prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — Ulanekonomisk möjlighet atl betala höga elevavgifter för fria konfessionellaskolor existerar i vårt land ingen valfrihet. Rätten att sända barnen lillenskild skola är en rätt för de rika." Och slutligen:"Principen bör vara att skolpengen följer eleven." Närjag läste betänkandet på tåget frågade Jag mig: Var är liberalerna ivårl land? Liberal lär betyda frisinnad. Var är de frisinnade, och var är de igod mening konservativa centerpartisterna? På mina resor ute i landet möter JagJust det folket som har denna tanke - att det borde finnas alternativ. Allinte socialisterna har något alternativ är klart. Det kan man se i större delenav världen - i alla de totalitära stater som kallar sig socialistiska ochdemokratiska och bara har en tanke, en linje, en skola. Likriktning,en-tanke-syslem - det betyder all konkurrens är onödig, farlig och skändlig. Nukommer några att säga: Se på kyrkomötet ! Där röstade man om valfrihel ochskolalternativ och sade nej. Ja, del är sant, men det var en tung andel av de96 som ville säga Ja till alternativ skola. Därtill kan läggas alt kyrkomötet isin nuvarande form ju icke är politiskt oberoende så atl det handlar utan påverkanav dem som starkast företräder landet Idealien. När utskollel avfärdar vår motion nr 48, anknyter det bl. a. tillskolberedningens motiv för att enskild skola skall få finnas till, nämligen"att måste iaktta sina inlernationella förpliktelser enligt främstartikel 2 i del första tilläggsprotokollet den II januari1952 till konvention angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna". Vissaläroplansfrägor m. m. Ja,hur stämmer dagens beslut med skyddet för de mänskliga rättigheterna ochfriheterna? Avgörande för utskottet är tydligen vissa organisatoriskakonsekvenser som vidgad möjlighet till statsunderstöd skulle innebära. Jagmenar all detla är svepskäl. Andra länder har klarat organisationen. Vi skullegöra del också. Sålänge inte de enskilda skolorna får samma stöd för sin undervisning trampar vipå de mänskliga rättigheterna och friheterna. Och det är betänkligt allSverige bara har ell system, en skola, ulan konkurrens. Och ännu betänkligarekan del bli i , herr talman. Jagyrkar mol denna bakgrund bifall till motionen 1975:48, trots nedslåendeerfarenheter av lidigare motionsbehandling och interpellationssvar i dennakammare och i tvåkammarriksdagen. Idetta anförande instämde herrar () och (). HerrSÖDERSTRÖM (m): I det här betänkandet behandlas även min molion 1975:364. Den bygger påen framställning som skolstyrelsen i har gjort lillskolöverstyrelsen och där man begär att fä göra ell begränsat vetenskapligtförsök med användande av den av och utarbetademetoden för den grundläggande handskrivnings-undervisningen och atl det fårinledas i kommunens grundskola fr. o. m. samt attskolöverstyrelsen, om medgivande lämnas, måtte tilldela skolstyrelsen erforderligaanslag för försökels genomförande, sedan villkoren för detsammaöverenskommits. Denhär ansökan skickades in . Från början kom initiativet fränlärarna, som med stigande oro har sett hur skrivkunnigheten undan för undan harminskal. Nuslår del på s. 15 i utskolisbeiänkandet om den här motionen att utskottet"noterat all SÖ underräiiaiskolstyrelsen i om att SÖ gärna .seratt kommunen medverkar i del kommande uivärderings-arbetet belräffande dennyligen införda förskriftslypen", och sedan avstyrker utskottet motionen.När man läser detla får man naturligtvis uppfattningen all del här har SÖlillsiyrki. Men jag har så seni som lyckats få klarhet i hur det liggertill. fick skolstyrelsen i nej på sin begäran atl få görade här försöken och likaledes nej på framställningen om anslag. Jagtycker detta är ett egendomligt sätt ail skriva. Man får som sagl intrycket allbegäran är tillstyrkt, men i själva verket är den avstyrkt. Jag frestas attcitera : Vad är sanning? Jag skall, herr lalman, inte siälla något yrkandemot ett enigt utskott, men Jag vill poängtera att utskottets skrivsätt är någotegendomligt. Hen ALEMYR (s): Det här utskottsbelänkandet behandlar 21 motioner. Alla har avstyrktsav ulbildningsuiskoltei. 18 har avstyrkts enhälligt, och de andra tre har avstyrktsmed betydande majoritet. Del är bara enpar-tireservationer som stöder de tremotionerna. Dettabetyder inte, herr talman, atl ulbildningsutskottet nedvärderar demotionsyrkanden som föreligger. Det är i flera avseenden väsentliga förslag somställs och betydelsefulla frågor som tas upp. Men Jag tycker ibland att detkänns litet konstigt, herr lalman, atl uppleva atl motionärer av någonanledning kommer tillbaka med yrkanden år som redan är under utredningi någon form - i en statlig utredning, i arbetsgrupper inom skolöverstyrelseneller i annal sammanhang. Det brukar vara praxis atl vi väntar på att delpågående utredningsarbetet blir klart, innan vi tar ställning. En rad avmotionerna, som sysslar med i och för sig intressanta och för skolan ytterstviktiga frågor, hänvisar jusl lill sådani som är under ulredning i olikasammanhang, Utskottet har därför ofta i sill betänkande tvingats att medhänvisning till detta avstyrka motionerna. Jagkommer inte att ta upp någon skolpolitisk principdiskussion här utan räknarmed att vi får en sådan diskussion nästa är. Vi väntar nämligen en proposition om skolans inre arbeie och kommer att arbeta med den undervåren. får då, hoppas jag, en principdeball omskolan. I detta anförande skall jag nöja mig med all la upp de särskilda frågorsom olika talare har varit inne på under dagens debatt. Denverkligt slora ideologiskt skiljande frågan är den om de enskilda skolorna. Därhar moderata samlingspartiet reserverat sig, men inte på det sätt som herrNilsson i Agnas har önskat. Jag kommer därför inte all bemöia iAgnas inlägg. Jag anser au den interna moderata debatten får upp först,så att vi vet hur långt moderata samlingspartiet vill gä när del gällerinförandel av ett alternativt skolsystem i . Heltallmänt kan vi konslatera all torde vara det land av alla som vi kanjämföra oss med som anvisar den största delen av de reala tillgångarna tillutbildningsväsendet. Skolan är inte färdig. Det finns ännu många olöstaproblem. Jag instämmer däri vad i sade i sittvärdefulla inlägg. Men vi har ändå nått mycket långt, och andra länder avundasoss. Vi har kunnat nä så långt därför all vi har bestämt oss för alt salsa våraresurser på elt något sä när enhetligt skolsystem i hela landei. Delta har emellertidinte uteslutit atl enskilda skolor har existerat och existerar i begränsadutsträckning lack vare kommunala och statliga bidrag. Förett eller kom vi här i kammaren överens om att nu existerandeenskilda skolors statsbidragsfrågor skulle utredas. Den kraftigariksdagsmajoriiet som bestämde detla delar sig nalurliglvis ideologiskt. Mångatycker det är bra med enskilda skolor. Andra är, i likhet med mig, intesärskilt förtjusta i dem. Men vi kom ändå överens om att vi skulle avskrivastriden om delta , så att utredningen om staten, skolan ochkommunerna skulle fä tillfälle att gä igenom pro- Vissaläroplansfrågor m. m. Vissaläroplansfrågor m. m. blematiken och återkommaså småningom, då vi kunde ta nya principiella ställningstaganden rörande deenskilda skolornas omfattning. Del är inte sant som sade, altdel knappast finns några enskilda skolor kvar. Vi har över 50 enskildafolkhögskolor, och Jag har inte hört någon säga att vi inte skall behålla dem ifortsättningen. Mendet intressanta är att det inom moderata samlingspartiet sker en successivglidning. har man velal slå vakt om ell visst begränsat antalenskilda skolor, men glider man alltmer över i riktning mot ell parallellt,enskilt skolsystem. Och det har vi inte råd med. Del skulle den allmänna skolanbli allvarligt lidande på. Sedansade att det är billigare atl driva privata skolor änoffentliga. Dä vill jag gärna att utvecklar det resonemangetlitet mera. Och jag förutsätter atl standarden är densamma i de enskilda som ide allmänna skolorna. Om privata skolor med samma standard som allmänna skolorkan drivas billigare, så bör nästa yrkande vara alt viväsentligt minskar bidragen lill del svenska skolväsendet. Då skulle del ocksåvara klarläggande och värdefullt för den fortsatta debatten att få vela påvilka punkter siaten och kommunerna bör minska sina ekonomiska insalser tilldet allmänna skolväsendet. HerrNordstrandh berörde i sitt inlägg den naturvetenskapliga undervisningen. Jagförslår uppriktigt sagt inte varför har reserverat sig i dennafråga. Om damerna och herrarna ville besvära sig med att läsautskottsbetänkandet skulle de finna all utskottet säger atl del här ärbesvärliga problem och att vi inte är nöjda med situationen när det gäller dentreåriga naturvetenskapliga linjen och den tekniska linjen på gymnasieskolan.Men vi är inte säkra på orsakerna till all det är som del är, och därför villvi avvakta del omfattande arbete som pågår inom , där manförsöker analysera orsakerna lill avhoppen från den treåriga naturvetenskapligalinjen, det minskande intresset för att söka dit och del delvis dåligasludieresultalet. Vi avvaktar resultatet av dessa undersökningar. Jag utesluterinte, herr lalman, alt vi kan komma att behöva göra justeringar av dennaturvetenskapliga utbildningen. stänger inte dörren idetta avseende. Men vi tycker alt det arbete som pågår är så omfattande all delfinns anledning att avvakta del. Det finns ingen anledning att som moderaternagör försöka profilera sig genom att reservera sig mol utskottet. HerrHenmark talade, liksom tidigare, för sitt yrkande atl man skall låtaelever som har svårt att sitta stilla i skolan, som säger, eleversom inte är anpassade och trivs med skolan slippa åttan och nian eller i varjefall nian. De skulle få komma tillbaka sä småningom, och det skulle vara ettslags skyldighet för samhället att se till att de kom tillbaka . Detär ett myckel underligt förslag. Vi skulle alltså släppa en ung kvinna ellerman ut i livet och sedan tvinga vederbörande tillbaka till skolan . Det klarar vi inte annat än med myckel ovanliga Det går inte altha skolplikten organiserad sä att vederbörande är skyldig atl vid vuxen ålderkomma tillbaka igen lill skolan. Jag tror alt de vägar man skall gå är atlfölja utbildningsutskottets tidigare rekommendationer och öka de praktiskainslagen såväl pä högstadium som i gymnasieskolan för att hjälpade elever som lycker atl undervisningen är alltför teoretisk att få kontaktermed det praktiska livet och yrkeslivet. Det är en bättre metod än alt släppadem och sedan tvinga dem tillbaka när några är har gäll. Vi vill av det skäletinte biträda yrkande. Jagvill vidare i detta sammanhang erinra om att tidigare begärt alt manskall försöka finna former för all följa de ungdomar, som lämnar skolan i ochmed slut och som kanske behöver återkomma till ulbildning, för attgenom rådgivning och kontakter sä småningom fä dem in i utbildning på fulltfrivillig väg. HerrHenmark talade också om körkortsundervisningen. sade att det råddeträngsel på schemat. Det vet vi alla atl det gör. slutade sittinlägg med att säga att del kanske inte är så lätt alt fä till stånd enobligatorisk körkorlsundervisning. Men förstod sig inte på vadutskottet menade. Jag skall tala om vad vi menar. Vi konstaterar atlskolöverstyrelsen har skickat ut en rapport om erfarenheterna i tillkommunerna. Utskottet menar därmed helt enkelt att om kommunerna visar ettintresse och försöksverksamheten utvecklas så bör vi komma framtill former för körkortsundervisning, helt eller delvis, i gymnasieskolan.Utskottet slår inte igen dörren men anser att underlaget är otillräckligt företl positivt ställningstagande. Vi väntar oss flera försök än de som hittillshar förekommit. Ettpar ord om skolkuratorerna, som också varit uppe till diskussion. Utskottethänvisar till utredningen om skolan, siaten och kommunerna. Ännu väsentligareär, skulle Jag vilja tillägga, den diskussion vi fär i vår om skolans inrearbeie. Del är mänga av de uppgifter som skolkuratorer nu handlägger som kanskebör handläggas i annan ordning. Det vore fel atl nu slå fast en ökning avstatsbidraget till jusl skolkuratorer, när vi pä många olika vägar bör hitlalösningar för alt kunna angripa de mindre väl anpassade ungdomarnas problem.Jag yrkar alltså avslag även på den reservationen. Yrkaravslag gör jag, herr talman, också när del gäller om etl uttalande om en viss försöksverksamhet i kommun.Sådana ullalanden gör aldrig. bestämmer sig förprinciperna, medger att försöksverksamhet fär startas, anvisar medel till detmen lägger sig inte i i vilka kommuner en viss försöksverksamhet skall äga rum.Av det skälet vill utbildningsutskottet inte säga mer än del har gjort. Del är, som jag nämnt lidigare, många viktiga frågor somutbildningsutskottet har haft all syssla med. Jag är glad över all så mångamotionerar i skolfrågor. Det visar alt del är en angelägenhet som berör mångamänniskor både i och utanför . Vissaläroplansfrägor m. m. Nr 38 svensk familj är berörd av skolan. Om alla elever som skall gä tillskolan Tisdaeenden " går dit, går det över enmiljon ungdomar till grund- skolan och en kvarts miljon till gymnasieskolan. Till dem kommer över --------------- 80 000,90 000, 100 000 anställda i skolväsendet. Det är den största och Vissa läroplansfra- dyraste arbetsplatsen i landei, och det är självklart all vi alla intresserar gorm. m. oss för den. Jag hälsar alla moiioner tillutbildningsutskottet med stor glädje, men damerna ochherrarna måste förslå alt del blir en så stor mängd moiioner alt inte alla kanfä helsidor i belänkandet. Det innebär inte en nedvärdering av ert intresse ochera förslag att vi behandlar en del av yrkandena summariskt. Med detta ber jag att få yrka bifall till utbildningsutskottetshemställan pä samtliga punkter. Under detta anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenNORDSTRANDH (m): Jag har inte räknat in enskilda folkhögskolor i begreppet enskildaskolor. Där rör vi oss med gymnasium och grundskola och i någon mån yrkesskolamen inte med folkhögskolor. Dä är del otvivelaktigt sä att antalet numera ärmycket litet - det är något tiotal som kvarstår. Detföreligger ingen glidning från moderata samlingspartiets sida. Vi har aldrigvarit nöjda med att någon säger att vi skall slå vakt om de skolor som flnnsoch stanna där. försvinner en skola och sä slår man vakt om restenosv. Vi menar att det givetvis också skall finnas möjligheter atl starta nyaskolor. Det är del som vår begäran går ut på när vi säger alt det skall gestilläggsdirektiv till att förutsättningslöst pröva ochfastställa i vilken utsträckning inom en kommun skolar kan drivas av enskildhuvudman ulan alt nuvarande kostnadsramar för skolväsendet ökas och utan altde föräldrars valmöjlighet minskar som önskar låta sina barn gå i en kommunalskola. Och nog finns det, , utrymme för enskilda skolor. HerrAlemyrs vision var mäktig - en och en kvarts miljon ungdomar marscherar tillskolorna. Och del gör de faktiskt, om de går lill skolorna. Detär billigare för stat och kommun med enskilda skolor, det är alldelesotvivelaktigt. Jag skall bara peka på t. ex. det slöseri med AV-hjälpmedel ochannan skolmateriel som otvetydigt förekommer . Titta iförrådsrummen hur mycket där står som inte används och som har kostat ochforlfarande kostar staten mycket pengar! I enskilda skolor har man andrapedagogiska grepp så att man ulan sädana hjälpmedel kan komma ganska långt. Avvaktaoch avvakta, säger , utredningen om gymnasie skolan och den naturvetenskapliga linjen. Ja, vi har avvaktat och av- vaktal. Men det händer ju ingenting. Utbildningsutskotiet slänger inte 96 dörren, säger . Nej, tacka katten fördet! Ni öppnar den inte. Hen HENMARK (fp): Med anledning av vad utbildningsutskottets ordförande anförde somkommentar till mina anföranden vill jag bara läsa vad som slår i slutet av minmotion: "Attgöra Åk 8-9 frivilliga så lill vida att dessa också kan fullgöras efter men genom t. ex. deltagande i vuxenutbildning måstevara etl bättre sätt att möta denna lilla elevgrupps speciella behov ännuvarande form. Förden som kommii in i produktionen och underkastat sig yrkesutbildning,branschutbildning etc. bör möjligheten att befrias från fullgörande avskolplikt vara generös. Elevernassociala trygghet måste självfallet garanteras även vid genomgäng avsenarelagda årskurser." Härstår inte talat om några ivångsmetoder, utan tvärtom om generositet. Jag harockså skrivit i motionen att tvång och plikt innebär någonting negativt. Helamin motion går egentligen ut på all man skall undvika tvång så mycket sommöjligt i en utbildning där man vill fostra lill självständighet. ordförande sade om körkortsutbildningen gav, såvitt Jagförslår, ingenting nytt. Det verkar som om utbildningsutskottets ordförandeocksä är av den uppfattningen att körkortsutbildning borde vara en integreraddel av ungdomsutbildningen. Skillnaden är tydligen bara den att jag önskar attdetta skulle genomföras snabbare och något mer effektivt än vad som kan skegenom atl man bara skickar ut en rapport och sedan väntar och ser vad de olikaskolstyrelserna kommer att göra. Jag tror alt det härvidlag behövs anvisningaroch en ändring av läroplanen. (vpk) kort genmäle: kompletterade utskottsbelänkandet med att hänvisa lill denriksdagsbehandling av proposilionen på grundval av som ärattvänta . Det är i och försig en värdefull hänvisning. Jag tror attdel är nödvändigt att vi får det underlaget fören fortsatt diskussion omformerna förden här viktiga verksamheten i nom skolan. Men redan nu står detklart för alla som sysslar med dessa frågoratt skolkuratorerna också behövsinom elevvården. Iett uttalande av elevvårdspersonal i i lidskriftnr 1975 framhåller skolsköterskor, kuratorer, skolpsykologer ochskolläkare som dellagit i en konferens att de med sin olika utbildning och sinaolika arbetsuppgifter kompletterar varandra och behöver komplettera varandraför att nå de resultat som behövs på del här området. De framhåller betydelsenav delta elevvårdssamarbeie mellan olika kategorier inom skolan. De sägerslutligen att samtliga tjänster bör vara stalsbidragsberättigade för att manskall komma från de skillnader som fortfarande finns mellan olika kommuner ochsom jag lidigare hänvisat till. 7 protokoll 1975/76:37-39 Vissaläroplansfrågor m. m. Vikan få anledning alt diskulera formerna förarbetet inom elevvården, men klartslår väl ändå att del måste bli en finansiering som gör att man kommer ifrånkommunernas godtycke när det gäller organiserandet av den här verksamheten. HenSÖDERSTRÖM (m) kort genmäle: I sitt bemötande av mitt inlägg säger att han inte villgöra något uttalande om skolsystemet i . Jag för min del har intebegärt någonting sådant. Vad jag anmärkte på var utskottets skrivning på s. 15.Om nu utskottet noterat atl SÖ har underrättat skolstyrelsen i , såborde utskottet även ha kunnat notera att SÖ avslagit skolstyrelsensframställning. Delta är del verkliga förhållandet. () kortgenmäle: motionerar om alt skall besluia att SÖ får iuppdrag atl anordna viss försöksverksamhet i , och detyrkandet avstyrker utbildningsutskotiet. Tillfru vill jag säga alt även jag tror att skolkuratorer skall förekommai fortsättningen, men omfattningen av deras verksamhet bör bedömas i ellsammanhang, då vi går igenom hela SIA-problemaiiken. Dessutom måste vi, också ietl sammanhang, se över statsbidragsfrågorna. Del är det som SSK-utredningensysslar med, något som utskottet hänvisar till. Att rycka loss ett avsnitt avskolans verksamhet just nu och säga att statsbidraget för den delen bör öka ärin te rim ligt med hänsyn till att det här gäller en siörre problematik som vimåste se i ett sammanhang. HerrHenmark säger atl man inte skall gå fram med tvång när det gälleratt fåungdomarna tillbaka lill skolan sedan man släppt dem. Men då kommer vi in på någontinghelt annat. Det skulle betyda au vi för etl kanske ganska stort antal människorupphäver den 9-åriga skolplikten, vilkel leder till alt vi skapar ettutbildningsproletariat, och del vill ulbildningsutskottet inte vara med om. Detär intressant att nu mycket bestämt konstaterar att det ärbilligare för stat och kommun med enskilda skolor än med allmänna. Men det blir inte billigare för föräldrarna. Det finns enskilda skolorsom är oerhört dyrbara för de föräldrar som vill ha sina barn där. Om det baravar för stat och kommun talade kan jag hålla med om atl detnaturligtvis går att göra kraftiga besparingar genom att införa eltprivatskolesystem med avgifter för dem som vill komma dit. HerrNordstrandh sade att de allmänna skolorna har för myckel AV-hjälpmedel och altde står därute i skolorna och inte används. Det skulle betyda att i den svårakommunalekonomiska situation som vi alla som arbetar med kommunalpolitikbefinner oss i finns kommunalmän som öser ut pengar i onödan på skolväsendel.Jag vägrar alt tro att del är en riktig karakteristik av hur kommunalmännenarbetar , och det vore värdefullt om herrNordstrandh litet mer ville belägga de påståendena. HenHENMARK (fp) kon genmäle: Vad utbildningsutskottets ordförande nu säger om alt det skulle skapasett proletariat av sådana som inte vill utbilda sig verkar litetmotsägelsefullt. Jag tror atl både SÖ och regeringen har räknat med altpraktiskt taget 100 96 eller i varje fall av eleverna skall söka sigvidare till gymnasieskolan. Den är frivillig och för att komma in där måste manha grundskoleutbildningen klar. Atl nu säga all del skulle bildas ett slagsproletariat utan utbildning ifall man medger vissa friheter här skulle sålundavara att inte längre tro pä vad man lidigare har sagl. Detär ytterst fä som inte har ambitionen att vilja klara sig - det förtroendetharjag för svensk ungdom - men det kan finnas vissa perioder då man så att sägaär mindre lämpad att ta emot den utbildning som samhället kan ge. Jag tror inteatt det behöver skapas något slags proletariat här. Utbildningsutskottetsordförande sade i den förra repliken all han var missnöjd över att frågor som ärunder utredning tas upp gäng efter gång. Men det är en gängse åsikt attutredningar ibland kan användas även i fördröjningssyfle, och dä är delkanhända nyttigt alt bli påmind om att även frågor som är under utredning börlösas så snabbt som möjligt i vårt 'samhälle. Vissaläroplansfrågor m. m. Hen NORDSTRANDH (m) kongenmäle: Otvivelaktigt inköps det just nu i del trängda ekonomiska lägel inte såmycket AV-hjälpmedel och liknande som . Men Jag har med egna ögon setthur pass mycket materiel som finns i skolor och som inte används och denmaterielen måste ha skaffats. Den är inte så gammal all den äromodern. Detta har inte förekommit pä enskilda skolor, kanhända därför att deinte har haft möjligheter till del - vad vet jag - men det pedagogiskaresultatet har blivit minst lika bra för det. Närdet gäller kostnader känner jag tvä enskilda skolor i som har enklaremen fullt tillräckliga lokaler som bedöms som myckel goda, och de är klartbilligare. Del förekommer mindre skadegörelse i enskilda skolor och även mindremobbing o. d. Atl häva sådant kostar också pengar. Det kan bli fråga omeftervård här. och jag är alltså överens om atl del otvivelaktigtär billigare för stal och kommun med enskilda skolor. Menjag vägar påstå atl belräffande de två skolor jag råkar känna lill och som haren hygglig elevavgift torde den totala kostnaden även om man räknar in denna avgiftinte komma över den genomsnittliga kommunala kostnaden räknad per elev och årutan snarare hamna en hygglig bit under denna. Nog går det att även påskolområdet, utan att minska kravet på effektivitet, göra besparingar. Vissaläroplansfrägor m. m. Jag fick inte svar på detta om att avvakta och avvakta och om denstängda dörren som aldrig öppnas hur man än slår på den och hurmånga gånger man än varnar för hur det kan gä med den naturvetenskapligalinjen. Vi har snart ingen naturveiar-utbildning i landet. Avvakta, avvakta,det pågår någonting i departementet, det pågår någonting på ,säger man. Hur länge skall det pågå innan någonting sker på den här punktenjust för denna linje? HerrALEMYR (s) kort genmäle: Detta blir verkligen intressant.