prot · FZ09130 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag skulle vilja säga all mängasjuksköterskor och läkare har utfört en utomordentligt god gärning ibisländsländerna. Men en svårighet för dessa har varit att de när de kommiltillbaka lill inte fär tillgodoräkna sig liden på dt missionssjukhusvid riänsleärsberäkningen. Det har också medverkat lill all det varitbesvärligt all rekrytera till missionssjukhusen. Jaghar några är motionsvägen aklualiseral della spörsmål. haruttalat sig ganska positivt med anledning av min molion, och är det min ochvår förhoppning alt, som utskottet säger, även tjänstgöringsförhållanden vidmissionssjukhusen hell naturligt kommer atl beaktas i detla sammanhang. Jaghoppas all man inle glömmer borl denna personal när den grupp som arbetat meddokumenlationsfrågorna blivil färdig med sitt arbele. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Hert iKrislinehamn (vpk): I vår motion nr 302 påpekades del märkliga i att regeringen uttalat atl"MPLA är den folkligt förankrade poliliska rörelsen som förenat kampenför självständighet med strävanden efter social och ekonomisk rättvisa iAngola", men trots della inte föreslagil fortsalt bistånd lillFolkrörelsen för befrielse, alltså MPLA. vägrade riksdagenanslå'medel till MPLA, bl. a. med hänvisning till atl skulle blisjälvsländigl under budgetåret. När sedan MPLA utropade den självständigaFolkrepubliken vägrade regeringen ge diplomatiskterkännande ål denna stat. Varken för det året eller /77föreslogs någol bisländ lill MPLA. Moiiveringen tycktes vara atl man niäste"avvakta händelseutvecklingen". Vifrågade oss: Varför måste man avvakla? Då, liksom under kolonialism,kämpade MPLA mot utländsk aggression och för nationell självständighet samtsocial frigörelse. Då liksom lidigare var MPLA den enda nationellabefrielserörelsen i med folklig förankring. Den var bäde nationell ochrevolutionär, den hade en anliimperialislisk inriklning och den hade befriatslora delar av . 1 likhet med vad progressiva befrielserörelser gjort iandra länder hade man i de befriade områdena startat reform- ochskolningsverksamhel och aktiverat massorna. Dä liksom tidigare hade MPLA slortbehov av maierielll bislånd för uppbyggnadsarbetet i slora delar av landei. Delsom hände var ju alt invaderades av fiender till Angolassjälvständighet, av sydafrikaner och styrkor från egna marionetter. USAsände en expeditionsslyrka ur marinen lill de angolanskafarvalinen, beslående av hangarfarlyg, roboibestyckad kryssare och tre jagare.På hangarfartyget fanns del flygplan i stor mängd, napalm, robotar ochspliiierbomber. Holländska, brittiska och andra legoknektar dellog i stridernamol MPLA. En direki militär intervention igångsattes alltså mol den ungarepubliken, en invasion i vilken och le- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. gokneklarna spelade denmesl aktiva rollen. De opererade under sken av atl tillhöra de s. k. nationellabefrielseorganisalionerna FNLA och UN1TA. Men inle bara med militära medelförsökte man krossa självständighet. Imperialisterna försökte ocksäkrossa landei ekonomiskt. Oljebolaget upphörde med sin oljeproduktion.Bolaget svarade för slörre delen av oljeulvinningen i del som haroljereserver som räknas till de slörsta söder om . Amerikanska banker harhållit inne angolesiska lillgängar, och har stoppat leverans avflygplan som redan betalats. Man har försökt inringa landet och strypa detgenom alt förorsaka brist pä materiel och förnödenheter. Regeringenhade vid den lidpunkt dä moiionen skrevs erkänt all och Zaireinvaderat och alt FNLA och UNITA är beroende av dessa slaler.Ulvecklingen i visade ju all FNLA och UNITA fungerat som renaterrororganisationer med syfte all krossa den folkliga mobiliseringen ochupprälla en nykolonialt beroende stal i och iniresse. Jag villunderslryka all vi lyckle det var märkligt all regeringen inle drogkonsekvensen av sin uppfattning och föreslog bistånd lill MPLA. I vår molionföreslog vi all skulle beslula om ell bistånd pä 25 milj. kr. lillMPLA för del här budgetåret. Ulskollelkonstaterar all bl. a. värl motionsyrkande tillkom vid en lidpunkt dä inbördes-och intervenlionskrig ännu pågick i och någon centralregering i landeiännu inle hade erkänts av mer än ell fätal slaler. Förhållandena i hadeunder mellantiden förändrats, säger utskottet. En tillslånd av fred lorde ihuvudsak numera råda. MPLA-regeringen i synes väsentligen ha kontrollöver hela territorium, och den har erkänts av flertalet länder, däriblandSverige. Del svenska erkännandet gjordes i är. Regeringenbeslutade all anvisa dt belopp av 11 milj. kr. för humaniiärlbislånd lill , 10 milj. kr. lill livsmedel, transportmedel, utrustninglill primärskolor, mediciner och medicinsk ulrusining, som ställs till denangolanska regeringens direkla förfogande. 1 milj. kr. har getts lillorganisationen hjälper. Ulskoltet framhåller atl biståndsinsatsenfrämsi görs för all lindra en del av den akuta nöd som uppslån lill följd avkriget och atl förutsättningar för planering av långsiktigtulvecklingssamarbele med inle har förelegal. Sedan de akutahjälpbehoven tillgodosetts kan del bli aktuellt all inleda diskussioner om ettfastare samarbete i syfte all bidra lill en ekonomisk och social utveckling ilandet. Nalurliglvismåste det hälsas med lillfredsslällelse all regeringen nu bestämt sig förbislånd lill och därmed också för MPLA, eftersom MPLA är den dominerandekraften i . Del är denna rörelse som svarar för all en progressivuiveckling i landei kan komma lill stånd. De insalserna har man, som jag förulpåpekade, päböriat lidigare, under kampen mol kolonialismen och ulländskainlerventionsslyrkor. För MPLA har del hela liden varit fråga om en kamp förnationell självständighet och för social och ekonomisk rättvisa. redan nu borde bidra lilldessa MPLA:s ansträngningar. Sell mol den bakgrunden är utskottets förslag omslöd lill olillräckligl. Vpk-motionens begäran om 25 milj. kr. lill MPLAoch folk svarar bättre mot det behov av hjälp lill vidareulveckling somfinns hos folk. Eftersom statsrådet i sitt anförande här i kammaren meddelat att regeringen kommer atl bevilja yllerligare 15 milj.kr. i bisländ lill , kommer jag emellertid inie all yrka bifall lill vårmolion. Jag vill understryka all jag finner del glädjande atl regeringen fallatdet beslulel och kan bara konstatera all vårt moiionskrav därigenom bifallils. Imotionen 1134 föreslås ell anslag av 10 milj. kr. lill den sydafrikanskabefrielserörelsen , all disponeras fritt av rörelsen. I motionen krävs ocksålagförslag innebärande förbud mot svenska investeringar i så längerasförtrycket beslår och alt skarpt fördömer svenska förelagsinvesteringar och förbindelser med och kräver att de skyndsamiavvecklar dessa. Den delen av moiionen behandlas dock inle i della belänkande.Vid om kolonialism och apartheid anlogs följanderekommendation: "Ålgärderskall vidtas av FN och dess organisaiioner, av slaler såväl som av nationellaoch inlernalionella institutioner, statliga och icke-stai-liga, lill fullt slödför kampanjer utförda av anii-aparlheidrörelser och andrasoljdarildsorganisalioner för all befrämja avvecklandet av inlernalionellaförbindelser med och slul på alla samarbdslänkar med ." Vihar sagt och säger atl en fråga som verkligen bör slällas i anslutning lilldenna rekommendation är: När länker förverkliga innehållet i densamma? Detär ell faktum alt förtrycket i snarare har förvärrats än förbättrats.Ingeniing har hänt med apariheidsyslemel; del är fortfarande lika ruttet. Varieindivid som väljer all verka mol aparlheidregimen är medvelen om alt han ellerhon riskerar svära siraff Molslånd finns dock i alla fall. Människororganiserar sig i olagliga och halvlegala grupper, och den underiordiskaverksamheien fortsäiter. Detla återspeglar sig i den uppsjö av poliliskarättegångar som de senasle åren ägi rum i . Efter atl i slutet av1960-talei ha förklarat all motståndsrörelsen ANC ()var krossad hittar regimen nu "infiltrerade ANC-agenter" överalll isamhällel. Regimen har också utrustat sig med en hel arsenal av speciallagar,vilka gör del möjligt för polisen att arrestera personer och hålla deminspärrade långa lider ulan att precisera några som helsl anklagelser. Delenda som kan avskaffa apariheidsyslemel och leda lill de förlrycktafolkgruppernas befrielse är organiserad kamp mol förtryckarna. Sedan lång lidlillbaka är de sydafrikanska massorna organiserade i den s. k.kongressalliansen. Den består av , som är den ledandepolitiska organisationen, av , som organiserarfolk av asiatiskt ursprung, av , Inlernatlonelllutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. som organiserarmulallerna, av Congress of Democrats, som är de progressiva vilasorganisation, samt av , som är de ickevila arbetarnas i praktiken förbjudna fackförbund. Kongressalliansen,med ANC som ledande krafl, mobiliserade på 1940-och 1950-talen de förtrycktaoch utsugna afrikanerna till massiva strejker, demonstrationer m. m. Undersenare år har rörelsen trots del oerhörda polisförlryckei lyckas sprida sinpropaganda inom landei och utvidga sin organisalion. Om man vill moiverka delsydafrikanska apartheid-systemet måsle ell kraftigl stöd mobiliseras tillförmån för afrikanernas egen motståndsrörelse. Vi menar alllsä alt del är fulltbefogat med ett anslag lill denna motståndsrörelse, och vi har i vår motionyrkal att skall besluta alt anslå 10 milj. kr. lill ANC i ,atl disponeras fritt av rörelsen, och jag yrkar bifall till den moiionen. HerrMåbrink har redan yrkal bifall lill motionen 1138, som handlar om stöd tillbefrielserörelsen i Eriirea. Jag skulle emellertid vilja understryka dellabifallsyrkande genom all hänvisa lill en notis i för . Därsägs dd all laslbilar och bussar fullpackade med lusenials bönder rullade påväg mol Eriirea och atl upp emol 20 000 bönder redan samlats vidgränsen. Man har fått höra all de skall della i en marsch in i Eriirea, där deskall lägga under sig alll de kommer över. I slulel av nolisen sägs del: "Ommeningen är all dessa bönder med föråldrade vapen och helt ulan miliiärulbildning skall la upp kampen mol den erilreanska gerillan kan de inte gesslora chanser all överleva. Gerillan" - alllsä befrielserörelsen -"har bundit ca 20 000 välutrustade etiopiska soldater i provinsen i fieraår." Jagvill nämna della som dt exempel pä cynism från de etiopiska myndigheternassida. ell exempel som är talande nog och som jag anser måste brännmärkas här . Hert i (s): Jag länkle ägna äi frågan om slöd lill Vieinam och ävenät reservalionen 7, som handlar om Cambodja. Delvar drygl ell är sedan del blev fred i . Fredens dag föregicks av elllångt - mycket långl - och förödande krig. Del falliga u-landel Vieinam harunder decennier fåll kämpa för sin oberoende och sin självständighet. Kampenhar fäll föras mol lill synes helt övermäktiga stormakter. Den förstörelse somgenom US.A;s enorma krigsmaskin har åstadkommits i Vielnani är oerhört stor.Jag nor inie all någon av oss här kan föreställa sig vilka skador som deiiakrig har åsladkommil för land och folk. Människor har dödats och lemlästats.Kommunikationer, skolor och sjukvårdsinrättningar har slagils sönder, ja,själva marken har på stora arealer förstörts av bomber och kemiska slridsmedel.Miljoner människor har ivingais all bli flyktingar i egel land, och det harberäknats all bortåt fyra miljoner arbetslösa nu finns i Sydvielnam. står detta krigshäriadefolk med den enorma uppgiften all äter- uppbygga ell sargat land.Vår beundran för vietnamesernas tappra kamp i kriget är slor. Vi tror att dennalapperhd och ulhållighet skall bära della folk genom de mödor och svårighetersom äieruppbyggnadsarbelei innebär. "Krigets hjältemod skall vändas lilldt fredens hjältemod", försäkrade när biståndsulredningenbesökte Nordvieinam i hösias. Idet fredliga återuppbyggnadsarbetet behöver Vieinam ett starkt och aktivt slöd.Sverige måsle med all krafl medverka. Biståndettill har tyvärr utsatts för ständiga angrepp, främsi från företrädareför moderata samlingspartiet. Dessa angrepp fullföljs också i delutskottsbetänkande som vi nu behandlar. Moderaternaskritik lar sig två mycket beklämmande ullryck i reservalionen 10. Moderalasamlingspartiet menar atl biståndet lill är för stort. Första stycket idess reservalion kan inle fallas på annal sätt. An ta återföreningen av Syd-och Nordvieinam lill inläkt för att del samlade biståndet nu är för siorl tilletl enskilt land är atl ses som-den obotfärdiges förhinder. HerrHernelius har visserligen här försäkrat all han inle förordar ell lägrebelopp , men hans anförande och reservalionen 10 utgör belägg för allmoderala samlingspartiet inte acceplerar dt biståndsanslag lill Vieinam pådenna höga nivå i fortsällningen. Lyckligtvisstår moderalerna ensamma bakom denna reservation. Men inflylandeöver biståndspolitiken tycks växa. Fallet är ell exempel på della.Moderalerna inledde kritiken mol biståndet till . får de slöd av debåda andra borgeriiga partierna. HerrBjörck i har här i svepande ordalag kritiserat an regeringentrappar upp biståndet lill "den här lypen av länder". Det ärslötande, sade han. Jag lycker att della ullalande är oroväckande, inle minslmed hänsyn lill del växande inflylande som tycks ha när del gällerborgerlig biståndspolitik. Denandra delen av reservalionen 10 är närmast cynisk. vill åstadkommanya förhandlingar om skogsindustriprojekld Bai . Jo, därför attprojektet har blivil dyrare än beräknat. vill all ell nyll avtalskall ingås med syfte all del falliga, krigshäriade skall svara förfördyringarna så atl del rika inle drabbas av koslnadsstegringarna. Ja,det står faktiskt "så au inle drabbas" i den moderatareservationen. I parlimotion står det "så all i varie fallinle drabbas". Jag lycker del är cyniskt. Menlyvärr är önskan redan uppfylld. Vår ekonomiska världsordningfungerar nämligen så att kostnadsökningarna i della fall inte drabbar -de drabbar . Projektet ryms nämligen inom Sverigesbiståndsram för . Om inle kosi-nadsslegringar iniräffade i Bai ,skulle vårt bisländ räcka också lill andra angelägna insalser i Vieinam,exempelvis ökat imporlstöd. Kostnadsökningarna i Bai lär därför på detutrymme så väl skulle behöva för andra insatser. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Inlernatlonelllutvecklingssamarbete m. m. Ävenden här delen av reservalionen 10 kan därför bara ses som ett uttryck förmoderaternas vilja all minska den samlade biståndsramen för Vieinam. Så några ord om Cambodja. HerrHernelius var myckel härd i sin kritik mol varie lanke pä humanitärt bisländlill Cambodja. Han ansåg all del är ell hån mot bisiåndspoliiiken all övervägabislåndsinsalser i dd landei. Lålmig då först framhålla alt vad del handlar om i fallet Cambodja är humanitärtbistånd inom ramen för kaiaslrofanslagd. Utskotld anser au om sådana kanaleröppnas som gör del möjligt all effekiivi bispringa nödlidande människor iCambodja bör stå fasl vid sin beredvillighet atl lämna humanitärtbistånd. Dennödsituation bland enskilda människor i Cambodja som skildradevar ju ytterst dramatisk. Jag skall inle diskutera riktigheten av den bild somherr gav. Vi vel lyvärr alldeles för lilel med säkerhet för att kunnaföra en diskussion om del. Menmol bakgrund av den nödsituation som tecknade vore det välrimligl all tillstyrka humanitärt bislånd om det, som utskoltet säger, kankomma nödlidande människor lill del. Del är ju bara detla det handlar om. Imoderaternas parlimotion betonas all hjälpbehovei och icke politiskabedömningar skall vara avgörande för våra biständsinsalser. "Fatligamänniskor som lyngs av en dålig regering skulle dessuiom straffas med uteblivetutvecklingsbistånd", om vi gör poliliska bedömningar - sä står del imoderaternas parlimotion. Jagskall nu inle gä in i en diskussion kring frågan om länderval. Jag vill bara,med vad jag citerat ur den moderala partimotionen, peka på den inkonsekvens sommoderala samlingspartiet uppvisar genom reservationen 7 om Cambodja. ICambodja bör inte nödlidande människor få något humanitärt bistånd frånSverige, anser de moderata reservanterna, och orsaken är atl en omänskligregim sitter vid maklen. Jagkonstaterar avslutningsvis all moderala samlingspartiet i sin iver allpolitisera biståndsdebaiten glömmer de nödlidande människorna även när delgäller fördelningen av humanitärt bistånd. 1 detla anförande inslämde . i Göleborg saml i (samtliga s). Påförslag av fru tredje vice talmannen beslöt kammaren alt uppskjuta denfortsatta överläggningen om detla belänkande samt behandlingen av på föredragningslistanälerslående ärenden lill . § 4 Anmäldes och bordladesUlbildningsulskoitels beiänkanden 1975/76:30 med anledning av proposilionen1975/76:39 opi skolans inre arbete ni. m. jämte motioner 1975/76:32 med anledning av propositionen1975/76:129 om forskningsrådsorganisationen inom uibildningsdepartemenleisverksamhdsom-råde jämle moiioner 1975/76:34 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden §5 Meddelande om frågor Meddelades all följandefrågor framställts 1975/76:368av () till herr flnansminislern om samordning av förelagensuppgifts- och uppbördsskyldighd: 1965 begärde hos regeringen en uiredning angåendesamordning och förenkling av de uppgifts- och uppbördsskyldigheler som delallmänna ålägger företagen. tillsalies en sådan utredning.Efter sex år framlade utredningen sitt huvudbetänkande.Förelagens uppgiflslämnande (SOU 1976:12). Delta har inle sänts ut på remiss,och inte heller synes några andra iniiialiv ha lagits för atl föra frågannärmare dess lösning. Vilkaåtgärder har vidtagits och vilka ålgärder kommer all vidlagas för all samordnaden uppgifts- och uppbördsskyldighet som del allmänna ålägger förelagen? 1975/76:369av () lill herr kommunikationsministern om aviseradprishöjning på järnvägssträckan : Regeringen diskuierar nya prisreglerande åtgärder.Anser slalsrådel mot den bakgrunden atl del är rimligl atl, som SJ avser, höjapriset för en resa mellan och med 56 96? 1975/76:370 av fruTilländer (c) lill herr kommunikationsministern om säkerheten på flygbätar: Enligt uppgift pågår en genomgäng avbrandsäkerhdsfrägor för båtar. Eftersom brandsäkerheten är beroende av mångafaklorer, såsom fartygstyp och användningsområde, så inriklas f n. iniressd påolika lyper av flygbätar. Representanter för deliar i dennaverksamhei. Alluppmärksamheten riktas på säkerhetsfrågor när del gäller passa-gerartonnage ären självklarhet. All säkerhetsfrågorna för flygbålar ägnas ell speciellliniresse borde likaså vara en självklarhet. Del motiveras av de högahaslighderna, de relativt små fartygsutrymmena och det högakapacilelsutnylijandel saml del förhållandel all inredningens och skrovetsmaterial är av betydelse för säkerhet i allmänhet och brandsäkerhet isynnerhet. Medanledning av det anförda vill jag lill slalsrådel slälla följande fråga: Ärslalsrådel med hänsyn lill de risker som kan vara förknippade medflygbålslrafiken och de speciella förhållandena för denna beredd all medverkalill all den pågående genomgängen påskyndas? 1975/76:371av i (c) till herr finansministern om information tillföreiagare belräffande ändrade regler om avdrag för egenavgifler: 1 proposilionen 1975/76:178 föresläs ändrade reglerför avdrag vid inkomsttaxeringen för s. k. egenavgifler, som utgår påföretagares och fria yrkesutövares egna inkomster. Man kan pä goda grunder anlaall bifaller proposilionen. Del kommer all innebära lägre skatte-och avgiftsuttag för än vad som debiteras som preliminärB-skall för delta är. atl informera berörda egenföreiagare och fria yrkesutövare om denöverdebilering av preliminär skall som kommer all föreligga och alt underlällamöjligheterna till ändring av debileringen för dem som så önskar? 1975/76:372av i Alvesia (c) lill herr arbetsmarknadsministern omförutsättningarna för erhållande av bidrag lill beredskapsarbeten för ungdom: Den s. k. lO-kronan, bidraget lillberedskapsarbeten för ungdomar, inrättades för all skapa sysselsättning och.praktik ål ungdomar. Erfarenheterna visar all formaliteter i vissa fallhåller pä atl syälpa idén. Dd finns exempel då lantbrukare fäll avslag på grundav all Lantarbeia-reförbundel avstyrkt, därför au lantbrukaren - arbetsgivarenicke varit medlem i och därigenom inle varit bunden avkollektivavtal. Enligt beslämmelserna för alt få bidrag krävs att avtals-enliglön utbetalas, och della anser jag vara ell hell riktigt krav. Kravet påanslutning lill arbetsgivarorganisation finns del däremot anledning attdiskutera. Medanledning av del anförda vill jag slälla följande fråga till herrarbetsmarknadsministern: att kravei att arbetsgivare måste teckna avialsförbin-delse medfacklig organisalion eller anslula sig som medlem lill arbeis-givarorganisalionslår i överenssiämmelse med regeringens beslul belräffande förutsättningarnaoch principerna för erhållande av den s. k. 10-kronan när anställning sker avungdoni för beredskapsarbete? § 6 Kammaren åtskildes . '"f" TOM T:SON THYBLAD