prot · FZ09103 · 1975-12-31 00:00:00 — Därför kan inle storstäderna isamma mån som förul ta emot avflytiare från andra regioner och därför stannarfolk kvar i bygderna och belastar arbetslöshetsköerna där. Vadjag nu sagt kan illustreras effektivt om man ser på hur förhållandet mellanlediga platser och antalet anmälda arbetslösa förändrats iskilda delar av landet. Dessa båda indikatorer utgör ju två bland flera viktigamätare på den allmänna regionala situationen. Ialla regioner i landet ökade antalet arbetslösa räknat per ledig plats mellanåren 1965 och 1974. Årsgenomsnittet arbetslösa i landel var mer än dubbelt såhögt 1974 som 1965. En allmän försämring har alltså drabbat alla regioner. Istorstäderna ökade antalet arbetslösa per ledig plats från 1965 till0,1974. I södra och ökade det från 0,27 till 0,65 undersamma lid. I skogslänen ökade det från 1,12 till 1,92. Vadtyder della på? Jo, först och främst är det tydligt all storstädernasuppsugningsförmåga starkt minskat. Detla är som sagt orsaken till de minskadefiyttningarna. Det är således inte bättre arbetsmarknadsförhållanden iskogslänen som orsakat den minskade utfiyttningen. Talen visar ju tvärtom attskogslänens sysselsättningsläge allmänt sett har försämrats. Därvidlag har herrNilsson i vad jag förstår helt rätt i sina tidigare påpekanden omdetta förhållande. Vad värre är: Relationen mellan storstadslän, skogslän ochövriga syd- och mellansvenska län har inte heller blivit bättre. Antaletarbetslösa per ledig plats har utanför skogslänen ökat med 0,38 , medan det i skogslänen har ökat med hela 0,80.Försämringen har alltså absolut varil större i skogslänen än i övriga Sverige.Skillnaderna regiontyperna emellan har snarare ökat än minskal. Relativt sett- alltså i förhållande till sitt ursprungliga läge 1965 - har storstäderna samtSyd-och fåll en större försämring, men detla beror på atl derasutgångsläge var jämförelsevis fördelaktigt. Klyfian mellanregiontyperna har i verkligheten ökat. Dettaproblem visar att regionpolitiken inte har förmått kompensera för de i detekonomiska systemet inbyggda tendenserna till obalans och Det visaratt det krävs en ny regionpolitik, en politik efter vpks i mångasammanhang föreslagna mönster med investeringsstyrning samt medvetna ochomfattande sysselsättningspolitiska program, som kopplas lill en plan förregional fördelning. De kapitulationer inför problemen som har skett frånstatens sida i samband med t. ex. 80, Bergslagen och varvsindustrinvisar hur nödvändigt detla är. En illusionsmättad belåtenhet överflyttningsstatistikens siffror får inte undanskymma den allt värre sociala ochekonomiska problemalik som bakom dessa siffrors fasad utvecklas i landet. i (s): Låt mig först säga att utskottet är tillfredsställt över attdepartementschefen vidgar ramen för regionalpolitiken och lägger ytterligare 1500 milj. kr. Jag tar det såsomen markering avregionalpolitikens betydelse som ett väsentligt inslag i näringspolitiken. Nuskall vi gå vidare. Det kan vara riktigt att del finns brister även iregionalpolitiken - det är vi inte blinda för - även om den totalt har givitett mycket bra utslag. lägger regeringen fram en proposition omriktlinjer för den fortsatta regionalpolitiken. Till sysselsättningsutredningenkommer det att utfärdas tilläggsdirektiv, vari man begär en utvärdering av deregionalpolitiska medlen. Jag skall försöka motivera varför jag inte kommeratt gå in på någon sakdiskussion med vare sig ellerkommunisterna. Bakomden väntade proposilionen ligger omfattande analyser och utredningar på detregionala och lokala planet. Inom ramen för Länsprogram 74 har länsstyrelser,företagarföreningar, länsarbetsnämnder, landsting i samarbete med kommuner,fackliga och politiska organisationer, näringslivets organisationer och mångaandra framlagt sina synpunkler på länsplaneringsarbetet. Vidarehar sysselsättningsulredningen i silt delbetänkande Arbete för alla mycketingående analyserat sysselsättningsutvecklingen och givit många fina synpunkterpå den problematiken. har sökt finna former för att gesamhällel bättre styrmedel inom regionalpolitikens ram. Alla dessa utredningar- Politik för regional balans. Arbete för alla och styrmedelsutredningen - harvarit ute på en mycket omfattande remissomgång. Deltaremissmaterial, som väl knappast har kunnat ta del av, är nuföremål för överväganden inom departementet, och det skall ligga till grund förden proposition som väntas . Tusentals människor med ansvarför utvecklingen i sina bygder har varit inkopplade i det här mycket omfattandeutrednings- och utvärderingsarbetet. Vi fäster från socialdemokratiskt hållmycket stor vikt vid deras synpunkter, därför att vi vet att det är människorsom har problemen nära inpå skinnet, känner till dem och väl bäst vet hur manskall finna lösningar. Mencenterpartiet vill inte avvakta vad de här människorna har att säga omutvecklingen av regionalpolitiken. Cenlern hastar fram och väcker sin motionutan atl se remissmaterialet. Hyggliga som vi är i inrikesulskottet ville viinle neka nöjet all , innan proposilionen framlagts,presentera sin parlimolion, nr 1848. började sitt anförande med att säga att har under jagtror det var drivit på när det gäller regionalpolitiken. Jag tänkte atldet är väl ändå märkvärdigt att efter den långa perioden fortfarandestår helt isolerad och icke har kunnat få anslutning ens från de andraborgeriiga partierna kring de riktlinjer man presenterat. Han gav sken av althär kommer de nya, fina och revolutionerande idéerna från . Jagfick, när jag läste motionen, närmast uppfattningen att i stort settinnehåller den en upprepning av de argument och förslag som årefter år har presenterat i sina partimotioner rörande regionalpolitiken. Jagär alltså förvånad över att inte vill ta hänsyn till remissopinionen,till det mycket omfattande utredningsarbete som skall ligga till grund för denproposition som väntas. Vi anser att det är en riktigare ordning att regeringenfår lägga fram propositionen . Vi får ju sedan också en valrörelse,så att väljarna har möjlighet att anlägga synpunkter på regionalpolitiken. Vadcenterpartiet vill är ju att utskottet och helst skall ansluta sigtill dess krav och på det sättet binda propositionsarbetet och binda denutvärdering sysselsätl-ningsutredningen skall göra av de regionalpolitiskamedlen. Jaggår alltså inte in i någon sakdiskussion om centerpartimotionen utan yrkaravslag på reservation 1. Närdet sedan gäller ändringar i sysselsättningsstödet har socialdemokraterna iutskottet hamnat på reservationslinjen. De borgerliga partierna kräver enhöjning av stödet per årsarbetare från . lill 39 000 kr.över en femårsperiod. Det kalaset torde/kosta någonting runt 30 å 35 milj. kr. Jagtycker alt jag i ston sett kan använda samma motivering när det gäller det härkravei som i fråga om cenierpartimotionen. Jag tycker personligen alt det inteär alldeles välbetänkt alt så kraftigt prioritera ett av de regionalpolitiskamedlen, nämligen sysselsättningsstödet, när vi inom så har atlförvänta en proposition, där jag förutsätter att man gör en allmän avvägningöver hela fältet. Därför tycker jag att man hade kunnat lugna sig även medmotionen . Jag vill inte förneka all sysselsättningsstödel är elt braregionalpoliliskt medel, tvärtom vill jag slå fast detta. Men jag tycker ändåalt man bör kunna lugna sig till propositionen är lagd och vi fått denutvärdering som sysselsättningsutredningen skall ge, så alt vi inte kommersnett när det gäller de regionalpolitiska medlen. Sedanvill jag la upp frågan om industriellt hemarbete. Del finns en reservation tillförmån för 2 miljoner mera till försöksverksamhet med industriellt hemarbete. gjorde företagarföreningen i en framställning till regeringenom detla. Regeringen prövade framställningen, som gick ut på ungefär samma saksom denna motion, men lämnade den ulan bifall. Det pågår dock efter vad jag vetfortfarande överiäggningar mellan och iVästerbotten. Utskottet säger att vi avvaktar dessa förhandlingar innan vi tarslutlig ställning. Det innebär att jag yrkar avslag även på reservationen 4. Kravpå höjning av intressentbidraget vid IKS-verksamhet avslogs av fjolåretsriksdag med hänvisning till atl sysselsättningsulredningen skall utvärdera ävenden verksamheten. Jag yrkar därför även avslag på reservationerna 5 och 6. Jagvill sluta med att säga alt både vpk och är välkomna åter tillhösten. Då är vi beredda alt ta en stor debatt om regionalpolitiken. yrkar jag alltså bifall till utskottets förslag på alla punkter utompunkten 3, där jag yrkar bifall till reservationen 2. i (c) korl genmäle: Frågan om industriellt hemarbete kommer att ta upp i sittanförande, varför jag förbigår denna fråga. i uttryckte sin tacksamhet för atl penningramarna förregionalpolitiken har ökats till den storlek som föreslog 1972. Jagvill påminna om det motstånd som socialdemokraterna då gjorde emot denbedömning som visal sig vara riktig. Över huvud taget har socialdemokraternavarit på ständig reträtt i regionalpolitiken . Undan för undan harcentern flyttat fram sina positioner. Vi är glada för att socialdemokraternahar retirerat. Deras regionalpolitik har varil och är tyvärr ännu felaktig,eftersom den tyvärr är inriktad på fortsatt koncentration. Ivår partimotion yrkar vi på tilläggsdirektiv till sysselsättningsutredningen.Men övriga partier vill inte gå med på en mera decentralislisk inriktning genomatt biträda förslagen i vår partimotion. Jag tolkar det så all man inle anseratt några nya idéer är angelägna. Vi menar att våra gamla idéer innebär attregionalpolitiken på ett helt annat sätt än nu kunde bli etl progressivt inslagför att skapa regional balans i vårl samhälle. i säger också att vi inle vill ta del av remissyttrandenaöver länsplanering 1974. Vi har tagit del av dem. Vi konstaterar attregeringen drar felaktiga slutsatser. i har inte på någol sätt kommenterat att regeringensslutsatser i länsplanering 1974 - SOU 1975:91 - står i motsatsställning tillde slutsatser som sysselsättningsulredningen har kommit fram lill. I vad gäller sysselsättningsstödet betyder den negativa inställningenfrån socialdemokraternas sida atl man successivt försämrar effekten av ett avde mest verksamma regionalpolitiska medlen och att man i varje fall försenargenomförandet av denna reform ett ä . i (fp) kort genmäle: Jag skall bara på en punkt ta upp debatt med i ,nämligen det avsnitt där socialdemokraterna har en reservation och vimajoritetsskrivning. Det gäller sysselsättningsstödet. sade att den proposition som väntas är en motivering föratt nu inte skall la ställning till en ändring när det gällerbeloppen och formerna för sysselsättningsstöd. Belräffande beloppen har jagtolkat det så alt del inte kommer någon proposition . Därför är delenligt min mening värdefullt att nu tar ställning och beslutar om enförbättring. HerrNilssons jämförelsesiffror är visserligen korrekta i sak, men effekten avhöjningen blir tyvärr inte den som antydde därför alt om vi jämförpenningvärdet då de nuvarande sys-selsättningsstödsbeloppenbeslutades och , kommer vi att finna att penningvärdeförsämringen är såkraftig alt behovet ligger närmare det belopp som vi föreslår. Avslutningsvissade all han inle förnekade atl sysselsättningsstöd är etteffektivt regionalpoliliskt medel. Jag lackar för del beskedet. Det liggerprecis i linje med vad sysselsättningsulredningen har sagt i sittdelbetänkande. Jag fattar del så att det finns en önskan även hos att arbeta i den riktning som vi har föreslagit i vår motion. Ochnär den andan finns i botten, beklagar jag dubbelt all vi inte fick gehör förvårt förslag. Jag tror att det hade varit lyckligt för den fortsattaregionalpolitiken. i (vpk) kort genmäle: Här debatterar mittenparlierna och socialdemokraterna med varandra omsysselsättningsstödets storlek. De är överens om det som vi från vpk menar varafelaktigt, nämligen att sysselsättningsstödet, som i Östersundsäger, är en bra form för regionalpoliliskt slöd. Hur kan det vara en bra formför regionalpoliliskt stöd? Antingenkan det logiskt sett förhålla sig på det viset att de investeringar som skullekomma till stånd hade gjort det ändå i ett konkret fall, och därför hade jusysselsättningsstödet inte behövts. Då hade det varil bättre att användapengarna på annat sätt. Delandra alternativet är att stödet behövs i det konkreta fallet för att företageti fråga skall klara den investering och de nyanställningar som det gäller. Dåmåste man ställa sig den något kritiska frågan: Om detta sysselsättningssiödvar nödvändigt för att sysselsättningen skulle bli lönsam, vad är del dåegenlligen för egenartad verksamhet som bedrivs av detta företag, som klararsig så dåligt att det inte kan betala de arbetande ordentligt? Därmedåterkommer man till samma fråga: Skulle man egentligen inte ha satsat pengarnapå något annat företag som var livskraftigare, som hade bättre relation mellankostnader och intäkter. Oavsettdelta kan man tänka sig den varianten - likgiltigt om stödet i det enskildafallet var nödvändigt eller ej för att företaget skulle klara av prestationen attsysselsätta fler - att företagel låter fresta sig att utnyttja stödet ochdärigenom råkar lura sig självt så alt säga, så all det gör sin verksamhet merarbetsintensiv än vad som annars skulle ha varit fallet. Om företagaren begården omdömeslösheten har stödet lurat honom atl göra en felaktig planering somkan hämna sig i högsta grad . Slutligenkommer jag fram till följande fråga till i : Kan manverkligen - sett i ett vidare perspektiv - försvara den här typen av stöd ochsubventioner till företag? Denna enorma djungel av stödformer ochsubventionsformer har svällt ut till kolossala summor, även om det vi nu talarom är en mycket obetydlig bit i del hela. Från fördelningspolitisk synpunktmåste en utveckling som ständigt bakar på stöden och subventionerna åt deprivala bolagen vara socialt förkastlig i det långa loppet. i (s) kort genmäle: Det är sannolikt rikligt att frågan om sysselsällningsslödel inlekommer alt behandlas i vår. Det hela skall utvärderas av sysselsättningsulredningen.Vad vi däremot förväntar skall komma upp är elt förslag om bättre möjlighetertill styrning av industriinvesteringarna. Det kan komma all ställa alla deandra medlen i en annan dager. Sedanär del fel alt försöka ge intryck av alt sysselsättningsstödet inte harförbättrats . Det infördes på försök, och det begränsades tillindustriell verksamhet. Fr. o. m. höjdes sysselsättningsstödettill, , 7 000 plus 7 000 plus , alltså 17 500 kr.Samtidigt utökade man kretsen av mottagare som kunde få sysselsättningssiödlill alt omfatta, förutom industriell verksamhet, även industriliknandeverksamhei, industriserviceverksamhet, vissa slag av partihandel ochuppdragsverksamhet samt i vissa fall turistnäring. Därtillkommer - det kanske bör in i bilden - del introduktionsstöd som utgår i sambandmed anställning av ny och oskolad arbetskraft. Man kan också inräkna attriksdagen temporärt sänkte arbetsgivaravgiften i inre stödområdet. - Det haralltså vid sidan av sysselsättningsstödet getts subventioner tillarbetskraftsökningar på det här sättet. Sedansäger i atl socialdemokraterna har varit på reträtt närdet gäller regionalpolitiken . Jag tycker att iTvärålund ändå skulle åka ut med öppna ögon och titta hur det ser ut i inre ochallmänna stödområdet. Förhållandena där visar sanneriigen inte på någon reträtti fråga om regionalpolitiken från regeringens sida, ulan vi har byggt uppblomstrande bygder på grund av insatser av det här slaget. Jagmåste säga att den presentation som i gjorde av motionenvar ungefär lika dimmig som de bilder som han försökte åskådliggöra sittanförande med på TV-skärmen. i (fp) kort genmäle: i räknade upp en rad förbättringar avsysselsättningsstödet. Jag känner lill dem, och jag är helt överens med herrNilsson i om att de har varit riktiga. Men de har ju genomförtsprecis med den motivering som jag nu använder för etl yrkande om bifall tillutskottsmajoritetens yrkande att man skall kanalisera över merlokaliseringspengar till den stödform som sysselsättningsstödel utgör. Vadjag sade i mill lidigare inlägg var atl de nuvarande siffrorna, som herrNilsson i redovisade i sitt huvudinlägg, fastställdes för några årsedan. Om vi ulgår från den förändring som skett på löneområdet, som är delmest jämförbara i detta sammanhang, finner vi atl denna förändring är så passstor alt den och penningvärdeförsämringen i stort sett motsvarar de årsbeloppsom vi anger i majoritets-skrivningen. Vi vill sedan bygga ut slödel under enfemårsperiod, och det tror jag är en riktig väg. Jagsäger della bl. a. med anledning av att i inledningsvistalade om att sysselsättningsstödel kostar pengar. Ja, visst gör det det. Ingenvet exakt hur mycket. i angav att det skulle röra sig omnågot tiotal miljoner, och jag förnekar inte att del kan vara riktigt. Men härär det fråga om hur man bäst kan använda pengarna inom den ram för stödåtgärdersom finns. Alla är ju överens om att det är värdefullt atl departementschefenhöjt ramen med 1,5 miljarder, och vi bedömer del som riktigt att då öka sysselsättningsstödel. i (c) kort genmäle: i gav en alldeles utomordentlig motivering förvår reservaiion med krav på en höjning av sysselsättningsstödet, Han pekade påde höjningar som skett lill 1973, en period . harytteriigare en period gått, och inflationen har urholkatpenningvärdet. Det behövs enbart av den anledningen en höjning. Jaghar, i , åkt ut på fältet med öppna ögon och setl vilkenbetydelse regionalpolitiken haft. Jag vill bara påminna om hur motvilligtsocialdemokraterna har gått med på vissa förbättringar, dockmed den inriktningen alt de slora orterna skall utvecklas på de mindresbekostnad. Otvivelaktigt är del så atl det största stödet inom stödområdet hargått lill de orter som har haft de bästa arbetsmarknaderna. Vi menar att deninriktningen måsle förändras så att de orter där behovet är mest påtagligt fårdet största stödet. 1vad gäller i diskussion om sysselsättningsstödet tyckerjag inte att han lyckades finna den egentliga motiveringen till att dettillkommit, nämligen alt förbättra möjligheten för företag som kommer tillbygder där det inle finns yrkesvan arbetskraft alt få en bättrekonkurrenssituation. När företagen etablerar sig där skall de inte under 5 protokoll 1975/76:103-104 den tid när personalenskolas in i arbetet förlora i konkurrenskraft. Därmed ökas möjligheterna tillsysselsättning och trygghet i just de områdena. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: pläderar i efter samma linje som till förmån för sysselsättningsstödel, och då reser sig återigentvå frågor, däribland en som han själv ställt tidigare och som har relationlill vad som har sagts. Denförsta frågan är: Hur kan man veta att sysselsätlningsstödet har haft deneffekt som man påstår att det har haft? Det kan man ju inte se med mindre mangår in i bokföringen för varje enskilt företag som har åtnjutit sådant stöd ochdessutom försöker värdera vilket slags företag det är fråga om och vilkenverksamhet det sysslar med. Begagnar de sig bara av stödformer och subventionerför att suga ul pengar från staten, skattebetalarna och de arbetande? Så längevi inte får svar på den frågan kan vi inte säga någonling om huruvidasysselsättningsstödet haft den påstådda effekten och huruvida den ursprungligamålsättningen vid stödets införande verkligen har realiserats. Sedanhar i effektivt - och där kommer min andra fråga in -redan i sitt inledningsanförande slagit undan argumentationen för all dennuvarande regionalpolitiken med hela dess djungel av olika former av slöd ålbolagen verkligen har haft en sådan positiv effekt som han i romantiska ordalagnyss målade upp. Sombåde han själv visade och som jag - med andra data än dem han har - ocksåvisade är det faktiskt så att relationerna mellan skogslänen och övriga delarav riket när det gäller den allmänna sysselsättnings-situationen har försämratsoch att den regionala obalansen därigenom har ökat - ett påstående som herrNilsson i själv gör sig till tolk för i sin inledning. Hur kan han dåsäga att de stödformer som har tillkommit har varil effektiva eller all de ärbra och au det är dem vi skall ha? i (s) kort genmäle: Jag måste säga till i att man nog är ganskafrämmande för vad som har skett i för att kunna stiga upp här och sägaatt regionalpolitik har vunnit framgångar under en25-årsperiod, Vad som har skett i realiteten är ju att år ,år , med bred majoritet har avslagit partimotioner idenna fråga. Om i inkasserar della som en seger, önskarjag honom sannerligen fortsatta segrar på detla område även i framliden! Ivad sedan gäller sysselsätlningsstödet vill jag påpeka att det bara har gåttknappt - icke en treårsperiod - sedan vi senast höjdesysselsättningsstödet, varför man bör kunna ge sig till tåls till.Vidare förs del en mycket intressant diskussion i sysselsällningsutred- ningens betänkande, därdet sägs att det kan vara riktigt atl stödja sysselsättningen och alt detockså kan tänkas att detta bör ske på det sättet att en del avinvesteringsstödet omvandlas till ett direkt stöd för sysselsättningen iföretagen, Dellaär etl intressant inslag i den här debatten, och jag tror att det också är ettskäl till atl vi inte tar ställning lill en stödform ulan avvaktar tillsvi får etl ordentligt material, med vilket vi som grund kan väga olikastödformer mot varandra och säga att vi får ut det bästa resultatet om viväljer den eller den stödformen. Det materialet är inte tillgängligt , mendet kommer . Vi får också ett material frånsysselsättningsutredningen lilel längre fram. Vi bör kunna avvakta också detmaterialet innan vi tar ställning i de här frågorna. Herrandre vice talmannen anmälde att i anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Utskottets värderade ordförande i och likaså herrNilsson i har klart och tydligt förklarat varför utskottets majoritetinle ansett det lämpligt att dra upp en stor regionalpolitisk debatt här . Jag kan därför fatta mig ganska kort. Imaj kommer som sagl regeringen att enligl uppgifi lägga fram en proposition omsysselsättningspolitiken och regionalpolitiken. Den propositionen skall grundasig på etl mycket omfattande utredningsarbete: länsplanering 1974,långtidsutredningen och sysselsättningsutredningens första etapp samt enomfattande utvärdering av expertgruppen ERU, Ett omfattande remissförfarandehar förekommit. Allt delta kommer sannolikt att i viss utslräckningpresenteras i den aviserade propositionen. Motden bakgrunden anser vi i moderata samlingspartiet att det inte finns någonanledning alt ta upp en regionalpolitisk debatt. Utskottets samtligapartier, med undanlag av , har kommit överens om att avvakta meddella tills propositionen framläggs, eftersom del måsle vara meningslöst altnu, vi får regeringens förslag i ärendel, föra enregionalpolitisk debatt. är dessutom f n, mycket hårt arbetstyngd. Enmeningsfull debati kan det bli först när vi utskottsbehandlai propositionenoch därtill hörande motioner, både avlämnade och icke avlämnade. Vimoderater stöder alltså ställningstagandet i utskottet alt den vidare debattenskall få anstå tills propositionen lagts och behandlats, Endaslanslagsyrkandena i budgetpropositionen och därmed sammanhängande motioner anservi skall behandlas . Blandde motionerna finns en folkpartimotion, 1845, angående ändring avsysselsättningsstödet. Eftersom moderata samlingspartiel har en partimotionsom ligger i linje med de önskemål som framförts i folkpartimotionen ocheftersom sysselsättningsutredningen är inne på samma tanke om en mer direktkoppling mellan det regionalpoliiiska stödet och den faktiska ökningen avsysselsättningen, är vi beredda att biträda del förslaget. Vimoderater brukar inle, med tanke på den ekonomiska situationen, föreslåytteriigare anslagsäskanden utan att noga ha övervägt detta. Men vi anser osskunna vara med om det här förslaget med hänsyn till vad utskottet säger isammanhanget och eftersom det inte är fråga om några direkta utökningar avanslaget.