanske inte är så egendomligl, med den propositionsfiod frän regeringensom vi blivil begåvade med den sisla liden, au det kan bli en felskrivning i enmolion. Hert HOVHAMMAR (m): Jag vill gärna först deklarera alt jag har slor respekt för både i hans egenskap av egenföreiagare och när dd gäller hans olikaengagemang, bl. a. i läns företagare- förening, där frågor avden art som vi nu diskuierar behandlas. Men jag lycker alt han skärpttonen litet väl hän. Jag vet inle om del beror på atl vi snart har val och allvissa SIFO-silTror har redovisais. Någonling måsle del vara som inte riktigtstämmer. När han säger atl reservalionerna är märkliga och han i. o. m.använder ordel "dernon-siraiionsreservalion" kan jag inle hålla medhonom. Ävenom en utredning arbelar - så är fallet i de flesta frågor - är del ingeniingsom hindrar atl man kan ha synpunkier och som i della fall avge reservalioner. Ävenom jag i del här ärendei till viss del har samma uppfallning som ochdär anslutit mig lill majoritetens förslag, har jag anselt att del i andra fallvarit nödvändigl att föra fram vissa synpunkter. Det gäller bl. a. frågan omutveckling och marknadsföring. har del endasl varit möjligt atlerhålla ett kollektivt stöd; det har knappasl förelegal möjligheter all få stödlill individuella insalser när det gäller marknadsföring och sådana ling. Delhar hindrat mänga att göra inbrytningar pä en hel del marknader. Del är frågorsom behöver las upp och som bör bli föremål för debatt. Så ser nog de flestaegenföreiagare på den saken. Atlvi vill flytta beslutanderätten när del gäller lån med statlig kreditgarantifrån industriverket i lill länsstyrelserna beror pä au enlänsstyrelse har bättre lokal koniakt med företagen än vad man har i kungligahuvudstaden. Vi tror också alt handläggningen härigenom kan komma all blieffektivare. Det flnns alllså en rad prakiiska synpunkter som motiverarreservationsyrkanden i dessa frågor. Jag tycker inle atl vi skall fråntas denrätten. Del är inle fråga om några demonstrationer, ulan del är väl motiveradereservalioner. Jag har, herr lalman.velal göra detla klarläggande. Anslagtill företagareföreningarna, m. m. Hert (): Jag vill först vända mig lill och säga några ord omreservalionen 2. Alla som känner lill företagareföreningarnas låneverksamhdvet alt man kan låna lill omsättningstillgångar. Ingenting hindrar vederbörandelåntagare att använda dessa lånemedel just för produktutveckling ochmarknadsföring. Del är därför jag anser att reservationen är renaspegelfäklerid och fullständigt onödig. Tillherr i vill jag säga atl jag aldrig försökt göra mig lustigöver motionsförfaliandet och motionsavlämnandd . Jag harbara konstaterat fakta. namn återfinns dels under en molionväckt , där det föreslås en lånegräns pä , dels underen annan av , där det föresläs en gräns på . Jag harbåda motionerna här pä bänken, och delta är alliså fakta. Jagvill vända mig lill i angående värt leda-molskap ifördagareföreningsulredningen och vårt agerande i ulskollel. iÖrebro vet med all säkerhet att lånegränsen från ui- Anslagtill företagareföreningarna, m. m. skottsmajorilelens sidaföreslås höjd lill . tack vare en kompromiss med de båda moderalaledamöterna i näringsulskollel, och del förklarar en hel del. iÖrebro och centerpartisterna i näringsulskollel hade möjligheter atlkompromissa bäde om lånegränserna och om kapitallillskottel lill fonden, mende sade blankt nej. Därav detta ställningslagande. i argumenterade myckel vältaligt kringad-minisiraiionsbidraget lill föreningarnas kostnader. Vid etl tillfälle förtvå är sedan när del skedde en ganska kraftig ökning av bidraget lillad-minislrationskostnaderna var del - som kanske i kanerinra sig - en ledamot som sade ungefär på detta sätt: fär vi vänta ell parär, nu skall vi växa i den nya kostymen. HerrANDERSSON i (fp): Jag berörde utbildningsproblemet i mill anförande och redogjorde lilelför industriverkets genomgäng av företagareföreningarna som visar atl del finnsbehov av utbildning. Del är jag fullt pä det klara med. var egentligen inte det jag var mest intresserad av. säger nu attvi gjorde en kompromiss i utskottet med . Å la bonne heure, men dåskulle naluriiglvis ha varit konsekvenl - han sitter själv iulredningen - och sagt atl del blir inga kompromisser för vi håller på med enutredning som kommer alt lägga fram etl förslag. anser del inletillbörligt atl jag som ledamot av ulredningen slöder vissa reservalioner. Jagtycker nog att vi kan dela kritiken tämligen lika mellan oss. som ärledamot av utredningen går ju med utskottsmajoriteten och slöder en höjninguiöver departementschefens förslag - jag stöder en höjning tillsammans medreservanierna. Jag kan inle se all del är någon speciell skillnad på det. HertRASK (s): Jag tror nog alt skillnaden är ganska väsentlig. Vi har frånulskotlsmajoritelens sida försökt komma fram kompromissvägen för atl undvikalottning här i kammaren. Det skall bli intressant atl se hur många avreservalionerna som avgörs med loltning. Om vi fär lotlningar har bl. a. herrAndersson i som ledamot av företagareföreningsutredningen medverkatlill dessa. Överläggningen varhärmed slulad. Proposilionergavs på bifall till dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 1 avherr Böriesson i Glömminge m. fi., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voleringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller näringsuiskoiteis hemsiällan i belänkandd nr 51 punklen I röslarja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr I av i Glömminge rn. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflerlald av kammarens ledamöter ha rösial för ja-proposilionen. Då herrAndersson i begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröslningsapparal. Denna omrösining gav följande resultat: Anslagtill företagareföreningarna, m. m. M o m . Proposilionergavs på bifall lill dels utskoliels hemställan, dels reservalionen nr 2 avherr Regnéll m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voleringupplästes och godkändes följande voterings-' proposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsuiskoiteis hemställan i belänkandd nr51 punklen 3 mom. 1 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklarades ivekankunna råda angående resullalel, varför volering med omröslningsapparal verkslälldes.Denna omrösining gav följande resuliai: Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 3 avherr Regnéll m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Anslag till företagareföreningarna, m. m. Den somvill all kammaren bifaller näringsuiskoiteis hemställan i belänkandd nr 51 punklen 3 mom. 2 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservalionen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför volering medomröslningsapparal verkslälldes. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 3 - 5 Kammaren biföll vad ulskollel i dessa niomenl hemsiälli. Propositioner gavs pä bifall lill dels ulskoltelshemställan, dels reservationen nr 4 av m.fl., och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iRonneby begärl volering uppläsies och godkändes följande voleringsproposilion: Den sorn vill all kammaren bifaller näringsuiskoiteishemsiällan i belänkandd nr 51 punklen 3 mom. 6 röslar ja, den del ej villröslar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservalionen nr 4 av m. fl. Vid omrösining genom uppresningförklarades ivekan kunna råda angående resullalel. varför volering medomröslningsapparal verkslälldes. Denna omrösining gav följande resullat: