prot · FZ0935 · 1975-12-31 00:00:00 — "Defackliga problemen som skapas av de multinationella företagens verksamhei är iprincip desamma som möter i all facklig verksamhei. Men genom demultinationella företagens storlek och internationalisering förskjutsstyrkeförhållandena lill kapitalets fördel. De positioner somfackföreningsrörelsen efter mänga års kamp lyckats uppnå urholkas genom demultinationella företagens ökade betydelse i ekonomin." Imin interpellation har jag anfört några utdrag ur den skarpa kritik som i defackliga huvudorganisationernas tidskrifter riktats mol koncentrationsutredningensbelänkande. Jag skall här bara erinra om några av dem. IFackföreningsrörelsen säger LO:s expert på multinationella företag bl. a.:"Den enda effekten som betänkandet har är att det pacificerar och slätaröver problemen med de multinationella företagen". I en artikel iTCO-tidningen sägs det:"Sammanfattningsvis måste konstaleras alt detföreliggande dokumentet från konceniralionsutredningen inte fyller devetenskapliga krav som det finns anledning all ställa på en produkt från en statlig utredning. Frånfackligt håll måste nu krävas en ny statlig utredning som lar upp allade frågeställningar som misshandlats eller ej behandlats avkoncentrationsutredningen." Det här är knappast något forum för en diskussion av de vetenskapligakrav som bör ställas på en doktorsavhandling. Däremot vill jag ultala min storaförvåning över atl detta resultat av en privatmans vedermödor läggs fram somett betänkande av den statliga konceniralionsutredningen. Denna har därmedtagit på sig ansvaret för produkten, och då måste det sägas rent ut atlutredningen inte har fullgjort de skyldigheter som åvilade den enligt de givnadirektiven. Jag måste t. o m. beteckna del som en skandal atl man skiljer sigfrån det högst allvarliga problemet om de multinationella företagen och derasverkningar på detta sätt. Utredningenhar nu sänts ut på remiss, och industriministern vill i väntan på remissvareninte säga så mycket. Han säger sig dock dela den oro för de multinationellaföretagens utveckling som bl. a. kommer fram i de tidskriftsartiklar jagrefererat till. Det håller jag honom räkning för. Jag avser att återkomma ochkräva ytlerligare besked om regeringens fortsatta åtgärder. Överläggningen var härmedslutad. Omåtgärder för atl säkerställa sysselsättningen 1 , § 22 Om åtgärder föratt säkerställa sysselsättningen i , m. m. Herr industriministern erhöll ordet föralt i ett sammanhang besvara dels () anmäldainterpellalion, 1975/76:63, dels () anmäldafråga, 1975/76:118, och anförde: har i en interpellation frågat mig dels om regeringen påförhand varit informerad om pågående förhandlingar rörande fusionmellan och och resp. och samt de konsekvenser fusionerna kan innebära för berörda områden, delsom jag med anledning härav avser vidtaga särskilda åtgärder för atl säkerställasysselsättningen i . Vidare har frågat mig om jagkan lämna sådana garantier beträffande AB Sonab att berörd personal i ochLövånger kan känna trygghet i sin nuvarande anställning. harfrågat mig hur jag bedömer konsekvenserna för skogsindustrin i södra den fusion som aviserats mellan och . Jag besvararinterpellationen och frågan i ett sammanhang. Vadförst gäller samgåenden mellan företag anges bakgrunden härtill ofta vara vill få till stånd ett effektivare utnyttjande av de gemensammaresurserna. Detla kan gälla produktionen, marknadsföringen, finansieringeneller andra områden av verksamheten. I den bransch det här är fråga om -skogsindustrin - kan det dessutom röra sig om alt effektivare utnyttja en knappråvara - skogen. Kan ell samgående mellan och Alaresp. mellan Kopparfors och Papyrus bidra till atl företagens resurser kantillvaratas mer effektivt och därmed stärka företagens konkurrenskraft ochförmåga att långsiktigt trygga sysselsättningen, är detta givetvis bra.Regeringen informerades om planerna på dessa samgåenden endast hell kort föreoffentliggörandet. En förklaring härtill kan vara atl resp. företag, enligt vadJag har inhämtat, till de anställda och deras organisationer har lämnat sådanagarantier beträffande bl. a. sysselsättningen alt dessa i huvudsak ser positivtpå fusionerna. Jagär också personligen övertygad om atl de aktuella samgåendena kommer alt gestarkare företagsgrupperingar och därmed garantier för att konsekvenserna avfusionerna för skogsindustrin kommer alt bli positiva på lång sikt. Samtidigtvill jag erinra om alt regeringen i propositionen 1975/76:56 har föreslagit ensådan ändring av 136 a S byggnadslagen all vi får möjlighet atl prövautbyggnader inom skogsindustrin med avseende på hushållningen med skogsråvara.Om förslaget bifalles, innebär det att man inom de nybildade koncernerna intekan i siörre omfattning föra över råvaruresurser från en rörelsegren elleranläggning till en annan ulan regeringens tillstånd. Vad beträffar deekonomiska svårigheterna inom Sonab har dessa pågått under en lid. Sonab ingårsom bekant i Slatsförelagsgruppen. Bolaget har erhållit stora koncernbidrag förutveckling och investeringar syftande bl. a. till att trygga sysselsättningen.Med hänsyn till del allvarliga ekonomiska läget diskuteras f n. Sonabs framtidmycket ingående inom Statsföretag. Jag vill inte utesluta att resultatet avdessa diskussioner kan leda till atl Statsföretag kommer atl så långt möjligiär irygga sysselsättningen för de anställda inom Sonab. HenGILLSTRÖM (s): Jag ber att få tacka för svarei. Den här interpellationen har ställtsför atl jag av herr industriministern skall få ett om möjligt lugnande beskedför de människor i vårt land som i första hand berörs av de tväföretagsfusioner som vi har fått kännedom om. Det ärinte atl undra på om människorna i kanske känner mer oro änandra - sett mot bakgrunden av de svårigheter med sysselsättningen som detlänet har haft och sett mol bakgrunden av atl största delen avden verksamhet som de här fyra företagen har bedrivit ändå ligger i eller inära anknytning lill . Man måste ha i minnet att det här är detstörsta företagsköpet i under det här århundradet, och på några dagarhar fyra slora företag smält samman till endast två stycken,nämligen och Korsnäs-Marma. Det är myckel tveksamt om man skall ta delugnande och positiva besked som förelagsledningarna lämnat för någontingrealistiskt. Del kan finnas en hel del synpunkter all lägga på tillkomsten avsådana här storföretag, men jag skall nöja mig med alt peka på några saker somhar nämnts i sammanhanget. Givetvisspelar vinstintresset en myckel stor roll vid ett sådani här tillfälle.Företagen har kapilalbrist och kan frän tid till annan uppleva dålig lönsamhet,och därför vill man genom alt lägga samman två eller flera företag ökalönsamheten. Man pekar också i det fallet pä alt med de lill varandra näragränsande skogsområdena kan man utföra elt mera rationellt skogsbruk med sammaägare. Man har också som skäl angivit en samordning av denvaltenkrafisproduklion som de olika företagen förfogar över och atl man därmedskulle kunna spara en hel del olja. Dessuiom anses det atl genom en sådanfusion kan man bättre specialisera de olika driftsenheterna inom förelaget. Herrindustriministern har också i sitt svar på min interpellation tagit fram de härsynpunkterna som bakgrund till sädana här förelagsfusioner. Det är naturligtvisriktigt all dylika överväganden ligger bakom ett samgående, men man får intevara hell främmande för all del också kan vara hell andra skäl. Man bör kommaihåg au elt sådant skäl kan vara aviseringar som har gjorts om en skärpning avrealisationsvinstbeskattningen. Det är troligt atl denna väntade skärpning harpåskyndat transaktionerna, som ju har gått ovanligt fort för atl gälla såstora affärer. Det låter naturligtvis bra när man vill göra sådana härsamgåenden för atl effektivare utnyttja en knapp råvara, skogen, som herr indusirimi- Omåtgärder för att säkerställa sysselsättningen 1 . 0/77åtgärder för att säkerställa sysselsättningen i , nistern uttrycker sig isitt svar, men man måste väl ändå fråga sig om det kan vara nödvändigt, settutifrån de ägarbyten som redan har skett vid många olika lillfällen, t. o. m.inom de här företagen; det kan inte vara elt av de starkare skälen till ensamordning av verksamheten. På samma sätt kan man vara myckel tveksam till omkraftproduktionen har haft någon siörre betydelse som bakgrund vid samgåendet. Menjag skall inte närmare försöka analysera vad som har kunnal ligga bakom dessamyckel stora företagsfusioner. Jag skall i stället gå in på några andrafaktorer som jag lycker är mycket viktiga i det här sammanhanget. Det sägs isvaret på interpellationen att regeringen informerades om planerna på dessasamgåenden endast helt kort före offentliggörandet. Jag frågar mig vilkamöjligheter i så fall regeringen har haft att i något avseende påverka denpågående förvandlingen från fyra förelag lill två. Det ärju inte bararegeringen som har blivit informerad hell kort före offentliggörandet - vad nuuttrycket "helt kort" egentligen innebär. Går det att närmareprecisera? Eftersomvi är två som fått svar pä likartade frågor , lar jag i fortsättningenupp förhållandena beträffande Kopparfors-Papyrus och Sonabs svårigheter, medanherr Östrand utvecklar de omständigheter som gäller ochBergvik och Ala. Tyvärrhar jag inte fått något svar över huvud taget pä frågan om herrindustriministern avser att vidta några särskilda åtgärder för att säkerställasysselsättningen, i detla fall för . Jag har redovisat, urlänsplaneringen, att länet för att komma i etlsysselsättningsläge, som någorlunda stämmer överens med genomsnittet för vårasvenska län, måste tillföras 25 000 arbetstillfällen. Då lycker vigävleborgare, all det som har skett är något som kanförsvåra möjligheten för länet alt förverkliga den målsättningen. Fusionenmellan Kopparfors och Papyrus är kanske mer överraskande med hänsyn lill degeografiska omständigheter som gäller i fallet. Kopparfors är alltså etlföretag som framför alll har sin verksamhei i medan Papyrusarbetar i södra delen av landei, etl område där sysselsättningsmöjlighelerna äravsevärt bättre än i den norra delen av landei. Det är därför också förknippatmed stor osäkerhet hur utvecklingen kommer atl bli där. Kan man från statligthåll påverka tillkomsten av en pappersfabrik i i anslutning till denmassafabrik som Kopparfors redan har där? Jag begär inte all herrindustriministern så här ulan vidare skall kunna svara på en sådan fråga, menJag skulle önska att industriministern har den i åtanke och undersöker möjligheternaatt vara pådrivande part i utvecklingen av ett pappersbruk i anslutning lillbefintlig fabrik vid . Menändå är det kanske inie den kommun där ligger, nämligen , somkommer atl starkast beröras av den här sammanslagningen. Kopparfors har sitthuvudkontor i , och del är ju en liten kommun med en mycket negativbefolkningsutveckling. Kommunen har minskat sinbefolkning med 400 män- niskor, och man skallkomma ihåg all det är på en befolkning som uppgick till Ungefär 6 500personer och all prognosen fram lill 1990 säger, alt denna lilla kommunytterligare kommer att få släppa ifrån sig bortåt ett tusental, som tvingaslämna kommunen i brist pä sysselsättning. Detär alltså bakgrunden lill den oro som man känner i del här området.Administrationspersonalen i Kopparfors uppgår till elt sjuttiotal människor.Närmast kommer väl förmodligen försäljningsavdelningarnas personal och vissaandra högre tjänster atl bli berörda, och del betyder ell tjugotal människor.På kort sikt kommer kanske , om inte alla goda krafter kan samverka föralt behålla huvudkontoret i kommunen, att föriora bolagsskatten, som f n.uppgår till ca , dvs. motsvarande närmare en skattekrona förkommunen. Pålängre sikt betyder en eventuell förfiyttning av nämnda försälj-ningsavdelnipgyllerligare bortfall av skatter från människor med ganska goda inkomster.Tillsammaniagei betyder dessa förluster naturligtvis också svårigheter attklara service. Även om jag är medveten om att denna sida av problemetinte bara berör industriministern inom regeringen, finns anledning fråga sig ominte samhället lagstiftningsvägen borde ges möjlighet all på ett eller annatsätl komma in i företagens beslutsprocess. Kanske kan gällande regler förmarkköp också överföras till detta område. Det skulle betyda alt samhälletfinge rätt till förköp vid dessa fusioner. Jag är helt på del klara med ailingen kommun kunde gä in som köpare vid affärer av denna storleksordning.Däremot kunde staten givelvis agera, och samhället kunde om inte annal sä dockvinna tid och påverka beslutsfattandet. Nuvarande förhållanden är helt otillfredsställande,om man betänker alt det för att företagen skall fungera har krävts storasamhällsinvesteringar i form av vatten och avlopp, vägar, skolor, barnstugor,bosläder etc. Ellsteg i rätt riktning är naturiigtvis det förslag till ändring av byggnadslagenför atl möjliggöra prövning av utbyggnader inom skogsindustrin som regeringennu föreslår och som herr industriministern redovisar i sitt svar. Tyckerindustriministern atl det är tillräckligt? Vadslutligen beträffar Sonabs svårigheter är industriministerns svar oroande. Vad betyder t. ex. Sonab för etl samhälle som , där förelaget hell dominerar arbetsmarknaden? I det avseendet krävs.en pre cisering av svaret. Industriministern uttalade bl. a.: " Jag utgårsam tidigt från att Statsföretag kommer alt trygga sysselsättningen för de anställda inom Sonab". Menas därmed all detta skulle ske på de berörda orterna, och , eller innebär svaret omplaceringar till andra orter och företag inom ? O777åtgärder för att säkerställa sysselsättningen 1 , m. m. Hen ÖSTRAND (s): Jag ber atlfä lacka industriministern för svaret. Jagkan väl ulan vidare säga alt det är snabba ryck nu för liden på fusionsområdet.Det är jag ställde min fråga, och så får man dåplötsligt genom pressen vetskap om att även Kopparfors 10 protokoll 1975/76:35-36 0/77åtgärder för atl säkerställa sysselsättningen i , AB skall upphöra som ellsjälvständigt förelag. Som har varit inne pä är bådeBergvik och och i och för sig stora och bärkraftigaförelag, med egna förvaltningar inom landet, och de har stora skogsinnehav somgränsar till varandra. Därför är del givetvis svårt all över huvud laget förslåanledningen lill sådana fusioner men kanske framför allt den fusion som harskett mellan AB Papyrus och , vilken har medfört att Kopparforsknyts till en sydsvensk skogskoncern. Manfår otvivelaktigt en myckel stark känsla av alt del i första hand ärägarintressen som är avgörande vid fusioner av den här lypen, men atl vad somär bäsl för samhället ur bl. a. regionalpoliiisk synpunkt har så all sägamycket liten eller ingen som helst betydelse. Del har sagts att den aviseradefusionen mellan och enbartskulle innebära fördelar, men man kan ändå inte undgå att känna en viss oro,eftersom inte är etl renodlat skogsföretag utan även har enrätt omfattande Järnhantering. Vi vet all förlusterna inom järnhanteringen, bl.a. på grund av konjunkturnedgången, är mycket stora. Enligt uppgift kommerDomnarvets Jern-verk-som tillhör att förär 1975 ha förluster som torde röra sig om ca 150 miljoner, och för beräknas förlusten uppgålill ca 250 milj. kr. De åtaganden som har gjort i valsverketi korhmer givetvis också atl ställa stora krav på in-vesieringsvilligikapital. Slutligen har utbyggnaden av med ca 150 miljoner överstigitde beräknade kostnaderna. Moldenna bakgrund menar jag all det finns risk för en konkurrens inom koncernen omkapital för nyinvesteringar, där då träsidan givetvis kan komma i kläm. Dennautveckling måsle enligt mitt sätt atl se på alll sätt förhindras. Jo,därför att för har den trävarubaserade industrin störrebetydelse för sysselsättningen än på många andra håll. Den sektorns andel avden totala sysselsättningen är för riket i dess helhet , medan den förGävleborgs län är och för , där och Ala har sitthuvudkontor, uppgår lill . Om länet skall kunna uppnå samma sysselsättningsgradsom genomsnittet för riket, behövs del enbart fram lill är 1980 tillskapas ca 8500 nya jobb, allt enligt Länsplanering 74. En hel del av de jobben skullenaturligtvis kunna tillskapas inom skogssektorn, om råvaran förädlades i störreutsträckning än vad som görs . Dä förutsätter detta nalurliglvis attförädlingen sker inom länet, men genom dessa fusioner föreligger det också riskför alt betydande delar av länets skogstillgångar kommer alt förädlas i andradelar av landet. Nusäger visserligen industriministern atl om proposilionen 1975/76:56 om ändringi byggnadslagen vinner bifall här i kammaren får regeringen möjligheter atlpröva utbyggnaden inom skogsindustrin med avseende på hushållningen medskogsråvara. Det skall då också innebära att man inom de nybildade koncernernainte i större omfattning kan föra över råvaruresurser från en rörelsegren elleren anläggning lill en annan ulan Jag har läst propositionen och kommit - lyvärr - till den slutsatsen,atl den prövning som föreslås avser utbyggnader som innebär en ökad förbrukningav skogsråvara men däremot inte utbyggnader som innebär all man skall kunnaöka förädlingsgraden. Om mitt antagande är rikligt, betyder den föreslagnaändringen i byggnadslagen ingen som helst garanti för atl inte koncernerna ifortsättningen väljer alt i ökad grad förädla de skogsprodukter som utvinns iGävleborgs län utanför länets gränser. Del innebär väl dä heller inga garantierför alt man inte genom utbyggnader i en region minskar eller helt upphör medproduktionen i en annan region, om det inte blir fråga om en ökad förbrukningav skogsråvaran. Mot bakgrund av vad jag tidigare sagl om den slora betydelseskogsindustrin har för länet menar jag att fusioner av den här lypen pä siktkan få svära konsekvenser. Nuär det möjligt atl Jag har dragit fel slutsatser när del gäller prövningsrättenenligt propositionsförslaget, och ingen skulle naturligtvis bli gladare än jag,om sä vore fallet. Jag kanske i stället skall tolka industriministerns svar idetla avsnitt så, atl regeringen, om förslaget går igenom, får möjligheter altpröva ansökningar om utbyggnader inom skogsindustrin ur alla aspekter - även deregionalpolitiska. Det skulle vara bra om Jag vid det här tillfället kunde fäett förtydligande av industriministern i detta avseende. Såkommer Jag in på informationen lill de närmast berörda, nämligen kommunen ochde anställda. Vid fusionen mellan och Ala kan jagnämna all fick informalion endast en limine innan beslutetfattades, och företagsnämnden fick sin information efteroffentliggörandet. De fackliga representanterna i bolagsstyrelsen fick enligtuppgift i sin tur information kort före styrelsemötet. Detla är givetvis heltotillfredsställande ur alla synpunkter. Del blir Ju närmast en omöjlig uppgiftför de fackliga representanterna i styrelsen atl med så kort varsel bedömakonsekvenserna i alla avseenden av ett beslut av den här storleksordningen, somberör tusentals anställda vars intressen de som fackrepresentanter är satta altbevaka. Visserligenhar företagsledningen försäkrat atl några förändringar inte skall ske annat änmarginellt och all sysselsättningen för de anställda skall tryggas, men, herrtalman. Jag kan ändå inte i det här sammanhanget låta bli atl erinra om enannan fusion för en del år sedan, som också berörde min hemkommun Söderhamn.Den gängen förvärvade dåvarande Marma-Långrör, som hade huvuddelen avsin verksamhei förlagd lill . Då lämnades också besked om att någrasiörre förändringar inte skulle genomföras - men vad var det som hände? Efteren kort lid försvann hela administrationen från , och brädgården medca 100 anställda lades slutligen ned . De produkter som framställdes idistriktet skeppades lidigare över . Del har också helt upphört. Manhar vidare gjort den förändringen atl sista stegel i massaframställningen harfiyttats från fabriken i . Omåtgärder för att säkerställa sysselsättningen 1 , O777 åtgärder för att säkerställa sysselsättningen 1 ,m. blir yllerligareförändringar vet vi ingenting om, men elt är klart, och del är all hundratalsmänniskor har mist sin utkomst i på grund av köp avMarma-Långrör, trots de försäkringar som gjordes i samband med köpet. Nuvill Jag naturiigtvis inte med detta ha sagl all Jag befarar samma utvecklingför och Ala AB:s anställda, om den aviserade fusionen med blir en realitet. Man får innerligt hoppas att de försäkringar somnu har lämnats skall vara hållbara för framtiden. Men dessa två exempel visarändå med all önskvärd tydlighet atl informationen måste lämnas i etl myckettidigare skede; det irorjag industriministern är helt ense med mig om. Devisar också atl samhället och de anställda måsle skaffa sig elt avgörandeinflytande över transaktioner av denna storleksordning. Det är vad som är bästför de anställda och för samhället - och det är samhället som har ansvaret försysselsättningsutvecklingen i berörda områden - som måste vara avgörande vidfusioner och inte vad som är bäst för en viss finansfamilj. Då det gäller informationen kan jag helt instämma i vad som här harsagts, framför allt när jag hör här atl de anställda bara någon timme förebeslutet fick la del av vad som var ä färde. Informationen har inte varittillfredsställande. Somsvar på frågan när regeringen fick informationen kan jag säga -Jag kan nu barasvara för mig själv - att del tillgick på ungefär samma sätt. I ena fallet fickJag beskedet någon timme innan det blev publikt. I det andra fallet var Jag påbesök i och fick en i och för sig vänlig telefonpåringning med ettbesked om all en fusion nu skulle ske. Härkommer vi in på frågan hur informationen skall läggas upp. Vilka krav har manrätt all ställa pä informalion? Vihar hela den arbelsrätlsliga diskussionen om medinflytande och den lagstiftningsom kommer att behandlas i vår. Regeringen överväger - det harjag lidigare sagloffentligt - alt vidga samhällets, statens möjligheter till representationdirekt i företag. Men vi överväger framför allt att föreslå möjlighet förkommunerna till insyn i de företag som är dominerande i kommunerna. Vi räknarmed att förslaget kommer alt gälla förelag med mer än 500 anställda. Jag hoppasall vi på det sättet sä småningom skall kunna åstadkomma en möjlighet för de anställdaatt bli informerade och alt påverka besluten, men också en möjlighet församhället - stat och kommun - alt göra det. Somframkommil av båda anförandena efter milt svar är kommunen, länet, den storaregionen i mycket hög grad beroende av de beslut som fattas. Men här kommer viockså in på ell principiellt utomordentligt intressant problem, nämligen heladen strukiuromslällning som pågår i det industriella samhället och som inte ärnågot nytt. Den har gått fram över en rad branscher - jag behöver bara nämnatextil- och sko- Där måste viändå vara med och göra en bedömning av förutsättningarna för konkurrenskrafteni företagen, i branschen. Vi kommer då i vissa fall också atl tvingas företa enavvägning mellan effektiviteten i företagsverksamheten och de konsekvenser eneventuell omställning kan få. Oberoende av hur man löser informations- ochmedinflytande-frågorna kvarstår dessa problem. Även om vi skulle lyckas tryggasysselsättningen, dvs. se lill atl det inte företas några förändringar alls,sä minskas kanske effektivitet och konkurrenskraft, och därmed kan vi pä längresikt äventyra jobben i företagen. Mendet är också fråga om i vilken takt och på vilket sätt omstruktureringen skallske. Det är väl där huvudproblemet finns. Vi måste ha en väsenlligl längregående planering, inte minst pä det industriella området - en hushållning medvåra tillgångar och resurser, en planering som måste ske i samverkan mellan samhället,förelagen och de anställda. När vi finner det nödvändigt att medgefusioneringar eller att delta i dem, skall vi kunna se till all de görs pä ellsådant sätt att vi ändå garanterar tryggheten i sysselsättningen även om detblir annan verksamhet för dem som berörs av omstruktureringen. Del är det vimåste ta sikte pä. har vi inte instrumenten eller förulsällningarna att säga: Ni fär integenomföra en fusionering. Men vi kommer att skaffa oss ökade möjligheter.