prot · FZ09131 · 1975-12-31 00:00:00 — Atlman fattade ell sådani beslut här i måste bero pä atl man iriksdagens slutspurt den gången inle uppläckle en mening i proposilionen somsade all renhållningslagens bestämmelser skulle gälla alla fastigheter i vårtland. Dennalag av monopolkarakiär har alllsä sedan sin tillkomst varit utsatt för mycken krilik,och del är inle ulan orsak som dd i olika sammanhang och t. o. m. i inlägg häri kammaren nämnts som avskräckande exempel pä hur lagar inie fär skrivas. Dethar visserligen hänl en hel del sedan jag första gången, 1972, i eninterpellation här i kammaren log upp frågan och begärde generösaredispensgivning. riksdagsbeslut medförde ju även en viss uppmjukningoch gav kommunerna siörre möjligheter all själva besiämma omfallningen avavfallshäminingen inom glesbygdsområdena. Dessaförändringar, som del i praktiken markis yllersl litet av ule i kommunerna,skulle innebära en förbällring, irodde man. Denna är dock, menar vireservanler, inle lillräcklig för alt bringa tillämpningen av den kommunalarenhällningslagen i överensstämmelse med det allmänna räitsmedvetandd.Bestämmelserna är inle heller rimliga för omhändertagandet av vanliglhushållsavfall. Renhällningslagens4 § fastställer kommunens skyldighet alt bortforsla orenlighd och avfall somhärrör från hushåll. Den enskilde fastighetsägaren fär varken själv ellergenom någon annan än den kommunen anlilar la befallning med della avfall, somlydligen är en kommunens egendom. I 14 § normalhälsovårdsordningen - vilkenparagraf gäller fortfarande - föreskrivs all orenlighd och avfall som del åliggerkommunen alt forsla borl inle får användas vid gödsling, grävas ner,komposteras, brännas eller pä någol annal säll slulligt behandlas avfastighetsägaren. Allelda med pappersavfall i sina vedspisar, gödsla med latrin och komposteraträdgårdsavfall har man inle utan att erhålla dispens rällighei lill. Variligger vilsen och eventuella fördelar för samhällel i della förbud? Del ärmånga glesbygdsbor som inle försläll del. pä kommunernas soptippar förorsakar betydligt slörre miljöproblemän några små komposter hos glesbygdens fastighetsägare. Del dyrbaraLaxåförsökei har också bekräftat, för dem som inte visste del förul, atl denurgamla komposleringsmetoden för återvinning är både den bästa ochden billigaste meioden för hushållsavfallen, och dil räknas även latrin ochträdgårdsavfall. Allkommunen skall ha ell renhållningsansvar inom sladsplanelagda områden är hellklart. Del råder inga delade meningar om delta. All den skall ha skyldighd allomhänderta avfall inom övriga delar av kommunen kan ocksä anses rimligt frånrättvise- och likslälldhetssynpunkt. En tvingande lag rörande sophämtning iglesbygdsområden kan inle för- Denkommunala avfällslianleringen m. m. Denkommunala avfallshanteringen m. m. bäitra niiOön särskiltmyckel. I alla lider har glesbygdens invånare hanterat sin hushållsavfall ulanatl fördärva landsbygdsmiljön. Vireservanter tycker att de som utan kostnad för samhället själva kan klara sinavfallshantering på ell för miljön tillfredsslällande säll också rimligen bordefä göra delta och inte som vara beroende av kommunala dispenser. Vissl finnsdet några kommuner som löst sitt sopproblem pä en bra säll, men motsatsen ärlyvärr mycket vanligare. 1 dessa kommuner säger man sig ha beslutat enligtgällande lag och förordning och mindre tagit hänsyn till de förhoppningar om ensmidig lillämpning som 1974 utlalal sig om. Man anser all lagen inleger tillräckligt stöd för dessa ändringar. Regeringensbeslul om bifall lill några lantbrukares begäran all själva, tillsammans medborltransport av annal avfall, få ta med plåtburkar m. m. frän hushållet tyckervi är dt bra beslul. Samma krav har vi för resten framfört i vår motion 823,och all fä kraven bifallna i. o. m. innan mo-lionsbehandlingen skett lillhör juinle vanligheterna. , efter begäran av de moderatastyrelseledamöterna där, säni ut en ny skrivelse till kommunerna, som bätlre ändet tidigare cirkuläret klarlägger just del beslul som fattade 1974,lycker vi också är bra. Menvi reservanler menar likväl att dessa ålgärder inte föser de nu rådandeproblemen ulan här behövs enligt vår mening en lagändring i syfte all skapaformell klarhet i frågor om rältighet för fastighetsägare all själva få ta handom del egna hushållsavfallet. Fastighetsägaren skall då kunna styrka all han pådt godtagbart säll själv kap omhänderta eller bortiransporiera sådant avfall.Vi vill, från reservanlernas sida, också underslryka atl avfallsfrågorna börlösas på ett prakliskl och för berörda parter tillfredsslällande säll. All delfortfarande är en uppgifi för hälsovårdsnämnderna alt kontrollera all avfalletinte medför sanitära olägenheter lycker vi ocksä är självklarl. Den av ossföreslagna ändringen i renhållningslagen innebär inte heller någon förändring ikommunens åligganden i fråga om anordningar för mottagande och haniering avavfall. Sammanfattningsvis,herr lalman, yrkar vi reservanter all hos regeringen begär förslaglill ändrad lydelse av 4 § första stycket ren-hållnmgslagen. Denna ändring kanenligt vår mening göras utan någon tidsödande utredning. Med detta ber jag, herrtalman, atl få yrka bifall lill reservalionen. Hert (): Den nu gällande kommunala renhållningslagen trädde i kraft den 1januari 1972. Kommunerna fick därmed skyldighet atl handha renhållningen. Dennya lagen gällde hela kommunerna, inle enbart stads- och byggnadsplanelagdaområden. Lälmig här säga all del var nödvändigl au klara av den hastigt ökandeavfallsmängden. Del var bra all lagen kom, all något hände. An hålla naluren renär för oss alla en vikiig fråga. Om inget hänt hade förhål- landena blivil besvärligapå mänga häll. väl fungerande renhållnings-system är ell samhällsintresse. Menhur fungerade det här systemet? I många fall, ja, i de fiesta, har det fungeratbra. Men pä andra häll, specielll i glesbygderna, har det fungerat dåligt. Detblev ell alllför stelbent och dyrt system. Såvälorganisalion som omfattning av sophämtningen måste vara anpassade till delfakiiska behovet. Del är fel alt ofta köra långa sträckor där behov ejföreligger. Men så härsken. Många faslighdsägare har tvingats in i systemetfaslän de genom djurhållning och andra ålgärder väl tillvaratar avfallet ochinle på någol sätt förorsakar sanitära ölägenheter. Vad värre är, de har trotsdetta tvingats beiala för Oänster som de varken beställt eller utnyujat. Detkan inle vara riktigt. är en byråkrati som måste brytas. Vihar frän vid flera lillfällen genom moiioner och interpellationer söktkomma lill rätta med ölägenheterna, stelheten, i systemet. Kommunernahar haft för lilen självbestämmanderätt. De har haft skyldigheten all klararenhållningen. Många kommuner har känt sig tvingade atl följa en hårdare linjeän vad som skulle varit nödvändigl från prakiisk synpunkl. Kommunalmän frånolika partier har kritiserats för detla. Del har gälll represenlanler även förmoderalerna. Menvarför har de fört denna hårda linje? Jo, befrielse frän häml-ningsskyldigheiskall beslutas av länsslyrelsen. Kommunen skall alltså begära dispens hoslänsstyrelsen. Detta är dt alllför stelt syslem. Varför skall vi ha en sådanbyråkrati? Inga kan vara mer lämpliga all bedöma den smidigaste tillämpningenän kommunalmännen själva! 1974kom nya motioner. fick vi efter motioner och framställningaroch genom propositionen 1974 vissa ändringar i lagsliftningen. Dellainnebar en smidigare lillämpning av renhällningslagen. Kommunerna fick genomlagändringen större möjligheter all själva besiämma den närmare omfallningen avrenhällningsverksamheten i glesbygd. Iregeringens promemoria framhölls dock all del inle kunde anses lämpligl altkommunen själv fick avgöra frågan om total befrielse frän den lagstadgadeborlforslingsskyldigheien. Jag delar ej regeringens uppfallning pä denpunklen. Kommunerna borde ha haft beslutanderäll i del här fälld. Förändringarnaden har ej gell de resuliai som man vänlade. Därför har vi bl.a. frän sida krävl ålgärder för ell smidigare syslem med siörrebeslutanderätt för kommunerna. I årets motioner-jag kan peka på moiionen 825av m.fl.- har begärts förslag lill sädana ändringar alt kommunernafår möjligheter till ökad smidighet. Samma åtgärder har cenlermolionärer varitute efter i motionerna 1647 och 1689. Sedanmoiionerna väcktes har del hänt en hel del. Jag tänker därvid på det s. k.Tibrofalld. Några fastighetsägare i Tibros glesbygd hade begärl all själva fäklara destruktionen av soporna. Kommunen var positiv. Denkommunala avfallshanteringen m. m. 14Riksdagens protokoll 1975/76:130-131 Denkommunala avfallshanteringen m. m. men iSkaraborgs län sade nej, och sade ocksä nej. Frågan gickvidare lill regeringen, och där sade man ja till Tibrosglesbygdsfasligheisägare. Del betyder enligt min uppfallning ell fall framåtför de synpunkier som vi från sida har framfört vid flera lillfällen.Jordbruksministern anförde i en kommentar i samband med beslutet sammasynpunkter som vi från sida har givit uttryck för. Framförallt gäller della behovei av en smidig lill-lämpning av renhållningslagen. Delär bra att man även på högsta nivå har insett detta. Regeringens ulslag måslebli prejudicerande för flera privala personer all få omhänderta avfalletsjälva. behandling av de cenlermolioner som jag nämnde, liksom enmolion från vartdera folkparliel och moderala samlingspartiet med i huvudsaksamma yrkande, har vi efter regeringens beslul selt en ljusning i de härfrågorna. Kommunförbundelhar ocksä utfärdat rekommendationer lill kommunerna, som efter regeringsbeslutetinnebär en smidigare handläggning. Fastighetsägare kan av hälsovårdsnämnden fådispens frän förbudet atl själva behandla sitt avfall. Det skall vi märka.Kommunen skall anpassa sophämtningen till del normala behovei och kan medfastighetsägares samtycke förenkla sophämtningen genom användande av sophuseller container. Dellaär positivt, och vi har alllsä fält ganska slor förslåelse för våra moiioner.Till del kommer att en särskild uiredning ser över hälsovårdsstadgan. har enligt sina direktiv att pröva frågan om samordning mellanrenhållningslag, hälsovårdsstadga, normal hälsovårdsordning och naturvårdslag.Utskolismajorilelen skriver i beiänkandei att man förutsätter all de imotionerna framförda yrkandena uppmärksammas och att motionerna 823 och 825överiämnas lill ulredningen för beaklande. Man fär då förulsälla all frågan omlillämpningsansvarels fördelning på den lokala nivån kommer att prövas närmareoch att möjligheterna för fastighetsägare i glesbygd all omhänderha avfallsdeslruk-lionenklarläggs yllerligare. Enfortlöpande uppföljning och bevakning av renhållningsfrågan skall göras i syftealt få ett fungerande syslem. Jagvill klart säga ifrån all vi i cenlern är minsl lika kriliska som moderalernaoch mol det stelbenta syslem som har räll och fortfarande rådernär del gäller efterlevnaden av renhållningslagen. Detta har vi också på olikasätl givit ullryck för. Men vi vill inle atl ärendei fördröjs av ytterligareuiredningar. Vi måsle få en förbällring snart. Renhållningslagen måste vi ha. Sophämtningen har fungerat bra pä mängahåll. Men inom glesbygderna har systemet fungerat dåligt. Del har varit alllförstelbent. Regeringsbeslutet i Tibrofalld bör leda lill större smidighet.Hälsovårdsnämnderna är det samhällsorgan som arbelar ytterst i ledd. Där bordeman kunna arbela med slörre smi- Redan nu kanhälsovärdsnämnderna bevilja fastighetsägarna rätt all själva behandla avfallet.Därför hoppas vi på snara resullat. Vi anser att vi inle kan komma längre genomell beslul i enlighet med den moderaireservaiion som här har avgivils. Slulligenvill jag klart och tydligt säga ifrån, all om inte della system visar sigfungera, så kommer vi tillbaka i ärendei frän sida. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. Den kommunala avfallshanteringen m. m. Hert i (c): Den kommunala renhällningslagen har i sin prakiiska lillämpning vållatstora problem i kommunerna- inle i alla men i många. Jag är medvelen om vårtansvar i denna fråga; många av kammarens ledamöler var med om alt beslula omlagens införande. Men vi - och jag vel all jag har många bakom mig när jagsäger detla - kunde knappasl tro all de som skulle lillämpa den gällandesoplagen skulle göra del på del säll som de i många fall har gjort. Delmolsvarar inle lagstiftarens inlenlioner. Näroförviiliga medborgare - lål oss säga atl de är "småfolk" - sombevisligen inle levererat någoi avfall, under lagsökningshot ivingas beiala, dåär det någonting som har gått snett. Del måste framstå som i högsla gradanmärkningsvärt och kränkande all kommuner till tingsrätterna lämnar inhundratals bdalningsförelägganden mol tredskande kommunmedborgare, som vägrarbetala pä grund av all de ej utnytOal sophämtningsservicen. Jagvel atl den kommunala renhällningslagen ålägger kommunerna ett slort ansvar ochell omfattande arbele. Kommunerna har sökt fullgöra detla renhällningsansvar päell effekiivi sätt och lill rimliga kosinader. Tyvärr har det dock förekommitskarp kritik mot sophämtningsbestämmelserna från invånarna i en rad kommuner.Denna kritik har skärpts högst avsevärt , trots ändringen avgällande lag från den . jordbruksutskoliels belänkande 1975/76:44 behandlade motionen 1647 av migoch lar sikle pä atl kommunerna fortsättningsvis i sindispensgivning skall vara mera generösa mol dem som själva kan ta hand om sitthushållsavfall. Hänsyn skall dock tas lill miljövårds- ochhälsovärdssynpunkler liksom andra allmänna synpunkier. Somvi framhällil i vår motion menar vi att den lagstiftning som gäller ärtillfredsställande; om gällande lag tillämpades på ell smidigt säll skulle enuppmjukning av den inle behöva begäras. Men mängden av klagomål, förmedladeinle minsl genom massmedia, säger oss all del kan finnas anledning lill en ulvärderingav gällande lag, trots all den varit i kraft endast . Ivår molion har vi pläderai för atl bestämmanderätten i samlliga frågor som röravfallshanteringens omfaiining och organisalion skall överföras päprimärkommunerna. Kommunerna skall med andra ord själva meddela dispens.Exempelvis skall man kunna beslula all ell visst område av Denkommunala avfallshanteringen m. m. kommunen ej skall omfattasav den kommunala sophämtningen. Det skulle i klartext innebära att kommunenskulle kunna bevilja sig själv dispens. Det anser ulskoltet ej är lämpligt medhänsyn lill atl syftet med renhållningsmonopolels införande då skulle kunnaäventyras. Utskottet erinrar om atl den kommunala renhållningsskyldighelen motsvarasav en rätt för den enskilde kommunmedlemmen atl fä sill avfallborttransporterat, även om fastigheten i fråga är belägen så att hämtningenåsamkar kommunen problem av prakiisk och ekonomisk art. Utskoltetpekar pä atl total befrielse kan vara moliverad i vissa fall och allhälsovårdsnämnden då bör ge vederbörande fastighetsägare tillslånd allslutbehandla avfallet på fastigheten. låter väldigt bra, om bara vederbörandenämnd agerar praktiskt och förnuftigt och inle alllför stelbent ochbyråkratiskt. Vaddel sedan gäller kommunernas möjlighel all i resp. länsstyrelse erhålla dispensfrån hämlningsskyldigheien hoppas jag all länsstyrelserna i fortsättningen istörsta möjliga ulsiräckning lar hänsyn till kommunernas önskemål. Jag vet altdet har förekommit att länsstyrelser har varit ganska kriliska mol kommunernaför all de har visat alltför stor generositet i sin dispensgivning. Jagtolkar utskottets skrivning så all ulskollel anser all gällande lag medgerganska generösa dispensmöjligheter och all någon ändring av lagen därför ej börvidtas, ulan atl frågan gäller lagens lillämpning. Med utskottels skrivning kanman förvänta sig all kommunerna visar slörre generositet i fråga om all beviljadispenser från del kommunala sop-häminingsmonopolel. Den som själv kan la handom sitt avfall på ell frän miljö- och andra synpunkier tillfredsslällande sällskall kunna bli befriad frän skyldigheten all beiala och leverera lill detkommunala sophämtningsmonopolet. Somframgår av utskottets skrivning har överiäggningar förts mellan regeringen ochKommunförbundel i syfte all klarlägga hur tillämpningsproblemen skall kunnabemäslras. Kommunförbundel har i ell cirkulär av lill samtligakommunstyrelser och hälsovårdsnämnder erinrat om viklen av en smidiglillämpning av renhållningslagsliftningen med bästa möjliga anpassning till detfakiiska behovei. Ocksä andra omständigheter har inlräffal som gör all fråganär i ell annal läge än den var dä den molion som jag här har pläderat förväckles. Omdel irols vad ulskollel har anförl visar sig all lagsliflarnas intentionerförbises av dem som skall lillämpa lagen finns dd anledning alt återkomma,vilkel jag i så fall ocksä ämnar göra. Vi skall låla den något över ettårigalagen gälla, men vad vi kan fordra är atl den tillämpas smidigi och förnuftigt. Hert WICTORSSON (s); I många kommuner fungerar renhällningsverksamheten tillfredsslällandeoch lill belåtenhet för kommuninvånarna. I andra kommuner har - det känner vitill - problemen och konfiikterna varit många. trots de förändringar somriksdagen fattade beslut om sä sent som 1974. Del är tråkigt all behövakonstalera atl den lokala självstyrelsen hitlills inle fungerat helttillfredsställande på detta område. Jag kan helt instämma i vad sade om att den praktiska lill-lämpningen inte fungerattillfredsslällande. Medde ingripanden som regeringen och nu gjort bör deldock finnas goda förutsättningar för alt renhållningsverksamheten ute ikommunerna skall komma in i rikliga banor. Det finns anledning atl betona delsjälvklara ansvaret som ligger på kommunerna för att åtgärder verkligen skallvidtas. Det gäller speciellt de kommuner där del finns ett starkt missnöje.Själv kommer jag från en borgerligt styrd kommun. Jag känner inle lill någonkommun, som kan redovisa så många JO-anmälningar och indrivningsälgärder somden kommunen, trots atl man gjort försök atl få en mer praktiskt utformadrenhållningsverksamhel. Det beror på att den borgerliga majoriteten har tecknatetl entreprenadavtal, som man inle förmått bryta sig ur. På det sättet hardella avtal blivit styrande för renhållningsverksamheten. Delta harnalurligtvis slätt kommuninvånarna dyrt, och jag vill inle utesluta möjlighelenall liknande förhållanden kan förekomma i andra kommuner. Föratl traveslera kan jag säga att vi socialdemokrater är likaintresserade som moderaier och centerpartister av all renhällningsverksamhetenfungerar prakliskl och förnuftigt. Närdet gäller argumentering för reservalionen var del någotmärkligt att höra konstaterandet all han med lillfredsställelse hälsade deåtgärder i syfte alt finna en prakliskl fungerande renhållningsverksamhet somvidtagits av regeringen på grund av-om jag fattade rätt - enmoderalmotion och av på förslag av de moderalaledamöterna där, om jag även pä den punkten fattade rätt. Jagfinner della märkligl med hänsyn lill vad som skrivs i reservalionen pä s. 13: "mening är del olillfredsställande all regeringen på indireki vägförsöker alt utverka en praxis för landels kommuner i en fråga, som mångamänniskor uppfattar som ulomordenlligl bdydelsefull och som fåll konkretaverkningar för den enskilde, vilkel upplevis som övergrepp frän samhälletssida." HerrLeuchovius fär väl försöka bestämma sig för vilken fol han skall slå på i delhär ärendei. Jagkan inle finna att det finns något skäl för den här kritiken. Dessa ålgärderbör väl tvärtom hälsas med lillfredsslällelse. Delär vikligl all man slår fasl - något som också skett i de rekommendationer somutarbetats - all kommunerna och fasligheisägarna skall vara överens i dessafrågor och all del skall finnas etl regelsystem som gör del möjligt förkommunen alt agera och för fastighetsägarna all kräva all kommunen agerar. Delär del som är molivel för all man har ell renhällningsmonopol. Mol den bakgrunden är deltämligen självklarl all vi inle kan accepiera Denkommunala avfallshanteringen m. m. Denkommunala avfallshanteringen m. m. den förändring somföreslås i moderatreservaiionen, nämligen all fastighetsägarna skall få avgöraom del uianför sladsplanelagda områden skall finnas ett renhållningsmonopoleller inte. Jag förutsätter att del är ell fatall misstag som gjortnär de skrivii reservalionen - det kan vara ursäktligt i den brådska som råderunder slutet av en session. Men del förslag som moderalerna ställer ireservalionen innebär alt vi skulle få ell syslem för sladsplanelagda områdenoch ell annal system för de områden i glesbygd som är byggnadsplanelagda. Detskulle innebära atl så gott som alla frilidsslugeomräden i della land skulle fallautanför systemet, eflersom byggnadsplan som regel gäller där. Del skulle ocksäinnebära all man i tätorterna fick splitira upp systemet. Många tätorter harbäde stadsplan och byggnadsplan och skulle få etl system för de sladsplanelagdaområdena och ell annal för de byggnadsplanelagda. Detlavisar alt del förslag som framförs i reservationen är prakliskl omöjligl atlförverkliga. Jag betraktar del såsom ell falall misslag, men jag måste ändåkonsiatera atl förhållandena är på detla säll. Moldenna bakgrund finns del självfallet ingen möjlighet att tillstyrkamoderaternas förslag. Jag skulle i ställd vilja ge moderalerna del rädd alt degår ul lill kommunerna och rekommenderar sina partikolleger där att skapa enpraktisk och väl fungerande renhållningsverksamhet. Med hänvisning härtill yrkar jag bifall lill ulskotlels hemställan ochavslag pä reservalionen. Hert LEUCHOVIUS (m) kortgenmäle: frågade varför jag ansåg del vara bra att någralantbrukare fått lillslånd av regeringen all själva la med sitt hushållsavfallnär de körde annal avfall frän jordbruket till soptippen. Jag lyckerfortfarande alt del var etl myckel bra beslul. Jag har ingenting emol del. Vadvi säger i reservalionen är all del kanske inle är den rälla vägen alt gå. Delär nämligen som stiftar lagar. Vi lycker atl beslutet är bra men alldel har lillkommil pä fel sätt. Bådecenterns talesmän och socialdemokraten har berört Kommunförbundelsnya cirkulär. Jag vill bara framhålla alt del inle finns en enda nyhet i dellacirkulär utöver det beslul som fållade 1974. Cirkulärel är ellklariäggande av della beslul. Del var inle del första cirkulär som Kommunförbundelhade skickat ul. i hänvisar lill all så myckel har hänl och alt man nu fåravvakla. Men ingeniing nyll har tillkommit. Den enda nyheten är regeringensbeslul om tillslånd för några lantbrukare an själva transportera sill hushållsavfalllill soptippen. Detsägs från olika håll att man nu kan förvänta slörre generositei frändispensgivarna belräffande denna renhällningslag, och så nöjer man sig meddella. Men skall man kunna genomföra en förändring, vill del till någolallernaliv. Är ni lika iniresserade som moderalerna av all lösa della problem,skall ni rösta på reservationen. Hert () kortgenmäle: Till vill jag säga alt Kommunförbundels skrivelse ändåär ett ganska klarläggande besked i dessa frågor. Belräffande den fråga somåterfinns i moderatreservaiionen sägs sålunda i cirkulär atlfastighetsägare av hälsovårdsnämnd kan få dispens frän förbud mol all slutligtbehandla sitt avfall. Någon måsle i detta fall avgöra vem som får deslrueraavfallet. Genom cirkulärel har klarhel vunnits i all hälsovårdsnämnden färbeslula om delta. är del organ som måste känna förhållandenaallra bäst. Dä kan jag inte pä någol sätt finna all man kommer en millimeterlängre med moderatreservaiionen än med ulskollsmajoriletens ullalande. Denkommunala avfallshanteringen m. m. HertWICTORSSON (s) kort genmäle: Jag noterar naluriiglvis med tillfredsställelse atl pånytt upprepar alt han är nöjd och tillfredsställd med vad som har skett påområdet. Det hade naturligtvis sett bättre ut om della ocksä på något sätl hadefunnits redovisat i reservationen, men slår det ändå i kammarens protokoll. Sedankan jag i stort sell insiämma med när han säger alt icirkuläret från finns det i realiteten inle särskilt mycket avnyheter. Vad är det då som har nödvändiggjort att cirkuläret utfärdats? Jo,självfallet det förhållandet all man ute i landei inle har prakliskl tillämpatde bestämmelser som beslutade .