prot · FZ0969 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:69 Förhandlingarna leddes avherr andre vice talmannen, § 1 Justerades protokolletfor den 11 innevarande månad. 0/77halvstatliga .företags afförsför-bindelser med utländska industri-Jöretag § 2 Om halvstatligaföretags affärsförbindelser med utländska industriföretag Herr försvarsministern erhöll ordet föratt i ett sammanhang besvara dels (vpk), dels () anmälda frågor, 1975/76:226 resp, 228, ochanförde: har frågat mig om jag anser del lämpligt att ellhalvsialligi bolag, i vars styrelse bl, a, chefen för flygvapnet sitter,fungerar som agent för ett stort utländskt bolag som använder sig av mulor somaffärsmetod. Vidare har i frågat mig om jag är bereddalt redovisa omfattningen av affärer med flygplansförelagel Lockheed, Jag besvarar frågorna iett sammanhang. har fördel svenska flygvapnets räkning inköpt treiransportflygplan () av förelaget Lockheed, Del senaste inköpet skeddeunder 1974, Agenturen för företagel innehades vid det tillfället av del privataförelaget , Efter1974 har del svenska försvaret inte lagt ut några beställningar hos Lockheed, Efterbeslul av har Crownair, i vilket statendirekt äger hälften av aktierna, förvärvat och därmed ävenden aktuella agenturen, Crownair, som bedriver kommersiell verksamhet ifredstid, har bildats bl, a, med syfte att kunna ställa behövligatransportflygplan lill krigsorganisationens förfogande. Med hänsyn till dennära anknytning som bolaget således har lill del svenska försvarelärdet bådenödvändigt och naturligt att även flygvapnet är företrätt i styrelsen. Jagvill erinra om alt de nu akluella undersökningarna om Lockheed inte gett någotstöd för misstanken om alt företaget skulle ha använt mulor i samband medaffärer med svenska myndigheter eller företag, I vilken mån Crownair ävenfortsättningsvis skall inneha agenturen för Lockheed ankommer på bolagetsstyrelse all besluta. Jag finner det dock naturligt att bolaget har sådanaagenlurer som är anpassade lill verk-samhelen. 0/77halvstatliga företags affärsförbindelser med utländska industriföretag Hen (vpk): Det är från en särskild kommitté i den amerikanska senaten förundersökning av de s, k, multinationella bolagens affärer som uppgifternakommer om de stora summor som flygplanstillverkaren betalat ut i mutori olika länder. Mulorna påslås enligi vissa uppgifter uppgå lill så slorabelopp som sammanlagt ca 100 milj, kr. Politiker och tjänstemän i länder somJapan, och 'utpekas som mottagare, Lockheedtillverkar och säljer stridsplanet , som och Hollandköpt i betydande mängder. Planet är beryktal därför att 170 plan avdenna typ störtat. Bolaget säljer också transport-flygplanet , avvilket del svenska flygvapnet inköpt tre exemplar. Avslöjandetav mutaffären har verkat som en politisk bomb i de inblandade länderna. Påflera håll har särskilda undersökningskommissioner tillsatts för all utredapåståendena om mutor. Det är, herr talman, utomordentligt avslöjande för denmoderna kapitalismens etik all ett stort och etablerat förelag använder sig avdylika affärsmetoder, som är direkt kriminella. Affären visar också altkvalitetskraven vid leverans av militära flygplan tydligen sätts lågt av fleratillverkare. Del finns ju också ett färskt svenskt exempel på detta. Agentför Lockheed i är -Swedair, i vilketstaten genom försvarsdepartementet äger hälften av aktiestocken, I styrelsensitter bl, a, chefen för flygvapnet. Samtidigtsom jag tackar för svaret vill jag framhålla all jag för min del anser det heltolämpligt alt elt halvstatligt bolag, i vars styrelse sitter representanier förförsvarsdepartementet och flygvapnet, fungerar som agent för ell stortutländskt bolag vilket använder sig av mulor såsom affärsmetod, Swedair börsnarast möjligt avsäga sig denna agentur. Jag hoppas att försvarsministern gerdepartementets företrädare i styrelsen instruktion all verka i denna riktning.Jag har svårt att förslå varför inte här skulle kunna instämma idenna uppfattning. Hen i (c): Jag villlacka försvarsministern för svaret på min fråga. Vad som gett mig anledning attaktualisera denna fråga är att del enligt pressuppgifter har förekommit all denmultinationella flygplans-tillverkaren lämnat betydande mulor. Om manfår tro pressuppgifter har del rört sig om mellan 30 och 100 milj, kr. Docktorde några mulor ej ha förekommit till en särskilt utpekad svensk statstjänsteman,vilket naturligtvis är glädjande. Jag hoppas att den fortsatta utredningen handen att inle några svenska vare sig myndigheter eller förelag ärinblandade i denna stora mutskandal. Del torde dock vara så all slora summoranvänts som mutor i försäljningssyfte, och ett förelag som i sin verksamhetanvänder dylika affärsmetoder skall man över huvud taget inte ha några affärermed. Jagkonstaterar av svaret alt de senaste inköpen för svensk räkning skedde 1974 ochgällde tre flygplan. har del svenska försvaret inte lagt ut någrabeställningar hos Lockheed. Det är min förhoppning att man fortsättningsvisinte lägger ut beställningar hos ett företag som använder sådana metoder somLockheed gjort i sin affärsverksamhet. Man torde med rätta kunna säga att de flygplan som vi har köpt är braprodukter. De passar väl in i den svenska försvarsorganisationen och harfungerat bra. Men det råkar vara så att denna produkt marknadsförs av ettförelag som i ett anlal länder sannolikt tillämpat sådana försäljningsmetodersom vi inte på något sätt kan godkänna. Jag är naturligtvis hell överens medbåde och i om den bedömningen. Ännuhar Ju inte utredningen slutförts och del föreligger inle några dokument somklart och tydligt visar vad som förekommit, men när kommer och alllblivit klarlagt utgår jag ifrån all slyrelsen kommer att pröva den här frågan. Jagvill dessutom säga till att den fråga han ställt om vad som harförekommit i i detta sammanhang kanske är överflödig, därför allmassmedia - såväl press som radio och TV - har varit mycket angelägna om att,sedan de väl presenterat misstankarna, också lägga till rätta och föra framfakta. Jag tycker att bevakningen från olika håll i della avseende varitföredömlig, och vid det här laget torde vi väl kunna vara överens om att detinte flnns anledning att rikta någon misstanke mot någon svensk medborgare idetta sammanhang. 0/77halvstatliga företags affärsförbindelser med utländska industriföretag Hen (vpk): Jag noterar att upprepar vad han sade i sitt första svar- alt styrelsen i Swedair skall pröva den här frågan. Jag förutsätter att handå menar den fortsatta agenturen för Lockheed, Jag hoppas att försvarsministernhar den inställningen att han, om del visar sig under det fortsattautredningsarbetet att de här påståendena om mulor är rikliga ochsanningsenliga, ger sådana instruktioner till departementets representant istyrelsen att den här agenturen upphör. Detär emellertid ett annal argument som också har figurerat i debatlen som jagvill ta upp. Det har anförts som motivering för alt det halvslalliga bolagetskulle ha kvar agenturen att del är bättre att staten tar provisionen i det härfallet än att någon enskild affärsman får den. Jag har hört den argumentationenframföras i TV bl, a,, och jag tycker att del är ell väldigt dåligt försvar -med samma motivering kunde man försvara statens inblandning i vilkaskumraskaffärer som helst, en agentur för maffian i , förinternationella narkotikaligor eller någonting sådant. Jag hoppas alltså alt dentjänsteman som presterade det försvaret inte talade på departementets vägnar. 5 protokoll 1975/76. 0/77statsbidrag till ungdomsoiganisa -tioner för inrättande av praktikplatser Hen i (c): Jag riklade inle några beskyllningar emol någon viss svenskslatsljänsteman för alt ha tagit mutor. Jag sade att jag ullalar min glädje ochtillfredsställelse över det tillrättaläggande som press, radio och TV i dettasammanhang har gjort. Ingen människa skall vara dömd ohörd, och därför hälsarjag det med tillfredsställelse att detta tillrättaläggande barsken. Mensamtidigt uttalarjag också en förhoppning om all det i det fortsattautredningsarbetet skall visa sig att varken någon svensk myndighet eller någolsvenskt företag har tagit några mutor. Försvarsministern sade i sitt svar tillmig att han också hoppades det. Utredningenär ju ännu ej slutförd, men del torde här vara fråga om mutor av betydandebelopp till länder utanför - om man får döma av vad pressen skrivit.Det har inle kommit fram något som direkt vederlagt della påstående. Attmutorna sedan inte tagits av svenskt företag, svensk myndighet eller svenskstatstjänsteman är en annan sak. Men faktum kvarstår - det har förekommit mutoroch det är klandervärt i allra högsta grad. Med del som bakgrund tycker jag migkunna säga att man fortsättningsvis inle skall göra affärer med ell sådantförelag, som använder sig av så skumma affärstransaktioner som det här är frågaom. Jag kanske för tydlighetens skull skall säga till attjag har haft kontakt med ledamöter i slyrelsen, och vi är alltså överens om attfrågan skall tas upp till prövning när utredningen är färdig. Del är självklartall den bedömning man då gör kommer all avse den frågeställning som herrHermansson tar upp. Det är den man då har alt ge ett svar på. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om statsbidragtill ungdomsorganisationer för inrättande av praktikplatser Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för all besvara () anmälda fråga, 1975/76:204, och anförde: har frågal mig om jag är beredd all medverka till attungdomsorganisationerna i vissa fall ges möjlighet lill statsbidrag förinrättande av prakiikplatser. Den20 besvarade jag en liknande fråga av , Jagställde mig då positiv till tanken alt ungdomsorganisationerna skulle kunnaanställa praktiserande ungdomar i beredskapsarbete. Regeringen överväger f n,denna fråga i samband med ytterligare in- satser för att ge flerungdomar arbete. Jag är beredd alt förorda att generösa statsbidrag utgår vidberedskapsarbete av detta slag men inle alt staten svarar för hela kostnaden. Jag vill tackaslatsrådet för svaret på min fråga, och det måste väl anses åtminstone delvispositivt. Riktigt hur positivt del är är svårt att veta än så länge, eftersomman inte så lätt kan avgöra vad statsrådet anser vara generöst i ett sådanl härfall. Så mycket kan man i alla fall konstatera av detta svar allarbetsmarknadsministern inle är beredd att gå med på 100-procentigi statsbidragför sådana här prakiikplatser eller beredskapsarbeten, och del tycker jag ärbeklagligt. Meningsfullsysselsättning för ungdomar är något väldigt betydelsefullt. Det är ell av devikligasie medel vi kan länka oss för att undvika bestående sociala problem iframliden. Det gäller meningsfull sysselsättning både i form av arbete och iform av en bra fritidsverksamhet. Om man kan slå två flugor i en smäll ochvidta ålgärder som dels leder lill arbete, dels skapar en positivfritidsverksamhet för ungdomar måste det självfallet vara så mycket bättre. Nuhar vi genom massmedia fått reda på all regeringen länker sig att för kommunermöjliggöra ell statsbidrag på för beredskapsarbeten för arbetslös ungdom.Det är naturligtvis en väldigt bra åtgärd. Det är inom parentes sagt något somvi försökte aktualisera men som den gången röstades ned avsocialdemokraterna. Det är dock roligt alt den åtgärden kommit nu i stället.Ett statsbidrag på till kommuner innebär i praktiken all hela kostnadenblir täckt, eftersom de resterande tas tillbaka av kommunen i form avkommunalskatt. Detta kan naturligtvis också tänkas komma ungdomsverksamhetentill del genom att kommunerna utnyttjar en del av dessa praktiktjänster tillungdomsverksamhet. Men det blir i så fall fråga om institutionellungdomsverksamhet i kommunernas regi, Iandra sammanhang talar inte minst det parti som arbetsmarknadsministernföreträder mycket varmt om folkrörelserna och om vikten av att dessa går in ioch tar över samhälleliga uppgifter. Man frågar sig då varför detta fall skallvara ell undantag och varför han inle här vill satsa påungdomsorganisationerna. Det är helt klart att många ungdomsföreningar vidtillämpning av ett statsbidrag på mindre än 100 96 kommer all vara förhindradealt ulnyttja statsbidragen över huvud laget, eftersom de inte har medel atttillskjuta för den egna andelen. Jag vill därför vädja lill regeringen atttänka om i denna fråga och återkomma med ett högre statsbidrag. Omstatsbidrag till ungdomsorganisationer för inrättande av praktikplatser har ju bestämt sig för att privata och kommunalaberedskapsarbeten skall ha samma statsbidrag, och tanken bakom det är att ettberedskapsarbete är lill fördel för kommunen och för den Omstatsbidrag till ungdomsoiganisa -tionerför inrättande av praktikplatser organisation som får detulfört. Att vi nu höjer statsbidraget till och ger möjligheter förungdomsorganisationerna att få av kostnaderna vid nyanställning av visspersonal täckta är ju en fantastisk förmån för dessa organisationer, som kan fåett vettigt arbete utfört för en så liten penning. Erfarenheten från förragången då detta var aktuellt visade att statsbidrag inte var så bra. Detär rimligt alt organisationen själv bidrager med en liten summa. harsedan dess också bestämt att 100-procenligt statsbidrag inte skall utgå fördessa beredskapsarbeten utan att statsbidraget lill privata organisationerskall vara lika stort som för kommunerna. Dels är jag alltså bunden avriksdagens beslut, dels tycker jag också att del är rimligt att organisationernabiträder med en liten del av kostnaderna för det fina Jobb som de får utfört. HenGRANSTEDT (c): Skillnaden mellan statsbidrag för kommuner och statsbidragför organisationer är ju att kommunerna lar igen resterande genom denkommunala skatten. För kommunerna blir det alltså ingen som helst kostnad förinrättande av beredskapsarbeten om de får statsbidrag. Menungdomsorganisationerna har som bekant ingen beskattningsrätt. De har alltså inledenmöjligheten att kompensera dessa 25 96, utan för ungdomsorganisationerna blirdet en ganska väsentlig kostnad och en kostnad som kan innebära ett hinder förinrättande av sådana här beredskapsarbeten. Många organisationer får alltsåhell enkelt inte råd till det. Detär också viktigt att komma ihåg alt organisationerna ändå kommer att få bidradärför att man inte kan bedriva verksamhet enbart med hjälp av arbetskraft,utan det fordras ytleriigare satsningar omkring verksamheten. Organisationernakommer också att bidra med arbele omkring ifrågavarande tjänster, eftersom dehar många människor i frivilligt arbete. Risken för att organisationerna skallfå det för lätt tror Jag alltså inte är speciellt stor. Del finns sålundafortfarande anledning att i praktiken jämställa den situation som kommunernakommer i och den situation som organisationerna kommer i. Och det förutsätter100 ".i bidrag till organisationerna. Även om har gjort vissauttalanden tror jag att, med det arbetsmarknadsläge som vi befinner oss ioch som är alarmerande för ungdomens del, säkert kommer allvälvilligt behandla en proposition från statsrådet på denna punkt. När gjorde det nyssnämnda uttalandet, varungdomsarbetslösheten mycket större än vad den är . Jag hävdar bestämt attdet är kommunerna som skall ha huvudansvaret för alt man organiserarsysselsättning åt ungdomarna. Attordna så att ungdomsorganisationerna kan få en arbetslös ungdom till sig ärinte så enkelt. Del måste vara en person som är registrerad som arbetslös påarbetsförmedlingen, och han skall då hänvisas till en organisation som behöverhans arbetskraft. Erfarenheten av den verksamheten är inle god, men jag villändå pröva den en gång till. De organisationer som inte anser sig varabetjänta av ett sådant syslem slipper vara med. Men jag är övertygad om att depolitiska ungdomsorganisationerna kommer att åtminstone ha så pass mycketpengar att de kan anmäla sig för att få någon arbetslös ungdom till sig. Mångaandra ungdomsorganisationer är säkert ganska glada över alt under sex månaderfå en hel del arbete utfört för en så rimlig kostnad som det blir för dem. Jagtror vi skall försöka med denna ordning även , även om erfarenheternasom sagt inte var goda ens när man hade 100 96 statsbidrag. 0/77Statsbidrag till ungdomsoiganisa -tionerför inrättande av praktikplatser HenGRANSTEDT (c): Nalurligtvis kommer ungdomsorganisationerna att bli mycket glada ochtacksamma också för ett bidrag på 75 96, Men jag är ganska övertygad om attmotivet för de organistioner som inle utnyttjar bidraget inte kommer att varaatt de inte har behov av folk - sådana organisationer tror jag inte existerar -utan att de inte har pengar att sätta till. Det blir alltså ett bidrag för organisationerna. De fatliga organisationerna får se bidraget gå sin näsaförbi. Det gamla ordspråket att när det regnar manna har den fattige ingen skedgäller här som överallt annars. Manmåste ha klart för sig vad ett bidrag på 100 96 syftar till. Det syftar lillatt organisationerna på bred front skall kunna gå ut i praktiskt fältarbetebland ungdom. Här gäller det alltså inte att få bidrag till någonpappersvändare på en expedition, utan det gäller att organisationerna skallkunna gå ut i det praktiska fältarbetet, och till det behövs det ganska mycketfolk om det skall ske i stor skala. har missförstått innebörden i ordet praktikarbete,Praklikarbete är till för de arbetslösa. Det är inte till för organisationernasskull utan för att bereda sysselsättning åt dem som råkat bli utan arbete. HenGRANSTEDT (c): Del är alldeles givet, men avsiktenmed de fiesta beredskapsarbeten är väl också alt arbetslösa skall få enmeningsfull sysselsättning. Och det innebär såvitt jag förstår att när manplanerar beredskapsarbeten skall man se till inte bara att människor blirsysselsatta också att deras arbetsinsatser blir så nyttiga som möjligt. Dearbetsinsatser som ungdomar skulle kunna göra i ungdomsorganisationernas regiskulle bli ett utomordenligi meningsfullt och nyttigt arbete. Överläggningen var härmedslutad. Omåtgärder, för att förbättra sysselsättningen i § 4 Om åtgärder för attförbättra sysselsättningen i Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1975/76:227,och anförde: har frågal mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta föratt förbättra sysselsättningen i , Bakgrunden till frågan äruppgiften att 1 400 arbetstillfällen vid varven kommer att försvinna underåterstoden av 1970-lalet, Underden har arbetsmarknadssitualionen i liksom påmånga andra orter försämrats. Bl, a, har den internationella lågkonjunkturenfått verkningar för vissa förelag. För vidkommande är detemellertid till stor del fråga om mer långsiktiga strukturproblem inomregionens arbetsmarknad. Dessa gäller varvsindustrins dimensionering, bristenpå arbetstillfällen för kvinnor -som kan förvärras om vissa aviseradenedläggningar inom den enskilda tjänstesektorn genomförs - samt en obalansmellan bostadsbebyggelse och arbetsplatser. De branscher och företag för vilkaproblem nu förutses svarar dock endast för en mindre del av regionensarbetsmarknad, som totalt omfattar ca 300 000 sysselsatta. Regeringenavser all i en proposition behandla frågan om den svenskavarvsindustrin. Även i övrigt följs utvecklingen inom medspeciell uppmärksamhet. Behovet av särskilda regionalpolitiska ocharbelsmarknadspolitiska stödåtgärder kommer därvid alt prövas. HerrMOLIN (fp): Låt mig geen kort bakgrund till frågan. Sysselsättningslägetinom har varit relativt hyggligt. Antalet arbetslösaär något lägre där än inom riket i dess helhet. Men sysselsättningsläget ärbara skenbart tillfredsställande. Om man blickar framåt är situationen mörkare.Antalet varsel om arbetsnedläg-gelse har t, ex, ökat väsentligt. Del var ca I000 varsel , men antalet varsel uppgick lill ca 3 000, ochlänsarbetsnämnden beräknar att antalet varsel skall bli ca 5 000, Detlasammanhänger med sårbarheten hos den lunga industrin i , Skeppsvarvensvarar direkt för ca 16 000 arbelstillfällen, och med underleverantörer ärbortemot en femtedel av göteborgarna för sin sysselsättning beroende avvarven. slår vi inför en drastisk nedskärning av varvskapacilelen i ,och del tycks vara uppenbart all därvid kommer au drabbas specielllhårt, I kommer ungefär 1 400 jobb vid själva varven, varav 600för ijänslemän, alt bortfalla. Därtill kommer bortfallet hosunderleverantörerna. har vidare ett stort antal sysselsattainom sjöfartsnäringen och fisket. Båda dessa branscher har mycket ovissaframtidsutsikter. Det är därför förvånande alt arbetsmarknadsministern sägeralt de här problemen bara berör enmindre del av regionens arbetsmarknad. Låtmig vidare påminna om - vilket har skett i motioner från folkparlihåll-att haren ojämn näringsstrukturgenom att tung industridominerar mer än på andra håll. Bortåt 40 96 av alla jobb i finns hosfyra företag: , SKF, och , Kommunens ledning har gjort ansenliga ansträngningar för att komma lillrätla med situationen. Man har, främst med tanke på ungdomar, beslutat ökaantalet praktikplatser i den egna kommunala förvaltningen, och man har arbetatför att få fier administrativa arbeten lill , Vadgör då regeringen? I arbetsmarknadsministerns utvärdering av länsplaneringensägs att man önskar dämpa tillväxten av storstadsområdena, och sedan sägerstatsrådet förnöjsamt: "En sådan dämpning har också skeil,"Ulvecklingen i Göleborgsområdel är således en följd av en medveten politik frånregeringens sida. Regeringen kan verkligen inte svära sig fri från ansvaret förarbetslösheten i Göleborgsområdel och det hot om en ökning av arbetslöshetensom finns för . Ur den synpunkten är det svar som jaghar fått av statsrådet magert, och jag vill därför ställa tvåkonkreta frågor: 1, Vill arbetsmarknadsministern medverka lill altnågon form av lokaliseringsstöd kan utgå för industri som placeras i ? 2, Vill arbetsmarknadsministern medverka lillöverfiyltning av förvaltning till ? 0/77åtgärder för att förbättra sysselsättningen i Regeringen har verkligen gjort en hel del för , inteminst för varvsindustrin. Det är inga små summor vi har satsat på all räddaden. Om man jämför med vad vi har gjort med lokaliseringspolitiska medel påandra håll, ser man att de insatserna inte är något att skämmas för. Jaghar redan gett svar på första fråga, nämligen om lokaliseringspolitiskaåtgärder för . När vi har suttit och resonerat med kommunalmännen i Göteborgom varven, där ju staten har fått rycka in och försöka rädda det som räddaskan, har vi sagl till dem att vi självfallet är beredda att ulnytija delokaiiseringspoliliska möj-ligheter vi har lill vårt förfogande i de förorterlill Göleborg där sysselsättningen är mycket otillfredsställande, särskill förkvinnorna. Vi har ju inga förelag all dra ur byrålådan och skicka ul, ulankommunalmännen får själva visa litel aklivitel. Men svaret på frågan är alltsåatt vi är beredda att stödja lokalisering till de här områdena. Närdel gäller den nedskärning av personalen som blir nödvändig inom varvsindustrinäven i Göleborgsområdel släller vi alla arbeismarknads-poliiiska medel tillförfogande för att se till, att det skapas nya jobb åt dem som blir över. Vi haralltså inte misshandlat på något sätt och kommer inle alt göra det iframliden heller. Omåtgärder för att förbättra sysselsättningen i Hen (): Arbetsmarknadsministern uppehöll sig vid vad regeringen har gjort - ochvad den i första hand har gjort är ju all söka dämpa tillväxten istorstadsområdena. Man konstaterar också i den rapport där man har utvärderatlänsplaneringen att därvidlag har man lyckats. Man har alltså lyckats hindralokalisering av vissa industrier lill storstadsområdena, bl, a.Göteborgsområdet, och det är man nöjd med. säger arbetsmarknadsministern atthan i och för sig är beredd att ge någon sorts lokaliseringsstöd -inlroduktionsstöd, utbildningsslöd eller var det kan vara - till industrier iförortsområdena. Hurvar det med min andra fråga - den hann statsrådet kanske inte med?Den gällde lokalisering av förvaltning till Göleborgsområdel, Läget är ju detatt vad man i specielll behöver är flera arbelstillfälleninom lättare industri och inom förvallnings-och serviceyrken.