prot · FZ09113 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:113 Förhandlingarna leddestill en början av fru tredje vice lalmannen. § 1 Justerades protokollenför den 21 innevarande månad. §2 Om representation i Herr finansministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1975/76:296, ochanförde; har frågat mig om jag är villig atl medverka lill attSveriges folkpensionärers riksförbund. ochStatspensionärernas riksförbund bereds möjlighet all bli representerade iindexnämnden. Indexnämndenär ett rådgivande organ åt i frågor rörandekonsumentprisindex. Enligt gällande bestämmelser åligger det indexnämnden altavgöra frågor av principiell natur rörande tillämpningen av gällande grunderför beräkning av konsumentprisindex. Själva beräkningarna av konsumentprisindexutförs däremoi av . består av lolvledamöter med lika mänga suppleanter. Ledamöternaoch suppleanterna i indexnämnden förordnas av statistiska centralbyrån.Antalet ledamöter bestäms dock av regeringen. Centralbyrån har ålagts atlinhämta förslag till ledamöter från , statenskonsumentråd, . i , Svenska arbetsgivareföreningen.Centralorganisationen /SR, och - sedanår 1973 - statens pris-och kartellnämnd. Indexnämndenhar alt fullgöra uppgifter av rent teknisk natur. Med tanke härpå ärsammansättningen av nämnden mycket bred och sakkunnig. Även om jag harförståelse för pensionärsorganisationernas intresse i denna fråga är jagdärför inte beredd att föreslå att antalet ledamöter i indexnämnden utökas. Jagvill i anslutning härtill även framhålla att gjorda undersökningar visar attkonsumentprisindex är representativt i samma utsträckning för pensionärer somför övriga medborgare. Eftersom herrHenmark på grund av sjukdom ej kan närvara här i kammaren har jag blivitombedd att lacka statsrådet för svaret Genomanknytning till basbeloppet har man avsett alt värdesäkra folkpensionsförmånerna,men det har visat sig att den höjning av pensionen som f n. sker inte ärtillräcklig i en period av kraftig infiation. Det drabbar hårt en gruppmänniskor som befinner sig på låginkomstnivä. Basbeloppetjusteras beroende på förändringar i konsumentprisindex. Finansministern sägeratt "konsumentprisindex är representativt i samma utslräckning förpensionärer som för övriga medborgare". Jag vill inte riktigt hälla med omdet. Det är sannolikl atl de komponenter som ingår i konsumentprisindex avvikerfrån de flesla äldre människors konsumtionsmönster. Kostnader för bosläder,kläder och bilinnehav etc. är sannolikt mestadels lägre i äldre människorshushåll än för genomsnittet hushåll. Det är därför vikligt att pensionärernablir representerade i indexnämnden och där får möjlighet alt påverka sin egensituation. Även pensionärer skall ha del av den standardhöjning som tillkommerandra grupper i samhället Svaretpå fråga är alltså atl finansministern inte är villig attmedverka till all pensionärsorganisationerna blir representerade iindexnämnden. Detta svar tror jag inle atl blir särskilt nöjd med. Jag delar den uppfatlningen atl pensionärerna skall ha samma räll altbli kompenserade för prisstegringen som andra medborgargrupper, och på denpunklen lorde det inte råda några meningsskilj-akligheler. Man följer vadgäller pensionärerna den utveckling som redovisas i form av index, ochriksdagen har varit enig om att tillförsäkra pensionärerna en reellstandardhöjning på 4 96 varie är, och jag vägar nog säga atl det är något somden akliva befolkningen inte torde kunna räkna med att få. Ettavslutande yttrande i svaret, att del inte finns något som talar för alt manskall upprätta ell specielll index för pensionärer, baserar sig på utredningarsom gjorts dels för , dels för . Dessautredningar visar en påfallande exakt likhel med utvecklingen avkonsumentprisindex. Man har när det gäller pensionärerna plockat ihop ellvarusortiment som är typiskt för dessa och följl indexutvecklingen för deltajämfört med indexutvecklingen för det totala varusortimentet inkl. bilar ochmycket annal. Överraskandenog visar alltså båda dessa undersökningar på en exakt likartad indexmässigutveckling. Andra uppfattningar verifieras i varje fall inte av de ulredningarsom gjorts. Överläggningenvar härmed slulad. § 3 Om rätten tillavdrag för kostnader för arbetskläder Herr finansministern erhöll ordet för att iett sammanhang besvara dels () anmälda fråga,1975/76:307, dels i Karistad (s) anmälda fråga,1975/76:308, och anförde: har frågat mig om jag vill redovisa de erfarenheter somgjorts i fråga om taxeringsnämndernas bedömning av avdragsrätt för kostnaderför arbetskläder samt om erfarenheterna föranleder åtgärder beträffanderiksskatteverkets anvisningar. i Karistad har frågat mig om jag pågrundval av vunna erfarenheter är beredd att medverka till en översynav gällande yrkeskalegorisering vad gäller reglerna för avdragsrätten och atldärvid även överväga en höjning av |nuvarande beloppsgränser. Delhar diskuterats om vissa arbetstagare skall ha särskildkompensation för kostnader för arbetskläder. Enligt en allmän uppfattningkonfiriTierad av är detta en fråga som i första hand bör lösas genomöverenskommelser mellan parterna på arbetsmarknaden och inle genom avdrag vidinkomsttaxeringen. I avvaklan på en tillfredsställande lösning avtalsvägeninfördes emellertid en begränsad rätt lill avdrag för kostnader förarbetskläder. Avdragsrätten begränsades till 1976-1978 ärs taxeringar och gavsäven i övrigt en restriktiv utformning. Avdragsrätien avsägs för sädanaarbetsiagargrupper som typiskt selt fär vidkännas relativt höga kostnader förarbetskläder. Avdraget bestämdes schablonmässigt till . per år.Riksskatteverket har efter samråd med ett antal berörda fackförbund utfärdatanvisningar rörande de yrkeskategorier som är berättigade till avdrag. Taxeringsnämndernatillämpar vid innevarande taxering de nya reglerna för första gängen. Det ärännu för tidigt att redovisa erfarenheierna av denna tillämpning. Jag vet dockatt etl myckel slort antal avdragsyrkanden har framställts. Dessa yrkanden fårdå prövas i vanlig ordning. Självfallel kan ojämnheter vid bedömningenförekomma. Enligt beslut är det riksskatteverkei som har attfastställa förteckning över de yrkesgrupper som kan anses ha rätt lill avdrag.Meningen är alt riksskatteverkei med ledning av vunna erfarenheter skallutfärda ny förteckning ärs taxering. I fråga om årets taxering som redanlill slor del slutförts är det inte praktiskt möjligt atl nu ändra reglerna. Omrätlen till avdrag för kostnader för arbetskläder HerrFORSLUND (s): Jag ber först att få tacka finansministern för svaret pä min fråga.Denna fråga har ställts mot bakgrund av de onekligen oklara direktivsomlutgiviisav riksskatteverkei när del gäller denna avdragsrätt. Jagär medveten om att nuvarande bestämmelser skall ses som ett provisorium underen treårsperiod, men även om avdragsreglerna är tillfälliga är det angelägetall de är utformade så atl icke godtyckliga bedömningar skall avgörataxeringsnämndsbeslut. Nr 113 Jag är också medveten om att inte minst finansministern känner till Torsdaeenden ' '" '' stora avdrag beviljats andra yrkesgrupper med helt andrain- 29 anril 1976 komstlägenän exempelvis byggnadsarbetare eller varvsarbetare. ju dessafall som skapat en irriterad debatt bland de stora löniagargrup- Om rätten till pernamed lägre genomsnillsinkomsler. avdrag för kostna- anvisningar måste därför förtydligas så att irritation derför arbetskläder inte behöver uppstå hos många grupper som själva anser sigvara berättigade till etl avdrag men som av okända motiveringar fält avslag.Det kan ändå inte vara riktigt att berörda fackförbund skall behövarekommendera sina medlemmar atl överklaga när de fått avslag. Delfinns en rad exempel atl anföra om lokala nämndbeslut som renderatvederbörande ett avslag på grund av okunnighet frän myndighets sida när detgäller bedömning av klädslitage för vissa yrkesgrupper. Men jag fär nöja migmed svaret och uttalar den förhoppningen all med vunna erfarenheter skall riksskatteverkeiinför kommande inkomsttaxering revidera och förtydliga anvisningarna. Än engång lack för svaret. HerrPERSSON i Karistad (s): Jag får tacka statsrådet för svaret på min fråga i anledning avgällande bestämmelser för avdragsgilla merkostnader för arbetskläder Anledningenlill att jag ställde frågan var den massiva kritik jag upplevde vid årsmötetmed 29 i . Denkritik som där framfördes anser jag lill stor del vara berättigad. Jagförstärktes i min tro vid vår socialdemokraliska distriktskon.gress i Värmlandelt par veckor . Även där framfördes kraven, och kongressen uttalade sigför en ändring av nuvarande bestämmelser sami riktade en vädjan därom tillriksdag, regering och riks-skatteverket. Debestämmelser som reglerar della synes i mänga fall vara alltför rigorösa ochslår så atl säga snett. Mänga byggjobbare upplever att de behandlas olika avtaxeringsmyndigheterna. Av skilda anledningar tycker många att nuvarande regleroch deras tillämpning inte är enhetliga och rättvisa. Tillämpningen skersnarare på ett byråkratiskt sätt. En byggjobbare har höga kostnader- oftasliter han arbetskläder för belopp . Men mångabyggjobbare blir förvägrade avdrag med det schablonmässiga beloppet pä 300 kr.Taxeringsmyndigheterna synes hellre fälla än fria, dvs. oftast underkännayrkade avdrag. Enuppräkning av nämnda schablonbelopp är angelägen och förväntas av många berördalöntagare och löntagarorganisationer. Där gör man jämförelser med andrayrkesutövare, och avdragen ställs då i relation till byggjobbaren ochmetallarbetaren. En översyn av gällandeyrkeskalegorisering synes också motiverad. Jag förulsätter all överiäggningar kommer till stånd på ett tidigt stadium och atl riksskatteverkei utfärdar klara direktiv till landels taxeringsmyn digheter års taxering. 6 I svaret säger finansministern alt samråd ägt rummellan etl antal berörda fackförbund ochriksskatleverket och är i varje fallinle överens med riksskatleverket om tillämpningen av de anvisningarsomriksskatleverket utfärdat. Många andra fackförbund i LO-kolleklivet är ocksästarkt kriliska mot nämnda anvisningar. Jag tolkar svaret så attriksskatleverket års taxering utfärdar nya regler föryrkeskalegorisering, varför jag förväntar atl ell fördjupat samråd med berördafackförbund äger rum innan ny yrkeskalegorisering utfärdas fränriksskatleverket. Heltnöjd med svaret är jag inle. Jag vill gärna ha en komplettering fränfinansministern när del gäller den nuvarande begränsningen till ettmaximibelopp. Min fråga är om statsrådet är beredd att överväga en höjning avnuvarande beloppsgränser års taxering. Jag förväntar mig elt svarpå den frågan. Omrälten till avdrag för kostnader för arbetskläder Jag är inte särskilt överraskad över den reaktion som det häravdragsbeslutet har föranlett Enliglde ursprungliga reglerna skall man ha möjlighet alt dra av för arbetskläderunder förutsättning all del tarvas speciella arbetskläder för det speciellaarbete av ett eller annat slag som man har att utföra. Däremot har man intehaft möjlighet att dra av för arbetskläder om dessa är en normal typ av kläder- inle ens om del uppstår kraftigt slitage på dem. Deltillsattes en utredning som fick fundera över den här frågan. Utredningen komsedan med etl förslag. Vi var ganska fundersamma hur vi skulle göra. Jag varmedveten om alt det är mycket ömtålig fråga all plocka ut de grupper som skullefä detta avdrag och därmed lämna andra grupper utanför. Men vill man inte göraavdraget till ett generelll avdrag för alla får man försöka lösa frågan trotsde svårigheter som föreligger. Närriksskatteverkei gick lill aktion i den här frågan sedan det fått riksdagensuppgift all göra denna förteckning sä log verket kontakt med en del typiskagrupper av arbetare genom fackförbund som inom sig hade fräsare, plåtslagare,skogsarbetare, svetstekniker och andra arbetare. Så även en del varvsarbelarehar kommil att beröras av den här avdragsmöjligheten. Landsorganisationenvågade inte ha någon speciell uppfattning i denna fråga utan överlät åt deanslutna förbunden all ge svar. Jag tror inte atl det var någol förbund sominle ansåg alt dess medlemmar skulle vara berättigade till delta avdrag. ÄvenTCO med typiska statstjänstemannagrupper ansåg att deras medlemmar skulle harätt till detla avdrag. Men del var inte meningen atl avdraget skulle varagenerellt. Dessulom är nog den allmänna uppfattningen i skattefrågor att avdragenså långt det är möjligl skall begränsas. har ocksä uttalat alt dethär egenlligen är en förhandlingsfråga. Det är på dessa premisserriksskatleverket har handlat, och jag tycker Nr 113 alt verket har gjort så gotl det kunnat. Men verket har ju förklaratsig Torsdagenden berett att ompröva frågan vid nästa ärs taxering. 29apnl 1976 i (s); Omrätten till talman! Jag är medveten om att detta i första handär en facklig avdras for kostna-förhandlingsfräga för arbetsmarknadens parter, men sker ju der forarbetskläder '' samspel mellan stalsmakterna och löntagarna när det gäller skattepolitiken,som i många andra fall är elt provisorium. Ändock tror jag mig veta atllönlagarna och deras organisationer är betjänta av all en viss uppjustering avnuvarande schablonbelopp sker vid kommande inkomsttaxeringar. Den här frågankom upp vid ett arbelsplatsmöle med byggjobbare så senl som , och detvar en förödande kritik som framfördes där. Taxeringsmyndigheternabrottas med många problem och arbetsuppgifter, och jag efterhörde hurlänsskatterätten i bedömde nuvarande situation. Länsskalierätienansåg att en ny förteckning över yrkesgrupper bör utformas samt atl deti lagtexten klart bör framgå vilkel belopp som bör vara maximibelopp. Jagförväntar mig atl del svar som finansministern har gett innebär att samtidigtsom en ny yrkeskalegorisering införs också nämnda schablonbelopp pä 300 kr.kommer all uppjusleras. Jag är relativt nöjd med finansministerns uttalande, och jag förväntarmig all konkreta råd och anvisningar utfärdas av riksskatteverkei och attbeloppsgränserna ocksä rimligen uppjusleras ärs taxering somen ny yrkeskategoriförteckning utfärdas i samråd med berörda fackförbund. Eftersom en absolut tystnad frän min sida möjligen skulle kunnamissuppfattas vill jag komma med en kort erinran. Omman inte vill att del skall vara etl generellt avdrag för alla är del klart attkontroverserna mellan de inkomsttagare som medges avdrag och de som inte medgesavdrag blir så mycket mer markanta ju högre avdragsbeloppet är. Eftersom allaförbund, inom både LO och TCO, anser alt deras speciella medlemmar skall haavdragsräli sä slälls man här . - om man vill följa den uppfattning som herrPersson i har - inför kravet på ell praktiskt tagel generellt avdragsom skulle vara väsenlligl slörre än nu gällande avdrag. har konfirmerats av och kan följaktligen inte ändras medmindre än att ett nytt riksdagsbeslut fattas. Jag behöver inte göra klart förgamla erfarna riksdagsmän att molionsrätt alllid föreligger Om det sedan pådessa premisser finns möjligheter att justera avdraget blir en sak för riksdagenalt avgöra. HerrPERSSON i (s): Jag har inte mycket all tillägga. Det är helt riktigt som 8 finansministern säger atl molionsrätt föreligger.Jag skall överväga atl återkomma vid näsla riksmöte.Men jag tror att den här diskussionen som vi har fått visar framför allt altvissa andra yrkesutövare får sådana onormala bidrag om man jämför medvarvsarbetare, metallarbetare och byggnadsarbetare. Därför är detta eltlapptäcke och ell provisorium, som vi kanske måste komma ifrån. De yrkesgrupperjag här har nämnt är de mest utsatta , och rimligen bör för deras del enuppjustering ske av avdragen. Jag tackar för svaret. Ombeskattningen av ideella organisationer Överläggningenvar härmed slulad. §4 Om beskattningen av ideella organisationer Herr finansministern erhöll ordet för atl iett sammanhang besvara dels (), dels () den 21april anmälda frågor, 1975/76:318 resp. 319, och anförde: har frågat mig om jag anser det rimligt atl enidrottsförening - som genom oavlönat frivilligt arbete söker lösa lokalproblemför sina ungdomar - vid beskattning av bingospel likställs med professionellabingoarrangörer, som för egen driver denna form av verksamhet. Tillbelysning av frågan har angivit att en mindre idrottsförening iGöteborgstrakten hotas av ulmälning på grund av skalleskulder. Vidare, frulalman, har frågat mig om jag avser att för framläggaproposition angående beskattning av ideella organisationer. Jag finner dellämpligt att svara på de båda frågorna i ett sammanhang. Närdet gäller beskattning av bingospel måste man skilja mellan spelskatt ochinkomstskatt. Sedanapril 1973 utgår spelskatt på bingospel av spelinsatserna. 1 sambandmed all de nya reglerna antogs avvisade motionsyrkande om undantagfrån skatteplikt för bingospel som anordnas av ideella föreningar helt i egenregi. Ifråga om inkomstskatt gäller all den som i större omfattning anordnar bingospelbeskattas för överskottet som för inkomst av rörelse. Jag vill dock erinra omall föreningsskatteulredningen lagt fram förslag som innebär all vissa ideellaorganisationer, bl. a. idrottsföreningar, normall skall vara befriade fräninkomst- och förmögenhetsskatt Belänkandet remissbehandlas f n. Remisstiden gårut . Som jag har meddelat med anledning av enfråga av och en interpellation av är avsikten attriksdagen skall föreläggas proposition i ämnel . HerrTORWALD (c); Jag ber först atl fä tacka finansministern för svarei på min fråga.Anledningen lill den är ju att en liten idrottsförening i Ombeskattningen av ideella oiganisa-tioner i egen regi haft enbingoverksamhet, som gell det netto som krävdes för alt lösa klubbenslokalproblem. Men då föreningsfunktionärerna inte varit lillräckligt insatta ivilka skattebestämmelser som gäller i dessa sammanhang har föreningen slora restskatter och hot om ulmälning. Mankan inte undgå att bli beklämd när man kommer i kontakt med sädana här fall,där frivilligt arbete i folkrörelseorganisationer leder till oväntade - ochenligl mitl förmenande orimliga - skallepålagor. Jag är helt övertygad om attfinansministern delar min uppfaltning all detla inte är syftet medskattelagstiftningen ulan all del bara "råkal bli så". Närjag kom i kontakt med den akluella kassör, sä sade han:"Från början blev jag aldrig orolig, när vi fick det oväntade skattekravetpå halsen, för jag tänkte atl så dumma kan ju inte lagarna vara! När baraskaltemyndigheterna fär reda pä atl vi är några enkla jobbare, som offrat såvälsemestrar som massor av övrig frilid för att lösa lokalfrågan för klubbensungdomar, sä kommer man givetvis att stryka etl streck över hela kravet. "Tyvärr var det inte sä lätt all uppnå denna ur föreningens synpunki rimligalösning av skatteproblemet. Å andra sidan iJrdel lika uppenbart att föreningenhade undgått beskattning av inkomsterna från här ifrågavarande bingoverksamhet,om man bara vidtagit vissa åtgärder. Viskärper ju efterhand de formella kraven för all komma ät skrupelfria människor,som på olika sätl söker undgå att betala skatt på sina inkomster. Men tyvärrleder detta till alt småföretagare och ideella föreningar råkarilla ut därför att de går vilse i skattedjungeln. Nyligenhar vi förelagts ett förslag till en s. k. generalklausul mot skattefusk förall komma ål sådana som genom rena skentransaktioner söker reducera sin skatt,även om de åtgärder de vidiagii är formellt oantastliga. Åtgärden är urrättssäkerhetssynpunkt litet tvivelaktig, men den är kanske trots dettanödvändig för att man skall komma åt dessa smarta skat-tesmitare. Menomvänt borde vi väl då ocksä införa en annan generalklausul, som fungerade somett skydd mot omotiverad beskattning av en förening eller företagare som avförbiseende icke iakttagit en formell ålgärd som i enlighet med lagens andaskulle ha lett till skattebefrielse eller skattelindring. Jag är ju västgöte och har därför stor respekt för västgötalagensullryck "bättre god domare än god lag". Låt mig därför avslutningsvisställa en följdfråga till finansministern; Anserinte statsrådet all skallemyndighelerna i sådana här fall mera borde döma efterlagens anda än efter dess bokstav, när del är uppenbart all ifrågasallskaltläggning uppkommit på grund av formella förbiseenden från denskallskyldiges sida? Jag ber att få tacka finansministern för svaret pä min fråga. Fråganom beskattningen av de ideella föreningarna måste vara mycket besvärlig attlösa att döma av den tid del har tagit sedan frågan aktualiserades här iriksdagen. Jag har studerat det här ärendet lilel grand och har kunnatkonslalera att frågan togs upp i motioner lill 1965 ärs riksdag. Riksdagenbeslöt därefter - alltså för elva är sedan - pä förslag frånbevillningsutskottet att frågan skulle bli föremål för uiredning. Någonutredning tillsatles dock inte - orsaken till detta är för mig obekant - utan1970 års riksdag fick upprepa kravet på utredning. Sådantvar alltså läget dä jag riktade frågan tillfinansministern, när utredningen skulle tillsättas. Finansministern svarade dåatt utredningen skulle tillsättas . Sä tillsatles äntligen denbegärda utredningen, och utredande lade den i december1975 fram sitt betänkande. Iförteckningen över propositioner som avses lämnas under vårsessionen finns enproposition upptagen som behandlar den här saken, men del slår att den"eventuellt" kommer att lämnas, och det är det som har gjort migbekymrad och som lett till att jag har ställt denna fråga till finansministern.Jag ber om ursäkt, herr finansminister, för alt jag tyvärr icke haruppmärksammat alt finansministern har svaral på liknande frågor. Förmin del har jag nu fått ett lugnande svar, och jag är tillfredsställd medsvaret. Denna fråga är så viktig för många föreningar och för de människor somoegennyttigt arbetar ideellt i våra folkrörelser all jag med tillfredsställelsenolerar att propositionen kommer under del här året Attändrade bestämmelser behövs framgår med all önskvärd tydlighet bl. a. av deförhållanden som har redogjort för. Jag har inte större anledningatt gä in på det svar som finansministern lämnade till , men jagvill ställa en liten fråga i sammanhanget. Jag har ju för mig alt procenlsalsennär det gäller beskattningen av bingoinkomster ligger pä 5 96 och icke på 15 %som herr finansministern sade i sitt svar. Jag kanske har fel, men det vorevärdefullt om finansministern i så fall ville göra en rällelse på den punklen. Ombeskattningen av ideella organisationer Då fär jag rätta mig själv. Skatten pä bingospel är 5 96. Det ärmöjligt atl jag sade 15 96, och i så fall ber jag all fä göra denna korrigeringlill protokollet Jagvill kommentera den framställda frågan med ytteriigare ell par ord. Enligtriksdagens beslut får ju bingospel anordnas endast lill förmån för ideellaföreningar, och lillslånd lill bingospel ges således bara lill föreningar ellerorganisaiioner med ideell inriklning. Däribland finns ocksåidrottsföreningarna. En del idrottsföreningar sköter det här själva. Nr 113 del lämnar ut det pä entreprenad, och då kan naturligtvis ett vissl vinstintresse komma in ibilden. Del av fallet gäller inte själva spelskatten. har, om jag inte ärfelunderrätlad, gällt en liten idrottsförening utanför Om beskattningen Göteborg- jag vet vad det är för idrottsförening - som under olika av ideella organisa-perioder 1973 ordnade bingospel med en omsättning pä i runl tal 718 000 Spelskatten härför har deklarerats i vederbörlig ordning, ochskatten 1den delen är det således inga oklarheter. Nutorde det här bingospelet emellerlid ha gell föreningen ett visslnettoöverskott - kanske ungefär lika mycket som bingoskatten representerade.Det är det nettoöverskottet som föreningen nu har bekymmer med. Jagutgår från att frågan kommer att upp, när del blir lillfälle attlägga fram förslaget om beskattningen av ideella föreningar. Men jag är tveksamnär det gäller atl tillämpa den gamla västgötalagen, som säger alt en goddomare skall korrigera lagen, ty del innebär alllid att man för in åtskilligtav subjektivt tyckande, hur god domare man än är. Vi har både små och storaföreningar. En del av föreningarna inom idrottsrörelsen rör sig med belopp pååtskilliga miljoner.