prot · FZ09127 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:127 § 1 Justerades protokollenför den 6 innevarande månad. § 2 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:210till lagutskottet §3 Vårdyrkesutbildning (forts.) Fortsattes överläggningen om utbildningsulskollelsbetänkande /76:27. FrökenROGESTAM (c): Inom sjukvården pågår en snabb strukturomvandling. Större vikt läggsvid den förebyggande vården. tillmäts miljöfaktorerna allt störtebetydelse vid en analys av varför sjukdomstillstånd uppstår. Dessa förändringarliksom en lång rad andra aktualiserar krav på förändringar i vårdutbildningen.Denna har släpat efter i förhållande till utvecklingen inom själva vården ochinte smidigt anpassats till de nya förhållandena. Detär nödvändigt att la ett rejält grepp för att komma till rätta medvårdutbildningarnas problem. I ett flertal motioner till årets riksdag tarcenterpartister upp olika förslag till förändringar och förbättringar. Exempelpå problem som tas upp är sjukgymnastutbildningen - kapacitet ochutbildningslängd, vårdpersonalens fortbildning, behovet av forskning om barnssituation på sjukhus och reumaiologins ställning i läkarutbildningen. Imoiionen 1446 kräver cenlern en total översyn av utbildningarna pävårdområdet. Specielll har vi pekat pä behovet av att få en bättre samordningav utbildningsresurserna, en lösning på praktik-platsproblemet och av all fåfram de nya läroplanerna. Alllför länge har frågan om nya läroplaner försjuksköterskeuibildningen legat stilla. studieorganisatorisk översyn är det viktigt att fö till stånd gemensammagrundkurser eller basutbildningar för breda verksamhetsfält. Man måste ocksåöverväga om det finns möjlighet att inordna ungdomsutbildningen ochvuxenutbildningen som delar i ett gemensamt utbildningssystem, präglat avåterkommande utbildning. Frånsamarbetssynpunkt, inte minst, är det värdefullt om personalen har en likartadgrundutbildning oberoende av vilken funktion man har inomsjukvärdsorganisarionen. Efter den allmännamotionstidens utgång tillsattes en grupp inom de- Nr 127 partementet, Vård-76, som skall förbereda inordnandet av de kortare FreHappn den vårdutbildningarnai den nya högskolan. skall man arbela i 14 m' 1Q76 '' längre perspektiv med förändringar ochförbättringar av ulbildnings- Vårdyrkesutblld- Vård-76kommer alltså att behandla de frågor som vi har begärt skall Om det skall bli någon ordning på vårdutbildningarna är det viktigt att Vård-76 snabbtfullgör sina uppgifter och lägger fram förslag. Det här understryks ocksåstarkt av utskottet som helhet. Utskottetstöder också centerkravet om breda basutbildningar och inriktningen mot ettsammanhållet vårdutbildningssyslem, präglat av återkommande ulbildning. Detser vi som ett viktigt steg på vägen mot en bättre fungerande vårdutbildning. Denbreda uppslutningen i utskottet, de kraftfulla skrivningarna ochtillkännagivandet om översynen av vårdutbildningarna och Vård-76:s arbete börge inle minst Värd-76 ett slarki stöd när gruppen griper sig an de här sväramen oerhört väsentliga uppgifterna. Detutbildningsområde där problemen är störst är sjuksköterskeuibildningen. Mångaungdomar har velat skaffa sig utbildning till sjuksköterska men blivitavvisade. har alla utbildningsplatser inte kunnat utnyttjas,huvudsakligen beroende på de hårda praktikplatsbestämmel-serna. Och i dagliksom lidigare ropar huvudmännen efter utbildad personal på vårdområdet. Nuhänger självfallet inte tillgången på personal enbart på antaletutbildningsplatser ulan i lika hög grad på den fortsatta förvärvsfrekvensen.Här finns det mycket att göra för att stimulera fier att återgå i tjänst. Detgäller inle minst arbetsmiljön, arbetstider, tillgång på barntillsyn m. m. Skolöverstyrelsenhar i börian av april äntligen gjort ett efteriängtat drag för att öka denfaktiska volymen av sjuksköterskeutbildningen. Man har gett möjlighet förvårdskolorna att utnytOa praktikplatser även inom långtidsvården liksom att tabort kravet på obligatorisk praktik inom barnsjukvården. Utskottet noterar detlamed tillfredsställelse och uppmanar SÖ att göra allt för attde 970 terminskurserna skall kunna genomföras. Om inte ändringen avpraklikplatsbestämmelserna räcker sä måste Det här ger utskottet till känna med anledning av centermotionen 1410. Blandde problem som återstår - när den fiaskhals som praklikplatsbestämmelsernautgjorde är borta - är lärar- och lokalbrist och svårigheter att fl framhandledare. På vissa vårdskolor kan alllså dessa faklorer försvåra ettgenomförande av hela det planerade utbildningsutbudet. Det är därför viktigtatt SÖ tillsammans med huvudmännen gör en rejäl satsning för att övervinna desvårigheter som finns kvar. Att hävda att det ärmöjligt att redan inför det kommande budgelärel utöka grundutbildningenytterligare är helt orealistiskt. det självfallet /78 helt andra möjligheter atl göra 6 en sådan utökning. Det förutsätter jag alt SÖlillsammans med huvud- männen kommer att göra ochbegära medel till av . Men det gäller inte bara att öka kapaciteten.Kvaliteten pä utbildningen måste också garanteras. Vi måste kunna lita på attmänniskor får en sakkunnig och god omvårdnad pä sjukhus och värdhem.Vårdpersonalen har ockå rätt att kräva en utbildning som gör del möjligt attfungera i det ansvarsfulla arbete som de står i. Utskottethar ägnat mycket tid lill all diskutera vårdutbildningen i vår. Jag ärövertygad om att del varit en riktig prioritering. Omsorgen om de äldre, derasoch alla andras rätt till en mänsklig vård gör del nödvändigl att ta ettkrafttag för att lösa vårdutbildningarnas problem. Utskottet har gjort det. Detär angeläget alt översynen av vårdutbildningen följs upp. Vård-76:s arbetemåste resultera i att vi får vårdutbildningar som till innehåll och omfattningär avpassade till människors behov av värd i olika situationer. Imotionen nr 2095 av fröken m. fl. krävs att reumatologin skallförstärkas i grundulbildningen av läkare. Utskotld är inte berett alt förordanågon omprioritering bland de ämnen som ingår i läkares grundutbildning. Menden av lidigare i är beställda nya tjänsten som professor ireumalologi kommer att innebära en förslärkning av både forskning ochundervisning på delta viktiga ämnesområde. Jag ber att fä yrka bifall till utskottets hemställan på alla punkter. HertBERNDTSON (vpk); Sjuksköterskeeleverna har genomfört riksomfattande aktioner mol degraderade betygen inom utbildningen. De har krävt att betygsättningen endastskall omfatta vitsorden godkänd och icke godkänd. Vi tycker att det är ettrimligt krav som sjuksköterskeeleverna framfört. Detpågår en debatt om betygens avskaffande, och då borde man åtminstone kunnatillmötesgå kravet på atl betygen bara skall ange om elev är godkänd eller ej.Som bekant hade man till hell en sju-gradig betygsskala inomsjuksköterskeutbildningen, där man skulle mäta samarbelsegenskaper,kontaktförmåga och myckel annat som är svårt att betygsätta. Elevernas egenaktivitet hade stor betydelse för att ändra på dessa orimliga förhållanden. Försjukvården skulle det såvitt jag förstår enbart vara positivt om den nugällande tregradiga skalan utbyttes mot en tvägradig. Betygen i nuvarande formär en stressfaktor som motverkar att eleverna satsar på områden som kan varamera väsentliga inom sjukvården. Betygen ulgör ett hinder när det gällervidareutbildning. Något vettigt skäl för att behälla den tregradigabetygsällningen kan jag inte se. Att hela betygsfrågan är föremål för debattoch att graderade betyg förekommer på andra utbildningslinjer kan inte vara ettgodtagbart argument mot en reform av sjuksköterskeuibildningen. Den attityd sommyndigheterna intagit mol sjuksköterskeelevernas aktivitet för att avskaffade graderade betygen är olycklig. Sjuksköterskeelevernas förslag hadeförtjänat ett mycket mera positivt bemötande. Att tillmötesgå deras krav skullegagna sjuksköterskeutbildningen, sjukvården och allmänhetens intressen. Tilldetta skall kanske också fogas att även andra elevgrupper,exempelvis fritidspedagogerna, ställer samma krav. Ireservation nr 3 vid utbildningsutskottets betänkande förordas att riksdagenger regeringen lill känna som sin mening att de graderade betygen inomsjuksköterskeutbildningen bör avskaffas. Delta överensstämmer medställningstaganden vi kommunisterna tidigare gjort i dennafråga, och jag ber att fi yrka bifall till reservationen 3. FruDAHL (s) kort genmäle: Vi hade i går en diskussion om reservationen 3, och jag skall därförinte i onödan föriänga debatten pä den här punkten. Jag vill bara erinra om vadsom då sades och som även framgår av utskottets betänkande. Enligtvad uttalade när högskolereformen antogs kommerbetygsfrågan inom högskolan att ses över. Den översynen måste vi dock vänta pålill dess atl betygsutredningen avlämnar sitt betänkande, vilket kommer att skei år. Då kommer alltså, enligt departementschefens uttalande ochriksdagens beslut, betygsfrågan vid högskolan att ses över. Detfinns heller inle några uttalanden, vare sig från regeringens eller riksdagenssida, som innebär att man inom alla högskoleutbildningar måste ha en tregradigbetygsskala . Utskottet har med hänsyn till delta avståll från attta ställning till betygsfrågan vid det här tillfället. Vi anser det varavälbetänkt med tanke på atl vi sä snart får tillfälle att ta upp frågan tilldiskussion med ett sakligt underiag. FruSKANTZ (s): I moiionen 1975/76:592 har jag tillsammans med några partikamratertagit upp fiera frågor som gäller sjuksköterskeuibildningen. Lät mig på en gångsäga alt både i motionen och när jag här lalar om sjuksköterskor så avses ocksåsjukskötare. Viär alla medvetna om att tillgången på sjuksköterskor lillbakavarit klart otillfredsslällande. Det är en generell företeelse, men situationenär mesl prekär i storstadsregionerna. Socialstyrelsenhar konlinueriigl inhämtat uppgifter om bemanningssituationen och harsammanställt och presenterat dessa uppgifter i årliga rapporter. Avsocialstyrelsens material framgår att anlalet sjukskötersketjänster vidkroppssjukhusen ökat från 14 963 till 19 243. Anlaletuppehållna tjänster har ökat från 13 660 till 18 123. var 619tjänster av totalt 19 243 riänsler vakanta. I vår motion har vi lämnaten rad sifferuppgifter om vakanssiluationen i vissa landsting. Jagskall inte trötta kammaren med att återge dem; jag vill i stället hänvisa tillmotionen. Men bara en siffra till frän motionen! Enligt vissa beräkningarerfordras ett nytillskott på ca 4 500 sjuksköterskor för att täcka den bristpå sjuksköterskor som råder. Kapacitetenför ulbildning av sjuksköterskor har blivit större i samband med övergångenlill nuvarande utbildningssystem, men trots detta råder inte ett bättrevakansläge. Detta har sin förklaring i alt den offentliga hälso- och sjukvårdensamtidigt expanderar starkt och all bl. a. företagshälsovården byggs ulkraftigl. Den utbyggnaden kommeratt fortsälta. Del finns också anledning räknamed all anlalet heltidsarbetande kommer all visa en yllerligare sjunkandetendens, vilket medför ökat behov av personal. Medoförändrad utbildningstakt föreligger uppenbar risk för att redan beslutadesatsningar pä utbyggnaden av olika vårdområden, bl. a. långtidsvården, kommeratt bli svåra att förverkliga pä grund av sjuksköterskebristen. För intagningtill långtidssjukvård väntar ett stort antal patienter, och många är s. k.förtursfall. Mänga patienter ligger pä akutkliniker trots all de borde vårdasinom långtidssjukvården. Svårigheterna all överföra patienter från akutvärdentill långlidsvården ökar köerna lill akutvården. Bristenpå sjuksköterskor aktualiserar, menar vi motionärer, frågor om för det förstaändringar i den praktiska utbildningen inom sjuksköterskeuibildningen i syftealt underiätta elevgenomslrömningen, för del andra utökning av kapaciteteninom sjuksköterskeutbildningen genom ökad utbildning av lärare för detta områdesaml för det tredje ändringar av fördelningen av arbetsuppgifter mellan olikapersonalkategorier inom sjukvården och av innehållet i ulbildningen för deolika personalkategorierna. Idet belänkande vi nu behandlar finns etl avsnitt Översyn av vissavärdutbildningar. Jag vill gärna göra några kommentarer till della avsnitt. 7 och 8 erinrar utskottet om beredning Vård-76rörande de kortare vårdutbildningarna och skriver: "Utskottet anser delförklarligt om inte några större förändringar av dessa vårdutbildningarsinnehåll och ulformning hinner genomföras lill ." Mol dettaanlagande kan män inle ha några erinringar. Utskottetskriver vidare: "Del är emellertid angelägel att del mera långsikligaarbelel påbörjas redan nu och bedrivs med slörsta möjliga skyndsamhel." Jagdelar hell utskottets bedömning på denna punkt, och jag vill starkt understrykanödvändigheten av att arbelel drivs med slörsta möjliga skyndsamhet. Defrågor som enligt ulskotlels mening bör aktualiseras är fiera, bl. Ävenhär delar jag utskottets uppfattning. Jag vill endast framföra några synpunkterpå praklikplalsfrågan, dä den enligt min mening är ett stort problem somfordrar speciell uppmärksamhet. Nr 127 träffande grundulbildningen till sjuksköterska är just bristen päprak- Fredaeen den tikplatser,kanske främsi inom barnsjukvården. 14 mai 1976 Dettamenar jag aktualiserar frågan huruvida alla som utbildas till sjuksköterska måste inhämta teoretiska och praktiska kunskaper i barn- Om inle sakligt hållbara argumenl kan anföras för detta, bör ning undersköterskornas och skötarnas vidareutbildningtill sjuksköterska snabbi kunna förändras såall ulbildningskapaciteten för dessa grupper blir större. Somså ofta i sådana här sammanhang är meningarna delade. Många menar att del finnsmyckel som lalar för att alla som utbildas till sjuksköterska bör ha praktikinom barnsjukvården. Närdet gäller barnsjukvården finns del anledning erinra om att del under senare årskett en förskjutning från sluten till öppen vård. Med andra ord: Allt färrebarn vårdas i sluten vård. Med hänsyn lill denna utveckling bör man undersökamöjligheterna att föriägga en större del av praktiken i barnsjukvård lill denöppna vården. Närman diskuierar olika möjligheter att lösa praklikplalsfrågan fär mansjälvfallet inte bortse ifrån att praktiken skall ha etl sådant innehåll ochvärde att utbildningens kvalitet inte eftersatts. Man bör också komma ihåg attsjukvården inte bara tillhandahåller praktikplalser för utbildning av den egnapersonalen, utan också slår till förfogande med praktikplatser för personalinom barnomsorg, åldringsvård, företagshälsovård osv. Vidundervisningssjukhusen lillkommer dessuiom att man utbildar ytterligare en radpersonalkategorier, exempelvis läkare, sjukgymnaster och psykologer. Mängdenav praktikanter och mängden av olika utbildningar innebär sålunda betydandeproblem, bl. a. därför alt praktikperioderna mänga gånger skall ha en sådanulformning all de svarar mol varie ulbildning. Med ell mindre antalutbildningar - dvs. om man slog ihop vissa utbildningar - skulle man fåbetydligt slörre möjlighel atl rationellt utnyttja praktikplatserna. Manborde också i större utsträckning än vad som sker söka samordnaförläggningen av de olika utbildningarnas praklikperioder och undersökamöjligheterna alt genom en tidsmässig utspridning av praktikperioderna undvikaatt mänga olika utbildningar drabbar sjukyården med sinapraktikperioder. Enökning av antalet praktikplatser inom de olika specialiteterna skulle kunnaerhållas genom alt nuvarande terminssyslem ändrades till teori-resp. praktikperioder,som kunde läggas ut över på det sätt som huvudmannen anser ge slörstamöjliga utnyttjande av tillgängliga praktikplatser. Ett bätlre utnyttjande avveckans samt i viss utsträckning även dygnels alla timmar skulle också medföra etl minskal tryck på praktikplatser och dessutom ha etl ulbildningsvärde, eflersom praktik perioden så långl del är möjligt skall svara mot det verkliga arbetslivet. 10 Man bör också undersöka om inte trycket påpraktikplalserna skulle kunna minska om inövandetav vissa grundläggande moment i den praktiska verksamheten kunde föriäggaslill metodövningsrummet, dvs. till utbildning i klassrum. Det har i olikasammanhang framhållits att detta bör vara möjligt utan att kvaliteten iulbildningen försämras. Jagtror att det här finns rum för ett pedagogiskt utvecklingsarbete i vilketpedagoger, medicinska experter m. fi. Jagär medvelen om all de förslag jag här fört fram kanske inle kommer alt mottasså posiiivi av dem del berör och atl jag också kommit in pä personal- ochsiudiepoliliska frågor. Men min avsikt är endast atl med hänsyn till vadutskottet skriver pä s. 8 föra fram förslag som bör övervägas och vilkas för-och nackdelar bör belysas. Hitlillshar jag bara talat om elever, praktikplalser osv., men jag har inte för denskull glömt bort patienten. Man flr inte bortse från patienternas situation.Redan i dag framförs klagomål som man måste ha förslåelse för. Mänga patienterupplever den slora mängden människor, personal, praktikanter och elever, påavdelningarna som besvärande. Jag tror alt vi har anledning all ställa ossfrågan: Hur myckel ulbildning läl varie patient? 7 i betänkandet skriver ulskoltet: "1 flera av motionerna föreslås attpraktik i slörre utsträckning skall kunna medges i långvärden och i den öppnavärden som praktiken i vissa mindre specialiteter skullebegränsas." Jagvet inte vilka motioner som avses, men jag har funnit en motion, nr 1507 av fruaf , som lar upp denna fråga. När man läser moiionen fär man intrycketatl motionären vill lösa långtidsvårdens personalproblem genom etl slörreanlal praktikanter. Långtidsvårdens problem Tår inte lösas på detta säll. Enligtmin mening bör arbetet inom långtidssjukvärden så långt del är möjligtorganiseras så att den enskilde patienten fär ett personligt omhändertagandeoch ell begränsat anlal personer utför så slor del som möjligt av de direktahjälpinsatserna. Brislenpä sjuksköterskor inom långvården är ell stort problem. Vi vel också att av demsom utbildar sig är det ell fåtal som söker sig lill långtidsvärden. avlämnades 5 280 ansökningar till de 1 346utbildningsplatserna i vidareutbildningskurser enligt den nya studieordningenför sjuksköterskor. Till 546 utbildningsplatser i vidareutbildningskursernaför medicinsk och kirurgisk sjukvård inkom 1 674 ansökningar. Till 15utbildningsplatser för åldringsvård inkom 6 ansökningar. Varförär del sä få som vill arbeta inom långtidsvården? Vi kan inle stanna vid allkonstalera att lägel är sådant. Vi bör möjligt ta reda på orsakerna ochdärefter vidta de ålgärder som är nödvändiga för all intresset skall öka ocksåför denna del av sjukvården. Vad kan vi ändra på utan att utbildningenskvalitet försämras? är det många elever som redan under första terminen i sin utbildning flrkonlakl med långlidsvården. Den värden upplevs av många som tung och deprimerande,föga stimulerande. Eleverna får endast syssla med de allra tyngsta ochjobbigaste arbetsuppgifterna: tvättning, på- och avklädning, lyftning, vändningav patienterna osv. Vad sjuksköterskor inom långvården sysslar med får de ingetbegrepp om. Den för många nästan chockartade första kontakten medlångtidsvården gör att de senare inte söker sig dit. Kanske den förstapraktiken inte skulle förläggas till långvården. Tilldetta kommer - och det tycker jag är allvariigt - att arbetet inom långvårdeninte har status. Del gäller alla personalkategorier, inte bara sjuksköterskor.Vi bör göra allt vad vi kan för att medverka till en attitydförändring när detgäller långtidsvården. Visstskall det finnas praktikplatser inom långtidsvården. Här kan eleverna flerfarenhet av primärvård. Men det måste finnas handledare och tillräckligtantal lärare i klinisk praktik. Långtidsvårdenspersonalproblem flr inte lösas genom atl antalet praktikplatser utökas. Detkrävs andra åtgärder och snabba åtgärder. Utskottethar inte ansett sig kunna biträda någon av de tiotalet motioner som behandlasunder avsnillet Översyn av vissa vårdutbildningar, utan utskottet föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omarbetet inom Vård-76. Men vad har utskottet egentligen anfört? Jo, utskottetförutsätter att en stor del av motionernas önskemål om övergripande utredningaroch om prövning av delproblem blir lillgodosedda genom det nu påböriade arbetetinom Vård-76. Jagförslår att utskottets avsikt har varit all göra en välvillig skrivning. Jagvill också vara välvillig när jag tolkar texten, och säger därför bara att'jagtycker all skrivningen är alltför opreciserad. Del är förklaringen till att jagfunnit anledning all här föra fram vissa synpunkier i förhoppning om att detinle skall råda något ivivel om vilka frågor vi som står bakom motionen 592vill att Vård-76 skall behandla möjligt. I detta anförandeinstämde (). De som arbetar inom hälso- och sjukvården har fullt klart för sigvilken slor betydelse sjukgymnasterna böriar få inom allt flera områden, ochalla är medvetna om den stora brist på sjukgymnaster som råder f n. Därförhar stora ansträngningar gjorts för att öka sjukgymnastutbildningen.Många sjukvårdshuvudmän är värda stor heder för de ansträngningar som där hargjorts. Men vi som har sysslat med dessa frågor vet vilka stora praktiskaproblem som förelegal när del gällt att igångsätta en ny sjukgymnastutbildning.För en del år sedan hade vi sålunda problem när sjukgymnastutbildningen iGöteborg måste läggas ner. Den kunde dock återupptas . Och iÖrebro startades sjukgymnastutbildning, men den kunde barapågå ; sedan måste den läggas ner. GabrielRomanus och jag har i motionen 784 begärt att det skulle göras en genomgång och sammanställning av orsakerna till dessa miss lyckanden. Det måste nämligen vara angeläget att komma till klarhet i vad de misslyckandena beror på och att försöka undanröja dem och bana väg för en utökning av kapaciteten i sjukgymnastutbildningen. Ut skottet skriver nu på s. 13: "Utskottet förutsätter att motionärernas ön skemål tillgodoses genom beredningen inom Vård-76 av sjukgymnastut bildningen, -- ." Det tycker jag är ett myckel positivt uttalande. Menvid en direktkontakt som jag haft med Vård-76 har jag fått den uppgiften där tyvärr inte anser sig ha fltt del uppdraget och därför inte kommer attgöra denna undersökning. Därför hade jag tänkt slälla en fråga till statsrådetHjelm-Wallén, som emellertid inle har lillfälle att vara här , om hur mandå tänker sig att lösa denna fråga. Men jag karfske får rikta den frågan tillnågon representant för utskottet i stället. Har man i utskottet någonförklaring till eller några synpunkter på detta? Den uppgift som har fält vid sin kontakt med Vård-76 ärklart felaktig, och jag beklagar att den har lämnats. I det avsnitt där vitillkännager våra synpunkter på arbetet inom Vård-76 skriver ulskoltet attenligt direktiven lill Värd-76 skall del arbetet bedrivas med bl. a.utgångspunkt i U 68:s betänkande om hälso- och sjukvårdslinje, socialservicelinje, medicinsk assisienllinje och arbdslerapeui-och sjukgymnastlinjesaml de remissyttranden som avgivils över betänkandet. Dessutom skall man laupp vissa andra utbildningslinjer. Detär alltså helt klart att Vård-76 skall behandla dessa frågor. gerdessutom lill känna alt delta arbele bör bedrivas med skyndsamhet även när detgäller det mera långsikliga planeringsarbetet. Då har vi nalurligtvis haftmycket goda skäl att uttala oss på det sätl som vi gjort om den nämndamoiionen, nämligen atl vi förutsätter alt motionärernas önskemål skalltillgodoses inom Värd-76. Dessutomär det väl självklarl efter detla tillkännagivande alt om Vård-76ännu inte har böriat arbela med dessa frågor, så måste det nu ofördröjligenske. FruKRISTENSSON (m): Jag vill tacka för della klariäggande, som jag tror kommer allbli av stort värde. Överiäggningenvar härmed slulad. Kammaren biföll vadulskollei i dessa monieni hemsiälli. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemsiällan, dels reservalionen nr 1 avherr i , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsulskollels hemsiällan i beiänkandei nr 27 mom. 6röslar ja, den del ej vill röslarnej.