prot · FZ09140 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:140 Förhandlingarnaleddes till en början av fru tredje vice talmannen. §1 Näringspolitiken (forts.) Fortsattes överiäggningen om näringsutskottets betänkanden /76:53 och 54. Hen HOVHAMMAR (m) kortgenmäle: Jag har med stort intresse tagit del av och lyssnat påindustriministerns svar till min småländske företagarkollega . Det ärbra att har ställt dessa frågor, och han har säkeriigen mångamedfrågare ute i landet - t. o. m., tror jag mig veta, bland företagare sombekänner sig till det socialdemokratiska partiet och som måhända ärså kätterska att de gnällande och gnolande, för att citera , ger tillkänna sitt missnöje med regeringens politik. Personligenanser jag att det är ganska självklara fakta som har orsakat den ökadeförsäljningen av familjeföretag. Till viss del är dessa orsaker av teknisknatur, såsom stordriflsfördelar. Det har f. 6. industriministern i sitt svartydligt angivit, och jag håller med honom på den punkten. I andra fall kan denökade försäljningen bero på att det inte flnns någon nära släkting som ärvillig att driva ett företag. Även det har statsrådet påpekat. Det ärtyvärr inte så attraktivt att driva företag som det har varit.Det framgår också av att nyföretagandet är statt på retur. Det är inte allasöner och döttrar som vill påta sig det slora ansvar som det innebär att drivaett familjeföretag. Eniredjeoch som jag tror ganska avgörande faktori detta sammanhang är regeringensskattepolitik gentemot familjeföretagarna. Detta berör industriministern heltkort genom att hänvisa till företagsskaiieberedningen. Dehöga arvs- och förmögenhetsskatterna parade med de ständigt stigande socialaavgifterna plus löneskatten -arbetsgivaravgiften - kommer inom en snar framtidatt göra det hart när omöjligt för egenförelagarna att expandera. Stigandesubstansvärden ger högre förmögenhetsskatt, högre förmögenhetsskatt innebärhögre löneuttag, högre löneuttag innebär högre progression som måstekompenseras med än högre löneuttag. Ovanpå allt detla har vi att avgiftstaketlyfts bort för de sociala avgifterna utom för ATP, detta trots attförmögenheten ligger kvar och arbetar i företaget. Det flnns mycket attanföra, men min repliktid är ute. bara säga att det inte ärsärskilt underiigt, herr industriminister, att många företagare ärbekymrade över framtiden. HenANDERSSON i (fp) kort genmäle: Statsrådet har redovisat en lång lista på statliga åtgärdersom är positiva för de mindre och medelstora företagen, och det tycker jag ärbra. Men det skulle också behövas en lista som visar minussidan förde mindreföretagen. Den finns inte med men minussidan existerar otvivelaktigt, ochdärför har väl detta s. k. gnolande uppstått. Jag har sagt att jagtycker det är beklagligt att man från regeringens sida inte har velat lyssnatill näringslivsorganisationernas synpunkter i olika avseenden. Det hade juvarit lämpligt -jag tror det var senast i den ekonomiska debatten jag sadedetta - när statsminister inbjöd de politiska partierna tillöveriäggningar att då även bjuda in näringslivsorganisationerna till enöverläggning om de problem som de otvivelaktigt har. 1statsrådets svar till skall jag ta upp en punkt där slalsrådel säger: "Förleknisk forskning och utveckling föreslås för nästa budgetår via styrelsen förteknisk utveckling och statens utvecklingsfond väsentligt ökade insatser." Vibehandlar i näringsutskottets betänkande nr 53 anslaget till statensutvecklingsfond, där vi till fonden skall sända över 20 miljoner avInvesteringsbankens vinst. har ju genom beslutet att göra enbrandkårsutryckning för redan tagit 5 miljonerav dessa pengar. Det kommer såvitt vi kan se att innebära att fonden, som den20 hade ett disponibelt kapital av 12,8 milj. kr., får en ytleriigarepåspädning med 15 milj. kr. När budgetåret börjar finns det alltså 23 miljoner.Fonden lånar ut mellan 4 och 5 miljoner varje sammanträde, vilket innebär attden per detta år i stort sett står på 0. Jagvill då fråga statsrådet: hjälp skall fonden kunna ge under nästasexmånadersperiod när man saknar utlåningsmöjligheter och när man inte harbörjat att amortera på de lån sorn finns? Vi räknar inte med alt amorteringarnaskall utgöra någon större summa så att det finns möjligheter till att låna utytleriigare pengar. Jag skall först ta upp ett par frågor som ställde. Han varlitet kritisk på ett par punkter. Han tog upp frågan om försäljningarna i fjolvar mera omfattande. Det är mycket möjligt att resultatet kommeratt visa på en försäljning av företag av ungefär samma omfattning som under1974, då det var relativt högt. Detta borde ha samband med den diskussion somfördes om en förväntad förändring av företagsbeskattning osv. Men någonsensationellt hög försäljningsnivå har såvitt vi kunnat se inte inträffat under1975. HerrRask lycker också atl jag är för kategorisk när jag säger att kontinuiteten isysselsättningen bevaras i samband med vissa fusioner. Jag tror att vi kan varaöverens om att det faktiska förhållandet är så, men jag skall villigt erkännaatt det ibland görs köp - som det står: för försäljningar -exempelvis för allersätta bortfallen sysselsättning inom ett annat område där en omstruktureringsker. Jag har uppmärksammat exempelvis inom textilindustrin ett par företagsom har köpt upp metallindustrier för atl flytta över dem från en ort där deursprungligen har varit till en ort där man lägger ner ett textilföretag, ellerkonfektionsföretag, för att på det sättet ersätta bortfallen sysselsättning.Och det är inte alllid expansionen i de försålda företagen som man flyttaröver. Låt mig således begränsa del kategoriska i mitt uttalande genom dessamedgivanden. 1fråga om medbestämmelser som försvårar flyttning eller nedläggning vill jagsäga att här kommer in frågan om de anställdas rätt att öva inflytande päförsäljningen - rätt till informaiion och eventuellt vetorätt. Den fråganutreds inom i samråd med industridepartementet.Utredningen är i det närmaste klar, och vi kommer att titta på ärendet inomkort. Om vi skulle komma fram till ett förslag och det fattas ett beslut iriksdagen så kommer det att bli en icke oväsentlig broms. Kanske effekten blirväl stark, men del får vi väl fundera över. Beträffandeden fråga som ställde om jag är beredd atl stimulera industriellautvecklingscentra av typ skulle jag vilja säga att jag tycker attdel är av utomordentligt intresse att följa vad som har skett i Skellefteå.IUC:s verksamhei är inte utan framgångar, och den utgör ett mycket intressantuppslag. Jag kan förstå utskottet, när man talar allmänt positivt omutvecklingscentra, men jag kan också förstå när han tycker attutskottel begränsar sig i sin skrivning genom att framhålla att man bordeinrikta sig på universitets- och högskoleorter för sådana här institutioner. Jagantar atl är ute efter något uttalande kring i ochdet idéutvecklingscenter som Gummifabrik svarar för. Jag har studeratbåde och ulvecklingscenter som tillkommit under medverkanav bl. a. professor , och jag skall villigt säga att även de är avutomordentligt stort intresse. Där har man en erfarenhet som jag tror att manbör dra nytta av vid de fortsatta diskussionerna och övervägandena omeventuella utvecklingscentra motsvarande . Man bör ta vara på detillgångar som redan flnns i form av idéer med en inneboende styrka, och detvore väldigt bekymmersamt om de erfarenheter som gjorts skulle gå förlorade. Därmedhar jag givit uttryck för en positiv inställning utan att på något sätt havelat binda mig. Herrar Hovhammar och i gjorde försiktiga inlägg, ochdet tycker jag är bra. Vi bör kunna bemöda oss om att föra en seriös debatt -jag har framhållit detta tidigare. 9 protokoll 1975/76: 139-140 Nr 140 inle bortse från att det flnns företagare som är bekymrade förframtiden, Fredaeenden " j '" '' återkomma till vad herrAndersson sade. 28 mai 1976 ''"''' " åtgärder som har vidtagits, och den tycker han är bra. Han sadeatt vi borde också presentera en lista över ting som inte är Det är detta jag eflerlyser.Låt oss i seriösa diskussioner ta fram de problem som föreligger, och låt ossse efter hur vi skall komma lill rälla med dem. sade att regeringen inte har velat lyssna lill företagens bekymmer.Jo, , vi har lyssnat och vi har sökt uppfatta vad som rör sig iden allmänna debatten för att se vilka initiativ vi behöver ta och vilkautredningar som behöver göras. Det kan tänkas att det inte alltid fordrasutredningar utan att vi skulle kunna genom samtal få fram vad det är som ärbesvärligt. Jag är beredd att överväga och rekommendera överläggningar medockså de mindre och medelstora företagen. Sådana har vi haft tidigare. De harvarit stimulerande, och jag tror att del vore väldigt bra om vi kunde få ettklimat som möjliggjorde sammanträffanden med representanter för de mindre ochmedelstora företagens organisationer till sådana diskussioner som jag har efterlyst.Det är möjligt att del blir lättare vid ett annal tillfälle än i ettvalpolitiskt debattklimat. HenHOVHAMMAR (m) kort genmäle: Det är självklart atl den debatt vi skall föra måste vara seriös.Industriministern efleriysle en förteckning över det som inte är så bra. Självhar han talat om hur bra regeringen är, och han har i sitt interpellationssvargett oss flera sidor av olika åtgärder som regeringen vidtar för småföretagen. Detflnns mycket i regeringens politik som småföretagen är missnöjda med, herrindustriminister. Den tilltagande byråkratin är något som oroar många.Uppgiftslämnandel, som man ofta får göra och nätter utan ersättning,är heller inte populärt - det har vi diskuterat här i ,utan resultat. Talet om de Meidnerska löntagarfonderna är också något somoroar företagarna myckel. Åmanlagarnas konsekvenser i praktiken är ocksåbesvärliga i en hel del fall. Ett annat besväriigl problem är det allmännakostnadsläget, som gör alt vi har svårt att konkurrera med utlandet, eftersomvi har väridens högsta löner och lönebikostnader. Allt detta oroaregenförelagarna. Vi blir beskyllda för kverulans, men det är inteberättigat för vi har verkligen skäl till att vara oroliga. Industriministernhar här i kammaren talat om den katalog av åigärder som regeringen har för att hjälpa företagarna. Visserligen är det sant att det sker åtskilligt, men detla är också en direkt konsekvens av au företagarna, som vi ser det, bl. a. har beskattats och behandlats alltför hårt. Det kan vara motiverat med stöd till företagen, men detta stöd anser vi skall vara temporärt. 130 Målet måste vara, herr industriminister, atl viskall få bärkraftiga fö- retag, som går med vinst.Del är viktigt. Men detta blir inte följden om företagenssjälvfinansieringsgrad sjunker, så alt de inte kan realisera sina planer. Dagensstöd lill företagen, hur väl man än talar för det, är mest inriktat på allhålla sysselsättningen uppe. Det är i och för sig viktigt, men man glömmer bortall underlätta och förbättra för många företagare. Det måste, som vi brukarsäga, alltid flnnas en stimulans, en morot. Därför tycker vi från förelagarhållatt vi måste ha en näringspolitik i som gör alt företagarna återvinnersin tro . Detfinns, herr industriminister, mycket som kan förbättra företagarnas situation.Minska löneskatten. Gör egenavgifterna avdragsgilla vid den verksamhei detillhör. Ge ersättning för visst uppgiftslämnande. Minska förmögenhetsskatten.Vill regeringen verkligen göra del bättre för egenförelagarna, så finns detmöjligheter. Vi ställer gärna upp till överläggningar för att diskutera dessaproblem, herr industriminister. HerrRASK (s) kort genmäle: Bara några ord. Jag är glad över det svar som industriministern nulämnade när del gäller att pröva ett behov av och förutsättningar för ellindustriellt utvecklingscentrum på något annat ställe än . Det ärbetydligt positivare än det svar som näringsutskotlet har givit i sillbetänkande nr 54. Jagtror också att ett allernativ till ett industriellt utvecklingscentrum någonannanstans i landet, framför allt kanske i ett småindustriområde, skulle gemycket av värde både som en försöksverksamhet och direkt för småindustrin i delområde där man lägger det. Det finns, som jag sade i mitt tidigare anförande,ett uttalat behov av något sådanl för den mindre och medelstora industrin. Dettror jag också att industriministern är helt medveten om. När det sedan gäller frågan om något slag avbestämmelser för atl hindra eller åtminstone göra det svårare för det nyaägarföretaget att flytta produktionen från den ort där det uppköpta företagethar legat hänvisar industriministern till en utredning som skallframlägga förslag. Han tror att utredningen skall komma med en hel del förslagav värde som sedan kan förverkligas. Jag vill hoppas på del. Jag kan tänka migen klausul eller vad man vill kalla det i köpeavtalet som på något säll voretvingande för det uppköpande förelaget. Men frågan kanske löses på detta sätl. i (fp) kort genmäle: Jag tyckte det var bra alt statsrådet var positiv till ettsammanträffande med de näringspolitiska organisationerna. Jag tror det skullevara värdefullt att få seriösa överläggningar med dem om dessa problem. Deåtgärder i olika avseenden som regeringen har vidtagit har uppfattats som ett stödframför alll till de större företagen och har ställt till problemför de mindre. Jagefteriyser fortfarande statsrådets svar på min fråga hur det skall bli medstatens utvecklingsfond. Jag flck inget svar på den. Jag tycker det skulle varaen tämligen olycklig utveckling om fonden skulle få lägga ned sin verksamhetunder under själva utbyggnadsarbetet. Vid budgetårets ingång harfonden, som jag sade. 23 miljoner disponibla och lånar ul mellan 4 och 5miljoner vid varje sammanträde. Detflnns anledning att ta upp flera saker i statsrådets svar till . Detgäller framför allt branschslödel. När del gällde t. ex. tekoindustrin log manförst bon slödel. och sedan återkom man med del. och även stödet tillträindustrin haren myckel kortvarig inriktning. Del skulle vara angeläget ochbra med längre planeringsperioder i stället för de korta planeringsperioder somindusiridepartementel här tillämpar. HerrRask sade i sitt anförande alt reser runt och talar om allanedläggningar. Men det är ju så att det förekommer många nedläggningar, ochdet har också framgått av statistiken. kanske kommer att ta upp denfrågan i sitt inlägg. Det flnns siffror som styrker att det är fleraproducerande företag som läggs ned än som nyetableras. Låg mig säganågra ord till . Jagefterlyste en lista över de besvärligheter som de mindre och medelstoraföretagen kan ha. tog då upp några problem, främstskatteproblemen. Låtmig då säga all företagsskaiieberedningen, enligt vad vi hoppas, kommer medsitt förslag . Beredningen har bl. a. att överväga principen om enlindring i den nuvarande kapitalbeskattningen. Jag skulle tro atl man specielltkommer att ägna uppmärksamhet åt frågan: Kan man vid generationsskiften låtakapitalet vara obeskattat så länge kapitalet arbetar i förelaget? Det är ettutomordentligt intressant problem. Jag har ingen ståndpunkt här. Jag hoppas allberedningen skall lämna en klar redovisning. debatt som förts om medbestämmanderätten har de mindre och medelstoraföretagen gett uttryck för en viss skepsis. Jag har en annan mening på denpunkten. Jag tror nämligen all det är helt självklart atl facken med sinmedbestämmanderätt kommer att arbeta för företagens bästa och tillföra ny erfarenhetoch kunskap. Om de anställda motarbetade sitt företag skulle de såga av dengren de själva sitter på. Man skall väl ändå inte dra några slutsatser av ensådan lagsliflningsfunktion innan den över huvud taget har beslutats. Vidarekommer all tillsättas en ny arbetsrättsutredning, som skall följa ochutvärdera den nya medbestämmandelagen. BeträffandeMeidners lönefonder är det också litet tidigt att dra några slutsatser. Del är.lycker jag. åtskillig överdramaiisering här. Del Meidnerska förslagel är ellav fondförslagen. Den statliga utredningen under ordförandeskaparbeiar f n.. och vi får väl avvakta del förslag den lägger fram och sedan sevad som kommer att utkristallisera sig ur de diskussioner somvi kommer att föra kring de här förslagen. BeträffandeÅmanlagarna har vi en översyn. I samverkan mellan ,, , SAF och SHIO pågår en fortlöpande diskussion om effekten avÅmanlagarna. De senaste sammanträffandena ägde rum , närorganisationerna framförde vissa synpunkter och krav. Dessa prövas nu inomdepartementet. Jag skulle kunna räkna upp flera problemområden som och som vi är i färd med atl se över. Exempelvis lämnade flnansministernför ett svar till om vad som görs i fråga omblanketter och uppgiftslämnande. Där har genomförts en utredning, som f n. ärute på remiss. Vi får väl avvakta vad som kommer ut därav. Får jag bara säga några ord till i Örebrobeträffande STU-anslaget. talade om de 20 å 23 miljoner som kankomma att slå till förfogande. Det är ändå så, , att anslagettill STU - om bifaller förslaget - kommer att ligga på nära 240milj. Jag är medveten om alt en del är intecknat, atl däri liggeråterbetalningar och amorteringar. Men anslag som är beviljade är alla avseddaför betydande forskningsobjekt. Vi kommer, hoppas jag, all ökaanslaget - är ökningen 20 miljoner - och vidga ramen för STU:s fortsattaverksamhet. Hen i (c): När jag anmälde mig till denna debatt avsåg jagalt kommentera några yrkanden i de motioner som föreligger till behandling inäringsutskotteis betänkande nr 54. När jag nu hade luren att bli placerad såhär i anslutning till denna interpellationsdebatt vill jag gärna haka på den,därför all de frågor som där berörs till stor del sammanfaller med vad jagtänkt säga. Delkan inte ha undgått någon, och det har veriflerats i debatten iflera sammanhang, alt det råder stor oro bland de mindre och medelstoraförelagen på grund av de växande problem de har atl arbeta med. Del är möjliglall de opinionsyttringar som har gjorts ibland har hafl vissa övertoner, menjag tror att man ändå måste ta den här debatten på allvar. I grunden ligger dethär en allvarlig oro för framtiden. Del är också känt alt man, för att blihörd, ibland kanske måsle la till överord. Om industriministern och vi andraför en seriös debatt kring vikliga frågor här i kammaren uppmärksammas detganska litet i massmedia. Men kan man dra ihop 2 000 företagare till ett ochsamma ställe på en ort i landet blir det någonting som uppmärksammas. Det ärklart att man måste räkna med realiteter - och ett sådant här sammandrag kanmöjligen ge vissa övertoner. Del innebär inle att man skall bortse från denopinion som ligger bakom dessa meningsyttringar som förekommit på olika håll ilandet. Del har sagts i debattenhär att man måsle ha något konkret att peka på, och jag vill därför inågra punkter ta upp konkreta anledningar till den oro man möter blandföretagen. De har också delvis berörts tidigare i debatlen. Fördet första gäller det den ökande mängden av pålagor och bestämmelser samtblanketter och uppgifler som skall lämnas in. Den mindre företagaren är ofta enperson som själv måste behärska hela företags-området. Det är ganska lätt atttänka sig vilka svårigheter det innebär för denne att tillsammans med sinproduktiva insats i ständigt ökande omfattning tvingas ta hand om alla dessauppgifter, och alt läsa in de bestämmelser som kommer till nästan ochsom berör hans förelag. Fördel andra måste småföretagaren ständigt vara vaksam, så att han handlar rättoch inte bryter mot dessa lagar och förordningar, som stiftas i mycket snabbtakt. Han riskerar annars att hell plötsligt bli en brottsling och, som någonsagt, slå med ena benet i fängelset. Det är faktiskt realiteter. Om man intehinner sätta sig in i de lagar som stiftas, kan det hända att man helt utanavsikt råkar göra ett sådant misstag. innebär en press på företagen i dagsom inte är ringa. Fördet tredje är det kravet på lönsamhet. Kostnaderna ökar i snabb takt, inleminst för arbetskraften. Och man måste hänga med i den lekniska utvecklingen.Företagaren frågar sig om han skall kunna klara sin ekonomi och hinna med iulvecklingen. Alltdetta tillsammans gör att småföretagaren känner det som om grundvalarna förföretagsamheten börjar skaka. Han frågar sig: Orkar jag allt detla? Har denmindre företagsamheten någon framtid? Den frågan är relevant, och jag tror attindustriministern har mött den på de resor han gjort ute i landet.Denna utveckling, som i viss mån tvingas fram men som regeringen i hög grad harbidragit till, lägger en ökande press på företagsamheten. Den mindreföretagsamhetens arbetsförutsättningar och möjligheter att överleva förändraspå ett sådanl sätt atl del är nödvändigl alt verkligen på allvar la upp deltaproblem till prövning. Regeringen har inle visat tillräckligt intresse fördessa frågor. Ihög grad riktas denna kritik mol regeringen. Det är i första hand den som äransvarig för de förändringar som sker i samhället, som slår bakom nya skatteroch inte minst deras fördelning. De mindre företagen drabbas ju i allmänhethårdare av de skatter det här är fråga om. Del är regeringen som är ansvarigför nya lagar och som kräver fler uppgifter av olika slag. Enopinionsundersökning bland företagare visade atl 67 96 av detillfrågade tyckte att regeringens inställning till dem hade försämrats. Endast4 96 av de tillfrågade i denna SIFO-undersökning tyckte att regeringensinställning hade förbättrats. Deopinionsyttringar jag här berört - som enligt min mening har konkret bakgrund- har i många fall avfärdats av socialdemokraterna. Man har kallat demborgerlig propaganda, menat att de ger en vrångbild av verksamheten eller, somhär , använt benämningen floskler. Jag tror att en sådan inställningstraffar sig. Man kan inte föra debatten på det planet utan måstegripa sig an problemen och försöka göra någonting åt dem. HerrRasks interpellation var därför välgörande. Han tog upp en rad problem. Om maninte hade sett interpellantens namn, skulle man ha kunnat tro att frågornaställts av en centerpartist. Hantar upp frågor som vi fört fram här tidigare, sådana som anledningen lill deökande företagsförsäljningarna, hur strukturen är inom de små och medelstoraföretagen och om den håller på att märkbart förändras, frågor somgenerationsskiftesproblematiken, bristen på riskvilligt kapital vid utbyggnadoch expansion, svårigheter när det gäller att bygga upp en exportorganisation,otillräckliga personella och ekonomiska resurser för produktutvecklingsarbete. Hantar vidare upp hur denna utveckling - som han tror är realistisk - inverkar påsåväl samhället som den anställde och framför allt på konsumenten. Han menaratt utvecklingen är oroande. Det är precis vad vi har anfört i vår motion nr2122. Jaglycker det är glädjande att han tar upp dessa frågor. Jag vet att det inte baraär som känner det så; alla som har kontakt med verkligheten hyserliknande farhågor. Detkan noteras att industriministerns svar på interpellationen är en lovsång tillden mindre företagsamheten. Jag tror att industriministern känner varmt fördenna företagssektor, eftersom han har rest omkring många varv ute i landel ochträffat många förelagare. Jag är också övertygad om hans ärliga mening när hanredovisar betydelsen av den här företagssektorn och säger att man måste göranågot åt den. Men det är skillnad mellan att tala och att handla. Jag tyckerinte att regeringens handlingssätt rimmar med det svar som industriministernhar lämnat på interpellation. Detsägs i svarel att de redovisade företagsförsäljningarna inle alls är av denstorlek som här har påståtts. Industriministern menar att det väger ganskajämnt mellan nyetablering och nedläggning, och det skulle således inte varanågon fara å färde. I del avseendet är industriministern ganska ljum. Han harsjälv i sitt svar redovisat trenden för företagsförsäljningarna i börian på1970-talet och den är stigande. Om man går tillbaka lill 1960-lalel kan manfinna andra exempel. har uppgifter på hurförsäljningar och nedläggningar av företag har överstigit nyetableringar motslutet av . De rapporter vi har fått från dem som arbetar med deundersökningar som skall komma visar också atl 1975 är ett svårareår än 1974 när del gäller nedläggningar.