prot · FZ09130 · 1975-12-31 00:00:00 — a. mol bakgrundenav värl behov av ökad klarhel om fonden och med hänsyn lill den tröghet sommånga ekonomiskt välställda länder ger ullryck för när det gäller atl iprakiisk handling visa all man verkligen menar allvar med de beslul som fallasvid slora högtidliga internationella konferenser. All i dt sådanl läge f n.bevilja anslag utöver regeringens förslag skulle ingalunda öka iryckel ocksä påandra - enligt vår mening självklara -givarländer. Om följerulskollsmajoriielens förslag håller vi dörren öppen för all längre fram öka desvenska biståndsinsatserna om fonden visar sig bli ett effektivt instrument föru-ländernas utveckling. Jag yrkar därför bifalltill vad utskottet har atl anföra på denna punkt. Vidareyrkar samma reservanler under denna punkt att anslaget lill FN:sbefolkningsfond ökas med ytterligare 10 milj. kr. Regeringsförslagei- som utskottels majoritet ansluter sig lill - innebär en ökning för näslabudgetär med 5 milj. kr. lill 30 milj. kr. I Ool svarade för 8 96 av desammanlagda bidragen. Ävenpä delta område spelar en mycket akliv roll, som bl. a. framgår av atlvärt land har en plats i befolkningsfondens styrelse. 1 alll är det svenskabiståndet på befolkningsomrädd beiydande - utskottet erinrar om all det nuuppgår till 142 milj. kr. Delär meningen att befolkningsfondens arbele skall diskuteras och analyseras inomde närmaste veckorna - enligt uppgift . Avsiklen är all få ökadklarhel om pä vilkel säll hillillsvarande projekl ulförs och vilka riktlinjersom skall gälla för framtiden. I avvaktan på atl dessa frågor behandlas villulskollel inte gå längre än lill den anslagsökning som upptas ibudgetpropositionen. Jag yrkar därför bifalllill ulskotlels förslag även pä denna punkl. Ireservationen 18 behandlas livsmedelsbiståndet. Där yrkas atl bidragmed vete för internationell beredskapslagring höjs från de somregeringen föreslår till 50 000 lon . Utskotteterinrar om all den "kvantitet vete som sålunda åtagit sig althälla i beredskap molsvarar 8 96 av den kalasirofreserv pä 500 000 lon somefter väridslivsmedelskonferensens principbeslut uppställts som internationelltmål av FN:s sjunde extra generalförsamling hösien 1975". Folkpartiyrkandetär alltså ett renl överbud, och detta yrkande kan dessuiom ses mot bakgrundenav all del endasl är med sina 40 000 lon och med 10 000ton vete, som i handling är beredda att tillmötesgå denna myckel angelägnamålsättning. Ulskollel flnner ingen anledning alt i del akluella lägel sträckasig längre. Vill vi gä längre har vi möjlighet atl uinyuja de flexiblabiståndsformer som ligger inom katastrofbiståndet, vilket dessutom inle ärbundet till olika livs-medelstyper. Närdel gäller yrkandel alt minsl 50 000 lon svenskl vete skall slällas tillVärldslivsmedelsprogrammds, WFP, förfogande vill jag hänvisa till utskottetsyllrande. 1 detta framhälles atl ingeniing hindrar WFP all förmedla betydligtmer än 50 000 lon svenskl vete om del bedöms som angelägel. Men - ochdel är ett myckel vikligl påpekande - erfarenhelerna har visai all WFP oftaföredrar all av det svenska bidraget inköpa andra livsmedel än vete. Till detlakan också läggas all WFP:s livsmedelsbistånd har fått en myckelspannmålsinriklad sammansättning och alt det skall vara möjligt all ulnyltjadel svenska bislåndel för alt kunna uppköpa även andra livsmedelsprodukter. Jagyrkar dessutom avslag på centerpartisten i molion 729om atl vissa lyper av konserverade livsmedel skall ingå i del svenskabiståndet. Medhänvisning lill den motivering som jag anfört yrkar jag bifall lill utskolielshemställan även på denna punkt. 1folkparliledamöternas reservalion nr 19 belräffande bl. a. katastrofbiståndetförekommer etl direkt felaktigt påslående. I parlimotion 2055 med som första namn fälls följandeyttrande: "Vi kan inle acceptera regeringens förslag om en kraftigminskning av anslaget lill kalaslroföiständ." Mol den bakgrunden yrkas ellförhöji anslag med 25 milj. kr. i förhällande lill regeringens förslag. Sammapåslående med exakl samma formulering förekommer i och herrUllsiens reservation på denna punkt. Jagvill erinra om atl redan vid föredragningen inför utskottet - och detla emoisadesinte vid behandlingen av moiionen 2055 - fick vi upplysningen all dennaminskning är skenbar då slora biståndsinsatser, som lidigare redovisais somkatastrofhjälp, i är brutits loss och redovisas under särskilda rubriker ibudgetpropositionen. Det gäller bislåndel lill Sydvielnam. Del gällerbiståndet till . Del gäller biståndet lill och det gällerbiståndet till flyktingarna i Lalinamerika. Tar man hänsyn lill dessa fakla,blir påslåendet i såväl folkpartimoiionen som reservalionen missvisande. Delhar alllsä inle skell en minskning av kalaslrof-bislåndet, som denfolkpariisiiska reservalionen söker göra gällande. Nukan man ju göra sammanställningar på olika sätt. Jag vill endasl i förbigåendeerinra om att revisorer just nu håller pä alt bearbeta en promemoriaom de svenska veiesändningarna lill för något är sedan. Desiffersammanställningar som görs i anslutning till denna PM visar, all delskell en mycket kraftig expansion av det Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. svenska kataslroföislånddunder senare är. Jagkan nalurliglvis inle fördjupa mig i delta närbesläktade ämne, trots det fränareplikskiftet för några limmar sedan här i kammaren om mellanledamöterna och förste vice lalman Benglson. Jag kan baraförsäkra att materialet, som omfattar ell femtiotal sten-cilsidor, säkerligenkonimer atl vara av stort iniresse för kammarens ledamöler när deloffentliggörs de forsla dagarna . Det ger fakla och lärdomar om hur enkampanj kan växa fram och krav kan slällas och hur mångfasdierade problemen kanvara - och ingalunda så enkla - när man prakliskl skall hanlera frågor av dellaslag. Jaghar hell parentetiskt velal erinra om della, dä kalasirofinsalser inle endasthandlar om volym ulan också har andra aspekter - någol som vi verkligen fickerfara som besökte . Delsisla jag vill säga bl. a. med hänvisning till moderalmolionen nr 1979, sombehandlas av ulskollel under denna punkl och som innehåller myckel överraskandeoch tvärsäkra omdömen om alt de kyrkliga organen skulle vara klart överlägsnasom distributörer av katastrofhjälp. kommer emellertid promemorian altsändas på remiss till i första hand SIDA men också lill Röda korset. Frikyrkanhjälper och Lulherhjälpen. Det är bara atl hoppas all vissa ledarskribenter iDagens Nyheter och representanter för andra massmedier saml biskoparnu komnier all visa lika siorl iniresse för dessa frågor som vid den liden dådet begav sig. Undersamma rubrik behandlas ocksä molion 1137 av m. fl., där manbegär 15 milj. kr. i form av kaiaslrofhjälp lill Sydyemen. Jag vill här hänvisalill de akliviieler som inlells av Rädda barnen för den drabbade befolkningen idessa områden. Regeringen har i börian av delta år på framställning av Räddabarnen beviljat 3 milj. kr. för insalser i Sydyemen. Med hänvisning till dessainsatser avstyrks alltså molion 1137. Medåberopande av det anförda ber jag alt fä yrka bifall lill utskottets hemställanäven på denna punkt. 1del särskilda yttrandet nr 3 - som behandlar varubislåndd - av framhålls slutligen att ledamöter i den nusillande bisiändspoliliska ulredningen arbelar för principen obundet bislånd.Den upplysningen är inle särdeles sensationell. Denna princip ingår som bekanli ulredningens direkiiv, där dei slår: 'Det svenska bislåndd bör även i fortsällningen iprincip vara obundet." måste belyda atl ulredningens fiertal arbelarefter precis samma riktlinjer i en utredningsarbete som går in i siuslutskede. När hu-vudbelänkandd läggs fram före årels slul får vialla lillfälle all bättre bedöma denna fråga, där det i princip råder så slorenighet. Med hänvisning lill del anförda vill jag yrka bifall lill ulskoltelshemställan på alla de punkter i beiänkandei som jag behandlal. i (m): Ulrikesulskottds ordförande beklagade i sill anförandei dag all hjälpen lill blivil föremål för delade meningar iulrikesutskotld och i den allmänna debatten. Jag lycker personligen alt del ärbra alt just hjälpen lill , som har pågäll under ell anlal år, nu blirföremål för en genomirängande såväl offentlig deball som deball här iriksdagen. Frågormed ulrikespolilisk anknylning är ofta känsliga, men della får inle leda lillall vi blir oförmögna all öppet föra en sakdeball och diskutera bislåndel, intebara lill utan också lill andra länder. Jag lycker, fru talman, all vitvärtom i hillillsvarande svenska biståndsdebatter saknat resonemang kringprinciperna för länderurvalel. Sett ur denna synpunkl har regeringens starkasalsning på biståndet till haft den posiiiva effekten all vi har fått tillslånd en omfattande diskussion under vilka förutsättningar vi skallge hjälp och till vilka länder. Mängaargument har anförts mot en fortsatt svensk hjälp till . Jag har här ingenanledning atl i detalj gä in på dessa och upprepa dem, men jag kan medanknytning till delta inle underiåla all göra några refiexioner kringregeringens unikes- och bisiändspolilik. Förbindelserna,såväl de poliliska som de mera ulpräglal bisiändspoliliska, har under senareär undan för undan fåll en slagsida lill förmån för länder som befinner siglångl lill vänster på den poliliska värdeskalan. Jag har självfallet ingentingemot atl vi upprälihåller vänskapliga förbindelser med länder vilkas poliliskasystem vi i och för sig inte gillar. Vi måste respektera andra staterspolitiska och ekonomiska system, även om vi själva föredrar andra lösningar förvår del. Men della är en sak, och den bör gälla likformigt visavi olikafrämmande poliliska och ekonomiska syslem. Enhell annan sak är all den såväl politiskt som ekonomisktbörial stödja bara en viss lyp av länder. Härvidlag har man - medvetet elleromedvetet - blundat för företeelser som man i andra sammanhang varit snabb altfördöma. Vem minns 1. ex. inle slalsminisler Palmes uitalanden efter del kommunistiskamakiöverlagandd i Vieinam? Han sade dä all han ulgick frän all den s. k. iredjekraften i den vieinamesiska poliliken nu skulle fä ell slarki inflylande ilandei. måsle ha varit medveid struntprat. I vilket kommunisiiskl landhar någonsin någon s. k. tredje kraft fält något inflylande? Sä har del inlevarit i Vieinam, i Cambodja eller pä . Det handlar här om medvetna försökall blanda borl korlen. Jag skall inte la upp kammarens lid med de många cilalsom finns från socialdemokrater, där de innan ell maktövertagande sken harullryckl förhoppningar om en demokralisk uiveckling vilken de själva rimliglvisinle kan ha iroil pä. Slalsminisler är lika lilel som kollegerna iregeringen sä naiv all han har några illusioner om vad som händer poliliskl ochekononiiskl i konimunisliska länder. Men icke förly trappar mannu kraftigt upp bislåndel lill dessa länder. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Detta är stötande.Regeringen har inle medverkat till all svenska folkel fält en sannfärdig bildav förhållandena i vissa av våra mottagarländer. Detla är en allvarligunderlålenhdssynd. Genom all demonsiralivi irappa upp hjälpen till vissavänsierdiklalurer har man ävenlyral den svenska u-hjälpens folkliga förankring. Jagskall i ansluining lill della citera vad en känd socialdemokratisk publicist,Gösla Söderiund, skrev sä senl som i går i sin spalt i med anledning av hjälpen lill : "Moderalernayrkar avslag och i den här frågan lalar Gösla folkets språk ochuttrycker deras önskemål. U-hjälpen är inte populär på arbetsplatserna och därfolk samlas för atl lala politik, minst av alll anslaget lill ." JagIror all Gösla i den här frågan har alldeles räll. Del Iråkiga ärbara all vi genom del upptrappade bislåndel lill riskerar alluppslutningen kring den svenska u-hjälpen fär en allvarlig knäck. Färjag, fru lalman, i della sammanhang bara anföra ytterligare en sak. Det har isåväl tidningar som ullalanden frän socialdemokrater hävdals alt vi moderaterinte skall vara så ledsna över hjälpen till därför all del svenskanäringslivel borde ha all anledning all känna glädje över atl vi lack vare delivliga officiella svenska kontakterna med skapar exporlmöjlighder tillCuba. Hur myckel belyder detla i reella lal? Den svenska exportenlill uppgick förra årei lill blott 2,5 */.. av den lolala svenskaexporten, och det skulle förvåna mig synnerligen om ens en krafligl ökad svenskexport lill skulle sälla några slörre spår i den svenska sysselsällningenoch exporten. Jaghar velat säga della därför atl del i denna fråga förekommer sä myckel överord.Vår export till kan jämföras med en 45-dubbell slörre export till t.ex. Del är angelägel all den svenska u-hjälpen ges en annan inriklning änden som gäller. riktigt sleg i den rikiningen kan och måsle vara all vii dag beslular atl hjälpen lill aniingen upphör eller också krafliglminskas. Hert i (vpk): Del är ju bislåndsdebali , och någon måste dä rimligen slällafrågan: Vad är bisländ? Detlaär en i sammanhangei högsl rimlig fråga. Det har nämligen blivil stil atl kallanästan-allting för bislånd. Inom en bred folkopinion i finns enupprikiig insikt om del orimliga i världens rådande ekonomiska förhållanden.Finansiärer och poliliker ulnyujar givetvis dessa människors känslor genom atlklistra etiketten bislånd på allsköns manövrer. Bislåndfår nalurliglvis bedömas bl. a. uiifrån vem jag vill bistå. bislod påsin lid den kejserliga regimen i Eliopien med atl bygga upp polis ochflygvapen, och säkerligen var kejsaren lacksam för del. Oivi-velakiigl var delell bislånd lill honom och hans hov av korrupia gods- För befolkningen iEriirea, som av flygplanen jagades från sina hem, eller för upprorsledarengeneral , som kejsaren läl hänga på lorgel i sin huvudslad, varkanske bislåndel en aning mer tvivelaktigt. Bisländmåste emellertid bedömas inle bara efter bislåndsaklen som sådan. Man måsteockså fråga: I vilkel slörre ekonomiskt och politiskt sammanhang ingår det?Vilka grundläggande moliv har del? Anlagall jag lever på en annan människas arbele. Anlag alt denna människa i sin lurlever under vidriga omständigheter. Om jag då lånar denna människa pengar föratl jag skall fä ut mer av hans arbete - är del bislånd? Del är som synes endubbelboltnad frågeställning. Om jag dä lånar honom sä myckel all han inleorkar betala lillbaka del - är del bislånd? Och om jag sedan lånar honom ännumer, för alt han skall kunna betala lillbaka sina län när räntor ochamorteringar förfaller -är del bistånd? Om jag hela liden tar 8 96 ränla ochalllså tilllvingar mig ungefär lika myckel i ränta på lio år som jag lånade ul- är del bistånd? Om jag säger all han för pengarna, som jag lånar honom, måsleköpa de varor som jag bjuder ul - är del bislånd? Anlagvidare all han råkar i belalningskris. Räntor och amorteringar är honomövermäktiga. Hans betalningsförmåga och mina pengar är i fara. Om jag dä lånarhonom ännu mer för all han skall kunna betala mig, och om jag lånar honom dessapengar lill särskilt låg ränla - har jag då bisiålt honom? Har jag dä visatsolidaritet och god moral? Del är ju tveksamt, eftersom jag gjort det för altkunna tvinga av honom de ursprungliga skuldbetalningarna. Detla med lägräntansom jag nämnde har ju bara varit lill för all ge ell andrum som skullegarantera mig själv all få lillbaka mina pengar - med ränta. Ochom jag lånar honom en viss summa lill 8 96 och sedan yllerligare enlika stor summa till bara 2 96 -är dådet sislnämnda mer humanl och merberömvärt än dd förstnämnda? Som man finner om man räknar pä del, kan jag ju laul precis samma ränlevinst i båda fallen. Någol ljushuvud i kammaren invändermöjligen all del sistnämnda lånei fick äinjulas under myckel längre lid ochdärför var generösare. Del är teoretiskt rikligl, men om värdet av denskuldsattes arbele i förhållande lill del penningslag han skall göraälerbdalningen i stadigt försämras - då blir del ju sämre snarare än bäilreför honom om länd löper . Omvi nu gör del moraliskt litet mer komplicerat för oss och antar atl jag inlelånar pengarna direki lill den som arbetar ulan lill én lokal boss, enskalleindrivare, en penningutlånare eller någon annan skurk - har jag däbedrivit bislånd? Delkan vara skäl, fru talman, att slälla sädana frågor . Del förekommer jumyckel särpräglade stödformer som går under beteckningen bislånd. LO lillhörFria fackföreningsinlernalionalen, FFl, som har en regional organisalion iLalinamerika, vilken kallas ORIT. Från LO har slussals pengar lill ORIT: ORITbekämpade aklivl folkfronis- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Nr 130 regimen i under . Ja, möjligen, men inte lill del chilenska folkel ulan lill 19 ma' 1976 fascislerna,Folkparliel har vid lidigare lillfällen här i kammaren i bi- -------------- ständssammanhang gjort affär av sina krav på slöd ål vissa poliliska Internaiionelll rörelseri , Var del biståndspolitik? Ja, möjligen, men inle lill utveckllngssamar- ulan lill agenter. beie m. m. Låloss anla följande - ell exempel vars överensstämmelse med verk- ligheten är en renlillfällighei. Vi har en grupp nalioner, vilkas ekonomi behärskas av ell fälalslora koncerner och finansgrupper. De bygger sin verksamhei pä vinsl, profil.Profil ulvinnes ju genom all man tillägnar sig mer från en människasprodukiionsresuliai än man behöver betala vederbörande i lön. När man ökarinsatsen av produktionsmedel per arbetande - dä minskar alllsä den del av dettotala insatta kapitalel, ur vilken profil kan utvinnas. Den del avproduklionen som kan realiseras i hemlandd, genom all arbetarna konsumerar där,blir mindre. Inle heller kapiialisiernas privala konsumtion förslår i längden.Man har då två vägar all gå för au hålla krisen i systemet på avslånd. Aniingenkan man öka de slalliga utgifterna i form av subventioner till bolagen, militärutgifterå la och annal, eller också kan man genom omfattande kreditgivninglilllvinga sig marknader i nya länder. Det sislnämnda går under benämningenbislånd. 1hela detta spel är dd givelvis inte den som kallas bisiåndsmollagare somverkligen fär bislåndel, ulan del är den iredje världen som bistår del väslligainduslrikapilald. Nuutesluter givelvis inle detla alt enskilda bilar i relalionerna mellan länder idessa tvä världar mycket väl kan utgöra ell slöd för den ulnyujade all kommaifrån uinyujandd. Ingen bestrider heller all svensk bisiändspolilik även harsådana inslag. Cubabislåndd är uppenbart ell sådanl. Typiskt nog är del dennadel av bislåndel som de borgerliga angriper. Men detla förhållande rubbar äandra sidan inte den samlade effekten av etl totalt system, som i längden ärfördärvligt för den som blir föremål för denna s. k. biståndsverksamhet. 1verksamheien all ivinga de fatliga och sociall underlryckla folken all bistå västvärldens kapitalägare spelar den s. k. en viktig roll. är en skapare av nya marknader för en väslkapilalism som hotas av kris. är, kan man säga, iredje världens pro- cenlare. När proceniaren läilar på pungen, sä slår de falliga nalionerna i kö för all få pengar all betala sina skulder och räntor med. När pro centaren ogillar ell lands polilik eller finner all ulrikespoliliska inlressen sä kräver knyter man igen pungen. Vanligen har då den olydiga nationen kommit i etl sådanl läge, all del får omedelbara slrypnings- symiom som följd. Om man kan uppnå en samordning i del fallet mellan och den hemliga underrältelseriänslen, så kan man med den ekonomiska slrypningen som bakgrund o.rdna ell lämpligl regerings skifte. 94 är ju en grupp av instjlutioner.Förulom banken beslår den av filialorgan somIDA, inlernalionella valutafonden och inlernalionella finanskorporalionen. Nären fallig nalion har fått så myckel bislånd all den inte orkar betala längre,då rycker in med lågränlelån sä alt de rika kan få igen sina pengar och denfallige fä ännu slörre skulder. belraktas bland de rika som höjden avhumanitet. Man berömmer sig vida av della. Man säger i, o. m. all del är jusisådant bislånd som de faltiga vill ha. Ja, det är väl i och för sig rikligluiifrån den situation som råder. Fråga nämligen den som hotas av kvävning omhan har lusi all andas skämd luft. Svarei blir ju som regel ja. Världsbankenhäller sig ocksä med myckel beslämda poliliska åsikier. besmulsadesig sålunda aldrig genom några affärer med under Allenderegimen. Del varförst sedan anständigheten och moralen hade äiersiällls av generalerna sombislåndsnåden återigen började lysa över del chilenska affärslivet. Världsbankenkänner sig förpliktad att berömma den chilenska fascismens strävan all minskastalsulgiflerna. Här skall del inle vara något dalt med sociala utgifter lillarbelarklassen i - del är och mililäriunlans modell. Seexempelvis pä bankens kärnfulla ullalande i denna fråga i pressreleasen fränden . Inlernalionella va-lulafonden uilalade dl lika posiiiviomdöme om ekonomiska politik, när man gav dennaden fria världens stöttepelare möjlighel all utnytOa specielladragningsrätter. Vore del inle hälsosamt om man någon gäng försökte komma ifrån dellafraseologiska bisländshyckleri? Vore del inle hälsosamt om man någon gångkallade en procentare för proceniare och en skurk för en skurk, och att mankallade en utsugen för en utsugen -eller älminsione läl bli all kalla den somplundrar de utsugna ländernas resurser för biståndsgivare? Del är vpk:suppfattning att denna sannare verklighetsbild krafligl skulle befrämjas, omSverige slutade med sin dubbelmoral när del gäller - all man sadeklart ul vad denna filial lill ;s uirikesdepartemenl sysslar med, an manslutade prata om au man skall sianna kvar för all påverka, när ändå ingenläs-kunnig människa kan uppläcka några som helsl spår av denna påverkan ibankens kommunikéer. Jag yrkar all med anledning av yrkande 2 i moiionen 730beslutar ullala, atl bör utträda ur Världsbanksgruppen. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Först några kommentarer till i och hans angrepp påVärldsbanken, som böriar bli en välkänd historia. Vi får ju är efter är höraall anser alt vi bör utträda ur gemenskapen i den gruppen. Men iden bild som här målade upp sade han ingeniing om an Väridsbankenfortfarande är -och säkerl under läng lid framöver komnier atl vara - denstörsta finansiella källan för . Det skall man inie glömma bon i sammanhanget.Vi kan kritisera den gruppen hur myckel som helst i enskilda Inlernatlonelllutvecklingssamarbete m. m. men vi kan aldrigkomma ifrån atl den är den vikligasle finanskällan för . Och i bristpä andra finansieringskällor anser vi all bör medverka ivärldsbanksgruppen. Som medlem i denna mellanfolkliga organisalion får vi dåvara beredda all godta de beslul som styrelsen fattar, men naturiiglvis skallvi också lillvarala den möjlighel som finns all reagera mol beslul som vi anservara felaktiga. Vadsedan gäller i citat av vad redaktör i om Cubafrågan tycker jag man skall ha klartför sig all Gösla inle representerar dd socialdemokraliska pariiei.när han skriver i folkpariiorganet i länd. Gösla har verkat inomarbetarrörelsens olika organ, men jag vill inle säga alt han numera är talesmanför vår polilik. Vad han nu skriver passar nog bättre i den politik som herrBjörck i är företrädare för. Under . m., avsnitt 7, har ulskollel hl. a.behandlal regeringens förslag om bilaterala anslag, finansierad verksamhei somavser annal bislånd än kaiaslrofhjälp och bislånd till enskilda länder. Vi hardär konstaterat alt man varit tvungen atl pruta ned de förslag som SIDA harlagl med ungefär 15 milj. kr. Den sänkningen kommer främsi all minska utrymmetför s. k. mullibiverk-samhel inkl. kurser som genomförs i samarbele med olikaFN-organ. Nedskärningen, som nödvändiggjorts därför all ulskollel har arbetatmed en knappare total medelsram än SIDA, behöver emellertid inle, menar vi iulskollel, leda lill all man ävenlyrar någon verksamhei som är långl kommen iplanering. Vi får ocksä i andra avsnitt i della utskottsbetänkande laslällning lill en del nedskärningar. Menmoderata samlingspartiet och föreslär att vi skall forisalla allbygga ul den verksamheten. Dessa förslag framförs i såväl motioner somreservalioner.