prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessutomkan del komma en säsongsvis uppskruvad efterfrågan pä kvalificerade revisorer,och det kan leda lill alt många förelag ej kan få den revisor som de anserlämpligast för uppdraget. Särskill för glesbygdsföretag kan de nu berördakonsekvenserna innebära ytterligare ell allvariigt problem. Med del sålunda anförda ber jag att få yrka bifall lill lagutskottetshemställan pä alla punkter/ belänkandet nr 15. Bokföringslag,m. Hen () kortgenmäle: tog upp vad jag sade i mill inledningsanförande när jaggjorde konstaterandet alt ingen motion förelåg med krav på slopande avbokslutsskyldighel. Jag vill i det sammanhangel erinra om alt vi har haft ellflertal motioner all behandla i utskottet, och flera av de moiionerna harsyftat lill alt begränsa kretsen av bokföringsskyldiga enligt den nyabokföringslagen. Vihar inte tillstyrkt någon av de moiionerna om en begränsning av kretsen avbokföringsskyldiga. Jag tror att vi är ganska överens om att anledningen tillall vi inle hemställt om bifall till något av de framförda förslagen är att vihar haft ytterst svårt - och den svårigheten har också de två ulredningarnahaft - att göra en vettig gränsdragning mellan små och slora förelag. Skulleman ha försökl hitta en gräns där, hade man säkert i långa stycken fått myckelsvära tolkningsproblem i framliden. Därförär utskottet enigt när det gäller all inte följa nägol motionsförslag om altbegränsa kretsen av bokföringsskyldiga. Jag leker med tanken altutskoiismajoritelen hell enkelt, när den föreslagit befrielse frän bokslutsskyldighel,har velat ge motionärerna någonting pä hand - och jag stöds delvis av vad herrSvanström sagt om att man inte tyckte att del Bokföringslag,m. räckte med den förenklingsom pärmmetodens införande innebar; man ansåg ändå all man skulle ge de flitigamotionärerna någonting. Därför hittade man på konstruktionen att befria deallra minsta företagen från skyldighelen all upprätta bokslut. Jag lycker attdet verkar som om man hade varil i den situalionen all man måste ge motionärernanågonling pä hand och därför tillgrep den i mitt tycke orimliga åtgärden attföreslå denna befrielse från bokslutsskyldighet. HerrSvanström har sagl att bokslulsskyldighelen kommer all bli en belastning pårevisionsbyråerna och andra som sköter bokföringen. Det kanske den kommer allbli, men den föreslagna befrielsen frän bokslutsskyldighet kommer all innebäraytterst liten lättnad för dem. För all kunna upprätta deklaralion och fylla ibilaga R 1 på rätt sätl måste man ändå göra en sammanställning av bokföringen. HenSVANSTRÖM (c) kort genmäle: säger att ingen av motionerna innehöll krav enbart påförenklat bokslut. Del är sanl, men flera av dem innehöll andra förslag till förenklingari bokföringen, saml krav på hel frikrels, innefattande Jämväl befrielse frånall upprätta årsbokslul. Tanken var alt samma lag icke rimligen kan gälla förde jättestora koncernerna och för de små egenförelagarna, av lypen utövandekonstnärer, som också nämnts i många molioner. Det ligger otvivelaktigt myckel i det som jag imitt huvudanförande sade, nämligen att del varil svårl att på ell rimligl sällanpassa samma bokföringsregler till så varierande företagsstorlekar. Därför harvi med anledning av de olika moiionerna funnil all det, precis som sagt, bör ges en möjlighel till förenklad bokföring, nämligen genom all denavgränsade krets som det gäller icke skall behöva upprätta årsbokslul enligtbokföringslagen. Vi kan diskutera om denna möjlighet kommer alt medföra enväsenllig lällnad eller ej, men jag är övertygad om att många företagare idenna krets kommer att uppfatta den på det sället. Hen () kortgenmäle: Det är alldeles rikiigi som säger, att del är enomfallande och komplicerad lagstiftning som vi nu här är beredda att fallabeslul om. jag vill också erinra om att denna skall ses som enramlagstiftning, inom vilken både slora och små förelag skall kunna rymmas. Denär skriven på det sättet att man inte av småföretagen kräver sammaredovisningsskyldighet och samma bokföring som av ett jättesiort förelag ellerav en koncern. Jag pekade inledningsvis på detla liksom också på del undanlagsom i lagstiftningen ges för förelag med mindre än lio anställda, innebärandevissa lättnader i dessa avseenden. Lålmig sedan också, som jag tidigare påpekat, säga all anledningen lill att viinte tillstyrkt moiionerna är svårighelen alt dra en gräns. Jag vill erinra omden myckel intensiva diskussion vi förde när det gällde att formuleraavgränsningen av den grupp av företag som skulle få till-lämpa pärmmeloden.Herr Svanslröm använde uttrycket "elt begränsat anlal". I detlagförslag som lagutskottet framlagt står del "ett mindre anlal". Detär ett exempel på hur oerhört svårt det är att göra den gränsdragning som dethär gäller. HenSVANSTRÖM (c) kon genmäle: Jag vill upprepa alt en del av våra motioner innehöll förslag omfrikretsar, inom vilka man skulle slippa tillämpa bokföringslagen. I dennabefrielse skulle självfallet också ingå att man icke behövde upprätta någotårsbokslul. Jag vill understryka all den kompromiss som vi kommil fram till inågon mån måste uppfattas som ett medgivande av den i sak rikliga uppfallningenatt det är svårt alt anpassa samma bokföringslag lill att gälla både förjättestora företag och för de verkligt små. Jagkan ha respekt för synpunkl all del är svårl att göradefinitioner vad gäller gränsdragningar i detta sammanhang. En av motionernainnehöll ett förslag innebärande att bokföringslagen icke skulle lillämpas påförelag vilkas årsomsättning undersuger 20 gånger basbeloppel och som har högsltvå helärsanställda. Vi instämmer helt i att många svårigheter kan föreligga,men vi är också på det klara med att den föreslagna bokföringsnämnden, om denfår vettiga arbetsförhållanden och resurser, rimligen måste kunna utfärdatillämpningsföreskrifter när del gäller att komma lill rätta medgränsdragningsproblemen. Bokföringslag,m. Efter den replikväxling som har förekommit mellan herrarna kan man kanske inle krama så förfärligt mycket mer ur frågan omsmåförelagarnas bokslutsskyldighet. Läl mig bara för ordningens skull erinra omall enligt gällande räll bokföringsskyldighet har lagts pä olika företag ocholika rörelsegrenar genom all de bokföringsskyldiga räknats upp i lagen och attde små företagen därvid undanlagils från bokföringsskyldighet genom en särskildbestämmelse. Del är ju rätt naturligt när det kommer en ny lagstiftning, därbokföringsskyldigheten plötsligt skall utvidgas till att i princip omfatta allarörelser, att de som lidigare varil undantagna från bokföringsskyldighetkänner en viss tveksamhet. har tagit sig uttryck i molioner, där man harvelat alt skulle bestämma att vissa undantag fortfarande skulle fåfinnas. Jagtycker det var ett myckel värdefulll påpekande som gjorde närhan slog fasl att vi i utskottet enhälligt kommil fram lill ståndpunkten att viinte kan dra gränser rikiigi på det hittillsvarande sättet, utan att vi alla äröverens om att bokföringsskyldighet - och där vill jag säga: i större ellermindre utsträckning - skall åvila alla som utövar en rörelse. Att vi är enigapå den punkten tycker jag är viktigare än den lilla skillnaden i uppfallning omhuruvida rörelseidkaren skall Bokföringslag,m. behöva upprätta boksluteller icke. För mig är diskussionen och problemaliken om bokslut, framför alltefter det som har sagls, egentligen en fråga av enbart fiskalt intresse. Jaghar personligen inte uppfattningen - och ingen lär heller kunna övertyga mig omdel - att skattekontrollen skulle pä något sätt bli effekiivare om man tvingadeden lille förelagaren att upprätta bokslut. Det finns uppgifter irörelsebilagan, och med den uppläggning vi har av ärendet är han ändå skyldigatt i bokföringen ha ett underiag som man kan gå in i och kontrollera för denhändelse man vill göra detta. HerrHammarberg antydde all bokslutet har sä många andra fördelar för den lilleföretagaren att han i sitt eget intresse borde upprätta ell sådant. Det ger miganledning säga att vi ju inle hindrar någon som vill upprätta bokslut. Vi hardäremot befriat vederbörande från skyldigheten, men tycker han att det är braatt upprätta bokslut är det klart alt han skall göra det - del är ju hansintresse i det här sammanhanget som får bli avgörande; skattemyndigheterna fårdet varken bättre eller sämre med den ståndpunkt som majoriteten av utskottethar intagit. Denlösning som utskottet har valt i det här ärendet har, såsom , medfört att specialmotionerna om undanlag för konstnärer och vissa andra- jag är ansvarig för en av motionerna - har kunnat lämnas ät sidan. Skullereservanlernas förslag vinna bifall är jag övertygad om att detkommer, skall vi säga som ett brev på posten, yrkanden som innebärundantagsregler för vissa speciella grupper. Medan jag ändå är inne på speciella grupper får jag kanske beröra enannan udda grupp i periferin som berörs av bokföringslagen, nämligen derenskölande samerna. Jag tillåter mig all myckel kortfattat utgå från allbokföringslagen inle skall behöva bli tillämplig pä rensköl-seln förrän man harklarlagt hur beskattningsreglerna för renägarna skall ulformas. Äveni ett annat hänseende föreligger motsättning inom utskottet. Det rör sig om enavvägning mellan ä ena sidan förelagarens och samhällets intresse av att enrörelse i alla sina delar - alltså även rent för-vallningsmässigt -bedrivseffektivt och å andra sidan samhällets intresse av att skatt betalas ivederbörlig ordning. Ingenhar gjort gällande att skattekontroll är omöjlig vid brutet räkenskapsår, menman har framhållit att den är svårare dä, och det betvivlar jag inte. Man harsärskilt pekat pä de många fåmansbolagen och åberopat en statistik som i förstalaget verkat bestickande. Mer än hälften av dessa bolag har bruteträkenskapsår, har man konstaterat, och många av dem har t. o. m. gjortupprepade omläggningar av räkenskapsåret i syfte att vilseleda borgenärer ellerskattemyndigheter. Låtmig hell kort, herr talman, även om det är onödigt, säga att oegentlighelernaturligtvis skall beivras på adekvat säll. Och jag tror att del var herrHammarberg som underströk alt någon tveksamhet inom utskottet inle pä någotsäll råder i den frågan. I övrigt skall jag noteratvå saker. Denåberopade statistiken avser , vilket alltså ligger före dentidpunkt dä man har gripit sig an problematiken med de mångafemlusenkronorsbolagen. Den verklighet som kommer all föreligga sedanbokföringslagen har trätt i kraft är alt dessa bolag är under avveckling ochmycket snart kommer att vara borta. Någraslutsatser för framtiden av lägel 1970-1971 kan alltså inle dras. Det är denena punkten. Denandra punkten är att lagutskottet ju föreslår att den myckel vildvuxna floranav räkenskapsår skall luktas högsl väsentligt, liksom all möjligheterna tillomläggningar av räkenskapsåret strängt skall limiteras och kontrolleras. Meddetta har utskottet gett näringslivet den frihet som utskottet tror ärändamålsenlig som begränsningar föreslagits som vi hoppas skalltillgodose skattekontrollen. Med detta yrkar jag bifalllill ulskollels hemställan. Bokföringslag,m. Hen () kortgenmäle: sade som en replik till mig att om del är ell inlresse fören småföretagare att upprätta bokslut så gör han del. Det är i och för sig eltalldeles riktigt påpekande, men jag vill erinra om att jag i miltinledningsanförande pekade på det intresse som finns hos kreditgivare ochanställda av all kunna ta del av och fä bälire grepp om hur den ekonomiskaställningen är i ell företag. HerrLidgard säger sedan att frågan om bokslut har ett mera fiskalt intresse. Jagskall villigt hälla med om all jag ser detta som ett fiskalt inlresse ur densynvinkeln all del finns bättre möjligheler för skattekontroll om delupprättas bokslut. Dä kan man också följa vad som skett lidigare . Jagtycker att utskottsmajorilelen nog lar litet för läll på betydelsen avbokföringslagens möjligheter all öka skattekontrollen. Den nya lagstiftningeninnebär på den punkien vissa förbättringar, men tyvärr måste man ocksåkonstalera att den inte täcker allt. Delfinns lyvärr s. k. förelagare som jobbar svart, om jag fär ullrycka det sä. Mangör upp mellan beställaren och den s. k. företagaren om en viss summa, menbakom detta ligger den tysta överenskommelsen dem emellan om att det inte skallbetalas moms och inte de och de avgifterna. Detta är livsfarligt för de seriöstarbetande förelagen. Jaghar ingen patentlösning på hur man, eventuellt genom en skärpning avbokföringslagen, skulle kunna komma åt dessa problem. Jag tror all man måste gåandra vägar för att komma åt detta ofog. Jag vill också säga att småföretagarnasegna organisationer borde ha allt intresse av alt försöka motverka sådanverksamhet. Del kan inle vara bra för småföretagarna själva att vid sidan omsina seriösa förelag ha en sådan här mindre seriöst verkande företagsamhet. Deflesia småföretagare är ju ändock seriösa. Vi har all anledning, som herrSvanström har påpekat, att slå vakt om dem och se lill att de kan fortsätta medsin verksamhel i del svenska samhället. Bokföringslag,m. () kortgenmäle: Jag förstår uppriktigt sagl inte varför i en repliklill mig lar upp frågan om dem som jobbar svart på något sätt eller inte försina böcker ordentligt. Dem har jag inle lalat om och långt mindre försvarat.Jag vill bara konsiatera all på den punkten är och jag heltöverens. Del är verkligen önskvärt att alla som bedriver vad som kan kallasrörelse också skall ha den bokföring som följer med den rörelsen - och somulskoltet har angivii i majoritelsförslaget. i (c): Jag tar till orda i den här debatten i egenskap av motionär. Jag har väcktett par motioner, och i den första motionen yrkar jag tillsammans med minmedmotionär all "1.beslutar att mindre företag, som drivs ulan annal biträde än familjemedlemmarsamt ytleriigare högst två anställda, ej skall omfattas av bokföringslagen. 2. beslutar att enklare reglerularbelas för tillämpning inom lagens ram för mindre förelag i fråga om bl. a.bokföringsskyldighet för skulder, fordringar och årsredovisning, 3. uttalar all nämnden förbokföringsfrågor fär en sådan sammansättning och sädana direktiv för sillarbete all de mindre förelagens behov av nämndens hänsynslagande vidtillämpningen av lagen och av rådgivning för uppgifternas fullgörandetillgodoses". andra motionen har jag och mina medmotionärer yrkat att man även förnytillkomna företag skall få tillämpa s. k. brutet räkenskapsår. Jämsides meddessa molioner finns det sju åtta andra molioner som lar upp i princip liknandeyrkanden. Medanledning av den debatt som förekom i anslutning till motionerna, och somgällde att ulskottsmajoriteten hade måst så alt säga ge någonling på hand tillmotionärerna, vill jag säga all flera av dessa motionärer är förankrade inäringslivet och förelagen. Motionerna bygger också pä de remissvar som harlämnals i anledning av förslaget till ny bokföringslag. Jag tycker all del ärfint och bra all utskottet lar hänsyn till sådana synpunkter somanförs av folk ule i näringslivet och dess organisalioner. Del är ju så man börarbeta i parlamentet, och det är ingeniing som bör användas som ett argumentmot all man lagil ställning på visst säll. Självfalletär vi som har motionerat positiva till att föreliggande förslag om ennoggrannare reglering av bokföringsskyldigheten genomförs. Det är givelvis ettinlresse även för företagen själva alt de har en ordnad bokföring. Detunderlättar laxeringsarbeiei och medverkar lill en rättvis beskattning. Sålångt är vi eniga om alt det bör bli en förändring - och en förbättring - avlagstiftningen. Mende förändringar av lagstiftningen som föreslås är ju ändå ganskagenomgripande. F. n. omfattas inte företag med mindre än två anställda. föruiom familjemedlemmar,av bokföringsskyldigheten. företagsräkning visar alt del finns 185000 förelag med mindre än fem anställda, därav 100 000 som i princip arbelarutan helärsanställda. Uppskattningsvis 125 000 nya företag kommer att berörasav bokföringslagen. Mederfarenhel från tidigare lagstiftning och dess introduktion - inte minsl vidövergång till bokföringsskyldighet för jordbruket - tycks kanske del härproblemet, när man sitter vid skrivbordet och författar laglexl, enklare än detär. Verkligheten är betydligt besväriigare än man föreställer signär del gäller sådana här frågor. Vi måste komma ihåg all detta rörmänniskor som arbetar i produktionen. De kanske har börjat sitt förelagandegenom all de fått en idé, de är inte administratörer. Även om man tycker attreglerna är enkla och lätta att förslå för oss, som vant oss vid att läsa ochta del av handlingar av alla de slag, så kan detla för den praktiskt arbelandeförelagaren vara oerhört svårt. Man behöver bara gå till verkligheten för allse alt det är sä. Därför menar vi att man måste gå försiktigt fram. Del kaninte vara meningen all man skall stifta en lag som i prakliken inle fungerar,och det är uppenbart risken när man går för hårt fram. Då vinner man ju ingenförbättring. Del måste vara bälire att möta de berörda posilivt, ungefär somutskottets majoriiet gjort i vissa stycken, och därmed få förståelse för en nylagsliflning. Då tror jag man Vinner bästa resultatet. Vihar alltså ställt krav på alt bl. a. fä fram enklare regler för mindre företag,dvs. sädana som har förslagsvis 25 anställda. I viss män har eti enhälliglutskott tillgodosett motionärernas önskemål. Del gäller bokföring av uppkomnaskulder och fordringar där man medger tillämpning av den s. k. pärmmetoden,dvs. man fär sätta in en inkommen faktura i en pärm inlill dess fakturanbetalats; då bokförs den i vanlig ordning och därmed har man uppfyllt lagenskrav. Detta skulle gälla mindre förelag. Det är ell steg på vägen och jaglycker det är bra att utskottet varit tillmötesgående på den punkien. Detfinns även en del andra önskemål som utskottet har tillgodosett, bl. a. att dennämnd som skall tillsättas får en sådan sammansättning - del framgår också avbudgetpropositionen - att de mindre förelagens rimliga krav tillgodoses och attden fär sädana befogenheter framför alll i introduklionsskedei att man undvikeren alltför hård bedömning och i siällel genom råd och anvisningar försökerlägga lill rätla de problem som uppstår. Vi har även haft denna fråga uppe iskatteutskottet och där yttrade sig en minoritet i den här riktningen. Denminoriteten har genom utskottets förslag delvis blivit tillgodosedd. Däremolhar man inle tillmötesgått motionärerna när del gäller alla övriga förslag. Härhar utskottels majoriiet för att lillmölesgå motionärernas krav på en förenkladredovisningsmetod för de mindre företagen föreslagit all dessa förelag skullekunna befrias från att redovisa ell formellt årsbokslut. Jag ser detla som elltillmötesgående av de krav som ställs från de mindre företagen och jag tror alldet kommer all las emot positivi av dem som är berörda. Vi skall komma ihåg attredan med BokjÖringslag,m. Bokföringslag,m. del förslag som utskottetnu lägger fram är del många som kommer au få en skärpning gentemot tidigareäven beträffande årsboksslutet. Jag tycker att detla ändå kan vara enövergångsform, lät sedan utvecklingen visa om ytterligare skärpta regler i delhär avseendel fordras. Enannan punkt där man inte är enig är frågan om brulel räkenskapsår. Jag lyckeratt del är ganska orimligt all tänka sig att man skall kräva av nytillkomnaföretag att göra bokslut endasl . Vi vel alt bokföringsarbetetökal kraftigt under senare är. Det finns ingeniing som lyder på alt det kommeratt minska i framliden. Även om man sätter myckel på dala sä kommer arbetet attbli mera omfattande, det kommer fler och fler redovisningsfrågor in isammanhangel. Jag tycker också att det strider mot sunt förnuft om man skullekräva all hela den serviceapparat sorn slår lill förfogande förbokslutsarbetet skulle jobba pä dellid. Del stämmer ju inte med verkligheten.Det måste vara rikligt all här försöka fä en form där man sysselsättermänniskor året runt. Detta måste också leda till att man får ett bättretaxeringsunderiag. Det måste ligga i samhällets inlresse att ha detlakonlinueriigt. Delframgår av reservalionen 2 i delta betänkande all över hälften av allafåmansbolag lidigare har haft brutet räkenskapsår. Har de då haft det för roskull? Det tror jag inte. Del finns sakliga skäl till alt man haft bruteträkenskapsår. föranleder säsongvariationerna all det är lämpligareför ett förelag alt ha bokslut en annan tid än jusl . Man harlågsäsong, man har kanske ett litet lager. Det är dä lättare alt inventera ochlättare all sysselsätta personalen med bokslutsarbetet. Detta är ju verkligtvägande skäl som talar för att medge en sådan uppdelning som föreslås iutskoltsbetänkandet. Ulskollelsförslag är ju ändå en kompromiss. Jag är förvånad över att ochandra talare säger att de prioriterar de fiskala synpunkterna och därmedförsvårar arbelel för företagen. Jag tycker ändå alt detla förslag, som innebäratt man går ifrån att ha brutet räkenskapsår pä vilken tid man vill som nugäller och fram lill fyra fasta boksluts-perioder på ell år, är ett avsevärtsleg framåt för att lillgodose taxeringsmyndigheterna. Dessutom är det etthänsynslagande till alla dem som behöver ha räkenskapsår på andra tider än . Jag tycker att förslaget är godtagbart med hänsyn tillomständigheterna. Tillslul vilt jag säga att del vikliga är ju all lillämpningen av bokföringslagensker pä sådant sätl att man möter dem som har svårigheter med förståelse, lar hänsyn lill de speciella svårigheter som de mindre förelagen arbelarunder och att man har en lång övergångstid innan man sä att säga sätter inlagens fulla kraft med straffbestämmelser och restriktioner. Jag vill uttaladen förhoppningen att bokföringsnämnden skall medverka i den riktningen samtalt man frän båda sidor möter den nya bokföringslagen med vilja att bedöma denpositivt. Detla bör leda till det bästa resultatet. Därmed yrkar jag bifalllill utskottets förslag. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri volering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 15mom. 1 röstar ja. den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför volering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröslning gav följande resullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservalionen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begäri volering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill au kammaren bifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 15mom. 4 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resullatel, varför votering med omröslningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav följande resullat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt. Bokföringslag,m. § 9 Beskattning avdödsbo Föredrogs skalteutskoltels betänkande 1975/76:39med anledning av molion om ändrade gränsbelopp för beskattning av dödsbo somhandelsbolag. I detta betänkande behandlades molionen 1975/76:394av () och (), vari hemställts all riksdagenskulle ania av molionärerna framlagl förslag lill lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370), innebärande alt de i 53 § 3 mom. kommunalskaltelagen angivnagränsbeloppen för beskattning av dödsbos inkomst och förmögenhet skulleuppräknas , resp. 100 000 till . Utskottethemslällde alt skulle avslå molionen 1975/76:394. Reservalion hade avgivils av i (m) och () som ansetl att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:394 skulle anta av reservanternaframlagl förslag till lag om ändring i kommunalskaltelagen (1928:370).