prot · FZ0963 · 1975-12-31 00:00:00 — och Holden Roberios FNLA är isin lur legoknektar åt legoknektar; de är sousmer-cenaires - underordnadelegoknektar. Jagfattar inte hur - i skall jag inte tala om idet här sammanhanget -, som borde vara litet bättre informerad om vilka somhåller dessa två quislingjunior under armarna, fortfarande kan ställa dem påsamma plan som MPLA i . Det är i varie fall någonting som jag inte trorherr Ullslen skulle våga säga inför en församling i , inte därför attdel skulle hända honom någonting värre än alt han skulle bli utskrattad avpubliken men del är illa nog. Dessa två quislinggrupper - marioneltjunlor - somSydafrikas fascistiska aparl-heidregim håller under armarna och som CIA harförsett med stora mängder pengar och materiel har ingenting gemensamt medbefrielsekampen i . De är det angolanska folkets fiender. Det är heltotänkbart alt det skall bli någon försoning mellan dem och FolkrepublikenAngolas ledning. Däremotär del alldeles uppenbart all rnan kommer alt acceptera en del av de i och försig fåtaliga angolaner som från börian har varit med på UNITA:s och FNLA:ssida. I alla deklarationer som förekommit, och säkerligen också i den praktiskaverksamheten, går man in för en politik som inte lar hänsyn till ras, lillpolitiska åsikter, till religiös tro etc. Man deklarerade del isjälvsländighetsförklaringen och Agoslinho Neto och andraledare för har efteråt deklarerat detsamma gång på gång.Man välkomnar alla som är angolanska patrioter. HerrBjörck i måste ha suttit och sovit tungt under mitt första anförande närhan kan säga alt jag inte med ett ord nämnde de kubanska trupperna. Del gårlätt att kontrollera i del stenografiska protokollet. Jag nämnde och jag skulle kunna nämna Granmas,regeringsorganet i , förslasidesledare - som jag tyvärr inte har med migeftersom jag inte var inställd på den här debatten - från den 21, 22 eller 23februari som handlade om militärhjälpen till . Såett par ord till igen. Jag representerade inte hela vidkonferensen. kan vara lugn. All jag är kommunist har jag aldriggjort någon hemlighet av. Jag skall bespara vår kanske redan trötte talman delsvårmod han kanske skulle råka in i om jag böriade läsa upp milt tal här. Dethölls f ö, på engelska och jag har ingen svensk översättning. Jag skall besparaherr talmannen och även kammaren detta, men talet finns här om någon ärintresserad av alt kontrollera på vems vägnar jag talade och vad jag sade iLuanda, Det är säkert riktigt all det var många kommunister där. Men del fannsockså andra. Jag hittade nu händelsevis deltagarförteckningen i mina papper ochkan nämna några, företräddes av sin utrikesminister, av regeringspartiet. företräddes av ett personligt ombudför den provisoriska mililärregeringen; jag tror att det är första gångenEtiopien har varit med på en konferens av den här typen. företräddesav regeringspartiet, av PAIGC. företräddes, om jag inteär felunderrällad, av sill regeringsparti. På , som hade delegatervid konferensen, har stora förändringar skett på senaste liden, förändringarsom jag är övertygad om oroar om han följer med i afrikanskpolitik; de har inte gått i konservaliv riktning. Mogambique företräddes avFrelimo, av Labour Party, vars representant i sitt tal sadealt han företrädde presidenten. hade en representation som åtminstonedelvis stod regeringen nära. representerades av en parlamentsledamotför kon-gressparliet och en kommunist. Helalistan är intressant. Jag genomskådar inte ulan vidare alla symboler, men deljag har sagt här räcker väl för att visa att konferensen inte bara bestod avkommunister - om del nu skulle vara något fel i och för sig. Jagtror all man kan hålla med utrikesministern om all hjälpen från ochSovjetunionen inte kommer att bestämma politik. Den harlagts fast gång på gång, i deklarationer och . AgoslinhoNeto och andra ledare för har understrukit att äroch kommer att förbli en alliansfri stat. Men självfallet glömmer delangolanska folkel och dess ledare aldrig vilka rörelser, vilka partier, vilkastater som stod på deras sida i befrielsekampen mot den portugisiskakolonialismen, som slår på deras sida , när de angrips och invaderas av densydafrikanska fascistiska aparlheidregimen och från med legoknektar frånfiera europeiska stater. Och naturligtvis glömmer inte det angolanska folketvilka rörelser, partier och statsledningar som stod på kolonialismens sida ochsom nu har något gott all säga om UNITA och FNLA och deras fascistiska ochimperialistiska herrar. Om utländsk inblandning i striderna i i (m): Debatten har hållit på . Jag skall fatta mig kort och hoppas attdetta blir milt sista inlägg. Om utländsk inblandning i striderna i Tillatt börja med några ord till . Han uttryckte förvåning över alt jaghar gett mig upp i den här debatten därför att jag inte tidigare hade sysslatmed u-landsfrågor. Det är i och för sig en myckel märklig princip alt kritiseranågon för all han deltar i en debatt om ett ämne som han kanske inte tidigarehar sysslat med i . Såvitt mig är bekant är verkligen detparti som alls inte tillämpar några som helst principer på del området.Dessutom har fel. Han far med osanning. Jag har faktiskt sysslatväldigt mycket med de här frågorna. Jag har deltagit i tidigareu-landsdebalter,jag har skrivit artiklar i stora svenska dagstidningar, jag harskrivit artiklar i , Jagar t, o, m,,, sedanbegynnelsen med i det statliga organ som sysslar med utbildning av ungamänniskor i u-landstjänst, nämligen bislåndsutbildningsnämnden. Ytterligare kanjag som en liten upplysning lill Ullslen tala om all jag vid den partistämmasom moderata samlingspartiet hade blev -just därför att jag hadesysslat med de här frågorna - vald till ordförande i det stämmoulskoll sombehandlade u-hjälpsfrågorna. Så här pratar nog i nattmössan.Övriga aktiviteter skall jag här inte la upp liden med. Sånågra ord till herr utrikesministern. Han återkom ånyo lill delta medSydafrika, Jag kan inte förslå riktigt varför, eftersom jag trodde alt vår inställningi kammaren lill och dess regim var så pass klar all ingen av ossytterligare behövde markera vår ståndpunkt i den frågan. Det var därför jaginte tog upp det, I sak har herr utrikesministern och jag exakt sammainställning när del gäller interventionen av de sydafrikanska trupperna. Jagtrodde, som sagt, alt det inte behövdes ett yttedigare klargörande, men detbehövs tydligen. Närdet gäller den svenska utrikespolitiken är vi ju ense om alt vi skall slå vaktom neutraliteten och alliansfriheten, men vi kanske inte riktigt är överens omexakt vad som ligger i begreppet neutralitet. Åtminstone tycker jag, och jagvet alt många gör det med mig, att del förekommit en glidning under senare årnär det gäller innehållet i neutraliteten, på så sätt att vi har blundat förföreteelser i kommunistiska länder medan vi - och det med rätta - har slagitned hårt på sådant som förekommer i fascistiska diktaturer osv. Jag saknarbalansen i det sammanhanget, och den bristen gör all vi nu är mindre trovärdigaute i väriden. Åtminstone är det min bestämda uppfattning, och jag har haftmöjlighet alt resa relativt mycket , Vidare några ord till . Ja, del äralldeles riktigt all jag pekade på all inte hade nämnt de kubanskatrupperna. Jag syftade då på alt han inte berättade om sina egna erfarenheterfrån de kubanska truppernas aktivitet i , hade uppenbarligenbefunnit sig ganska länge i och där haft möjligheter att la de kontaktersom behövdes för att se vad och betyder för all utvecklingen iAngola skall gå, ulan minsta tvekan, i socialistisk Allra sist vill jag säga:Visst spelar del en roll varifrån får sina pengar lill kriget. OmCuba för ett krig i som ombud för en stormakt - i detta fallSovjetunionen - då finns del all anledning för oss ati reagera. Om å andrasidan betalar kriget med egna medel, har vi också anledning all reagera,eftersom vi ger ell icke föraktligt stöd lill delta land. Slutsatsenav denna debatt - och därvidlag har vi fått ett klart besked - är att herrutrikesministern visseriigen har tagit avstånd från den kubanska militärainterventionen i men att fru'biståndsministern lika klart sagt ifrån attdel svenska biståndet till skall fortsätta och ökas. Omåtgärder för att minska antalet våldsbrott. HerrULLSTEN (fp): I en av bedömningar kan jag instämma: herr talmannen ärsäkert ganska trött vid del här laget. Beträffande dem som sitter och väntar påatt få komma upp i debatten efter oss kanske helt andra adjektiv skallanvändas. Jag skall därför fatta mig kort. Jaghar inte sagt att i och aldrig har talat omu-hjälp. Jag har bara sagt all del är mycket sällan, om ens någonsin, som manmärker ens en skärva av del engagemang och den indignation i konversationernamellan och regeringen när det handlar om u-hjälp som man finner närdet'är fråga om att minska hjälpen till länder som moderater inte gillar. Jagskulle vilja ha det engagemanget från och andra också när delgäller att tala för mera u-hjiilp. Jagär naturligtvis helt överens med utrikesministern när han säger att del är enkatastrof för FNLA och UNITA att man dragits in i ett samarbete med ,Jag har bara i all blygsamhet velat ge en förklaring lill hur den katastrofenhar kunnat inträffa. Närdet sedan gäller försoningen mellan olika folkgrupper som står bakom derörelser vi har talat om, vill jag säga till att , när MPLAförmodligen kommer att segra i , är del väsentligt all del inte blir enoförsonlig klappjakt på dem som har stött de andra rörelserna, att man lyckasundvika ett utdraget gerillakrig, att man lyckas göra till en nation.Det kunde vara ett rimligt önskemål. Låt vara att vi här i kammaren kan göralitet om ens något för alt bidra till all det önskemålet blir uppfyllt, men vimåste ändå hysa en förhoppning i den riktningen. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om åtgärderför att minska antalet våldsbrott Herrjustitieministern erhöll ordet för att besvara htvx i (fp) anmälda interpellation, 1975/76:86, och anförde: i har frågat mig vilka slutsatser jag drar avutvecklingen beträffande antalet våldsbrott och del orsakssammanhang som ennyutkommen rapport angående förhållandet mellan dessa brott och alkoholen pekarpå och om jag avser att föreslå åtgärder Omåtgärder jör att i avsikt att minska antalet våldsbrott. Detär ulan tvekan ett beklagligt och oroande faktum att de registreradevåldsbrotten under senare lid har ökat. En utveckling som för övrigt långtifrån är unik för vårt land. Frågan om orsakerna till denna utveckling harockså ägnats stor uppmärksamhet såväl internationellt, t. ex. inom ramen förEuroparådets verksamhet, som här i landet, bl. a. av brottsförebyggande rådet.Hittills har dessa studier emellertid inte ansetts ge underlag för någrakategoriska uttalanden om orsakerna lill ökningen eller hur denna bör mötas. rapport som inlerpellanlen åberopat kommer man fram till att ökningenfrämst är hänförlig lill statistiska förhållanden. av ökningen kansannolikt hänföras till de ändringar i slalistikrutinerna som genomfördes under1960-talet. Yttedigare av ökningen förklaras med de förändringar sominträdde i befolkningens åldersmässiga sammansättning i och med att de storaårskullarna inträdde i de åldrar då brott är vanligastförekommande. Återstodenav ökningen tillskrivs den stegring av alkoholkonsumtionen som skedde under1960-lalet, varvid bl. a: pekas på mellanölet som infördes . Delkan inte förnekas att det väl kan finnas ett statistiskt samband mellan dentotala alkoholförsäljningen och antalet rapporterade miss-handelsbrolt . Erfarenheten visar emellertid att ett statistisktutslag inte utan vidare bör godtas som bevis för ett orsaksförhållande.Misshandelsproblemet är utan tvekan komplicerat och behöver studerasytterligare. Som tidigare nämnts har brottsförebyggande rådet ocksåuppmärksammat detta. En väsentlig fråga som därvid undersöks är i vilkasituationer som våldsbrott förekommer. Del anses sålunda lika viktigt alt fåbättre grepp om våldsalslrande situationer som att få ökade kunskaper omindivider som använder våld resp. blir offer för våld. Jag vill i deltasammanhang bara hänvisa lill den omständigheten alt den alldeles övervägande delenav rapporterade våldsbrott avser händelser som ägt rum mellan personer somåtminstone känt varandra. När man diskuterar våldsbrollslighelen medutgångspunkt i statistiken över rapporterade brott bör man slutligen ocksåhålla i minnet all toleransen mot skilda slag av ageranden, vilka anses kunnabetecknas som utslag av en våldsmenlalilel, är mycket mindre än underganska näraliggande lider. Människor reagerar alltså med rätta numera myckelhårdare mot allt våld. Fråganom våldsbrotten ägnas emellertid inte särskild uppmärksamhet bara frånforskarhåll. Polisen och andra rällsvårdande organ ger av naturliga skäl dessatyper av brott en hög prioritet. Några särskilda punktinsatser på deltaområde, utöver den breda och fortlöpande satsningen på skildabrottsförebyggande åtgärder, anser jag f n. inte vara aktuella. i (fp): Först ett lack för interpellationssvaret som justitieministern här hargett. Antaletvåldsbrott har stigit kraftigt i , därom råder del ingen tvekan. Deregistrerade misshandelsbrollen ökade från ca 8 1960 lill över 18 000brott . Även med hänsyn lagen lill befolkningsökningen innebär det enökning med 110 96. Jag har i min interpellation nämnt om del, och statsrådethar här förtydligat del förhållandel, all en viss del - ca 40 9é - är attbetrakta som en skenbar ökning av misshandelsbrotten, eftersom den av allt attdöma är alt hänföra till en omläggning av slalistikrutinerna under 1960-talel.Ytterligare ca 20-lalet procent av ökningen kan förklaras med de förändringarsom inträdde i befolkningens åldersmässiga sammansättning. Vi är helt eniga omdessa förhållanden. Menäven frånsett de här särskilda orsakerna kvarstår en dramatisk ökning avantalet reella misshandelsbrott. Del är denna ökning vi nu koncentrerarintresset kring. När man ser lill den reella ökningen av antaletmisshandelsbrolt är det förvånande att statsrådet kommenterar denna på t. ex.följande sätt: "En utveckling som för övrigt långt ifrån är unik för vårtland." Även om det är helt riktigt som statsrådet säger altmisshandelsbrollen ökar också i andra länder; är det ju inte särskiltintressant för oss här i , om man inte har något alt lära av denogynnsamma utvecklingen i de andra länderna. Eller menar statsrådet alt vi ärursäktade för en utveckling här hemma bara därför att den är jämförbar medutvecklingen i andra länder? Detsom är förvånande i det här fallet är att statsrådet inte uttrycker någrabekymmer över all antalet misshandelsbrolt har ökat så kraftigt under senareår. Statsrådets kommentar i detta avseende tycks enbart vara all vi skall hållai minnet alt toleransen mot våldsmenlalilelen är mycket mindre än underganska näraliggande tider. Det är ju inte toleransen gentemot våldsbrotten somjag i min interpellation har varit ute efter, ulan tvärtemot har jag frågat vadstatsrådet anser om utvecklingen av antalet våldsbrott. Del jag nu efterstatsrådels svar tvingas konstalera är alt statsrådet inte är särskilt oroadöver denna utveckling. Såvittjag kan förstå av svar på min interpellation kan statsrådet inteförneka all det finns ett statistiskt samband mellan den totalaalkoholkonsumtionen och antalet rapporterade misshandelsbrott , Jag har frågat statsrådet vilka slutsatser han drar avdelta. säger att misshandelsproblemaliken behöver utredasytterligare. Jag är självfallet inte negativ lill utredningar utan skulle istället med glädje se att vi på just det här området fick se ytterligaresådana, och jag är därför beredd alt tillstyrka statsrådets slutsats i delavseendet. Men eftersom det redan finns ganska myckel forskning på detta områdevore det enligt min mening mer angelägel alt la till vara de kända resultat somvi har i stället för alt enbart lala om eller bedriva forskning. Om åtgärder för all minska antalet våldsbrott Om åtgärder jör att minska antalet våldsbrott Detförefaller som om statsrådet känner sig tvungen all acceptera att det finns ettsamband mellan alkohol och våldsbrott, men statsrådet kan inte tänka sig altkomma fram till några särskilda slutsatser utifrån den utgångspunkten. känner sig osäker om huruvida sambandet blott och bart ärstatistiskt lill sin natur, kunde man citera åtskilliga forskare, både svenskaoch utländska. Jag kan nöja mig med att nämna den norske kriminologen ,som har sammanfattat del ungefär så här: "Om en förbindelse er sikker, såer det den mellom alkohol og vold." svar framgår vidare att del är de våldsalslrande situationerna sommåste studeras för all man skall få en bättre kunskap. Jag vill här barapåminna statsrådet om all tillståndet alt vara alkohol-påverkad är just ensådan situation av grundläggande betydelse för all risken för misshandelsbroltskall öka. Denrapport som jag i interpellationen pekade på och som heter Våldsbrott ochalkohol - en studie i misshandelsbrollslighetens utveckling av vidStockholms universitet - är just en sådan studie av de våldsalslrandesituationerna, och den har heller inte, såvitt jag förslår, statsrådet avvisatsom ovederhäflig. Statsrådethänvisar också till att den övervägande delen av våldsbrotten "avserhändelser som ägt rum mellan personer som åtminstone känt varandra". Jagtror alt del är en riktig iakttagelse, men jag kan inte hålla med om alt delskulle kunna ses som någon förmildrande omständighet. Det är väl lika illa ommisshandel förekommer mellan personer som känner varandra som om denförekommer mellan personer som inte gör del? Detsom är särskilt utmärkande för den dramatiska ökningen av misshandeln är att det är allt yngre personer, i myckel hög gradtonåringar, som svarar för en allt större del av misshandelsbrollen, Del hördå till saken att det särskilt är de yngre som misshandlar för dem okändapersoner. har vi fått myckel tragiska exempel på att så kanvara fallet. inte har kommit fram till någon egentlig slutsals beträffandesambandet mellan alkohol och misshandelsbrolt, vill jag här framhålla all detinte bara är fråga om ell statistiskt samband. Jag vågar påslå alt varendamänniska i det här landet - möjligen justitieministern undantagen - vet allmisshandelsbrolt i myckel hög grad sammanhänger med alkoholpåverkan; statsrådetskulle ju förslagsvis kunna tillfråga den yrkesgrupp som kanske mest av allafår se detta på nära håll, nämligen polisen. Det framgår också av de enkätersom riksskalteverkels alkoholbyrå och dess föregångare kontrollstyrelsen harsänt ut lill polismyndigheterna i olika delar av landet. Enkätsvaren finnsredovisade i APU:s särbetänkande i mellanölsfrågan, så jag behöver kanske inteuppta tiden här med att redogöra för dem. Statsrådethänvisar i interpellationssvaret också lill brottsförebyggande rådet. Detta rådhar ett antal arbetsgrupper, bl, a, en som behandlar sam- bandet narkotika-brott.Men jag tycker det är märkligt alt del inte finns någon arbetsgrupp som skullekunna få syssla med sambandet alkoholbruk-våldsbrott. Allt fler rapporterpekar på detta som ett känt orsakssamband, och vi kan alla som medborgareverifiera en stor sannolikhet för sådana iakttagelser. säger istället: "Inga kategoriska uttalanden!" Nej, det har vi tillräckligtav, även från herr justitieministern. Vad vi skulle behöva är väl en energiskinsats för all antalet våldsbrott skall reduceras så alt folk vågar gå ut, såatt människor får förtroende för vår lagstiftning och så alt t. ex. vårabussförare får en sådan arbetssituation all de vågar genomföra sina arbetspass. Jagmenar alt man med stor säkerhet skulle kunna mildra våldsvågen genom alt sättain sådana åtgärder som alt minska öllillgången. Flertalet fall av våldsbrottunder är klart alkoholbetingade; som regel har.det rört sigom ölberusning. Skulle del inte vara värt ett försök att pröva en restriktionnär del.gäller tillgången på öl eller andra alkoholvaror? Om det kunde räddamånga människor från alt falla offer, för våld, om del kunde rädda frånlångvariga skador - vore del inte värt en kraftfull aktivitet från statsmaktenssida? Eller de stackars människor som vi kallar socialt svaga eller sombefinner sig i psykisk obalans i så hög grad alt endast några mellanöl ärtillräckliga för all de skall kunna begå en brollshandling som för all framtidkommer att plåga dem. Vore del inte socialt all undanröja någon eller några avde utlösande faktorer som förstör så många människors liv? Närvi sedan kommer till de åtgärder statsrådet skulle kunna länka sig att föreslåför att minska antalet våldsbrott är svaret närmast helt intetsägande. Jag trorinte att människor ute i samhället, de som ibland känner sig hotade av att blimisshandlade eller de som de facto blir misshandlade, känner siglillfredsslällda med siatsrådels passivitet. Jag tror inte heller att andramänniskor, som på avstånd blir ögonvittnen till misshandel eller som bara läserom det i tidningarna eller får höra det från andra källor, är särskilt nöjdamed statsrådets svar. Men jag konstaterar nu att den kraftiga ökning somantalet misshandelsbrolt har undergått inte föranleder justitieministern attingripa på något sätt. Det är minst sagt besynnerligt. Detvi kan uttala oss om, när det gäller sambandet mellan alkohol och våld, är alten ökad alkoholkonsumtion i med allra största sannolikhet kommer altmedföra en ökad misshandelsbrollslighet, och omvänt all en minskadalkoholkonsumtion medför en minskad misshandelsbrottslighet. Det framgårmyckel klart av den rapport jag har' hänvisat lill. Men justitieministern har ingetatt S3ga om den. Han avvisar den inte, men han drar inga slutsatser av deri. kunde man i tidningarna läsa att spårvägsrnännens fackliga organisation iGöteborg kommer all göra en uppvaktning hos regeringen, bl. a. med krav på flerpoliser för all klara del ökade våldet på spårvägarna. Det förklarar , ordförande i trafikpersonalens sektion i i . Hansäger: "Spårvagnsförarna har inte talat Om åtgärder Jör alt minska- antalet våldsbrott Omåtgärder jör att minska antalet våldsbrott med mig om planerna på enstrejk som protest mot våldet och jag hoppas alt de inte sätter planerna iverkställighet," Artikeln fortsätter med följande uppgifter: "Menjag förstår till fullo den desperation de känner inför våldet på vagnarna. Delär ingen tvekan om all våldet har ökat och det gör personalen orolig. Man gårmed olust lill arbetet när man fruktar att det kan bli bråk. Del har ocksågjort alt sjukfrånvaron ökat, och antalet förtidspensioneringar är ocksåbeiydligi större . De äldre orkar helt enkelt inte med denpsykiska press som del är alt utsätta sig för hotet all bli nedslagna avvåldsverkare. - Det är inte bara förarna som ärutsatta för nedbusningen på vagnarna. En särskilt svårt utsatt grupp ärbiljettkontrollanterna som ofta kommer i kritiska situationer. Det händer allde blir nedslagna när de kräver resenärer på färdbevis, - Vi kommer på facklig väg alldriva den här frågan mycket hårt, försäkrar ," Så långttidningsuppgifterna. Vadvi ser är all man på fackligt håll, på nivå och i enskildagrupper tvingas la till åtgärder som borde höra till regeringens ansvarsområde,både på den polisiära och på den sociala sidan. Fackliga uppvaktningar måstegöras hos myndigheterna. Kommunerna rekommenderar nu köpmännen alt genomhandelsrestriktioner klara del som borde vara lagstiftares och myndighetersuppgifter. Medborgargarden växer upp allt oftare. Justitieministernsäger allmänt om delta all del är "beklagligt och oroande". Då blirmin fråga i slutet av min kommentar till interpellationssvaret: Hur mångavåldsövergrepp måste ske innan regeringen känner oron så starkt att man ärberedd att göra någonting? Är justitieministern t. ex. beredd alt inombrottsförebyggande rådets ansvarsområde låta en arbetsgrupp med storskyndsamhet se över dessa frågor och att snabbi föreslå åtgärder i avsikt atthindra våldsbrottens fortsalla ökning? Denenda åtgärd som har vidtagits beträffande misshandelsbrollslig-heten var på 1960-talel höjde straffsatserna för misshandelsbrotten. varfängelse ett straff som kom i fråga för grov misshandel.