prot · FY0941 · 1975-12-31 00:00:00 — Närdet gäller undervisningen har problemel med de stora klasserna under mänga årdebatterats och kritiserats, men ekonomin har lagt hinder i vägen för enminskning. Bara all minska med en enda elev skulle - har det sagts - kostastora pengar och skulle inle ge något reellt resullal. Genomall använda resurslärare har många skolor inom ramen för skolstadgan haftmöjlighet att göra en uppdelning av klasser för stöd-och gruppundervisning. Delfinns skolor som har lyckats minska klass-storleken radikalt och som har begärtatt få fortsätta med delta med hänvisning lill vunna erfarenheter. Beträffandefrågan om fritidsverksamheten ligger försöksverksamheten hell i linje med deinteniioner som förespråkar. Med ökade resurser skulle denverksamheten kunna utökas och kritiken som framförts i samband medSIA-utredningen mildras, då föräldrar, lärare och elever genom praktiskaerfarenheter får klart för sig vad ulredningen innebär. Attskolorna inte är problemfria är alla medvetna om. Men genom extra åtgärder harskoltrötta elever kunnat få stöd. Skolket har minskat. Lärare som varit färdigaalt ge upp har kunnai få hjälp. Nyinflyttade elever med speciella svårigheterhar kunnat las om hand pä elt särskilt sätt. Medvad som sagts kan det lyckas att de 30 mifioner som använts har räckt til!väldigt myckel, och enligt de redovisningar som föreligger har pengarna använtsväl. Men behovet av resurspengar är naturligtvis större. harberäknat behovet till dubbla beloppet, 60 miljoner, och det har vpk i sinmotion och reservation föreslagit. Utskottetsskrivning är positiv till användningen av s. k. SÅS-pengar men menar att manförsl när ansökningstiden för extra förstärkning har gått ut ochmedelsbehovet lättare kan överblickas bör regeringen - om medelsbehovelavsevärt överstiger vad som förutsätts - lägga fram förslag om ytterligaremedel pä lilläggsstat för /76. Vänsterpartietkommunisterna har yrkat på ett fast grundbelopp. Vi menar att detta underlättarplaneringen i de lokala skolorna, så alt de svårigheter som fanns i samband medresurstilldelningen inle behöver upprepas. Vi har naturligtvis ingenting emotatt mera pengar anslås, om behov föreligger, men den skrivning som utskollethar gjort kan enligt vår mening leda lill en bristande planering avverksamheten, eftersom man inte vet vilka medel som ställs till förfogande.Vårt yrkande är därför, herr talman, bifall lill förslaget om de 60 mifionerna. Anslaglill det obligatoriska skolväsendet m. m. Hen i Ariöv (s): tillstyrker i sill betänkande nr 4 anslag på i delallra närmaste 5 mifiarder kronor till det obligatoriska skolväsendet. Det ärmer än en fiugondel av statens samlade utgifter. Trotsall del lill utskottets belänkande har fogats tio reservationer och tväsärskilda yttranden är utskollet i del allra mesta enhälligl. Hälften avreservationerna gäller frågor där antingen utredningar pågår ellerut-redningsbeiänkanden är ute på remiss och där utskottsmajoriteten anser attresultaten av dessa utredningar och remisser försl bör avvaktas, innanriksdagen begär vidtagande av några åtgärder. Reservationen1 gäller frågan om hemspråk som alternativt tillvalsämne pä grundskolanshögstadium. Vad beträffar angelägenheten för invandrarbarn att få dennamöjlighet lill undervisning i sill hemspråk är del ingen skillnad iuppfattningen. Det gäller närmast finska, ser-bokroaliska, grekiska ochturkiska. Inom har tillsatts en särskild arbetsgrupp föralt utreda invandrarbarnens utbildningssituation i och gymnasiet,och den arbetsgruppen skall närmare belysa hemspråkets ställning pä högstadiet.I pågår en försöksverksamhet med finska och samiska somtillvatsämnen, och arbetsgruppen skall pröva om erfarenheterna från denverksamheten kan ulnylfias även när del gäller andra minoritetsspråk.Utskottsmajoriteten anser all denna arbetsgrupps förslag bör avvaktas, inteminst därför att det förslaget kommer alt avlämnas . Reservationen2 gäller frågan om särskild läromedelspersonal. har laglfram förslag till en ny personalorganisation för läromedlen i . Jagvill här nämna alt de fackliga lärarorganisationerna inte är eniga om dettaförslag. TCO har tillstyrkt förslaget men har avstyrkt det, vilket kanskekan intressera åtminstone en av reservanterna. har också vidrörtangränsande frågor och utskottet förutsätter att denna personalfråga kommerunder behandling i samband med propositionen om skolansinre arbete, och därför avstyrks molionen 1395. Beträffandeden fråga som tas upp i reservationen 3 är skillnaden mellanutskottsmajoriteten och reservanterna den att majoriteten anser att re- Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. geringen åtminstone t, v,skall fortsätta alt ha bemyndigandet att ge kommun rält att bedrivaförsöksverksamhet med friare resursanvändning. Redan i fiol uttalade sigutskottet positivt om en sådan försöksverksamhet, och vill även i årunderstryka denna uppfattning, I molionen 823 föresläs alt skolstyrelsernasjälva skall äga besluta om disponeringen av anslaget lill förslärkningsresurser,I reservationen föresläs emellertid alt skall få bemyndigandeatt medge kommun rätt alt bedriva sådan försöksverksamhet. Utskottsmajoritetenvill även här avvakta behandlingen av SIA-betänkandel. Utredningen om skolan,staten och kommunen, den s. k. , behandlar också denna fråga ochhar - f ö. efter del alt della utskottsbetänkande justerats - gett utelt delbetänkande, där bl. a. denna fråga behandlats. Delta belänkande skallnu sändas på remiss lill olika instanser. Del är ännu en anledning till attvänta med etl ställningstagande från sida. Reservationen4 kommer i likhet med de tre första från moderata samlingspartiet. Härföreligger det en intressant skillnad mellan reservationerna 3 och 4.Reservanterna har i reservationen 3 fullt förtroende för och är beredda attutan hänsyn till remisstider och annat acceptera utredningens riktlinjer. Ireservationen 4 har däremot della förtroende hastigt försvunnit. Här vill manha en redogörelse för vissa av de försök med friare resursanvändning somförekommit i vissa kommuner. Som erinrade om lämnar kommunernavafie är en redovisning lill ulbildningsdeparlemeniel över de olika försöken.En utvärdering av anslaget till särskilda åtgärder pä skolområdet pågår inomskolöverstyrelsen, och beräknas denna utvärdering varafärdig. Ireservationen 5 från vpk yrkas bifall lill motionen 1369. Denna moiion spänneröver hela vårt skolsystem. Vissa delar av molionen kommer säkerligen upp isamband med propositionen med förslag till en universitets- ochhögskolereform, och därför gör jag inga kommentarer på dessa punkter. Imotionen föresläs en utredning om skolsystemets mål, och utskottsmajoritetenavstyrker förslaget. 1slor enighet har beslutats reformer pä och gymnasieskolansområden. Läroplanen för innehåller mycket av de målsättningar somföreslås i motionen. Del gäller emellertid nu enligt utskottets uppfattning iförsta hand all se till att de reformer som har beslutats verkligen fullföfis.Delta gäller inle minst läroplanens intentioner att den enskilde eleven skallsättas i centrum. Olika utredningar i della syfte pågår eller har nyssavslutats. Del bedrivs dessutom etl betydande pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete. Jag vill i detta sammanhang också erinra om betydelsen avall de politiska ungdomsorganisationerna får tillfälle att medverka i skolornaliksom andra folkrörelser, inte minst fackföreningsrörelsen. Beträffandereservationen 6 om huvudlärarfiänsler för specialundervisning kan jag varalika kortfattad som utskottet är i sin skrivning. Vi hänvisar kort och gottlill all denna fråga kommer alt prövas i samband med SlA-proposilionen. Anslagetlill särskilda åtgärder på skolområdet är relativt nytt. Del utgick förstagången under del föregående budgetåret och då med 15 mifi. Det har sedanfördubblats lill 30 mifi. I moiioner från dels och ,dels kommunisterna har föreslagils betydande ökningar av dellaanslag, och förslagen har föfits upp i reservationerna 7, 8 och 9.Utskottsmajoriteten är lika medveten som reservanterna om betydelsen av dessasärskilda medel. Det framgår ju också av redogörelse altanvändningen av dessa pengar haft en positiv inverkan i flera avseenden. Jagvill emellertid erinra om all dessa anslag skall vara lill en förstärkning avresurserna där speciella elevproblem gör sig gällande. Del skall här inte varafråga om utökade statsbidrag lill verksamheter som tidigare bedrivits. Bidragfår endasl utgå till nya aktiviteter. Delär naturligtvis omöjligt all vela vilket behov av sädana medel som kommerall finnas för /76. går tiden ut för ansökanom bidrag för nästa budgetår. I detta läge tillstyrker utskottsmajoritetenförslaget i budgetpropositionen men vill föreslå att ullalaalt regeringen bör lägga fram förslag på lill-läggssiat om ytteriigare medelifall det skulle visa sig alt del behövs avsevärt mera när behovet kanöverblickas. Vi vill inte nu binda oss för något visst ytterligare belopp utanvill vänta lill dess att vi vel om och - i sä fall - hur myckel som verkligenbehövs. Bidragetgår främst till kommuner i storstadsområdena där behovet är störst. Men ävenandra kommuner, bl. a. med slora invandrargrupper, kan få bidrag. Någotullalande om de speciella glesbygdsområdena vill inle utskottsmajoritetentillstyrka. De problem som kan finnas i dessa områden är i regel av annankkaraktär än de som detta anslag skall användas lill. Närdel gäller specialskolan har del i regeringens förslag skett en väsentligupprustning utav bl. a. fiänsieorganisationen. Delta är hell i enlighet medden prioritering som gjorts om utbildningen inom handikappområdet såväl inomgrundskolan som inom gymnasieskolan. Trots dessa ökade insatser har delnaturiiglvis, här som på så mänga andra områden, blivit elt överbud fråncenterns sida i tvä olika moiioner med olika förslag - det ena litet meraförsiktigt än det andra. Reservationen 10 frän miltenpartierna lar fakiiskihänsyn till ökningen i regeringens förslag och föreslår endasl en fiänsl utöverregeringsförslagel. Ulskoitsmajorilelen har för sin del ingen erinran mol denprioritering som gjorts av ulbildningsdeparlemeniel och yrkar avslag på bådamotionerna. Jag yrkar bifall lill utskottels hemställan på samtliga punkter. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Hen NORDSTRANDH (m) kortgenmäle; i Ariöv har som en skarpsynt detektiv tyckt sig skönja etlvisst motsatsförhållande mellan reservationen 3 och reservationen 4, i såmåtto att reservationen 3 skulle bygga på ett fullt Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. förtroende för ochdess verksamhet, medan reservationen 4 skulle bygga på föga eller intetförtroende för , vill jag inle deklarera den grad av förtroende för SIAoch för vad uträttat som jag har, men det resultat som kommitfram lill är ändå felaktigt. Vi kan ju inle vara hell utan förtroende för SIAoch dess möjligheter all göra en hel del när vi vill lägga den utvärdering avförsöksverksamhet utanför som gjorts i just i ;s händer.Otvivelaktigt besitter och dess ledamöter en stor erfarenhet på del härområdet när del gäller all göra utvärderingar och insamla material. Jag lyckeratt ulredningen bör få använda den erfarenheten och göra del som vi föreslagitoch som vi anser vara helt nödvändigt all göra, innan vi kan ta slutgiltigställning till SIA-förslagen. Del vittnar väl, , ändå om all viinle har förlorat allt förtroende för . iSlaffanstorp (c) kort genmäle: Del som i anförde om alt utbildningsdepartementetstannat vid 30 mifi. även verkar föga övertygande. Faktum är att delbehövs mer pengar här och all anvisade medel kommii lill myckel positivanvändning under del år de disponerats. Utskottet anför självt all effekternaav anslagen minskar på grund av olika kostnadsslegringar och det märker man jumycket väl pä mänga häll. Eftersom 66 milj. kr. begärdes är jagövertygad om att del är motiverat med en uppräkning, och del rält snart. Jaghar inle alls blivit övertygad av resonemang på den punklen. Färjag sedan, medan jag har ordel, säga några vänliga ord lill min vän herrNordstrandh, som bemötte mig något i sitt första anförande. Han nämnde något omalt del var lärarorganisationerna som föreslagit della anslag. Ja, herrNordstrandh, jag kan läsa ur min manus igen: Efter en framställning frånlärarorganisationerna inom skolan förelade utbildningsministern riksdagenförslag om särskilt anvisade medel. Jag har alltså inte gjort anspråk pä altvara någon förslagsställare, som lydligen försökte göragällande. HerrNordstrandh förde också ett litet resonemang om de praktiska åtgärderna iundervisningsplanen, som jag log upp. menar all vi hoppat päden vagnen försl nu , men jag har ett gott minne av att vi vidvafie läroplansrevision framhållit betydelsen av dessa åtgärder i motioner ochreservationer. Jagtycker inte heller del finns skäl att dra upp någon SIA-debatt men jag villgärna ha sagl, som en kommentar från utskollsmajoritelens sida när del gällertalet i reservationen om försiärkningsresurserna, all det inte är så förfärligtenkelt att bara gå in och säga; Kan vi få förslärkningsresurser etablerade ivår kommun pä försök. I del förslag som lägger fram är även basresurseninräknad pä alldeles speciellt sätt. Basresurserna i den gemensammaresurstilldelningen har ökat i förhållande till övriga resurser. Därför finnsdet kanske skäl all vänta etl lag för att få en rättvisande tilldelning. Underdelta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrNYHAGE (m) kon genmäle; I min anförande berörde jag reservationerna 1, 2 och 3, där konkretaåtgärder föresläs för en förbättrad undervisning. 1 sin plädering föruiskottsmajoritetens förslag hade i Ariöv inte myckel att andra isjälva sakfrågorna. I samtliga fall åberopade sittandeutredningar eller remissbehandling av utredningar, i första hand . Jagbeklagar den inställningen, som verkligen inte löser några problem. 1 allsynnerhet gäller detta frågan om den friare resursanvändningen. Jag ärövertygad om all della skulle vara till gagn för många elever och finner alltsåinle anledning alt vi skall behöva vänta. Tillherr i vill jag bara säga all jag nogsamt preciserat vadjag menar med den fria resursanvändningen, och jag har alltså inle dragit inbasresurserna i sammanhanget. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. HerrJÖNSSON i Ariöv (s) kort genmäle: Jag vill erinra om att kommuner som varitförsökskommuner skall lämna remissvar om SIA-betänkandel. Dessa kommuner hardå möjligheter att själva göra en bedömning av sin försöksverksamhet. HerrNordstrandh tyckte inte om det jag sade om inkonsekvenserna mellanreservationerna 3 och 4. Herrar Nordstrandh och Nyhage är säkeriigen duktigapedagoger, men det är väl ändå alt förhäva sig när de lycker att det intebehövs något ylleriigare resonemang när de och SIA-utredarna är överens. Mennär de är oeniga med , då anser de att det behövs ylleriigare utredning. Det är visserligen riktigt, iStaffanstorp, att del i fiol hade kommii in ansökningar pä 66 milj. kr. Men kanherr garantera alt samtliga dessa mifioner var avsedda all gå tillsådana nya åtgärder som del är fråga om? Jag förstår alt del kan finnas ett visstbehov hos miltenpartierna av all här komma med överbud som i sä många andraavseenden. har talat för 50 milj. kr. Om man i propositionenhade föreslagit 50 mifi. är jag ganska övertygad om att iSlaffanstorp hade talat för 60 mifi. och alltså hade biträtt fruLantz reservation. iSlaffanstorp (c) kort genmäle; Får jag bara upplysa i om all värt resonemang byggerpå SÖ:s peiiiaskrivning. Jag föreställer mig alt den är väl fotad och välundersökt. Vi har alltså inte lagl något överbud utan tvärtom prutat 10 mifi.kr. på SÖ;s bud. Det vill jag rent upplysningsvis tala om för min vän herrJönsson i . Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. tn. Hen NORDSTRANDH (m) kortgenmäle: är i Ariöv ute pä osäkra vägar och på svag is. Hansäger att kommunerna skall göra utvärderingen av den försöksverksamhet som dehar bedrivit. Inte skall den utvärdera som själv har bedrivitförsöksverksamheten - det är ju helt omöjligt ur objekti-vitelssynpunkt. Detvar väl ändå litet obetänksamt. Jaghar inte, i , påstått att har tagitinitiativet till dessa SÅS-pengar; det vare mig främmande. Men jag sade alt detvar bäst att peka pä all initiativet tagits från lärarorganisationerna, innanherr lade beslag också pä det initiativet. Han hade ju laglbeslag pä del gamla kravet att vi skall ha mer praktiska inslag igrundskoleutbildningen. Del var alltså en rent preventiv åtgärd från min sidaoch ingenting annat. Hen i (fp); Tredje gängen gillt är etl gammalt talesätt. För tredje året i radbehandlar frågan om ändring av regelsystemet i så allstödundervisning för invandrarbarn poängberäknas. Förstagången frågan kom upp var jag ensam motionär. har allt flerstött motionen. går den igenom. Det betyder att en Slor orättvisa avskaffas. Eftersomdel finns ell förslag om hur denna poängberäkning skall gå lill, behövs endasten ganska enkel ändring av en paragraf i skolstadgan. Del är angelägel attändringen kommer snabbi, så att kommunerna kan räkna med denna poängberäkninginnan man slutligen fastställer skolplaneringen för nästa läsår. Denna reformhar dröjt så länge all den när den nu kommer måsle kunna påverka undervisningennästa läsår. De eventuella föfidjusteringar och anvisningar som erfordras försjälva statsbidragsansökan kan vänta. De behövs inte förrän betydligt . 1två andra motioner, nr 547 och 548, har jag fört fram ett par frågor, som gällerkostnadsfördelningen mellan stat och kommun i vad avser invandrarundervisningeni . Båda motionerna är avstyrkta av utskottet. 1 det ena fallethänvisar man lill SIA-ulredningen och i del andra till . 1 detförsta fallet h'änvisar utskottet dessutom lill . Omman läser proposilion 1975 angående invandrar- och mi-noriletspolitiken,finner man alt problem i samband med undervisning av invandrarbarn och därmedsammanhängande frågor hänskjuis lill en av statsrådet i december1974 tillkallad arbetsgrupp. Denna arbetsgrupp skall enligt propositionen, s.71, komma med förslag redan detta år. 1samma proposition behandlas på s. 76 och 77 invandraruiredningens förslag omstatsbidrag till invandrarbyrå och särskilt avgränsad kommunalinvandrarfunktion. Till den senare gruppen borde ju invandrarkonsu-lenternahöra. Här säger statsrådet alt statsbidrag till kommunerna förverksamhet bland invandrare skall ses över i ett vidare sammanhang. Alltsåtre bud om hur frågan om statsbidrag till vissa kommunalainvandrarfunktioaer skall behandlas. fnvandrarpropositionen säger den särskilda arbetsgruppen på det enastället, och på det andra stället antyds en ny utredning. Kan statsrådetmöjligen lämna besked om hur det skall bli? k. särskilda åtgärderna pä skolområdet har varit uppe lilldiskussion. Den debatten skall jag inte della i, men utifrån en konkretsituation vill jag ta upp en mera principiell diskussion, som rör myndigheternashandläggning av detta ärende. Pengarnaför särskilda åtgärder skall nu fördelas mellan olika kommuner för altanvändas under det läsår som böriar . I stort sett går pengarna tillalt anställa personal. Just nu är man i full färd med all ute i kommunernalägga sisla handen vid planeringen för skolorganisationen under nästa läsår..Att få planeringen klar tidigt är viktigt ur flera synpunkter; bl. a. kräveralla anställda besked om de kan få fortsatt arbete nästa är eller måste sökasig på annat håll. De som är avlönade med pengar från anslaget för särskildaåtgärder, de s. k. SÅS-pengarna, kan inle erhålla delta besked förrän kommunernahar fält fördelningen av pengarna från SÖ. /75 fick besked angående pengar försärskilda åtgärder från SÖ. Beslutet i SÖ fattades . Det tog alltså25 dagar all skicka etl brev frän lill . Detta är inle bra. Den14'juni fattades beslut också för 67 andra kommuner. När de fick besked vetjag ej, men troligen fick de del som . Kommunerna måste ha besked senast i börian av maj. Annars kan maninte klara berättigade krav från de anställda all få veta hur nästa läsårblir. Dessutom kan personalen på rek-lorsexpedilionerna inte få semester hursom helsl. Ledigheten bör las ut under sommarferierna. gör attskolorganisationen måsle vara klar före läsårets slut. beslutade är1974 om de s. k. SÅS-pengarna . Desärskilda åtgärderna skall sältas in i skolor där eleverna av olika skälbehöver särskilt slöd. För all få kontinuitet i denna verksamhet ärdet viktigtatt kunna behålla personal som skapat kontakt med eleverna. Själva tanken bakomanslaget urholkas om det går till som del gjorde . Vem stannar hos enarbetsgivare som inle kan lämna besked om man fär fortsätta all jobba ellermåste gå? Då tar man del säkra för del osäkra och söker annat arbete. Ävencentrala myndigheter som sysslar med skolan borde ta hänsyn till de människorsom jobbar ute på fältet. Jagförutsätter att statsrådet ser till all pengarna från anslaget för särskildaåtgärder fördelas så all kommunerna har besked . Situationenfrån fär inle upprepas. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Överläggningen var härmedslutad. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar Nordstrandh och Nyhage i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsulskollels hemställan i betänkandetnr 4 punkten 1 mom, 5 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar Nordstrandh och Nyhage i motsvarandedel. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar Nordstrandh och Nyhage, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punklen 1 mom, 7 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar Nordstrandh och Nyhage, Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. räkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar Nordstrandh och Nyhage, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Anslagtill del obligatoriska skolväsendet m. m. Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i beiänkandelnr 4 punklen 1 mom, 8 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar Nordstrandh och Nyhage, Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherrar Nordstrandh och Nyhage, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punklen 1 mom, 9 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av herrar Nordstrandh och Nyhage, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m.