prot · FZ09138 · 1975-12-31 00:00:00 — Vårt lands alkoholproblem är inte någon lätt fråga, vilket inte minstvisas av att alkoholpolitiska utredningen tog så på sig för alt utredaden. Vi är väl alla medvetna om att förhållandena tyvärr inte är tillfredsställande.Med åren synes problemen när det gäller missbruket ha förvärrats, bl. a. genomkombinationen av alkohol och narkotika. Del är all beklaga att många ungamänniskor har blivit beroende av dessa olika droger. Denförsta fråga vi då har anledning att ställa oss är vad som är orsaken till ettsådant missbruk hos en alltför stor procent av våra unga människor. Å andrasidan torde vi kunna glädja oss åt all den övervägande delen av. ungdomarna ärskötsamma, plikttrogna och framåtsträvande. Men det gäller givetvis att hjälpadem till rätta som kommit på sned. Man frågar sig hur det kan vara möjligt attt. o. m. ungdomar kan vara berörda av starka drycker eller droger.När sådanl kan inträffa finns det nog anledning fråga sig vad del har blivit avföräldra- och lärarauktoriteten. Tyvärrvet tydligen ingen vad som är riktigt att göra. Meningarna synes vara starktspridda, och detta gäller både om orsakerna och om de åtgärder som börvidtagas. Detta visas inte minst av att de åtgärder som föreslås belräffandemellanölet har samlat lika många i skatteutskottet för alt ölet skall ha enalkoholhalt av 2,8 viktprocent som . Däremoi är båda dessa grupperöverens om att ikraftträdandet inte bör ske förrän den 1juli 1977. Vihar emellertid nu ett mycket stort och omfattande utredningsmaterial samt ettstort antal remissvar lill förfogande, som torde kunna bilda underlag för ettställningstagande. Men det lorde vara nödvändigl att en grundlig djuplodning avalla frågeställningarna kommer till stånd för att de riktiga och väl avvägdabesluten skall kunna åstadkommas. Del är att hoppas att denna genomgång sker såsnabbt som möjligt, och jag vill vädja till socialministern att verkligenpåskynda ärendet. Jag kan dock inte finna att det är en riktig ordning alt nubryta ut en fråga och avgöra den ulan någon som helst samordning med hela alkoholfrågan.Ett sådant beslut kan komma att innebära att vi sedan ångrar att vi bundit ossi en viss riktning. Del kan också komma att innebära all man därmed anser sigha gjort vad som behövs göras för att förbällra nykierheisiillståndcl. För kan jag ingalunda anse alt man har gjort vad som är nödvändigl bara genomatt besluta att om mer än ell år sänka alkoholhallen i ölet med några fåtiondels viktprocent. Jagtror att det är av vikt alt vi gör klart för oss vad som föreslås genom deolika meningarna i skatteutskottet. Vi är tre ledamöter som vill vänta medbeslutet om alkoholstyrkan tills man har ett samlat beslutsunderlag för helanykterheisfrågan. Jag är då beredd att acceptera den alkoholstyrka som ensaklig utvärdering kan komma fram lill. En grupp på sex ledamöier vill beslutaall inföni ett 3-proceniigl öl och en grupp på lika många ledamötervill ha ell öl på 2,8 viktprocent. allmänna debatten sägs att det är fråga om alt avskaffa mellanölet. Jagtror all det i viss mån är en strid om ord. Men vad det är fråga om är ju om viskall ha ett öl som håller 2,8, 3,0 eller 3,6 viktprocent från den 1 juli 1977.Vad man sedan kallar ölet lorde vara av mindre betydelse. Jag tror nog allkonsumtionen blir ungefär densamma oavsett vad man har för namn på del härölet. i Trobro och jag har i vår reservation framhållit alt man redan nu börkunna intensifiera ansiriingningarna for au hjälpa den del av ungdomen sommissbruKar alkohol. Del torde också redan nu kunna åstadkommas förbättringargenom vissa inskränkningar i försäljningstiderna för öl. Sålunda torde mankunna begränsa tiden och lördagseftermiddagar. Det skulle väl ocksåkunna undersökas om del inte är möjligt alt ha särskilda kassor i snabbköpenför mellanölet. Åtgärder i den riktningen har redan vidtagits på vissa håll.Givelvis är« del behövligt att ta hänsyn till handelns olika struktur ochkonsumenternas varierande behov av lillfälle lill inköp. Frågan är emellertidf. n. under prövning i , och skulle några mindre lagändringarbehövas torde det inte vara omöjligt att ordna detta . Vi får hoppas att samlar sig till ell beslut som kan innebäraatt vi får en genomgripande lösning av den för vårt land och inte minst vårungdom så viktiga fråga som alkoholfrågan är. Med detta ber jag att fåyrka bifall lill reservationen 3. Hen (): Innan jag gör mina personliga kommentarer till min reservation, nr 4,vill jag anföra några citat ur de avlämnade motionerna. Dessa har det gemensamtalt de föreslår att förbud mot försäljning i allmän handel av del s. k.mellanölet skall införas. Citatenbelyser att del i grunden råder samma uppfattning om alkoholfrågan hosmotionärerna och hos oss som är reservanter. Skillnaden består i altmajoriteten i en detaljfråga vill gå till ett beslut och inteavvakta förslagel till hela frågans lösning. 1 moiionen 2210 av bl. "Medhänsyn till alkoholproblemets omfaiining hade det varit önskvärt all la ettsamlat grepp på alkoholfrågan och presentera förslag om alkoholforskningen, omstöd till de organisationer som gör ett värdefulll arbele för minskad alkoholkonsumlion,om prisfrågorna, om insalser på vårdsidan, den sociala sidan m. Frånmoiionen 2211 av m. fl. skall bara en mening återges. "Slutligen flnns del inte så få som tror, att ölrestriktioner endastskulle göra ont värre genom all framkalla en allmän övergång till starkare ochfarligare drycker." Imotionen av m. fl. - en utomordentligt välskriven motion f ö. -kan jag inte utläsa all man vill ha ell beslut om att från någonviss lidpunkt förbjuda försäljning av mellanöl i allmän handel. Motionensalt-sats nr 6 har följande förslag: "all ullalar all denövergripande målsäiiningen för alkoholpoliliken skall vara åler-hållsamhet lillalkoholbruk och minskad tolalkonsumtion i samhället". Detla är ocksåinnebörden av reservanternas förslag. Där möts alltså motionoch vår reservation. Frånmotion 2218 av m. fl. skall jag citera ett stycke som borde hagjort all mina partivänner i vår nykterhetsgrupp kunnat instämma ireservationens hemställan. Man anför följande: "Attkomma till rälla med ungdomens alkoholbruk aren av vårt samhälles mestangelägna uppgifler. Åigärder mot mellanölet löser tyvärr inte hela denproblemaliken. En betydelsefull grupp av orsaker till alkoholmissbruk ärberoende av samhällsförhållandena och samhällsutvecklingen. Vikliga faktorerär t. ex. tråkiga uppväxtförhållanden, svåra levnadsförhållanden, dåligarbetsmiljö eller torflig fritidsmiljö, som var för sig eller i kombination kange upphov lill situationer då alkoholen får tjäna som ett medel för all flybort." Kritikenoch därmed kravel på förbud mol mellanöl bygger på alt det är ungdomar som ärde stora missbrukarna, att della missbruk leder fram lill ökad samhällsvård,ökad utslagning på arbetsmarknaden, försämrad utbildningsnivå plus många andrasociala avarter. För egen del tror jag all della är en felaklig iakttagelse.Min åsikt är baserad på all vi haren mycket hög utbildningsnivå, intebara genom en belydligl längre skoltid utan också med tanke på destudieresultat som uppnås och som vid en iniernalionell jämförelse placerarsvensk ungdom bland de främsta i världen.Skulle delta vara möjligl, om vi till övervägande delen hade en försupen ochsocialt missanpassad ungdom? Vihar i vårl land en ungdomsgeneration - uppväxt sedan mellanölet kom till 1965 -som tar en mycket aktiv del i föreningsliv och sam-hällspoliliska engagemang.Del är en ungdom som väl hävdar sig i internationellt idrollsulbyte. Visstflnns det alkoholmissbrukare bland ungdomen, men i ännu högre grad bland äldreårsgrupper. Denna företeelse kan vi observera och beklaga. Men vi skallsamtidigt vara realister och konstatera att dessa missbrukare är en mycketliten del av det svenska folket. Ingen kan framställa svensk ungdom ellersvenska folkel som till övervägande del bestående av svåra alkoholmissbrukare.Om detta resonemang skulle vara rikligt - ge då mig och alla andra enförklaring till all vårt land ändå har en mycket hög levnadsstandard och välhävdar sig i internationell konkurrens på praktiskt tagel alla områden. Videltar aktivt i alla fredsbevarande aktioner och hjälporganisationer och vi görstora u-hjälpsinsatser - inte minst genom ungdomens aktivitet. Vi har genomdetla och mycket annat gjort betydande och uppskallade insalser för en bäitrevärld alt leva i. Skulledella vara möjligt, om vi var ell alkoholmissbrukande och de-genereral folk?Jag släller bara frågan. Med hänsyn till de positiva sidor jag redovisat börsvarel bli nej. Dessaresultat kan endast uppnås av intresserade, välutbildade och i aktivtsamhällsarbete dellagande människor. Andra bilder av svenskt samhällsliv är igrunden felaktiga. Nutillbaka till del förslag vi skall ta ställning till. Om följermajoritetens förslag, tycker jag verkligen alt del aren tillbakagång: enförmyndarmenlalitet med förbud och andra restriktioner skall ersätta denenskilda människans omdöme och beslut. Skall vi på detta område omyndigförklarastörre delen av svenska folkel? Vid alla andra ställningstaganden som denenskilda personen gör litar vi på att det är positivt för samhället. Men närdet gäller all bruka alkohol i form av mellanöl vill majoriteten inte tillåtamedborgarna denna frihet. Vihar stora friheter i vårt land, som ingen vill inskränka. Varför då ha eninskränkning just på detta område, när del gäller all umgås med alkohol? Enligtmeddelande från regeringen får en proposition - varsförslag kan träda i krafl - som täcker både hela delalkoholpolitiska områdel och området med andra påverkande droger i avsikt attsänka den totala konsumtionen. Detta uiialande bör vägleda till all inte besluta och binda regeringen lill ett ställningslagande i endetaljfråga vid den totala översynen. Detflnns, herr talman, mycket tro och litet vetande i denna fråga. Vem kan medsäkerhet påslå att ett öl som innehåller 1,8, 2,8 eller 3,0 viktprocent alkoholinte är beroendeframkallande hos ett fåtal människor? Föregen del kommer jag inte alt della i en diskussion om dessa procenttal, då jagtycker att det är en ofruktbar diskussion. borde nyklerhetsvännernaha föreslagit ett helt alkoholfriii öl, om de skulle följa sina principer. Ireservationerna föreslås att inte nu fattar beslut i en detaljfrågaangående alkoholpoliliken. Förslaget innebär all gerberedningsgruppen och regeringen en målsättning i arbetet för att sänka dentotala alkoholkonsumtionen i samhället. Somavslutning på milt anförande vill jag citera vad Systembolagets direktör skriver i bolagets senaste årsberättelse: "Alkoholpolitiken -ett område där så många förutfattade meningar finns och där snart sagt allaanser sig vara sakkunniga och där värdeladdningen är så otroligt stor - behöveri högsta grad förändras lill en saklig fråga. Vetandet - även om det i viss månär bristfälligt - måsle få slå ul de olika trosriklningarna som grundval föråtgärderna." Jaghar tidigare talat om att det bör vara valfrihet för medborgarna. Vi harvalfrihet på andra konsumtionsområden för livsmedel och drycker. vill jagställa frågan: Finns del valfrihet för ledamöterna i denna kammare att röstaför sin egen personliga uppfattning? Förbudsanhängarna vill ha en inskränkning;den saken är alldeles klar. Jag hoppas all det finns ledamöter i alla partiersom har möjligheter att inta en personlig ställning i denna fråga. Jagyrkar med detla, herr talman, bifall lill reservationerna 3 och 4, som i sinhemställan är gemensamma. Jag yrkar också bifall till reservationen 5, men denärmare kommentarerna till denna reservation kommer att göras av . Idetla anförande instämde herrar i , , iTrelleborg, i , Weslberg i och (samtliga s). Hen (): Jag kan till attböna med instämma i allt vad i har sagt. Attulskottsmajorileten trots del jag nu säger har följt en annan linje än herrAndersson är beroende på att vi hade hoppals kunna samla en bred majoritet iriksdagen kring just vårt förslag och därmed för lång lid framöver få bortöldebatien från alkoholpolitiken och i stället kunna inrikta vår krafl på attskapa en slagkraftig front mot förtäringen av de starkare dryckerna. Jag beratt få återkomma lill della . Svenskalkoholpolitik har befunnit sig i en situation som karakteriseratsav: Låt oss vänta och se - vänta på vad alkohol-politiska ulredningen kan kommafram med. Utskottetmenar all många alkoholpoliliska åigärder som kunnat förbättranykterhetslillsiåndei i landel har fåll anslå i avvakian på alll det digrauiredningsmaterial som APU höll på all samla ihop. Utredningen har fördröjts årefter år utöver de tidsramar som utlovats. När vi så vid årsskiftet1974-75 fick del av utredningsmaterialet resulterade della i enremissopinion som var myckel blandad, dock inte så ensidigt negaliv sombryggarna angav i sina förföriska broschyrer. Den var ju inte alls så ensidigutan var delad på olika restriklionssystem. Menännu händer ingenting inom svensk alkoholpolitik. Avsaknaden av en målsättninghar gjort att nykterhetstillslåndel har försämrats i landet. Vidmotboksreformen 1955 fastställde en målsättning som man skulleförsöka leva upp till, nämligen att styra över konsumtionen från starkare tillsvagare sorter. Den målsättningen har handhafts på sådanl sätl att två storamisslag har lett till rakt molsall effekt. Förstgenomfördes en stor kampanj för vindrickande, som gjorde att konsumtionen avvin har femdubblats utan att del därför har skett någon som helst nedgång ispriikonsumtionen. 1 stället har också den konsumtionen ökat. Del enda troligaresultat som uppnåddes med vinkampanjerna var att det blev en ny gruppalkoholkonsumenler, som tidigare hade avstått från dryckesseder. Nästastora misstag kom 1965, då mellanölet infördes. De som menade all della ölskulle få nykierhetspoliliskt gynnsam effekt hävdade alt läli-lillgänglighelenhos en malldryck skulle få så många alt hålla sig borta från Systembolagetsvaror att detta skulle få positiv effekt. Så skedde inte. Den sioraölkonsumtionen kom all bli ett tillägg till den övriga alkoholkonsumtionen mendet som inträffade var alt den svagare pilsnern slogs ut, alltså raka motsatsentill vad meningen var. är pilsner-konsumtionen bara ungefär en tiondel avmellanölskonsumiionen. Riksdagensmålsättning om övergång till svagare sorter har således hell kapsejsai. Ispåren på försäljningsframgångarna för mellanölet följde en nedbus-ning avumgängesvanorna av sällan skådat slag. Del som var tänkt som en måltidsdryckblev en berusningsvara, numera t. o. m. för barn. Oron hos föräldrar, skolfolkoch andra som har med ungdom att göra har ökat undan för undan. harinte kunnat undgå att märka detla även om ölhanteringen har gjort allt för attbagatellisera ölets roll vid den allmänna nedbusningen och vandaliseringen. Riksdagenbegärde alt APU skulle förtursbehandla mellanölsfrågan, vilketäven skedde. Men det var inte mycket som kom ut av del arbetet. Skatteutskottetville la bort mellanölet, men med sju rösters majoritet beslötriksdagen alt det skulle vara kvar. Men beslöt också alt det skullefå säljas bara lill dem som fyllt . Del var att sticka huvudet i busken -det talade man om i den här kammaren redan då. Del var en helt omöjlig uppgiftför bu-likspersonalen all sälja bara lill dem som var . Vem som helst kanövertyga sig om all denna gräns inte följs . Såkom alkoholpolitiska utredningens betänkande, där man med stor majoritet hadeenats om att mellanölet skulle bort. Det skedde på grundval av deundersökningar som ulredningen hade gjort och som visade all del kundeurskiljas en gräns för påverkan vid ungefär 3,0 viktprocent. Därför hade man enats omatt föreslå denna procentsats. Besvikelsenhos alla nykierhetspoliliskt aktiva människor var mycket stor när APU:s förslaginte resulterade i något förslag från regeringen utan frågan sköts ytterligarepå framtiden. Mellanölet skulle på della sätt få flöda fritt ytterligare minstett år, troligen längre. Enligt min uppfattning tyder det på bristande insikti vad mellanölet orsakat. Varie uppskov skapar nya, alll yngremellanölskonsumenler. Enligtulskottsmajoritetens uppfattning kan della inte få fortsätta. Alltför mycketskador på framtida generationer har redan orsakals. Del mer än tioårigaexperimentet med en berusningsdryck som säljs lill alla och envar ilivsmedelshandeln har enligt min uppfattning lett lill en ända medförskräckelse. Oberoende av vad den s. k. beredningsgruppen kan komma med ifråga om positiva åtgärder mot alkoholbruket och för alternativaumgängesmönster så måste det här experimentet med mellanölet brytas. Visom har gåll på APU-linjen kanske lycker att del hade varit lika bra attmellanölet försvunnit helt. Men man har vågat tro att APU:s kompromisslinje,som jag sade förut, skulle skapa ett brett beslutsunderlag i kammaren, och delvar därför man gick med på en sänkning med . Förhoppningen var ju allAPU hade rätt i sitt tröskelresonemang och att fördelen med att få bortstriden om mellanölet gjorde all det kanske var värt att göra våld på sinainnersta önskningar. Tilldem som menar att eller ingenting betyder skulle jag bara viljasäga att de bör se på den utveckling som ägt rum sedan vi hade pilsner med 2,. Vi hade inget ölmissbruk i det här landel. Man kan alltså intepåstå att dessa tiondelar inte betyder någonting. Jagär inte så stor optimist att jag tror all om vi bara får bort mellanölet så harvi löst frågan om alkoholpoliliken i vårl land - eller ens frågan om ungdomensalkoholmissbruk. Vi har fått en ungdomsgeneration som vant sig vid all användaalkohol och som troligen kommer all fortsätta, även om vi tar bort mellanölet,och del kan t. o. m. hända all spritmissbruket blir värre. Men vi vinner - ochdet är mycket troligt - att inte nya kullar av barn och tonåringar kommer iilct elände som vi sett utvecklas . Och vad har vi attförlora på att la bort mellanölet? Praktiskt taget ingenting. Det är möjliglalt några som blivit alkoholberoende kommerall fortsätta med sprit, men dethade de gjort ändå. Konsumiionssiffrorna visar ju att spriikonsumtionen ocksåstiger i takt med mellanölskonsumtionen. Mellanölet är alltså inkörspor-icnlill starkare drycker och inte tvärtom - om någon skulle tro det. att manskulle gå från sprit lill mellanöl. Vi har alltså ingenting att förlora på attta bort mellanölet utan allt all vinna. Det är inte fråga om att plottra mednågonting. Dettaär också, som jag ser det, en fråga om solidaritet. Många medborgare användermellanöl som måltidsdryck utan all orsaka besvärligheter för några andra. Ettrent egoistiskt länkande hos dem kunde ju vara att "jag villinte avslå från mina konsumtionsvanor för att några ungdomar inte kan skötadrycken lika bra som jag". Del är lill de människorna, som har dettaegoistiska tänkande, som man kan vädja om solidaritet. Alla ungdomar är inte såstarka all de förmår att avstå, och allra minst under kamratlryck. Brott- ocholycksstatistiken talar sitt tydliga språk om vad som kan hända när sinnetblivit omtöcknat. Trots att jag håller med om all vi i storthar en fin ungdom, kan den här statistiken lala om vad som har hänt under denlid vi har hafl mellanölet. Ärdel inte för den vanlige konsumenten värt att avstå från några tiondels procentalkohol i en dryck för att hjälpa så många andra som förmodligen är svagare?Jag kan för min del inte tänka mig något flnare uttryck för solidaritet än så. Allbryggeribranschen inte kan känna någon solidaritet vet vi sedan den storareklamkampanjen 1965. Del är många osakliga - skulle jag vilja säga - ochdelvis oriktiga påståenden som den branschens företrädare har fört ut, dels närdet gäller vad del svenska folkel vill i den här frågan, dels med skrämseln omarbetslöshet och nedläggning av bryggerier om alkoholhalten sänks i ölet. Enaminuten siiger man all det skall bli en avsevärd konsumtionsminskning förbryggeriernas produkter och andra minuten säger man att ungdomens missbrukkommer att fortsätta genom att ungdomarna dricker dubbelt så mycket av någotalko-holsvagare ölsorter. Ett av de här påståendena måste ju absolul varalögnaktigt - det säger sig självt. Man kan inte både minska konsumtionen ochdricka dubbelt så mycket. Och jag vågar för min del hävda att bägge påståendenaär osanna. 1965flck bryggarna en mycket stor hjälp av massmedia, och det är inte ulan att jagtycker all de har fått rätt mycket hjälp nu också. Med jämna mellanrum malas vimed opinionsundersökningarna i bryggarnas favör i massmedia. Men vi får intereda på ett enda dugg i massmedia om de undersökningar som pekar i rakt motsattriktning, och de undersökningarna har gjorts med minst lika stor säkerhet somde som har fåll plats i massmedia. Jag vet alt man försökt få plats i massmediaför de här andra undersökningarna men inte lyckats med del. Jagskall inte här gå in på det sätt på vilkel massmedia - eller kanske det ärBryggareföreningen som är den stora boven i dramat - har förvanskatSIFO-undersökningen. Det kommer säkerligen andra att göra längre fram. Utskottethar haft all behandla åtskilliga andra motioner i samband med mellanölsfråganoch upplysningsfrågorna. 1 de flesta frågor har utskottet varit överens. Vihar varit överens om att man kan vänta med ställningstagandet lill iett flertal frågor utan att några större olägenheter uppslår. Ifråga om reklamen har dock utskottet redan nu krävt att största återhållsamhetskall iakttas, och någon ny ölkampanj får inte komma lill Slånd. Jagser det också som ett hoppingivande tecken för framtiden - även om man kantolka på flera sätt -alt också , och i Trobro har som målsättning att få ner den totalaalkoholkonsumtionen. Det är faktiskt något ganska bra och t. o. m. något nytt,för den målsättningen har man kanske inte redovisat tidigare. Vi har ju frånvår sida alltid hävdat alt konsumtion och missbruk hör ihop, och därför ser jagdet här uttalandet som någol hoppingivande, även om jag inte är säker på .tänker dra konsekvenserna av uttalandet. Utskottetmenar att vi utan några större olägenheter kan skjuta på en del av frågorna.Det gäller exempelvis frågan om etablering av nya butiker. Detla kan tas i ettstörre sammanhang, och vi tycker att servicefrågorna skall behandlas i sambandmed att vi behandlar hela frågan om spritkonsumtionen nästa år.- Det anser viså mycket mera som erfarenheterna från , där man har ökat antaletbutiker mycket kraftigt, inte visar på någol särskill bra resultat. Dereservanter som inte vill göra någonting menar att vi som vill habort mellanölet för en skendebatt och att vi vill plottra med saker och ting.Ölbruket, säger man, har sociala orsaker, och tar man bort de underliggandesociala orsakerna sjunker också alkoholförtäringen. Låt oss frånutskottsmajoritelens sida instämma och säga att i många fall är ulslagningen avmänniskor sådan, att om man kan skapa ell annat samhälle får man också neralkoholkonsumtionen en del. Jag tycker alltså att de som säger attalkoholkonsumtionen hänger samman med de sociala förhållandena delvis har rätt.Men det vore all föra en skendebatt om man trodde att hela orsaken är desociala missförhållandena. Vihar en dubbelt så stor alkoholkonsumlion som vi hade på 1930- och1940-lalen - och det var ju den totala alkoholkonsumtionen vi skulle ha ner. Vihade alltså inte mer än hälflen så storalkoholkonsumlion som . Ingen kan få mig att tro all tillståndet försvenska medborgare var så avsevärt myckel bäitre än vaddet är . Jag hävdar alt del är raka motsatsen. Människorna måsle i allrimlighels namn ha del socialt bättre nu än , men ändå dricker mandubbelt så mycket. Nej,den främsta anledningen är nog att vi slappnat av mol dryck-esseden och att vilämnar för stor plats för det privata vinslinlressel i alkoholhanteringen. Jagtror också all lällillgänglighelen spelar en rätt så stor roll. Ingenkan få mig all tro att skoldansens ungdomar lider av en annan socialmissanpassning än sedens tryck. Och ingen kan få mig all tro allIbibollspubliken. som firar segern eller tömmer nederlagets bittra kalk. gördet på grund av social utslagning. Nej, man gör det av en helt annan orsak,nämligen den all vi har en dryckessed som liksom ger mig rätt att busa ner mig.