prot · FZ0987 · 1975-12-31 00:00:00 — FrökenRogestam frågade varför man inte har räknat upp stöden och varför man inte harvidgat kretsen av bidragsberäiiigade. Det handlar ändå här om en prioriteringsom mycket ofta måste göras i samhället med hänsyn lill de ekonomiskaresurserna. De borgerliga partierna gör det ytterst bekvämt för sig genom attbara plussa på här och var - de lar alltså inle hänsyn lill den ekonomiskaverkligheten. Vi har satt i verket en fin reform, som har mottagits posilivt,och efter hand fär vi naluriiglvis bygga ut den. Jusl nu ges företräde ätpersoner med särskilt svåra arbetsförhållanden. Vi tycker all man bör startadär och sedan bygga ul reformen. Beträffandedet nya slödel som lalade om vill jag säga all man måste se lillgruppen i dess helhet. Jag tycker att stödet ger en skälig kompensation när manläser - . är ändå elt ganska hyggligt studiestöd. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: i säger alt rekryteringen till högreutbildning är ett problem, och det är det förvisso. Men han säger också altbetydligt fier ungdomar ur arbetarklassen går lill högre utbildning änlidigare. Men delta är fel, ! Del sade jag också i millinledningsanförande. Det är i slället allt färre av de ungdomar som börjar påhögskolor efter gymnasiet som kommer frän arbetarhem. Sä sent som för 14 dagarsedan kom det ett meddelande från som påvisade detta.Där heter del alt bara 10 96 av arbetarbarnen fortsätter till högskolor, medanmotsvarande siffra för barn ur akademikerfamiljer är 80 96. Detsom tror och hoppas på är alltså fel, och del är därför vi behöverett uttalande om en studielön. FrökenROGESTAM (c) kort genmäle: Avsikten med att införa ell specielll studiestöd för vuxna var bl. a.att ge människor med kort utbildning möjlighel all komplettera den och läsavidare. Slora grupper av småföretagare, lantbrukare och fiskare med kortutbildning finns bl. a. i glesbygdsområdena. Vi har också grupper avkorttidsutbildade bland de hemarbetande, som genom konstruktionen av reglernaför vuxensludieslödet stängs ute från möjlighelen att få lim- ochdagsludiestöd. Det vi protesterar emot, i , är attvissa grupper utestängs. Sedanär givetvis jag också medveten om all man måste prioritera, men vad jag frågadeom gällde satsningen pä ytterligare studiestöd för längre sludier. De rapportersom har kommit in frän vuxenutbildningsnämnderna visar att den sloraefierfrågan har gällt den formen av studiestöd, medan del inle alls har varitsamma slora efierfrågan pä tim-och dagstudiestödet. iKristianstad (s) kort genmäle: Snedrekryteringen lill den högre utbildningen beror inte helt påekonomiska skäl, ulan framför allt pä ett gammalt mönster i samhället som måstebrytas. finns det goda ekonomiska möjligheler för dem som vill sluderavidare. Jag tror alt man delvis får angripa snedrekryteringen från andrautgångspunkter än de som anförts här. Tillfröken vill jag säga all del i och för sig är riktigt all vissagrupper stängs ule. Men det är väl många reformer som är riklade. Man måste juprioritera och se till del mesl angelägna. Det görs i den här reformen. Sedanfår man efter hand bygga ut den för andra grupper. Herrförste vice talmannen anmälde att anhållit all till protokollet fäantecknat att hon inte ägde rätt till ytleriigare replik. HenNILSSON i (s): I socialförsäkringsutskottets betänkande nr 23 föreslås förbättringarav del siudiesociala syslemel. Inomstudiehjälpssystemet föreslås en höjning av resetilläggel. Vidare höjsinackorderingstillägget från . Rätlen lill friahemresor som är knuten till inackorderingstillägget ändras, sä att allainackorderade elever som bor pä ett avstånd inom från skolan får räutill en hemresa . Detbehovsprövade tillägget inom studiehjälpen höjs frän . permånad som inkomstgränsen justeras uppåt. Enligt gällande regler färåterbelalningspliktiga studiemedel beviljas lill yngre elever i gymnasialutbildning med ett belopp på högst . föreslås en höjningav detta belopp till . Deförbättringar som föresläs bör ses mot bakgrunden av att 1974 och1975 beslulade om flera betydelsefulla studiesociala reformer. År1974 beslutade dessutom pä förslag av utskottet - iKristianstad var inne på detta - att göra en förutsättningslös och allsidigutredning av det studiesociala systemet. Kritiken mot del nuvarande systemethar bl. a. gäll ul på att det är komplicerat och svåröverskådligt. Det ärdärför rimligl att kostnadskrävande och tekniskt svårbestämda förslag nubehandlas av den sittande utredningen. Fröken har i debatten slutitupp bakom den tanken, medan förmodligen av taktiska skäl har vallatt profilera sig i ett läge när han vet att del är nödvändigt med ettutredningsarbete. Ireservationen 1 av i föreslås en höjning avinackorderingstillägget till . Vidare föreslås att det inkomstprövadetillägget höjs till . och att inkomslgränserna för detta ochför del behovsprövade tillägget höjs till 35 000 resp. . I reservationenföresläs också en sänkning lill 16 är för inkomstprövat tillägg. har till uppgift alt förutsättningslöst prövautformningen av studiestödet till elever på gymnasial nivå kan inle utskottettillstyrka förbättringar av inackorderingstillägget eller det behovsprövadetillägget ulöver förslaget i proposilionen. Närdet gäller del inkomstprövade tillägget anser inle utskottet det motiverat alländra reglerna. Den nuvarande kopplingen mellan inkomstgränsen vidbehovsprövade stödformer och reglerna för statliga bostadstillägg börbibehållas, som det framgår av utskottets betänkande. Ireservalionen 2, som står bakom, föreslås att studieslödsutredningenskall få i uppdrag att skyndsamt komma med förslag om provisoriskaförbättringar av studiestödet till ungdomar mellan pä gymnasialnivå. 3 protokoll 1975/76. Gränsdragningenmellan studiehjälps- och studiemedelssystemen är en av de frågor somstudieslödsutredningen skall analysera. Utredningen lär, enligt vad utskotteterfarit, vara sysselsatt med de frågor som tas upp i reservationen, ochutskotlel finner därför inte anledning att tillstyrka moiionerna 742 och 744. Vpkvill i reservationen 3 att maximibeloppet för studiemedel höjs till av basbeloppet.Riksdagen beslulade 1974 och 1975 att avvisa sädana förslag, bl. a. avstatsfinansiella skäl. Vpk-förslaget kosiar sannolikt omkring 100 milj. kr.,och frågan bör därför övervägas inom utredningen. Ireservationen 4 av i föreslås attåterbelal-ningsskyldigheten för barntillägg slopas. Att låta barntilläggen ulgåi form av bidrag innebär att sluderande gynnas i förhällande lill andra grupperpä elt sätt som inte kan motiveras. Ireservationen 5 föreslär och kommunisterna enuppräkning av bidragsdelen till av studiemedlen och en värdesäkring avbidraget. Centerpartietvill i reservationen 6 uppjustera bidragsdelen med . Ireservationen 7 förordar vpk en planmässig höjning av bidragsdelen, och sammaparti föreslår i reservalionen 8 all studielön skall införas för allastuderande . Jag kan kommenterareservationerna 5-8 i ett sammanhang. Enhöjning av bidragsdelen lill 25 96 av studiemedlen kostar 100 milj. kr., och ulskotietavstyrker en höjning pä detta område av statsfinansiella skäl. När det gällervärdesäkring står utskottet kvar vid den tidigare uppfattningen, allstudiebidragets nivå skall vara beroende av särskilda riksdagsbeslut, dåregering och riksdag måste ha en tillfredsställande kontroll överstatsutgifterna. Närdet gäller vpk-kravet pä en plan för höjning av studiebidraget som ett led i enövergäng till studielön, sä måste den frågan självfallet utredas, då den fårbetydande samhällsekonomiska konsekvenser. Man kan inle lösa frågan så enkeltsom säger - att den får lösas i ell fördelningspolitiskt sammanhang:Vidare måste man utreda vilka effekter studielön har från jämlikhelssynpunkt.Fär vi en utjämning av löner och levnadsstandard eller kommer klyftorna attöka? Varför har socialdemokraterna frångått sin gamla inställning i deltaavseende, frågar . Detär klart all della pä kort sikl är en ekonomisk fråga. Det gäller att skaffafram pengar. Men den principiella frågan finns också med i bilden: Vad händerfrån jämlikhelssynpunkt? Det vore kanske inte så trevligt för vänsierpartielkommunisierna om en studielön skulle leda lill ökade inkomstklyftor isamhällel. Det finns alltså all anledning att utreda dessa frågeställningar ochinte uppträda alllför tvärsäkert i riksdagsdebatterna. Denmoderata reservationen 9 om en övergäng till siaisgaranterat annuiletslånberör stödels principiella konstruktion. Det gäller alltså en ty- pisk fråga av det slag somfår övervägas inom utredningen. Noteras bör väl all moderala samlingspartiet idenna fråga inte har något stöd av rnitlenpartierna utan står isolerat. Ireservationen 10, som moderaierna och slår bakom, behandlasfribeloppsgränsen för makes inkomsi och slopande av prövning mot makes inkorhstoch förmögenhet. Vpk vill i reservationen 11 slopa prövningen mot makesinkomsi. Närdet gäller principen alt makar skall betraktas som ekonomiskt självständigasubjekt är utskolismajorileten och reservanierna ense. Majoriteten villemellertid utreda frågan, då slora kosinader är förenade med en avveckling avmakeprövningen. Del gäller också frågan i vilken takt en sådan avveckling skallske. Imoderalreservalionen nr 12 föreslås att juris studerande vid kursverksamhetenvid skall få rält lill sludiemedel. Utskolismajoriletenmotiverar ulförligt varför man inte kan biträda det yrkandet. är ett fristående studieförbund. Skall samhällel hakontrollen över den högre utbildningens lokalisering och dimensionering, måstesludiemedel ulgå lill sluderande vid läroanstalter och utbildningslinjer somsamhället inrättat och beslutat om. Den princip som ligger i reservationensfrågeställning kan emellertid, som utskottet antyder, bli föremål föröverväganden i utredningen angående kompetensfördelningen mellan deloffentliga utbildningsväsendet och sludieförbunden. Med det sagda ber Jag alt få yrka bifall lill de punkter isocialförsäkringsulskottets hemställan som berör studiemedel och sludiehjälp. () kortgenmäle: Det är ju så alt de rekryteringsfrämjande effekterna av del nuvarandesiudiesociala systemet är dåliga - bl. a. gjorde lidigare ellpåpekande om det. beror främsi pä den låga och sjunkande bidragsdelenoch därmed den höga och stigande skuldsättningen. Det är alltså sä, all den delav studiemedlen, som är stipendier i gammal mening, minskar och attlånen ökar och därmed skuldsättningen. Det gör att unga människor -kanske specielll från arbetarklassen - drar sig för högre sludier. Vidareär del pä det viset all effekterna av den beslutadehögskolereformen, specielll den generella antagningsspärren, också kommer allbli dåliga frän rekryieringssynpunkt. i säger försl att det inle bara är ekonomiska faktorer sompåverkar den sociala snedrekryteringen. Det ligger nalurligtvis en del idetla. Men den faktor som vi här i direkt kan påverka är denekonomiska faktorn. Det är alltså genom all la ställning till bl. a. bidragsdelensom vi har möjligheler att påverka den sociala snedrekryleringen till högrestudier. Manman måste dä ställa sig frågan: Vad vill socialdemokraterna göra åt den härutvecklingen? Såviit Jag förstår är de nöjda med situalionen. Man vill lålastudiebidraget successivt sjunka - det är ju innebörden av del argument somherr i anförde när han sade all det inte finns resurser. Menman måste ju i varie fall höja bidraget i takt med inflationen, sä altprocentandelen av studiemedel som går ut till bidrag blir oförändrad. Annarsinnebär systemet en nästan automatisk minskning av realvärdet av bidragsdelen. Denlinje som socialdemokralerna argumenterat för här i kammaren är således enminskning av studiebidragen, en minskning av stipendierna till högreutbildning. Detta är innebörden av det argument som i Norrköpingframförde, och diskrepansen mellan det argumentet och den argumentation som mananvände på 1960-lalel, när man talade om studielön, blir ju inte precis mindreav att i , efter den studiesociala reformen,säger att man behöver utreda effekterna av studielön - dvs. man behöver utredaeffekterna av ett förslag som man stod bakom . (vpk) kortgenmäle: Att påslå all klyftorna skulle öka genom att man inför studielön, somherr i gör, tyder på en väldigt stor okunnighet. Vivet vilka det är som missgynnas av det studieflnansiella system som vi har - det är ungdomar frän socialgrupp 3. Både en höjning av bidragsdelen till25 %, som vpk föreslär, och ett införande av studielön skulle värna om just dehär ungdomarna. Ungdomar frän andra socialgrupper brukar klara sig bådeekonomiskt och praktiskt, och det är givetvis inte dem vpk är ute för attgynna. Omman inte accepterar tanken på studielön - som socialdemokralerna gjort tidigare- har man också, lycker jag, överspelat ett av de starkaste sociala motiven fören lönepolitisk utjämning i det här avseendel. Jag tycker att det borde ligga isocialdemokraternas inlresse att vilja bryta den sociala snedrekryteringen tillulbildningen. slår socialdemokraterna i stället vakt om denna socialasnedrekrytering. Det finns givetvis ett ekonomiskt underlag för destudiesociala reformer som vpk föreslär, men som jag sade tidigare gäller detall fördelningspolitiskt prioritera de här reformerna inom ramen för samhälletstotala ekonomiska resurser. Slutligenhar det sagts att barnlilläggen skulle gynna föräldrar med barn i förhållandelill andra grupper i samhället. Den uppfattningen är felaktig, så länge studiemedlenulgår med så låga belopp som de gör f n. Förhållandet hade varit ett helt annatom vi hade haft studielön. Vid utbetalning av studielön skall man givetvis inlela hänsyn lill del antal barn som de studerande har, lika litet som man betalarut andra löner efter den principen. Fröken () kortgenmäle: De långsiktiga frågor som hör samman med studiemedelssystemet skallses över allsidigt och förutsättningslöst av studiesociala ulredningen, och därfinns bl. a. studielönefrågan med liksom bidragsdelens sloriek. Vi har fräncenlerns sida ansett att det under liden utredningen pågår finns anledning allfölja upp den uppgörelse som och socialdemokraterna gjorde 1974.Då skrev socialförsäkrings-utskottet i sitt betänkande nr 19 vad jag lidigarecilerade och vill upprepa: "Utskottet villsamtidigt understryka angelägenheten av att bidragsdelen inomstudiemedelssystemet - på samma sätl som förmånerna inom studiehjälpen - ifortsättningen blir föremål för mer regelbundna omprövningar och anpassas tillförändringar i penningvärdet." har inflationen varil snabb. Denautomatiska urholkningen innebär en sänkning av bidragsdelen från16,1974 till . Somvi ser det har lovat att genom regelbundna omprövningar anpassabidragsdelen till penningvärdet, och det är del löftet som vi har velat ståfast vid genom denna uppräkning med . Kostnaderna härför är enligt cenlralastudiestödsnämnden 18 milj. kr. i har här inte angivitnågot argument varför socialdemokraterna nu är beredda att gå ifrån denuppgörelsen. Jag beklagar att socialdemokralerna har valt den linjen. i (s) kort genmäle: Försl vill jag lill säga att vi kanske inte skall dra uppnågon debatt om innehållet i socialdemokratins partiprogram. Jag är inteövertygad om att vi har något partibeslut om studielön, men det finnssjälvfallet grupper inom partiet som bar drivit den frågan. FruLanlz tyckte att min uppfattning i denna fråga är ett utslag av okunnighet. Menäven om jag inle kan nä upp till visdom vill jag ändå påstå, att omsamhället betalade höginkomstlagarnas sludier finns det risk för attlöneklyflorna ökar, därest vi inle fär en statlig inkomstpolitik. Ochen sådan politik är det inte många som är beredda att förorda . Det ärföljaktligen ganska lätt all peka på att del är problem förenade med studielön,och då är det naturligt att låta utreda den frågan. Sedankan man givelvis hävda att bidragsdelen borde vara större. Men då skall vikomma ihåg att under senare är har valt att ge företräde åt reformersom är inriktade på kortlidsulbildning. Och kommer ju uiredningensbetänkande om nägol är. Skulle det dröja fär vi självfallel anpassabidragsdelen till förändringarna i penningvärdet. Mankan naturiigtvis säga som moderaierna, vänsterparliel kommunisterna ochfolkpartiet, att deras förslag kostar bara ett par hundra miljoner, och del ärmarginalpengar i budgeten. Men problemet är ju att oppositionen alllid följerden här uppläggningen. En överbudspolilik skulle slå sönder samhällels ekonomi.Vad beträffar moderata samlings- Nr 87 partiets överbudspolilik är ju den ett nalurligl inslag i deraspolitik. Fredaeen den "sidan talar man om inflation, skallesänkningar och återhållsamhet slalsupgiflerna, och ä andra sidan föreslår man kostnadskrävande --------------- reformer utan att tala om hur den inkomstförstärkning som behövs skall () kortgenmäle: Socialdemokraterna brukar möta önskemål från oppositionens sida medordet överbudspolilik i vad det än gäller. I det här fallet är det ovanligtolämpligt att tala om överbud. Vad det är fråga om är ju alt behållastudiebidragets reella värde. Den linje som i Norrköpingargumenterar för innebär ju att man icke ens anpassar bidragsdelen lillinflationen. Om man låler bidragsdelen i kronor räknat vara oförändradsamlidigt som vi har en kraftig inflaiion, så innebär delta reellt sett - delmåste väl även i hålla med om - en sänkning avbidragsdelen, en sänkning av del siudiesociala Slödet till högskolesluderande.Det är alltså det som i argumenterar för när hanbeskyller oss för överbudspolilik. FrökenROGESTAM (c) kort genmäle: Jag menar också all vi inle får låla de studerande drabbas avförsämringar i avvaktan på de förbättringar som utredningen sä småningom kankomma fram till. Del är viktigt att slå fast ätt del under de tvä år som gällsedan man senast gjorde en uppräkning av studiebidraget har skett enurholkning av bidraget som innebär en sänkning från 16,8 lill ungefär 14 96.Det är för au ge studiebidraget lillbaka den storlek det hade 1974 som viföreslår denna uppräkning. Del lycker vi är rimligt. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Jag noierar all man från socialdemokratiskt håll inte vill bryta densociala snedrekryteringen till högre utbildning - dä skulle man inteargumentera på det sätt som gör - och detta trots att regeringenofta hävdar all tillträdet till den högre ulbildningen måste breddas; det harman slagit fast på mänga sätt och i mänga paroller. Vivel all det är ungdomar frän arbetarhem som skulle gynnas av en studielön. Detär ungdomar frän arbetarhem som drar sig för den stora skuldsättning som högrestudier för med sig. HerrNILSSON i (s) kon genmäle: Om att del är nödvändigt all förbättra studiebidragen med 150milj. -det är ungefär vad yrkande kosiar- kan han ju tala omhur dei skall finansieras så slipper vi diskutera 38 Jag konstaterar all när det gällerstudielön bara upprepar sina argument utan altbemöta mina invändningar. Det talar såviti jag kan förstå för alt frågan börutredas. FruSTRÖM (s): Det är ganska vanligt att ungdomar vill pröva på arbetslivetefter eller i gymnasieskolan. Många drabbas avskoltrötthet. En del upplever del som meningsfullt alt skaffa sigarbetslivserfarenhet. Menefter i arbetslivet växer ofla motivationen all återupptagymnasiestudierna. Många kan då inle räkna med all föräldrarna skall försöriadem, och mänga vill helt enkelt inte belasta sin familjs ekonomi. Fram till 19års ålder lillhör eleverna siudiehjälpssyslemei. Det innebär att möjlighelenalt fä studiestöd relateras till föräldrarnas ekonomi. Om en ung människa under19 år vill eller måste klara sig själv, räcker inle sludiehjälpen långl, ochman blir hänvisad lill banklån. När man fyllt blir man i likhet medeleverna pä högskolenivå hänvisad lill studiemedelssystemet. Dessa studiemedelär till övervägande delen äler-betalningspliktiga. Föräldrarnas ekonomiinverkar här inle på möjligheten alt få studiestöd. Dessa sludiemedel ärsjälvfallel mycket förmånligare än de banklån som en 18-åring kan tvingas ta.Jag förstår 18-åringarnas ilska och uppgivenhet när de konfronteras med dennaorättvisa verklighet. Visocialdemokrater som står bakom molionen 744 är medvetna om altstudiestödsutredningen har komplicerade och omfallande frågor alt behandla. Detkommer därför att ta lid innan utredningen kan lägga fram sina förslag. Del ärmot den bakgrunden som vi har föreslagit all studieslödsutredningen skall fä iuppdrag att skyndsami lägga fram förslag om provisoriska förbäliringar avstudiestödet till ungdomar mellan 18 och 20 är pä det gymnasiala stadiet.Pågående utredningsarbete får inle resultera i att angelägna delreformer fördröjs. Delär orimligl, särskill i dagens arbetsmarknadsläge, all de ungdomar som villskaffa sig en gymnasial utbildning skall behöva avbryta en sådan av ekonomiskaskäl. Jusl de ungdomar som inle har möjlighel all fä ekonomisk hjälp hemifrånmåste få ett bättre stöd av samhället. Vimotionärer finner det positivt att utskottet helt delar vår uppfallning altmånga ungdomar mellan fakliskl saknar möjlighel att fortsätta sinastudier genom att de inle kan få tillräckliga studiemedel. Utskottet harockså tagit kontakt med studiestödsutredningen och funnit alt utredningen serdel som en av sina första arbetsuppgifter alt behandla denna fråga. För sin delförutsätter utskottet alt frågan får en snar lösning. Motbakgrund av de informationer som framkommit från studieslödsutredningen ochmed utskottets positiva skrivning pä denna punkt kan vi motionärer som slårbakom moiionerna 742 och 744 anse oss nöjda. Jag yrkar därför bifall tillutskottets hemställan på den punkten. Jag villslulligen utirycka förhoppningen att utredningen när den kommit fram tillett förslag har möjlighet all lyfta det ur dess större sammanhang och därmedunderlätta för regeringen att lägga fram en proposition lill riksdagen.Om detla inte skulle vara möjligl för ulredningen hoppas Jag att regeringen istället är beredd alt lägga en proposition med provisoriska förbättringar avstudiestödet till ungdomar mellan 18 och 20 är. Idetta anförande instämde fröken () och (). HerrNILSSON i (s) kort genmäle: har i sin motion och i sillanförande pekat på att det behövs provisoriska insatser för gruppen 18-20 är.Jag kan dela hennes uppfallning att här krävs snabba ålgärder. Frågan prövasdels i studieslödsutredningen, dels i den socialpolitiska samordningsulredningen.Socialförsäkringsuiskottet säger i sitt betänkande att man förutsätter en snarlösning. Hen RINGABY (m): Att jag inte har deltagit i replikskiftena beror självfallet inte påointresse för frågan. Hade jag vetat att del skulle bli så många och såintensiva replikväxlingar hade jag självfallel anmält mig. Men jag har chansennu att i viss mån klariägga en del påståenden som har gjorts. i sade att det faktiskt gällde att ge alla som studerarekonomiska möjligheler lill detta och skapa rättvisa i del socialastudiemedelssystemet. Han sade att oppositionen plussar på här och där efterkänt borgerligt mönster. Nej,i , det är faktiskt inle bara fråga om alt plussa påhär och var, utan del är fråga om all skapa likslällighel olikastuderandegrupper emellan, att göra studiemedelssystemet bälire. Ärdet något fel, i , alt t. ex. småföretagare fårersättning för resor, kost och logi i samband med alt de bedriver ämnesstudier,precis som en löntagare fär? Vi kan inte finna att det är nägol fel i del. Ärdet något fel, i , att återställa de studerandesskuldbörda till den nivå som gällde när studiemedlen en gång infördes genom allräkna upp bidragsdelen? kan väl ändå inte pä allvar tycka attskuldbördan skall öka bara därför att vi inte kan klara penningvärdet här ilandel. Omoppositionen vill återställa elt förhållande som tidigare gällde för deSluderande, är del alltså överbud! måste väl ändå ha ett ansvar, ochdet har fakliskl inte räckt med all , såsom lidigare har beslutats,skall göra tätare översyner av studiemedelssystemet och oftare räkna uppbidragsdelen. Då måste ta sitt ansvar och återställa den ordning somlidigare gällde. Jag kan absolut inle finna all del är något överbud. Ärdel någol fel, i , att ge dem som studerar juridik iGöteborg samma villkor som andra sluderande? Vi kan inle finna all så ärfallet.