prot · FY0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Detta villinte utskottsmajoriteten vara med om, varför man föreslår att motionen avslås.Utskottets sex socialdemokratiska ledamöter är tillsammans med de borgerligaledamöterna helt överens om att del kapitalistiska systemets grunder vill maninle rucka på. Dessa grunder skall inte ifrågasättas. Nogskulle del, lycker man, ha kunnai göras en annan skrivning för avstyrkande avden kommunistiska molionen än den som står i tryck i inrikesuiskottelsbetänkande nr 3 och som brutalt och påtagligt gör gällande attsocialdemokraterna och de borgerliga i inrikesutskoltet är hell överens omgrunderna för det kapitalistiska systemet och även om att delta syslem ifortsättningen skall bevaras. Vadkommer de många socialdemokratiska arbetarna att säga om etl dyliktställningstagande - de som vill ha en socialistisk ekonomi i , som intevill att SAP i evighet skall spela rollen av förvaltaren av del kapitalistiskasamhället utan i stället utgöra en kraft som förändrar den bestående ordningen?De socialdemokratiska utskottsledamölerna kan givelvis trösta sig med att deraspartipress inte kommer att skriva ett ord om vad som tilldragit sig isammanhanget. Tystnadens och glömskans slöja skall gömma del hela. Fråganom arbetslösheten och en meningsfull sysselsättning, frågan om utkomst, ärdagens mest brännande fråga för folkets slora flertal i . Den är ocksåen av del kapitalistiska världssystemeis ödesfrågor. är en del av denkapitalistiska världen. De multinationella företagens inmarsch i geren antydan om att i ännu större utsträckning knyts lill detkapitalistiska världssysiemet, där dessa multinationella företag har blivitalltmer dominerande och i vissa fall sätter sig på små länders regeringar. Ettlitet land som kan komma all få det besvärligt i förhållandet lilldessa multinationella jättar. Sverigedeltar i kapitalexporten som en del av den imperialistiska världen. Och dåkapital utströmmar frän i stor utsträckning minskar givelvis tillväxteni . Det hjälper föga all man i stället för export av kapital frånSverige lånar upp pengar i ullandel. Eltstatligt program för alt skapa arbete blir till sin första del etl industripolilisktprogram. Del måsle innefatta en omfattande, aktiv och självständig statligföretagsamhet och produktion, med en annorlunda inriktning än vadkapitalistiskt produktionsliv har. Det måste innefatta invesieringar för atiförbättra standarden ur andra, kvalitativa, aspekter än blott högre produktion. Detbör inrikta sig på de stora sociala brislområdena. Del bör söka alt åstadkommaen ompriorilering av investeringsbehoven i flertalets intresse. Den statligaindustrin skall också göras till en pionjär när det gäller demokratiskabeslulsmetoder och mobilisering av de arbelandes kunnande och självständigaskapande förmåga. På denna väg kan programmet, även om det måste böriagenomföras under kapitalistiska förhållanden, förebåda och bereda övergångenlill socialismen. Socialdemokratini har alltsedan börian av , då den kom i regeringsställning,sagl alt rättesnöret för dess verksamhet har varit den fulla sysselsättningen.Men svårigheterna har blivit allt större på detta område. Kapitalismenlar inle ansvar för sysselsättningen. För den är profilen avgörande. Då enarbetare enligt dess uppfattning inte är hundraprocentig - fullt profitabel -har kapitalismen inte längre någon användning för honom. Då ställs arbetaren åtsidan och blir en av de många som hamnar i arbetsmarknadens B- och C-lag, somdet så cyniskt ullrycks i vissa kretsar. Delprogram som kommunisterna skisserat i molionen 1707 anvisarvägen mot en utveckling med meningsfullt arbete ål alla. Jag yrkarbifall till reservationen 2. Omde övriga frågorna i detta betänkande kommer andra ledamöter i minriksdagsgrupp all la till orda. Hen (); Arbetsmarknadspolitiken tilldrar sig alllid etl stort intresse i värtland. Del visar, som redan förut har påpekats, antalet motioner och kanskeockså antalet ledamöter som är anmälda pä talarlistan. Ioch med att socialdemokratin på 1940-lalel formulerade kravet på fullsysselsättning har det för oss inom socialdemokratin stått klart att samhälletmåste ha resurser för att klara detta. har vi flyttal fram målenytterligare. gäller kravet rällen lill arbeie. Dettainnebär att våra arbelsmarknadspolitiska åtgärder ylleriigare behöverförstärkas. gäller inte diskussionen om vi behöver ha en aktivarbetsmarknadspolitik. Därom tycks alla vara ense här i . Man fårfaktiskt gå tillbaka till börian av för all finna motioner somyrkade pä minskade anslag lill arbetsmarknadspolitiken. Jag skall inte ta uppvilka partier del var som då yrkade på detta. Åretsbudgetproposition och de förslag som utskottet helt instämmer i innebär bl. a.att 350 nya fiänster tillförs arbetsförmedlingarna. skall man också sältai samband med all samma antal tillfördes verket . Bakgrundenär att vi ställer större krav pä arbetsförmedlingen ocharbetsmarknadsverket. Nya uppgifter tillkommer ständigt. Alla undersökningarvisar att det finns grupper i vårt land som mitt i en högkonjunktur har svårigheteratt få ett arbeie. Till denna grupp hör i första hand ungdomar, kvinnor ochäldre arbetskraft. De är ofta dåligt utbildade eller har en utbildning som inteär gångbar. Att utbildning är någonting som lönar sig visas klart i en artikeli nr 9 av tidningen . Av denna framgår all av den till 4mifioner uppgående yrkesverksamma befolkningen hade 57 96 endast förgymnasialutbildning. hade gymnasial utbildning och endast 10 96 eftergymnasialutbildning. Siffrorna är , men jag tror inle att de har ändrat sigsärskilt myckel. 1februari 1974 var 2,6 96 arbetslösa; del har redan framgått av debaiten alldenna siffra har sjunkit betydligt. Men om man ser på de olika grupperna finnerman att arbetslösheten var störst hos dem som bara hade förgymnasialutbildning. För dem var den 2,9 96 och för de eftergymnasialt utbildade 1,296. Del visar vilka som fortfarande har lättast att få ett jobb. Därför hälsarman med glädje de förbättringar som föreslås för all ge möjligheter till enbättre vuxenutbildning samt förbättrat slöd vid arbetsmarknadsutbildning. Dessaförslag kommer senare all behandla. Blandde förslag som också finns i propositionen vill jag nämna ian-språktagandet avdalatekniken, som skall byggas ut till att omfatta hela landet. Man räknar medalt en arbetssökande därigenom skall få bättre service och alt det skall blilättare för en arbetssökande alt få reda pä vilka arbeten som är lediga och sompassar just hennes eller hans önskemål. Låtmig dock säga att en aldrig så väl utbyggd datateknik inte kan ersätta denmänskliga kontakten. I värt alltmer datastyrda samhälle är det alltid de somhar del svårast som kommer i kläm om vi inte i lid uppmärksammar problemen. Menjag hoppas och tror all datatekniken skall ge större möjligheter för deanställda inom arbetsförmedlingen alt verkligen ägna lid och krafter åt dem somhar det svårt i värt samhälle. Att de inom arbetsförmedlingen anställda harvifian är jag övertygad om. Närvi för tvä är sedan, 1973, diskuterade arbetsmarknadspolitiken tilldrog sig,vilket nämnts av flera talare, slogan om 100 000 nya jobb etl stortintresse. Vid del tillfället sade jag alt de anslagsökningar som centernföreslog skulle räcka till all skaffa fram 500 nya jobb och att del varsocialdemokratin som fick skaffa fram de resterande 99 500 genom sinarbetsmarknadspolitik. När vi , två är senare, kan studera resultatet kan vikonstatera att vi fält ca 125 000 nya arbeten, fördelade ganska jämnt mellantillverkningsindustrin och den offentliga sektorn. FruJonäng har stått här i talarstolen och talat . Hon har bl. a. sagt allutvecklingen har gett räll och att vi skulle vara motståndare till attskapa 100 000 nya jobb. Det var inle det vi var oense om. Självsade jag i den debatten att vad vi behövde fram lill 1980-ialet var mellan 300000 och 400 000 nya jobb. Kritiken gällde just att uttalande bara varen slogan, en klyscha, och inle innehöll något konkret förslag i sammanhanget.Del förhållandel att stod här och använde många ord för atttala om att fått rätt betyder ingenting.Det är mycket möjligl att hennes tal skulle gå hem pä en centerpariisammankomsinågonstans ute i landet, men absolut inte här i . Här känner vi nämligenlill vad föreslog 1973. Detvore fakiiski frestande alt ta upp något om energiprogram kontrasysselsättningen, men den frågan fär vi lillfälle att återkomma lill, fruJonäng, sä jag skall inle beröra den vidare . Men vill tala omden är jag redo lill det också. Låtmig med della lämna hela resonemanget om 100 000 nya jobb. Ni hadeinga förslag. Det är socialdemokratin och regeringen som har fått klarasituationen. Trolsatt vi' har skaffat över 125 000 nya jobb redovisades dock vid månadsskiftetfebruari-mars 76 800 arbetslösa. Räknar man in den latenta arbetslösheten blirsumman 156 800, vilket innebär en nedgång från är 1973 med 66 000. Detta skalljämföras med ökningen av antalet personer som har arbeie, dvs. Dettavisar alt ständigt nya grupper söker sig ut i arbeie och att del måste blipolitikernas uppgift alt så ordna samhället att alla kan få elt jobb. Mångaproblem måsle lösas. Jag har redan nämnt utbildningen, men även andra frågorkommer in. Vi måste undersöka var bristerna finns i vårt samhälle och skapa deresurser vi behöver för all kunna ge människorna den service de efterfrågar ochde arbetssökande jobb. Många sektorer är underdimensionerade, t. ex.barntillsynen, vården om sjuka och gamla. Behoven finns överallt i samhället. Lägelpå den svenska arbetsmarknaden visar en bild som helt avviker från världenomkring oss. Arbetslöshetssiffror på över 10 96 rapporteras från vissa länder.1 är arbetslösheten 1,9 96. Antalet anmälda lediga platser steg frånjanuari-februari till februari-mars med närmare 5 000. Ökningen var mestmärkbar i storstadslänen. Det visar att vi fortfarande måste ha enregionalpolitik syftande lill en bättre regional balans. Ursvaren på en rundfråga från AMS bland de olika länsarbetsnämnderna kan manutläsa en försiktig optimism om balansen på arbetsmarknaden första halvåret1975 och förhoppningar om att inga friställningar kommer alt ske. Jag skallinte gå in pä någon branschredovisning, då detta har gjorts tidigare vid åretsriksdag, men låt mig konstatera all enligt tidningsuppgifter räknar man med altmarknaden på sågade trävaror böriar konnna i gång och alt många avslut omexportförsäljning har träffats. Men även om vi haren ganska ljus bild, får intevår beredskap förslappas. Den finansfullmakt som regeringen fått lyder på altdel finns majoritet i för snabba och aktiva åtgärder molarbetslösheten, om konjunkturen viker. Vid en jämförelse mellan utskottetsbetänkande och proposiiionen kan vafie läsare snabbi konstatera att utskottetställt sig bakom de förslag som propositionen innehåller. En liten ändring hargjorts när det gäller stödet lill handikapplbrdon, men också i utskottetföreslår vi alt t. ex. praktikfrågorna, ungdomsarbetslösheten och bidragen lillmotorfordon för handikappade skall utredas eller utvärderas. Iövrigt har det rätt slor enighet i utskottet. Antalet reservationer är 8. Dettatal kan jämföras med 1972, 17 är 1973 och 16 i fiol. En annan sak som jaglycker är viktig att konstatera när del gäller reservationerna är all del inlebakom någon av de särmeningar som förs fram slår mer än elt parti.Reservationerna är också jämnt fördelade mellan oppositionspartierna, nämligentvå reservationer för vart och ett av oppositionspartierna. Jagtänker, herr lalman, beröra reservationerna 1-4, medan iSimrishamn kommeratt tala för utskottsmajoriteten i anledning avreservationerna 5-8. Ireservationen 1 av ledamöter begärs alt sysselsättningsutredningenskall fä tilläggsdirektiv för att utreda sysselsättningen i ell decentraliseratsamhälle. Vi skall inte diskutera regionalpolitik här . Också den debaitenkommer att föras . Men reservationen bygger pä en uppfattning som centernvar ensam om 1972. vill man att skall riva upp sitt beslut frändenna lidpunkt, mitt uppe i förberedelserna för nästa regionalpoliliskaställningstagande. har här talat om ett föråldrat synsätt och menadealt det fortfarande förekommer cenlraliseringstendenser. säger honall utvecklingen har visat att del var fel regionalpolitik vi slog fast. Jagvet inte vad hon bygger det här på. FruJonäng säger också att regionalpolitiken medverkar till försämradsysselsättning och försämrade levnadsbetingelser för dem som är bosatta iskogslän. Hur kan bevisa delta? Hon sade ju själv här ifråntalarstolen all klyftan mellan länen hade krympt. Delenda som hade i sin regionalpolitik - om vi nu skall tala om föråldradeting - var befolkningstal. Sysselsättningen talade man ganska litet om. FruJonäng var också inne på sysselsätlningsutredningens direktiv. Man kunde nästantro att del inte finns någonting om regionalpolitik i dessa. Jag vill därförcitera ur direktiven: "Elt av målen för regionalpolitiken är, som jagnyss framhöll, att människorna i de olika regionerna skall erbjudas likvärdigasysselsättningsmöjligheter." Jag fortsätter litetlängre ner; "Motdenna bakgrund finner jag del vara av stor betydelse all de sakkunniga skaparöverblick över de inhemska arbetskraftsresurserna och de olika hinder somföreligger för alt de skall kunna stå till arbetsmarknadens förfogande." Noglycker jag all man tar i litet i överkant, när man vill göra gällande attcenterpartiet är del enda parti som har något att komma med och svartmålar allade andra partierna, socialdemokratin i synnerhet. finns också etl annat märkligt uttryck i den här reservationen. Där slårnämligen att sysselsättningsutredningen skall få tilläggsdirektiv all"utarbeta förslag om en sysselsättningspolitik för ell decentraliseratsamhälle". Är del en skärpning av ert ställningstagande? Förut har ni jualllid talat om etl "så långt möjligl" decentraliserat samhälle. 4 protokoll 1975. det nu skall bli elldecentraliserat samhälle, vad vill ni då all sysselsällningsulredningen skallåstadkomma? Är det att sä och sä många människor skall bo pä varie kvadratmilhär i landet, eller vad är det? Kanske ni bara för en gångs skull har tagitbort det där "sä långt möjligt". Det skulle vara iniressani för ossalt vela. Reservationen2 kommunisterna föfier en gammal linje, som bygger pä denkommunistiska ideologin. förklarar att utskottelssocialdemokrater inle vill förverkliga socialismen. Därför kanske det ärviktigt all peka pä vad utskottet säger, nämligen att del inte kan var någonuppgift för sysselsältningsutredningen all gå in på bedömningar av det slag somherr Lorenlzon lalar för. Pä grundval av det resonemanget avstyrker utskottetmolionen. Självtror jag pä den reformistiska socialismen. och jag hardebatterat så om del här, och jag tror all varken han eller jagskall upprepa argumenten när det gäller om man har lyckats skapa denfulla sysselsättningen i de s. k. socialistiska staterna eller någonting i denstilen. Delämne som har tilldragit sig det största intresset såväl vid mo-lionsskrivandetsom vid utskottsbehandlingen har varit ungdomsarbetslösheten. Man haraktualiserat samspelet mellan olika myndigheter, övergängen frän skola tillnäringsliv och praklikplatserna. Del är väl ganska naturligt - ungdomen är juframtiden. Jagvill påpeka att denna fråga om svårigheten för ungdomar som just har lämnatskolan all fä etl jobb var uppe i en moiion av socialdemokraten . vid fiolårets riksdag. I den motionen påpekades just all det behövdes enutredning om dessa ting, men då hänvisade utskollet till sysselsältningsutredningenmol bakgrunden av de direktiv som den har fått. har de här kravenåterkommit, och jag vill bara slå fast att ingenting är nytt under solen. Närdet gäller praktikplatserna finns redan i budgetpropositionen elt förslag om eninventering och utökning av antalet statliga praktikplatser. Men inte ens enaldrig sä stor utökning inom denna sektor kan klara av problemel. Även delenskilda näringslivet och kommunerna måste hjälpa lill. Här vill jag påpeka i folkparlimolionen trycker bara pä den statliga sektorn, medan del imotionen 1693 av och fru också talas om det enskildanäringslivets ansvar. Jag tror det är viktigt all vi slår fast all helaindustrin verkligen måsle ställa upp när det gäller alt skaffa praktikplatser.Skall tillverkningsindustrin fä den arbetskraft den efterfrågar, får denfaktiskt hjälpa lill litet själv också. har regeringen meddelat att även ungdomar skall få böfiautbildning vid AMU-cenler. Jag lycker all del är ett bra förslag, när man vetall 50 96 av platserna inom tillverkningsulbildningen i inte ulnylfias, trots att del är brist på yrkesarbetare inom industrin.Orsaken lill denna brist har vi också diskuterat, och jag skall inte ta upp densaken . Låtmig i samband med praklikplatserna nämna, med anledning av reservationen 3 frånvpk, all utskottet förutsätter att den utredning som vi föreslär kommer attinkludera ekonomiska och liknande frågor som berör villkoren för den som är utei praktikfiänsi. Närdet gäller ungdomsarbetslösheten slår utskottet försl fast all rällen lillarbeie aren central utgångspunkt fördel politiska reformarbetet. Del är ocksåen utgångspunkt för oss inom socialdemokratin när vi vill angripaungdomsarbetslösheten. Menjag tycker del är viktigt all detta krav på rätt till arbeie gäller allagrupper och inte bara ungdomar. Låt oss inte i den här debatten tappa bort deproblem som t. ex. den äldre utslagna arbetskraften har. Enligt all statistikhar den gruppen längre arbetslöshetsperioder, och särskilt kvinnorna som isamband med nedläggning av en industri blir arbetslösa visar myckel långarbetslöshet innan de får ett nytt jobb. Jag vill än en gång påpeka att dettainle innebär att jag nonchalerar ungdomarnas problem, men jag lycker all detär vikligl alt man i alla fall säger att delta skall gälla alla. Ungdomen hardet emellertid svårt . Innanjag går in på folkpartireservalionen vill jag säga några ord om ungdomsarbetslösheten.Jag har redan talat om vilka som har det värst; del är de som har dåligutbildning. Men kan man också säga att det har blivit en förbättringäven för ungdomen. Arbetslösheten ungdomarna är lägre men är trotsdella 2 ä 3 96 över genomsnittet för samtliga arbetslösa - och del är oberoendeav om del är hög- eller lågkonjunktur. Utvecklingenär betydligt gynnsammare för unga män än för unga kvinnor. Arbetslösheten förkvinnor har inte påverkats nämnvärt av del förbättradesysselsättningsläget. Drygt 5 96 är arbetslösa mol drygt 2,5 96för pojkar. Arbetslösheten bland pojkar har böfiat gå ned lill nivåoch var t. o. m. 0,6 96 lägre än samma månad 1970. Bristeri utbildningen är som känt en viktig orsak till ungdomsarbelslöshelen. vill jag citera något om den härproblemaliken: "Utbyggnadenav , gymnasieskolan, den högre utbildningen och annanvuxenutbildning innebär alt tidpunkten för ungdomens inträde i arbetslivetsenareläggs. En bristande anpassning mellan näringsliv och utbildning harskapat vissa svårigheter för ungdomen på arbetsmarknaden. Särskilt gör sigdessa svårigheter gällande i övergången från studier till arbeie. Olika typerav insatser som underiättar ungdomens inträde i arbetslivet bör därförövervägas." Iulskottsbelänkandet hänvisar vi till en uppsökande studie, till yrkesorienteringen,till de ALU-kurser som bedrivs, lill en mängd andra insatser och lill desamrådsorgan som finns i kommunerna. Jagvill också påpeka att länsarbetsnämnderna har fält särskilda fiänster fördetta, all vi har 2 000 ungdomar i beredskapsarbete, 600 ungdomar i jobb som statligapraktikanter, 16 000 ungdomar i AMU, 1 000-2 000 i ALU-kurser, 2 000 i kortaregymnasiekurser och 5 000 som uppbär stöd frän KAS, kontant arbetsmarknadsstöd. Somjag redan sagt har framställning gjorts från AMS om alt även ungdomar mellan 16och skall fä gå på arbetsmarknadsutbildning. Jag har också pekat päförslaget om praklikplatser. Mentrots allt som gjorts har utskottet enats om alt begära att sysselsältningsutredningenmed förtur skall ta upp frågorna om ungdomens speciella problem. I propositionen heter delom denna fråga: "Detfinns anledning att noga uppmärksamma problemen för den grupp ungdomar som avbrytersin utbildning i eller gymnasieskolan och som är i behov av stödinför inträdet på arbetsmarknaden. Flera kommuner och länsskolnämnder, ofta isamverkan med arbetsmarknadsmyndigheterna, har gjort insatser med uppsökandesyo. Innevarande budgetår har försöksverksamhet vidare päbörials med användandeav medel som ulgår frän detta anslag. Försöken med uppsökande syo börfortsätta." Utskottet skriver bl. "Ungdomarsom visar sig sakna arbete eller inte deltar i utbildning eller som har andraproblem skall därvid erbjudas bistånd som naturiiglvis måsle avpassas tillvederbörandes situation. Erfarenheterna visar att ar-betshinder oftast beslårav bristande utbildning eller brist på arbetserfarenhet. Samhälletsstödåtgärder bör därför i första hand vara inriktade på att undanröja sådanahinder. Ungdomar bör alltså erbjudas arbete (evenluelll såsom praktik) ellerutbildning eller slöd av annat slag som de kan ha behov av. En sådan ordningvisar för de unga all samhället har ett aktivt intresse alt lösa den enskildesproblem på arbetsmarknaden och utgör därmed en viktig iryggheisgaranti." I reservation4 säger man; "Detär av många skäl viktigt att ungdomarna erbjuds realistiska alternativ så attde får klart för sig all de verkligen har samhällets slöd när del gäller attskaffa dem fotfäste pä arbetsmarknaden. Verksamheten bör därför ha en sådaninriktning all den som verkligen vill ha arbete eller utbildning skall fåerbjudande härom. innebär en sådan garanti för ungdomar om arbete ellerutbildning som föreslås i motionen 399 av m. fl. (fp). Delär inte stor skillnad mellan ståndpunkterna härvidlag. Men iArvika gjorde en ganska stor sak av della. Han sade bl. a. att han hade hörtargumentet att det var för dyrt alt ge garantier. Jag undrar vem som har sagtdel - jag har under alla förhållanden aldrig talat om kostnaderna i deltasammanhang. i talade också myckel om "alla ungdomar som vill haarbeie". Varför poängterar detta? Tror inteatt ungdomen vill ha arbete eller utbildning? När det gäller arbetetsvärde, sä var del inom arbetarrörelsen som man först slog fast värdetfrän alla synpunkter av att ha ett arbete, och det slår vi fast vidfortfarande. Dåman jämför molionen 399 och reservationen 4 finner man alt det är en markantskillnad, och detta kanske är en följd av diskussionerna i utskottet. Men attvi inte kan gå med pä vad föreslår beror ju helt enkelt pä att viinte vill ställa oss bakom några löften utan att man verkligen har gettsamhället de här resurserna. i säger all del är klart all man inte i deiafi kan redovisa hurgarantin skall utformas. Nej, del kan vi accepiera. Men nog skulle del väl havarit skönt om vi hade haft någon enda liten riktpunkt för hur den härgarantin skall vara utformad. Är del bara den offentliga sektorn som skallställa arbetsplatser till förfogande? Måste vi inle också räkna med all denprivata sektorn ställer upp? Och om vi svarar ja på den sisla frågan, vilkaingrepp måste vi då göra i den privata sektorn? Tror i attdet räcker med en kvotering eller en regel som bestämmer hur många platser iförhållande till antalet anställda som 'i varie förelag ständigt måste stå lillförfogande för ungdomar? Eller är och folkpariiel redo attansluta sig till förslag om hur man skall lösa dennagarantifråga? Personligentror jag all linje - alltså all samhället fär större inflytandeäven på den privata sektorn och all samhällsföretag byggs upp i snabbare takt -är betydligt mera realistiskt än . Men vad utskottet inle vill varamed om är all förespegla ungdomen all det finns några garantier innan vi hargivit samhället de medel som samhället måste ha för att kunna ställa garantier. Med del anförda ber jag att fä yrka bifall lill utskottets hemställan iinrikesutskoltets betänkande nr 3. Hen i (fp)kort genmäle: Försl en kortkommentar till .