prot · FZ0925 · 1975-12-31 00:00:00 — Tilldelta kommer att propositionen 1975/76:46 - som jag nämnde tidigare - löser defrågor som motionärerna tar upp. Man kan inte gärna få en snabbare lösning pådenna för idrottsfolket viktiga fråga. Jag vidhåller mitt yrkande om bifalltill ulskoltels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar Hylländer och i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 12 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar Hylländer och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:16 med anledningav propositionen 1975/76:17 om godkännande av vissa avtal medlandstingskommunerna m. fl. om bidrag till psykiatrisk 1975/76:1 med anledning av motioner angåendeskolutbildningens internationalisering 1975/76:2 med anledning av motion angående kommunsansvar för inackordering av gymnasieskolelever 1975/76:3 med anledning avmotion om hemuppgifter i 1975/76:4 med anledning avmotioner om utbildning m. m. inom data- Nr 25 o"rådet den Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt.-------------- Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1975/76:6 med anledning av motioner om vissa forskningsfrågor. 1detta belänkande behandlades motionerna 1975:87av m. fi. (vpk), vari hemställts all skulle 1. begära all regeringen vid avlämnandet avbudgetpropositionen skulle presentera en samlad statlig forskningsbudget,vilken efter sedvanlig utskottsbehandling blev föremål för riksdagensöverläggning och beslut, 2. besluta att statlig anställning och privatuppdragsforskning i princip skulle hållas åtskilda så att klar boskillnadmellan statlig och pri vatfinansierad uppdragsforskning kunde upprätthållas, 3. begära en allmän översyn av rättsförhållandena vidde statliga forskningsinstitutionerna med syfte att undanröja maktmissbruk ochskapa trygghet för forskarna, 4. besluta om sådana arbets- och beslutsformer vid destatliga forskningsinstitutionerna att en allmän demokratisering uppnåddes, 5. besluta inrätta etl organ förinformation om och uppföljning av forskningspolitiska frågor, och 1975:1430 av herrWinén m. fi. (fp). 1. att beträffande forskningsplaneringenskulle avslå motionen 1975:87 yrkandet 1, 2. att beträffande forskningsinformationskulle avslå motionen 1975:87 yrkandet 5, 3. att beträffande uppdragsforskning skulleavslå motionen 1975:87 yrkandet 2, 4. att beträffande rättsförhållandena vidstatliga forskningsinstitutioner skulle avslå motionen 1975:87 yrkandet 3, 5. alt beträfftnde arbets- och beslutsformervid statliga forskningsinstitutioner skulle avslå motionen 1975:87 yrkandet 4. 6. att skulle avslå motionen 1975:1430. Reservation hade avgivits beträffande riksdagensinsyn över forskningsmedlens användning m. m. av (vpk) som ansettatt utskottet under 1-5 bort hemställa 1. att beträffande forskningsplaneringen medbifall till motionen 1975:87 yrkandet 1 begärde att regeringen vid avlämnandetav den årliga budgetpropositionen skulle presentera en samlad statligforskningsbudget, 2. att beträffande forskningsinformation medbifall till motionen 1975:87 yrkandet 5 beslutade inrätta ett organför information och uppföljning av forskningspoliliska frågor, 3. alt beträffande uppdragsforskning medbifall till motionen 1975:87 yrkandet 2 beslutade att statlig och privatuppdragsforskning i princip skulle hållas åtskilda, 4. alt beträffande rättsförhållandena vidstatliga forskningsinstitutioner med bifall till motionen 1975:87 yrkandet 3begärde i motionen föreslagen översyn, 5. alt beträffande arbets- och beslutsformervid statliga forskningsinstitutioner med bifall till motionen 1975:87 yrkanoet4 beslutade att de skulle vara sådana alt en allmän demokratisering uppnåddes. i (vpk): kommunisterna har i motion krävt en serie viktigareformer inom forskningspolitikens område. Forskningen är ingen politisktneutral del av samhällslivet. Hur resurser används, vilka uppgifter som ställsfrämst, vilka intressegrupper som övar inflytande på forskningen, de arbetandeforskarnas fri- och rättigheter - allt delta är politiska frågor. Beroende påhur de löses kan de påverka samhället och dess utveckling. Denna påverkan kanvara i folkflertalets och arbetarklassens intresse - eller i kapitaletsintresse. Den kan göra forskarna till nydanare och samhällskritiker, men denkan också tvinga dem att tjäna härskande maktgrupper och finansintressen.Forskningspolitiken kan göras till en angelägenhet för små. Den kan också bli en angelägenhet som beslutas öppet och underparlamentarisk kontroll. Delär flera avsnitt, där vi mot denna bakgrund kräver reformer. Del första gällerriksdagens insyn i och styrning av forskningspolitiken i stort. På det kravethar utskottet svarat med att hänvisa till den s. k. forskningsrådsutredningenoch informationsutredning. Men det ligger i viss mån vid sidan avfrågan. Vad det handlar om är Ju inte alt bara skall passivt sittaoch la emot information om redan fullbordade fakta. Vad det handlar om är attriksdagen skall få en budgetredovisning av forskningsanslagen-en särskildforskningsbudget. Utifrån denna skall kunna diskutera och utövainflytande över de stora linjerna i forskningspolitiken och av medlensfördelning i grova drag. Delta åsiadkommes givetvis inte med fler utredningar,som f ö. är ganska onödiga i sammanhanget. Det är enklare än så. Det åstadkommesgenom all ur statsbudgeten bryta ut delanslagen och presentera dem som ensärskild, samlad forskningsbudget. Sådant behöver inte utredas. Del är, somsagt, en redovisnings- och datafråga. till utredningar visar inte riktigt förstår detta. Frågan gäller: Skall folkrepresenlalionen kunnaöverblicka och besluta om statens forskningspolitik i stort? Eller skall denbara få en massa papper som handlar om byråkratiska instansers beslut och somsaknar överskådlighet och sammanhang? Utskottet tycks anse all det räcker meden massa papper - som om vi inte hadepapper nog i detta hus. Vårt andra krav - och detär väl kanske mera centralt, politiskt sett - rör privata maktgruppersinflytande över forskningen. Del är en stor och viktig maktfråga. Forskningen av här i landet, särskilt den teknisk-naturvetenskapliga, är oerhört genomträngd av privatintressen. Hela institutioner och hela kadrer av forskare köps upp av finansintres sena. Därvid uppslår inte bara ett rättsligt problem, nämligen huruvida statliga tjänstemän, sittande på statliga institutioner, skall fullgöra stor finansens forskningsuppdrag. Det uppstår också en allmän maktpolitisk frågeställning: statens forskningsresurser och högskolornas forskare slå i någon sorts ansvar inför folket och folkrepresentationen? Hur skall de i så fall komma till rätta med de lojalitetskonflikter som oundgängligen kommer att uppstå? - För utskottets socialdemokratiska ledamöter är väl ändå inte så naiva, att de tror all siorflnansens forskning också är folkets och att det som är bra för Wallenbergsföretagen är bra för oss alla, arbetarrörelsen inräknad? Ingenannanstans i svensk offentlig förvaltning tillåts tjänstemän varabetalda av staten och slå i lojalitetsförhållande till privatintressen. Alltförtroende för offentlig förvaltning skulle undergrävas, om detta vore engenerell regel. Men vid högskolorna i landet går det inte bara för sig, ulandär är del faktiskt regel. Och ulbildningsutskottet, i sin avpolitiseradeaningslöshei, tycker t. o. m. att det är fullt i sin ordning och att det skallvara så. Låtmig ge några små axplock ur av privata bindningar som forskningen ochforskarna här i landet är utsatta för. Wallenberggruppensholdingbolag Incentive utnyttjar exlraknäckande statliga forskare. Till bolagetär knutna bl. a. en professor och f d. preses i Ingenjörsveienskapsakademien,rektorn för , en professor vid , enprofessor vid Kemicentrum i , en fysikprofessor vid ,en professor vid vid , en professor igruvbrytning vid KTH, en kemiprofessor vid , en professor imikrobiologi i , en professor i polymerteknologi vid KTH, en professor iproduktionsteknik vid , en professor i datateknikvid , professorn och föreståndaren för termokemiska forskningsgruppenvid , en professor i elektronik och medicinsk teknik vidChalmers och en professor i mekanisk teknologi vid . Ochinför allt detta säger utskottet: Här finns inga konflikter, här finns ingaproblem! Ett annat exempel: - som tillhör - dominerar ihög grad inriktningen av forskningen bl. a. vid Kemicentrum vid Lundsuniversitet. Det är få forskare där som inte är sysselsatta med projekt styrdaav och dess affärsintressen och behov. I samband med ett JK-ärende förett tag sedan framkom, att otillbörligt och utan medgivande frånkonsistorium eller universitetskansler hade placerat forskningspersonalvid avdelningen för organisk kemi i , vars chef dessutom inneharkonsultanställning hos samma företag. Och så säger utskottet, att här finnsinga problem; del här behöver vi inte göra någonting ål! Ett tredje exempel: Underfjolåret utnämndes en rad professorer i kemiska ämnen vid svenska högskolor.Chefen för medicinsk och klinisk farmakologi vid till professor i klinisk läkemedelsprövning i . Forskningschefenoch vice verkställande direktören vid blev professor i läkemedelskemi iUppsala. Forskningschefen vid blev professor iläkemedelskemi vid . Hässlechefen för industriell och analytisk kemiblev professor i industriell farmakologi i . Chefen för farmakologiavdelningenvid samma förelag blev professor i farmakologi vid i -osv., osv. Och så säger utskottet: Det här är inget problem. Del här behöver viinte göra någonting åt. Justitiekanslernhar i utredningar skarpt anmärkt på olika former avuppdragsforskning. Särskilt uppmärksammad blev skandalen med det s. k.Meiallform, där professorer vid Tekniska högskolan i bildal etlprivatbolag i högskolans lokaler. Jag är ju själv statstjänsteman. Om jag skulle ta konsultuppdrag videlt företag eller för en kommun, skulle naturligtvis min opartiskhet somlänsplanerare rubbas. Del skulle strida mot förvaltningslagens 4 och statstjänstemannalagens 13 S. Vi har ett annat exempel: Om en polismästaresäljer lotter, är del enligt justitieombudsmannens beslut en handling av iprincip samma karaktär, eftersom det ankommer på polismyndighet att beviljatillstånd osv. Men inom forskningen tolereras mot hela lagens anda stridandeformer av bindningar och beroenden, och delta i en häpnadsväckandeutsträckning. Och så säger utskottet: Det behöver vi inte bry oss om. Enligten utredning som gjordes av TCO hade alla 11 personerna iWallenbergföretaget vetenskapliga råd uppdrag inom STU. Totalt hadeWallenberggruppens företag då 37 uppdrag inom STU. hade4 och fackföreningsrörelsen 2. Är detta inget problem? Skall del enligtutskottet vara på det sättet med forskningens maktpolitiska inriktning? Vikommer via detta automatiskt in på rättsförhållandena för forskarna, som viockså har tagit upp i motionen. Den unge forskare som - helt korrekt - anmäldeMetallformskandalen för myndigheterna blev utsatt för repressalier. Dettabekräftades i JK:s utredning. Del väcker naturligtvis frågan: Hur far man frammed de forskare som inte underordnar sig extraknäckarnas intressen, de som ärkritiska och självständiga, så som forskare egentligen alltid bör vara? Gångpå gång får vi konstatera - jag har påtalat det i kammaren - allförtjänta kritiska forskare här i landet måste flytta till grannländerna. Ochgång på gång visar det sig att de där ger fler, intressantare ochsjälvständigare bidrag till forskningen i sina ämnen än de som här hemmatillåts slå ut dem i striden om tjänster. Enrad uppmärksammade och anmärkningsvärda felaktigheter kan konstateras i denrättspraxis som har utbildats vid de svenska högskolorna. Videlt sakkunnigförfarande i fungerade som sakkunnig en av Astrakoncernenschefstjänstemän. När vederbörande utsågs till sakkunnig låg han redan iförhandlingar med koncernen om sin tjänst. utsågs till en kemidocenlur en sökande som saknade föreskriven pedagogiskmeritering och inte heller kunde åberopa vad som i praxis brukar grunda dispensi sådana fall. Iflera andra fall har förekommit avsiktliga och medvetna felvärderingar avforskningsarbetens meritvärde. Exempelvis har sökande åberopat arbeten där dehaft medförfaltare. Därvid har i det ena fallet ett sådant arbete helt ellerhuvudsakligen tillskrivits den ene författaren som merit. I ett annattillsättningsärende har sedan samma arbete helt eller huvudsakligentillskrivits den andre författaren som merit. Det groteska är alt en och sammasakkunnig i ett ärende har påstått att elt arbete i huvudsak är författat av enviss sökande och i ett annat ärende hävdat att samma arbete i huvudsak ärförfattat av medförfailaren. I interpellationssvaret till mig i fören lid sedan har utbildningsministern förklarat detta förfarande vara uppenbartomöjligt. Men både univer-sitetskanslersämbetet och departemeniei har sedermeragodkänt flera sådana orimliga förfaranden. Ielt fall kan t. ex. en uppenbart icke behörig person förordnas till docentur,medan man i ett annat fall förklarar en person icke behörig, som av tre tyskaoch en amerikansk professor förklarats kompetent t. o. m. för professur. Vidarehar det hänt att man har förklarat en sökande obehörig för docentur medhänvisning till att han inte sammanfattat sina primärpublikationer i ensammanfattande sekundär publikation - trots att detta icke är något formelltvillkor för behörighet och trots alt bestämmelserna föreskriver attdoktorsexamen icke är nödvändig om det flnns motsvarande kompetens. Iytterligare ett ärende blev en sökande utslagen med hänvisning till att hanhade lägre betyg vid lärarhögskola än motsökande. I verkligheten visstebeslutsfattarna - och det framgår av handlingarna i ärendet - att de sökandehade bedömts efter olika skalor, eftersom de genomgått lärarhögskola vidskilda tillfällen. I båda fallen handlade del nämligen i Vissaforsknings flå -gor realiteten om sammabetygsgrad i förhållande till de olika skalornas konstruktion. Det var baradet alt man vid hade bytt betygsskala - man hade ett annatbetygsättningssystem. Delta är också uppenbart för den som genomgårhandlingarna i ärendet. Likväl får den typen av fel passera opåtald. Ietl tillsättningsärende sökte prefekten vid en institution misskrediteraen av de sökande genom att till departementet insända nedsättandetidningsnotiser om det universitet i , vid vilket en professor hadekompetentförklarat en sökande i . Det gällde ett universitet i endelstat med liberal-socialdemokratisk delstatsregering och universitetsstyrelse.Skrivelsen diariefördes anmärkningsvärt nog aldrig påutbildningsdepartementet. Prefekten i fråga åtalades och fälldes vidtingsrätten i . Iett annat ärende förklarade tre professorer - gentemot en meril som hadeanförts av en sökande - alt tjänstgöringstidens längd inte borde tillmätasavgörande betydelse som pedagogisk meritering vid den typ av tjänster som var ifråga. Ändå hade justitieombudsmannen deklarerat atttjänsteåren måste, som han sade, tillmätas stor betydelse i relation till andrapunkter i meriieringen till dessa tjänster. Viden tjänstetillsättning i omformulerade en professor vid uian-nonseringenav en tjänst tillsäiiningsvillkoren, så au dessa i etl bestämt avseende blevhögre än som föreskrivs av de formella bestämmelserna. Detta mot bestämmelsernastridande förfarande fick sedan ligga till grund för obehörigförklarande av ensökande, som man uppenbarligen inte på annat sätt hade kunnat undvika vidtillsättningen. Inio fall av tio har dessa och likartade felaktiga förfaranden godkänts avuniversiletskanslersämbetet. I statsförvaltningen är en tjänsteman jävig när det gäller beslut iärenden som berör honom själv eller när han har deltagit i ärendets behandlingi lägre instans. Vid universiteten är del däremot tillätet för en tjänsteman auförst påverka frågan i en instans och sedan besluta i överklagandeärende ihögre instans. Det går alldeles utomordentligt väl för sig. Det är t. o. m.tillåtet enligt bestämmelserna och är alltså inte brott mot bestämmelserna, såsom del vore i andra fall. Här råder alltså andra bestämmelser än inomstatsförvaltningen i övrigt. Vidare tillåls att professorer sitter med ochbeslutar i klagoärenden mot sina egna tidigare beslut, vilket skulle uppfattas somhelt orimligt i alla andra rättsliga instanser. Genomgången av en lång rad handlingar i en lång rad rättsärenden harför mig bekräftat vad vi framhållit i vår motion: Rättsförhållandena vidlandets universitet är i förskräckande grad korrupia. De står inte iöverensstämmelse med grundlagens krav och anda. Reformer och granskning ärdärför enligt vår mening nödvändiga. Men utbildningsutskottet säger infördetia:Här finns inga problem. Vi behöver inget göra. Vi vet ingenting. Demokratiska beslutsformer,som är ett annat av våra krav, styrning av forskningens ochundervisningens lokala arbetsvillkor genom organ valda av dem som arbetar vidinstitutionerna - enligt principen en man, en röst - är en av vägarna att uppnåbättre insyn och tryggare rättsförhållanden. Större inflytande frånrepresentanter exempelvis för arbetarrörelsen och andra folkrörelser är etlannat sådant medel som kan öka insynen. Men om dessa krav på demokratiseringhar utbildningsutskottet ingenting svarat. Inte heller för desssocialdemokratiska ledamöter tycks fåialsväldei och godtycket, som jag här harbeskrivit, utgöra något problem. Föross socialister, liksom för alla andra medborgare som har en smula sinne för rättvisaoch billighet och som vill hålla igen på orättvisor och på mäktiga ekonomiskaintressens inflytande över forskningen och dess arbetsvillkor, bor del faktisktslå klart all något måste göras och göras snart. Jag yrkarbifall till reservationen av . Jagskall och kan självfallet inte gå in på de av i åberopaderättsfallen. Jag noterar att i har upprepat ettanförande som han i huvudsak har hållit tidigare i . Dethar i anförandet inte framförts några principiella synpunkter som icke tidigarehar bemötts i kammaren, och jag ber därför, herr talman, att under hänvisningtill utskottets skrivning få yrka bifall till dess förslag. HerrSVENSSON i (vpk): Jag vet inte om är ute för att avsiktligt förolämpa. Delär faktiskt inte så som säger. En rad av de här rättsfallen harjag inte talat om förut. Några av dem har Jag tidigare berört, men inte hellerdå har ju behagat resonera om dem. Del är inte rättsfallen somsådana det gäller - de konkreta fallen - för dem får vi inte la upp tilldiskussion här, utan del är dessa rättsfall som symtom på allmännarättsförhållanden som vi vill påtala. Vi vill med dem illustrera de allmännarättsförhållandena vid högskolorna, och vi vill utifrån detta påkallautredningar och reformer som vi anser vara välbehövliga. Ochom inte anser detta problem med de allmänna rättsförhållandena ochderas förfall vid våra universitet vara en viktig fråga, som han behöver ägnamer än högst , kan jag bara om honom upprepa det omdöme som TheodorMommsen en gång fällde om en romersk karriärpolitiker: Er ist ein ohneAbsicht, Einsichl und Ansicht. Överiäggningenvar härmed slutad. 10 protokoll 1975/76:24-25 Lag om tillfällig handel Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av fruLaniz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsuiskoitets hemställan i betänkandet nr 6 mom. 1-5röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 298 Nej - 16 1975/76:12 med anledning av motioner angående vissafrågor rörande lantbruksnämndernas verksamhet, m. m. 1975/76:13 med anledning av motionerom informationinom miljövården Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §8 Lag om tillfällig handel betänkande 1975/76:3 med anledning av propositionen 1975:52med förslag till lag om tillfällig handel jämte motioner. I propositionen 1975:52(handelsdepariemeniet) hade regeringen föreslagit att anta förslagtill lag om tillfällig handel. Beträffande propositionens huvudsakliga innehållanfördes följande: "1 propositionen föreslås en skärpt reglering avtillfällig handel. Denna handelsform kommer au starkt begränsas. Den nuvaranderiiiien att inomhus bedriva handel utan tillstånd föreslås upphöra. Delföreslås vidare att tillstånd skall meddelas endast om särskilda skälföreligger. Vid bedömningen skall främst beaktas om den avsedda handeln harväsentlig Tillståndsprövningen föreslås bli flyttad frånpolismyndighet till länsstyrelse." Idetta sammanhang behandlades motionerna 1975:1899 av herrar Maltsson iLane-Herrestad (c) och Mallsson i (c), vari hemställts att riksdagenuttalade 1. all länsstyrelse vid prövning av tillstånd förtillfällig handel borde beakta glesbygdsbefolkningens behov av tillfällighandel, 2. att personer med niångårig verksamhet inomtillfällig handel med fasta kunder i största möjliga utsträckning borde fä sinaansökningar bifallna så att de kunde fortsätta med sin verksamhet, 1975:1984 av herrHovhammar m. fl. (m), 1975:1985 av m. fl. (fp) och 1975:1986 av herrMagnusson i Nennesholm (c). 1. beträffande yrkanden om avslag på propositionenm.m. all skulle avslå motionerna 1975:1984 och 1975:1985, 2. beträffande allmänna riktlinjer förtillståndsprövning att godkände vad utskottet anfört, 3. beträffande gårdfarihandel alt medanledning av motionen 1975:1899 godkände vad ulskoltel anfört, 4. beträffande lagförslaget all med avslagpå motionen 1975:1986 skulle anta det i propositionen 1975:52 framlagdaförslaget till lag om tillfällig handel med av uiskotiet föreslagen lydelse av1 j, innebärande att i lagtexten ordet "återförsäljare" skulleutbytas mot "näringsidkare". 1. beträffande allmänna riktlinjer förlillsiändsprövning av herrar i (fp), Komsiedt (m) ochSiegbahn (m) som ansett att ulskoltels yttrande i viss del skulle ha avreservanterna angiven lydelse, 2. beträffande gårdfarihandel av herrarBörjesson i Glömminge (c), i (c), i (fp) ochSjönell (c), () samt herrar Komstedi (m) och () somansett att ulskoltels yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angivenlydelse. i Glömminge(c): Vi kommer att behandla och avgöra en fråga som i vissa avseenden ärlitet annorlunda än övriga frågor i vår moderna lid. En stor del av den frågangäller den gamla handelsform som bedrivits av en yrkeskår som sedan gammalt harkallats för gårdfarihandlare. Vad kåren kallas vet jag inte säkert; detkanske varierar från ort till ort. I propositionen 52 tillårets riksdag föreslås en skärpt reglering av lill- fällig handel och en starkbegränsning av denna handelsform samt att tillståndsprövningen flyttas frånpolismyndighet till . Bland de motioner som väckts i anledning avförslaget finns en av i Lane-Herrestad och i Skee.I den yrkas att länsstyrelserna vid prövningen av tillstånden skall beaktalandsbygdsbefolkningens behov och att personer som är etablerade i dennahandel skall få fortsätta med den. Densista synpunkten anser utskottet beaktansvärd, men när del gäller yrkandet omlandsbygdsbefolkningens behov anser sig utskottet inte ha skäl att göra någotsärskilt uttalande. Detgäller här, som jag nämnde, en handel liknande den gamla gårdfarihandeln.Om man nu inför en sträng prövning, tycker jag att vi i vårt samhälle kan haråd med elt så här pittoreskt inslag i vår handel, om det finns ett behov avdel. Finns det inget behov av det, försvinner det av sig självt.