prot · FY0960 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna omröstning gav föfianderesullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 25 avherr Böriesson i Glömminge m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i Glömminge begärt voteringupplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskotlels hemställan i betänkandet nr14 punklen 49 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 25 av i Glömminge m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBöriesson i Glömminge begärde rösträkning verkslälldes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resullal: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 26 avherrar Regnéll och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voleringsproposition; Densom vill all kammaren bifaller näringsutskotlels hemställan i betänkandet nr14 punkten 50 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservaiionen nr 26 av herrar Regnéll och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Anslagtill datainspektionen, m. m. räkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: §8 Anslag till datainspektionen, m. m. Föredrogs konslitutionsutskottets belänkande nr II medanledning av dels proposiiionen 1975:1 om anslag under justiliedepartemenlelsverksamhetsområde för /76 fill datainspektionen, dels motioner. 1 budgetpropositionen (1975:1, bilaga 4 punkten A 9Datainspektionen) hade hemställts alt till Datainspektionen /76 anvisade etl förslagsanslag av . 1delta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:69 av m. fl. (c),vari hemslällls 1. att beslutade attbesvärshänvisning skulle ålföfia det registerutdrag som begärdes med stöd av10 § datalagen, 2. att beslutade uppdraål regeringen alt utreda och konima med förslag lill en decentraliseradorganisationsform för dalaverksamheten i landet i enlighet med vad som imotionen anförts, 3. att gav regeringentill känna vad i molionen anförts beträffande a) inrättandet av regionalaansvarsnämnder, b) förbud mol försäfining av dataregister för kommersielltbruk, c) anmälningsplikt för innehavare av maskinella personregister somnylfiades såsom dataregister, d) användningen av mjukdala, e) ekonomiskaresurser lill datainspektionen, O översyn av gällande instruktion fördatainspektionen, g) roll vid prövning av persondalaregislerupprättade av Kungl. Maj:l saml h) behovel av internationellt samarbete pådalateknikens område, 1975:93 av m. fl. (m), vari såvitt nuvar i fråga (yrkandena 1 och 2) hemställts att skulle 1. hos regeringen anhålla om attvad som i motionen anförts under rubriken och integritet överlämnadeslill fri- och rätlighelsulredning för beaktande, 2. som sin mening ge till kännaall, i avvaktan på att ell förbättrat skydd för medborgarnas integritetskapades, stark restriktivilel borde iakttagas i vad gällde planering ochianspråklagande av datoranläggningar för registrering av personinformation. 1975:95av m. fl. (fp), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 1-5 och 7-14)hemställts 1. allriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad som i motionen anförts om - noggrannare reglerad ochhårdare prövning innan myndighet utlämnade uppgifter om den enskilde tillannan myndighet - anpassning av den s. k.stalisliksekretessen enligl t; 16 sekretesslagen till de sekretessregler somgällde för registrerade personuppgifter i övrigt - stark återhållsamhet meddalaregistrering av s. k. mjukdata och att man särskilt i fråga om sådanaregister hade som grundprincip alt data om den enskilde, som insamlats av enmyndighet för visst administrativt ändamål, inle användes för andra ändamål - snara insalser för all lösasäkerhetsfrågorna hos statistiska cenlralbyrån (SCB) och andra sloraregisterförare - fastställande avgallringsbeslämmelser för en rad register - avpersonifiering av tidigarefolk- och bostadsräkningar, 2. all begärde allregeringen utarbetade riktlinjer för registrering av gruppdata som log fullhänsyn till den enskildes önskemål, 3. att begärde förslagav regeringen lill sådan lagändring att det vid frivilligaintervjuundersökningar där uppgifterna lades på data skulle krävas en skriftligförklaring av den intervjuade all han/hon var medveten om all det inte förelågnägon skyldighet all svara på intervjuarens frågor, 4. alt begärde förslagfrån regeringen om skyldighet för myndighet, som lämnade uppgift från sittdataregister om en person till annan myndighet, att sända kopia av utlämnadeuppgifter till den person de gällde, 5. all begärde attregeringen skulle avpersonifiera de magnetband hadelånglidsförvarade för opreciserade framlida forskningsbehov eller i särskildafall föranstalta om annan åtgärd för alt skydda känsliga personuppgifter idessa band, 7. att begärde attregeringen utarbetade ell hållbart syslem för att koda personnummer och/ellerandra idenlifierbara dala, sä all man kunde använda vissa persondala förforskningsändamål med bevarat skydd för den enskildes integritet, 8. att begärde förslagav regeringen om sekretesskydd för s. k. dalaprogram, 9. all begärde förslagav regeringen om sådan lagändring all förelagsnämndens yttrande skulle ålföfiabegäran om tillstånd hos dalainspektionen om att få inrätta personregister överanställda, 10. all begärde allregeringen i det pågående arbelet med fördjupad arbetsdemokrati ävenuppmärksammade hur de anställda skulle få slörre inflytande överdatoriseringen pä arbetsplatserna saml hjälp med information och ulbildning förall kunna hävda sina synpunkler, 11. att som sin meninggav regeringen lill känna vad i motionen anförts om förebyggande avbrottsrisker i samband med användning av elektroniska betalningsmedel ochaffärsdokument, Anslagtill datainspektionen, m. m. 17 protokoll 1975. Anslagtill datainspektionen, m. m. 12. att begärde attregeringen genomförde en noggrann granskning av säkerhetsproblemen innan etlallmänt datanät upprättades, sä all man inle därigenom släppte lös en rad nyamöjligheter lill förmögenhelsbroll och industrispionage, 13. att begärde förslagav regeringen om inrättande av en dataombudsman med uppgift all övervakaeflerievnaden av datalagstiftningen och därvid besvärsvägen tillvarata denenskildes rätt till integritet, 14. att gav regeringenlill känna vad i molionen anförts om tydligt angivande i förslag till riksdagenav om förslaget förutsatte upprättande av etl nytt dataregister. 1975:125av (), vari hemställts 1. attriksdagen begärde att regeringen utarbetade riktlinjer för kodning och registrering av s. k. mjukdata som gav en mer nyanserad bild av den enskilde i enlighet med vad som anförts i molionen, 2. att begärde allregeringen undersökte hur man skulle kunna ge den enskilde rätt alt slippakommersiell direktreklam, som utsändes med hjälp av länsstyrelsernasdataregister, utan all för den skull bli ulan samhällsinformation med hjälp avsamma register, 3. alt begärde altregeringen på lämpligt säll utredde frågan om patienters rätt alt vägra låtasig dalaregislreras inom sjukvården, 1975:669 av herrar () och iLund (s), vari hemställts att skulle besluta alt 16 S i lagen den 28maj 1937 (nr 249) om inskränkning i rätlen att utbekomma allmänna handlingar(sekretesslagen) skulle få av molionärerna angiven lydelse, innebärande ökatsekretesskydd för persondala, 1975:991 av herrar Gadd (s) och (), varihemslällls all hos regeringen begärde att elt lagförslag utarbetades,syftande till all elt likartat skydd mot ovidkommande personregistrering skullegälla för alla slags register, såväl daiororienterade som andra, 1975:1006av i (), vari hemställts 1. att som sin meninggav regeringen lill känna vad som i motionen anförts i avsnittet Information, 2. alt begärde attregeringen utarbetade föreskrifter om alt vissa personregister åladesskyldighet att med vissperiodicitet lill samtliga registrerade skicka ut enkopia på de uppgifter som fanns registrerade, 3. att begärde att regeringen skulle utredamöjligheterna all överföra kostnaderna för datainspektionens verksamhet pådatorlillver-kare och/eller datorinnehavare i enlighet med vad som i molionenanförts i avsnittet Utredning om kostnadsbärare saml 1975:1017av (), vari hemslällls att hos regeringen skulleanhålla om skyndsamt förslag till sådan ändring av da- lalagen all, förinrättande av statliga personregister, i fortsättningen skulle krävasbehandling av dalainspektionen om principgodkännande innan slutligtställningslagande fattades av regeringen. 1. med bifall till propositionen1975:1 i denna del lill Datainspektionen för /76 under andrahuvudtiteln anvisa etl förslagsanslag av , 2. a. avslå molionen 1975:69yrkandena 2 och 3 a, b. avslå molionen1975:95 yrkandet 9, c. avslå motionen1975:95 yrkandena 11 och 12, d. avslå motionen1975:95 yrkandet 13, e. avslå molionen1975:1006 yrkandena 1 och 3, f avslå molionen 1975:93 yrkandet 1, 3. medanledning av motionerna 1975:69 och 1975:1006, båda såvitt de inle behandlats under 2, samt 1975:93 yrkandet 2, 1975:95 yrkandena 1-5, 7, 8, 10 och 14, 1975:125, 1975:669, 1975:991 och 1975:1017 som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört belräffande en allmän översyn av datalagen. Anslagtill datainspektionen, m. m. 1. avherrar , , och (samtliga c) vilka anseit all ulskottet under 2 a bort hemställa attriksdagen skulle med bifall lill molionen 1975:69, yrkandena 2 och 3 a, delsbegära all regeringen utredde och för framlade förslag lill endecentraliserad organisationsform för dataverksamhelen i landet i enlighet medvad som anförts i molionen, dels ge regeringen till känna vad i motionenanförts belräffande inrättande av regionala ansvarsnämnder, 2. av herrar i (m), i (m) och i (fp) som anseit alt utskottet under 2 b bort hemställa alt skulle med bifall till motionen1975:95, yrkandet 9, begära förslag av regeringen om en sådan lagändring attförelagsnämndens yttrande skulle åtfölja begäran hos datainspektionen omtillstånd att fä inrätta personregister över anställda. 3.av i (fp) vilken ansett att utskottet under 2 c borthemställa attriksdagen skulle med bifall till motionen 1975:95, yrkandena 11 och 12, dels geregeringen till känna vad i motionen anförts om förebyggande av brottsrisker isamband med användning av elektroniska betalningsmedel och affärsdokument, delsbegära all regeringen skulle genomföra en noggrann granskning avsäkerhetsproblemen innan elt allmänt datanät upprättades. Anslagtill datainspektionen, m. m. 4,av herrar i (m), i (m) och i (fp) som ansett att utskottet under 2 d bort hemställa attriksdagen skulle med bifall till motionen 1975:95, yrkandet 13, begära förslagav regeringen om inrättande av en dataombudsman med uppgift alt övervakaeflerievnaden av dalalagstiftningen och därvid besvärsvägen tillvarata denenskildes räll lill integritet. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av i (fp). Utvecklingen inom dataområdet har varit lavinartat snabb under desenasie årtiondena. Datatekniken har tagits i användning på allt fler områden.Självklart har della betytt myckel för planerings- och utvecklingsarbetet bådeinom näringslivet och inom den offentliga sektorn. Dalatekniken har inneburitförbättrade, förenklade och förbilligade rutiner inom administrationen. Äveninom forskningen har ADB-tekniken kommii till ökad användning. Helt naturligtmåste vi räkna med fortsatt ulveckling beträffande datateknikens användning.Det är självklart all samhället bör ta till vara de positiva effeklerna avdatatekniken pä skilda områden. Parallelltmed denna ulveckling måsle emellertid stor och ökad uppmärksamhet ägnas deproblem som datatekniken medför. Det är ingen överdrift att påslå allutvecklingen på persondalaomrädei väckt slor oro i olika avseenden. Framförallt är del riskerna för den enskildes integritet som kommit i förgrunden genommöjligheten all centralt registrera slora mängder information om enskildapersoner. Några konkreta fall har också tagits upp i denoffentliga debatten, som för den slora allmänheten belyst innehållet ochproblemen i delta mycket ömtåliga frågekomplex. Demotioner som behandlas i föreliggande utskoltsbetänkande avspeglar också ilånga stycken denna oro inför framliden när del gäller den personligaintegriteten och därmed sammanhängande problem. Innan jag går in på attkommentera innehållet i molionerna, särskilt partimolion, vill jagnotera nuläget på datalrygghelssidan. Sedan1973 har vi som alla vel en speciell dalalag och en lillslånds-ochtillsynsmyndighet, datainspektionen. Enligt dalalagen får inle dalaregistermed personuppgifter inrättas utan tillstånd av datainspektionen. Undantagna ärde register som inrättas av regering och riksdag. Jag skall återkomma lilldenna senare frågeställning längre fram. Dalalageninnehåller också föreskrifter om tystnadsplikt och om skadeständsskyldighet.Enskild har rätt all en gång om årel kostnadsfritt få upplysning om deuppgifter som finns regisirerade om honom eller henne. Datainspektionens beslulkan överklagas hos regeringen. JO har tillsyn överdatainspektionens verksamhet och JK kan enligt dalalagen föra talan motinspektionens beslut. Genomdalalagen och datainspektionen har vi alltså etl regel-, kontroll-ochskyddssyslem som är en god grund alt bygga vidare på. Jag vill gärna framhållaatt vi i värt land har kommii längre i della avseende än omvärlden.Datainspektionen gör ett mycket förfiänslfullt arbeie och är också ledande pådel internationella samarbetsplanet. Men ulvecklingen går, som jag sadetidigare, mycket snabbi på delta speciella område. Delär mot denna bakgrund glädjande att ulskottet nu enats om att förorda att enallmän utvärdering av dalalagen kommer till stånd samt all den bör ske i enparlamentariskt sammansatt utredning och i nära samarbete med datainspektionen.Redan nu är det klart all antalet personregister är betydligt slörre än mankunde förutse. Antalet torde väsentligen överstiga 10 000. kräverväldiga resurser från datainspektionens sida. Inom datainspektionen planerasunder året en genomgång och en redovisning av vunna erfarenheter avtillämpningen av dalalagen. Det bör vara ell värdefullt grundmaterial för enkommande utredning liksom de resultat som två nu arbelande utredningar -offenllighets-och sekretesslagsliftningskommiltén och dalasamordningskommiltén-kommer alt redovisa . Frågorsom enligl utskottet bör ingå i utredningen är sekretessbestämmelser fördalorlagrade personregister, långtidsförvaring av personregister hos SCB ochandra registerförare, information vid intervjuundersökningar, användning av s.k. mjukdata och rält för regisirerade all erhålla registerutdrag. Del är någraav de frågor som kräver fortsatt analys och utredning. Det här är också frågorsom på olika sätt har förekommit i den aktuella debatten; man kan mycket klartflnna markeringar av att det behövs i vissa avseenden skärpt lagsliflning. Ulredningenbör, som utskollet säger, ocksä ta upp frågan om utvidgning av dalalagen tillatt omfatta även manuellt förda register. Ettområde där skärpta bestämmelser krävs är försäfiningen av datorlagradeuppgifter för kommersiellt bruk. Enannan fråga som kräver en lösning är handläggningen av sådana personregistersom - jag nämnde del tidigare - inrättas genom beslul av regeringen. Dessaregister omfattas inte av datainspektionens prövning. I stället föreskrivs attyttrande skall inhämtas från inspektionen. I moiion från cenlern har vi ocksä iår påtalat del oriktiga i della undantag, och vi kräver att - i de fall dädatainspektionen avstyrker - frågan om registers inrättande skall redovisas föroch avgöras av . Utskottetinstämmer i'att en ändrad rutin bör kon-ima till stånd och upprepar sittställningstagande från att resp. myndigheter skall ansöka omregister och att sedan prövningen skall ske på samma sätt som för övrigaregister. Frågan bör enligt utskollet bli föremål för prövning i den förordadeutredningen. i de här berörda avseendena således enhälligl föreslär en utredningmed uppgift all analysera och lägga fram förslag lill förstärkningar pålagsliflningsområdet är del två saker jag särskilt vill betona: Anslagtill datainspektionen, m. m. AnslagUll datainspektionen, m. m. Fördel första får del arbete som pågår inom datainspektionen på del här områdetinte fördröjas eller avstanna. Fördel andra bör ulredningen arbeia sä snabbi som möjligl. Del får inte bli på detsättet, som någon kvällstidning antydde, all nu lägger besvärligafrågor på dalaområdet i utredningsmalpåse. Tvärtom - dessa frågor måste säsnart som möjligl bringas lill en bältre lösning. Imolionen 69 har vi från cenlern tagit upp frågan om del nödvändiga i attinternationella konventioner kommer till stånd pä datateknikens område medsärskilt beaktande av del personliga inlegritetsskyddet. Därutöver bör ellinternationellt skydd mot obehörig åtkomst av dala - dvs. avtappning -åstadkommas. Vi är medvetna om alt del sker ell betydelsefullt arbeie i bl. a.OECD, där jusl svenska datainspektionens fiänsteman spelar en framirädanderoll. Men del är nödvändigt all åigärder vidtas på olika områden och att delsker så snabbi som möjligl, inte minst mellan i FN samarbetande länder. Utskottetförutsätter att i första hand dalainspektionen men ocksä andra på områdetverksamma organ föfier utvecklingen och tar de initiativ som kan anseserforderliga. Jag vill för min del slarkl betona delta. Ipartimolionen från cenlern har ånyo tagits upp frågan om en decentraliseringav dataverksamhelen här i landet. Det är en fråga som vi pä centerhåll tidigareintensivt aktualiserat. I molionen framhålles all en sådan organisation börbygga på regionalt avgränsade system. I ell sådant system är det, som vi serdet, bättre möjligheter att tillgodose den personliga integritetens krav än ielt centralt system. Man kan i ell regionalt syslem lättare bygga insäkerhetssystem i form av nycklar. Det kan t. o. m., som vi redovisat, varanödvändigt att inrätta särskilda ansvarsnämnder. Heladenna problematik aktualiseras senare vid årets riksdag genom proposiiionen 57om nytt system för automatisk databehandling på beskattnings- ochfolkbokföringsområdena. Det är att beklaga all inte en samordning avbehandlingen i kammaren kunnat ske vad gäller denna proposilion och de motionersom vi diskuierar. Utskottetanför i sin motivering för avslag pä centermolionen i denna del alldalasamordningskommiltén sysslar med de här frågorna och att det inle nu finnsanledning all föregripa denna kommittés arbeie. Detta är inte något särskilthållbart argumeni. Visst sysslar DASK, som kommitténs namn förkortas, medfrågor av detta slag, men det är mest pä del tekniska och samordningsmässigaplanet. Den går inte in pä inte-grilelsfrågor i egenllig mening. framgårockså av utredningens eget remissvar i anledning av molionen. Fräncenlern vidhåller vi all frågan om regionalt avgränsade syslem på dalaområdetur säkerhetssynpunkt har sådana fördelar all en utredning bör komma lill ståndmed i niotionen anvisad inriktning. krav innefattas också i reservaiionen1. Tillsist, herr lalman, skall jag endasl kort kommentera ell par av de övrigareservationerna, som cenlern inte kunnai biträda. Belräffandefrågan om en särskild dataombudsman har vi inte funnit att en sådan anordningskulle skapa bättre övervakningsmöj-ligheler belräffande dalalagensefterlevnad än den nuvarande organisationen. Datainspektionen har väl sköttsin uppgift, och därtill finns JO i vanlig ordning tillgänglig för de enskildasom vill vända sig dit med anförande av sakskäl i en fråga. En särskildanledning att åiminstone inle aktualisera denna fråga är alt del pågår ensärskild JO-ulredning, som skall avlämna ett belänkande . Vibör invänta vad denna utredning kan komma all föreslå. Ireservaiionen 2 föreslås att företagsnämnden skall vara obligatoriskremissinstans när del gäller inrättandet av register över de anställda vid eltförelag. hörs arbetstagarorganisationerna centralt, och dessa har dåmöjlighel all anvisa vägar för hörande av de anställda. Vi i ansluteross lill den praxis som utvecklats och ställer oss tveksamma till all enbältre ordning skulle åstadkommas på della område om det föreskrevs ellobligatoriskt hörande av företagsnämnderna. Vi vel ändå att företagsnämnderna iregel är så sammansatta all ägarinlressena är i majoritet. Med det anförda yrkar jag bifall lill reservaiionen 1 vidkonstitutionsutskottets betänkande nr 11 och i övrigl till utskottets hemställan. AnslagUll datainspektionen, m. m. Hen i (m): Det torde vara uppenbart för alla att datatekniken har nått en nästanexplosionsartad omfattning . Talet om att vi lever i dalaåldernär redan en truism. Datatekniken har, som sagt, möjliggjort en mängd väsentligarationaliseringar pä åtskilliga fält och sparat massor av lid, pengar ochmänniskor. Men som de flesta frukter pä kunskapens träd är också denna pä gottoch ont. Det senare kan gälla när dalatekniken används vid personregistrering.Dä kan den personliga integriteten trädas för när, om man inte är synnerligenobservant och har garantier däremot. Detta är ju en sektor som har fäll en häpnadsväckandeomfattning. nämnde 10 000 persondalaregisler, våra handlingar angerfakiiski siffran 15 000 persondalaregisler av varierande slag jusl , ochdatainspektionen är överhopad av nya ansökningar. Vi har alltså redan ettfantastiskt nät av personregister pä dala, och man behöver inte vara överspänd,herr lalman, för att frestas fråga: Håller vi inte på all fångas i del nät visjälva har knutit? Och vad blir i så fall föfiden? Nåväl,del här uppmärksammades . Vi fick datainspektionen 1973, och 1974 komdalalagen, som reglerar dalaprakliken. Lagen är ett provisorium, sade vi redani fiol och det säger vi också i konstilutionsulskotlets belänkande.Därför sysslar ocksä många utredningar med de här problemen, som undan förundan har anmält sig. Vi har datasamordningskommittén och offentlighets- ochsekretesslagstiflnings-kommillén. Vi har , och vi harförslås datain- Anslagtill datainspektionen, m. m. spektionen, som har eltstort utredningsarbete på gång. Vi har statskontoret, och andra.Det är en flora av verksamheter, och därför anser jag del tacknämligt attutskollet samfällt yrkat på en samlad översyn av allt arbeie som pågår och somäven på vissa punkler har berörts i årets moiioner. Översynengäller inle bara lagen och dess verkningar ulan också alla de problem som hörtill dataområdet och som finns någonstans mellan de båda nödvändiga hörnpelaresom vi alla vill slå vakt om; å ena sidan offentlighetsprincipen, å andra sidanskyddet för den personliga integriteten. Menlägel är inle tillfredsställande. Mänga frågar sig t. ex. vad statistiskacentralbyråns tvä nya undersökningar skall föra med sig, den om"levnadsförhållandena i samhället" och den planerade "tidsanvändningsundersökningen",som skall la reda på hur använder dygnels 24 limmar, för allcitera . Läget ger förvisso anledning till förnyad översyn avtillståndsfrågorna, integriteisfrågorna, informationsfrågorna och annat. Härbehövs naturligtvis en mycket kvalificerad experlmedverkan från näringsliv ochförvaltning. Denslora stridsfrågan i fiol och gällde som bekant de statligapersonregistren, som inrättas på regeringens initiativ och som är oberoende avdatainspektionens tillstånd enligl dalalagen; de tarvar endasl yttrande fråndatainspektionen. 1utskottet kom man i fiol lill en god lösning, synes det mig. Man uppdrog åtregeringen all utreda möjligheterna alt i dylika fall låta underställdamyndigheter söka principlillstånd hos datainspektionen och där få saken prövadoch sedan gä till regering och riksdag för anslag. Regeringenskulle alltså utreda och komma med förslag. Med sedan har ingenting skett. Detär anmärkningsvärt alt detta inte har föranlett nägon åtgärd.