prot · FY0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Detfinns alltså inle någon som helsl saklig grund för anklagelserna mol ,Tvärtom har vi alla anledning all känna tacksamhet för del som görs, därför attdel ger oss en fördjupad kunskap om en plats och en epok som betytt säofantligt myckel ocksä för vår egen kultur och vår egen civilisation. HenERICSON i (s) kort genmäle; säger all jag inle kommenterar de här besluten. Del kanmöjligen bero på att är litet döv när vi debatterar frågor därIsrael är inblandat. Vi fördömer de här besluten. Men vi ställer inle upp päall låta det fördömandet föfias av ekonomiska sanktioner mot . Lålmig ta ell exempel på vilka effekter sädana sanktioner kan få. Vi lyssnade iden utrikespolitiska debatten till . Han talade omUNESCO:s insatser för specialundervisning av handikappade barn i u-länderna.Delta är någonting som verkade för i . Skulle vi dra ned våraanslag lill skulle del alltså kunna drabba handikappade barn iu-länderna och inte få den minsta lilla effekt pä de länder som ärute för att bestraffa. HenAHLMARK (fp) kort genmäle: Jag finner återigen att diskuierar de utgrävningar som han log upp en diskussion om. Om herrEricson nu är så intresserad av all man hjälper barn i den fatliga världen,hade han en bättre chans allgöra det vid del lillfälle dä vi röstade om vårt förslag om 500 mifi. mertill dem som lever i akut sväll och hunger. Del förslaget röstade herrEricson emot. Jag föreställer mig alt jag inte behöver deklarera min grundinställninglill del land, vars behandling i är föremål för denna debatt. Jag skulle vifia kort göratvå påpekanden. Jagvill försl säga att jag förslår och i viss utsträckning delar de principiellabetänkligheter som här har redovisats mot en nedskärning av det svenskaanslaget till . Men jag kan inle accepiera en del av de motiveringar fören sådan ståndpunkt som har anförts i ulrikesuiskoliets yttrande tillkulturutskottet. Där sägs i det sisla styckei -med en glidning iformuleringarna som jag vill påtala - att nedskärningar i ;s budget somväsentligt hämmar organisationens verksamhet skulle gä ul över organisationenssvagaste medlemmar. Jag kallar del för en glidning, därför att man i den sistameningen i del föregående stycket vill ge elt intryck av all del vi nudiskuterar skulle medföra en väsentlig nedskärning av anslaget tillorganisationens verksamhet. Del är, herr talman, alldeles uppenbart inle delladel är fråga om. Vad vi nu diskuierar ärell förslag om en nedskärning av sädana pro- portioner all den pä intetsätt behöver gä ut över organisationens svagaste medlemmar. Jag skulle tro allalla de som har någon erfarenhet av UNES-CO:s verksamhet vel alt den omspännervida fält pä ell ambitiöst -mänga menar alltför ambitiöst - sätt. harsträckt ut sina nät över myckel vida samhälleliga verksamhetsfält. Del finnsingenting som säger alt en tillfällig nedskärning av anslagen till pånågot sätt skulle behöva gå ut över organisationens svagaste medlemmar. Inteminst del faktum att en läng rad internationellt kända vetenskapsmän ochkulturpersonligheter har vägrat att samarbeta med så länge dettageneralkonferensens beslut kvarstår, vittnar om all del kan bli betydandesvårigheter för att genomföra sina program på kulturens ochvetenskapens område så länge della beslut har giltighet. Man kan beklaga detta,men del skall inte gå ul över dem som protesterar, ulan del skall gå ul överdem som åstadkom della majoritetsbeslut i . - Del varmin första påpekande. Det andra har karaktärenav en vädjan. Beslulelinnebär - del är vi alla eniga om i denna kammare - en allvarligdiskriminerande behandling av en medlemsstat i ell FN-organ. Det flnns enbetydande oro i olika kretsar i skilda länder för att det här beslulel kan fåen prejudicerande betydelse och komma all upprepas i andra FN-organ. Densorlens agerande som förekom vid , herr talman,måsle stoppas! Jag skulle vifia uttrycka del så all alla de - och därom är viväl i denna kammare hell eniga - som slår bakom FN;s universalileisprincip somett av de grundläggande dragen i hela värt internationella samfund och alla desom är vänner av förenar sig i en förhoppning om att och svenskadelegationer i alla FN-organ, inkl. FN;s generalförsamling, medverkar lill attett sådant handlingssätt icke kan upprepas. Kostnaderför medlemskap i m. m. I detta anförandeinstämde (). har delvis förekommit mig. Jag skulle bara helt kortfattatvifia göra några tillägg. HerrEricson i säger all del är beklagligt att man från sida inle harförstått all del känns som en provokation att man fortsätter utgrävningarna.Del skulle enligt vara förklaringen lill att man från svensk sidastödde dessa hell ogrundade påståenden. Det förvånar mig alt man, när mansysslar med utrikespolitik, kan vara så naiv alt man tror all det ärutgrävningarna det är fråga om. Det här är ju politik! Araberna är heltointresserade av dessa utgrävningar, som inle bara öppnar den israeliska ochegyptiska historien utan har lika stort värde för bedömningen av denbysantinska och muhammedanska historien. Det har alla experter vittnat om, somherr just sade. Är det i den andan somSverige kommer alt verka för att få elt slut Kostnaderför medlemskap i m. m. på diskrimineringen avIsrael, all man tror på varie påslående och tror alt det är uppriktigakulturella synpunkter som förs fram, då ser jag inte med särskilt storaförhoppningar på den fortsatta verksamheten frän regeringens sida. Sedanvill jag bara lill säga att jag undrar hur han har lästUNESCÖ-stadgan, Om man under tvä är inle har betalat sina bidrag föriorar manrösträtten, sade , Nej, vi kan hålla på i 20 är all fatta sädanahär beslut som innebär att föriorar 0,2 /.. av sin budget utan att viförlorar vår rösträtt. i (s): konstaterar att araberna är hell ointresserade avutgrävningarna, och han säger: "Del här är ju politik!" Jag tror attett sådant uttalande är ell tecken pä en beklaglig okänslighet för den roll somreligionen spelar i politiken i , är islams nästMecka heligaste plats. Där pågår nu israeliska utgrävningar i omedelbar närhetav de heliga moskéerna. Detta har en politisk betydelse. HerrSIEGBAHN (m): skall sålunda aldrig ha rält all göra utgrävningar och utforskasill eget folks historia. Det är väl den slutsats man måste dra av herrEricsons i uttalande. HenERICSON i (s): Självfallet skall israeliska forskare fä della i sådana utgrävningar,men internationella status gör all sådana utgrävningar inte bör skepå del säll som sker och som fördömt. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskoilelshemställan, dels reservationen av m. fl.,och förklarades denförra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion; Densom vill all kammaren bifaller kullurulskotlels hemställan i betänkandet nr 5punklen 2 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesftertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrAhlmark begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröst- ning gav föfianderesullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Nr 6 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller domstolsväsendet m. m. jämte moiioner Kammarenbiföll vad utskottet i detta betänkande hemställt. § 8 Om försvarets inköpav datorer Herr försvarsministern erhöll ordel föratt besvara () anmälda interpellation, nr 37, ochanförde; har frågat mig i vilken grad jag anser attkrigsplanläggningen och andra centrala uppgifter vid berörda myndigheter inomförsvaret har blivit lidande på grund av förseningar, fördyringar och ändradeförutsättningar i samband med leveransen av försvarels är 1972 beställdastordatorer saml vilka åtgärder som jag avser att vidtaga för att motverkakonsekvenserna av de uppkomna problemen. Regeringensbeslut all datorerna och skulle upphandlas hos Dalasaab beroddebl. a. pä all man önskade stödja svensk dataindustri i ell läge där ellresurskrävande utvecklingsarbete redan hade päböfiats. fannsdel inte någon anledning all ifrågasätta Da-lasaabs möjligheter all ta framdatorer med avtalade prestanda inom föreskriven lid. Olika omständigheter, t.ex. förseningar frän underleverantörers sida, har dock medfört all de avtaladeleveranstidpunkterna har förskjutits. Den dator som har levererats är denförsta i Dalasaabs D 23-serie. Interpellanlensbeskrivning av de skador som drabbat försvarsmakten genom leveransförseningarnaär åtskilligt överdriven. Inga projekt har försenals så mycket som tvä tre årgenom leveransförseningarna. Enligt vad jag har inhämtat från berördamyndigheter har inte heller några projekt lagts ned eller planeras blinedlagda av denna orsak. Förseningarna har bara berört en del av arbetet medalt utveckla nya dalasystem, nämligen testfasen. Befintliga syslem har kunnaiköras ulan inskränkningar. Sammanfattningsvis kan jag konstatera attförseningarna inle har orsakat någon försämring av krigsplanläggning och andraväsentliga uppgifter inom försvarsmakten. Däremot haren viss fördröjning skettav planerade förbättringar. Nr 44 De av interpellanten påtalade fördyringarna för försvarsmakten får be- Fredaeen den dömasbl. a. mol bakgrund av det avtal som statskontoret slöt Genom delta avtal kompenseras försvaret i väsentlig mån förfördyringar, inklusive uteblivna rationaliseringsvinster. Om försvarets inköp tensbedömning av de senares storlek är inle realistisk. av datorer Del D 23-sysiem som levererades i böfian avfebruari är f n. föremål Om systemet har godtagbara prestanda behöver inle några särskildaåtgärder vidtas. Del finns beredskap hos försvarets rationaliseringsinstitutoch övriga berörda myndigheter för det fall att leveransproven inte kangodkännas. Hen (); Jag vill först tacka försvarsministern för svaret på mininterpellalion. Bakgrunden lill mina frågor om resultatet av del köp avstordatorer som regeringen gjorde är alt många av de frågeteckensom fanns redan innan köpet tycks ha besannats och förstärkts. Naturligtvis kanman alllid säga all datatekniken är så pass komplicerad all om något misslagvid köp av datorer görs så är del förståeligt, bara av det skälet. Jag kan dockinle accepiera alt allvarliga missgrepp som rör för landet väsentligverksamhet, såsom i det här fallet försvarels krigsplanläggning m. m., barapassivt registreras med föfid alt missgreppen kan återupprepas. Historienbakom dalorköpel 1972 är invecklad, men i korthet hände föfiande; - FRI - gick ut med offertunderiag lill enrad dalaföretag gällande på maskiner som skulle användas i försvarels arbeiemed krigsplanläggning, väderprognoser, uppläggning av reservdelssystem,ammunilionssyslem, transporlplanläggning m. m. är senare tecknade man ettpreliminärt avtal inför regeringens avgörande om två datorer som SvenskaAB skulle leverera ell år . Efter statskontorets ställningstagande utbrötdebatt om det verkligen var lämpligt att en internationellt företag skullesäfia maskiner till en sä central verksamhet som det var fråga om. Mångahävdade att det var rikligare all stötta uppbyggnaden av en svenskdataindustri. Tiden gick, och del gjordes en rad uppvaktningar hos berördastatsråd. Dalasaab, som var den enda länkbara svenska dataindustrin, lyckadesunder liden presentera en ny maskin som skulle kunna ta upp konkurrensen medde etablerade dataföretagen. Statskontoret fick uppdrag av regeringen altutföra tester för alt se efter om försvarets krav tillgodosågs i den nyamaskinen. Utan någon jämförelse utförd med konkurrenternas maskiner uttaladestatskontoret att Dalasaabs produkt uppfyllde de ställda minimikraven trotsatt inle alla delar hunnit penetreras. Man konstaterade alt det fortfarandefanns "utrymme för förbättringar". Ekonomiskt var fortfarande efteren del justeringar den försl utvalda IBM-produklen ca 10 mifi. billigare änDalasaabs produkt. Med risk för avsevärda fördyringar, viss osäkerhet vadbeträffar kapaciteten hos den svenska maskinen pägrund av tidsbrist i testerna beslöt regeringen 44 somungefär överensstämde med leveransdagen för de Fredaeen den försl avtalade maskinernaalt Dalasaab skulle få utföra leveransen. För komdä den första datamaskinen - som egenl------- ligen skulle ha varit denandra - på plats än vad Om försvarets inköp denförsta leverantören än Dalasaabs egna avdatorer utfästelser. Den maskin som skulle ha levererats harännu inle setts till, och på statskontoret vel man inle när den kommer. Utgårjag frän vad som hänt är del självklart att en rad orosmoln tycks finnas litetvarstans, och framför allt verkar det som om långt ifrån sisla ordet är sagläven vad beträffar den nu levererade maskinen i denna stora affär, som i allafall i första hand rör sig om ca 15 milj. kr. Del är därför som jag nu frågatförsvarsministern hur försvarels verksamhet skadats av allt trassel som varitoch är saml vad statsrådet ämnar göra för all mildra problemen. I statsrådetssvar kommenteras mina påståenden såväl om fördyringar som om förseningar somuppstått i dataaffären saml de effekter som dessa kan ha fäll. Slalsrådelkonstaterar till att böria med all det, då regeringen beslöt att maskinernaskulle köpas av Dalasaab, inle fanns någon anledning att ifrågasättaleverantörens möjligheter an ta fram datorer med avtalade prestanda inomföreskriven lid. Regeringen borde ha känt till den slora osäkerhet somstatskontoret kände inför köpet av Dalasaab. Exempelvis när testningen utfördes- del skedde i lidsnöd - beskrev man i en promemoria frän statskontoret,dalerad , lägel så här: "Enväsentlig del av ulredningen måsle utgöras av en presiandabe-dömning.Utgångsläget för en sådan var unik. Ingen möjlighet fanns all före hösten 1973ulföra testkörningar pä en D 23-utruslning" - som alltså var den aktuellamaskinen. "Samma testsats som användes under föregående årsutredningsarbete kördes i stället i sin helhet på en D 22" - en gammalmaskin. "De utförda beräkningarna gav vid handen att D 23 borde kunnauppfylla de krav pä grundpreslanda som uppställts." Regeringenborde ocksä ha känt till all Dalasaab lill skillnad mot sin konkurrent intehade några färdiga maskiner att presentera. Man satsade i regeringen således päett dataprojekl, om vilket man då inte visste något om uthållighet, tidigareverksamhet etc. I ell brev skrev exempelvisöverbefälhavaren: "Överbefälhavarensuppfattning är all maskinfirmornas möjligheter att tillgodose försvaret medsystem- och programvaror m. m. nu och i framliden är avgörande för eltekonomiskt riktigt val av maskinleveraniör." Litetlängre ned skriver överbefälhavaren: "AB Saab-Scanias kunskaper ocherfarenheter då del gäller syslem med militär anknytning är obekant." Detkan således inle ha varit någon nyhet alt del var en stor risk som regeringenlog vid sitt beslut . Belräffandemin i inlerpellationen gjorda beskrivning av skador för orsakade av leveransförseningen anser försvarsministern den vara "ål- 219 skilligt överdriven".Inget projekt har försenats så myckel som tvä tre är, hävdar statsrådet. Föratt titta på facit, bakgrundsmaterialet, har jag gått lillbaka till eltoffertunderiag som utsändes av försvarels rationaliseringsinstitut den 16oktober 1970. Av del framgår all exempelvis flyg-materielförvaltningens systemskulle ersättas med nytt system genom Cecilia-maskinen i börian av 1973 ocharmé- och marinförvaltningens system men även 1974. EftersomCecilia, den första maskinen, just levererats och ännu inte genomgått godkäntleveransprov och lill sist faktiskt inle fåll sin sisla komponent som väntas iaugusti, kan ju dessa syslem med all säkerhet bli upp emot tvä och ett halvt årförsenade. Del finns fler exempel. Såledestycks statsrådets slutledning, att förseningarna inte förorsakat någonförsämring av krigsplanläggningen eller av några andra centrala uppgifter inomförsvarsmakten, vara litet väl svagt motiverad. I synnerhet som statsrådetkonstaterar att fördröjning av planerade förbättringar trots allt skett. Delär givet all krigsplanläggning som redan är utförd inte skadats av deförseningar som uppstått, och della har jag ju heller inle påstått. Detintressanta är dock alt arbetet med den fortlöpande krigsplanläggningen ochöverförande av denna till ett smidigare system allvarligt skadats och hindratsgenom att satsade och planerade resurser ännu inte kommii lill användning. Avde hundratals datasystem som är utarbetade är del bara ell enda som salts iproduktion i . Min uppfattning är all försvarsministern i denna situationmåste ha gjort eller kommer alt göra någonting för alt mildra problemen. Vadsedan gäller de fördyringar, som jag nämnt i min interpellation, måste jagunderstryka att jag har tagit upp den förlust som är mätbar i gjordautredningar och som endasl gäller myndigheternas extra arbetsinsatser medanledning av de problem som uppställ med Saableve-ransen. Denna förlust är 10mifi. Går man sedan in i och letar upp desatsningar som gjorts , vars vinster man inte kan hämta in förränåtskilliga år senare än vad man en gång tänkt sig, så är det lätt alt närma sig- som några påstår men som jag inte vill säga är helt korrekt - niosiffrigabelopp. Statsrådetnämner sedan den kompensation som försvaret kommer att fä för sina förlustergenom det avtal som slöts mellan statskontoret och Dalasaab omytterligare maskiner till etl pris som är 5 mifioner lägre än gällande priser.För del första skulle del vara iniressani all höra vad statsrådet uppskattaraktuella förluster lill i sammanhanget. Vad är del man skall kompensera? Fördet andra måsle jag säga att del väl är all la i en smula när statsrådet i sittinterpellationssvar säger all försvaret kompenserats genom det slutna avtalet,eftersom det faktiskt är så att avtalet först måsle godkännas av regeringen,och vad jag förslår sä vet vi inle när det sker och kanske inle heller om delsker. För del tredje kan jag inle förstå att det är någon bra kompensation allköpa ylleriigare två maskiner när man haft så myckel problem förut med ma- skiner frän samma säfiare.Del är som all gä lill affären för att byta en tidigare köpt för liten kostymoch i stället för byte eller pengarna lillbaka bli erbjuden ännu en kostym isamma storlek men för halva priset. Innanjag lämnar frågan om försvarels föriuster med anledning av da-laköpei kan jaginte undgå att nämna några rader i ell ganska färskt brev frän statskontoretlill Dalasaab . Där framgår del alt avtalade prestanda förCeciliamaskinen tidigast skulle kunna uppnås och all del krävs"kraftfulla åtgärder" för all begränsa ytterligare olägenheter ochskador. Vidare skriver man: "Statskontoret och berörda försvarsmyndigheterfinner att slor osäkerhet föreligger belräffande möjligheterna all med D 23tillgodose del kapacitetsbehov som finns, dels beroende pä alt utrustningen ejuppnår avtalade prestanda, dels beroende på alt utrustningen ej med säkerhetbesitter tillräcklig stabilitet frän driftsynpunkt." Vidare skriver man:"Redan inträffade och aviserade ylleriigare förseningar åsamkarstatsverket höga kostnader och innebär slora ölägenheter i övrigt." Efterkontakt med statskontoret framstår det som hell klart att man inte blir av medredan uppkomna förluster och bekymmer genom det senaste avtalet med -om det nu blir etl avtal. De mildras en aning ekonomiskt sell, men ölägenheternai verksamheten försvinner inle. Beträffandedel sista som slalsrådel nämner i sitt svar måste jag även där ställa en fråga.Statsrådet säger nämligen att del nu finns beredskap hos försvarelsrationaliseringsinslitut och hos övriga myndigheter för det fall allleveransproven av inle kan godkännas. Skall vi tolka della som enbrasklapp? Går del så dåligt med denna maskin inför dess kommande ytterstvikliga uppgifter att man kan vänta på någon radikal lösning på det över treår gamla problemel med leveransen av försvarels dalamaskiner? Men framför alltvore det av intresse all höra vad den här beredskapen går ut på. Skall statenkräva alt köpet skall gå lillbaka, eller vad är på färde? Frågetecknen och även utropstecknen är mänga kring försvarels dataköp.Visst är det bra all stödja utvecklingen av svensk industri, och visst är delbra att svensk industri i första hand fär beställningar av materiel lillförsvaret. Men detta fär ju aldrig dras så långt att man riskerar genomförandetav väsentliga uppgifter inom vårt svenska försvar för att man tror och hoppas -som i della fall - alt kunna bygga upp en dataindustri i mördande konkurrensmed internationella jättar. Man skall inte heller glömma bort det som bl. a.överbefälhavaren understrukit i olika sammanhang, nämligen att del är urberedskapssyn-punkl tvivelaktigt att köpa en datamaskin som bara produceras ien högst begränsad upplaga - möjligheterna all utbyta en förstörd maskin ikrigsläge är självklart ytterst begränsade. Än allvarligare har det ju nublivit genom att Dalasaab, enligt lidningsullalanden av förelagsledningen, inlelängre tycks fortsätta marknadsföringen och produktionen av de sloradalamaskinerna. Ur beredskapssynpunkt är detta inte bra. Omförsvarets inköp av datorer att kunna utvecklasystemen i och försvinner också, och det blir en död produkt,vilket naturiiglvis kan orsaka stora förluster i framliden då nya köp måsleaktualiseras tidigare än planerat. Tack för svaret. Jag har påvisat allvarligaverkningar trots allt på krigsplanläggningen. Jag ställer äter frågan: gjort någonting åt de problem som har dykt upp eller avserstatsrådet att vidta några åtgärder? Del talas om beredskap införeventuella överraskningar efter det leveransprov som är aktuellt. Beredskapssynpunkten inför detfaktum all del finns sä fä maskiner av det märke som försvaret nu skall få ochdärmed ringa möjlighet alt byta ut utslagna maskiner under krig; Hur bedömerförsvarsministern beredskapssynpunkten, den synpunkt som ÖB tidigare utsagt ochsom nu förstärks i och med all levereniören har anmält all produktionen pä siktskall upphöra av den maskinmodell som försvaret har? Vilka åtgärder anserstatsrådet behövliga i denna situation? Jag vill gärna säga alt del är rikligt att man kritiskt skall granskaförsvarsbeställningar av olika slag. Jag var visserligen inte med när dennabeställning gjordes, del var min företrädare som gjorde den. Men jag kanförsäkra alt jag under den relativt korta lidjag har varit försvarsminister har ställts inför ell val när vi haft alt göraen beställning. Skall beställningen läggas inom landet eller skall vi välja etlanbud utifrån? Del finns mycket slora förhoppningar och förväntningar att viinom försvaret skall beakta ett vidare samhällsintresse. Om det finnsrealistiska möjligheter alt räkna med all produkten kan framställas inom landetföredrar man della. Det finns goda skäl för det just när det gäller försvaret,eftersom vi vid åtskilliga materielbeställningar har att tillse att vi självakan producera del som erfordras. HerrDanell kanske skulle vifia göra ett undantag just för området dalamaskiner, menjag vill erinra om situationen när maskinen beställdes. Jag kommer väl ihåg hurdet var när min kollega log detta beslut. Del var storaförväntningar och elt myckel starkt önskemål att vi inom landet skulle kunnaföfia med i utvecklingen och alt vi inte redan i förstone skulle ge tappt närdet gällde att erbjuda alternativ liU vad som fanns au välja på utifrån.Efteråt kan man naturligtvis tvista om huruvida prövningen var tillräckligt noggrann,men det trorjag aldrig vi kan få klarhet i. Vi vel inte heller hur det skulleha gått om vi vall ell annat alternativ. Nuhar jag gett svar på frågor, och del går ul på all del haruppställ förseningar. De åtgärder som vidtagits är förhandlingarför atfslaten skulle få kompensation för de förluster som kan ha vållats. HerrDanell frågar efter beloppen, och jag har fält den uppgiften att man totaltkan räkna med en förlust på 9 mifi. Del har varit utgångspunkten vidförhandlingarna. Som så ofta vid sådana förhandlingar har kraven inte kunnattillgodoses, men man har fäll en kompensation för 7 mifi. Jag tror vi fårreducera denna fråga till att gälla relativt rimliga förluster. Detär alldeles för tidigt alt ha någon mening om huruvida det beslut som fattadesvar riktigt eller ej.