prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Närdet gäller de praktiska skäl som åberopats så gäller enligt vad jag kan förslåatt del enligt den nu föreliggande propositionen är möjligt för de friståenderevisorerna alt rådfråga och anlita internrevisorer för medhjälp och ändåbibehålla sin egen självständiga och fria ställning. De fristående revisorernaskall naturligtvis också ha ansvaret. Det bör således vara möjligt alt medbibehållande av revisorernas ojäviga ställning lösa de praktiska frågor somdragits upp vid denna hearing och i andra sammanhang i utskotlsdiskussionen ochäven i någon av del flertal skrivelser som utskottet har fått. Med understrykande av betydelsen av att revisorer i dotterföretagintar en fri och obunden ställning gentemot företaget biträder Jagpropositionen på denna punkt liksom i övrigt. Lätmig sedan till slut säga några ord om reservationen 8, som är den sista i radenav reservationer av och som han här också lagt någrasynpunkter på. framhåller att ell flertal olägenheter uppstår genom alt företag iSverige styrs av multinationella företag ulan en tillräcklig nationell svenskkontroll. Jag delar i långa stycken synpunkter, och Jag anserall det är önskvärt med åtgärder för ökad kontroll av det utländska inflytandeti del svenska näringslivet. Jag tror också jag vågar påstå alt det är denuppfattningen som tagit sig ullryck i all det flnns, som , en utredning som i sina direktiv har att ifrån här berörda synpunkteröverse lag om inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom. Detär min förhoppning att denna utredning dels skall Jobba mycket snabbi, delskomma fram till förslag som innebär en effektivisering av kontrollen över demultinationella förelagen. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall lill utskottets hemställaninnebärande avslag på de nämnda reservationerna. Hen () kortgenmäle: Med anledning av och uttalandenbeträffande den reservation som tar upp frågan om en sänkning avminimiaktiekapitalet vill Jag påpeka, att det finns anledning alt verkligen se allvarligt påde svårigheter för legitima företagare som har inträtt. HerrHammarberg ville påstå att vi inte hade kunnat redovisa etl enda exempel på densaken. Men han är ocksä medveten om att i den hearing utskottet hade framfördesfortfarande önskemål i den här riklningen. HerrHammarberg själv sitter i den utredning som enligt vad jag kan förstå skulle halill uppgift att föreslå någon mellanform av bolag av den typ som finns i andraländer. Men tyvärr tycker jag mig ha hört att man inte med säkerhet kan påräknaall en sådan särskild företagsform kommer all föreslås. Del får vi Ju se såsmåningom. Ivarje fall vill jag påpeka alt jag personligen i del tidigare sammanhang, när vibehandlade frågan, har sagt att Jag inte finner del uteslutet att minimikapitalför akliebolag kan komma all höjas från . om man får enmellanform där kapitalinsatsen stannar . Sedanvill jag, herr talman, understryka alt vi ifrån vår sida också är angelägna attse lill att bolagsformen eller andra former av företags-redovisning inteutnyttjas för skatteflykt och liknande. Vi inom är lika angelägna somman är på varje annat håll att sådan verksamhet skall stävjas. A'>'aktiebolagslag, m. m. HenISRAELSSON (vpk) kort genmäle: och Jag är nästan överens i sakfrågan. Det enda somskiljer oss åt är tidpunkten när man skall vidta åtgärder emot dessamultiföretag. Jag anser att när det gäller inköp av aktier i svenska företagborde man redan nu kunna göra en beställning av lagregler, medan herrHammarberg menar alt utredningen bör avvaktas. Skillnaderna är så små alt vi väl inte haranledning att tvista vidare om dem . ()kort genmäle: Reservationerna 2 och 3 har berörts här i några inlägg. Om Jag försthåller mig till reservationen 3 rörande minimigräns för aktiekapital så är ettväsentligt skäl till att vi ställt oss bakom reservationen all det inomnäringslivet som helhet är för litet nyföretagande. Vi anser all denhöjning av aktiekapitalet, som enligt vår mening kom till stånd alltförhastigt, blev för stor och har förhindrat en önskvärd nyetablering av seriösaföretag. Vi anser också att den har motverkat syftet med reformen, som var atttrygga både anställdas, samhällets och borgenärernas krav på tillräckligtekonomiskt underlag för verksamheten. Det kan medföra ekonomiska svårigheterför de förelag som redan finns. Nusäger att man bör avvakta bolagskommitténs förslag, innan manföretar en sänkning av minimigränsen. Jag tycker det är ell egendomligtresonemang. Vi kan väl ändå räkna med att den nya bolagsform, som lär kommatill, knappast har en minimigräns för kapitalinsats som ligger så högt som vid50 . Nyaktiebolagslag, m. m. Jaghävdar fortfarande all del, när fattade beslutet , var fel all taden stora höjning av aktiekapital som då skedde. Beträffandereservationen 2 vänder jag mig närmast till , som tycker det ärsjälvklart att dessa regler om ökat inflytande för de anslällda skall finnas iaktiebolagslagen. Del var egentligen det enda argument som hadeall anföra. Men lät oss då beakta att regler om företagsdemokrati ochmedbestämmanderätt i arbetslivet kan vara likartade för olika företagsformer.Vi har också lag om ekonomiska föreningar och lag om handelsbolag. Vi kanskefår en särskild lagstiftning för den bolagsform som utreder isin bolagskommitté. Är det dä lämpligt och praktiskt att likartade regler skallfinnas i alla de här lagarna, tynga dem och göra dem mer svårhanterliga? Enannan sak: Det är inte bara de anställdas intresse som kommer in i bilden. Detförs ocksä diskussion om att del allmännas intresse skall beröras. Då blir delinle bara en sammanblandning av associationsrätlsliga frågor ocharbetsrätlsliga frågor, ulan dä kommer den allmänna förvalt-lingsräiten in ibilden och kommunalrälten som en del av förvaltningsrätten. Alltdella tycker jag talar för att man, sä länge det inle är speciella skäl som haranförts, skall hålla isär lagstiftningen belräffande i första handassociationsrätten och arbetsrätten. HerrHAMMARBERG (s) kon genmäle: Det är alldeles riktigt, som påpekar, att vid denhearing som utskollet hade underslröks de synpunkter som reservanterna harfört fram om svårigheterna att med den här höga aktiekapitalsgränsen bilda småföretag. Men fortfarande kvarstår vad jag anmärkte gentemot reservanterna,nämligen all representanterna för organisationerna inte gav ett enda exempelsom visade att det skulle ha blivit mer nyetablering om gränsen hade varitlägre. Lålmig sedan la upp resonemanget om att man skall företa en sänkning av gränsennu, innan ulredningen har kommit fram med sitt förslag. Om man sänker gränsenlill . får man med all säkerhet en del nybildade bolag som, när sedanden nya lagen kommer, måste höja sitt aktiekapital därför att det inte fallerinom ramen för de bestämmelser som kan finnas i den nya lagen. Vi skapar sålunda, som Jag tidigare påpekat påolika områden ytterligare svårigheter alt klara alla mycket svårlösta tekniskaproblem. Vi får en ny grupp av bolag som kommer att beröras avövergångsbestämmelserna. Det är det som Jag tycker är helt onödigt, när utredningenändå har till uppgift att arbeta fram sitt material så snabbi alt ett förslagkan läggas fram innan övergångstiden är till ända. () kortgenmäle: Jag noterar att också har observerat det starkaönskemål om lägre minimigräns för aktiekapital som före- tagsamhelen har.Lagutskottet har självfallet hört representanter för den Nr44 Men om det räcker med . i aktiekapital för nyetablerade ak- tiebolag och den kommittésom sitter i lägger fram _ ett förslag om enmellanform för förelag med ett minimikapital kring Nyaktiebolagslag, , vilket förslagsedan blir lag, sä hoppas Jag att det skall vara m. m. möjligt att föra över såsom akliebolag till den nya företagsformen. Dä blir det inle särskilt besvärligt med de varierande beloppen i aktiekapital. HerrHAMMARBERG (s) kort genmäle: När så starkt poängterar att även jag har uppmärksammatsmåföretagens problem efter hearingen i utskottet, vill Jag för jämviktensskull tala om alt bolagskommittén också har haft en hearing med representanterför näringslivet och olika myndigheter. Där framfördes liknande synpunkter, menjag vågar påstå att del övervägande intrycket var all dessa representanterställde sig myckel frågande och undrade: Varför diskuteras den här sänkningennu? Etl förelag med någorlunda självaktning vill ju ha en egen bil, och baravärdet pä den ligger omkring den lägre gräns som har ifrågasatts. Jagskall inte blanda in kommitténs arbete i diskussionen, men när att Jag har upptäckt småföretagens problem vill jag hävda att Jag ävenhar upptäckt andra saker. Hen i (s): I lagutskottets betänkande 1975/76:4 behandlas propositionen 1975:103med förslag lill ny aktiebolagslag. Propositionensförslag innebär all aktiebolagslag skall ersättas av en helt ny.reviderad lag. Det är ell mångårigt utrednings- och förberedelsearbete somdärmed fullbordas, Ulredningen tillsattes , och det har med andra ordtagit 17 är innan arbetet fullföljts och lagen kan träda i kraft. Det är enalltför enligt min uppfattning. Frågornaom ett ökat inflytande för de anslällda har aktualiserats iallt högre grad. Arbetslivets demokratisering är den logiska påbyggnaden på denpolitiska och sociala utveckling som ägt rum i vårt land under de senasteårtiondena. Denna utveckling har inneburit en fortgående förbättring avarbetstagarnas situation. Lönerna har stigit och den sociala tryggheten byggtsut. Strävandena mot ökad Jämlikhet har fått kraftigt gensvar. Fördjupaddemokrati och vidgade möjligheter all påverka de egna levnadsvillkoren är i dagför de flesta självklara krav. Somen följd av dessa krav har också genomgripande förändringar skett , bl. a, i lagstiftningen. Sålunda har siyrelserepresen- lalion för de anställda genomförts i form av särskild lagstiftning - en slyrelserepresentalion som bl. a, omfattar aktiebolag och ekonomiska för eningar. Ett omfattande utredningsarbete som rör de s. k. ;j 32-frågorna har avslutats, och en proposition med anledning av detta arbete förväntas . Även i samband med tillkomsten av den 59 Nyaktiebolagslag, m. m. nya aktiebolagslagen harfrågan om ett ökat inflytande för de anställda tagits upp. Redani utredningen, som avgav sitt belänkande 1971. reserverade sig LO:s och TCO:srepresentanier och framhöll att frågan om etl ökat inflytande för de anställdaäven i aktiebolagen måste lösas. Denna uppfattning stöddes av LO och TCO i deremissvar som organisationerna avgav över ulredningen. Året efter - 1972 -tillgodosågs också organisationernas krav genom tillkomsten av den särskildalagen om slyrelserepresentalion för de anställda i bl. a. större akliebolag.Denna lagstiftning, som är provisorisk och löper t. o. m. utgången av juni1976, är f n, föremål för en utvärdering. har i en särskild utredninglagt fram förslag till förändringar av lagstiftningen, och den ulredningen ärföremål för remissbehandling. Fyramotioner som har väckts i anledning av den aktuella propositionen tar uppfrågan om vidgad företagsdemokrati i aktiebolagen. Två folk-parlimotionerinnehåller yrkanden av innebörd att hos regeringen skall begära atten parlamentarisk utredning tillsätts med representanter även förarbetsmarknadens parter och med uppdrag att utarbeta förslag till en nybolagslagstiftning som ger de anställda en med kapitalägarna likvärdigställning. I en centerpartimotion hemställs"att beslutar att hos regeringen begära förslaglill ändringar av aktiebolagslagen i syfte all säkerställa ett ökat inflytandeför de anställda i sådana företag som drivs i aktiebolagsform". moderatmotion las den lagtekniska sidan av den problematik som har aktualiserats av del pågående och planerade reformarbetet för demokratisering av arbetslivet upp. I denna motion framhålls det an gelägna i "att man i en framtida lagstiftning, liksom , hållerisär frågor om det allmännas och de anställdas intressen i bolagen från de juridiskl-iekniska frågorna, vilka behandlas i aktiebolagslagen". I mo tionen hemställs "all uttalar att regeringen vid det fort satta reformarbetet beaktar vad i motionen anförts angående vikten att skilja mellanaktiebolagsrättsliga regler och regler för s. k. förelagsdemokrati". Utskottethar avstyrkt bifall till de motioner som jag här redogjort för och ansersammanfattningsvis att inte nu bör ta initiativ till en översyn avaktiebolagslagen i syfte att säkerställa en lagfäsi medbestämmanderätt för deanställda, Ireservationen 1 lill lagutskottets betänkande framhålls beträffande de treförstnämnda motionerna att utskottet bort hemställa "att --- som sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört om nödvändigheten av altaktiebolagslagen genom successiva reformer kom pletteras med bestämmelser som tillgodoser de anställdas krav på ökat inflylade och vidgad medbestämmanderätt i aktiebolagen". I reserva tionen 2 följs moderalmolionen upp på det sättet att där anförs att ut skottet bort hemställa "alt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört angående viklen av att man i det fortsatta reformarbetet beaktar denlagtekniskt motiverade skillnaden mellan akliebolagsrättsliga regler ochregler angående företagsdemokrati". Folkparti-och centerpartimotionerna följer i stort sett samma linje i sin argumentering.Där påpekas bl. a. att man inom ramen för aktiebolagslagen bör vidareutvecklasystemet med slyrelserepresentalion för de anställda och pä sikt ge dem en medkapitalägarna likvärdig ställning inom företaget. När man nu skall la ställningtill den viktiga frågan om ökat inflytande för de anställda i aktiebolagenmåste man beakta inte bara de reformer som redan genomförts i form avlagstiftning och på annat sätt utan också de reformer som planeras på områdetför medbestämmanderätt och företagsdemokrati. Attredan nu besluta om en genomgripande översyn av den nya aktiebolagslagen föratt åstadkomma företagsdemokraliskt tillfredsställande maktstrukturer i bolagenär mindre lämpligt mot bakgrund av det arbete som pågår pä detta område.Sålunda måste man enligt utskottets mening avvakta det arbete som f n. pågårmed en översyn av lagen om slyrelserepresentalion för de anställda. Änviktigare är naturligtvis den kommande propositionen i anledning av S32-ulredningens betänkande om medbestämmanderätt. Den lagstiftningen är avseddatt träda i kraft . Parterna pä arbetsmarknaden känner i daginte till annat än huvuddragen i den kommande propositionen. När den lagen harantagits av mäste arbetsmarknadens parter få tid pä sig alt taställning till hur det nya systemet med medbestämmande skall utformas. Förstnär den nya lagstiftningen har trätt i kraft och verkat , tordeorganisationerna ha möjlighet att mot bakgrund av de erfarenheter som man dåvunnit ta en slutgiltig ställning lill utformningen även av det associationsrätlsligasystemet. Det är t. ex. ingalunda självklart att det, som det framhålls imotionerna, skall vara fråga om att inom aktiebolagsramen ge de anställda enrepresentation, som skall ge dem en med kapitalägarna likvärdigställning inom företaget. Här kan man myckel väl tänka sig andra system. Jagvill bara erinra om all del f n, pågår en debatt om samhällets möjligheter tillinflytande i vissa akliebolag. Direktiven lill den av regeringen tillkalladeutredning som skall överväga frågan om s. k, löntagarfonder pekar återigen påandra framgångsvägar. Alltdelta bekräftar att det nu är för tidigt att säga var tyngdpunkten skall läggasnär det gäller alt skapa en företagsdemokratisk ordning i företagen. Om fråganom ändringar i den nya aktiebolagslagen i syfte att ge de anslällda rätt tillmedbestämmande och insyn nu skulle tas upp, finns det i stället risk för attden utveckling mot fördjupad företagsdemokrati som f n, pågår på bred frontoch längs olika utvecklingslinjer kommer att stoppas upp och försenas. I dagär del inte ens möjligt - det framhålls av utskottet - att ge svar på en såpass grundläggande fråga som huruvida lyngdpunkten i ett nytt medbestämman- Ny aktiebolagslag, m. m. A';'aktiebolagslag, m. m. desystem skall ligga påavtal eller om det blir fråga om att tillskapa nya organ direkt vialagstiftningen. Innan man kan lämna svar på dessa frågor, är det inte möjligtatt ange direktiv för en ny akliebolagsutredning. Motbakgrund av de krav som ställs i folkparti- och centerpartimotionerna ärreservationen 1 ell magert aktstycke, I reservationen talas det inte längre omnågon parlamentarisk utredning. Det talas om "delreformer" ochinarbetande i aktiebolagslagen av annan särlagstiftning på arbetslivets område.Vad man i folkparti- och centerpartireservationen främst kräver är att denuvarande reglerna om arbetsiagarledamöter i styrelser skall inarbetas iaktiebolagslagen i samband med alt den nuvarande försöksverksamheten upphörden , Härbör dock observeras att den nya aktiebolagslagen inte är avsedd att träda ikraft förrän . Reservationen innebär med andra ord attantingen skall arbetslagarna inte ha- något inflytande alls i aktiebolagenunder eller också skall man för att tillfredsställa enviss klåfingrighet börja ändra i en lag som befinner sig i dödsryckningar.Något praktiskt ändamål tjänar inte ändringen. Jag tycker inle att någon avdessa vägar bör beträdas. Vi bör avvakta den vidare utvecklingen på deltaområde. Enannan sak som reservationen inte har beaktat är att styrelserepresentationslagen,som Ju förutsätts upphöra , inle gäller enbart aktiebolag utanäven ekonomiska föreningars styrelser. Även där skulle dä arbetstagarnasrepresentation och inflytande bortfalla. Jagvill emellertid framhålla att det i ett längre tidsperspektiv är självklartatt den allmänna associationsrätlsliga lagstiftningen inte kan med tystnadförbigå de anställdas intresse i företagen. Där har Jag samma uppfattning somföredragande statsrådet, som i propositionen har framhållit att en översyn avdenna lagstiftning kommer att företas så snart huvudlinjerna för enföretagsdemokratisk ordning har klarnat. Utskottet har ocksä i sin skrivningunderstrukit att det för sin del anser det angelägel all denna planeringfullföljs. I avvaktan härpå bör inte göra några uttalanden angåenderiktlinjerna för det i propositionen aviserade översynsarbetet. Först när manhar gäll igenom de krav som har förts fram om ändring i associationsrätten ochstämt av dessa krav mot de förändringar som kommer att ske pä arbetsrättensområde, är del möjligt att närmare ta ställning. Tillherr vill Jag bara säga att jag - som även har framgått av vad Jagredan har sagt - inte är sä säker som han på all reglerna omarbetstagarinflytande nu skall inarbetas i aktiebolagslagen. Det är Ju della diskussionenhandlar om, inle om den principiella frågan huruvida reglerna skall vara med ien aktiebolagslag eller ej. Med ställningstagandet i den frågan anser jag bör vänta. Den är för tidigt väckt. Yrkandet4 i moderalmolionen 2167 samt reservationen 2 har utskottets ordförande redanbehandlat. Jag vill bara kort understryka vad utskottet har anfört, nämligenatt en sådan syn på aktiebolagslagens funk- roll som denmotionen ger uttryck för numera gör ett verklighetsfrämmande och föråldratintryck. Det är självklart och naturligt att även de anslällda är alt ansesåsom intressenter i bolagen. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan undermom. I, innebärande avslag pä reservalionerna 1 och 2, Enfråga, som har mycket stor betydelse når det gäller möjligheterna för deanställda alt reellt utöva det inflytande som stadgas istyrelse-representationslagen, har tagits upp i motionen 1975:2161 av herrSivert i m, fl. Där berörs frågan om användande av främmandespråk på styrelsesammanträden. I motionen föresläs all aktiebolagslagen skallinnehålla krav på att styrelsens förhandlingar skall föras på svenska och allskriftliga handlingar, som ligger till grund för styrelsens beslut, skall varaavfattade på svenska. 1den utvärdering som statens industriverk har gjorl med anledning av denpågående försöksverksamhelen med styrelserepresentation för de anställda harverket tagit upp jusl denna fråga. Av denna utredning framgår att främmandespråk används i samband med styrelsearbetet i ca 11 96 av de berörda förelagen.Industriverket föreslär alt styrelsesammanträdenas innehåll bör regleras medhjälp av en allmänt hållen paragraf av innebörd, att arbeisiagarrepresentanthar rätt att påfordra att siyrel-searbele bedrivs på sådanl sätt att deanslällda ges möjlighet lill insyn och inflytande på beslut av väsentligbetydelse för företagets utveckling. Utskottet,som har en myckel positiv skrivning när det gäller denna motion, hänvisar ocksåtill att frågan får bli föremål för övervägande i samband med att man tarställning lill hur siyrelserepresentationen för anställda skall vara anordnadefter försöksperiodens slut , Utskottet har också pekat på attspråkfrågan kan ha en annan allvarlig konsekvens, nämligen alt de anställdasval av arbetsiagarledamöter i styrelsen kan komma alt styras av språkproblemet.Därför är det angeläget att de problem som har berörts i motionen tas upp tillingående överväganden under förberedelsearbetet med den permanentning av lagstiftningenom styrelserepresentation som är förestående. Att såsom anförs ireservationen 5 tro all de problem som vi här diskuterar skall kunna lösasavtalsvägen är verklighetsfrämmande. Om denna väg hade varit framkomlig, hadedel säkert redan funnits avtal. Lagstiftning är den enda framkomliga vägen. Därmed berjag all få yrka bifall till utskottels hemställan under mom.6, innebärande avslag på reservationen 5. Tillsist vill jag ta upp en helt annan sak. Det har nämligen påpekats för mig alldel finns ell korrekturfel på s. 14 i lagsuiskoltels belänkande nr 4. I 4 kap.12! ;, p, 5 andra stycket, finns ett "ej" för mycket. 1 den mening sombörjar "Vid kontantemission i bolag vars bundna egna kapital föreemissionen ej understiger " skall "ej" las bort.Jag vill härmed anmäla della för att del skall komma in i kammarens protokoll. A';' aktiebolagslag, m. m. Nyaktiebolagslag, m. m. Hen () kortgenmäle: Nog är del ganska uppseeendeväckande att som representantför regeringspartiet kallar det klåfingrighet all vilja lagfästa de anställdasrätt till inflytande i aktiebolagen. Det är fantastiskt egentligen. Vadvi vill är Ju att systemet med de anställdas rätt till medinflytande efter handsom del utvecklas skall skrivas in i denna lag. anmärker både herrGustafsson och på att Jag tycker att del är självklart att göradel. Jag tycker det är fullständigt självklart alt det i en lag om akliebolagskall stå i vilken utsträckning de anställda har inflytande på huraktiebolaget skall skötas. Attdet över huvud taget kan bli en debatt om delta finner Jag egendomligt. Såbara ett par ord om aktiekapitalet. Att gick med på att höjagränsen till . berodde till mycket stor del på all det då redan fannsplaner på den utredning som sedermera tillsatts om skapande av former förmindre och medelstora förelag. Den utredningen är, som vi har hört av herrHammarberg, i gång med sill arbete, och vi hyser vä! goda förhoppningar om attden skall ge ett gott resultat. Frågan är väl närmast om man inte borde höjabeloppet ytterligare i stället för att sänka det. Alt lagstiftaren hoppar framoch tillbaka kan ju inle inge någon respekt bland företagarna. ()kort genmäle: När jag hört argumentation beträffande den fråga somtas upp i reservalionerna 1 och 2, kan Jag inte komma ifrån att utskottetsmajoritet har satt sig mellan två stolar, Ireservationen 2, den moderata reservationen, menar vi alt inriktningen skallvara all behälla gränsdragningen mellan de olika rättsområdena,associationsrätten, arbetsrätten och möjligen också förvaltningsrätten. Ireservationen 1 uttrycks en annan mening, nämligen att i princip skall reglerangående de anställdas inflytande in i aktiebolagslagen. Del talas där om vissakonkreta frågor, även om det inle anges några speciella sådana. Den åsikten kanJag i och för sig respektera, även om Jag inle delar den, Utskottsmajorilelensäger att det inle är självklart alt aktiebolagslagen skall ta uppmedinflytandefrägorna och alt det är för tidigt alt säga var tyngdpunkten skallligga.