prot · FY0989 · 1975-12-31 00:00:00 — Sammansättningen av litteraturutredningen harvaril sådan att det inte finns underiag för sädana här vitt svepande påståenden.Tvärtom har i ulredningen funnits lunga socialdemokraliska namn, del harfunnits representanter för och cenlern medan däremot moderaternainte varil representerade. När det gällerbarnlitteraturen hardel riktats våldsam kriiik 125 Nr 89 mot majoritetens linje som skulle innebära etl kraftigare stöd tillbarn- Fredaeen den litteraturenframöver än minoriteten och regeringen har föreslagit. 23 mai 1975 nämndehär lidigare de remissorgan som hade yttrat sig över littera- turulredningens förslag och slött linjen att man när det gäller barn- och Statligt lilleratur- ungdomslitteratur skulle arbeta sig fram lill elt automatiskt verkande stöd. m. m. system. Jag är någol förvånad över den våldsammapolemik som herr riktar mot att vihar intagit den ståndpunkten. Om jag inle är felunderrätlad har herr- enledande position inom KF. Och KF tillhörde de remissorgan som jag räknade upphär, som stödde tanken all man skulle arbeta sig fram lill ell automatisktverkande system för barn- och ungdomslilleraturen. FruMOGÅRD (m) kort genmäle: upprepar bara allt som har sagts här i kammaren ochsom effektivt har bemötts. Det är möjligt att inte har hafttillfälle alt vara närvarande i kammaren tidigare. Belräffanderisken för styrning, som använder sä fruktansvärt upprörda tonfallomkring, räcker del kanske ändå att man ännu en gäng återger vad partikamrat, statsrådet , sade förra årel: nackdelenmed ell selektivt system är en risk för betänklig styrning och i sista handcensur. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Det är litet svårt all samtala med , eflersom han baraupprepar de fördomar som har avslöjats under de senaste timmarnas debatt.Troligen har han suttit pä rummet och plitat på sitt anförande och glömt allha högtalaren på. Hade han haft del hade han hört att hans anförande varonödigt. Hanpåstår att och cenlern rättar in sig efter . Del ärlitteralurutredningens förslag som är grunden till majoritetens slällning. som fröken säger, konstigt att säga att är högerman.alt är högerman. all Per är högernian, att Per OlofSundman är högerman. att jag är hö-german! Nusäger att vi vill ha en helt "marknadsstyrd bokutgivning".Del är just det vi inte vill. Vi som har jobbat i litteraturutredningenhar sagl alt vi måste gå in här. dämpa marknadskrafternas utslag och siödja deböcker som inte blir köpta därför all de inte har tillräckligt med läsare. Vivet ju all just en slödköpsordning som den norska, som har förbättrats i litieraturutredningensoch utskottets förslag, kommer alt gynna framför allt de små föriagen. De kaninte salsa på all la förluster på många böcker med hopp om vinster på andraböcker. HerrAlsén säger: Vad kan det vara för risk att ha ell "öppet värderande" samhälleligt organ som får ge bidragen? 126 Jag skulls vifia fräga en sak. När delgäller pressiödet har vi alla här i riksdagensagt all det är bra att vi har automatiskt verkande Nr 89 regler som enligl vissabestämmelser i pressiödskungörelsen lalar om Fredaeen den vilka tidningar som skallfå sä och så myckel pengar. Vi har alltså inte 23 m-ii 1975 ett centralt organ som"öppet värderande" sitter och bestämmer att en - tidning skall få sämycket pengar och en annan tidning skall inte få Statligl litleratur- några pengar alls. stöd, m. m. Ärherr beredd alt säga all delta är fel tänkt'' Skall vi göra rent hus rnedpresstödel som detta är uppbyggt? Skall vi avskaffa de aulomaliskl verkandereglerna? Menar att nu skall vi ha ett extremt selektivi slöd, avett samhälleligt organ som är öppet värderand.e? Anser attpresstödet kan byggas upp pä samma sätt som lii-leraturstödel enligl hans modell?Om inte vill del - vad är det i del här avseendet för skillnadmellan tidningsutgivning och lit-leraiurutgivning? HerrALSÉN (s) kort genmäle: Jag vill poängtera, om det undgick fröken och , attjag i mitt resoneniang utgick från de målformuleringar som antog vidsitt beslut i anledning av kulturproposilionen 1974. Jag noterade attmoderaterna avvek på vissa punkler men att folkpartisterna ochcenterpartisterna föfide de i propositionen föreslagna målformuleringarna. Medden utgångspunkten, som jag lycker måste vara den intressanta för den härförsamlingen eftersom den verkligen är representativ för det beslul somriksdagen fattade 1974, förde jag milt resonemang. Jag har inte blandat inlitteralurutredningens resonemang på annan punkt än när jag polemiserade medherr resonemang, därju han när del passar använder sig avlitteralurutredningens förslag men när det inte passar dagens linje går ifränlitteraturutredningen -del har han gjort i fråga 0111 barnboksstödet. Jaglycker alt det är helt relevant all föfia egen målformulering förkulturpolitiken när vi-diskuierar dess praktiska och faktiska innehåll. Vadsedan gäller resonemang om vad jag sysslar med må det väl vara enriksdagsman tillåtet all plita innan han pratar. Vissa pratar och kanske plitarsenare, men jag lycker all den andra vägen är den riktiga och jag tror alt denockså gagnar det man sä småningom har au säga i kammaren. Jaghar försöki att fråga mig: Vad kan en politiker eller politiker i pluralis haför invändning mot att elt i demokratisk parlamentarisk ordning utsett organ,som är föremål för all den insyn som den svenska demokratin känner när delgäller värderingar och beslutsfattande, handlägger detta? Vad kan det vara förrisk i detta? Frågan kvarstår obesvarad. Vadjag kan noiera är alt såväl fröken och som herr .Ahlmark menar att det är betydligt mindre risk med vad som fö rekommer inom de slutna rummen - om man får använda etl sådant bildspråk - på de olika förlagen. Statligtlitteraturstöd, m. m. Vadsedan gäller påslående all de borgerligas och ulskollsniajoritelensförslag gynnar de små förlagen, sä är del er uppfattning men inte de småförlagens, och jag tillmäter dem en viss sakkunskap på del här området. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Jag har ingenling alls emot att sitter och pillar hela dagenpä sitt anförande. Men jag lycker han kunde lyssna liiel pä deballen ocksä.Allt vad han har sagt här har bara varil dåliga upprepningar av fördomar ochdemagogi som redan är bemötta och avslöjade i diskussionen. Vadär det dä för risk all ha en central nämnd? Ja, det ar den risken au det blirsju, åtta, nio människor som kommer att bestämma vilken litteratur som skall fåslöd. Det är den risk för likriktning och anpassning till en förhärskandekullurelits värderingar som alltid finns när det gäller selektivt stöd med encentral nämnd. Istället har ulskottsmajoriteten och litteraturutredningen gåll in för attsprida maklen över litteraturstödet lill biblioteken runt om i landel och göradel med en sä generös modell alt så gott som all god och kvalificeradlitteratur kommer med i slödköpsordningen. Ärdet mindre risk med de slutna runnnen på förlagen? Det ärell väldigt förenklat synsätt. Det flna är ju att del flnns många förlag. Blirman refuserad pä ell.förlag, kan man gä till ell annal. Blir man refuseradockså på det andra, kan man gå lill det tredje. Men vi är inte nöjda med delta;vi vill dessutom ha möjligheler lill kredithjälp åt de små förlagen. Vi villockså i botten ha en slödköpsordning, soni underiättar för de små föriagen allge ut förlustböcker, vilket de har sä svårt all göra . Fortfarandekvarstår en fräga obesvarad: Om nu tycker att det är självklart meden "öppet värderande" central, en samhällelig nämnd, som skall gepengar till litteraturstödet, varför vill han dä inle tillämpa samma modell förpresstödet? Varför vill han ha aulomaliskl verkande regler när det gällertidningarna men avskyr sådana när det gäller böcker? () kort genmäle: 1 denna debatl har det då och då använts ord såsom insyn ochinflytande. En fackmannagrupp på detta område, nämligen bibliotekarierna, somhar kontakt med läsarna och är spridda över hela landet, duger inte. Bara avregeringen utsedda lekmän kan garantera insynen. Delvar kanske onödigt all begära replik, men jag måste få säga all jag lycker altdel är upprörande all missbruka honnörsord som insyn och inflytande på deltasätt. Jag måsle också få slälla frågan: Hur länge får vi ulan insyn frånsamhället, dvs. regeringsulsedda poliiruker, själva väfia vad vi vill läsa? () kortgenmäle: har pä känt maner visat hur man skall föra en debatl. Haninledde sitt anförande i talarstolen med att framhålla alt det över huvud tagetinte gick att föra etl resoneniang med mig. Det var hans sätt all inleda endebatt. Isin replik talade om att jag hade presterat demagogi och uttrycktetl antal fördomar, som redan hade avlivats i kammaren. Jag har intefattningsförmåga nog alt förslå all måste lägga ner som myckenenergi på all döda en redan död. Men de påståenden som jag gör i denna debatllever friska, därför all de bygger på grundläggande värderingar, som jag troratt samtliga kammarens ledamöier omfattar, nämligen all demokratiskt valdaorgan med insyn och skyldighet all klarlägga sina ställningstaganden förallmänheten och för intressenterna är det bästa vi kan sträva efler i dettasamhälle. Detär inle sä som man kan tro efler att ha lyssnat pä och ,att man inte, om vi nu får denna typ av handläggning av stödet tilllitteraturen, kan ge ul vilka böcker man vill på förlagen. sådant påslåendeär verkligen demagogi. skall belänka sig, när han försökerbeteckna andras inlägg såsom demagogiska. Han menar att detta skall innebäradödsstöten mol den fria utgivningen. Så är det inte. Förlagen kan utge vilkenlilleratur de vill precis på samma premisser som tidigare och förmodligen ocksånä samma grupp av köpare, de som har ekonomiska möjligheter att köpalitleraturen. Vår linje är alt nå nya läsarkategorier. I detta avseende skifiervi oss ål. Jaginledde med all konstatera alt de borgerliga i praktisk handling inte villfullföfia den linje som målformuleringarna för kulturpolitiken anvisar. Detberor på att ni reellt sett har andra värderingar än vi. Dä trorjag att detinte är någon idé att föra denna debatt längre. Jag betackar mig emellertid förden typ av diskussionsteknik som använder med tal om demagogi ochluftande av fördomar. Statligtlitteraturstöd, m. m. Fröken () kort genmäle: har sagl att det är väsentligt att vi ulformarkulturpolitiken efter de målsättningar som slogs fast av 1974. Jagvill helt instämma i detta. Del är ocksä en bit av bakgrunden lill de yrkandensom jag har ställt här i kammaren. Jagnoterar att i sin replikomgång inte på någol säll har berört KF:sremissyttrande. påslår att det är att föfia en moderat linje, närman hävdar att man vill ha ett automatiskt verkande system. Jag utgår ifrån allKF, när man yttrade sig över liiieraiurulredningens förslag, inte sväVade iokunnighet om de mål som skulle ange för kulturpolitiken. Då såg KFoch det uppenbariigen inte sä all ett automatiskt verkande systeminnebär all man går på en moderat linje eller en linje som skulle strida mot dekullurpolitiska målsättningarna. Jag förutsätter att man i så fall inte hadestannat för den ståndpunkt som man intog. 9 prolokoll 1975. Statligtlitteraturstöd, m. m. HerrAlsén har alltså sprungit ifrån det yttrande som jag förmodar all han har varitmed om att utarbeta, och del finns anledning all slälla frägan varför han gjortdet. Del gäller för socialdeniokraterna att i debatien klara sig ur den svårasituation som de har hamnat i, och jag förmodar att del är anledningen till attherr i sitt inlägg inle har berört hur det komnier sig all han inleär beredd att understödja den linje som KF har företrätt liksom sä många andraav de remissinstanser som har yttrat sig över litteralurutredningens förslag. HenSJÖHOLM (fp): Självfallet skall jag inle försöka utvinna några nya argument ur denhär deballen. Jag skall inte heller upprepa dem som redan har anförts, även omdel efiest är en populär sysselsättning i den här församlingen. Jag skall barai all korlhel motivera varför jag i elt visst hänseende kommeratt rösta på ettsätt som annars måhända skulle kunna överraska någon. Närdet gäller litieraiurstödet finns del tvä förslag, och jag har funnii allreservanternas innebär väsentliga fördelar, om man betraktar det utanförulfaliade meningar och ulan ovidkommande bindningar. Det innehåller enprispressmekanism som måsle anses värdefull - bra böcker måste bli billigare.Reservanternas förslag ger vidare . mer i stöd lill barn- ochungdomslitteratur, och del inle minst väsentliga är all deras förslag har ensåvitt jag förslår massiv uppslutning från kulturarbetare och derasorganisalioner. Dethar talals mycket om risken för otillbörligt agerande i den nämnd inomkulturrådet som skulle handlägga ersättningsfrågorna. Den risken trorjag kan eliminera med rigorösa beslutsprocessbestämmelser, exempelvis all delfordras enhällighei för att utesluta ett visst verk som efiest skulle kunnapåräkna stöd. Jag har alltså, herr talman, funnii allreservanternas förslag bäst tillgodoser de intressen som vi är ute efter attfrämja. Jag vill därför yrka bifall lill reservationen 1 och som en föfid däravocksä till reservationen 3. Hen (): Efler deklaration kan jag korta av mitt anförande rättväsentligt. visar en klarsyn som inte delas av hans borgerligavänner, och som han sade har argumenten upprepats i en massa inlägg. Jag villemellerlid tillägga ytterligare ett argumeni när det gäller lilteraturslödel.Jag vill erinra om att samma slutsatser som departementschefen anför somlalesina'n för ett riktat kullurslöd - en uppfattning som ocksä jag omslutermed stor entusiasm - uttalades av i remissvaret överlitieraturutredningens betänkande. Del bör kännas betryggande förpropositionens författare alt i denna fråga slå på samma sida som en akademivars höga syfte är att slå vakt om snille och smak. som en samling litterärapoliiruker föratt knyta an till ett annal anförande Nr 89 som har hållits här i dag.Akademien har gjort oss fiänslen att den har Fredaeen den spårat upp en hel delstora litterära prestationer som därigenom kunnat 23 mai 1975 bli tillgängliga för en slörreallmänhet. långt innan sentidamarknadsförare strömmade ut från handelshögsko- Stadigt lilleraliir-lornaoch liknande utbildningsanstaller för alt med kalkylernas vägled- stöd, m.m. ning sätta i gång reklamkampanjer för vissa böcker och låta bli att lanseraandra. Ledamotenav kulturulskoltet och styrelseledamoten i kan sannerligen inte beskyllas för all ha varit över måttan lyhörd förde meningar som kommit till uitryck i hans eget förbund i den här frägan.Senast vid hållna värslämma klandrades herrSundman för sitt agerande. 1 motsats till har utbildningsministernvaril mycket lyhörd för Författarförbundels fackliga och kulturpolitiska krav.Även borgerliga författarkolleger har slutit upp pä sanimalinje. bevekelsegrunder för att inte föfia propositionensriktlinjer är fördolda. Vi vet att är emot denlinje som drivs i proposiiionen, medan däremot klart haruttalat sig för ell riktat kulturstöd, och del är att hoppas all invalet avherr i skall bekomma honom väl. Jag begärde ordel främst för all få säga något om den andra sektorn sombehandlas i propositionen, men som inte på långt när mött sanima uppmärksamhetsom litteraluravsniltel. Det gäller filmen. Förall analysera och föreslå åtgärder och föratt förbättra filmens villkorarbetade en utredning i sex är. Vi som deltog i detta arbete ansåg all mängaförslag var alt uppfatta som frälsarkransar till en bransch i-nöd. Vi hade somen första utgångspunkt all slå vakt om mångfalden beträffande fllmulbudel, ochdet väsentliga var att stödåtgärderna skulle bli selekliva. Utredningsresultatetvisade att biografdöden var mycket omfattande, mänga samhällen har endaslen och niånga saknar hell biograf och publiken slår alldeles ulan alternativ.D'en svenska filmproduktionen omfattade, när utredningen böriade sitt arbeienågon gång 1968. en årsproduktion på 32 långfilmer och hade när vi var islutskedet av arbetet minskat till endasl 141ångflliner pä ett är. Den inlernationella konkurrensen är hård - i var storbolagens marknadsandel 1972 hela 94 96. Dessa bolag har även stor makt i . Densvenska filmproduktionen var ocksä pressad av TV:s expansion och prispoliiiksom höll på alt leda lill ett kulturpolitiskl kalhygge -elt kulturpolitisklbaggböleri. Vidsidan av denna utveckling har besöksfrekvensen på biograferna sjunkit kraftigi. rör del sig om 23 miljoner besökare . Mol den bakgrunden hade del säkert varit enkelt all socialisera hela den svenska filmbranschen. Företag brukar ju bli till salu när lönsamheten 131 Statligtlitteraturstöd, m. m. sjunker under en vissnivå. Ulredningenarbetade emellertid i tron på att biandekonomin utgör garanti för störstamöjliga mångfald i kulturutbudet. Därför presenterades resultatet i hägnet avdel löpande filmavtalei och . Som en väg till ökad balansinom denna sektor föreslog utredningen elt samarbete mellan ochFilminstitutet. Genom regeringens initiativ har också ätgärder vidtagits ilinje med utredningens förslag. Iuiredningens slutskede - denna ulredning som skulle garantera mångfalden isvensk filmproduktion - var emellertid framme för alt på nytt öka sillinflytande pä såväl kullur- som opinionsbildningens område. Molden bakgrunden har detta senasie maktpolitiska spel från sida inlebehandlats av ulredningen. 1 betänkandet flnns emellertid ett särskilt yttrandesom jag vill rikta kammarens uppmärksamhet pä. Det är undertecknat avutredningens ledamöter regisören , Folkets Hus-chefen , chefen för och jag själv. I värtsärskilda yttrande när vi avslutar delta arbete säger vi: "Underutredningsarbetet har det emellertid enligl vär uppfattning blivit uppenbartatt filmfrägorna i vissa avseenden inle kan lösas isolerat bör ses i etlslörre sammanhang än som täcks av utredningens mandat. Här åsyftas i förstahand det som i den allmänna debatten kallas kulturkommersialismen, dvs. detförhällandet alt väsentliga sekiorer inom kulturområdet utsätts för enhårdnande kommersialisering, vilket bl. a. tar sig uttryck i en starkkoncentration av kapital och makt till enskilda förelag." I yttrandet framhållesvidare: "Inovember 1973 tillkännagavs all köpt del största svenskafilmbolaget, AB . Med hänsyn till att utredningen däpraktiskt taget slutfört sitt arbeie har denna ur media-politisk synpunktbetydelsefulla händelse inte beaktats i betänkandets text. Enligt uppgift frånsåväl som berör köpet inte bara filmomrädetutan även-nya audiovisuella medier såsom kabel-TV och videogram. Delförhållandet att viktiga sektorer av litteraluromrädel, veckopressen,dagspressen, filmen och kabel-TV och videogram kontrolleras avsamma ägargrupp är ägnat alt inge stark oro, inte minst med hänsyn lillåterverkningarna på opinionsbildningen. Storadelar av delta frågekomplex faller utanför utredningens mandal. En närmareanalys av frågan hade dessutom medfört försening av utredningens arbeie ochdärmed försening av genomförandet av de för den svenska filmpoliliken angelägnaförslag som framläggs i detta betänkande. Vivill emellerlid genom detta ullalande understryka dels anledningen till attkonsekvenserna av köp av inte behandlasnärmare i detta belänkande, dels vikten av en analys av kullurkoinmersialismensproblem, inte minst ägandeförhållanden och därmed sammanhängandemonopoliseringstendenser, samt genomförandet av åtgärder som kan visa sigpåkallade därav från kullurpolitiska och mediapolitiska synpunkler." Sälängt citatet av vad vi hade att säga i utredningens slutbetänkande. Jag lyckerdel kan vara värdefullt för dem som fastnat i den gaminal-liberala filosofinoch drömt sig kvar där att närmare studera den härda kapitalistiska verklighetsom omger oss. Moldenna bakgrund är det naturligt all utredningsarbetet mäste fort-sälta på film-och massmediaområdena. Våra förslag fär därför i vissa fall ses som ullryck fören försöksverksamhet som pä måste utvärderas. Det har också visatsig nödvändigt att andra utredningar tar itu med uppgifter som inte låg ifilmutredningens mandat. Talet om blandekonomi fär inte bli honnörsord sompassar vissa kretsar . Så,herr talman, några ord om det föreslagna fraklslödet för film, som är av stonprincipiellt inlresse. Det gäller också här kvalitetsbedömningar, liksom i dendiskussion som vi harvaril upptagna med , främst pälitleraluromrädet. Nuhar departementschefen ännu inle lagit ställning till denna fräga, men debattenom elt evenluelll urvalsförfarande är i högsta grad besläktad med debatten omlilteraturslödel. Det är ocksä stimulerande att veta alt föfier dessa frågor med stort inlresse och har en egenarbetsgrupp som studerar bl. a. dessa massmediafrägor. Enmajorilel i filmulredningen ansåg det motiverat att kvalitetskriterierna måstevara avgörande om fraktstöd över huvud taget skall till-lämpas. Enhelt annan uppfattning företräddes av min bordsgranne i utredningen, kammarensvice talman , som i en läng reservation tagit avstånd frånalla tankar på kvalitetsgradering i anslulning lill samhällsstöd viddistribution av film. En formulering i reservation belyser deltadiffusa länkande. Där säger bl. a.: "Fördelen med ellgenerellt slöd är all det är enklare all administrera jämfört med eltselektivt. Själva urvalet förutsätter dessutom beslut som kan blikontroversiella." Jag tror, herr talman, all inte ens självaste -hadekunnat ullrycka läl-gå-liberalismens filosofi på ett bättre sätt Jaghar full förståelse för att utbildningsministern låtit frågan om fraktstödanslå tills vidare. I proposiiionen omtalas all förslaget om fraktstödmottagits posilivi av remissinstanserna men alt beredningen av denna fräga ännuinte avslutats. Om det tilläts mig att i elfte limmen lägga ytterligare någrasynpunkler pä frägan om fraklslödet, vill jag erinra om all denna form avriktal kulturstöd behandlades innan del var känt hur lilleralurutredningenskulle ta slällning till sina stödåtgärder. Fullt klarl är emellertid all detföreslagna fraklslödet är en alldeles för blygsam Statligllitteraturstöd, m. m. 10Riksdagens protokoll 1975. Statligt Utteratur-stöd, m. m. stödåtgärd för attverkningsfullt öka spridningen av kvaliteisfilm. Såväl remissinstanser sombetydande grupper bland de starkt opinionsbildande pä det kulturella områdethar samma uppfattning. All sedan dessa selektiva stödåtgärder skulle uppfattassom kontroversiella - som befarar - var just vad ulredningsmajoriletenönskade. Vår avsikt var nämligen att åstadkomma en betydligt livligare debattoch etl Slörre inlresse bland en bred allmänhet för filmen över huvud laget.För skall det urusla fllmulbudel slås ut - och det vill väl alla i dennakamniare medverka till - kan detta ske endasl genom upplysning, livligtengagerande debatt och ekonomiska stödåtgärder av en sådan omfattning alt deger tillräcklig effekt. Trotsde punktinsatser som föreslagits, bl. a. för visning av kvalitetsflim - därFolkels Hus-rörelsen gör banbrytande insatser - vill jag som allmänt omdöme omkulturpropositionens förslag på filmens område uttala besvikelse mot bakgrundav filmutredningens långtgående förslag. Utredningens förslag innebär ensatsning med ca 20 mifi. Det gällde förslag till åtgärder i olikaavseenden för att en filmpolitik skulle skapas som kan fö:rändra de nuvarandehell olillfredsställande förhållandena på della område. 1vissa borgerliga reservationer förekommer en del överbud men jag kommer ändåatt föfia de förslag som mina partivänner signerat då jag förutsätter att dessafrågor kommeratt tas upp av utbildningsministern vid nästa ..Viförväntar oss nämligen elt samlat grepp som radikalt fär återverkningar påolika områden. Skall kulturkommersialismen kunna angripas i grunden, utgör enmedveten satsning på såväl barn-soin vuxenfilmen en grundläggande fråga.Riksdagen har ju också genom beslul hemställt om insalser molkulturkommersialismens nedbrytande krafter. Enbetydligt kraftigare satsning på della område motiveras också av att redan vidnästa års lär vi ju - mot bakgrunden av mass-mediaulredningensbetänkande - fä behandla censurfrägorna på filmens område, enförhandsgranskningsmelod som har anor i vårt land .