prot · FZ0993 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagvill i detta sammanhang hävda, vilket är aktuellt då Jugoslavienspresident är här på statsbesök, att ju närmare samarbete som utvecklasmellan de alliansfria staterna,, desto större möjligheter får man att påverkastormakterna. Detär nödvändigt att ta itu med ned- och avrustningsproblemen konkret. Sverigemåste därför stödja de krafter som är för en samtidig nedrustning i de tvåläger som står emot varandra. Samtidig nedskärning av rustningarna med 1096 är ett sådant krav. Den skulle med ens frigöra väldiga resurser för fredligaändamål - så mycket som det samlade biståndet i daguppnår. Menför att lösa för folken sä livsavgörande frågor är det nödvändigt att påbredaste möjliga bas samla stöd för en verklig nedrustning. I harpresident och de politiska partierna gått i spetsen för en appell förnedrustning. Kan vi räkna med att fä en efterföljd här i ? Vill övrigapartiledare medverka till en sådan manifestation till stöd för fredskrafterna ivärlden? Detär bra att - om man inkluderar det bundna biståndet -som förstakapitalistiska stat har uppnått det s. k. enprocentsmålet för u-hjälp. Detbundna biståndet - som ökat kraftigt pä senare år - ses dock av somett "icke-biståndselement". Det är faktiskt så att avbiståndsanslagen är bundna till upphandling och köp i . Den bindningenav biståndsmedel får flera negativa följder i . Bundet u-landsbiståndär ofta mer en hjälp till det egna kapitalet än till utveckling. Sverigebör enligt vår uppfattning nå enprocentsmålet utan att det bundna biståndeträknas med. Det bundna biståndet bör minskas och avskaffas och biståndet ges iform av villkorslösa obundna gåvor. kapitalistiska staternas utveckling beror till icke oväsentlig del påutplundringen av forna kolonier. Även om vi inte haft några kolonier så harSverige gynnats av bieffekter av de stora kapitalistiska makternaskolonialism, och svenska kapitalägare har även deltagit i den internationellautplundringen. Samtidigtskall sägas att regeringen i vissa avseenden har hörsammat progressivaopinioner inom arbetarrörelsen. ger bistånd till flera länder medregimer som garanterar social och ekonomisk utveckling och utjämning; statersom Demokratiska republiken , , , ,, och . Därförmåste de angrepp mot ett progressivt länderurval som de borgerliga, och främstmoderaterna, gör bestämt avvisas. har använt stöd tillbefrielsen av för att få till stånd en opinion för sitt gamla krav attCuba inte skall bistås. Sådan är politik: endast"pålitligt" reaktionära regimer skall ha stöd. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt deraterna har alltid - sålänge bistått - varit emot detta bistånd. Under regim iChile ville förmå den att inte heller gebistånd till . Det behövdes ingen u-hjälp i , den skulle ges åtbättre behövande, sade . Men , sedan mördats och hansframstegsvänliga regim störtats av det mördarhand som styr , sägermoderaterna inget om det bistånd som ges till Chilejuntan via Väridsbanken,eller om de svenska kapitalägarnas ökade investeringar i . Därför ärmoderaternas u-landspolitik både reaktionär och beklämmande. Detsagda innebär naturiigtvis inte att regeringens länderurval är ställt utom alldiskussion. ges bistånd till reaktionära eller korrupta regimer somde i och . Det är regimer som är emot utveckling och socialutjämning och därför inte är förtjänta av bistånd. Sverigesförbindelser med de länder som brukar kallas den tredje väriden bestäms likalitet som utrikesförbindelser över huvud taget enbart av riksdag ochregering. En viktig del av utrikesförbindelser bestäms av detsvenska, och i viss mån även av det internationella, storkapitalet. Svenskastorföretag bedriver en omfattande export av kapital. hardirektinvesteringar för långt mer än gjorts i utlandet.Huvuddelen av denna kapitalexport går till andra utvecklade kapitalistiskaländer. Icke oväsentliga belopp går till länder med direkt reaktionära regimer.Regeringen säger sig motverka svenska investeringar i vissa reaktionärastater. Jag vill därför fråga: Vilka konkreta åtgärder har vidtagits för attmotverka svenska investeringar i , , och ?Enligt tillgängliga uppgifter hårde svenska investeringarna i bl. a. dessastater ökat . Det är inget progressivt inslag i Sverigesutrikesförbindelser när svenska kapitalägare i ökad skala kan utplundra svartaarbetare i apartheidens . Det är inget progressivt inslag i Sverigesutrikesförbindelser när Chilejuntan kan skryta med ökade utlandsinvesteringar iChile från bl. Det är inget progressivt inslag i Sverigesutrikesförbindelser att Säo i förvandlats till tredjestörsta industriområde - och att svenskt kapital där i fascistdiktaturens hägnkan utnyttja brasilianska arbetare. Det är heller inget progressivt inslag iSveriges utrikesförbindelser att svenskt kapital i ökad omfattning sökerskörda profiter under den spanska diktaturens skydd, på dess villkor och tilldess stöd. Den internationella solidariteten kräver ett slut på detta. Denkräver förbud mot kapitalexport till länder med fascistisk regim. Vad tänkerregeringen göra åt detta? Kommer man även att tillåta svenska företagsinvesteringari , i , i och i ? Kapitalägarnabestämmer också det avgörande innehållet i den svenska handelspolitiken. Det ärde stora import- och exportföretagens inriktning av sin verksamhet som gjortSverige sä beroende av handeln med andra kapitalistiska stater. De har därmedgjort beroende av den ekonomiska utvecklingen i dessa länder. krisen - den högaarbetslösheten, den ständigt allt starkare inflationen, valutakrisen - ärSveriges förvisso en del av. inte bara påverkas av dessa fenomen utanpåverkar dem. Inhemska orsaker är huvudkrafter i den stagnerande'ekonomiskautveckling vi haft här i landet. Men om vår utrikeshandel vore mera spridd -hade en jämnare länderfördelning, om vi satsade ordentligt på en ökande handelmed de socialistiska staterna och med progressiva , skulle vi kunna fåbort en del av de negativa verkningar som vårt ensidiga handelsberoende av enhandfull kapitalistiska stater ger. Enpolitik som inom landet bekämpar kristendenser och inflation måste ocksåangripa storfinansens makt i landet. Den kan få stöd i en handelspolitik somminskar beroendet av andra kapitalistiska stater. Detär påfallande hur klart sambandet är mellan de motsatta intressena inom landetoch i internationellt hänseende. De krafter som här hemma söker utnyttjainflationen i vinningssyfte på lönearbetarnas bekostnad driver samma linjeglobalt. Krafter som är reaktionära i inrikespolitiken är också reaktionära iutrikespolitiken. De progressiva krafterna i vårt land är också progressiva iinternationella frågor och det är det, herr talman, som avgörställningstagandet till olika internationella problem. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt , som började debatten här i kammaren, underströkenigheten mellan partierna i fråga om -huvuddragen av den svenskautrikespolitiken, och han ville för sin del inte ta upp till diskussion deolika uppfattningar - nyanser kallade han dem - som ibland kan förekomma mellanpartierna. Han ställde dock några frågor till mig som jag skall försökabesvara. Denförsta frågan gäller det s. k. hemlighetsmakeriet kring de nya riktlinjernaför kontrollen över export av kärnenergimaterial. Vi är väl ganska eniga om attdet hade varit bättre om det funnits och kunde bli öppna riktlinjer, men låtmig förklara varför det inte är så. Det är i och för sig inte något mystiskteller något smussel i den här frågan, utan det förhåller sig helt enkelt så attde stormakter som det är fråga om har beslutat tillämpa dessa riktlinjer, somvi också har kunnat acceptera. De har inte velat i detalj föra ut innehållettill offentligheten. Vi måste finna oss i detta. Sakinnehållet i riktlinjernainnebär att vi får en strängare praxis än vad som f n. gäller internationelltvid export av kärnenergimaterial. Den kanske viktigaste förändringen är attockså överföringen av kunskap och teknologi pä området skall kontrolleras videxport. Jagskall tillägga att den omständigheten att vi accepterat dessa riktlinjer inteinnebär att vi inte kan gä längre och, om vi så vill, uppställa ännu strängarevillkor vid export än de som riktlinjerna innebär. Det är en fråga som vihåller på att överväga. Vi kommer också - det vill jag tillägga med anledningav ett annat krav som vi har diskuterat tidigare här i kammaren - att fortsättavårt internationella arbete för att få till stånd överenskommelserom s. k.heltäckande kontroll i importörsländer, Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt även sådana som stårutanför NPT, så att all kärnenergiverksamhet i landet i fråga blir övervakad. Enannan fråga som och även övriga talare tog upp varutrikesdeklarationens innehåll beträffande . Man sade att i deklarationennämns endast stridskrafter i medan de kubanska glöms bort.Jag har i tidigare diskussioner här i kammaren bestämt tagit avstånd från denkubanska interventionen, som vi har kallat det, i och vadutrikesdeklarationen talar om är ju mera det förflutna. Det är alldelesriktigt att det med hjälp av och har kommit till enöverenskommelse mellan bl. a. och som innebär att desydafrikanska trupperna dragits tillbaka. Självfallet kvarstår vår kritik motden utländska inblandning som bl. a. bestod i kubanska styrkor, som dock sattesin först sedan sydafrikanska styrkor oinbjudna befann sig i landet. ochhans regering i ville inte ha dem där utan ville ha hjälp av kubanerna.Det var först när reguljära sydafrikanska förband satts in som kubanskamilitärt organiserade förband anlände. HerrBohman hade mycket att säga. Pä en tiominutersreplik hinner man tyvärr inte taupp de många problem som han förde in i diskussionen. Det hade varit intressantom vi haft tid att diskutera avspänningspolitikens förändring, som jag ocksåpåpekade i utrikesdeklarationen. Men jag skall stanna vid en annan sak istället. HerrBohman sade "i slutet av sitt anförande att jag försöker ta upp - hanåberopade mitt tal inför socialdemokratiska partidistrikt -en inrikespolitisk strid om utrikespolitiken. Han menade att jag i ställetborde vara angelägen om att markera den enighet som råder mellan partierna. Ja,, vi är mycket angelägna om enighet kring huvuddragen iutrikespolitiken. 1 fråga om neutralitetspolitiken har jag inte tagit upp någondiskussion med eller någon annan. Det är en styrka för vårt landatt vi har denna enighet. Men enigheten omfattar, som själv sade, intealla delar av den svenska utrikespolitiken. Ett faktum är ju att moderaternaavskiljt sig från övriga partier i en lång rad av utrikespolitiska frågor undersenare år. Jag kan nämna sådana frågor som vi har diskuterat livligt här i kammarenunder . Vi kan t. ex. ta EG-anslutningen där vi hade en hårdstrid med framför allt . Eller vi kan ta frågan om ochChile, där ställde sig utanför de andra partiernas opinionsbildningmot krigföringen i och mot militärjuntan i . Eller vi kan ta densista händelsen, när efter ettutrikesnämndssammanträde gick ut och liksom protesterade mot att vi erkändeMPLA som vi gjorde. Det har varit många sådana här diskussioner,och visst företräder i dessa frågor en något annorlundauppfattning än övriga partier här i kammaren. HerrBohman får ursäkta, men när jag säger att ute i väriden har blivitnågot av en symbol för den internationella solidariteten, så är detta bara ett faktumsom jag har tagit fasta på. Därför är det inte heller märkvärdigt om jag sägeratt en eventuell förändring av den efter stundande val,innebärande att kom i stället för , skulle för denna delav världen bli något av en kalldusch eftersom genom sin politik ochgenom sitt ställningstagande i en mängd frågor ingalunda har skaffat sig den positionen.Och att sedan också socialdemokratiska partier på andra håll skulle känna detsom en kalldusch är väl inte sä märkvärdigt med tanke på den stabilitet somsvensk socialdemokrati anses ha efter att ha suttit vid makten i snart 45 år.Därmed anses den representera stabiliteten inom den socialistiskainternationalen. Tyvärrhinner jag nu under denna replik inte gå in på anförande, framförallt när han talade om , men till det skall jag återkomma i minnästa replik. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt () kortgenmäle: Det är värdefullt att utrikesministern säger sig vilja verka för attinnehållet i de nya riktlinjerna för kontroll över försäljning avkärnkraftvaror skall bli offentligt. Som jag sade i mitt huvudanförande vet jagatt det kan inte ensidigt göra. Om jag förstod rätt är sakinnehålletatt man skall försöka åstadkomma en strängare kontroll än den som lAEA i dagkan utöva, och att den kontrollen också skall avse kunskap och teknologi videxport. Låtmig då ta det exemplet, eftersom det har figurerat i debatten, att om vi här iSverige skulle behöva skaffa oss anriknings- och upp-arbetningsanläggningar -jag är motståndare till det, men om utvecklingen skulle bli sådan därför atten majoritet beslutar det - så måste vi skaffa oss kunskaperna därom utifrån.Och om kontrollen då skall utövas av säljarlandet uppfattar jag det som ganskaäventyriigt från svensk synpunkt, eftersom en enda stat då skulle fä enexklusiv möjlighet till kontroll av för svensk säkerhetspolitik vitala delar. Detär mot den bakgrunden som det är värdefullt att få klarlagt om deninternationella kontroll som utövas av det internationella organet skullekunna ersättas med något slags bilateral kontroll. Från säkerhetssynpunkt ärdet viktigt att få veta vad som sägs därom i de nya riktlinjerna. Vadangår situationen i är utrikesministerns beskrivning riktig, och det ärbra att regeringen också gör detta tillägg när det gäller roll iAngola. Jag anser det mycket viktigt att verkligen slå fast att lika litetsom något annat land har rätt att med vapen gå in i andra länder. Den principenmåste hävdas av flera skäl, bl. a. det att all erfarenhet har lärt oss attintervention i ett land lätt leder till att också ett annat land finneranledning att göra detsamma. Man kan då få en spiral av händelser som medförständig upptrappning av stridigheterna. Om staterna inte avhåller sig från attgå in med vapen i hand i andra länder, sä kan det kanske utveckla sig till världskonflikt. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Det är bl. a. från densynpunkten så viktigt att brännmärka även uppträdande, alldeles oavsettom kubanerna kom dit efter det att sydafrikanerna redan hade trängt in iAngola. Vadsedan gäller meningsutbytet mellan och utrikesministern vill jagän en gång slå fast, att den svenska neutralitetspolitiken är och förblir denfasta grunden för vårt utrikespolitiska agerande. Vår neutralitetspolitikväcker tilltro och respekt inom och utom landet, och den är ett viktigt bidragtill fred och stabilitet i och den övriga väriden. Neutralitetspolitikenhar givit vårt land stora möjligheter att aktivt medverka i arbetet på atttrygga en varaktig avspänning och fred, och den har varit och är en godutgångspunkt i arbetet för internationell solidaritet och global jämlikhet. Föratt inga missförstånd skall råda finner jag också anledning att understryka enannan sak. Om valet skulle resultera i en ny regering, så gäller förcenterns del att den nya regeringen - som skall verka på mittenpolitikens grund- kommer att fullfölja den neutralitetspolitik som vårt land med framgång hardrivit . Om den saken kan ingen som helst diskussionfå råda. Med det förflutna har i svensk utrikespolitik vågar jagförsäkra pä mitt partis vägnar att vi skall se till att så kommer att förbliockså efter valet, om det skulle resultera i en ny regering. () kortgenmäle: Först vill jag mera parentetiskt säga att även jag beklagar att vi intehar tid att diskutera avspänningspolitikens nya innebörd. Det hade varitönskvärt att göra det med hänsyn till att jag tycker att regeringsdeklarationeninte tillräckligt har markerat att det här har skett något nytt. Sedannoterar jag med mycket stor tillfredsställelse att utrikesministern så bestämtdeklarerade att vi alla är fullt ense om huvuddragen i den svenska utrikes- ochneutralitetspolitiken, ett konstaterande som ännu härdare underströks av herrFälldin. Jag tycker att det inte kan sägas för ofta här i kammaren. Deåsiktsskillnader som i vissa hänseenden föreligger gäller, som jag sade i mittförra anförande, sättet att uttrycka sig, sättet att framtona, och vissa andramarkeringar där jag inte kan ansluta mig till regeringens presentation avsvensk utrikespolitik. Jag exemplifierade detta i mitt förra anförande. Jagvill också tillägga att regeringen borde ha mätt med samma mätt dä det gällerden utländska inblandningen i . Det har regeringen inte gjort trots de förtydligandensom utrikesministern kom med . Mennär utrikesministern ville markera några andra skillnader trampadeutrikesministern fel. I EG-frågan höll vi moderater på den uppfattning somregeringen själv drev, att man vid förhandlingar skulle pröva huruvida detfanns förutsättningar för ett inträde i gemenskapen med bibehållenutrikespolitik. Det borde minnas även om han inte varutrikesminister den gången. IChilefrågan har våra kategoriska fördömanden varit tillräckligt tydliga. Därgällde diskussionen huruvida utrikespolitiska manifestationer skulle ske här iriksdagen, som , eller på annat sätt, ute på gator och torg, utan detansvar och utan den tyngd som gemensamma manifestationer i ger. Jagtycker inte att det exemplet var särskilt väl valt. Detfinns anledning att stryka under att den senaste gängen som riksdagenmarkerade huvuddragen i den svenska utrikespolitiken var 1973. Det var, somutrikesministern säkert minns, med anledning av en moderat motion, där vi hadesammanfattat våra synpunkter på svensk alliansfri utrikespolitik. Dedemokratiska partierna - hur det var med kommunisterna minns jag inte -ställde sig enhälligt bakom det uttalande som utrikesutskottet gjorde i denfrågan. Liknande deklarationer har gjorts 1956, 1968 och 1969. Minkritik mot utrikesministern gällde framför allt hans anförande nere i ,där den svenska utrikespolitiken görs till något slags socialdemokratiskutrikespolitik och där det varnas för de förändringar som kommer att inträdabåde när det gäller den internationella solidariteten och den svenskautrikespolitiken för den händelse det skulle bli en ny regering. harutrikesministern i varje fall indirekt tagit avstånd från sina egna uttalanden,och det tycker jag är utomordentligt värdefullt. Dessutomär det förmätet, tycker jag, även för ett regeringsparti att för egen del såatt säga inmuta begreppet internationell solidaritet. Det innebär ju att manmenar att andra partier inte är lika engagerade i de internationellasolidaritetssträvandena som det parti som just nu har makten och att mansätter likhetstecken mellan svensk utrikespolitik och socialdemokratiskutrikespolitik. Helatalet var inriktat på att skrämma åhörarna för vad som skulle inträffa för denhändelse det blev en borgeriig regering. Jag tycker att utrikesministern nu hartagit avstånd från uttalandena där nere, och det anser jag, som sagt, varavärdefullt. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt () kortgenmäle: 1 deklaration om grunderna för en ny regeringsutrikespolitik kan jag helt instämma. Jag gläder mig också åt attutrikesministern klart slog fast att det är en styrka för vårt land att detråder så bred enighet om neutralitetspolitiken. Den kan visa sig avgörande förvår egen fred, för stabiliteten i och också för vår förmåga att få gehörför flera av våra synpunkter i internationella konflikter. Detär på en punkt - som utrikesministern återkommer till - som jag harriktat kritik mot regeringen. Det gäller vår syn på konflikten i MellerstaÖstern. Där är det två krav som måste ställas för att det skall kunna bli envaraktig fred i detta område. Detförsta kravet är rätt att existera. Landet har samma rätt att leva somvarje annan medlem av , samma rätt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt att finnas till som t. ex.Sverige, eller . Detandra kravet är palestiniernas rätt till en egen stat eller del av en stat vidsidan av och i fred med . Vii menar att man motverkar båda dessa krav om man ger sitt stöd tillPLO. PLO:s uppfattning är ju att konflikten i bara kan få enkrigisk lösning. Organisationen vägrar godta en judisk stat i området. PLO:sprogram är alldeles klart. Om det har vi diskuterat tidigare här i kammaren.Palestina är en del av den arabiska nationen, så sägs det i den förstaparagrafen. skall ha samma gränser som , dvs. det finns ingen plats för - det är §2. Bara judar somkom till landet,/öre 1917 skall få stanna kvar - det är § 6. Bara väpnad kampkan befria - § 9. En annan paragraf i PLO:s program säger att sionismenär olaglig. Det heter också i detta program att terror är kärnan ibefrielsekriget. Detär alltså PLO:s program. Jag uppmanar utrikesministern att klart, tydligt ochuttryckligt fördöma detta program. Det är grundvalen för PLO:s arbete. Särskiltom man ger PLO det stöd som den har gjort i FN, finns deten speciell anledning för den att uttryckligt ta avståndfrån detta program, som naturiigtvis utrikesministern djupt ogillar. Men sägdet då öppet och tydligt nu här i ! Jagtycker att det har skett en beklaglig omsvängning av den svenska regeringenshållning till . Man kan jämföra t. ex. statsminister intensivaord av solidaritet med mitt under sexdagarskriget med statsministerPalmes totala tystnad under oktoberkriget , i de dagar då var sänära att gå under. Jag menar att om vi verkligen vill arbeta för en fredliglösning, måste vi slå fast att man icke kan lösa upp denna konfliktgenom t. ex. den typ av överraskningsangrepp över gränser som Syrienoch gjorde . Dåkan man inte heller göra gemensamma uttalanden, som har gjort med någraav de mest militanta arabstaterna som och . Där talar man om"det palestinska folkets legitima rättigheter". Det är bra - de harrätt till en stat eller del av en stat. Men och menar med deorden att skall försvinna. Densvenska regeringen måste ju för att få balans i sädana uttalanden kräva att också"det israeliska folkets legitima rättigheter" skall slås fast. Ja,säger kanske utrikesministern, då hade det inte blivit någon gemensam kommuniképå det här området. Men gör då inget uttalande om konflikten i MellerstaÖstern tillsammans med mest fanatiska fiender! Detär utomordentligt viktigt att alla demokratier söker att motverka den hets motIsrael som bedrivs på så många håll i världen. Man påstår att skullevara en rasistisk stat. Men är tvärtom delvis ett svar på antisemitismen.Det mest fruktansvärda som hänt någon folkgrupp i var ju det somdrabbade judarna under 1930- och 1940- Inget land var dåberett att ta emot judar på flykt. Nufinns ett sådant land - . Om portarna för judarna i skulle öppnasoch några hundra tusen judar fick frihet att lämna , skullesäkeriigen en mängd demokratier i stänga sina gränser. Vi kan inteta emot alla, skulle man säga. Men det finns ett land som alltid kommer attgöra det. En jude på flykt har alltid möjlighet att i Israelfinna en och en ny framtid i frihet. Den staten skall vi slå vakt om. Närnu ett antal diktaturer i har röstat igenom en resolutionsom säger att den enda demokratin i är rasistisk skall vi gäut i stark kritik mot den. Det är feodalvälden som och ,diktaturer som , , och och några avrättslöshetens värsta platser på jorden som och Cambodja som har sagtatt den enda demokratin i är rasistisk. Hyckleriet kan intebli värre. Jaggläder mig åt att den tagit avstånd från denna resolution.Påden punkten är vi alltså överens. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt i (vpk)kort genmäle: Först några ord till , som attackerar dagens regeringsdeklarationoch kritiserar uttalandet i denna att särskilt vänder sig emot attSydafrika sände trupper till . Det vore, som sade, likanaturligt att fördöma den kubanska inblandningen i . Ja, det är ju helt ilinje med syn på biståndspolitiken gentemot och moderaternassyn på de progressiva regimerna. uppfyller ju ändå det villkor som harställts för bistånd. har i sin tur bistått en befrielserörelse, MPLA, somockså stödjer. Sverigekan inte ge militärt bistånd som har gjort.