prot · FZ09122 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:122 §1 Justerades protokollen för . §2 Herr talmannen meddelade all återtagit sin plats iriksdagen, varigenom uppdrag som ersättare för honom upphört. Om åtgärder för att underlätta för äldre statsanställda att få deltidsarbete § 3 Om åtgärderför att underlätta för äldre statsanställda att få deltidsarbete erhöll ordet för att besvara () den 29 aprilanmälda fråga, 1975/76:335, och anförde: Hert Mundebo har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtagit för attunderiätta för äldre statsanställda att genom deltidsarbete fS möjlighet tilldelpension. Finansdepartementethar vid tvä tillfällen med de statsanställdas huvudorganisationer tagit uppfrågan om regler för sådan nedsättning av tjänstgöringen all pension skullekunna utgå enligt lagen om delpension. Organisalionernahar sagt atl man inte vill att regeringen utfärdar några regler om nedsättningav tjänstgöringen. Man syfiar till alt fl dessa frågor lösta i samband med deförhandlingar om vissa ändringar i gällande pensionsavtal som f n. pågårmellan statsverket och huvudorganisationerna. Jag tackar för svaret pä min fråga. Bakgrundenlill frågan är atl börjar en ny pensionsreform atl gälla- på sikl en av de viktigare . Del har under lång lid pågåttförhandlingar om anpassning av gällande pensionsregler lill det nya lägel. Deförhandlingarna har dragit ut på liden och är ännu inte klara. Jag harförståelse för alt personalorganisationerna vill ha inflytande också överreglerna när det gäller nedsättning av tjänstgöringen och att de alltså hargivit det svar som de har gjort. Mångamenar alt man fått ringa gehör frän statens sida, ochavlalsverkel, när det gäller all genomföra den nya lagen. Jag tänker då inlebara på de tekniska lösningarna utan också på åtgärder för att få fram flerdeltidsarbeten. Det har sagts t. ex. från TCO-S;s sida att slalen borde varaföregångare då del gäller atl fullfölja lagsliftarnas intentioner och beredaäldre arbetstagare möjlighet att trappa ner sin arbelslid och få delpension menatl man inle kunnai notera au staten fyllt den rollen. Del finns alllså en riskför atl delpensionen i många fall kan bli en reform Omåtgärder för att underlätta för äldre statsanställda att få deltidsarbete Planeringenoch informationen inom verken har varit bristfällig och i många fallotillräcklig. Jag menar atl slalen på ett aktivt sätt bör fylla sill ansvar föratl genomföra denna vikliga pensionsreform. Jagvill sluta med en förhoppning och formulerar den som en tilläggsfråga: Kommerfinansdepartementet atl verka för en snabb lösning av förhandlingarna och fören mer aktiv information i verken och för alt förbättra möjligheterna tillnedsäuning av tjänstgöringen för de äldre arbetstagare som berörs av reformen? Jag är också väl medveten om atl det hastar om reformen skall kunnaförverkligas . Jag kan bara här, med hänsyn till den pågåendeförhandlingen, uttrycka förhoppningen alt parterna skallnå fram till en acceptabel lösning av de olika frågor som är under förhandling,varav flera faktiskt är rätt komplicerade. Ävenom förhandlingarna pågår betyder inte del atl vi inte gör någonting undertiden. Det pågår en hel del förberedelsearbete hos de statligamyndigheterna. Man undersöker möjligheterna att dela upp arbetsuppgifter, hurman skall göra när man för över personal lill nya arbetsuppgifter, hur manskall bära sig ål för alt skaffa ersättare som har den rätta utbildningen ocherfarenheten för de arbetsuppgifter som kan vara akluella samtarbetslidsföriäggning och volym på den arbetstid del kan bli fråga om i sambandmed att ersättare tillträder. Vi är i full gång med förberedelsearbetet, mendet är klart atl del inle kan slutföras och atl beslut inle kan fattas förränvi har en acceptabel förhandlingslösning. Jag villförsäkra att del är många av de statsanställda som delar förhoppningen att depågående förhandlingarna snart skall vara slutförda. Jagvill även hoppas atl förberedelsearbetet fullföljs och aktiveras sä altinformation når ut till de berörda statsanställda. I tidningen det exemplet alt man på en del arbetsplatser sade atl de stalsansätlldainte omfattades av lagen om delpension; alltså en hell felaklig informalion.Del pekar på atl del är nödvändigl atl förbättra informationen om den gällandelagstiftningen och att aktivare än hitlills verka för att den praktiskt kommeralt genomföras. Informationen skall naturiiglvis vara korreki, och sådana felaktighetersom nämnde måste rättas lill. Men det är inle lätt au informerainnan man exakt vet vad man skall informera om. Som framgår av min diskussion så är det i hög grad beroende av utgången avförhandlingarna. Därför är del svärl alt lämna informalion som är korreki innanman vet hur de här frågorna kommer all lösas. Överiäggningen var härmedslulad. § 4 Om kontroll avplanerade biståndsåtgärder Fru statsrådet erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1975/76:339, ochanförde: har med hänvisning till en artikel i bett mig redogöra för läget beträffande del svenska biståndetlill en skogsskola i . vill all jag skallinformera om i vilken utsträckning man frän svensk sida utvärderar ochkontrollerar att planerade biståndsinsatser kommer till slånd och fär avseddeffekt. Sverigehar stött skogsutvecklingsprogram /73 med totalt 42 milj.kr. Av detla belopp har sammanlagt ca 1,2 milj. kr. avsatts för atl bygga denberörda skogsskolan i . Skolan är avsedd för utbildning av personal försågverk, pappersbruk etc. Byggnadsprogrammd har försenals liksom vissaleveranser av ulmslning. Skolan är emellertid nu i det närmaste färdigbyggd ochundervisning pågår sedan ell halvår. Ryktenaom atl svenska biståndspengar inte har nätt skogsskolan torde bero på atl delansvariga ministeriet omfördelat en del av de medel som har avsatts för skolantill andra ändamål inom skogssektorn. Denna omfördelning har gjorts ulan atlden svenska bisländsförvallningen i förväg konsulterats. Praxis är altkonsultationer sker om anslagen måste omfördelas inom godkända program för atlstödet skall anpassas till akluella behov. Detfinns inga skäl all tro atl det omfördelade beloppet inle skulle hautnyttjats inom skogsulvecklingsprogram. 1det avtal som har tecknats rörande fortsatt slöd lill Tanzaniasskogsprogram har del emellertid överenskommils om mera detaljerade föreskrifterför medelsanvändning och redovisning. 1de olika avtal som reglerar vårt utvecklingssamarbete med mottagarländerna försvenskl bistånd ingår bestämmelser om ulvärdering och kontroll av desvenskstödda insatserna. Som regel gäller all varie kvartal rarrapporter om gjorda utbetalningar och mol dessa svarande prestationer. Dennarapportering kompletteras i fråga om projektsamarbete med platsbesök avrepresentanter för bisländsförvallningen. Vid sidan om denna fortlöpandeulvärdering och kontroll företar SIDA lillsammans med motla-gariandel särskildautvärderingar av slörre projekt och program som erhåller svenskt stöd. För bl.a. detta ändamål förfogar SIDA över en särskild anslagspost på 10 milj. kr. Omkontroll av planerade bistånds-åtgärder Hert (): Jag ber atl fltacka statsrådet för det svar som jag fåll, som var tämligenuttömmande för att vara svar på en enkel fråga. Men del är ganska motiverat,eftersom den här frågeställningen är av principiell betydelse ur fierasynpunkter. Detär allvariigt om del uppslår en uppfattning hos svenska folket att dess drygaskatter i viss utsträckning försvinner via bislåndsanslagen. Del kan äventyramänniskors vilja atl utveckla och kanske t. o. m. bibehålla Omkontroll av planerade bistånds-åtgärder värt bistånd på nuvarandenivå. Detta resonemang reser i sin tur andra frågeställningar, t. ex. i vilkenutsträckning pengar kommer i fel fickor, s. k. korruption, hur man kan och börutvärdera olika hjälpprojekl och vilken kontroll man skall fl ha av den löpandeverksamheten. Jag vill läsa in i kammarens protokoll det som anförts på denpunklen. skrev i en rapport från Dar esSalaam, huvudstad: "Densvenska biståndsverksamheten har inte undgått atl komma i kontakt med vad manmisstänker vara korruption. har t. ex. finansierat enskogsskola i . Varje gång har ungefär en tredjedel av pengarna nättdistriktet där skolan skall byggas. Men fortfarande finns del inte någonskogsskola." Honhar också intervjuat förre biträdande chefen för , , som numeraär verksam i u-hjälpsarbetet i . "Fråganär om t. ex. gör nytta med alla sina pengar och människor i Tanzania.Del finns en risk atl vi i stället finansierar slöseriet med pengar ochfolk." Nusäger statsrådet att denna skola redan är i gång och fungerar. Det stämmer interiktigt med vad säger, men jag får utgå ifrån atl det ärrikligl. Däremot fortsätter statsrådet och säger alt del inte finns anledningatl tro annat än att dessa pengar kommer till användning inom hela ramen förskogshjälpsprogrammet. Det är möjligt - men man vel det tydligen inte. Såmycket är säkert atl de inte har kommil till skolan, men man hoppas, efter vadjag förslär, att de har kommit att användas till trädplantering eller någontingannat. Detsom säger, att pengar betalats ut , låler litetlustigt om del är på det sättet, som statsrådet säger i sill svar,att man kvartalsvis gör kontroll och Hr rapporter. I så fall borde det hablivit klart all någonling är fel på den här punkten. Man borde ha begärt, ochkanske också ha fltl, rapport. Något sådant besked har således inte infordrats.I delta anförande hinner jag inle säga mer än alt jag hoppas all man larallvariigt pä den här kontrollen av den löpande verksamheten. Jag häller med när han säger atl det vore allvariigt omsvenska folkel flr den uppfauningen atl våra bisländspengar inle kommer frameller kommer i fel fickor. Artikelnlar upp etl problem som vi vel existerar i många , också i ,nämligen korruptionen. President ,som har varit här på besök,har sagt atl detla fenomen finns också i och att man är myckel vaksampå den punkten. Både presidenten och myndigheterna i tar myckelallvariigt på detta problem och försöker komma till rätta med det. I vårtbiståndssamarbete med ingår också en del inslag som gäller attförstärka utbyggnaden av ett effektivare ekonomiskt kontrollsystem. Man beralltså oss om hjälp - både inom kooperationen och inom andra områden - för atlkomma lill rätta med problemen. Pengaroch folk behövs inle - jag tror det var sä hert sade. Jo, det är justbristen på utbildad personal som ofta gör atl man har svårt att klara detta.Men som jag säger i svaret har vi i del avtal vL har undertecknatskrivii in all vi skall ha mer detaljerade föreskrifter för medelsanvändningoch redovisning. HertSIEGBAHN (m): Jag ber alt fl tacka för detta kompletterande svar. Det är klart allkorruption förekommer i dessa länder. Jag har ju vistats i dem, ochjag vet alt korruptionen där har olika former och omfattning. Vissastatstjänstemän har nästan ingen lön, och det är kanske inte alldeles orimligtatt de av olika hjälpsökande eller andra som har kontakt med myndigheterna flrmindre belopp - man kan kalla det sportler. Men det är självfalletallvariigare, om det sker på högre nivå och därigenom äventyrar projekten. Jagtycker kanske atl statsrådet tar litet för lätt pä den viktiga frågasom även reste, nämligen huruvida man ger för mycket pengar i fall därman vet att de kanske försvinner. Jag vill minnas att det t. o. m. var sä attregeringen gav 10 milj. kr. mer föregående är än vad SIDA hade begärt.Det bör man i så fall vara mycket försiktig med sedan det konstaterats att detinte finns en konlrollorganisation som är till fyllest på detta område. Omkontroll av planerade biståndsåtgärder Att vi skulle ge mer pengar än vadlandei behöver tror jag inte är riktigt vare sig när det gäller ellernågot annat mot-lagariand. är ju ett av de allra fattigaste ländernaoch är huvudmottagare i den svenska biståndsverksamheten. har alllsåmänga behov, och landet behöver hjälp med atl fl dessa lillgodosedda. Tanzaniaflr själv göra prioriteringarna när det gäller de insatser landet vill ha. Hert (): Del är möjligt att jag använde ordet "behöver", men detmenade jag i så fall naturiiglvis inte ulan avsåg "effektivt göra av med,använda". Detla är givelvis ell problem i många , där dd inte finnsen byråkrati, en slatstjänarstab som kan utarbeta de rätta projekten ochframför alll inte kan övervaka de projekt som förekommer. Jag vill minnas atlriksrevisionsverkel gjorde en utredning av SlDA:suppföljning av projekt och anförde en ganska skarp eller i varje fall allvariigkritik mol att man hade ägnat för litet lid och pengar ät sådan uppföljningdels som projekten pågår, som gäller i detta fall med skolan,dels i efterhand för all utvärdera om de givit de resultat man kunde vänta. Detgäller alltså en oerhört känslig fråga, eftersom man kommer in på diskussionerom i vilken utsträckning man lägger sig i andra länders inre angelägenheter.Men jag tror att man i allas intresse, inte minst skalte- 11 protokoll 1975/76:121-122 betalarnas, är tvungenatl följa en ganska hård linje för att vi skall kunna lyckas med del som vibåda och majoritet är intresserade av, nämligen ell framgångsriktoch ökande samarbete med för all hjälpa dem i deras utveckling. förbättraelevassl- Överiäggningen var härmed slulad. § 5 Om åtgärder för attförbättra elevassistenternas ekonomiska situation erhöll ordel för altbesvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:324, till herrutbildningsministern, och anförde: har frågal chefen för vilkaåtgärder han avser vidta för all lillgodose elevassistenternas vidInge-mundsskolan rimliga lönekrav. Enligt fastställd ärendefördelning ankommerdel pä mig all besvara frågan. Elevassistenterna vid är anställdaav kommun. Assistenternas löne- och anställningsvillkor regleras genomavtal med kommunen. Enligt vad jag har inhämtat har förhandlingar påböriats idenna fråga. Det ankommer inle pä mig atl göra uttalanden i nämnda lönefråga. Frti (vpk): Jag är naturiiglvis klar över all del är kommun som har anslälllde elevassistenter det gäller, men till verksamheien utgår ju statsbidrag somadministreras av , och de medlen är uppenbariigenotillräckliga. De förhandlingar som statsrådet hänvisar till och som harpäbörials kan ju bli utdragna. Vore del då inle rimligl att slalen såg till auverksamheten kunde fungera på rimliga villkor till dess atl situationen harklarals upp med kommunen? Jag beklagar atl statsrådet inle anser sig börauttala sig om delta. Imoiiveringen lill min fråga har jag anfört, all del förefaller som om varkenstaten eller kommunerna betraktar del arbele som elevassistenterna utför krävande yrkesarbete och att det är därför som de får så dåligt beiall. Delförhållandel att elevassistenternas arbete aren förutsättning för atl vissahandikappade skall kunna della i den utbildning som de har rätt lill ser jagsom yiteriigare etl skäl för alt de lönekrav elevassistenterna framfört skalltillgodoses. Detär inle tillfredsställande atl de handikappade som berörs och elevassistenternaskall behöva sitta emellan medan förhandlingar pågår-detta sä myckel mer somelevassistenterna nu och annan vårdpersonal vid andra lillfällen ofta drabbasav det förhållandel all de i sitt fackliga agerande alltid måste la hänsyn lillde människor som de slår i en eller annan relalion lill i sitt vårdarbete. Motden bakgrunden har jag en känsla av all de ofta uinylljas av kommun och stat. ändå skulle vilja utlala sig om sin syn på elevassistenternasarbete. I själva lönefrågan vill jag, som jag sagt i milt svar, inle uttalamig, dels därför alt det just nu pågår förhandlingar, dels därför atl statenöverhuvud laget inle är part i dessa förhandlingar. På arbetsgivarsidan är detSolna kommun som är part. Närfru säger alt den budgeterade summan kanske är för låg, vill jag baranotera atl för fattade beslut om delta anslag ochpå regeringens förslag höjde anslaget med 25 96. Beloppet under den häranslagspunklen är nu tillsammantagel 1,5 milj. kr. kommun har att sökabidrag ur denna anslagspost, och SÖ flr pröva de kostnader som kommunen har förelevassistenterna. Arbetetsom elevassistent är säkert krävande. Jag har tidigare haft koniakt med den härpersonalgruppen i skolan och kommer atl på nytt träffa justrepresentanter för Solnas elevassistenter för alt resonera med dem om derasarbetssituation. FmMARKLUND (vpk): Jag vill väldigl gärna lacka statsrådet för detla kompletterande svar.Det lyder på atl statsrådet och jag ändå har en gemensam uppfattning om vadelevassistenternas arbete betyder. Jag beklagar för egen del aU jag inle haruppmärksammat den här poslen i budgetarbetet och ställt krav om ännu slörrehöjningar av anslaget. Men uppenbariigen flr vi anledning atl göra del, om detnu visar sig att kommun och andra kommuner, som har elevassistenteranställda, inle betalar dem efter det arbele som de utför. Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Ombarnskötarutbildningen i gymnasieskolan erhöll ordet för att besvara (vpk) den 4 majanmälda fråga, 1975/76:343, och anförde; Fuj har frågal mig om jag anser alt den specialkurs förbarnskötare som omfattar en termin molsvarar de krav pä prakiisk undervisningsom måsle vara ett huvudmoment i utbildning av all barnomsorgspersonal. Kursför utbildning till barnskötare och dagbarnvårdare inom förskoleverksamhet förbarn i åldern (1 termin) är i första hand avsedd för vuxna som harerfarenhet från arbete med barn men som saknar den teoretiska utbildning sombehövs. För aU underiätta lilllräde lill utbildningen för denna kategori fria kvoten fastställts till 75 96 av elevplalserna. Sålunda kommertidigare yrkeserfarenhet - inte skolunderbyggnad och betyg - att vara avgörande förantagning till denna specialkurs. Vidare är lägsta åldern för intagning . Medhänsyn till den grupp som kursen vänder sig till anser jag att det praktiskainnehållet väl svarar mot behovet. FmLANTZ (vpk): Jag ber förstatt fl tacka för svaret. Vänsterpartietkommunisterna har i andra sammanhang påpekat vikten av att mer personal inombarnomsorgsområdet utbildas och alt utbildningen för denna personal görskvalitativt bättre. Vihar också uttalat att i princip bör alla som arbetar inom förskolan ha sammautbildning och att barnskötar- och förskollärarutbildningen bör slåsihop, eftersom den nuvarande uppdelningen inte har någon praktisk betydelse förarbetet ute på barnstugorna. Detfinns just nu en mångfald olika utbildningsvägar som väl måsle betraktas somnödvändiga, eftersom regering och riksdag under många är har försummatutbyggnaden av den reguljära förskollärarutbildningen. Men det är då i dagbeträffande alla de här bristutbildningarna desto viktigare att åtmistonekvaliteten i utbildningarna inte eftersatts. Utbyggnaden avbarnomsorgsverksamheten flr inte ske till priset av alt personalens utbildningförsämras; tvärtom måste kvalitativa förbättringar åstadkommas. Utbildningensinriktning måste också stämma överens med de målsättningar som bl. a. kommertill uttryck i barnstugeutredningen. Dels måste utbildningen generellt göraslängre, dels måste praktiken bakas in i själva utbildningen, så att envärvning mellan teori och praktik kan bli möjlig. Nuhar jag upptäckt en utbildning som enligt mitt förmenande både är alltför kortoch saknar praktik. Det finns nämligen en utbildning som kan ge fullbehörighet till barnskötare med bara tolv dagars praktik. Hurär detta möjligt? Det kan man fråga sig. Kursen är en specialkurs igymnasieskolan och omfattar en termin. Det är detsamma som underhösttermin - för atl nu ta det värsta exemplet, så att säga. I läroplanenföreskrivs en dags, eller rättare sagt sju timmars, praktik . Vi vetatt av olika anledningar -1, ex. genom lovdagar - åtminstone bortgår för det ändamålet, så att av utbildningenåterstår. Dämtöver kommer normall frånvaro, varför summan av kardemummanblir att bara tolv dagars praktik återstår. Ochjag vill poängtera att det intekrävs någon förpraktik för den här utbildningen. Isvaret sägs alt utbildningen i första hand är avsedd för vuxna som harerfarenhet från arbete med barn. Men såsom jag här redovisat - det ärvisseriigen ett teoretiskt exempel men ändå full möjligt - blir man barnskötareefter bara tolv dagars praktik. Detta kan väl inte vara till fyllest. Eftersomdetär viktigt att just personal inom barnomsorgen flr en utbildning där praktikentillmäts stor betydelse, hade jag sett fram emot ett svar av statsrådet där enförändring av detta uppenbara missförhållande skulle utlovas. Kursen vänder sig framför allt till vuxna människor som har erfarenhetfrån arbete med barn tidigare, och då är det inte särskilt förståndigt attlägga in praktik i den i och för sig ganska korta utbildningstiden. Attutbildningstiden är så kort bör också ses mot bakgrunden att utbildningenvänder sig till vuxna människor. Det är mycket lättare att locka in dem iutbildningar av kortare längd. FruLANTZ (vpk); , i den ettåriga utbildningen, krävdes det förpraktik ochdessutom ingick inte mindre än tre och en halv dagars praktik . Dettaprotesterade man emot, eftersom det ansågs vara för mycket. Men i stället föratt dä antingen ta bort förpraktiken eller den inbyggda praktiken log man bortbåda, och därför flr utbildningen den effekten, att man kan bli fullt behörigbarnskötare efter bara tolv dagars praktik. Fru statsrådet kan väl inte menaatt den praktiken är tillräcklig? Det må vara att man vänder sig lill vuxnamänniskor som redan har erfarenhet av att sköta barn, men detta är ju ingengaranti. Vad händer med de elever som inte har den barnerfarenheten? De gårsåledes in i utbildningen utan någon som helst förpraktik, eftersom det intekrävs någon sådan. Jag har utgått från att det är äldre människor med barnerfarenhet somkommer att tas in i dessa kurser, och det är också därför som den fria kvotenhar satts till vilket är unikt. FruLANTZ (vpk): Man kan inte fömtsätta att det bara är vuxna människor som söker sigtill denna utbildning, eftersom den står öppen för alla som har fylll -alltså även för sådana som inte har en enda dags erfarenhet av egna bam ellersom har förskolepraktik. Av den anledningen tycker jag atl det hade varit påsin plats att statsrådet åtminstone sagt att det förhållandet, att man kan blibarnskötare efter endast tolv dagars praktik, naturiiglvis inte är bra. Överiäggningenvar härmed slutad. §7 Om vården av utvecklingsstörda barn Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara i (vpk) anmälda interpellation, 1975/76:164, och anförde: Hert i har frågat mig dels om jag anser att deninstitutionella vården av utvecklingsstörda barn allmänt fungerartillfredsställande, dels vad jag har vidtagit för åtgärder med anledning av vad som framkommit omförhållandena pä det berörda området. Enligtomsorgslagen ankommer det pä landstingskommunerna och de landslingsfriakommunerna att svara för vård och omsorger för psykiskt utvecklingsstörda.Tillsynen över verksamheten utövas av och i vissa avseenden avskolöverstyrelsen. Närdel gäller vården av psykiskt utvecklingsstörda barn och ungdomar har de senareårens utveckling medfört alt alll fler av dem bor i sina föräldrahem.Samtidigt har andelen som bor på värdhem och elevhem minskat. Ensammanställning av uppgifter för visar all antalet utvecklingsstördabarn och ungdomar var ca 13 700. Av dessa bodde ca 9 300 i föräldrahemmeteller annal enskilt hem. Omkring 2 000 bodde i elevhem eller inackorderingshemoch lika mänga vistades i de 50 värdhem som finns i landei. Ca 200 vårdades päspecialsjukhus, medan ell hundratal fanns vid specialsärskola. För 130 angavsannan boendeform. Delfinns en klar utvecklingstendens mot ett ökat integrerat boende, i föräldrahemeller i inackorderingshem och i mindre elevhem. Men de svårast skadade barnenoch ungdomarna behöver den vård och omvårdnad som endast en institution kan ge.På dessa institutioner måste ställas myckel höga krav. Även om det fortfarandefinns brister i den institutionella värden av psykiskt utvecklingsstörda barnoch ungdomar flr denna allmänt sett anses tillfredsställande. HerrSvenssons interpellation behandlar förhållandena på ett vissl vårdhem. Dådessa förhållanden påtalades föranledde de en utredning avomsorgsstyrelsen. påkallade polisutredning och prövning avåtalsfrågan.