prot · FZ09134 · 1975-12-31 00:00:00 — Detär ingen organisatorisk reform som skall besluta om i dag.Tyngdpunkten ligger på innehållet och de pedagogiska förändringarna. FruLantz angrep också propositionen för att den inte skulle ha tagit uppkontakterna med arbetslivet i tillräcklig utsträckning. Men har intelagt märke lill alt proposilionen, till skillnad från SIA-be-tänkandel somberör dessa frågor myckel översiktligt, innehåller ett kapitel som behandlardessa frågor? Detta kapitel har alltså inte sin grund i SIA-betänkandel, utandet har sin grund i remissyttranden från LO och TCO och en mycket omfattandeuppvaktningsskrivelse från LO med krav på förbättrade kontakter mellan skolaoch arbetsliv. Dethär har i propositionen bl. a. resulterat i alt den praktiska yrkesorienteringenskall ses över. Det gäller dess längd, dess förläggning och inriktning. Också iläroplansarbetet i övrigt skall kontakterna mellan skola och arbetsliv nogauppmärksammas, både så att arbelslivsrepresentanter skall komma in i skolan ochså alt skolarbetet skall kunna förflyttas ul i arbetslivet. Iproposilionen föreslås också ett särskilt råd för samverkan mellan skola ocharbetsliv, och jag tror alt detta planeringsråd är mycket väsentligt. Dentredje av angreppspunkter var alt reformen i huvudsak skulle ske inomoförändrade kostnadsramar. Del var rneningen så, , enligt direktiven,men del hade utredningen litet svårt alt klara av. Regeringen har heller inte iproposilionsarbetet lagl denna reform inom oförändrade kostnadsramar. väl kunna räkna samman alla de utlovade nya slatsulgiflerna. De summerarsig inte lill 65 milj. kr., som tydligen tycks tro, ulan de kommerupp i summor som närmar sig 200 milj. kr. Vi vet inte exakt var kostnadernastannar, eftersom en hel del av de utlovade statsbidragen är svåra allberäkna. Vi skyfflar inte över nya kostnader på kommunerna för denna reform.Några kommunala motprestationer ställs inte krav på, ulan staten tar själv påsig de kostnader som går att beräkna. Får jag också säga något till . Jag tycker alt avslöjar en underlig syn på vad som skall förekomma under den samlade skoldagen. Med terminologi blir verk samheterna under den samlade skoldagen kallade för "tillsyn" och för "hobbybelonade aktiviteter". Jag ser i stället på den samladeskoldagen så all man - med en helhetssyn som utgångspunkt - skall ge eleverna tillfälle att delta i olika utvecklande verksamheter. Har vi helhetssynen som utgångspunkt, räcker det inte med de iradiiionella skoluppgiflerna 59 Skolans inre arbete in. Del vorealt slösa med elevernas tid i skolan. I stället skall skolan erbjuda elevernavarierande och meningsfulla verksamheter under hela skoldagen. Jag tror attdetta kommer alt ha mycket stor betydelse för elevernas helapersonlighetsutveckling. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Jag skall ge fru statsrådet rätt i alt jag är mycket otålig när delgäller skolans och skolsystemets utformning. Det är jag därför att deskolreformer som man hade väntat någonting annat av - att den socialasnedrekryteringen skulle brytas, alt arbetarklassens barn skulle få en medandra barn likvärdig start i livet t. ex. - inte har blivit vad man hadehoppats på. Därför är det att la itu med de här frågorna. Jag citeradedärvidlag LO:s inlägg i denna fråga, och jag tycker alt del åtminstone borde hagett fru statsrådet en tankeställare. Jagär inte oemottaglig för skriven text, och jag kan dessutom återge vad som ståri proposilionen. Det sägs där att skolan skall få en bättre anknytning lillarbetslivet. Del sägs också att arbetslivsorienlering bör kunna bli enmöjlighet för eleverna och att eleverna skall få en inblick i och en visserfarenhet av arbetslivets problem och villkor. Vi tycker alt det är en heltotillräcklig skrivning. Därför konstaterar vi alt SIA-reformen kommer all blien organisatorisk reform. Del är mycket beklagligt all man inte på något sättdiskuterar pedagogiska och metodiska förändringar och ändrar formerna för ochinnehållet i skolans kunskapsförmedling. Det är beklagligt. Det är därför vihar kritiserat SIA-proposilionen så pass hårt som vi har gjort. Vi menar måste förändra skolan på de här områdena för att få den bättre. Närdet sedan gäller statsbidragen vill jag påpeka, att om man räknar samman deresurser som ingår i förstärkningsresursen får man en summa på 0,55 läroveckotimmarper elev. Sänkningen av timantalet på mellanstadiet räknas in iförslärkningsresursen, och tillsammans blir det 0,58. Det är precis vadregeringen föreslår alt förstärkningsresursen skall vara - alltså samma storleksom . Man kan inte räkna del på något annat sätt. Del är det jag tycker ärojust mot kommunerna - att man inte ställer resurser lill förfogande, så att dekan genomföra SIA-reformen. Den enda ökningen av anslaget jämfört med ärde 65 miljonerna, men del är en droppe i havet om man skall genomföra alla defina tankar som ändå finns både i SlA-betänkandet och i SIA-proposilionen. Delhela kommer alt bli en chimär, och jag tror inte att kommunerna kommer attklara alt genomföra SIA-reformen. () kongenmäle: Som jag sade förut var SIA:s första åigärdskrav en vidgad omsorg ombarnen. Jag erkänner gärna alt omsorg är ett bättre ord än tillsyn. Men omsorgom barnen sker också i hemmen. Utskottethar gjort en förändring i förhållande lill proposilionen när det gällerårskurserna 1 och 2. Vi har gått utöver propositionen och sagt att för de årskurserna fårskoldagen omfatta högst 5 tim. . Del innebär enförlängning per dag med 1 tim. . för sju- och åttaåringarna. Detta harockså moderata samlingspartiet bilrätt. Men det måste vara självklart - motbakgrund bl. a. av de resurser föreningarna har och åldern hos de barn det härär fråga om - all vissa av de aktiviteter som kan erbjudas barnen, t. ex. underde sista , skall få en mer omsorgsinrikiadkaraktär, byggd på en hobbybelonad verksamhet. På den punkten har vi föreslagitall föräldrarna helt enkelt skall ha rätt att begära att barnen blir befriadefrån dessa aktiviteter. Menjag vill gärna understryka att skolan genom införandel av den samlade skoldagenskall ha skyldighet att erbjuda omsorg som av skolstyrelsen ärfastställd för varje årskurs. Vi kan inte inse att del på något sätt kaninnebära ett frångående av denna princip om vi vill ge ett företräde förföräldrarnas rätt lill omsorg. HerrLARSSON i (c) kort genmäle: Jag begärde egentligen ordet med anledning av att det här har bollalsmed olika siffror i vad gäller kommunernas möjligheter. Statsrådet talade om200 milj. kr. och om 65 milj. kr. Förslärkningsresursen 0,58 gör1,, och det är del saken gäller när vi talar om vadkommunerna skall få utav förstärkningsresursen. rycker loss citat ur proposilionen, som jag tycker är ensmula avhuggna, och därför ber jag alt få anföra några fullständiga citat. Beträffandekontakten med arbetslivet säger jag bl. a. i propositionen: "I likhet medLO anser jag att alla de arbetslivskontakter som eleverna har insprängda iundervisningen bör ha som syfte all ge praktisk arbetslivsorienlering. Dekontakter med arbetslivet som obligatoriskt ingår i undervisningen liksom andraarbetslivskontakter måste därför av skolan uppfattas som en värdefullpedagogisk resurs av stimulerande och motiverande betydelse föreleverna." Jagskriver senare: "Enligt min mening bör den praktiskaarbels-livsorienleringen i förslärkas för alla elever för all gedem kunskaper om och insikter i arbetslivets villkor. Det är viktigt all denbetraktas som en del av utbildningen för alla elever." Jaghåller med i Slaffanslorp om alt slatsbidragsdebatten blivit någotförvirrad. Del är faktiskt så att den förslärkningsresurs som ställs tillkommunernas förfogande är så stor som angav, nämligen 1,5miljarder. Vad sedan gäller de extra pengar som vi föreslår skall utgå utövervad som anslås uppgår dessa lill uppemot 200 milj. kr. Men jag vill gärnainstämma med när han säger att förmodligen inte rikligthar förstått uppbyggnaden av siats-bidragssystemet. Skolansinre arbete m. m. Nr 134 (vpk) kort genmäle: De citat som fru statsrådet anför urproposilionen är 21 mai 1976 riktiga,men vpk kan ändå inte vara till freds med skrivningen i detta Del talas i stort sett bara om utvidgad orientering, inte om Skolans inre arbete enarbetslivserfarenhet. Det blir då en form av förlängd pryoverksamhet, m. m. och vi vill att utbildningen under hela skoltidenskall varvas med stu- diebesök och deltagande inågon form av samhällsaklivitet och alt detta byggs ul förall motverka skoltrötlhet, få eleverna mera motiverade och knyta an skolan tillsamhällslivet. Vi tycker inte att de förslag som framläggs ipropositionen är tillräckliga för alt förändra skolan på del vis som vi finnernödvändigt. Som utskottets ordförande sade har vi delat upp bevakningen avreservationerna i betänkandet, och jag avser att konfatlat beröra en del frågorsom inryms i åtta av dessa. Men vill jag från en något annorlundautgångspunkt gå in i den debatt som tagit upp ur vänsterpartietkommunisternas synvinkel. Hon säger all SIA-förslagel är en pappersreform ochen chimär. FruLantz har redan fåll slå lill reträtt när utskottets ordförande tog upp fråganom kommunernas roll och ansvarskänsla i detta sammanhang. Jag tycker också altfru underkänner och nästan omyndigförklarar de grupper i skolan som skallsälta liv i det här beslutet - lärargrupper, andra personalgrupper och inteminst eleverna - som har berörts något i en av reservationerna. Jag ärövertygad om att dessa grupper i skolan i och med att vi fattar del här beslutetkan ta det ökade ansvaret när det gäller skolans inre arbete och all de kan gepraktiskt liv ål besluten. Jag tycker del är - för alt använda ungefär sammauttrycksform som den använde - ganska mycket munväder omkring dessafrågor utan någon förankring i verkligheten. Förall sedan, herr talman, gå över lill de reservationer som jag har att någotkommentera så gäller det kommunisternas reservationer 6 och 10,vidare reservationen 11, som , och vänsterpartietkommunisterna har avgelt tillsammans, reservationen 15 av ,och kommunisterna -jag hoppas kammarens ledamöterlägger märke till konstellationerna i reservationerna! - och sedanreservationen 16, som kommunisterna är ensamma om, de tvåmoderalreservationerna 17 och 18 samt slutligen reservationen 19 frånvänsterpartiet kommunisterna. Medhänvisning lill den begränsning av inläggens längd som vi frivilligt skallförsöka ålägga oss här i slulvarv kan inte alla reservationer få enså uttömmande belysning som vi kanske skulle önska, men det hoppas vi allreservanterna skall ha en viss förståelse för. Närdet först gäller kommunisternas reservation nr 6 vill jag utövervad som anges i utskotlsbetänkandel - utskottets ordförande sade ju också attvi ganska väl har motiverat de här sakerna i vårt belänkande - citeranågra rader ur propositionen. På s. 248 säger 134 statsrådet bl. a.:"Det stoff som skolan använder menar skall vara denanpassat inte bara till elevens mognad ulan också lill samhällsutveck- 2Imaj 1976 --- "Jaganser det viktigt", säger statsrådet, "att ett sådant ----- stoff väljs att eleven fårmöjlighet att följa samhällets utveckling. Liksom Skolans inre arbete SIAanser jag att skolan och dess personal måste lägga ner ett omsorgsfullt m.in. arbete på att tillsammans med eleverna precisera såväl detta stoff somlångsiktiga och mera näraliggande mål för undervisningen." Närman därför i reservationen om läromedlens karaktär särskilt trycker på behovetav att elever och lärare skall påverka läromedlen i allra största utsträckningvill jag påpeka att det kravet redan är tillgodosett. Jag instämmer med demsom säger all tydligen inte påverkas av del tryckta ordet. Utöverdetta vill jag ytterligare - från s. 250 i propositionen - något citerastatsrådet: "Det är viktigt att läromedel här ses i sin vida bemärkelse,nämligen sådant som lärare och elever kommer överens om att använda för att nåuppställda mål för undervisningen. Eleven måste ha möjlighet att tillsammansmed läraren la sig fram på olika vägar. Klasserna och eleverna måste hamöjlighet all kombinera olika läromedel och all komplettera dem med annatmaterial, t. ex. tidningar och böcker liksom med material som lärare och elevertillsammans åstadkommer. --- Tillgången på goda ochaktuella läromedel är en viktig förutsättning för att skolans mål skallkunna förverkligas." Delta sägs således i proposilionen vid sidan om vadutskottet har anfört. Därmed yrkar jag avslag på reservationen 6. När det gällerreservationen nr 10 om formerna för fritidshemsulbyggnaden så yrkar jag ulanlängre motivering avslag på denna. Det är helt orimligt alt inte det häranslaget skall kunna utnyttjas för en integrering av verksamheten. Underdiskussionen i utskottet framhölls att barn som bor i ett angränsandebostadsområde skall kunna delta i den öppna verksamheten vid ett fritidshemlika väl som barnen i ett fritidshem kan utnyttja de kommunala biblioteken,idrotislokaler, idrottsplatser och inte minst de kvarters- ochfritidsgårdsakiiviteler som kan flnnas utöver fritidshemsverksamheten. Detär alltså orimligt att man på något sätt skall försöka dra en klar gräns här.Dessutom tycker vi i utskottel all man inte skall riva upp beslutsom fattades när socialulskoiteis belänkande nr 28 behandlades iår. Del är varken välbelänkt eller välmotiverat. 1reservationen 11 vill , och kom munisterna ha ett uttalande om storleken av bidragsbeloppet till det lokala aktivitelsstödel. Men eflersom utskottet har enat sig om alt tillstyrka yrkandet 8 i cenlermotionen 2215. all skall vara beslulande instans i fråga om det lokala aktivitetsslödets storlek, så kan väl det anses vara tillräckligt. Del innebär att vi som enskilda ledamöter av den här har möjligheter att genom motioner påverka anslagels storlek. Men att låsa budgetarbetet och sälta upp en pekpinne för dem 63 Nr 134 som jobbar med budgetarbetet genom att införa en minimibeslämmelse Fredagenden '" '" " riktigU och därför yrkar jagavslag på reservationen. 21 mai 1976 "sedan gäller reservationen 15 så säger utskottet klart ifrån: "Upp- ------------ _ giftersom är nödvändiga för skolverksamhetens bedrivande skall även Skolans inre arbete ifortsättningen finnas angivna i skolförordningen, men del skall lokalt m. m. i större utsträckning än varamöjligt att avgöra hur dessa uppgifter skall fördelaspå den tillgängliga personalen." Vidare säger utskottet: "Förändringari rådande förhållanden måste självfallet göras i nära samråd med personalorganisationerna. måste slås fast att sko lans institutionella organisation fastställs av de politiskt valda organen. De arbetsuppgifter som utförs på arvodesbasis inom skolan är viktiga från pedagogisk synpunkt och bör ulföras också . All man lokalt får möjlighet att besluta hurarbetsuppgiflerna skall utformas måste emellertid vara en fördel. Ett sådant förhållande gagnaren ändamålsenlig organisation av skolan. Utskottet räknar med att de medel som är disponibla för här ifrågavarande funktioner i skolan även i fortsätt ningen kommer all finnas tillgängliga----------------- ." Delhar sagts i debatten all vi nu måste lämna över ansvaretlill de lokala skolstyrelserna när vi har beslutat oss för en decentralisering.Mot den bakgrunden yrkar jag avslag på reservationen 15. Närdet gäller re.servalionen 16 är förhållandet det all en annan vpk-lalare senareskall tala om den, men jag skall ändå säga några ord om den och kan välåterkomma senare i replik. Reservationen har tagit upp synpunkten att man nu igymnasieskolan skall införa en reserv-vikarieorganisation, vilken nu kommer altinföras i . Men mot bakgrund av vad både statsrådet sagt ochvad vi skrivit i utskottets betänkande om att del skall ske en översyn av helagymnasieskolans arbete så menar vi att reserwikarieorganisalionen får prövasvid del tillfälle då utredningsförslaget föreligger och kan ge oss ett bättrebeslutsunderlag. Därför yrkar jag avslag även på reservationen 16. Belräffandereservationen 17 instämmer ulskottsmajorileten i statsrådets uppfattning allökade insatser bör göras för alt rekrytera fler kvinnor tillskolledarbefatlningar. Men allmänt sett ställer vi oss myckel tveksamma lillsådana kurser som skall vara öppna endast för det ena könet. Kurserna bör varaöppna för både kvinnor och män. Men vi har trots del anslutit oss lill länkenpå en ivå veckors iniroduklionskurs för kvinnliga blivande skolledare. Iövrigt menar vi alt dessa kurser bör vara öppna för båda könen ochrekryteringen bör inriktas på de grupper som kan anses varaunderrepresenlerade inom olika befaitningsgrupper inom skolan. Med hänvisninglill den motiveringen yrkar jag avslag också på reservationen 17. 1 moderata samlingspartietsreservation nr 18 berörs specialpedagogi ken, som jag skulle vilja beteckna som ett viktigt inslag i skolans arbete 64 och som med del kommande beslutet blir om möjligtännu mera viktigt. Låtmig citera några avsnitt av vad ulskottsmajorileten sagt om spe cialundervisningen inom arbetsenheten som föreslås. Vi säger: " 'Nå gon formell sidoorganisation av kliniker bör ej förekomma', anför fö redragande statsrådet. Utskottet finner det angeläget påpeka att uttalandet skall uppfattas så alt statsrådet anser att det inte behövs någon speciell klinikijänsteorganisation eller centralt angivna riktlinjer. Även i fortsätt ningen skall specialundervisning, t. ex. talträning och lästräning, kunna meddelas i grupprum eller i en kliniklokal." Så tolkar utskottet den skriv ning som statsrådet har gjort. "Riktmärket måste här alltid vara atteleven får den hjälp han eller hon behöver och i den arbetsmiljö som är mest lämpad för honom eller henne.- Isitt yttrande över anförde alt elever som behöverundervisning i fast grupp bör kunna få del. Utskottet ansluter sig till dennaprincipiella uppfattning. Som en konsekvens härav anser utskottet att ävenelever med andra uttalade skolsvårigheter, bl. a. intellektuellulvecklingshämning, bör kunna få undervisning i fast grupp. --- Vidare bör övervägasom inte benämningen 'fast grupp' kan ersättas av benämningen 'särskildundervisningsgrupp'. Vad som i proposilionen anförts om resurser för fastgrupp, beslut om inrättande av sådan grupp samt beslut om placering av elev ifast grupp föranleder inte någon erinran från ulskoiieis sida. Riksdagenbör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört omspecialundervisning och fast grupp." Medhänvisning till vad vi också anför på s. 55 och 56 om att målet bör vara attsöka nå så många lärare som möjligt - kanske jag skall tillägga att vi på siktfår inrikta fortbildningen även på en kvalitets-fördjupning enligt ;s modell- yrkar jag avslag på reservationen 18. Någraord slutligen om reservationen 19 av vpk. Den framtida fortbildningensuppläggning och inriktning är en viktig bit i den arbetandeläraruibildningsuiredningens uppgifter, och därför yrkar jag avslag påreservationen 19 som gäller att del skall ske någonting där just . Med hänvisning till de här kortfattat anförda motiveringarna yrkar jagavslag på reservationerna 6, 10, 11, 15, 16, 17, 18 och 19. Skolansinre arbete m. m. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Herr talman! Jag vidhåller, , att deltakommer att bli en pappersreform - det kan befaras i alla fall - så länge somkommunerna inte får tillräckliga resurser i form av pengar och ökadlärartäthet. Då räcker del inte med god vilja från skolfolkets sida. Det är politikerna- regering och riksdag - som måste ta ansvar för att resurser ställs tillförfogande för alt genomföra bra reformer. Man kan inte skjuta ett sådantansvar ifrån sig, menar jag. 5 proiokoll 1975/76:134-135 Skolans inre arbete ni. Närdel gäller läromedlens karaktär och vår reservation på den punkten så vet juherr och jag och många fier i kammaren alt läromedlen fortfarandeförmedlar borgerliga värderingar. Jag har här i kammaren hafl ett antaldebatter med precisa formuleringar i läroböcker som heller inte är okända. Vpkmenar att ett sätt att bryta den kunskapsförmedlande roll som skolan har i dagär att ge eleverna möjlighet all själva söka och forska efter kunskap och attstimulera eleverna lill detta. Därför måste läromedlen helt enkelt ändrabeskaffenhet och få mer av upp-slagsbokskaraklär. Vi menar också att det ärviktigt all eleverna och lärarna skall kunna påverka innehållet i läromedlen. Närdel gäller fritidshemmen så har väldigt få lågstadieskolor mindre än 250elever. gav ju inte heller någon motivering för att han villeavslå vår reservation. Vi tror att den integrering, den genomströmning på100-200 elever per dag som det kommer all bli fråga om, får lill följd att densocialt inriktade verksamheten, som de reguljära fritidshemmen står för, kommeratt åsidosättas. Motden bakgrunden är vi motståndare till att skolan skall rycka in som hjälpgummadärför att samhället på andra områden har missal utbyggnaden av fritidshemmen.Vpk vill ha fritidshemmen i barnens egen närmiljö och sedan utnyttja skolan somett aktivitelscenlrum, som jag sade tidigare. Tillsist instämde med mig och sade att fortbildning är viktigt. Men sågjorde han en lustig vändning och sade: Det är viktigt - och därför skallingenting ske . HerrWIKLUND (s) kort genmäle: Jag skall citera ytleriigare ur propositionen, och jag ber statsrådets resonemang på s. 248, 249 och 250 under punkten 2.7, därstatsrådet klargör de saker som är så väldigt bekymrad för, nämligenatt läromedlen på något sätt skall vara styrande. Statsrådet går ju nästan in ipolemik i den frågan och pekar på de olika andra påverkansfaktorer som man kananvända. Jag har nämnt några men jag kan nämna ett par till: TV och radio. Dessutomsäger statsrådet, med hänsyn lill vad SÖ har uttalat och som statsrådetinstämmer i: "Elever och lärare bör tillsammans diskutera och la ställninglill var tyngdpunkten skall läggas i de huvudmoment som enligt läroplanen börbehandlas. Läromedlen får därför inte uppfattas som styrande för arbetetsuppläggning utan som hjälpmedel i undervisningen och vid valet avlärostoff." Deltaslår alltså statsrådet fast, och jag tycker alt fortfarande bör kunnatro på vad som står tryckt. I varje fall bör vi som politiker, när vi fattardel här beslutet, medverka till att del hela praktiskt kommer ul i skolan pådel sätt som statsrådet här föreslagit. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: får vi ju, , ingen förändring av läromedlenskaraktär. Del talas om att använda radio och TV, och det talas om tidningar iskolarbetet. Visst är det viktigt att man använder allt detta i skolarbetet ochi undervisningen, men den förändring av karaktären som vpk menar måste ske föratt bryta den passiva skolan talas det ingenting om. Och det talas helleringenting om att ur läromedlen få bort de borgerliga värderingarna. Jaghar en god vilja, och jag har läst proposilionen både framlänges och baklänges.Men när man inte hittar del man önskar hitta måste man ju på något vis påtaladetta och protestera mot att det inte finns med. Skolansinre arbete m. m. HerrWIKLUND (s) kort genmäle: Jag tycker det förefaller ganska lönlöst att föra den här debatten medfru . Men jag skall citera ett litet stycke lill ur proposilionen. Del äromöjligt att läsa upp alltsammans - det skulle ta för lång lid, och var och enav oss kan ju läsa det själv. Men på s. 249 säger statsrådet: "Elevernamåste från skolstarten ges en fortlöpande träning i denna planering," -det gäller då att jobba med olika former av läromedel -"bl. a. för allaktivt kunna medverka i val av och beslut om arbetssätt och läromedel." Vad mera önskar ? Vi kan väl inte hålla påalt framställa läromedel som indoktrinerar åt ena eller andra hållet. Elevernamåste ha ett fritt val, men vi är ju också överens om att vi skall vara väldigtvaksamma på vilka läromedel som används. Den debatten går jag inte in på ,eftersom vi har fört den tidigare. Tidigare i dagens debatt redovisade i Slaffanslorpbakgrunden till och synpunkter och engagemang idet sammanhanget. Därför begränsar jag detta mitt inlägg till främst det somgäller skolans kontakter med arbetslivet och frågor som sammanhänger med kravetpå översyn av såväl som gymnasieskolans läroplaner.