prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Sedanvill jag fråga, och del är det viktigaste: Anser att denna utgiftpå 200 milj. kr, stod i samklang med finansutskottets uttalande att mansamtidigt mäste skaffa fram de pengarna? HerrERIKSSON i (fp) kort genmäle: När det gäller den extra femkronan - som den då hette och som sedanblev . - sade herr. myckel riktigt att del bidraget skapadesysselsättning åt 12 000. Och Jag är inte övertygad om alt låt oss säga 10 000av de ungdomarna hade kommit in i arbetslivet och i praktiskt arbete, om dennastimulans inle hade givits. Jag hai från denna talarstol , medinstämmande av dåvarande inrikesministern, sagt att stimulansen hade storbetydelse. Jag har också konkreta exempel på del från företag i mitt hemlän somJag har varit i kontakt med. Likaså har det här omvittnats alt man iStockholmstrakten i stor utsträckning har utnyttjat del bidraget. Vi hade dengången enligt allas uppfattning god erfarenhet av bidraget, och det underströkockså inrikesministern när han förlängde slödel. Och menar jag att man idenna konjunkturnedgång skulle ha samma goda nytta av bidraget, om detåterinfördes. Vad sedan gäller ekonomin vet likabra som jag att man sannerligen inte kan ha ungdomar gående arbetslösa utan attdet kostar pengar. Enligt min mening är det tvärtom det mest okloka i dagenssamhälle. Jag anser ätt vi både pä kommunalt håll och här i skallsträva efter att pä allt sätt försöka få in ungdomen i arbetslivet, och det ären önskan som Jag trodde fanns hos oss alla. Hen ()kon genmäle: iArvika gjorde gällande atl vi inle hade intresse av atl få in ungdomen iarbetslivet, men jag har Ju redan förklarat att de framförda förslagen är avstort värde. Här skriver ni emellertid, med instämmande från , altbidraget är väl avvägt, och om utgifterna ökar ytterligare skall det skaffasfram mera pengar. Men var skall ni då ta de pengarna? Alldet är dålig ekonomi att ha människor gående arbetslösa är någonting som redanWigforss sade 1932. Där råder det väl inga delade meningar. Men som jag saderedan i tisdagsdebalten gäller det här inte bara statens ulan också kommunernasoch landstingens ekonomi. sitter vi som riksdagsmänoch fattar beslut; och tvä dagar senare har vi glömt hela frågan. Del är därsom jag efterlyser ett ställningstagande. HenERIKSSON i (fp) kort genmäle: Jag beskyller inle för att ha en annan mening än vi harnär det gäller att häva ungdomsarbetslösheten. Tvärtom sade jag alt Jagförutsätter alt vi är överens om att det oklokasie av allt är alt ha ungdomargående arbetslösa. , och är heltöverens på den punkten. 6 i ulskollets betänkande skriver och : "Utskottetutesluter inte att det längre fram kan visa sig nödvändigt med ökat statligtslöd till kommunala beredskapsarbeten." Den skrivningen hälsar Jag medtillfredsställelse. Och om vi finner att vi måste satsa ännu mer, så kostar detJu pengar även längre fram, och dä utgår Jag ifrån all om vi anser oss tvungnaatt salsa mer för alt häva ungdomsarbetslösheten, så får vi ta de pengarnafrån ett ökat förslagsanslag. Jag är övertygad om att förslagen iinrikesutskottets belänkande mycket väl kan synkroniseras med denmeningsyttring som kom lill uttryck i den onsdagsdebatl vi här talat om. Jagunderstryker all del är värdefullt atl vi i den här debatten såväl herrFagerlunds parti och vårt parti som andra partier - har deklarerat att del meslaktuella nu är att fä in så många ungdomar som möjligt' i praktik och arbete. HenMAGNUSSON i (vpk): kommunisterna har vid upprepade tillfällen här iriksdagen lagt fram förslag till motverkande av arbetslösheten häri landet,både förde äldre och för de yngre. Vi har ocksä vid upprepade tillfällen väntoss emot den politik som i stor utsträckning går ut pä alt lämna gåvor ochsubventioner lill kapitalet-. Alt man gör detta är Ju ingen nyhet i svenskpolitik. T, ex, har skattefria investeringsfonder funnits och generösaavskrivningsbestämmelser gällt . Men - under1970-talel - har direkta gåvor i alll siörre utsträckning pumpats in i olikaföretag. av åtgärder har faktiskt nån en sådan omfattning alt enredovisning här skulle la åtskillig lid. Eftersom vi tidigare gjort granskningarav de här förhållandena här i skall Jag nu inle i detalj gå in pädem, Jag vill bara visa pä några av dessa åtgärder. Investeringsfondernabyggs upp genom atl kapitalisterna av sin vinst får sälla undan upp lill 40 %skaitefrill i , för all sedan använda dessa medel efler tillstånd avregeringen, 1965infördes del särskilda lokaliseringsslödgi - för all ytterligare söka motverkaden regionala obalans som profithushällningen förorsakar, 1969beslöts att skulle ge bidrag lill förelagen för åtgärder motvatten- och luftföroreningar. Dessa bidrag skulle först täcka avföretagens kostnader men detta höjde? Bidragtill arbetsmarknadsutbildning, m. m. Bidragtill arbetsmarknadsutbildning, m. m. politiska skäl till . Sedanhar vi dä alla de bidrag som kan ges till förelag förderas kostnader förarbetskraften. De får bidrag om de anställer ungdom. De får bidrag om deanställer äldre arbetskraft. De får bidrag om de anställer kvinnor. De kan fåbidrag om de anställer s. k. handikappade. De kan få vissa av sina kostnaderför utbildning täckta, osv. siffror kan ocksä vara av intresse, dels för att belysa omfattningen avåtgärderna, dels för all påvisa alt det inte är småsummor del rör sig om. k. lokaliseringsstödet t. ex. har när det gäller bidrag och län belöpt sigtill inte mindre än 2 285 milj. kr. under budgetåren 1965/66-1973/74. Detsenare tillkomna sysselsällningsstödet har givit 37 milj. kr. Iulbildningsslödel har i landet utbetalats 332 milj. kr. fram till 1974.lanspråklagande av medel ur investeringsfonder har undertiden gettskattevinster för företagen . De särskildainvesteringsavdragen har gett minst en miljard under budgetåren1971/72-1973/74. När del gäller direkta bidrag har sådana till åtgärder motvatten- och luftföroreningar gäll på 732 miljoner från /70 t.o. 1973/74. Till exportfrämjande åtgärder har företagen framtill 1974 fått 112 miljoner, och genom styrelsen för teknisk utveckling 414milj. Dethär är inte på långt när alla posterna, men väl de mesl penning-krävande.Ofantliga summor har ocksä ställts till företagens förfogande i form avkreditstöd och garantigivning. Förbidrag till lageruppbyggnad har staten under budgetåren 1971/72-1973/74 gett ut193 milj. kr. som gjorts av stödformer som existerat såväl /68som 1972/73 visas att det statliga stödet till kapitalet ökat synnerligenkraftigt. Det gäller slöd via avdrag, vissa statliga bidrag och stöd lillinstitutioner samt statlig långivning och garantigivning. En summering avdessa poster ger en summa av 2 . medan den uppgårlill 4 . Del är alltså bra mycket mer än en fördubbling. Tillde bidrag, subventioner och avdragsrätler som kan redovisas som etl direkt stödlill företagen frän statens sida kan föras andra stödåtgärder av mer ellermindre dold natur. Och utöver del centrala statliga stödet förekommer etlomfattande kommunall stöd: kommunen ställer mark och lokaler extra billigt tillförfogande för att locka till sig förelag, I samma syfte kan olika förmånerbeviljas. Man gör alll för atl framstå som ell attraktivt alternativ förföretagen. Slutsatsen är given - den risk kapitalägarna lar i dagens ärnär alll kommer omkring inle sä förfärligt stor. Framför allt staten framstårsom garanten för alt deras väg inte skall bli alltför törnbeströdd, 1vpk-molionen och reservationen 3 vid utskottets betänkande pekas på att i denomfattande av statliga bidrag och subventioner lill näringslivet - dvs.egentligen lill dess ägare - spelar det s. k. lagerslödel en inle oviktig roll.Tanken med detta är att stimulera förelagen all upprätthålla inköp ochproduktion genom att de skall öka sina lager. Vi har tidigare framhållit atl vianser stimulans till lageruppbyggnad vara ett tveeggat svärd. Regeringens tankeatt företagen när säljsvårig-heler uppstår inte skall minska sin produktionulan uppehålla den genom produktion för lager bör i flera branscher vara enomöjlig politik, eftersom mänga varor har en kort lagerlivslängd. Tydligen ärdet ocksä sä att mänga företag redan bedömer sina rävaru- och färdigvarulagersom för stora. är lagerslödel sysselsättningsneutrall, påverkar inteproduktionstillväxten och minskar inte profitjakten som produktionens mål.Dess enda säkra effekt är att inkomster överförs till kapitalägarnas fickor. Ipropositionen och betänkandet föresläs nu ytterligare åtgärder till slöd förlagerspekulation. De går ut pä all lagerstödet skall kunna betalas i förskottoch innebär en statlig garanti för lån som företagen tar för att finansieralageruppbyggnad. I vpk-molionen framhålles att förskottsutbetalning kan tyckasvara en "formell" sak, men den ökar möjligheterna till spekulativlagerhållning. Garantierna för bankernas föriuster i samband med lån tilllageruppbyggnad är ytterligare en metod att göra kapitalisternas spekulationriskfri. Ienlighet med vårt tidigare ställningstagande lill den här frågan och den fördapolitiken gentemot kapitalägarna över huvud taget yrkade vi avslag påpropositionen i delta stycke. Och , herr talman, yrkar jag bifall tillreservationen 3. yrkar jag också bifall lill reservationen I. Bidragtill arbetsmarknadsutbildning, m. m. I likhet med utskottets ordförande anser jag att ell av de allraviktigaste problem vi har att lösa är att komma till rätta med den högaungdomsarbetslösheten. Densenaste arbetskraftsundersökningen pekar pä en klart stigandear-betslöshelslrend. För kvinnor i gruppen är arbelslöshetspro-centenhela 6,7 96. Detta är en alldeles för hög arbetslöshetssiffra. Vad som nubehövs är åtgärder av snabbt verkande karaktär. Det innebär att kommunalaberedskapsarbeten för ungdomen måste komma lill stånd forlast möjligt på bredfront över hela landet. Iutskottet är vi alla eniga om det lämpliga i all kommunerna aktiveras i kampenmot den höga ungdomsarbetslösheten. Dä menar jag att man också mäste se lillatt kommunerna får behövlig stimulans för atl skapa denna sysselsättning åtungdomen. I reservationen 2 har representanterna för ochfolkpartiet anvisat en väg som skulle stimulera landels kommuner att snabbtordna arbete åt arbetslös ungdom. Vi har föreslagit att bidragsprocenten förkommunala beredskapsarbeten, avsedda för ungdom under 25 är, höjs till 75 96. Somframgår av betänkandet har inte heller utskottsmajoriteien varit helt avvisandetill en höjning ulan intar tills vidare en avvaktande hållning. Detta harutskottets ordförande redan påpekat. 7 protokoti 1975/76:445 Bidragtill arbetsmarknadsutbildning, m. m. alt utskotlsmajorileleninte utesluter möjligheten alt det längre fram kan visa sig nödvändigt med ettökat statligt stöd lill kommunala beredskapsarbeten. Men Jag tror atl det ärhär som utskottsmajorilelen gör en felbedömning. Arbetsplatsundersökningarnai november visar atl antalet arbetslösa ungdomar i landet är 33 000 -utskottets ordförande nämnde siffran 31 000 - eller nära 45 96 av del totalaantalet arbetslösa. Då anser Jag alt vi inte har råd atl avvakta utvecklingen,såsom utskotlsmajorilelen vill att vi skall göra. Jag vill här ta upp denkritik utskottets vice ordförande anförde som utskottsmajoritetens talesman päden här punkten. Frågan om alt ge ungdomarna Jobb och atl tillförsäkra demrätlen lill arbete tror Jag inle vi bör göra till en stor sialsfinansiellfråga. Del är en så viktig fråga atl vi inle fär vara passiva. Vi får inletveka alt salsa. Vi mäste stimulera kommunerna till all göra något av enbrandkårsutryckning för alt på kort sikt öka ungdomenssysselsättningsmöjligheter. Vi måste här handla kraftfullt under några månaderframöver om vi skall lyckas. Utskottetsvice ordförande var ocksä litet bekymrad för att en del kommuner kanske fårför stora statsbidrag genom höjningen av bidragen lill kommunalaberedskapsarbeten för ungdom och atl kommunerna kanske skulle tjäna på dethär. Del finns sex kommuner, varav fyra i Norr-botlen och två i ,som har möjlighet atl fä 70 96 i statsbidrag. Vi har 23 kommuner - Jagräknar dä in - som kan fä upp till 60 96. Men 249 kommuner ligger kvarpå 50 96. Arbetslösheten är hög i mänga av de här 249 kommunerna. Därför villJag än en gäng poängtera alt vi inle får tveka alt göra en, som utskottetsordförande brukar säga, rejäl satsning för alt uppnå ell snabbi resullat. Dennasatsning har etl enda syfte, och det är att skaffa jobb åt ungdomen. Beredskapsarbetenär inte del som ungdomarna väntar sig när de efler avslutad skolgång skall gåut i arbetslivet. Vi måste åstadkomma en mer långsiktig lösning av problemetmed ungdomsarbetslösheten. Del Jag nu säger betyder inte atl Jag på något sättskulle undervärdera betydelsen av beredskapsarbeten. Jaglämnar därmed reservationen 2 för all se litet mer allmänt på problemet. Vivet att ungefär 100 000 ungdomar lämnar . Av dessa genomgårbara 60 ä 70 96 en gymnasial utbildning. När fattade sill beslut omden nya gymnasieskolan angavs all 90 96 av grundskoleeleverna skulle fortsättai gymnasium. Jag tror i likhet med atl vi på längresikt mäste förändra utbildningssystemet. Vi måste under gymnasieåren få envarvad utbildning. Om man under gymnasieåren varvar utbildningen i skolan medpraktik i arbetslivet får många skoltrötia och utslagna elever en ny motivationför studier. Dessutom bör någon form av rätt antingen lill arbete eller tillfortsall utbildning garanteras ungdomen. Utskottets ordförande har före mig redogjort för utskotlelsställningstagande på övriga punkter. Det finns ingen anledning för mig atl uppta kammarens lidmed att upprepa vad som har sagts. Jag ber atl få yrka bifall tillreservationen 2 och i övrigt till utskottets hemställan. HenFAGERLUND (s) kort genmäle: Del är inte fråga om olika uppfattningar när det gäller att ge ungdomenarbete. Hela propositionen är Ju förslag till att ge sådana möjligheter. Det ärhelt enkelt en fråga om stimulansens storlek för kommunerna. 1propositionen föreslår man en höjning av bidraget från 33 96 till 50 96 och jaghar sagt - vilket refererat - att det redan för vissa kommunerutgår med 60-70 96. Enligt arbetsmarknadskungörelsen kan ännu fler kommuner fäell förhöjt bidrag. HerrStridsman säger att vi inte skall göra detta till en statsfinansiell fråga.Nej, det tycker inte jag heller och del har jag heller inle gjort. Vi har ettenhälligt finansutskott när del gäller statens utgifter. Här gäller det bara omdet är staten eller kommunerna som skall bidra med del belopp som överstiger 5096, vilket i realiteten för kommunerna betyder att de bidrar med 25 96. Tillätmig när del gäller femkronan - enligt förslaget ättakronan -och dess effektsäga att Jag är oerhört tveksam om den hade någon som helst effekt även om manredovisar all det utgick 12 000 sådana bidrag. Det beror på vissa erfarenheterfrån förelag som fick detta bidrag. Några exempel kan Jag inte ta upp här. Mennyttan av detta är mycket diskutabel. Det är mycket bättre med ettutbildningsbidrag pä . där man verkligen kan kontrollera effekten. Beträffandeutbildningsreformer, , gymnasieutbildning och varvad utbildningtror jag inte del finns någon som helst skillnad i åsikterna, och vi behöverständigt reformera utbildningen och försöka få in ungdomen i praktiskt arbete. Bidragtill arbetsmarknadsutbildning, m. m. Hen STRIDSMAN (c) kortgenmäle: Jag tackar utskottels vice ordförande för del sista han sade i sittanförande, rörande utbildningen pä och angelägenheten av att vifår mer varvad utbildning. Därom är vi alltså eniga. Däremotkvarstår min förundran över den, tycker jag, rätt märkliga tveksamhet som herrFagerlund gör sig till talesman för - givetvis för siti partis räkning menkanske ocksä för utskottsmajoriteten - när det gäller all salsa på arbete åtungdomen. Del är fel att åberopa statsfinansiella hänsyn då del gäller alt fåbukt med arbetslösheten på kort sikt. HerrFagerlund nämnde i sitt första anförande att vi måste få en mer expansivfinanspolitik, kanske även kreditpolitiken måste skärpas. Nog tycker jag det äralt dra litet för stora växlar när man lar in ungdoms- Bidrag till arbetsmarknadsutbildning, m. m. arbetslösheten i detta.Jag kan bara peka på vissa siffror. Om man tittar på arbetssökandeslalistikenlän för län och sammanför dem till de tre traditionellt sammanhållna områdena ilandet, så fanns i storstadslänen vid utgången av november månad 7 347 ungdomarsom sökte jobb, i skogslänen fanns 8 707 och i övriga län (mellansvenska län,sydsvenska län) 9 783 ungdomar. Det är just för dessa ungdomar, som står iarbetssökandekön och oftast inte har någon arbetslöshetsersättning, som vi pådet här sättet vill aktivera kommunerna att snabbi gripa in och göra en insatsmed tanke på ungdomens bästa. HenFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag vill ännu en gäng säga alt del inte är jag som dragit instatsfinanserna. Det är ett enhälligt finansutskott som jag citerat. Jag begärinte längre något svar, för nu har både och iArvika haft tillfälle atl lämna det: Hur skall ni kunna leva upp lill del niskrev ? Jag har inget ytterligaretillägg att göra. HenSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Jag vill bara säga att jag inte troratt finansutskottet har menat atl det är de arbetslösa ungdomarna som skall ståför det stalsfinansiella lägets förbättring. Hen i (s): Omkring en dryg tredjedel av dem som är arbetslösa , eller ca 30000, är . Särskilt drabbas , dvs. de ungdomarsom ganska eller har sökt sig ut pä arbetsmarknaden.I denna grupp är del kvinnorna som har de största problemen. Vivet att läget är värst i de traditionellt sysselsättningssvaga kommunerna,ofta i glesbygd och utflyttningsområden. Vi vet också att kommunerna tyvärrofta visar en mycket dålig beredskap på detta område och atl kommuner med ettensidigt näringsliv drabbas hårdast av strukturomvandlingen. Självklartkrävs inom ramen för en aktiv närings- och arbetsmarknadspolitik en radlångsiktiga åtgärder. Det kan handla om myckel konkreta saker, som förbättradpersonalplanering inom företagen eller ytterligare ökade resurser förarbetsförmedlingarna för all aktivt kunna följa upp unga arbetslösa. Det kanhandla om atl utbildningsmyndighelerna måste la etl ökat ansvar för eleverna påså sätt att ansvaret får utsträckas till all omfatta en viss lid. t. ex. ellår, efter skolavslutningen. Mendet är också mycket viktigt atl kommunerna själva går in med konkretasysselsätlningsplaner för denna unga grupp, och här brister del ofta. har gjort en undersökning bl. a. avseendeden kommunala beredskapen. ningen av undersökningeninte är klar, så är det några fakta som man kan konslatera. Del brister iplaneringen i kommunerna när det gäller beredskapsarbeten för unga människor.Ofta har man ingen planering över huvud taget. Man lar tag i problemen alltförsent och börjar jobba med dem först när lågkonjunkturen häller pä att bli ettfaktum. Del duger inle. Jagkommer själv ifrån en kommun, som f ö. inrikesutskottet hade tillfälle attbesöka , som upplever allvarliga problem inte minst dörfär att denindustrisektor som dominerar inom kommunen - den träbearbetande industrin -genomgår en omvandlingsprocess med nedläggningar och inskränkning av driftensom följd. Självklartdrabbar delta de anställda i företagen allvarligt. Jag vill också påstå all delfinns stora förelag som visat häpnadsväckande brist pä ansvar gentemot kommunoch anställda. Detta drabbar inte bara de anställda i företagen, utan detdrabbar också i hög grad de nytillträdande på arbetsmarknaden, dvs. Därförär också ungdomsarbetslösheten i kommun hög. Tyvärr finns det flerakommuner som är i motsvarande situation. Därför är det viktigt attarbetsmarknadsmyndigheterna systematiskt bearbetar kommunerna för att få framen hög beredskapsplanering. Därför är det också viktigt att skolanintensifierar sin samverkan med arbetsmarknadsmyndigheterna och alt manbedriver en aktiv, personlig uppföljning av de unga människor som lämnarskolan. Jagtror ocksä, herr talman, all man nu bör ställa frågan om del inle kan finnasskäl all inom kommunerna inrätta ett särskilt organ med företrädare förarbetsförmedlingen, skolan och de sociala myndigheterna ute i kommunerna, somenbart engagerar sig i de ungas situation. Först genom atl samhällel visar enbred aktivitet kan man nå resullat på detta område. Jag förväntar mig också atlregeringen vidtar ytterligare åtgärder för att förbättra situationen för deunga arbetslösa. Bidragtill arbetsmarknadsutbildning, m. m. Jag troddefaktiskt inte att del skulle bli så pass mänga inlägg i denna debatt så Jaghade inte anmält mig i förväg, men herr talmannen har varit vänlig nog allsläppa fram mig. Jag tackar för del. Tyvärrär del inle så förfärligt stort intresse i kammaren, och inte heller påähörarläktaren, för en så pass viktig fråga som den vi nu diskuterar. Bakomdenna fråga ligger dock ungdomsarbetslösheten. Därför tyckte Jag det varangeläget atl vi även frän moderat häll anför några ord i della sammanhang. Fårjag då börja med att säga att vi i moderata samlingspartiet helt naturligtstöder förslaget om återupplivande av del system som lilläm-pades vid förrakonjunkturnedgången och som innebar att företag som anställde och utbildadeungdomar och kvinnor fick bidrag med visst belopp . Dåvar det , nu är det föreslaget , I utskollet ärdet borgerlig enighet Bidragtill arbetsmarknadsutbildning, m. m. om detta och följaktligenulskollsmajoritei. Varförföreslår vi delta nu och varför lycker vi det är så angeläget i dagens läge?För det första har vi en betydande ungdomsarbetslöshet i vårt land. Jag skallinte trötta kammaren med att återupprepa några siffror, de har redan redovisatshär. Men det allvarligaste för ett samhälle är Ju all ha alltför storungdomsarbetslöshet. Ungdomen vill ha utbildning som leder fram till arbete. Vii moderata samlingspartiet har gång efler annan i olika motioner påpekat detta,men vi har inte nån något nämnvärt resultat. Fördel andra har vi, trots ungdomsarbetslösheten, brist på kvalificeradyrkesulbildad ung arbetskraft. Ietl särskilt yttrande har fru och jag understrukit dessa synpunkteroch konstaterar alt kostnaderna för förslagels genomförande skulle bli mycketbegränsade. I varje fall blir det betydligt billigare än alt ha ungdomen gåendearbetslös eller i andra former av utbildning. Dessutom blir utgiften ganskaringa i förhållande lill de medel som totalt står till förfogande förarbetsmarknadsutbildning. Den borde därför kunna rymmas t. o. m. inom ramen fördel stora anslaget. Delförslag, herr talman, som föreligger nu löser naturligtvis inte vare sigungdomsarbelslöshetsproblemen eller yrkesuibildningsproblemen. Men det ärenligt vår uppfattning ett steg i rätt riktning. Därför lycker vi alt del ärmyckel angelägel att la del steget i dagens arbetsmarknadsläge. Dessutomär det etl steg som - det kan jag myckel väl bevisa med siffror, men Jag skallinte trötta kammaren med det - för samhället är ekonomiskt fördelaktigt. Förall lösa problemen med ungdomsarbetslösheten och yrkesutbildningen fordrasytterligare åtgärder. Jag hade inte tänkt uppehålla kammaren med det, men eflersomdel här i huset hölls en mycket storyrkesutbildningskonferens med ett hundratal deltagare från hela landet - delvar företagare, yrkesskolerektorer och branschförbundsrepresentanler - och inärvaro av generaldirektör samt representanter förutbildningsdepartementet tycker jag det är angeläget atl påpeka något av vadsom sades vid den konferensen och vad man var enig om, alldenstund del i allrahögsta grad berör denna fråga. Detansågs nödvändigt med en översyn av gymnasieskolans yrkestekniska linjer ochen ökad satsning på utbildning inom näringslivet -förslagsvis etl tredje ärsådanl som talade om med en viss teori i skolan ochpraktisk utbildning i etl företag, en utbildnings- eller ett forlbildningsår.Andra alternativ nämndes också. Infördenna konferens hade hantverks- och industriorganisation skickat utfrågeformulär till såväl branschförbund och företag som hantverks- ochindustridistrikt. Av svaren, som är ganska entydiga pä en del punkter, framgåratt gymnasieskolans tvååriga, yrkesinriktade del inte ger tillräckligakunskaper för elevens omedelbara yrkesfunklion inom