prot · FY0992 · 1975-12-31 00:00:00 — Kl,19,30 Energihushållningen,m. Förhandlingarnaleddes till en börian av herr andre vice talmannen. §1 Energihushållningen, m. m. (forts,) Fortsattesöverläggningen om näringsutskoltets betänkande nr 30, civilutskottelsbetänkande nr 28, skatteutskottets betänkande nr 30, försvarsulskollelsbelänkande nr 15 och utbildningsulskotlets betänkande nr 20, Jag har begärt ordet för att svara pä ell par frågor som under debaiten. För att inte bryta in i den debaltordning som förevarhär har jag bett herr talmannen all få komma in . Delgäller försl frågan om 80 och möjligheterna lill energibesparing. Delhar väckts en moiion i den frågan frän folkpariiel och hadedessförinnan skrivit ett brev till mig som jag inle har 'besvarat. Jag hadetext till elt svar men ansåg alt jag skulle kunna ta upp detta i samband meddebatten här och kanske ge ett något utförligare besked. Detär rikligt all utbyggnaden av 80 kommer att ske med all rimlig hänsyntill möjligheten att hälla energiförbrukningen nere. Jag skall ge nägra exempelpä detta. Råjärnettransporteras flytande till syrgasstälverket. Ugnarnas storlek kommer här attge en gynnsam energibalans. Man kommer all försöka ulnylfia avgasvärmet förprodukiion av ånga och samla upp den brännbara gasen för annan värme- ochkraftproduktion. Övergångenfrån götvalsning till slränggjuining innebär au en över-värmningsomgång fallerbort. Vid slränggjuining förbrukas dessutom långl mindre elektrisk energi änvid götvalsning. Sombränsle i sinterverkei används koksstybb som faller vid koks-verket. Frånsinterverkei kan också betydande mängder värme återvinnas för uppvärmning avlokaler och bandgängar. Även i övrigl kommer för-ulsättningurnu att ta hand omprocessvärniei - t. ex. värmet i kylvatten - ull noggrant ulredas. Vidareär möjligheterna all la lill vara koksgas och masugnsgus uv mycket storekonomisk betydelse för NJA. Verket syftar i försia hand till all ersätta allförbrukning av ofia med gas. Även sedan dessa niöj- Energihushållningen,tn. ligheler blivit utnytfiadekommer beiydande mängder gas att stå lill förfogande. Avsikten är att användaåterstoden för produktion av elektrisk energi och fiärrvärme. Elt avtal omleveranser av gas till kommun som bränsle i en hetvaliencentralföreligger. Centralen skall tas i drift i slulel av . NJA förhandlarockså med vattenfallsverket om gasleveranser till ett framlida kraftvärmeverk. En hel del har alltså åtgärdats i den riklning som haruttalat sig om i sill brev liksom man gjort i den föreliggande niotionen. Enannan fräga som ställde till mig var om hade fälldirektiv från regeringen beträffande utsändning av en bok, skriven av professorGerholm. Naturligtvis inte, skulle jag vifia svara. Men vi har heller inleutfärdat någol förbud mot all deltar i den offentliga upplysningen.Vattenfall harenegen informationsavdelning, och del är denna som enligt deupplysningar jag inhämtat har inköpt 50 000 exemplar av Gerholms broschyr"Varför kärnkraft?". Drygl 30 000 exemplar har distribuerats iriänslekuverl till: Egen personal, pensionärer, ca 14 250. Externa läsare av Vi i , ca 4 750. Vi iVattenfall är en tidskrift som Vallenfalls inforiiiationsavdelning ger ul liogånger per är. Närboende vid och Forsmark, ca 11 750. Detär i och för sig inte så märkvärdigt alt grupperna 1 och 2, egen personal,pensionärer och läsare av Vi i har fäll denna skrift. De fär, somjagsade, regelbundet personaltidningen, de får vidare verkets årsredovisning ochibland även annan trycksak från . Den tredje gruppen är grannar iRinghals och Forsmark. Hos Vallenfall har man ansett sig ha skyldighet allnågon gäng förse dem med tryckt material i anknylning lill den verksanihei somförekommer på platsen. Sedanåterstår 19 000 exemplar i ägo. Dessa skall konima lill användninggenom utdelning lill nyanställda, besökande, studiegrupper i ochForsmark samt vid arrangemang, föredrag, deballer och utställningar, anordnadeinom verkel och för dess egen personal, för inbjudna och runl om i verkel. Vadsom dessutom har förekommit är att ett reklamblad har distri-bueratsifiänslekuvert. Del har visal sig att i ca 7 000 kuvert av de drygl 30 000 hurell reklamblad om broschyrens vidare försäfining lagts in. Vi har kunnatkonstatera att delta reklamblad i slor utsträckning hamnat i kuvert till egenpersonal, skriver Vulienfall. flaggningen berodde på ell missförstånd hosförlaget, och man var pä ovetande om della ända lills distributionenvar genomförd. Hade man tidigare haft kännedom om del, skulle man nalurliglvisha hindrat iläggningen. Jaghar därmed svarat pä den andra fråga som lugii upp och ställt lillmig. Jag har svarat direkt pä frågan i den försiu delen. Självfallet har ingadirektiv ulgäll frän regeringen - vi har ju inle någon sådan centralstyrning. 1den undra delen har jag angett Vattenkills förklaring lill utsändandet uvskriften. Låtmig som en iredje punkt härsäga lill all jag belräffande detenergiforskningscenlrum vid KTH - kungl. tekniska högskolan -som hartillkommit och som är myckel glad över, gärna vill meddela honom,ifall han inte känner till det, att regeringen medverkade med etl anslag av200 . lih förprojekleringen av energiforskningscenlrum. Vi har alltsåhyst ell slort inlresse för del, och vi är glada över tillkomsten av dellaenergiforskningscenlrum. Energihushållningen,m. () kortgenmäle: Jag får väl tacka för svaret, faslän det här inte var nägoninterpellationsdebatl! Päen punkt tror jag all jag blev bönhörd nästan över hövan. Jag talade faktisktinle om del i och för sig värdefulla arbeie som skall göras vid kungl. tekniskahögskolan, utan jag talade om initiativ till etlfristående energiforskningsinsiilul i . Del konimer all helt bekostasav icke-siatliga medel. Jag tycker del är synd all staten har missatmöjligheten all här ta fram alternativa prognoser och göra alternativabedömningar, men när man nu har den uppfattningen inom regeringen, att man inlevill salsa pä fristående institut, är del trots allt värdefullt all del iSverige ändå är så högt i tak alt del gär att fä fram bäde pengar, forskare ochen fristående ändamål, och del har jag velat hyllaVetenskapsakademien för här. Beträffandeden lilla skriften som hade distribuerat var det ju litet av enlidandes historia. Jag tror att man skulle stå sig bällre när man råkar ut försädana missöden, om man hade varil generös i andra sammanhang när del gällt attla fram kvalificerade och värdefulla skrifter, som har en annan och mol denofficiella politiken kritisk utgångspunkt. Dä skulle i den allmänna deballenfolk inte fästa sig så mycket vid administrativa misstag som kan komma allbegås, och då skulle dessa misstag inte heller tolkas som ell ganska ensidigtoch avsiktligt gynnande av den ena sidan i kärnkraftsdeballen. viktigaste för mig här är nalurliglvis svaret angående 80 ochtillvaratagandet av spillvärmei. och dä är det viktigaste för mig inle om jagfår del svaret i ell brev eller här i kammaren, ulan vad regeringen gör. Jagupplever all regeringen nu med en viss energi har försöki att pä ett tidigtstadium i planerna, projekteringen och förarbetena till 80 ulnyujamöjligheterna för bosladsuppvärmning och annal med spillvärme. Dellaär väsentligt, därför all runt om i landel skapas nu nya bostadsområden näraindustrianläggningar. Industriministern har själv understrukit att avde planerade enfamifishusen skall uppvärmas med el. Dä blir del såbetydelsefullt all regeringen. Vallenfall och andra statliga verk intensivt arbetarpå all pressa ned elberoendet genom användande av spillvärme ochmottryckskraft. Detta är alltså en slor och viklig opinionsbildande uppgifl somvi bara tillsammans kan lösa. EnergihushåU-ningen,m. Jag är glad över alt under del brev som inle skickals men som ändåkunde ha sänts hade kunnat stå: Med vänlig hälsning. HenBERNDTSON (vpk): De skattepoliliska frågorna i del energipoliliska problemkomplexet kansynas vara av mindre betydelse med hänsyn till energipolitikens långsiktigaverkningar. Likväl uttrycker de inriktningen i fräga om vem som skall belalakostnaderna. Det är framför allt tvä frågor, som vi från vänsterpartietkommunisterna har tagit upp i della sammanhang, nämligen de föreslagnaskattehöjningarna på bensin och ofia samt de föreslagna möjligheterna tillnedsättning av energiskatten för företag. Vihar i motionen 2109 framfört kriiik mot de höjningar av indirekta skaller somförordades i den överenskommelse om skattepolitiken som träffades mellansocialdemokraterna, folkpariiel och . Dessa skattefrågor harbehandlats i annat sammanhang, och älerstär frågan om skattehöjningen påbensin och olja. Vi har accepterat den föreslagna höjningen avberedskapsavgiften för ofieprodukter, som är avsedd all täcka kosinaderna förlagringsprogrammel. Däremot ställer vi oss kritiska lill de föreslagnahöjningarna av skallen på bensin och ofia. Effekten av sädana höjningar blirhöjda bostadskostnader, dyrare arbetsresor och frakter. Erfarenheterna visaratt detta drabbar stora grupper med begränsad ekonomisk bärkraft. Om det blirdyrare att bo och au åka till och från jobbet och om priserna stiger på grundav ökade fraktkostnader, så blir detta mest kännbart för dem som har de lägsiainkomsterna. Motdenna bakgrund är del särskill anmärkningsvärt med den generositet som visasföretagen. Dels föreslås en generell regel för nedsättning av energiskaltenför förelag, dels föresläs möjligheter för regeringen all medge ytterligarenedsättning för vissi företag. Vänsierpariiet konimunisiernu har även lidigarevänt sig mot all förelagen bevifias sädana lättnader i energibeskattningen.Skälen all godta en sådan ordning är nu ännu mindre. Vi har i vår motion sagtall vi är beredda att finansiera kosinaderna för del energipolitiska programmetmen också påpekat att en omläggning av energiskatten på elkraft inle färinnebära en beiydande merbelasining på hushällen. Denkanske allvarligaste anmärkningen mot förslaget lill nedsäiinings-regler ifråga om energiskatten för förelag är att della sker samiidigi somenergiskallen anges vara ell medel för all främja energisnåla produktionsprocesser.En generell regel om nedsättning av skallen, om den överstiger viss procentsatsav produkternas försäfiningsvärde, och dessutom rätt för regeringen att medgeytterligare nedsättning för visst företag strider mot tanken alt genomenergiskallen främja övergång lill energisnåla produktionsprocesser. Detär lydligen så all den allmänna linjen om oliku former av subventioner lillföreiagen återigen varit riktningsgivande. De som talar om energibesparing och somdärvid tillmäter skatterna slor belydelse har inle förmält komma loss frän sinlinje om subventioner till företagen. För detta är regeringen och de borgerligapartierna gemensamt ansvariga. Hell logiskt har också önskat gäännu längre i lättnader för företagen och reserverat sig i skatteutskottet fören sådan linje. Skatteulskottelavstyrker vpk-yrkandena med motiveringarna dels att avslag pä höjningen avenergiskallen på olja och bensin skulle medföra inkomstbortfall jämfört medproposilionens förslag, dels alt de i propositionen föreslagnanedsättningsreglerna för induslrin innebär en rimlig avvägning avskattebelastningen. Det är möjligt att ulskottet flnner det rimligt med ökadbelastning på vanliga inkomsttagares levnadsomkostnader samiidigi medsärskilda regler för lättnader för företagen. Vänsierpariiet kommunisterna kaninte finna detta rimligt. Jagber, herr lalman, all få yrka bifall till motionen 2109, punklerna 4 och 5, somberör skattesatserna för energiskatt pä bensin och olja samtreduceringsreglerna för induslrin. Energihushållningen,tn. Hen (): Vid behandlingen av proposiiionen 92 rörande den storaskatteomläggningen enades utskottet om att uppskjuta den del av propositionensom berörde energiskatten sä alt den delen kunde behandlas i samband med övrigaenergifrågor, vilkel alltså sker . 1 princip har dock skatteutskottet försin del redan tagit slällning och godkänt de skattehöjningar som iproposiiionen 92 föreslagits på energin därför all dessa skaller var behövligaför alt totalfinansiera den skatteomläggning som för någon månadsedan beslutade om. a. mot den bakgrunden som skatleulskoltet nu inle tar upp något störreresoneniang om motion, i vilken krävs alt den planeradeskattehöjningen skall inskränkas lill alt den utgående procentsatsen höjs från10 till 15 96. Moderalmoiionens förslag liksom förslaget om en annanbegränsningsregel för induslrin skulle innebära elt stort skattebortfalljämfört med proposilionens förslag, och detta skulle skapa ännu etl häl islalens budget som måste läckas med lån. Sammasak kan sägas belräffande motionen kommunisterna, i vilkenyrkas avslag pä skattehöjningarna för ofia och bensin. Dä redanavvisat vpk:s förslag om alternativa inkomstkällor, skulle ell bifull lillmolionen fä samma konsekvenser som förslaget frän moderata samlingsparliei. ochdel lilla som skulle konima in genom all man inie vill ha nägrabegränsningsreglen nu skulle inle förslå långl i del hål som uppstår. Frånskalleulskollels synpunki har alllsä frägan om statens inkomster tillmätts storbelydelse. men det skall understrykas att den fördyring av energinsom sker genom skaltehöjningarna också har ansetts vara ell incitamenl förbesparingar på området. Ulskolteivill inte göra gällande alt den utformning som energibeskattningen får omproposilionens och ulskollels förslag genomförs är Energihushållningen, tn. den absolul rikliga. Jagtror knappasl alt reservanlerna heller vill svära pä alt deras förslag är detabsolut riktiga. Dådepartementschefen nu har aviserat en utredning - han föreslår all den skalltillsättas för att utreda bl. a. hur olika skaller pä energin skall utformasför all fä den styrande effeki som eftersträvas - anser utskotlsmajorilelen för dagen myckel väl kan accepiera del förslag som föreligger ipropositionen. Ulskottet har den .bestämda uppfallningen att del är nödvändigtatt försöka styra energiätgången, och utskottet vill ingalunda uteslutabeskattningen från styrningsmedlen. Man kan möjligen säga alt det som nuföreslås bli genomfört i någon män kan betraktas som elt provisorium i avvaktanpå del förväntade utredningsiesulialei. Delsysieni som vi har för energiskatt är inie hell rättvist, och jag syftardä framför allt pä elskatten, vilken ju är del område där de fiestameningsskifiaktighelerna finns i utskottet. Genom all skallen uttas som enprocentuell skall på elräkningen belalar alllsä de minst i skall som f ö. harde minsta elkostnaderna. Och dä taxorna är så olika som de är sä är ocksäskattebelastningen väldigi olika för olika konsumenter. Ulskottet anser därförall en övergång till en styckeskatl är en rimlig åtgärd, dä den innebär attskattebelastningen blir lika per använd energimängd, oberoende av vilka priseri övrigl som elströmmen betingar. Utskottetär medvetet om att energiförbrukningen är olika vid olika tider ochatt det framför alll från invesleringssynpunkl är värdefullt att kraftverkenutnytfias fullt ut såväl dag som natt. Utskollsmajoriteten är dock inle hellövertygad om att förbrukningen ovillkorligen skall styras med skatter, ulanmenar alt det borde ske genom taxesätlningen. Skulledel ändå visa sig alt del inle gär all ufiämna elförbrukningen över dygnelsalla limmar bara genom laxesältningar, sä bör den omtalade utredningen, enligtutskottets mening, föreslå åigärder även pä beskatlningsomrädei, menulskottet är inle berett att pä del underlag som föreligger föreslådifferentierade skaller för naiisiröm eller ackumulerande elvärme liksomheller inle för mottryckskraften. Utskottet delar givetvis den uppfattning somär allmänt rådande, dvs. alt den ulveckling som är pä gäng inom del härområdet med tillvaralagande av kraftverkens kapacilel dygnels alla limmar ärden rikliga och måste uppmuntras. Del troliga är dock all nallaxorna nuutformats jusl med hänsyn till den läg.a elskalten genom proceniullagei, ochulskoltei håller inte för otroligt all andra avvägningar kan göras närelskatten blir relativt dyrare för den krafl som uttas på nallen. i har tagit upp-frågan om den energikrävande induslrinsskaller. Genom de begränsningsregler som gälll för ifrågavarandeindustrier har dessa hafl en myckel låg skatt på vafie kilowattimme somanvänts. När nu begränsningsregeln höjs från 1 till 3 96 avsalulillverkningsvärdel är del klarl all vissa industrier fär en krafligskallehöjning ulan all dessa därför belalar nägon högre skall än andra Man kan alltsåinte säga att någon orättvisa begås mot någon när begränsningsregeln nu kommeratt ändras. Skalleskärpningen för induslrin blir kraftigare än för den privatakonsumtionen, men man skall ha klart för sig all detta är enproduktionsfaktorsskatt, som är avdragsgill vid inkomstbeskattningen och somdessutom är en över-vältringsskall som i sisla hand får betalas av konsumenten.Sä är ju inte förhållandet för de enskilda hushållen; de kan knappasl vältra överpå nägon annan. Från rättvisesynpunkt är det alllsä svårt all konima med någrainvändningar mot all skattesatsen i princip blir lika för alla. har som exempel tagit upp fall där en svensk industri knappasl kanövervältra skallen på andra öch där risk kan föreligga all konkurrensen ulifränblir för svär. Skulle några sädana speciella besvärligheter uppslå för nägonindustri, finns ju ocksä kvar en dispensregel t. v., enligl vilken regeringenkan medge ell lägre uttag än del generella. Utskottet är inle särskiltintresserat av dispenser, men i valet niellan dessa och att hålla en generelltlägre skall har ändå utskottet svall dispenserna. Beträffandedel särskilda yttrande som fogats lill utskottets betänkande vill jag baraanföra all utskottet förutsätter all berörda uiredningar läser vad ulskoileiskriver och ullalar om deras arbeie, varför vi enligl gammal tradition iutskottet inte har skickat i väg något brev till dem med de moiioner som berörarbetet. Jagber, herr talman, alt få yrka bifall till skalleulskollels hemställan ibetänkandet nr 30 i dess helhet. Energihushållningen,m. i (m)kort genmäle: säger all del inle finns någon garanii för all det enaeller andra systemet är del,rätta, och del kan väl ligga en hel del i della.Men faktum är all del sysieni som vi har förordat när'del gällerelbeskaitningen i alla fall är det som vi har prövat hitintills. Däremot är detsyslem som proposiiionen nu har föreslagit, nämligen slycketalsbeskatlning,helt oprövat. Jag har varnat för att det inte finns nägon som helst utredningav verkningarna. Därför har jag sagl att det antagligen kommer att få mycketallvarliga verkningar för en hel del av våra olika näringsgrenar. till en utredning. Jag tycker all det hade varil klokare all vänla medatt ändra del här systemet till dess ulredningen hade varit färdig. Vad sedan gällerbeskattningens höjd - särskilt vad avser nallaxorna - har vi i vär motion och även i reservationenpåpekat all del inte är bra all man har eu system som gör att man minskarintresset för att använda naitaxan och magasinera energin för all sedan användaden pä dagen. säger all man fär försöka reglera del genomprissättningen och pä det viset neutralisera den hårda beskattning som läggs pänattförbrukningen. Det är möjligt - men det skulle förvåna mig - au man har sall en sä hög taxa förnatlströmmen all man skulle kunna ha möjligheter att sänka det prisel, medbevarande 13 protokoll 1975. Energihushållningen,m. av ordentliga ekonomiskakalkyler. Del är näppeligen troligt. Men vi fär se vad som händer. Vidarehänvisar till all de förelag som konimer alt drabbas alldelesspeciellt hårt kan begära dispens. Vi fär se i vilken män man konimer alllyckas med del. Jag tror all det i alla fall kommer all åstadkomma en mängdoreda och besvär, och del hade varit bättre all i stället la ett system som viföreslagit. Då hade man inle behövt vidta så drastiska åigärder alt fleranäringar skall behöva få dispens. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Det är rikligl all utskottet inte utförligt diskuterat vpk-motionen,men jag har också en känsla av all utskottets argument anpassas till denståndpunkt man iniar. Har man intagit ståndpunkten att skallen på bensin ochofia skall höjas fär inkomslborifallel duga som argument för all avstyrka denmotion som går emot höjningarna. Har man däremot inlagil ståndpunkten attföretagen skall bevifias lättnader i energibeskattningen mäsle man naturiiglvishitta något annat än inkomstbortfall, och då får balans i beskattningen bliargumentet. Jag skall inte diskutera storleksordningen på delinkomstbortfall som skulle uppstå om man inte höjer elskalten, men jag villerinra om -vilkel också påpekade - att vårt förslug ingick i ellskal-tealternaliv som vi presenterade lill . Detförhållandet alt frågorna behandlas i tvä olika omgångar ändrar ingenting isak. Lål mig säga alt man inle gärna kan peka på inkomstbortfallet i del enaavseendet och förliga del i del andra. Del blir nämligen ocksä inkomstbortfallgenom de lättnader nian ämnar ge företagen. Det är ocksä, som jag påpekat,ologiskt - vilkel varken utskottet eller går närmare in pä - allinföra lättnader i energibeskattningen för induslrin som man hävdarall energiförbrukningen skall nedbringas jusl med energiskatten som medel. Desom har energislukande produktion skall fä lättnader för all kunna fortsättaall sluka energi - del är konsekvensen av regeringens och skulieulskollelsställningstaganden. Reglerna om skatielätinader för förelagen mäsle ocksäinnebära inkomsi-bortfall för statskassan. Del skall man då kompensera genoinalt bostadskostnader, arbetsresor och frakter blirdyrare. Del aren någotmärklig fördelningspolitik som bedrivs. Hen () kortgenmäle: Det gamla beprövade system som tillämpas och som berördes av herrMagnusson i är inle så särskill bra. Den som belalar elkraft enliglen laxa innebärande /kWh får i dug eriägga /kWh i skall. Enligl herrMagnussons förslag skulle summa förbrukare i slällei få belala i skall.Den som belalar enligl en laxa pä bara /kWh fär nu en skall på 0,7öre/kWh. Förhållandena är alllsä högsi orällvisa. De som redun förut haren billig siröni kommer undan med en lägre skatt än de som fär belala enligl enhög laxa. Jagtycker all del är en gärd av rättvisa att man tar ul en styckeskatl, grundad pädet antal kilowattimmar som förbrukas. Vidarefrågar : Varför inte använda del syslem som vi har? Ja, herrMagnusson föreslår själv en ökning från 10 till 15 96 och en höjning avprocentsatsen i begränsningsregeln till 2 från 1 96. vill alllsäinte behålla systemet helt oförändrat, åtminstone inle vad gälleruttagsprocenten. Jag hävdar att de sysieni som föresläs i proposiiionen ärbättre än del gamla, även om jag inte vet om vi hamnat räll till . Tillherr Berndlson vill jag säga all jag tror att han fattat fel, om han menar alldel nu framlagda förslaget skulle medföra lättnader för förelagen. har alldeles rätt i att del innebär väldiga skärpningar för förelagen.Men medan vill ha lättnader vill att vi skallskärpa bestämmelserna ytterligare och slopa alla de begränsningsregler som nuär införda. Men dessa begränsningsregler kommer all i pengar betyda oerhörtlitet jämfört med del slopande av skallen på olja och bensin som . Värt förslag innebär alltså i betydligt större utsträckning enskärpning av energiskatten för företagen än en skärpning av denna förhushållen. Energihushållningen,m. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: Del av anförda exemplet var helt korrekt. Del är rikliglall skallen slår något olika. Men när det gäller dagströmmen är del inle särskillslora variationer i prissättningen. Del är kanske rimligt all exempelvisföretag som använder siora mängder ström fär den något billigare. Del haralllid varit så, och det är väl ganska naturligt all del är någon skillnad iprissättningen i del avseendet. allvarliga i del nu framlagda förslaget gäller natlströmmen. Medan manförut kanske hade en laxa för dagströmmen pä mot en laxa förnatlströmmen pä höjer man nu beskattningen pä natt-strömmen frän 0,3 örelill /kWh. Det är detta som vi har reagerat mot.