prot · FY0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Den befinner siginle i en andratidnings position i förhållande till en förslatidning. Denkonkurrerar inte med någon annan tidning. De svårigheter som tidningen har attt. ex. få annonser beror sannolikt pä att den vänder sig till en alltför litenspråkgrupp för att annonsörerna skall finna det lönsamt att annonsera itidningen. Svårigheterna för beror alltså inte på att denutgör en andratidning utan alt det är en tidning av speciell karaktär. Det ärdessa förhållanden som gör all den inte ansetts berättigad till bidrag enligtpresstödskungörelsen. Sedan kan man kanske anse att den av andra skäl bordevara berättigad lill samhällsstöd." Ja, så uttalade sigpresslödsnämndens ordförande inför utskottet. Ochvad hände sedan, när konstilulionsutskotlet log slällning? Vad blev resultatetav riksdags behandling av den här frågan? Jo, stödde ettuttalande från konstitutionsulskotlel om alt produktionsbidrag i princip börkunna utgå även för tidning som utkommer pä annat språk än svenska, omtidningen i övrigt uppfyller förutsättningarna för detta bidrag. Riksdagensuttalande frän 1973 har upprepals 1974 och 1975. Hurkan egentligen då och i vidhålla påståendet attbalternas tidning diskrimineras därför all den inte utkommer på svenskaspråket? Det är en allvarlig anklagelse mol regeringsrådet och övrigaledamöter i nämnden som bildat majoritet i den här frågan. De skulle alltsåhelt ha åsidosatt beslul. För socialdemokraternas och cenlernsrepresentanter i utskottet har del varit mera naturiigt att utgå från herrLundeils resonemang, som senare har stötts av pressutredningens majoritet. inle har fått presstöd är alltså inte ett uttryck för velat ifrågasätta invandraruiredningens bedömning all tidningar av det härslaget spelar en viklig roll för slora minoritets- och invandrargrupper - fÖren minoritetsgrupp är väl ändå esterna också enligt Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. och herrWerners uppfallning - ulan frågan är om ramen för del nuvarande stödet tilldagspressen är den lämpliga för just denna tidning. Dä bör man alllsä kommaihåg att reglerna i pressiödskungörelsen har utformats för att motverka deekonomiska marknadskrafter som tvingat ett stortantal dagstidningar att upphöra med utgivningen, och en stödform med dettasyfte har inte bedömts som ändamålsenlig för tidningar som ges ul av olikainvandrar- och minoritetsgrupper. Det är en uppenbar svårighet att definieraden marknad som dessa tidningar arbetar på sä att det första- ochandralidnings-begrepp som ligger till grund för presstödskungörelsen eller dethög-och lågtäckningsbegrepp när det gäller hushållstäckningen som pressutredningenarbetar med kan användas. HerrWerner i gråter nästan då han säger att inrikesutskottets förslag är enplump i protokollet. Del är väl tvärtom. och socialdemokralerna hargjort ett försök att ändå ge stöd till tidningar av delta slag, och jag tyckeratt vi från konstilutionsutskoltets sida kan ställa oss positiva tillinrikesutskottets försök att tillgodose del här stödbehovet inom ramen församhällets stöd på invandrarpolitikens område. Inrikesutskoltets uttalandeinnebär att tidningar och tidskrifter som utges här i landet på språk somomfattas av en minoritet av befolkningen är av stor betydelse för sädanafolkgrupper från språklig och kulturell synpunkt. Det gäller självklart esternaockså att det för dem är värdefullt att ha ett kontaktorgan som utkommer påestniska språket. föresläs nu fä möjlighet att obundet av deförutsättningar som gäller för del allmänna pressiödet utge slöd somprojektbidrag lill sädana tidningar. För balternas del innebär ju det att inlebara , som representerar en myckel konservativ opinion inomdenna grupp, utan även andra baltiska tidningar, som företräder exempelvissocialdemokraliska och liberala värderingar, fär möjlighel alt erhålla slöd.Med älsklingsuttryck i de här riksdagsdebatterna skulle jag vifiasäga att därmed upphör en diskriminering av andra baltiska tidningar, ät vilkamoderater och folkpartister under den långa kampen för inleskänkt en enda öm lanke. När det gällt att förbättra förutsätlningarna fördessa tidningar har man inle kommii med elt enda uppslag. Ellbeslul i enlighet med inrikesutskoltets förslag öppnar alltså nyamöjligheter till kommunikation inom och mellan minoritetsgrupper. Sådankommunikation kan underlättas via tidningar och enligt betydligt mindre snävaregler än vad som gäller för det allmänna pressiödet. Därför ser jag detföreliggande förslaget som en förbällring och som en lösning av denna längediskuterade fråga. Jagber med detta att fä yrka bifall till konstitulionsutskottets hemställan. i (m)kort genmäle: i böfiade med att tala om herr ställningstagandei presstödsnämnden vid det första lillfälle då de här bägge tidningarna föllutanför slödmöjligheter. Såvitt jag förslår gick yrkande ut päall man skulle tala i klartext den gången och inle svänga sig utan säga ut attstöd inte kunde medges därför alt tidningen kom ul på annat språk än svenska. Omherr i ställer sig bakom uttalandet all kriteriet pä enallmän nyhetstidning är alt tidningen skall kunna studeras av alla, så har handärmed ocksä knäsatt principen att språkfrågan är avgörande. Dä tycker jag intealt del är riktigt rättfärdigt alt sedan är efter är i utskottsbetänkandetuttala att i princip är del inget som hindrar att en tidning pä främmande språkfår detta stöd. Jagtycker att man blåser upp den här språkfrågan till nägol myckel stort.Språkfrågan är väsentlig för Eesti Päevalehl, men språket borde än mer meriteraför stöd, därför att del begränsar läsekretsen och skapar stora ekonomiskasvårigheter. Därför borde man kunna gå den till mötes. Den har förvisso varitutsatt för de ekonomiska marknadskrafter som talade om, precis somandra tidningar. tyckte inte om all jag sade att det blev en plump i protokollet, intepä grund av mina tårar ulan snarare på grund av utskottsmajoriletensklavertramp. Men säg hellre att det är en snöplig reträtt då man flyr in idessa , som skall förse ocksä de här tvä stora tidningarna med stöd.Vi är helt överens om att etl stöd enligt della förslag blir mycket blygsammareän det dessa tidningar skulle ha kunnat påräkna från det allmänna presstödel.Där är de minimerade bidragen relativt höga. RiktUnjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Hen () kortgenmäle: i sade en uppseendeväckande sak; är konservativt inriktad. Skall vi nu böria granska frågor ompresstöd med utgångspunkl i om en tidning har rätt eller felaktig ideologiskfärg, utifrån i värderingar? Del är väl ändå heltlikgiltigt. Vi skall ha automatiskt verkande regler och inte en politiskdiskriminering. Det finns andra tidningar som företräder liberala ochsocialdemokratiska värderingar, säger . Vi kommer alt fämer pengar lill dem om får sill anslag ur det vanligapresstödet. De kommer alt få mindre pengar med egen modell. säger att jag upprepar mig "med en papegojas envishet". Ja,del är sant atljagfialar. Så länge man diskriminerar tidningar, utgivna försvenska medborgare, därför all de är skrivna på annal språk än svenska kommerliberaler alt opponera sig. Sedan kan använda vilka nedsättandeomdömen som helst om att vi fullföfier vår kritik. förnekar i sill inlägg , i motsats lill ,alt det är språkel som är avgörande för all inle fåttbidrag. Men presslödsnämndens ordförande har själv bekräftat attspråket inom majoriteten har anförls som skäl. 4 protokoll 1975. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspohtiken, m. m. har JO i ell utslag från1974 slagit fast; "Majoriteten inom nämnden synes mig ha grundat sinaställningstaganden därpå all tidningen inte ges ut på svenska språket ochdärför intar en särställning bl. a. i konkurrensen med andra tidningar." Har JO utslungat en "förolämpande" beskyllning mot majoritetenoch mot ämbetsmän, som påstår att vi har gjort? JO säger exaktdetsamma som vi: det är språket som gör att man diskriminerar . Vikan till slut gå lill en annan auktoritet, nämligen själv. Så härsade frän den här talarstolen: "Denna tidningkommer ju ut på estniska, och det gäller naturiiglvis kommunikation för enminoritetsgrupp. Vi har sagl all i det sammanhanget bör anslagsfrågan prövas,och då kanske man kan finna en lösning på della," har alltså själv anfört språket som skäl till varför inle bör ha bidrag, förnekar sina tidigareuttalanden, förnekar vad sade och förnekar JO:s utslag, I ställethöjer han rösten och säger alt vi skall motverka "marknadskrafterna". Fårjag då ställa en fråga till : Vad är del för marknadskraft som nisocialdemokrater och centerpartister bekämpar genom att diskriminera ? Det är en tidning med svag ekonomi som bygger på frivilliga krafter.Vad är del för marknadskraft ni har upptäckt när ni särbehandlar balternastidning? i (s) kort genmäle: Jag vill upprepa både för i och för altdelta diskrimineringsresonemang är alldeles uppåt väggarna. När vissa lidningar inle fär slöd enligt pressiödskungörelsen hävdar alltså herrar Ahlmarkoch pä allvar att de tidningarna är diskriminerade. Jag ber att fä talaom alt del finns en rad svenska tidningar och tidskrifter, som i så fall ocksåär diskriminerade. Del gäller hela den ideella pressen, bl. a. den fackliga. Visom arbetar i pressulredningen med dessa frågor lar betydligt allvarligare pådem. Vi vet att man inle kan lösa alla problemen genom pressiödskungörelsen,ulan all man fär söka finna nya former av stöd för alt tillgodose det behov avhjälp som kan föreligga när del gäller au stödja pressdebatien i vårl land.Herr sätt att föra debaiten är mycket negativt mol olika minoritetsgrupperinom svenska folket. Jag vänder mig mol del sättet all föra debatien. Jagvill svara , som jag också sade när vi förra gången diskuteradedenna fråga, att när tidningar av den karakiär som Eslniska Dagbladetrepresenterar inte via presstödskungörelsen kan få etl slöd flnns andramöjligheteratt hjälpa dessa. aren tidning som riktar siglill minoritetsgrupper, och därmed skulle man via del uppslag som framförts avcentern och socialdemokralerna ha möjligheter att komma ur dödläget ochfå elt stöd. Alternalivet är ju alt inget stöd över huvud tagel kan utgå. HerrAhlmark ställer frågor till regeringen. Regeringen har att föfia riksdagensbeslut och har utfärdat presstödskungörelsen. Den har också tillsatt en nämndsom skall tolka bestämmelserna i denna. Jag lycker inte alt vi här i riksdagenhar anledning att rikta kränkande uttalanden mot denna nämnds beslut. Jag troratt de bygger pä anvisningar. har ocksä flera gångeruttalat all det förhållandel alt en tidning icke utkommer på svenska i och försig inte fär hindra alt stöd utbetalas. Del är alllsä av andra skäl som maninle har utbetalat presstöd till Eesti Päevalehl. Genom del nu aktuellainitiativet ges en möjlighet all hjälpa en viklig minoritetsgrupp här i landet,sä att den kan kommunicera via sin tidning. Del gäller inte heller bara dennatidning utan även andra. Jagvill understryka alt del förhållandel att är känt som enmyckel konservaliv tidning inle har hindrat mig frän alt verka för en lösningav denna fråga. Men det är, som jag tidigare sade, värdefullt alt man funnit ensådan lösning som ocksä kan gynna baltiska tidningar med andra värderingar. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Hen () kortgenmäle: Det var i som drog in Estniska Dagbladetspolitiska färg i debatten. Han gjorde del i ell försåtligt resonemang om altEslniska inte borde falla inom ramen för den svenskapresstödskungörelsen. Jag vänder mig bestämt mol varie tendens att poliliskl diskrimineratidningar när presstöd utdelas. säger att jag har utslungat kränkande beskyllningar. Jag har sagtexakt detsamma som justitieombudsmannen: att det är språket som gjort allEstniska diskriminerats. Har JO utslungat kränkande beskyllningar,? Är det fel aU föfia samma linje som JO? Detfinns också andra tidningar som är diskriminerade, säger iEskilstuna. skulle det vara. Vad är det för tidning som fyllerkraven i pressiödskungörelsen, som har ansökt om presstöd men fält avslag? Nämnnamnet pä den, ! Jag skall gärna kämpa för andra diskrimineradetidningar, om del finns något sådant fall. 113 § presstödskungörelsen sägs del att tidningar skall kunna fä slöd om de är dagstidningar.Definitionen på en sådan tidning är: "allmän nyhetstidning avdagspresskaraktär, som normalt utkommer med minst ell nummer vafie vecka ochvars tolalupplaga i huvudsak är abonnerad". Det stämmer exakt på . Denskall ocksä vara en andraiidning. Det definieras som "dagstidning som påsin ulgivningsort har mindre upplaga än annan tidning". Det stämmer ocksåpå . Ändå säger iEskilstuna all presstödskungörelsen inle Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. lämpar sig i det härsammanhangei. Jo, den lämpar sig - om socialdemokrater och centerpartisterhade läst den räll och hade velat se till, att man inle diskriminerar tidningarpä grund av deras språk. Tillslut; förklarar all om man inle gör som han säger fortsätter"dödläget". Alternalivet är inget slöd alls. Nej, ,alternativet finns i reservationen vid konslilutionsulskotlels betänkande nr14: ett klart uttalande från sida all tidningar icke skall förvägraspresstöd därför att de är skrivna på annal språk än svenska. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Jag vill bara konstalera att det har varit den vanliga omgången som vikänner från tidigare. Vi har av i fäll del vanliga,svepande lalel om all de gällande reglerna inte är ändamålsenliga osv., meninget konkret all la på. Närdet gäller andratidningar som inle har fåll slöd har man i klara verba kunnaisäga, att del beror på all upplagan inte är tillräckligt stor, alt tidningenutkommer vid för fä tillfällen eller att den inte har stipulerad konkurrens.Man har slagit fast det klart och tydligt, men när det gäller måste man sväva på målet. Det hade väl inle varit nägon förfäriigolycka, , om hade fält ell par hundra tusen iminimalt slöd och vi hade sluppil den här debatten? Jag lycker att den inteheller för oss är tilltalande med lanke på den historia vi har gemensam med debaltiska folken, en historia som inle alllid har varit så hedrande för oss. HenSVENSSON i (s) kort genmäle: Del försiggår ibland en debatt i konstitutionella frågor ikonstitutionsutskottet. Arbetsfördelningen är här fullt klar. Riksdagenfastställer riktlinjer, regeringen utfärdar en kungörelse, nämnden har allfalla beslul. Och nämnden har ingalunda varit enig i alla frågor den harbehandlat, . Jag kan nämna en rad tidningar - TrelleborgsAllehanda, m. fl. - som har sökt men inle fält presstöd pägrund av all man har ansett all reglerna inte gett möjligheler lill detta. Det rör sig inte om en diskriminering av ell visstslags tidningar eller av en viss minoritetsgrupp, som har gjortgällande. Riksdagsbeslutet ger oss möjligheler all tillgodose krav fränminoritetsgrupper. Del är det positiva i vad som hänt under behandlingen avden här frågan i . Hen (); Såväl konstiiutionsutskollel som inrikesulskollel har välvilligtbehandlat den enskilda centermolionen nr 1727, som åsyftar slöd till tidningarutgivna pä annat språk än svenska. Inrikesutskoltets betänkande skapar, enligtmin och cenlerns mening, därmed en praktisk lösning på frågan om hur i pä främmande språk skall kunna erhållaekonomiskt slöd. Riksdagentar, genom ett bifall till föreliggande förslag, elt betydelsefullt slegmot-alt förverkliga en gammal programförklaring, nämligen all skapaexistensbetingelser för en allsidig press och vidmakthålla en friopinionsbildning, all bevara och vidga en fri och allsidig debatt och att värnaom opinionsbildningens och nyhetsförmedlingens allsidighel och vitalitet. Detidningsorgan i värt land som vänder sig till de språkliga minoritetsgruppernahar här ulan tvivel en betydelsefull uppgift och gör vår presskör mera fyllig.De är väl värda elt ekonomiskt stöd. Om delta råder inle några delade meningar.Del besynneriiga är all vi trots enigheten om målet har fått en läng debatt ommedlen. Vihar ju alldeles fält lyssna lill en rad replikskiften mellan , i och . Jag kan instämma i detallra mesta av vad utskottsmajorilelens talesman sade. I fråga omherr ideliga upprepning om diskriminering skall jag inte använda-herrSvenssons betygsättning, jag skulle bara vifia ge rådet: Bytstift! HerrWerner beklagade sig över allt prat som har förekommit i den här frågan. Ja,pratet svarar för. Vi i får med hjälp av socialdemokraternasvara för resultatet. Del är den vanliga arbetsfördelningen i många frågor häri kammaren. Så var del när presstödet infördes en gäng, så är del ocksä . Orsakentill den här debatten ligger väl i den minst sagl besynnerliga reservaiionenfrån och i . Slutklämmen i dennareservation mynnar nämligen ut i en beställning pä sådana preciseringar av detregufiära presstödet alt della kan utgå till tidningar pä annal språk änsvenska redan fr, o. m. innevarande år. Hurgår det ihop med inrikesuiskottels förslag lill lösning i bidragsfrågan? verkligen vara reservanternas mening att vissa s. k. invandrartidningarskall få bidrag både via presslödsnämnden och via invandrarverket? Om dettainte är avsikten, blir reservationen blott och bart elt meningslöst bankande påen redan öppnad dörr. Treårs erfarenheter har ju visat att man inle kunnai formulera några generellaregler som är praktiskt tillämpliga för etl bidrag via presstöds-nämnden lillde s. k. invandrartidningarna. Lät mig ocksä fä peka på hur reglerna förproduktionsbidragel lill de svenska veckotidningarna av dagspresskaraktärskulle slå mot vissa invandrartidningar. Den tidning som enligt uppgift har denstörsta abonnerade upplagan, Suomalaisten Uutislehti - -skulle bli uteslängd därför att den utkommer . Finn Sanomaiskulle stupa pä upplagetröskeln 2 000 exemplar. Ruotsin kan fallaunder bordet av andra skäl. Men alla gör en god insats på sitt område oavsell -det vill jag understryka - vilken politisk åsikt de än må företräda. Jumer man tränger in i problemaliken, desto klarare blir del all invandrartidningarnabefinner sig i en speciell situation som i sin tur kräver Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. ett speciellt slöd. Ytligtsell kan utskottsförslaget, som torde innebära ca . i projektstödlill de s. k. invandrartidningarna, förefalla som en prutning jämfört medmotionsyrkandel, men jag vill understryka att för mig och medmotionärerna är detför dagen viktigast att ett stöd över huvud tagel kommer till stånd, all medelblir anvisade och att försöksverksamheten inleds. Jag har styrkts ytterligare idenna uppfattning eftersom folk som är verksamma inom invandrarpressen lill mighar ullalal sin tillfredsställelse med del förslag till lösning som man väntaratt kammaren skall antaga om . Jag yrkar bifall lill konstitutionsutskollets och inrikesutskoltetsbetänkanden på samtliga punkler. Hen i (m): Bara etl par ord till om prat i kammaren. När det gällerden svages stöd skall man inle dra sig för att ta till orda. Föfi gärnaexemplel, ! Sedansäger han alt cenlern inte har pratat utan svarat för resultatet. Det var väländå en liten felsägning. "Vi har kammat in resultatet", borde detkanske heta. HenAHLMARK (fp): frågade om skall fä stöd både fränInvandrarverket och från presslödsnämnden. Vi menar alt dentidningen skall falla inom ramen för slöd från presstödsnämnden. Dä blir detinle något bidrag för den tidningen frän invandrarverket. Menjag har en fråga lill , för jag har läst hans motion väldigt noga. I moiion står del; "Bidragsreglerna bör i hu vudsak överensstämma med de villkor som gäller för produktionsslöd lill dagstidningar-- ." Någrasådana bidragsregler finns inle i inrikesutskoltets belänkande.Inrikesulskollel, som berömmer, säger i stället sä här: "Detfår ankomma på invandrarverket att ta slällning lill efter vilka principer stödskall utges. Verket skall därvid vara obundet av de förutsättningar som gällerför det allmänna presstödet." HerrNordin kräver alltså likartade regler som gäller för det allmännaproduklionsslödet. säger att man skall vara obunden av deregler som gäller för del allmänna produklionsslödet. På denna vikliga punkthar således utskottets centerpartister och socialdemokrater en diametraltannan mening än hade. Men är ändå hell nöjd. Han harkastat om sin åsikt. Och jag vill fråga honom: Varför är det numera likgiltigtmed de fasta regler som var så vikliga ? Jag skulle vifia ge i ell råd ocksä, nämligen attstudera förslaget i reservaiionen 8 som avgivits av partikamrateri inrikesutskoltet. De vill nämligen göra en omfördelning av anslagen - enomfördelning som enligt deras egna ord kommer all drabba projektbidragen, urvilka det här slödel lill invandrartidningarna skall ges. Hur stämmer del,, med den verkliga vifian att ge etl bidrag till den här typen avtidningspress? HerrAhlmark funderade litet grand över vad det innebar att Eslniska Dagbladetskulle söka sitt bidrag hos presstödsnämnden. Han förväntar sig tydligen allEstniska skall förledas alt icke söka bidrag hos invandrarverket ulansöka del hos presslödsnämnden. Den skall sitta och vänla pä att regeringen såsmåningom kommer fram lill all den här frågan är lika praktiskt svår att lösa iär som den varit tidigare är. Jo, det som händer är att än en gång skulle bli utan stöd. Sedanlycker jag alt om vill cilera ur min moiion skall han iansländighetens namn citera fullständigt. Jag begär inle att han skall läsa uppmolionen från börian lill slut, men han bör åtminstone ta med hela den meningsom han böriade cilera. Jaghar inle molionen med mig här, men jag minns ganska väl vad som stod i den. Jaghar där sagt alt man skall inte formulera reglerna i della avseende lika hårtsom de regler som gäller för del regufiära presstödet. Kravet på periodiciletbehöver inte vara lika hän, inte heller kravet på upplagestorlek och kravet påkarenstid. Tidningarna måsle ju enligt pressiödskungörelsen ha utkommit ellvisst antal år för all bli delaktiga av bidragen. Dettagör att jag trots allt lycker att jag har full anledning att vara nöjd medinrikesutskoltets belänkande i det här avsnittet. Det är det första väsentligasteg som vi tar för att göra också den här delen av tidningspressen delaktig avdet ekonomiska stöd och även av, låt mig säga del, psykologiska slöd som eltriksdagsbeslut i denna positiva riktning innebär. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Hen i (m): Nej, , mina partikollegers ställningstagande iinrikesutskottel är hell klart. Man vill att de tidningar som kan fä slöd frändel allmänna presstödet skall ha del stödet. De andra publikationerna skallhämta sill stöd från det anslag som finns hos invandrarverket. Det är en klar boskillnaddär som är väl motiverad. Överläggningenvar härmed slutad. Riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 6punklen 2 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resullal; Ja- 301 Nej - 15 Propositionergavs pä bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 2 avherr och fru , och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 6punklen 3 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av och fru . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal.