prot · FZ0976 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:76 §1 Justerades protokollet för . §2 Föredrogs och hänvisades 1975/76:113 tilljustitieutskottet 1975/76:137 tillsocialutskottet 1975/76:138 tilljustitieutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2211 tillskatteutskottet §4 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1975/76:136-140, §5 Det kommunala partistödet Föredrogs konsiiiuiionsutskoltels betänkande1975/76:42 med anledning av motion om det kommunala partistödet, I detta belänkande behandlades motionen 1975/76:525av m, fl, (m), vari hemställts att skulle anta avmotionärerna framlagt förslag till lag om ändring i lagen om kommunaltpartistöd, innebärande sådan ändring av konstruktionen av det kommunala partistödet,att till partier som tillhörde politisk riksorganisation skulle bidraget utgådels i form av ett lika stort grundstöd, dels som bidrag per mandat som partiethade i representationen, varvid grundstödets sammanlagda storlek skulle utgöraen fjärdedel av utgående anslag. Utskottet hemställdeatt skulle avslå molionen 1975/76:525, Reservationhade avgivits av herrar i (m) och i (m) som ansettatt ulskoltet bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:525 gav regeringen till känna vadreservanterna anfört beträffande en ulredning av det framlida partistödetskonstruktion. HenBJÖRCK i (m): Utformningen av partistödet skiljer sig som bekant mellan staten ochprimär- och sekundärkommunerna. Medan vi numera på riks- 2 Riksdagcits protokoll 1975/76:75-77 planet har dels eltgrundstöd för varje parti som är representerat i , dels ettmandalslöd, finns på det kommunala planet inte den möjligheten, även omkommunerna själva skulle vilja införa denna form av partistöd. Dethär är från principiella synpunkter mycket tvivelaktigt. Om man harinställningen att ett kombinerat grund- och mandalstöd är det mest rättvisa ochlämpliga, bör delta rimligen gälla såväl på riksplanet som på det kommunala planet.På annal sätt kan man inle tolka del beslut som togs att påriksplanet införa både ett grundstöd och ett mandatstöd. Attfrågan inte har varit högaktuell beror på att partistödsutredningen,som arbetat fram det nuvarande systemet, 1972 föreslog en kompromiss somriksdagen accepterade. Den bestod i att vi skulle införa elt grundbidrag ochett mandatbidrag på riksplanet, medan vi på det kommunala planet inte skullegöra någon förändring. Där skulle den gamla ordningen gälla också iforlsällningen. Överenskommelsen1972 begränsades emellertid till att gälla t, o, m, , Denperioden löper ut , dvs, i och med valet . Därefter finnsdet inga bindningar partierna emellan, som hindrar att man tar itu med arbetetall försöka konstruera ett lämpligt och rättvist parlislödssystem på alla trenivåerna. Principen med både grundbidrag och mandatbidrag är rättvisare än omman bara har ett mandatbidrag. Vi vel alla som arbetar politiskt att varieparti har lika många väljare att försöka påverka och att kostnaderna för dennapåverkan -jag tänker inte minst pä olika former av trycksaker som skalldistribueras anlingen via postverket eller pä annat sätl - blir i princip likaför partierna, oberoende av hur många mandal de råkar ha i eller ikommunfullmäktige, Detla lalar för att en relativt stor del av det samladepartistödet bör utgå i form av ett grundbidrag. Del är moderata samlingspartietsprincipiella linje, som vi har förfäktat under en följd av är. Närnu överenskommelsen mellan de politiska partierna löper ut är del självklart,enligt mitt sätl att se, alt man tar itu med partistödets utformning på deolika nivåerna, 1 det sammanhanget ter det sig naturligt att man särskilt tarupp frågan om att på det kommunala planet också införa någon form av grundslöd.På så sätt får vi ett likformigt system på alla tre nivåerna. Ensådan här översyn tar naturligtvis . Därför är del lämpligt altriksdagen nu uttalar sig för tillsättandet av en dylik utredning. Det bör sedanankomma på denna utredning att i detalj föreslå utformningen av del kommandestödet. Utskottetvill inle gå med på delta men har litet svårt att reda ul begreppen. Utskottetpekar på att frågan om ett kommunalt partistöd med en annan utformning inte kanprövas isolerad. Det är delta som reservationen tar fasta på.Reservationen uttalar sig nämligen för att frågan i sin helhet görs tillföremål för en översyn. hänvisning till enöverenskommelse, som inte längre gäller efter september , avstyrkerulskottsmajoriteten kravet på en sådan utredning. En översyn av detla slag tarväl minsl , varför någon som helst risk för en kollision med nugällande överenskommelse mellan partierna inle finns. Vi vet alla utifrån landsting och kommuner att med den nuvarandekonstruktionen kan fördelningen av partistödet bli högst olika. Ta t, ex,läns landsting, där folkpartiel får ,, medan socialdemokraternafår . Man har precis samma antal väljare alt bearbeta. Delnuvarande partistödet leder till så många orättvisor i kommunala sammanhang attdet är hög tid att nu tar ställning till hur utformningen skall bli iframtiden. Fyra av kammarens fem partier torde principiellt vara för en översynav stödet och ett införande även i kommuner och landsting av ett syslem medbåde grundbidrag och mandatbidrag. Min fråga lill dessa fyra parlier är: Harman ändrat uppfattning i principfrågan och i så fall varför? Jag yrkar bifall till den reservation som är fogad tillkonstitutionsutskottets betänkande nr 42, Idetta anförande instämde herrar Schött, , , i ,i Vrångebäck, i och (samtliga m). Hen (): I en demokratisk stat som vär med det representativa systemet välutvecklat är det ett livsvillkor att de politiska partierna har godaarbetsmöjligheter för alt utgöra kontaktyta mot de många människorna ochkanalisera folkets idéer och uppfattningar i samhällsarbetet. Utöver elt självklartpersonligt engagemang från medlemmar och sympatisörer är de ekonomiskaförutsättningarna mycket avgörande för verksamheten och dess omfattning. Genomåren har de ekonomiska resurserna för partierna varit synnerligen ojämntfördelade partierna emellan. För de partier som har fått pengar överföretagsanslag eller kollektivavgifier har de ekonomiska resurserna mångagånger varit bättre än för de parlier som helt fält lita till medlemmars ochsympatisörers enskilda insaiser. Inte minsl det parti som jag representerar harfått erfara att bekymren kan vara stora när resurserna är knappa. Detär därför glädjande att det nu råder total enighet om att samhällel skall gå inpå olika nivåer och garantera partierna ekonomiska förutsättningar för derasverksamhet. Självklart får detla stöd från samhället inte innebäraatt samhällel på något sätt påverkar partiernas inre arbete och verksamhet.Även härom råder full enighet. Delslalliga partistödet har en tioårig historia; det var som stödetinfördes. Redan vid det tillfället var det livliga debatter dels om stödet som sådant - dä varinte enigheten lika stor som den är - dels orn konstruktionen av stödet.Diskussionerna fortsatte också 1969, när vi fick beslutet om regler förkommunalt partistöd. Särskilt förde vid det tillfället de åsikternatill torgs att det borde vara en konstruktion med dels ett grundbidrag, delsett till mandaten relaterat stöd. Enutredning, partistödsulredning, tillsattes, som hade alt ta itu medkonstruktionen av partistödet på alla tre nivåerna. Parli-stödsutredningengjorde också i sitt betänkande en ordentlig analys av dessa problemställningar.Särskilt togs diskussioner upp om hur ett grundbidrag på dén lokala nivån -alltså i kommunerna - skulle konstrueras och vilka verkningarna av eltgrundbidrag på den nivån skulle bli. Utredningen redovisade också att vissasaker talade för ett grundstöd, såsom att partierna hade lika stora kostnaderför viss informalion ut lill de mänga människorna, och det var diskussion omhur stor del av stödet som skulle avdelas för gemensam information. Mendet förekom även en intensiv debatt, som också redovisas i utredningensbetänkande, beträffande riskerna eller svårigheterna med ati införagrundbidrag, på den primärkommunala nivån icke minst. Ett skäl var att ettgrundbidrag kunde åstadkomma en partisplittring pä det kommunala planet sominte skulle vara önskvärd. På riksplanet har vi de s, k, spärrarna, medan detinte finns sädana på det primärkommunala planet. Det skulle självfallel kunnabetyda att olika parlier kunde dela upp sig i grupper för alt därigenom ta ulgrundbidrag. Delta skulle kunna skapa stor förvirring i det politiska arbetetpå del kommunala planet. Efterdessa funderingar, som finns redovisade i utredningens betänkande, enadesulredningen slutligen om all införa ett grundbidrag på den slalliga nivån,vilket vid det tillfället utgjorde 1,5 milj, kr,, till de i riksdagenrepresenterade partierna. Det var en enig utredning som framlade delförslaget, och eftersom jag själv tillhörde utredningen vill jag säga att delställningstagandet skedde mot bakgrund av de svårigheter jag här harredovisal när det gällde att konstruera elt grundbidrag på den primärkommunalanivån. Detvar så att när vi kunde enas, och när senare antog förslaget, om ettgrundbidrag på den slalliga nivån var del två fördelar som man vann med detta,nämligen för det första all det då blev klart vilka partier som skulle ha stödockså på den regionala och kommunala nivån och för det andra att statenbetalade hela grundbidraget, Självfallel uppfattade jag vid det tillfälletkonstruktionen så, all det statliga grundbidraget skulle läcka alla trenivåerna och att det därmed skulle inom partierna slussas ner pengar på detsätt som partierna själva ansåg rimligt. Nuhar också det statliga grundbidragel fr, o, m, höjts till 2 025 000kr. Del är naturligtvis riktigt att en sådan nödvändig höjning därvidlag harkommit till slånd. Överenskommelsenmellan partierna i utredningen - som senare logs av - innebär, somherr i redan har sagt här ifrån talarstolen, alt reglerna skulle gälla fram i, o, m, valperioden Utskottet harför sin del velat manifestera detta med den skrivning som här föreligger.Självfallet är det först val man har anledning att ta uppdiskussioner om konstruktionerna av partistödet på alla nivåer, om man såönskar. Det är väl ungeför den bedömningen som de övriga fyra. partierna -alltså utöver -har enats om i utskottet, och det är den som liggerbakom utskottels hemställan till kammaren, vilken Jag ber att få yrka bifalltill. HerrBJÖRCK i (m): De problem som är förknippade med partistödets utformning redogjordeherr delvis för. Jag är också medveten om dem, men del är jusl de problemenen sådan här utredning skall ta upp. Sedanmåste jag ställa ett par frågor. Överenskommelsen 1972-1976, som del här harrefererats till, kan rimligtvis inte gälla . Min fråga lill herrBoo är: Hur länge skall den gälla? Nusäger att den här frågan får vi ta upp val. Delnuvarande partistödet gynnar partier som är ganska stora, medan del missgynnarde små. Är det meningen att vi skall avvakta val för alt se hur slorapartierna råkar vara innan vi vågar la ställning till saken? Min fråga blirockså: Har och de andra partierna i kammaren ändrat principielluppfattning, eller slår ni fortfarande fast vid all man också inom landslingenoch i kommunerna skall ha ett partistöd som består av dels ett grundbidrag,dels ett mandatbidrag? HenBOO (c): Jag vill svara i på del sättet, alt överenskommelsensjälvfallel gäller minst fram t. o. m. val; del slår också iutskollels belänkande. Jagtycker nog ändå att gör det litet för läll för sig. Vi hade precissamma diskussion 1969-1971 som nu tar upp angående grundbidrag tillparlier på regional och lokal nivå. Det var därför partistödsulredningkom till, det var därför utredningen så ingående analyserade hela problemalikeni fråga om hur del skulle verka med grundbidrag på lokal nivå och det vardärför utredningen enades om införandet av ett grundbidrag på statlig nivå; detskulle, som jag uppfattade det, läcka alla tre nivåerna. Jagtycker fortfarande all det bör respekteras alt utredningen enhälligl kom lilldetta resultat vid det tillfället. En ny ulredning kommer självfallel altkunna pröva problematiken i dess helhel, men jag tror att det blir samma svårigheleri fortsättningen som det var för utredningen när del gäller all hittakonstruktioner på det lokala planet som inte blir negativa på det säll somulredningen - och också jag - har försökt alt i någon mån beskriva. Jag fann anledning all peka på de här sakerna efter . Därutöver vill jag säga all det är väldigt intressant alt konstateraall moderaierna nu så helhjärtat sluter upp bakom partistödet; det harverkligen inte varit så . Hen i (m): De praktiska problem som är förknippade med partistödets utformningskall en sådan här utredning diskutera. Del är det som krävs i reservalionen.Den saken tycker jag inte att vi här har anledning alt vidare ta upp kammarenslid med. Menmin fråga till och kvarstår: Är ni i centerpartietfortfarande principiella anhängare av ett partistöd på kommunal- ochlandstingsnivå som innehåller både ett grundbidrag och ett mandatbidrag? HerrBOO (c): På den frågan vill Jag svara att vi är från bestämt för eltgrundbidrag, och vi har därför slött förslaget om ett grundbidrag på dencentrala nivån som skall läcka alla tre nivåerna. Del har varil vårtprincipiella ställningstagande i ulredningen och senare i riksdagsbesluten. Jagvill för min del säga alt självfallet vill jag i fortsättningen ha partistödsom ger lika resurser i botten för alla partierna i deras verksamhet. HenBJÖRCK i (m): Jag kan tyvärr bara tolka det senaste svarei på det sättet allinställningen till ell grundbidrag även pä kommunal- och landsiingsni-vå kommeratt klargöras försl efter valet för del. HerrBOO (c): Jag tycker att i gör det för lätt för sig. Vi har iutredningen, vid riksdagsbesluten, i diskusionen i ulskoltet och även dag saglalt vi är angelägna om att det skall finnas ett grundbidrag för partierna somär lika därför att de har vissa kostnader som är lika. Men vi har hittillsstött idén att det grundbidraget skall läggas på den centrala nivån. Då fårpartierna pengarna över den statliga budgeten, och del kan urkommunalekonomisk synpunkt vara värdefullt. Därutöver är del självfallet frihetför partierna all slussa ned pengarna på de olika nivåerna efter egenbedömning. HerrBJÖRCK i (m): Jag vill då konstatera att uppenbarligen vill läggagrundstödet centralt. Det tycker jag är någol förvånande för ett parti som sästarkt har slagits för decentralisering i andra sammanhang. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen av herrarWerner i och i , och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voieringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller konsiiluiionsutskoilels hemställan i betänkandet nr 42 rösiarja, den det ej viil röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av herrar i Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning §6 Avveckling av s. k. faktisk sambeskattning Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:27med anledning av propositionen 1975/76:77 om avveckling av s. k. faktisksambeskattning jämte molioner. 1 propositionen 1975/76:77 hade regeringen() föreslagit att skulle anta vid proposilionenfogade förslag lill 1. lag om ändring i kommunalskaltelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 4. lag om ändring i skogskontolagen (1954:142), 5. lag om ändring i lagen (1951:763) om beräkning avstatlig inkomstskatt för ackumulerad inkomsi, 6. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 7. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623), 8. lag om ändring i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 9. lag om ändring i lagen (1960:77) om byggnadsforskningsavgift, 10. lag om ändring i lagen (1961:300) om avgift försjöfolks pensionering, 11. lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 12. lagom ändring i lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift, 13. lagom ändring i lagen (1970:742) om lönegarantiavgift, 14. lagom ändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift, 15. lag om ändring i lagen (1973:372) omarbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet, 16. lag om ändring i lagen (1975:335) omarbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildningen, 17. lagom ändring i lagen (1975:358) om vuxenulbildningsavgift, 18.lag om ändring i lagen (1975:380) omdelpensionsförsäkring. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: Nr 76 "I propositionen föreslås bl. a. att den s. k. faktiskasambeskattningen Frpdaeenden makar slopas. Förslagen innebär all gift person, som driver Jordbruk c , _ im/c ellerrörelse tillsammans med sin make, inte längre beskallas ensam för j marsly/o helainkomsten av verksamheten. I stället skall vardera maken beskattas Avveckling av s. k. förvärdet av sin arbetsinsats. En förutsättning är alt medhjälpande make faktisk sambeskatt- har arbetat i den gemensamma verksamheten minst 600 limmarunder ning året. Värdet av sådan makes arbete tas upp tillbelopp molsvarande mark- nadsmässigt vederlag förarbetet, dock högst till en tredjedel av nettointäkten av verksamheten. Vidareföreslås en höjning i vissa fall av förvärvsavdraget då båda makarna hararbetsinkomst. Avdraget vid inkomst av jordbruksfastighet som f n. är 1000 kr.föreslås höjt till högsl . Denya reglerna föresläs bli tillämpade första gången vid taxering." 1detla sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:262 av m. fl. (c), varihemställs att beslutade 1. att avdragsräll för lön till barn, som fyllt ,i princip skulle föreligga, oavsett när arbelel utförts, 2. all angiven lidsgräns i 52 § kommunalskattelagen(1928:370) för medhjälpande make skulle sänkas , 3. att ge regeringen till känna vad i motionen anförtsunder rubriken , när del gällde företag medpåtagligt säsongberoende verksamhel, 1975/76:399av m. fl. (m), vari hemställts 1. att beslulade anhålla hos regeringen omtilläggsdirektiv lill skatteutredning för en rättvisare beskattning avmakars B-inkomster, 2. att i avvaktan därpå beslulade om en sådan ändring av lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, att makes B-inkomst lill den del denundersteg . 1975/76:454av m. fl. (c), vari hemställts all vid behandlingen avproposilionen 1975/76:77 beslutade 1. att rätt till inkomstuppdelning i s. k.medhjälparfall skulle föreligga om medhjälpande makens arbetsinsats under delår som inkomsten intjänats uppgick till minst , 2. att som sin mening uttala vad som anförts imotionen beträffande arbele som var förlagt i bostaden, samt 3. att arbetsersättning till barn , som hadeutfört arbele i föräldrarnas förelag, alllid skulle beskaiias hos barnei omersällningen inte översteg marknadsmässigt vederlag. 1975/76:456av () och (), vari hemställts attriksdagen beslulade 1. att angiven tidsgräns för medhjälpande make skullesättas , 2. att särskilda föreskrifter för arbetsinsatsenslokalitetsanknytning inte utfärdades, 3. att avdragsräll skulle gälla för alla barn över 16år som arbetat i föräldrars förvärvsverksamhet i sådan omfattning att de däravuppnått skattepliktig inkomst. Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning 1975/76:948 av m. fl. (m, c, fp),vari hemställts all beslulade att anvisningarna till 52 §kommunalskaltelagen (1928:730), tredje stycket, skulle erhålla av motionärernaföreslagen lydelse, innebärande bl. a. all kravet på en minsia arbetsinsats avmedhjälpande make om 600 limmar skulle sänkas lill 100 limmar samt au värdetav medhjälpande makes arbetsinsats skulle beskattas hos denne även lill den delvärdet översteg en tredjedel av nettointäkten. 1975/76:987 av herrar i (fp) och KariBengtsson i (fp), vari hemställts all beslutade 1.att anvisningarna till 52 Jj kommunalskattelagen (1928:370), tredje stycket,skulle erhålla av motionärerna angiven lydelse, innebärande bl. a. all kravetpå en minsta arbetsinsats av medhjälpande make skulle sänkastill samt alt värdet av medhjälpande makes arbetsinsats skullebeskattas hos denne även till den del värdet översteg en tredjedel avnettointäkten. 2 a) att lön lillskallskyldigs barn , oavsell arbelad lid, skulle vara avdragsgill iden skallskyldiges rörelse/jordbruk för så vitt lönen icke överstegmarknadsmässigt vederlag, b) att anvisningarna till 20 S kommunalskaltelagenskulle erhålla av motionärerna föreslagen lydelse, innebärande all hemmavarandebarn, som fylll men ej och som deltagit i den skaitskyldiges förvärvsverksamhet,ej skulle anses tillhöra arbetspersonalen, med mindre barnels inkomsi av arbeleeller eljesl var så stor all den föranledde skat-leplikl för barnei. 1975/76:999av i m. fl. (m), vari hemställts au besluladealt i lagförslagen lill proposilionen 1975/76:77 skulle vidtas följandejusteringar: 1. att gränsen , som föreslagits ipropositionen för makes arbetsinsats, sänktes lill 400 limmar. 2. all iredjedelsbegränsningen enligi proposilionens förslag slopades. 3. all arbeisplaisens belägenhel blev ulan betydelseför möjligheten all undvika sambeskatlning. 4. all ersällning till barn godtogs såsom avdragsgill,om barnei med sina övriga inkomster uppnådde beskaliningsbar inkomsi. 1975/76:1006 av herrMagnusson i m. fl. (m) och Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning 1975/76:1015 av m. fl. (m, c, fp),vari hemsiällis all beslutade all anvisningarna till 20 jkommunalskaltelagen (1928:370) skulle erhålla av molionärerna angiven lydelse,innebärande all hemmavarande barn, som fyllt 16 men ej och som deltagit iden skattskyldiges förvärvsverksamhet, ej skulle anses tillhöra arbetspersonalen,med mindre barnets inkomsi av arbele eller eljest var så stor all denföranledde skatteplikt för barnei. 1, beträffandelidsgränsen för makes arbetsinsats att i denna delmed bifall till proposilionen skulle avslå a. molionen 1975/76:262 punkten 2, b. molionen 1975/76:454 punkien 1, c. motionen 1975/76:456 punkten 1, d. motionen 1975/76:948, e. motionen 1975/76:987, f motionen 1975/76:999 punkien 1, 2, beiräffande arbele ibosladen allriksdagen i denna del skulle bifalla propositionen och avslå följande motioner,nämligen a. motionen 1975/76:454punkten 2, b. motionen 1975/76:456punkien 2, c. motionen 1975/76:948, d. motionen 1975/76:987, e. molionen 1975/76:999punkien 3, attriksdagen i denna del med bifall lill propositionen skulle avslå följandemotioner, nämligen a, motionen 1975/76:948, b, motionen 1975/76:987, c, molionen 1975/76:999punkten 2, 4, beiräffande gemensamverksamhet altriksdagen i denna del med bifall lill propositionen skulle avslå motionen 1975/76:262 punkien 3. 5, beträffandebeskattningen av B-inkomsler m, m, all skulle a, medavslag på molionen 1975/76:1006 anta propositionen i denna del med de ändringar beträffande beskattningen av medhjälpande make som utskottet förordat. b, avslå molionen 1975/76:399, 6, beiräffande lön tillbarn attriksdagen i denna del med bifall till proposilionen skulle avslå följandemotioner, nämligen a, molionen 1975/76:262 punkien 1. b, molionen 1975/76:454 punkien 3, c, motionen 1975/76:456 punkten 3, d, molionen1975/76:987 punkten 2, e, motionen 1975/76:999 punkten 4, f, motionen 1975/76:1015, 7, beiräffandeövriga frågor att skullebifalla propositionen i övriga delar, att till följdhärav skulle anta vid propositionen fogade förslag Avvecklingav s. k. i.lag om ändring i kommunalskaltelagen (1928:370) med den ändringen allanvisningarna lill 52 »i skulle erhålla av ulskollei föreslagen lydelse,innebärande viss jämkning av bestämmelserna i överensstämmelse med vad somföreslagits i propositionen 1975/76:79 om ändrade regler för beskattning avfåmansbolag m. m. 2, lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt med den ändringen att 9 S skulle utgå ur förslaget, 3, lag om ändring i. lagen (1947:577) om siallig förmögenshelsskall, 4, lag om ändring i skogskoniolagen (1954:142),