prot · FY0995 · 1975-12-31 00:00:00 — Man löser emellertidinte den här problemaliken enbart med ändringar i jordförvärvslagen. Jag ärövertygad om att man måste gå fram på olika vägar och att man inte kan förbiseskattefrågan. Idella sammanhang mäste jag säga alldel förvånar mig all min moiion har passeralskaueutskottet tvä gånger och jordbruksutskottet en gång. Varför man harväxlat utskott vel jag inle. Jag förvånar mig över all ledamölerna i dessaulskoll vid utskottsbehandlingen inte pä något säll har noterat vad jag här harpåtalat. Del borde framför allt vara etl intresse för de ledamöter - och de ärganska niånga - som sysslar med jordbruk. De kan inte vara obekanta med förhållandethär. Detär intressant att notera att man ändock i andra sammanhang ofta ganska högfiuttropar pä ätgärder för att stoppa prisstegringarna på jordbruksfastigheter, föratt begränsa förmögenhetsskatten för jordbrukare och för att medverka till attbevara jorden i den jordbrukande befolkningens ägo. Alla fullt berättigadekrav där det är nödvändigt att någonting görs. Men jag måste än en gång sägaatt jag är förvånad över att man då helt förbiser vad åtgärder enligt dennamotion skulle kunna leda till. Jaghar redan sagt all jag inte tror all enbart förändringar i jordförvärvslagenförändrar situationen, oavsett hur man formar lagen. Jag är övertygad om attdet är nödvändigt att också angripa skattesidan. Jagförvånar mig även över de utskottsledamöter som kanske mer är att betraktasåsom rena konsumentrepresentanter, för lil syvende og sidst kan inte dennautveckling på fastighetsmarknaden fortgå utan att den också påverkarlivsmedelspriserna i detta land. Del finns ingen möjlighet att komma förbidetta. Från den utgångspunkten borde del vara elt mycket brett intresse att fåen ändring lill stånd. Jagskall, herr talman, inte tala mer om detta. Jag har varil föga framgångsrikmed min motion vid utskottsbehandlingen. Ulskottet säger, alt denna fråga kantas upp när ändringarna i jordförvärvslagen är genomförda. Motionen ärbehandlad i samband med moiioner som rör ändringar i denna lag. Jag förvånarmig över detta resonemang. Om man hade resonerat omvänt, skulle jag ha förstältdet. Förändringarna i jordförvärvslagen tar ju tid. Det vore riktigare attgenomföra de förändringar på skattesidan som kan ske snabbt. De kan sedan i sinlur ha vissa verkningar under den lid man utreder frågan om förändringar i jordförvärvslagen. Såsom frågannu ligger till har jag inget yrkande. Hen (): Utskottet har i det betänkande som vi nu behandlar enhälliglföreslagit att elt antal motioner och motionsyrkanden som rör förvärv avjordbruksfastigheter skall överiämnas till den förra årel tillsatta jordförvärvsulredningen.Samtliga de motioner det här gäller behandlar frågor som nämnda ulredningenligt sina direktiv har att pröva. Beträffande en motion, nr 880 av herrKristiansson, föreslår utskottet att prövningen av de i motionen berördaspörsmålen får anstå i avvaktan på förslagen från -jordförvärvsulredningen. inte föreslagit att också den sistnämnda niotionen överlämnas tillutredningen beror inte på att utskottet funnit de i motionen berörda frågornavara mindre värda att pröva. Del är bara så all de förslag att kommalill rätta med prisstegringen på jordbruksfastigheter som framläggs i motionenberör allmänna beskattningsprinciper, något som jordförvärvsulredningen varkenhar i uppgift att behandla eller har möjlighet att pröva. Motionärenifrågasätter själv om man med enbart en jordförvärvslag löser problemet medprisstegringarna på jordbruksfastigheter. Däremot torde det, när utredningensförslag föreligger, ges bättre möjligheler alt diskulera prissättningen påjordbruksfastigheter även från de synpunkter som framförs i motionen 880. Jag yrkar, herr talman,bifall till utskottets förslag pä samtliga punkler. Hen (): Jag skulle bara i samband med diskussionen om de här frågorna viljaanmäla ett faktiskt förhållande som kanske är okänt men som kammaren borde fåta del av. På s. 4 i jordbruksutskottels betänkande återges en uppgift frånlanibruksslyrelsen över en specialundersökning som gjorts i om skogs-och sägverksbolagens inköp av skogsmarksfastigheter. Det sägs där att sädanainköp har skett i ganska stor utsträckning men också att niånga har förhindratsmed stöd av jordförvärvslagen. Situationenär helt enkelt den alt jordförvärvslagen har givit möjligheter för förelag medanknytning till skogen att fä lillgång lill den erforderliga råvaran genominköp av vissa lämpliga fastigheier. Men naturligtvis har jordbrukarna iförsia hand varit tillförsäkrade möjligheten att förbättra arronderingen genominköp av marken. Att sågverksindustrin har varit så angelägen om att köpaskogsmarksfastigheter beror ju på att man har varit ytterst osäker i fråga ommöjligheterna all fä den råvara som man har behövt. Sågverks- ochskogsindustrin har inte haft egna skogstillgångar utan har varit beroende av dekooperativa organisalioner som finns i vårl land, framför allt i södraSverige. Harensågverksförelag byggts upp med ansvar för åtskilliga människor, kanske elthundratal, måste sågverksägaren också vela att det flnns tillgång till råvaraså att han kan bedriva sin verksamhet. Detta har ofta varit bakgrunden till attföretagen i en god konjunktur har försökt alt förse sig med råvara genommarkköp. Det har jag personligen tyckt vara en riklig och anständig form föratt klara råvarutillgången och de anställdas möjligheter till tryggadsysselsättning. är läget något annorlunda därför att sågverksindustrin arbetar underbesvärliga förhållanden. Jag hoppas emellertid att det även efler den förändring som avseskomma att ske skall vara möjligt att lösa rå- Nr 95 varuproblemet på sammasätt som för denna synnerligen viktiga Torsdaeen den Hen (): Jag skall inte dra i gång en längre debatt om jordförvärvslagen. Jagbegärde ordet föratl replikera . Jag kunde gä förbi herrLothigius, men eftersom jag kom upp direkt efter hans anförande vill jag ändåsäga att jag inte är alldeles övertygad om att del funnits verkliga sakskäl förde mycket stora förvärv av framför allt skogsmark som ifrågavarande industriergjort. Det blir inte mer råvara i landet genom sädana köp, i varie fall inte omman skall driva ett uthålligt skogsbruk. Jagbegärde ordel för att ställa en direkt fråga till ; Vad har delegentligen varit för motiv som gjort att man inte kunde låta denna moiion föfiamed de andra motionerna till jordförvärvslagutred-ningen? Säviit jag har migbekant är det ingenting i direktiven som hindrar att utredningen hade fått seöver också det här fältet. Det mäste vara andra skäl till att man inte velatöverlämna motionen till ulredningen. Jagsäger att denna fråga är sä enkel att lösa att man kunde ha gjortdet med förtur och låtit beslutet ha sina verkningar under de år - för det blirsannolikt - som jordförvärvslagutredningen fortsätter att arbeta medrevideringen av lagen. Här är läget sådant alldel är nödvändigt med åigärder snart. HerrHEDSTRÖM (s): På fräga vill jag svara all, som jag redan sagl imill tidigare inlägg, vi i jordbruksulskollei beiraklade denna fråga mera såsomvarande av skatteteknisk natur. Det var den omständigheten som gjorde all viinle ville hänvisa motionen till den arbelande jordförvärvslagulredningen. Jagvill inle meddela någon uppfallning om hur snarl denna ulredning kan avlämnasill betänkande. Men del är ju en allmän förhoppning -åiminstone hoppas jag det- att det med det snaraste skall kunna framläggas i vafie fall sådanadelförslag som tar upp de problem som berört i sin motion. HenKRISTIANSSON (c): Om jordbruksutskottet bedömde fråganvara av den art att den inte låg inom utskottets kompetensområde, kunde man jurimligen ha medverkat till all fä den överförd lill skatteulskottel. Överiäggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Ökad kontroll avimporterade livsmedel Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 20 medanledning av motion om ökad kontroll av importerade livsmedel. I detta betänkande behandlades motionen 1975:602 avfru i m. fl. (c), vari hemställts alt hosregeringen begärde att gavs i uppdrag att föranstalta omkontroll av importerade vegetabilier likvärdig den som gällde inhemskaprodukter och övriga livsmedel. Utskottet hemställde att lämnade motionen1975:602 utan åtgärd. Reservation hade avgivits av herrar Krönmark (m)och (), (), i (c), () och 1 (c) saml i Vrångebäck (m) somanseit att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:602 som sin mening gav regeringen lillkänna vad reservanterna anfört. FruOLSSON i (c): 1 det här föreliggande betänkandet behandlas ett ärende som jag skullekunna betekna som jordbruksutskottets lilla föfielong. Det är nu fiärde året iföfid som utskottet har haft att behandla motioner angående ökad kontroll avimporterade vegetabilier. Jagär givelvis hell övertygad om att kammarens ledamöter har läst betänkandet, menjag tillåter mig ändå, herr talman, att la kammarens tid i anspråk för en litenresumé över ärendets behandling föregående år. År1972 väckte jag och några partikamrater en moiion där vi påpekade de beiydanderisker som fanns för att partier av frukt och grönsaker innehållande otillåtethöga bekämpningsmedelsresler infördes lill , Viansåg att en skärpt kontroll borde konima till stånd och att en förbättring |3äområdet var nödvändig såväl ur folkhälsosynpunkt som ur den synpunkten att delskulle råda rättvisa gentemot de svenska odlarna. Motionenlämnades utan äigärd. Utskottets skrivning var emellertid positiv, och jagansåg mig kunna nöja mig med ett särskilt yttrande, där jag bl, a, anfördeföfiande: "Jag utgår därför ifrån alt livsmedelsverket efterundersökningar ulformar kontrollmöjligheterna sä att konsumenterna erhållerlikvärdig informaiion och sanima trygghet när det gäller importvarornas hall avbekämpningsmedelsrester, som finns beträffande svenska grönsaker, frukt ochbär," Vadhände efler detta? Ingenting, såvitt jag kunnat finna. Kontrollen förblevliksom tidigare en högst bristfällig stickprovskontroll. kom, helt naturligt,med moiioner i frägan lill riksdag. Detta år förelåg även enmoiion från annat parti, som liksom vi ansåg att förhållandena var otillfredssiällandeoch all ätgärder som syftade till en förbättring borde vidtagas så all de ilivsmedelslagen uppslällda kraven verkligen uppfylldes. Majoriteteni jordbruksutskottet ansåg att någon särskild åtgärd från sida ickeerfordrades och motionerna lämnades utan åtgärd. Utskottetsborgerliga ledamöter reserverade sig och framhöll i reservationen bl, a, måste se till att förbud att använda bekämpningsmedel som gäller försvenskodlade produkter också i praktiken till-lämpas för livsmedel somproduceras utomlands för export till , Reservanlerna ansåg det i höggrad angeläget att Kungl. Maj:t vidtog åtgärder för att få till ståndkontroll av här angiven art. Detvar faktiskt nära att reservationen vunnit vid voteringen. Tre ledamöter avstod frän att rösta. Då skall vi komma ihåg attställningen i kammaren den gången inte var 175-175. Slutsatsen mäste alltså bliatt reservationen erhöll stöd från endera socialdemokraterna eller vpk. Jag hoppasatt de som då, 1973, stödde oss även skall göra det när det gäller den nuföreliggande reservationen. Tidengick och nägra förbättringar av kontrollen inträffade inte. Föfiaklligenåterkom motionärerna 1974. Vid behandlingen i utskottet försäkrade då desocialdemokratiska ledamöterna att nu var verkligen något på gång. Utskottelsbetänkande 1974:28 är en intressant läsning. Pä s. 2 står föfiande: "Vidföregående års riksdagsbehandling av hithörande frågor upplystes alllivsmedelsverket höll på med alt utarbeta förslag till bestämmelser omimportkonlroll av i princip alla livsmedelsprodukter, däribland alltså ävenfrukt, bär och grönsaker och andra vegetabilier. har numeraframlagt förslag i ämnet. Efter remissbehandling och vidare beredning avlivsmedelsverkets förslag har Kungl. Maj:t utfärdat kungörelseom kontroll vid införsel av livsmedel avsedda att träda i kraft den 1 januari1975." Längrened pä samma sida i betänkandet läser vi: "Vidare kan nämnas att livsmedelsverketsom villkor för införsel får föreskriva att livsmedel skall härröra frånanläggning som godkänts av verkel. Sådant godkännande får ej meddelas förränverket genom undersökning i ursprungslandet eller på annat tillförlitligt sättinhämtat kännedom om landets livsmedelsbestämmelser, livsmedelskontroll ochproduktionsförhållanden. Närmare föreskrifter för tillämpningen avifrågavarande kungörelse skall meddelas av livsmedelsverket." Vidare helte del ibetänkandet: "Utskolletvill uttrycka sin tillfredsställelse med att bestämmelser nu utfärdals som iprincip medger likartad behandling av alla livsmedel, när det gäller kontrollav införseln till . Enligt ulskollels uppfattning ger i övrigt vad iärendet utretts vid handen all syftet med nu behandlade motioner ochmotionsyrkanden i allt väsentligt kommer 7 prolokoll 1975. att bli tillgodosett utannågon särskild framställning frän sida." Därmedansågs motionerna besvarade. Vi motionärer var då tillfredsställda medskrivningen. Den måste ju anses vara - om än i indirekt form - ett bifall tillmotionerna. Besvikelsenblev därför stor när livsmedelsverkets tillämpningsbeslämmelser förelåg. Däristadgas beträffande kontroll för införsel av livsmedel, att för hela det storasortimentet av vegetabilier erfordras fortfarande endasl ett generelltinförseltillstånd - och därmed bara en stickprovskontroll. Delskall medges alt slickproven har ökal , men det har ävenimporten. I det nu föreliggande betänkandet säger utskollet att ca 4 000 provhar analyserats och att av dessa 20 visade giflmedelsrester som översteggodtagbar toleransgräns. Undermånaderna januari t. o. m. importerades dock lill 282 500ton färska frukter och bär. Medtar man även torkade, frysta, konserverade elleri övrigt beredda frukter, kommer man upp till . Under samma tiduppgick importen av grönsaker, konserverna medräknade, till . Alltsåtogs ca 4 000 prov på importerade vegetabilier. Kommentarer tordevara överflödiga när man ställer dessa siffror i relation till varandra.Dessutom säger utskottet ingenting om huruvida dessa prov togs på enbartimportvarorna. Prover tas även pä svenskodlade produkter, vilket f ö. är heltbefogat. I sammanhanget kan nämnas all i och las prover ute iodlingarna och all odlaren icke underrättas i förväg om när kontrollant skallkonima. Denna provtagning sker i samarbete med livsmedelsverket. Jagkan ha förståelse för de svårigheter som livsmedelsverket kan ha att pä ett förkonsumenterna tillfredsställande sätt klara av kontrollen av importprodukterna.Vi reservanter föreslär därför alt ansvarig myndighet i ursprungsländernakontrollerar och utfärdar intyg angående gift-medelsrester, så att resultatetav undersökningen föreligger innan varorna när . Det måste anses som ihög grad angeläget att regeringen och livsmedelsverket vidtarerforderliga åtgärder för all fä lill stånd en likvärdig kontroll avimporterade och svenskodlade vegetabilier. Med det anförda, herrtalman, yrkar jag bifall lill reservationen. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Det är något förvånande alt det behöver råda någonme-ningsskifiaktighel i det ärende kammaren nu behandlar. Som framgår avutskottets betänkande är det inle någon ny fräga för kammarens ledamöter.Frägan om hur kontrollen av importen av vegetabilier, särskilt grönsaker, skallgöras sä effekliv som möjligt har diskuterats här upprepade gånger. Senastförra året uttryckte sin tillfredsställelse med att en kungörelse dåutfärdats, som i princip medger en likartad behandling av alla livsmedel närdet gäller kontrollen av införseln till . Någon särskild åtgärd ansågriksdagen inte behövlig med anledning av då väckt motion i frågan. Sedanförra gången behandlade frågan har det nya skett, alllivsmedelsverket utfärdat tillämpningsföreskrifter rörandeinförseln av livsmedel, inberäknat vegetabilier. Utskottsmajoriteten har försin del funnit att nu gällande bestämmelser i princip medger en sädan likvärdigbehandling av importerade och inhemska vegetabilier som åsyftas med niotionen.Vid kontakt med livsmedelsverket harocksä verkel bekräftat att ett riktmärkevarit att det blir en så långt möjligt likartad behandling av varorna i nuförevarande avseende. Detta innebär givetvis inte att kontrollåtgärderna renttekniskt alltid behöver utföras pä samma sätt eller i samma utsträckning förvaror från olika ursprungsländer. Enligt livsmedelsverkets uppfattningmotsvarar dock nu föreskriven ordning vad som rimligen kan anses motiverat frånhälso- eller näringssynpunkt. Som redovisas i betänkandet har livsmedelsverketanförtrolls uppgiften all föreskriva de villkor för kontroll av införsel lillriket av livsmedel som från hälso- och näringssynpunkt är påkallade. Någonanledning lill anmärkning mot det säll pä vilket livsmedelsverket löstsin uppgift när del gäller kontroll av förekomst av bekämpningsmedel iimponerade vegelabilier föreligger inte. Som sägs i betänkandet delarutskotlsmajorilelen självfallet motionärernas intresse av att bältrekontrollmöjligheter i nu förevarande hänseende tillskapas i de länder medvilka har handelsutbyte. Detta bör dock snarare åstadkommas genom söker uppnä överenskommelser härom inom ramen för de internationellaorganisationernas verksamhet pä hithörande områden, exempelvis inom FAO ochOECD. Utskottet har förutsatt att regeringen och harsin uppmärksamhet riktad pä frägan och vidtar de ätgärder som kan befinnaspåkallade. Meddet anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifall till utskottets förslag. FruOLSSON i (c): säger att vi är eniga i utskottet och att utskollsmajorilelendelar motionärernas intresse av bättre kontrollmöjligheter. Det är nu fiärdegången som jag här påpekar att utskottsmajoriteten delar motionärernas syn päförbättrad kontroll. Trots alla dessa positiva uttalanden har fräganinle kommii, ell enda steg närmare en godtagbar lösning. Skulle det verkligenha inneburit så stor självövervinnelse alt bifalla molionerna, om vi var eniga?Skulle vi dä behöva vänta och ha utskottsbehandling ? Det skulle vara frestande alt gå in pä en längre utläggning angående derikllinjer som-livsmedelsverket har all arbeta efter. i min hand en förteckningfrån livsmedelsverket över varuslag som omfattas av bestämmelserna itillämpningskungörelsen om kontroll vid införsel av livsmedel. Jag har ocksåen förteckning över införselorter för köttvaror. Detframgår att det är en sådan oerhörd massa ting som införs i detta land all detinle är så enkelt som man vill göra gällande att bedriva en verkligtfullständig kontroll. Det är frestande alt räkna upp några av de olika sakerna.Jag vill nämna att förteckningen i fräga om köttvaror omfattar t. ex. svinkött,ej innehållande kött, och fiäderfäfett, ej utsmält, utpressat eller extraheratmed lösningsmedel. Förteckningen omfattar tarmar, bläsor och magar av djur -andra än fiskar - hela eller delar därav, djurblod, isler, annat svinfell ochfiäderfäfett, fetter av nötkreatur, får eller getter, konstisler m. m., m. m. Iförteckningen över orter som har godkänts i samråd med generaltullstyrelsenoch där införsel och kontroll får företas, läser jag till min glädje attStockholm kan jämföras med min hemort som en sädan godkänd ort. FruOLSSON i (c): talar om livsmedelsverkets tillämpningsbestämmelser. Demhar även jag, och det är rikligl att för köUvaror, ägg och äggprodukler, glassoch glassmassa, kakaopulver och 1. o. m. är del ganska skärptabestämmelser. Det är i huvudsak bara ve-getabilierna som får införas enligtgenerellt tillstånd. Efteranalys här i vid stickprovsundersökning tar det i allmänhet ungefär envecka innan resultatet är klart. Dä anser jag att skall det vara någon meningmed denna analys, måste den ske innan varorna komnier lill . HerrHedström måste väl hålla med mig om alt del i våra exportländer finns betydligtliberalare bestämmelser för bekämpningsmedel. Där används preparat som ärtotalförbjudna här i . Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrKrönmark m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifallerjordbruksuiskotieis hemställan i betänkandet nr 20 röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrKrönmark m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföfiande resultat: Nr 21 med anledning av motion om viss översyn avbestämmelserna om utsäde Nr 18 med anledning av proposiiionen 1975:27 medförslag till lag om ändring i vallagen (1972:620), m. m. jämte motioner Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Herr andre vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. §9 Nytt valsystem vid landstingsval, m. m. Föredrogs konstilutionsutskottets betänkande nr 19med anledning av propositionen 1975:101 med förslag till nytt valsystem vidlandstingsval, m. m., jämte motioner. I propositionen 1975:101 (kommundeparlementet) hadeföreslagits alt skulle anta i propositionen framlagda lagförslagavseende 1. lag om ändring i landstingslagen (1954:319), 2. lag om ändring i kommunallagen (1953:753), 3. lag om ändring i kommunallagen (1957:50) förStockholm, 4. lag om ändring i vallagen (1972:620). Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes föfiande: "I propositionenläggs fram förslag till nytt system för val till landsting. Syslemet som avses blitillämpat första gången vid 1976 ärs val ger bättre proportionalitet än detnuvarande och ansluter sig i huvudsak till det system som sedan är 1970tillämpas vid riksdagsval. Detnya valsystem som föresläs för landstingsvalen innebär att 9/10 av mandaten ilandstinget är fasta valkretsmandat som fördelas niellan valkretsarna pågrundval av antalet röstberättigade (vid val antalel invånare) iresp. De återstående mandaten är ufiämnings-mandat och används föralt ufiämna de avvikelser frän ell landstingspro- Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. portionellt riktigtvalresultat som kan uppslå vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten.Endast parti som har fåll minst 3 96 av, rösterna i hela landstingskommunenskall enligl förslaget få delta i mandatfördelningen. Någon motsvarighetföreslås inte till den regel som tillämpas vid riksdagsvalen och som innebäralt parti som har fått minst 12 96 av rösterna i en valkrets har rätt att dellai fördelningen av de fasta valkretsmandaten i den valkretsen. Ipropositionen föreslås vidare - efter förebild av bestämmelserna om antaletkornmunfullmäktige - att antalel landstingsman skall bestämmas av landstingetmed utgångspunkt i vissa minimital som står i relation till antaletröstberättigade (såviii gäller 1976 ärs val antalel invånare) ilandstingskommunen och som inte får underskridas. Antalet landstingsmän skallenligt förslaget alltid bestämmas till etl udda tal. Ifråga om valen till kommunfullmäktige föreslås vissa ändringar i de nuvarandereglerna. Antalet röstberättigade skall enligt förslaget vara avgörande för hurmånga kommunfullmäktige som lägst skall utses, för om valkretsindelning skallvara obligatorisk vid val av kommunfullmäktige och för hur många fullmäktigesom skall utses i de olika valkretsarna i valkretsindelade kommuner. Vid 1976ärs val skall dock antalet invånare liksom vara avgörande i dessahänseenden. Det lägsia antalet fullmäktige som skall utses i varie valkrets ivalkretsindelad kommun höjs enligl förslaget från tio till 15." Idetta ;5ammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1975:93 av m. (m), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 12) hemställts att hosregeringen skulle anhålla om förslag till nytt valsystem för val till kommuneroch landsting, grundat pä den princip om strikt proportionalitet som gällde vidval till , 1975:128 av m. fl.