prot · FZ09134 · 1975-12-31 00:00:00 — 18. belräffande en specialpedagogiskt inriktadfortbildning av () och () som ansett alt utskottet under 79 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2223 yrkandet 19 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 19. belräffande fortbildning för alla lärare avfru (vpk) som ansett att utskottet under 81 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2226 yrkandet 9 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanten anfört. 20. beträffande undervisningens planering isamråd med eleverna av (vpk) som ansett att utskottet under 83 bon hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2226 yrkandet 3 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanten anfört. 21. beträffande utbildningspolitikensmålsättningar m. m. av (vpk) som ansett att ulskollet under 90. 92 och 93 bort hemställa 90.att beträffande utbildningspolitikens målsiitiningar med bifall till motionen 1975/76:1419 yrkandet 1 som sin mening gav re geringen till känna v;id reservanten anfört. Nr 134 91. att belräffande åtgärder mot social snedrekrytering till Fredagenden ''' "Jbildningslinjer med bifall till motionen1975/76:1419 yrkandet 21 nni 1976 """ '" rnenins gav regeringen till känna vad reservantenanfört, 92.att beträffande samspel mellan teoretiska och praktiska Skolans inre arbete kunskaper i all utbildning m. m. med bifall till motionerna 1975/76:1419 ni. m. yrkandet 4 och 1975/76:2226 yrkandet 2 som sinmening gav regeringen till känna vad reservantenanfört, 93.alt belräffande kvinnans ställning och kvinnofrågans utveckling medbifall till motionen 1975/76:2152 yrkandet 1 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört, 22. beträffandebasfärdigheter av () och berg (m) som ansett att ulskollet under 94 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionerna 1975:158 yrkandena 1 och 3 samt1975/76:2223 yrkandet 6 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, 23. beträffandetreterminssystem med en obligatorisk praktiktermin av herrar i Slaffanslorp, Elmstedt, i Skiirslad och i (samtliga c) som ansett att utskottet under 117 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:1403 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört, 24. belräffande statsbidragtill studie- och yrkesorientering vid vissa privatskolor av herrar i Slaffanslorp (c), Nordstrandh (m) och Elmstedt (c), fröken (), i Skärstad (c), berg (m) samt i (c) som ansett all ulskollet.under 122 och 123 bon hemställa all med bifall tillmotionen 1975/76:1454 yrkandet I som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört. alt med anledning avpropositionen 1975/76:39 och med bifall till motionen 1975/76:1454 yrkandet 2till Bidrag till siudic-och yrkesorientering för /77 underåttonde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , 25. belräffande könsrollerav (vpk) som ansett att utskottet under 126 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:2152 yrkandet 3 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanten anfört. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden belräffande slopande av betygav (vpk). beträffande betyg iyrkesinriktade ämnen av i Slaffanslorp (c), 26 3. belräffande övergången från förskola lillgrundskola av sirandh (m) och fruSundberg (m), beträffande minskning avundervisningstiden på mellanstadiet av (vpk), beträffande huvudmannaskap förfritidshem av (vpk), belräflände s. k. inbyggdutbildning och annan utbildning i arbetslivet av herrar i Slaffanslorp(c). Nordstrandh (m). Elmstedt (c) och i Skiirslad (c), () samt i (c). belräffande halvklass iteckning av (vpk). beträffande skolans inre arbeteav i Skärstad (c). Skolans inre arbete ni. Den svenska obligatoriska skolan har genomgått en kvarlssekellångreformperiod. Jämförelser bakåt och internationella jämförelser säger oss allvår skola har hög kvalitet. Likväl är det myckel som behöver göras bättre.Arbetet med förnyelsen av våra barns skolgång får inte avstanna. Grundenför delta utvecklingsarbete lades fast riksdagsbeslut med betänkandefrån skolkommission som underlag. Där fastslogs tre vägledandeprinciper för skolans reformering: Demokratisering av skolan. En demokratisk fostran av det uppväxande släktet. Bakom dessaprinciper ligger en syn på utbildningen som ett medel att förändra och påverkasamhällsutvecklingen. Utbildningenmåste tillmätas stor betydelse för de ekonomiska, sociala och kulturellaframstegen. Genom utbildningen kan vi skapa en gemensam kulturell miljö medett mångsidigt innehåll och förbättrade möjligheter lill kommunikation mellanmänniskorna. För den enskilda människan är utbildningen en möjlighet till attförverkliga sig själv och till frigörelse från okunnighet och fördomar. idagens perspektiv är del inget i målen och principerna som harförändrats. Dessa ligger alltjämt fast och äger sin giltighet för det storaflertalet människor. De är vägledande för utvecklandet av vår skola. Densvenska har i stort sett funnit sin yttre form. Tidigareförekommande meningsskiljaktigheler om skolans organisation och idifferentieringsfrågan har sjunkit undan. Det stora flertalet människoraccepterar skolans mål och struktur. Skolreformerna har kunnat beslutas i bredenighet. Detta är och har varit en styrka för det svenska skolväsendet. Vårskolaharen mångfaldig målsättning. Tillsammans med föräldrarna har skolan ansvar förbarnens utveckling, både den känslomässiga, den fysiska, den sociala och denintellektuella. Skolan skall både ge kunskaper och bistå i elevernas utvecklingfrån barn lill mogen människa, lära ungdomarna fungera som samhällsmedborgareoch medmänniskor. Denfortsatta reformpolitiken på skolans område måste inriktas på att ge allaelever likvärdiga möjligheter att få ut något positivt av sin skoltid. Ingenskall behöva känna sig främmande i skolan. En politik som bygger Skolansinre arbete m. m. på solidaritet ochsamverkan innebär på skolans område att kraftiga insatser måste göras för demsom har del besvärligt. Del betyder också genomgripande förändringar iarbetssätt och arbetsformer i skolvardagen. Attförändra undervisningen, det inre arbetet, har varit betydligt svårare än attförändra de yttre ramarna. Vi har lärt oss all sådana förändringar får la lid.Del är ofta fråga om all ändra attityder och värderingar, som ärvts från äldreskolsystem eller uppkommit genom ett aldrig ifrågasatt traditionellt sätt allundervisa. Detta är ingen kritik mot dem som genom värdefulla insatser för vårskola framåt. Men del är, tillsammans med en mängd praktiska problem,förklaringen lill spänningen mellan beslut om reformer med högt ställda mål ochverkligheter i skolan. Reformerna måste få mogna fram och införlivas hos denenskilda människan som ett resultat av egna erfarenheter. Men delta synsättförutsätter en öppen attityd hos de direkt berörda lill idéer ochförslag i debatten om skolans utveckling. Somsvar på frågan varför skolan ständigt måste förändras och undan-dras del sombrukar betecknas som "behövligt lugn och ro" vill jag säga altskolverksamheten aldrig kan nå ett idealiskt eller stabilt tillstånd. Skolanmåste vara en levande organism i ett samhälle som är statt i förändring -skolans egen utveckling medför förändringar, samhällets förändring haråterverkningar i skolan. Försummar vi delta samspel, som skolkommissionenkallade för en fortskridande skolreform, konserveras dagens ofullkomligheler,och skolan förlorar sin roll i samhällsutvecklingen. Utbildningsutskottethar också för sin del funnit del angeläget all betona all skolans utvecklingoch förnyelse ständigt måste fortsätta. Det är i del perspektivet man får seregeringens förslag om skolans inre arbete. Ibred enighet lade utredningen fram betänkandet om skolans arbetsmiljö.Förslagen var ambitiösa och långlsyflande. Den ulbildningsdebatl som följde ispåren på dessa förslag blev intensiv och omfattande. obligatoriska skolan åter slår i centrum för uibildningsdeballen måstehälsas med tillfredsställelse. Det stora intresset för skolan avspeglade sigockså i en mängd synpunkter som framkom under remissbehandlingen. Utmärkandeför flertalet av dessa var den breda uppslutningen kring de principerutredningen lagt fast. Dennaenighet återfinns också i utbildningsutskottets belänkande, som inkl. deförlydliganden och meningar som utskottet vill "ge lill känna" förregeringen innebär en överensstämmelse med regeringsförslaget på allaväsentliga punkter. Utskottethar enligt min mening gjort ett föredömligt gott arbete. Jag är myckel gladöver all kunna konstatera att det bland partierna finns en bred uppslutningkring de förändringar av skolans verksamhei som regeringsförslaget syftar till. Tillbetänkandet har ändock fogats ett antal reservationer. Flertalet av dessa harskrivits under av företrädare för moderata samlingspartiet eller avvänsterpartiet kommunisterna. De flesta av reservationerna be- traktar jag inte vara avden arten att de rubbar huvudintrycket alt vi har en enig riksdag bakom oss närreformen skall genomföras. Detta kommer all bli, liksom del varit belräffandeandra skolreformer, en styrka för alla dem i kommunerna och ute i skolorna somnu har alt omsätta besluten till verkligheten. Efterdessa principiella synpunkter på reformens bakgrund vill jag, herr talman,något kommentera vissa förslag i propositionen och i ul-skotlsbetänkandel. Grundläggandeför allt skolarbete, all undervisning, måste vara all eleven skall sättas icentrum. Skolan och dess personal måste visa respekt föreleven för alt därigenom skapa den trygghet och självtillit som är grunden förelevens utveckling. Mångalärare har funnit att de metoder de använt i sin dagliga verksamheiinte är tillräckliga för all nå de resultat som eftersträvas. De har på egenhand prövat nya grepp, ofta just de arbetssätt och arbetsformer somrekommenderas i propositionen. Arbetssätt och arbetsformer bör naturligtvisanpassas till elevens verklighet och erfarenheter. I en dialog mellan lärareoch elever kan detta bli möjligt. Elevens egen aktivitet och medinflytandemåste i denna process vara självklara. Detarbetssätt och de arbetsformer som propositionen talar om ställer stora krav pålärarna. Däri ligger ingen nyhet. Det pedagogiska arbetet är ett krävande jobb,och det bör alla vara medvetna om. För alt väcka elevernas kunskapstörst ocharbetsglädje måste läraren ge så myckel av sig själv. Han/hon skall inte enbarlge kunskaper och färdigheter ulan också medverka i elevernas sociala ochkänslomässiga utveckling. Ivilken utsträckning skolan kommer att förändras mot de mål vi ställt upp ipropositionen hänger myckel på den beredskap som finns hos de människor som haralt levandegöra förändringarna. erinrar om ett uttalande i1950 års skolproposition, som jag finner angeläget alt instämma i, nämligenalt framstegen i skolans inre arbete i stor utsträckning är del samladeresultatet av intresserade och framsynta lärares insatser. Vi har envälutbildad lärarkår, som har goda förutsättningar all ge skolan del innehållvi politiker formulerar. Genom att sätta de rätta instrumenten i händerna påskolpersonalen ger vi också förutsättningarna för en fortskridande skolreform. 1den framlida skolan, som jag hoppas skall bli en öppnare skola, är kontakternamellan hem och skola ytterst betydelsefulla. Propositionen ger ökadeförutsättningar för denna nödvändiga ömsesidiga kontakt. Men del är viktigt allunderstryka all båda parter - både hemmen och skolan - måste känna sill ansvarför att förtroendefulla kontaktvägar skall kunna upparbetas och bli nödvändigaoch naturliga i skolvardagen. Den öppnare skola som eftersträvas ipropositionen fordrar också ökade kontakter med arbetslivet. Skolansansvar för att ta vara på och stimulera elevernas intressen kan inte inskränkasig till den tid som används för traditionell undervisning. Skolan måste ocksåutnyttja möjligheten all knyta ihop sin verk- Skolans inre arbete m. m. Nr 134 samhet med del omgivande samhället, dess arbetsliv, kultur- och fri- den lidsverksamhel,inkl. 21 mai 1976 '-'"föreslagna samlade skoldagen innebär att skolan får ett större --------------- socialtansvar och alt skolan öppnar sig mot samhället. Skolans inre arbete ombarnen och deras utveckling som gör den samlade skoldagen så viktig. '" '" Ett mer varierat innehåll i skolans arbete, meningsfull verksamheiunder hela skoldagen, också denundervisningsfria tiden, och helhetssynen på eleverna - allt detta talar förden sammanhållna skoldagen. Delhar ibland hävdats alt olika verksamheter under skoldagen skulle ha olikavärde. Detta åsyftas bl. a. i en moderalreservalion i utskotls-belänkandet. Därhävdas att befrielse från olika skoldagsverksamheter skulle kunna tillålas. Meden sådan utgångspunkt har man enligt min mening inte förstått innebörden av densamlade skoldagen. Jagser det så alt undervisning och annan verksamhei som varvas under skoldagenmåste betraktas som ett led i elevens personlighels-utveckling och som ettnaturligt inslag i skoldagen. Den ena verksamheten stöder den andra. Skoldagenmåste alltså betraktas som en helhet. Obligatoriet gäller därför hela skoldagenoch alla dess aktiviteter. Densamlade skoldagen ger goda förutsättningar all öka elevernas engagemang försill skolarbete och för sin fritid. Genom den nya situationen kan öppningarbyggas in lill föreningslivet och ortens eller kommundelens fritidsliv och kulturliv.Regeringen vill ge föreningslivet med dess demokratiska arbetsformer en starkställning i skolans fritidsverksamhet. Därigenom kan eleverna få möjligheterall välja mellan olika verksamheter för alt berika skolarbetet men också föralt eleverna redan i skolan skall stimuleras till en meningsfull ochutvecklande frilid. Elevernasrätt lill medansvar i skolans utveckling och arbetsmiljö betraktar jag, såsomjag sagt, som självklar. Eleverna besitter ju en unik kunskap,nämligen kunskapen om sin sociala verklighet, om hans eller hennes drömmar ochframtidstro. Del här är något som vi vuxna endast med svårighet kan tränga in ioch helt förstå. Alt tillvarata denna kunskap är ett sätt både alt förbättraskolarbetet och att förbereda eleverna för deras uppgifter i ett demokratisktsamhälle. Ipropositionen föreslås flera åtgärder för att stärka elevernas möjligheter allpåverka sina arbetsförhållanden. Men regler och uttalanden i propositioner blirmeningsfulla först när eleven i sin vardagsmiljö ser all han eller hon kanpåverka denna. Därför är samarbetet och öppenheten mellan eleverna, lärarna,skolledningen och övriga i skolan del som lill slut avgör i vilken gradeleverna får medinflytande. Det svenska skolväsendet är en samhällssektor med en omslutningpå mer än . De statliga utgifterna för skolväsendeluppgår till något mer än 3 96 av bruttonationalprodukten. Del är endastinsatserna för socialvård och socialförsäkring som överstiger statens insatserför skolväsendel. För kommunerna utgör skolkosinaderna den tyngsta poslen ibudgeten. 30 betydande belopp av skattemedel vi saiser på våra barns och ungdomars Denstatliga styrningen av hur man ute i skolorna skall använda de tilldeladeresurserna är alltför detaljerad. Möjligheterna är små all på etteffektivt sätt göra de insatser som är nödvändiga med hänsyn till varierandebehov och förutsättningar. Slopandet av en mängd'centralt reglerade åtgärderlill förmån för friare resursanvändning är därför en av hörnstenarna iregeringsförslagel. Jag skulle tro att detta är en av de störstadeceniraliseringsåigärder som över huvud tagel har föreslagits. Den friareresursanvändningen innebär lokall beslutsfallande och ansvarstagande. Den germöjlighet all tillämpa en rörligare organisation för arbetet i skolan. Den germöjlighet att bättre än f n. göra insatser i skolan där behoven lokalt bedömsvara störst. Eftersompropositionen slår för en skolpolitik som bygger på solidaritet hävdarregeringen outtröttligt all del främsta syftet med förstärkningsresursen äratt förbättra situationen för de elever som har svårigheter i skolarbetet ochär i behov av särskilt stöd och stimulans. Detta sätts av en del debattöreremot en önskan att allmänt minska klasstorlekarna. Jagär självklart inte motståndare lill mindre klasser. Men alt över hela linjengenerellt sänka antalet elever i klasserna kan vi inte acceptera. Om inte storanya resurser, dvs. skattemedel, tillförs innebär ju det att deförstärkningsresurser som flnns kommer att bindas upp så all de särskildaelevbehoven inom skolan inte kan tillgodoses. Jag tänker då bl. a. på de behovsom elever med olika former av handikapp har och på de behov som brister ibasfärdigheterna hos elever kan utgöra. Del gäller också behov av förstärktundervisning eller av verkligt små undervisningsgrupper i vissa situationer, t.ex. vid den tidiga skriv- och lästräningen. Skolansproblem vore tämligen enkla om man kunde lösa dem med en enda åtgärd. 1 ställetär del ju så att problemen skiftar mellan elever, klasser, skolenheter ochkommuner. Tyngdpunkten i resursanvändningen måste därför ligga på flexiblaåtgärder. Behovet skall vara utgångspunkten, inte förenklade matematiskaregler om delningstal e. d. Ulskollethar mot bakgrund av ett antal motioner behandlat den här frågan och instämmer iatt hela förslärkningsresursen inte får användas för all generellt minskaklassernas storlek. Däremot skall del vara möjligt alt tillfälligt under ettläsår minska klasstorleken om man finneratt just delta behov föreligger.Behovet skall vara utgångspunkten. Ulskoilsbe-tänkandei motsäger alltså pådenna punkt inte propositionens principiella inställning lill resursanvändningen. Varje försök all i ett begränsat anförande spänna över hela del fältsom skolans inre arbete utgör är dömi att misslyckas. Vadsom däremot - dess bättre - inte är begränsat är det allmänna intresset förskola och utbildning. Jaghoppas att det förnyelsearbete som föreslår bör kunna bli en samlande ochstimulerande uppgifl för alla aktiva krafter inom vår skola - särskilt somreformen kommer all innebära ökad decentralisering av Skolansinre arbete m. m. Skolansinre arbete m. m. ansvaret förutbildningsmålens förverkligande. Genom dagens beslut ökas möjligheterna allbättre än nu anpassa skolan till elevernas skiftande behov och förutsättningar.Möjligheterna ökar att skapa en öppnare skola, en skola som fortlöpande kanförnyas. Propositionenoch riksdagsbeslutet kommer all göra dessa förändringar möjliga. Det blir sedanfrämst ett lokalt ansvar att förverkliga intentionerna i skolvardagen. Detkomplex av skolfrågor som behandlas är myckel omfattande. Men låt migytterligare vidga perspektivet och framhålla att propositionen inte enbarlsysslar med skolfrågor. Propositionenom skolans inre arbete utgör en del av flera viktiga reformer som sätterbarnen i centrum av regeringens politiska handlande. 1 detta ligger enövertygelse inom det socialdemokratiska partiet om alt ett störrehänsynslagande lill barnen och en förbättrad livsmiljö för barnen - del må gällabarnomsorgen, skolans arbetsmiljö eller boendemiljön -innebär att reformerbyggs in i framliden för en mjukare gemenskap och för ett samhälle grundat påsolidaritet. iStaffanstorp (c): Lärare och elever, ja, alla arbetande i skolan, ställde starka krav påen bättre arbetsordning i skolan. Skolförhållandena bedömdes i flera fall somhelt otillfredsställande och föranledde även många motioner i medkrav på förbättring i dessa avseenden. Medanledning av sådana motioner beslöt är 1970 hemställa lill Kungl.Maj:i om utredning av skolans arbelsproblem. Regeringen tillsatte samma årutredningen om skolan inre arbete, , med uppgifl att särskilt utreda fråganom åtgärder för elever med svårigheter i skolan. blev färdig med sillbetänkande . 1 sill omfattande utredningsarbete har belystmånga av skolans problem och därvid utvidgat sill arbete till alt försökabelysa särskilt problem i deras helhet. utgick därvid frånnödvändigheten av att ge eleverna en mer intresseväckande studiemotivering ihela skolgången. Det framstod också som angeläget all ge den lokalaadministrativa och pedagogiska ledningen i kommunen ökade befogenheter. Endecentralisering av denna beslutsfunktion från "överhöga" myndighetertill dem som arbetar inom den egna skolan - och sålunda har den bästakännedomen om var problemen finns - blev också själva kungstanken iutredningens förslag. Den tanken har uppenbarligen blivit genomgående även ipropositionen och i utskottets förslag. Jag kan därför som både utredare och utskoilsledamoi slå fast all denförändring av beslutsfunktionen som skall ske på skolans område, bådepedagogiskt och administrativi-ekonomiskt, blir en av de mest genomgripandedecentraliseringar som skett i svensk förvaltning. Det anförande somstatsrådet här höll verifierade ju även all det blir en kraftig förändring isjälva beslutsfunktionen. Jag tror att den utredningsom har framlagt detta förslag, vilket nu ålergivits i propositionoch utskottsbetänkande, har haft en betydande framgång med sittställningstagande. Givetvis är vi från till freds med dennaförändring av den byråkratiska förvaltningsapparaten. har ofta påpekatalt del avancerade industrisamhället ostört har fåll utveckla sig till en ickeönskvärd centralisering med därav följande problem av social natur. Centernhävdar att familjen utgör en i samhällsbyggnaden. Därför måste hemmetoch föräldrarnas uppgifter och insyn i undervisningen av de unga tillmätasstor betydelse. Både propositionen och -särskilt - flera motioner framhållerangelägenheten av en ständig kontakt mellan hem och skola. Utskottet har i sinskrivning också understrukit detta. partimolionhävdar som vår grundläggande uppfattning bl. "Skolanmåste la elevernas situation och i framliden som utgångspunkt för sin verksamhet.Skolan är en del av samhället och kan därför inte stå opåverkad avutvecklingen. Det är genom utbildningen som människors möjlighet lill välfärdoch personlighetsutveckling i ett samhälle kan förverkligas. Utbildningensomfattning, inriktning och kvalitet formar också i hög grad del framlidasamhället. Delär samhällets uppgifl att svara för att alla ges möjligheter till en god ochlikvärdig utbildning oavsett yrkesinriktning, bostadsort och socialbakgrund." Emellertid ger inte skolan den studiemotivation sombehövs för alt väcka intresset. Missförhållanden av olika slag känner vi till:skolk, mobbning och endast halva klasser närvarande ibland är sådant som kanförekomma. har fört fram krav på en förändring av skolansalltför leoridominerade undervisning. har också med anledning avceniermolioner uttalat sig för en bättre balans mellan praktisk och teoretiskundervisning. Även om propositionen i vissa stycken tagit berättigad hänsyn till endel remissyttranden och även om den allmänt mottogs som en bra proposition, såhar den ändå måst korrigeras på rätt betydelsefulla punkter underutskottsbehandlingen. Utskottet ger på elva punkter i betänkandet regeringenlill känna en viss ändrad uppfattning om tillämpningen av de förslag som nukommer att ligga till grund för skolans arbete. Man kan bedöma detta som myckeleller litet - det tycker jag egentligen är mindre intressant. Huvudsaken är attvi fåll för skolan och undervisningen lämpliga förslag, om vilka vi kunnat enasganska väl i utskottet. Visserligenföreligger det ett ganska stort antal reservationer, och några av dem kankanske anses både vikliga och riktiga, men jag vågar påstå all om de storahuvuddragen i skolans arbetsmiljö och studieinriktning råder det storsamstämmighet i utskottet. 1 det sammanhanget kan jag livligt instämma i vadstatsrådet sade på denna punkt. Etthuvuddrag i det föreliggande förslaget är den form som statsbidraget kommer allfå. Det kommer all utgå som ett ramanslag, varvid skolstyrelse och ledningsjälva avgör var de ekonomiska förstärkningarna Skolansinre arbete m. m. 3 piomknll 1975/76:134-135 Skolans inre arbete ni. i form avundervisningsresurser skall sättas in. Tjänster och pengar blir intespecialdestinerade enligt dessa förslag. Ipropositionen har här endast gjorts en begränsning, nämligen allförslärkningsresursen inte skulle få användas lill en generell sänkning avantalet elever per klass.