prot · FZ09133 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag skulle vilja ytterligare understryka vad i nu harsagt om dödsstraffet och den opinion över hela världen som behövs för altframtvinga etl avskaffande av dödsstraffet. Förentanationerna är inte del enda forum där man kan diskutera den här frågan. För femår sedan väckte förelrädesvis nordiska representanter i Europrådd en molion omell ullalande mol dödsstraffet. Jag fick i uppdrag av all vara föredragande i del ärendet och har i ell par år arbetat meden rapport om dödsstraffet som mynnade ut i etl förslag lill den rådgivandeförsamlingen all rekommendera medlemsstaterna alt avskaffa dödsstraffet. AvEuroparådels 18 medlemsstater har bara fyra helt avskaffat della. Bland dem somvi närmasl umgås med i har vi alllsä en ganska slor mission all fylla. Jaghar under handläggningen av detta ärende blivil övertygad om hur utomordenliglsvårl detta problem är. Det är inte svårl all övertyga ledamöterna i om alt dödsslraffel bör avskaffas. Vi har avskaffat det helt och hålletoch skrivit in del i vår konstitution. Men det är myckel svårt att övertyga enhel del av de andra medlemsstaterna i . De tror inle rikligl påmöjlighelen all avskaffa dödsstraffet. Deras medborgare upplever dödsstraffetsom ett skydd mot framför alll den mängd nya lyper av brolt som vällt in överEuropa - terrorism, kapning m. m. - och anser att dödsslraffel ännu sä länge ärdel enda medel som finns mot dessa. Inte ens , som för egen delmed etl par små undanlag har avskaffat dödsstraffet, kan förmå sinarepresenlanler i Europarådd all sluta upp kring en rekommendation omdödsstraffets avskaffande. Delhar varit ell manövrerande i den juridiska kommilién i . Vi harhaft åtta eller tio sammanträden om den frågan. har ledamöter avhållitsig från all komma lill sammanlrädena för att vi inle skulle bli besluismässiga.Och när vi en gäng äntligen blev beslutsmässiga beslöt man med nio röster motsju - wä avstod frän all rösla - all föreslå den rådgivande församlingen allavföra moiionen från församlingens regislralur. Man skulle alllså hell ochhållet lägga den åt sidan. Vadhände när frågan kom upp i församlingen? Jo, dä avhöll sig på nyti ell slorlanlal ledamöter från alt della i beslulel, varigenom församlingen inle blevbeslulsmässig utan frågan fick skjutas upp till ett kommande sammanträde. Viddet nya sammanträdet blev ärendet åter-remilieral till den juridiska kommittén.Och när ärendei sedan pä nytt skulle behandlas där, vad hände? Då hade docksekretariatet skickat ul en skrivelse och meddelat: Vi skall behandla deltaärende den och den eftermiddagen, och sä och så många måste vara närvarande. Påförmiddagen den dagen var del juridiska ulskotiel beslutsmässigt. Pä eftermiddagen,när frågan om dödsslraffel skulle tas upp, hade en del avlägsnat sig som inlevågade della i beslutet. Päden punklen befinner sig della ärende fortfarande trots att del har gäll fyraoch ell halvt år sedan det logs upp första gängen. Nalurliglvisskall vi använda alla påtryckningsmedel, lillvarala alla dLskussionsmöjlighelermed kolleger och andra som vi träffar ulomlands. Men vi måsle ocksä inrikta osspå deras problemalik. försöka tackla den och diskutera pä deras villkor. Vimåste diskutera de problem som den vanliga människan kan förmodas möta. i våra närmaste grannländer råder det tveksamhet. Men , Frankrikeoch behöver övertygas om all del finns andra möjligheter än dödsstraffatt komma lill rätta med terrorism, kapning, lagande av gisslan och sådanbrottslighet. Del är en vikiig uppgift för oss i värt land atl försöka ge vårkriminologiska forskning en sådan inriktning all vi kan få fram nya idéer somkan bli lill nytta. Men vi skall vara fullt på del klara med atl när vi bararakt fram säger till de andra all de bör avskaffa dödsstraffet, så ser de påoss med en viss misstänksamhet. De svarar: Ni som bor i er lilla fredligaavkrok av världen, vad vel ni om den press vi lever under? Jag tror all vi börvara försikliga i värt fördömande av andra länder, men ändå arbela för dödsstraffetsavskaffande. Svenskainitiativ mot dödsstraffet m. m. Herr försie vice talmannenBENGTSON (c): Del borde väl råda allmän enighet i om atl vi skall verka förall avskaffa dödsslraffel. Jag anser all motionen angående dödsstraffet är elllovvärt initiativ. Frågan är bara vad vi ytterligare skall kunna göra äl denhär saken. Utrikesulskolielhar försökt belysa frågan, och i har delvis redogjort förbehandlingen i utskottet. Omett land vill la upp en fråga i , kan man begära all denskall sällas upp på föredragningslistan. En fräga kan också las upp genom atten rapport avges från något av råden - i delta fall ECOSOC, del ekonomiska ochsociala rådd. Därmed kommer frågan upp automatiskt. Iutskousbetänkandet nämns att generalsekreteraren sänt ul ett frågeformulär omstaternas syn på dödsslraffel. ECOSOC behandlar nu frågan. Om varitmed där skulle vi ha kunnai driva på ytterligare. ECOSOC kommer emellerlid allframlägga en rapport, och dä kommer SvenskaInitiativ mol dödsstraffet m. m. frågan automatiskt upp iFörenta nalionerna. Uiskottd anser all frågan därför är på väg. Om del skullekomma en begäran om all frågan skulle sättas upp pä föredragningslistan, skullesvarei anlagligen bli att ECOSOC kommer all lägga fram en rapport. HerrWerner i nämnde del interpellationssvar som avgavs i den 6november 1975 och som enligt hade anknytning till förhållandena iSpanien. Del hette i svarei: "Medhänsyn lill den inslällning lill dödsslraffel som känne lecknar fierlald av världens stater-- ." Del visar pä del beklagliga faklum all många statertyvärr tillämpar dödsslraffel. I svarei hette del vidare: "Vi kommerdärför atl fortlöpande undersöka möjligheterna lill nya realistiska iniiialivsom kan leda till att dödsstraffels användning begränsas runt om ivärlden." Utskoltethar inte på någol sätt avvisal denna lanke, men vi anser all det nu är svärlalt la yllerligare något initiativ när ECOSOC har hand om frågan. Konventionenom de medborgerliga och politiska rältighelerna irädde i kraft iår. I del III artikel 6 heter del; "Varjemänniska har en inneboende rätt till livet. Denna räll skall skyddas genom lag.Ingen skall godtyckligt berövas sin liv." Vidare heter det: "Islaler, som ej har avskaffat dödsslraffel, må dödsdom avkunnas endasl för deallvariigasle brotten i enlighet med den lag, som gällde vid liden för brolldsbegående." I punkten 5 heter del: "Dödsdomskall ej avkunnas för broll begångna av personer och skallej verkställas mot havande kvinnor." Del tråkiga är atl mänga av de ländersom undertecknat konventionen och även ratificerat den kan förmodas all inletill punkt och pricka föUa beslämmelserna. Viförsökte från svensk sida all fä en bestämmelse om en instans i vilken länderskulle kunna klaga och även anklaga länder som bröl mol konventionerna. Vilyckades inte med della. Vi förlorade senl vid ellgeneralförsamlingsmöle med 41 röster mol 39. Vi fick i slällel ett fakultativtprotokoll. Det innebär atl de länder som så vill kan underteckna della. Delbeklagliga är emellerlid all mänga länder underlåter alt skriva på detlaprotokoll. De skriver på konventionerna och smiter sedan ifrån all kontroll.Dåärdet svårt all komma åt dem. Av eu femtiotal länder som skrivit päkonventionerna hade bara 16 skrivii på prolokollel. Del var de fem nordiskaländerna, något land i Lalinamerika och några andra små stater. Inga av deslörre länderna skrev på protokollet. De talade också så intensivt mot vårtförslag i Förenta nalionerna all jag inte har några förhoppningar om all dekommer all skriva pä prolokollel. Del skulle vara 35 länder innankonventionerna irädde i krafl. Konventionerna har trätt i krafl, men del äringalunda 35 länder som har skrivit pä prolokollel. HerrLidgards anförande var intressant ur den synpunkl del behandlade, men motionengäller Förenta nalionerna. Ulrikesulskotlet har, ulan all på någol säll slällasig avvisande lill tanken i moiionen, anförl atl moiionen får anses besvaradmed de upplysningar som lämnais. Både i och kanvara övertygade om alt regeringen, som jag naturiiglvis inle kan svara för,och den svenska FN-delegalionen, om del finns någon möjlighel, kommer all drivapå för all eventuellt få fram en deklaration eller en konvention om förbud motdödsstraffet. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slulad. §10 Ny organisation för postverket Föredrogs trafikulskoltets belänkande 1975/76:26med anledning av proposilionen 1975/76:167 om ny organisalion för postverketjämie motioner. 1 proposilionen 1975/76:167 hade regeringen(kommunikaiionsdepar-lemeniel) föreslagil all 1. godkänna de riktlinjer för nyorganisalion för posiverkei som i proposilionen förordals. 2. bemyndiga regeringen allbeslula om sådana avvikelser från den föreslagna organisaiionen, som inle brölmol rikllinjerna för densamma, 3. bemyndiga regeringen all vidla deövergångsanordningar och ålgärder i övrigl som behövdes för genomförandel avden nya organisaiionen. Belräffandeproposilionens huvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "1 proposilionenföreslås rikilinjer för en ny organisalion i posiverkei. Genomden nya organisaiionen skapas bl. a. förulsällningar för ökade insalser på marknads-och serviceområdena. Resurser byggs upp för all lillvarala den tekniskaulvecklingen i syfte atl effekiivisera posiverkds sorterings-, iranspori- ochdisiribulionsfunklioner saml kassaorganisation. De övergripandeplaneringsfunktionerna förstärks. En bärande princip i organisalionsförslagdär vidare en väsenlligl ulökad delegering av ansvar och befogenheter fråncentral till regional och lokal nivå. Denlokala förvaltningen, som bl. a. omfallar ca 2 300 posikonlor och ca 2 700hinlbrevbäringslinjer och som representerar en bred konlaklyla genlemolallmänhei och näringsliv, lilldelas en vikiig förvallningsroll i den nyaorganisaiionen. Samlliga regionala cenlra i landei avses få s. k. Nr 133 ortposikontor med utbyggda administrativa och marknadsmässiga resur- Torsdaeenden " ' ''ri kommun planeras vidare posikonlor med personal somsärskilt 20 mai 1976 "ulbildals i marknads- och produklhänseende. Denregionala förvaliningen får enligi organisalionsförslagd en ny roll. Ny organisation för Denövertar det löpande ekonomiska ansvaret för verksamheien i fält- postverket organisationen. Åtta regioner föreslås ersätta denuvarande sju distrikten. Regionhuvudorlerna blirdesamma som i nuvarande distrikt - . Göleborg, , , och , Härutöver föreslås som huvudort fören nyMälarregion, Regionindelningen har sken med beaklande så långl möjligt avgällande liins- och kommungränser." Idella sanimanhang hade behandlats motionerna 1975/76:2397 av i.Säffle m. fl. (c), vari hemslällts att med anledning avproposilionen besluiade an sann Åmåls, Benglsfors och Dals-Edskonimuner inom den nya organisaiionen för posiverkei, liksom hiuills, skulletillhöra , 1975/76:2409av i ni, fl. (c, m, fp, vpk), vari hemslällts 1. all med bifall lillproposilionen - med undanlag av vad som föreslagits i fråga om ändradregionindelning - beslutade att postverkets nuvarande regionindelningbibehölls, 2. all - därest yrkandelunder I skulle avslås - beslutade all lill Gävleregionen överföra länfrån , 1975/76:2426av m, fl. (fp, s. c. m). 1975/76:2440 av i m, fl.(s). vari hemslällls all besluiade au även ifortsällningen fick ingå i region, i vad dd gällde den nyapostorganisationen. 1975/76:2441 av (). vari hemslälllsatl som sin mening gav regeringen lill känna vad som i motionenfrainhållils om en permanent indelning av postverkets organisation i åtlaregioner, 1975/76:2442av m. fi. (c), vari hemslällts 1. atl beslutade atlnågon ändring av regionindelningen för posiverkei f n. ej skulle vidtagas, 2. att i övrigl godkändede förslag belräffande postverkets organisalion m. m. som framlagts iproposilionen 1975/76:167, 1975/76:2474av m.fl. (c. s. m, fp) och 1975/76:2475av i (s). Ulskoltet hemställde allriksdagen skulle 1. med anledning av proposilionen1975/76:167 och moiionerna 1975/76:2409, 1975/76:2441 och 1975/76:2442 samt medavslag på motionerna 1975/76:2397, 1975/76:2426, 1975/76:2440 och 1975/76:2474som sin mening ge regeringen lill känna vad ulskoltet anfört angående de ipropositionen förordade riktlinjerna för ny organisation för posiverkei, 2. bemyndiga regeringen allbeslula om sådana avvikelser från den föreslagna organisaiionen, som inle brölmol rikllinjerna för densamma, 3. bemyndiga regeringen all vidlade övergångsanordningar och ålgärder i övrigl som behövdes för genomförandelav den nya organisationen, 4. avslå motionen 1975/76:2475. A''organisation för postverket Reservation hade avgivils beträffande den regionalaindelningen av i (vpk) som ansett att utskoltetunder I borl hemslälla attriksdagen skulle med anledning av proposilionen 1975/76:167 och motionerna1975/76:2397, 1975/76:2409. 1975/76:2440, 1975/76:2441 och 1975/76:2442 samlmed avslag pä moiionerna 1975/76:2426 och 1975/76:2474 som sin mening geregeringen lill känna vad reservanien anförl angående de i proposilionenförordade riktlinjerna för ny organisalion för postverket. Tillbetänkandet hade fogals ell särskili yllrande belräffande decen-iralisering avbesluisfaiiandd m. m. av i (vpk). iKrislinehamn (vpk): Min reservalion lill utskoltets belänkande gäller hell den regionalaindelningen av postverkets organisalion. Jag har vid traflk-utskottelsbehandling av den här frågan funnil anledning all yrka bifall till motionerna2440 och 2397, i vilka har yrkats alt fortfarande skall ingå iGöteborgsregionen. 1 moiionen 2397 yrkas ocksä att Åmåls, Benglsfors ochDals-Eds kommuner, liksom , skall tillhöra . Detsenare blir ju för övrigl en hell naturlig följd om dt beslut all Värmlandförfarande skall tillhöra skulle fallas. Länsstyrelseni har i sill yttrande över förslaget till omorganisation avpostverket framhållit att det skulle vara olyckligt om den postalaregionindelningen för läns del blir en annan än den som är naturiigför länd. anser därför att alla skäl talar för all Karistadsbrevområde fortfarande skall ingå i region och motsätter sig bestämten överföring lill en östlig region. Den omständigheten alt Karistadsbrevområde förutom även om- 15Riksdagens protokoll 1975/76:132-133 fattar norra då heller inte i detla fall behöva leda lill all ell län delas mellanolika regioner, framhåller länsslyrelsen. Renl allmänl menar altde skäl som lalar för läns västliga anknylning väger tyngre än deskäl som t. ex. länsberedningen åberopat för länets samverkan med län.Värmland har förvisso läla kontakter österut, men dessa sträcker sig lillslörsia delen lill och inte till . Beroendet av täta kontaktermed Slockholm torde finnas i alla delar av och kan därför inte las tillintäkt för att inlemma i en östlig region, säger länsslyrelsen,och vill därmed också ge till känna all man ser omorganisationen vid postverketi della slörre perspektiv. Jagvill dessuiom underslryka här, och del har bidragit lill mill slällningstagande,att postens lokala förvallning i Karislad i sitt yttrande över postulredningensförslag har föredragit en västlig regiontillhörighel. sida har man pekat pä transportvägarna som varande av väseniligbetydelse i de nya förslagen till regionindelningen. Del är inget tvivel om allSJ, särskilt sedan man förlagt en dislriklshuvudorl lill , ulformal denså att både och berörs myckel slarki av irafiken frånVärmland. Jag menar dock att detta inte kan vara helt avgörande vid enbedömning av vilken region i poslalt hänseende skall tillhöra.Med hänvisning till de skäl jag tidigare pekal på yrkar jag bifall tillreservalionen. Utantvivel har det varit rätt livliga diskussioner om postverkets omorganisationunder utredningsarbetets gång, och jag är inte säker på all förslagel somsådant pä länga vägar tillfredsställer de människor som verkar ule på fältet.Vid en uppvaktning inför trafikutskottet av representanter för de fackligahuvudorganisationerna underströks dock mycket starkt atl man frän deras sidavar angelägen all ell beslul i frågan kunde fattas , bl. a.med tanke pä alla de vakanser vid tillsättandet av nya befattningar som med i avvaktan pä atl omorganisationen definitivt skall beslutas. Detta ärnalurliglvis ell irritationsmoment för personalen som jag har full förståelseför, och del har gjort all jag gärna velat medverka lill att kanbehandla och ta ställning till frågan . Enav de frågor som egentligen borde ingå i en diskussion om postverketsorganisation gäller om den regionala nivån över huvud lagd skall bibehållas.Personalen ule i landei har ulan tvivel synpunkier på den regionala indelningenoch har också gell dem lill känna. Men jag skulle tro all frågan om all la borlden regionala nivån och i stället ytterligare förslärka den lokala nivån möterell hell annal gensvar. har t. ex. i remissyttrandejust anfört all den lokala förvaltningens inflytande bör ökas och möjligheternatill lokala förhandlingar utvidgas. Förbundet ifrågasätter över huvud tagetbehovei av all efter en övergångsperiod behälla en regional förvaltningsnivå.Andra personalorganisationer inom har givit ullryckför samma tanke. Del sägs t. ex. från lokalavdelning 3024 i att meningen medPVO-utredningen från börian var all man skulle ra- Nr 133 lionaliserapostverkets adminislralion för all få den mer lätthanterlig. Torsriapp rl Avdelningen instämmer i förbundels remissyttrande alt del inle behövs - . något regionalt led i dennya organisationen inom postverket. ningen säger vidare allposiverkets regionala led bör bli föremål för ytter- Ny organisation fÖrligare utredning, där man syftar till en riktig rationalisering ochförenkli.ng postverket av postverkels administration så all kostnadernahålls nere och man slipper dessa ständiga porlohöjningar. Del är min uppfattningall denna frågeställning kommer igen, trots all personalorganisationerna nuinle fält gehör för sina synpunkter inom utredningen. Jaghar i ett särskilt yllrande understrukit att en uldelegering av beslutsfunktioneroch därmed decentralisering av besluisfaiiandd inte minst när det gäller deslalliga verken är att hälsa med lillfredsställelse. Ju närmare de anslälldabeslutsfattandet läggs, deslo större bör ju möjligheterna bli alt moiverkaslallig byråkrati. Att lägga ul beslul på den lokala nivån tycker vi från vpk:ssida är riktigt, och även om man kan gå mycket längre i delta avseende ärproposilionens intentioner i och för sig positiva. Postverketavser nu också atl bedriva en utvidgad försöksverksamhei med beslutandeföretagsnämnder och utvidgad beslutsrätt för dessa. När del gäller dennaverksamhet har jag i det särskilda yttrandet anförl en kritisk inställning ochdärvid hänvisat till synpunkier som förts fram i vår motion i anslutning tillregeringens förslag om ny arbelsrättsreform. Debatten kring den frågan kommerju att äga rum här i kammaren om ungefär , och jag avser därför inteatt gä närmare in pä den frågan . Jag ville med del särskilda yttrandetmarkera vår ståndpunkt, och detta får tills debatten äger rum läla för sigsjälvi. Jag vill bara notera att utvecklingstendenserna inom arbetslivet för deoffenlligan-ställda är desamma som för de privaianställda, nämligen en ständigtökad effektivisering av verksamheten, ökad arbetshets och ulslagning. Del' ärmot den bakgrunden man måste se den uppbindning av fackföreningarna som skergenom deltagande i förelagsnämnder med resultats- och effektivitelsansvar inomde förefintliga ekonomiska ramarna för verksamheien. HertÖSTRAND (s): Del förslag lill ny organisation för postverket som vi nu har atl behandla grundas på överväganden som under lång lid har gjorts av verkel och dess personal rörande angelägenheten av alt se över den gällande organisationen saml distriklsindelningen. Del bör i detta sammanhang framhållas alt föregående omorganisation av posiverkei i huvudsak endasl berörde centralförvallningen och sålunda läm nade den då mer än distriktsorganisalionen orörd. Följaktligen gjordes vid detta lillfälle ingen översyn av roll- och ansvarsfördelningen mellan de olika förvaltningsnivåerna. Dd organisationsförslag som föreligger har föregåtts av dt omfattande utredningsarbete och med del- 207 tagande av samlligapersonalorganisationer inom postverket. Personal-organisalionerna siäller sigocksä hell bakom förslagel. Somdt viktigt instrument för att uppnå en effektivisering och en förbättradmarknadssituation vad gäller de postala Oänsterna har valts alt sä långtmöjligt delegera de operativa beslulen i posiverkei från central och regionalnivå lill den lokala förvaltningsnivån. Del blir i den nya organisaiionen delokala postområdena som får del reella infiytandet på serviceutbud,kundrelationer, personalrelalioner och den postala produktionsapparatensutformning. Förulom satsningen pä postområdena inrällas som förstärktaadministrativa och marknadsmässiga stödjepunkter etl slorl anlal s. k.ortposikontor. I varie kommun planeras vidare postkontor med personal somsärskilt har ulbildals i marknads- och pro-dukikännedom. Regionförvallningensroll förskjuls från operativa ledningsinsalser lill ell allmänl ansvar församordning och ekonomi. Den cenlrala förvaltningens roll blir därför atl iförslå hand syssla med den långsiktiga planeringen och utvecklingen samt dellångsikliga resultatansvaret. Delfinns all anledning atl uttrycka lillfredsslällelse med en sådan ordning.Därigenom kommer besluten alt ligga närmare de regioner och de orter som skallbeOänas. En mycket vikiig sak är givelvis alt den ändrade organisationen ochden ändrade rollfördelningen mellan de olika förvaltningsnivåerna i postverketger väsentligl bättre möjligheter lill per-sonalinflytande i beslutsprocessen.Detla ökade medinflylande bygger nämligen pä en omfattande delegering avoperativa arbetsuppgifter. Mankan utan vidare fastslå all del förslag vi nu behandlar innebär all en myckelomfattande demokraliseringsprocess genomförs i postverket med dess mer än 56000 anslällda. Men skall en delegering av beslutsfunktionerna kunna få denavsedda effekten, som innebär att man tilldelar regional- ochlokalförvaltningarna ansvar för resullat och resursanvändning i verksamheien,måsle regionerna geografiskt avpassas så att de verkligen kan påverka såvälkosinader som intäkter. Delär också mol den bakgrunden det föresläs vissa justeringar av nuvarandedislrikisindelning saml tillskapande av en ny region, nämligen Örebroregionen.Ulskollel anser därför atl den av departementschefen föreslagnaregionindelningen med älta regioner är väl avvägd och kan i alll väsenlliglanslula sig lill förslagel med ell undanlag och del gäller Gävleregionen. Därvill ulskollel slå fasl all Gävleregionen inle bara skall behållas t. v. ulanockså bör av bl. a. regionalpoliliska skäl permanentas. Av samma skäl börGävle bibehållas som huvudort för regionen. Vi är medvetna om attGävleregionen enligt förslaget blir en relativt lilen region och av denanledningen kanske behöver en viss förslärkning. Ettbifall lill vårt förslag om åila permanenia regionförvallningar kan aklualiserabehov av smärre justeringar av förordade regiongränser för all en ralionell,permanent indelning och en jämnare arbetsbelastning regionerna emellan skallkunna åstadkommas. Specielll lorde detta gälla Det bördärför få ankomma pä regeringen alt i samråd med posiverkei vidtaga deändringar som kan föranledas av en permanenimng av dessa åtta regioner. Dellavill vi också all skall ge regeringen till känna, vilket innebär etltillgodoseende av yrkandena i motionerna 2409 och 2441. Dellainnebär också all vi inle kan biträda reservalionen av iKristinehamn. Ser man pä så finner man att posttrafiken till och frånVärmlands län är mycket Slockholms- och Mä-larområdesorienlerad. Dehuvudsakliga Iransporllederna för post lill och från går via Örebrooch . Dessa iransportleder fortsätter sedan både norr och söder omMälaren mol Slockholm. är dessutom en viktig iransportknulpunkl förirafiken mellan och . I alla dessa hänseenden kannuvarande dislrikisindelning - enligt vilken lillhör Göleborgsdislriklet- anses uppvisa brisiande anpassning lill brevområdena.