prot · FZ0935 · 1975-12-31 00:00:00 — Men det är möjligt - jag bestrider inte del, herrCarlshamre - alt också det här området relativt snabbi blir erkänt somspecialitet. Iprincip kan naturligtvis inte ett utskott gå emot en sådan här sak, men närpraktiskt laget alla tunga remissinstanser är eniga om att man inte skall göranågonting , har vi i varje fall den här gången knappast haft någonting annatalt göra än att besluta i enlighet med vad remissinstanserna har sagt.Socialstyrelsen, , Landstingsför- och anser nämligen alla alt man inte nuskall ge alkoholisivården ställning som specialitet. Samtliga dessa harintagit en negaliv ställning, även om del finns nyanser i deras yttranden; delvill jag gärna understryka. Utskottetframhåller för sin del atl det finns andra möjligheter att stimulera läkarelill tjänstgöring inom alkoholistvården än alt inrätta specialitet för dennaverksamhet. Vi pekar på att tillgodoräknande av tjänstgöring i alkoholisivårdeni större utsträckning än vad som f n. förekommer när det gäller läkaresvidareutbildning är en länkbar utväg. En annan väg som utskottet anvisar är altlåta införa särskilda behörighetsvillkor för överordnade läkartjänster inomalkoholistvården. Utskollelsäger också att det finns skäl för både och följa läkarsituationen inom alkoholistvården och vidla deåtgärder som kan anses erforderliga för all öka rekryteringen till dettavårdområde. Vi ställer oss inte alls negativa, ulan vi pekar på olika utvägarför atl komma till rätta med detta onekligen besväriiga problem. Jaghåller helt med om all det är otillfredsställande alt ett såstort och besväriigt område inte har tillräckligt med läkarka-pacitet. Men vihar tyvärr fortfarande brist på läkare i vårt land.. Vi har försökt lösaproblemen genom att rikta läkartillsirömningen till bl. a. långvården och denpsykiatriska vården, och det har varit en nödvändighet för atl klara dessaområden. De har ännu inte på långa vägar tillräckligt med läkare, men del äralltså en väg man har försökt gå. Jagvill gärna understryka alt jag hoppas all man också när det gäller det områdesom här har pekat på skall kunna åstadkomma en bättresituation än f n. Med detta berjag atl få yrka bifall till utskottets förslag. Inrättandeav medicinsk specialitet Inom området alkoholistvård, HenCARLSHAMRE (m): Jag söker inte strid med vare sig socialutskottets majoritet eller dessordförande. Jag är helt övertygad om all utskollel och ut-skotlsordföranden sermed stort allvar på dessa frågor. Jag är tacksam för vad utskottet trots allthar kunnat göra, när man pekat på andra möjligheter atl stimulerarekryteringen. Del är möjligt alt de kan hjälpa en bit på väg. Jagvill bara tillägga att Jag delar i uppfattning atl maninte löser problemet med vård av alkoholsjuka genom atl inrätta en medicinskspecialitet. Del krävs mycket mer än så. Men enligt min och många sakkunnigasuppfattning är detta en av förutsättningarna för atl vi skall kunna börja lösaproblemet. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarCarishamre och Åkeriind, och förklarades den förra Omeventuell användning av mark 1 för upparbelningsslalion förkärnbräns-leavfall propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialuiskottets hemställan i betänkandet nr 18röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar Carlshamre och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrCarlshamre begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: 1975/76:21 med anledning av motion om åtgärder föralt minska antalet självmord § 16 Om eventuellanvändning av mark i för upparbetningsstation förkärnbränsleavfall Herr industriministern erhöll ordet förall besvara i (c) anmälda fråga,1975/76:123, och anförde: i har frågat mig om riksdagsbeslutet om utbyggnad avtretton kärnkraftaggregat förändrat regeringens syn på användningen av detmarkområde vid Sannäs som ägs av . Isvar på en enkel fråga av i konstaterade Jag i maj 1974att enligl den fysiska riksplanen bl. a. kärnkraftverk inte skall byggas inorra , vilket utesluter ett kärnkraftverk i Högdal. Fråganom det eventuella behovet av en svensk upparbelningsanläggning prövas f n. avutredningen om radioaktivt avfall, den s. k. Aka-uiredningen. I uiredningensuppgifter ingår bl. a. all klarlägga om mark redan nu måsle reserveras för enupparbelningsanläggning. Utredningen skall studera lokaliseringsmöjligheiernaoch därvid utgå från de riktlinjer för hushållning med mark och vatten somstatsmakterna fastställde . Utredningens arbete beräknas slutförasunder . Regeringen har innanAka-ulredningens betänkande framlagts och re- missbehandlals ingenanledning att ompröva den inställning som vid tidigare tillfällen harredovisats. HerrMATTSSON i (c): Jag ber altfå tacka för svaret på frågan. ABAtomenergi äger sedan slutet på 1950-lalel ett par fastigheter i Tanums kommunoch studerade på dessa fastigheter möjligheten att anlägga enupparbetningsstation för kärnbränsleavfall. har funnit detsynnerligen angeläget att få ta denna mark i anspråk för annan industriellverksamhet och har försökt ta upp förhandlingar med fastighetsägaren för auförvärva området. Det har också funnits iniresse för Hedlundseiablering, den som sedan ägde rum i . Kommunens lanke med etlförvärv av marken är att det skall vara möjligt atl få någon industriintresserad av att förlägga verksamhei hil. En förutsättning är då allkommunen kan ge besked om både mark- och planfrågorna. Anledningenlill atl Jag ställt denna fråga är atl dåvarande industriministern ien inierpellalionsdeball förklarade all del saknades skäl att reserveramarkområdet i Sannäs för en upparbelningsanläggning. sade statsrådetIngvar här i kammaren att en kärnkraflsanläggning i norra är förenlig med den fysiska riksplaneringens riktlinjer. Ielt brev lill svarar AB Atomenergi påen förfrågan att man villavvakta Aka-uiredningens förslag innan man tar upp en markdiskussion. I brevetfrån bolaget heter det: "I avvaktan på utredningens rekommendationer ochdärmed föranledda beslut beträffande sättet alt långsiktigt lösa kärnkraftensavfallsfrågor känner sig bolaget förhindrat atl avhända sig markområdet iSannäs." Isitt svar nu säger industriministern atl man i och för sig inte ändratuppfattning på grund av beslutet att bygga ut tretton kärnkraftverk. Men isista stycket i svarei heter det: "Regeringenhar innan Aka-ulredningens belänkande framlagts och remissbehandlats ingenanledning all ompröva den inställning som vid tidigare tillfällen harredovisats." Om nu skulle komma fram lill slutsatsen atlvi inom måste försöka ta hand om avfallet och bygga enupparbetningsstation, innebär - såvitt jag förslår - del som industriministernhär säger atl Sannäsområdel kan komma i fråga för del här ändamålet. Jag skullevilja ha ell besked huruvida industriministerns svar skall tolkas på detsättet. Jag skulle beklaga om del vore fallet. Det finns en stark opinion motatt området används för det här ändamålet. Omeventuell användning av mark 1 JÖr upparbetnlngssla -tion förkärnbränsleavfall Överläggningen var härmedslutad. § 17 Omkraftledningsgators inverkan på naturmiljön Torsdagen den 4 december1975 Omkraftlednings-gators Inverkan på naturmiljön Herr industriministern erhöll ordet föratt besvara i Skärstad (c) anmälda fråga,1975/76:124, och anförde: i Skärstad har frågat mig om Jag vill utveckla min synpå frågor om dragande av kraftledningsgator vad gäller inverkan på naturmiljönoch de krav på god planering som bör kunna ställas. Ökningenav elförbrukningen leder bl. a. lill att vi måsle bygga ul kraftledningsnälel.Det kan inte undvikas all konfiikier med andra samhällsintressen härviduppstår. Vidplanering av en ledningsdragning skall ledningsbyggaren enligt 20 Snaturvårdslagen (1964:822) la kontakt med berörd länsstyrelses na-lurvårdsenhetför samråd. uppgift är därvid alt i elt tidigt stadium bevakadet allmänna naiurvårdsintresset inom det berörda området. Sedanplaneringen av ledningen är klar upprättas ansökan om koncession som ingestill statens industriverk. har all med ulgångspunkl ibestämmelserna i lagen (1902:71 s. I), innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar och andra författningsbestämmelser på området, bedömakraftledningen från bl. a. behovs- och plan-mässighelssynpunkl. Vid valet avledningssträckning skall beakias bl. a. intresset av atl ledningen åstadkommerminsta möjliga olägenheter från naiiirvårdssynpunkt. HerrJohanssons i Skärstad fråga är föranledd av vattenfallsverkets planerade400-kW-ledning mellan och Tenhull. Ärendet har av industriverketöverlämnats lill regeringen för prövning. På ell avsnitt av närmast Tenhull är ledningen planerad att gå parallellt med en ledning från Tenhull tillHedenlunda, för vilken vattenfallsverket innehar koncession på den aktuellasträckan. Avverkning för ledningsgatan har ägt rum. Statens industriverkundersöker f n. om del är möjligt all dra ledningen i den ändrade sträckningsom har förordats av vissa markägare. Detta alternativ innebär atl sträckan medparallellföring in mol Tenhull blir kortare. Om markägarnas förslag till ändrad ledningsdragning godtas innebär det alt avverkning inom ett ca 4 ha (1 000 x 40 m) stort område har skett i onödan. Föregen del anser Jag att koncession för en ledning bör vara klar innanledningsgatorna huggs upp. Jagvill nämna atl planverket, industriverket och vattenfalls-verketbedriver ett utvecklingsarbete beträffande kraftledningsstråkens behandling iplaneringen. Jag har vidare inhämtat atl industriverket har för avsikt att isamband med redovisningen av de branschsludier som genomförs inom ramen för denfysiska riksplaneringen även beakta krafi-ledningsfrågorna. i Skärstad(c): Jag ber atlfå tacka industriministern för svaret. Fårjag först deklarera alt Jag är medveten om att vi för att få fram elektriskenergi måsle använda oss av ledningar och därmed kraftledningsgalor. Del somhar föranlett mig att ställa den här frågan är det som hänt i , somindustriministern hänvisade till. Först drog man där fram en gala, vilkelmarkägarna var sympatiska och generösa nog all gå med på, men sedan fick att man ämnade gå en annan väg. Delta innebar ett stort ingrepp i derasskogsmark. Skog och skogsmark är ju värdefulla tillgångar. Jagfinner inte någon anledning att kommentera industriministerns svar, som jagtycker är positivt. Jag skulle bara vilja ställa några följdfrågor som dessamarkägare är myckel intresserade av att få svar på. Kan'industriverketeller - vem det nu är som skall ta de hårda lagen - av dessamarkägare tvinga sig till en ny kraftledningsgala när man redan gått fram överderas mark och skövlat så mycket värdefull skog? Finnsdet några utredningar på gång? Vi har ju haft sådana här kraftledningar sålänge vi minns. Kan man möjligen finna något annal sätt som inte behöver ta såmyckel värdefull skogsmark i anspråk? Man kunde kanske tänka sig all göra sommed telefonledningar, gräva ner dem i jorden, eller man kunde kanske när mandrar fram dubbla kraftledningar ha dem i höjdläge den ena över den andra osv. Medtanke på det värde som skog och skogsmark betingar skulle Jag vilja fråga omman kunde göra någon ulredning när det gäller själva ersättningen lillmarkägarna. 0/77kraftledningsgators Inverkan på naturmiljön Jag har ju klart deklarerat min mening att någon huggning inte bordeförekomma förrän man är helt klar vad gäller sträckningen. Beträffande fråganom kan tvinga sig till en ny ledningsgata vill jag säga alt det bliren bedömningsfråga. Om del på grund av ekonomiska, tekniska eller andraomständigheter är fördelaktigare att gå fram på ett nytt område är i så fall depå vars område man försl gått fram berättigade till ersättning som man då fårförhandla om. Beträffande den andra frågan om möjligheterna allgräva ner ledningarna har jag själv intresserat mig för den och diskuterat denåtskilliga gånger med . Man hävdar därifrån atl man ännu inte har dentekniska lösningen för alt kunna dra fram ledningar med så hög belastning somexempelvis 400 kilovoli under jord. Däremot försöker man finna sådanamöjligheter. Jag hoppas också i likhet med i Skärstad all manskall finna den tekniska lösningen , men ännu är den tyvärr inteklar. i Skärstad(c): Jag är inte riktigt nöjd med det senaste svarei. Omförslag till om k\'lnnlig tronföljd markägare som har relativtsmå skogsområden är detta en mycket angelägen fråga. För dem som släppt och huggit ner värdefull skog är den avgörande frågan huruvida de skalltvingas alt upplåta ännu en gata på sin skogsmark. Borde inte kunnavälja att gå på mindre värdefull mark, exempelvis mossmark, vilket man intetycks vara så angelägen om att göra numera? I har vi mycket mossmarkdär del inte blir så stora skador om man drar fram ledningar. Lål mig bara säga att det skall till väldigt starka skäl för all vi nuskall gå med på en ändring av ledningsdragningen. Överläggningenvar härmed slutad. §18 Om förslag till om kvinnlig tronföljd Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara i (m) anmälda fråga, 1975/76:106,lill herrstals-ministern, och anförde: i har frågat statsministern om regeringen avser attta initiativ till sådant utredningsarbete om införande av kvinnlig tronföljdatt etl första beslut om ändring av gällande successionsordning kan ske före1976 års riksdagsval. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag avser atl hemställa om regeringensbemyndigande att tillsätta en'utredning med uppdrag all utreda frågan om rättlill tronen också för kvinnor. Denna utredning skall givetvis som alla andra utredningararbeta så snabbt som frågans beskaffenhet tillåter. Del är dock interealistiskt alt räkna med att resultatet av utredningsarbetet kan föreligga såsnart att ett riksdagsbeslut skulle kunna fattas . Hen i (m): Jag ber att få tacka herr justitieministern för svaret på den fråga somjag ställt lill herr statsministern, som finns här i kammaren. Riksdagenbeslutade atl begära utredning och förslag om kvinnligtronföljd. Del är en klar beställning som har gjort, och del ärviktigt att beslut respekteras. Såvitt Jag kan förstå av svareiämnar regeringen inte tillsätta den här utredningen så pass snabbt eller ge densådana direktiv att den kan vara klar med sitt arbeie före valet , vilketskulle göra att kunde ta etl första beslut rörandegrundlagsändringen. Jagtycker detta är betecknande. Det rör sig i själva verket om förändring av enparagraf i successionsordningen, och förslag till lagtext. har också lagts fram imotioner från moderata samlingspartiets sida. Så förfärligt mycket att utredafinns det inte om man verkligen vill få etl resultat. Men det är kanske det,herr lalman, man inte vill. Vid partikongressen sade 'statsministern enligtprotokollet: "stiger ombuden upp i talarstolen och plågar partiledningen iden här frågan. Jag känner mig pinad därför att jag upplever del inte somsärskilt muntert att debattera den," Citatetvar hämtat ur tidskriften som angivit att det lagils ursnabbprotokollet från kongressen. Så upplever man tydligen monarkifrågan inomregeringen, och är del därför man inte vill vara med om att effektuera etlbeslut från riksdagsmajoriielen sida? Varför vill man konstra, varför vill manförsena och varför vill man förhala frågan? Jag kan inte finna något rimligtskäl för detta. Nusäger justitieministern atl utredningen skall tillsättas, men atl han utgårfrån atl den inte kan komma med något förslag inom sådan tidrymd all riksdagenkan fatta beslut . Han preciserar emellertid ingen tidpunkt förtillsältandel. Eftersom jag förutsätter alt utredningen, bara den kommer lillstånd, skall kunna presentera ett förslag ganska snabbt vill jag fråga herrjustitieministern om han avser att tillsätta utredningen före eller efter Jul, Omförslag till liksdagen om kvinnlig tronföljd Regeringen vill varken försena eller förhala den här frågan.Utredningen skall naturligtvis som alla andra utredningar slutföra sitt uppdragutan onödig tidsutdräkt. Men den måsle ha så mycket lid på sig att den får enmöjlighet alt överväga olika länkbara lösningar och klara ut de lagtekniskasvårigheter som kan uppkomma. Jagvill framhålla atl den utredningsuppgift som det nu är fråga om inte är riktigtså enkel som i tycks tro. Det är lag-tekniskt en ganskakomplicerad uppgift att göra ingrepp i en författning som är så ålderdomlig ochi så hög grad avspeglar elt förgånget samhälle som successionsordningen. Ävenom utredningen tillsattes skulle den inte få mer än ungefär enmånad till sitt förfogande för arbetet. Del förefaller all vara i kortastelaget. frågade om tidpunkten förtillsättandet. All den ännu inte tillsatts har berott på att vi arbetar meddirektiven, men det förefaller mig inte omöjligt all vi skall ha utredningentillsatt . Hen i (m): Jag ber att få tacka för del sista beskedet. Om utredningen kommer tillstånd finns det nalurliglvis bara anledning att vara glad över detta.Då irorjag också det finns möjligheter all göra någonting i frågan så attriksdagen kan fatta beslut före valet . Kan inte göra detta, herrtalman, kommer vi i det läget atl vi först i början av 1980-ialeikommer att ha möjligheter all genomföra en ändring. Omförslag till om kvinnlig tronföljd Jagtycker, herr lalman, att detta är en viktig principfråga. Därför finns delanledning alt inte förhala frågan i onödan. Frågan är dessuiom ingalunda ny,utan jag förutsätter väl all man i justiliedeparlementet är väl förtrogen medde spörsmål som del här handlar om. Frågan måste ju rimligtvis inom detta departementha varit förmål för översyn när man diskuterade och i justiliedeparlementetutarbetade hela den stora proposilionen som föregick den totalagrundlagsrevision som genomfördes . Justitieministern säger atl regeringen vill varken försena ellerförhala denna fråga. Jag skall naturiigtvis inte vara ofin och ifrågasättadetta utan jag vill gärna tro herr justitieministern på hans ord. Dåförutsätter jag också att utredningen får sådana direktiv och en sådanpersonuppsättning att frågan icke onödigtvis förhalas i praktiken. Eflersom i tycks ha svårt med beräkningen avtidsåtgången, skall jag gärna hjälpa lill. Om vi tänker oss dagen förriksdagsbeslutet , dvs. , har vi sedan att gå ellsteg tillbaka i liden lill dagen för ulskotlsbeslut. För alt två bordläggningarskall medhinnas får vi gå tillbaka eller lill den 24 maj.Utskoitsbeslutet kan inte gärna fallas innan motionstiden har gått ut, ochhelst skall utskottet efter den tidpunkten ha någon vecka på sig för att enasig om och avfatta sitt beslut. Från fär vi gå tillbaka 15 plus 7eller . Enproposition kan alltså läggas senast . All skriva och tryckaen proposition får kanske ta . I så fall är vi omkring den 1 april.Skall vi ha någon remissbehandling - och det är kanske inte hell omotiverat närdel gäller grundlagsändring - får vi ta ytterligare ell kliv bakåt, skall visäga , dvs. Utredningen skulle alltså ha Julveckan och januarimånad på sig för sitt arbete. Hen i (m): Jag lackar herr justitieministern för hjälpen med beräkningarna, somju inte är hell obekanta för mig som ledamot av konstiiu-tionsutskoilet. Men omdel nu är så förfärligt bråttom, varför har då regeringen inte gjort någontingunder de som har gått sedan fattade beslutet i frågan? Sedan,herr lalman, är del ändå på del sättet atl sådana där beräkningar tar man tillfrån regeringens sida när det passar. Jag skall inte i denna kammare nu räknaupp ärenden där regeringen minsann har varit snabb som bara den, när det har gälltatt få fram saker som har legat regeringen varmare om hjärtat än monark ifrågan. I sådana fall finns det minsann inte sådana här besvärliga hinder utandå är justiiiedepartementet minsann ett av våra mest informella departement. Överläggningenvar härmed slutad. § 19 Om planeringen avkommunalt beredskapsarbete för ungdom Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara i (s) anmälda fråga, 1975/76:117,och anförde: i har frågat mig om den lokala och regionalaplaneringen är så god att beredskapsarbeten för ungdom kan sättas i gång iavsedd lid. Ireguljära beredskapsarbeten för arbetslösa, dvs. sådana arbeten som anordnasutan hänsyn till de arbetssökandes ålder, sysselsattes iår närmare 3 000 ungdomar . Sedanregeringen beslutat om en höjning av siatbidragel till kommunalaberedskapsarbeten som anordnas särskilt för ungdom, har länsarbetsnämndernagenomfört en yllerligare inventering av kommunala projekt, som kan ge arbeieåt ca 3 500 ungdomar under en lid av . Huvuddelen av dessa arbetenberäknas kunna påbörjas omkring . Härtillkommer all mellan 5 000 och 6 000 ungdomar beräknas komma att fåmöjlighet till praktikijänslgöring vid statliga verk och myndigheter. 0777planeringen av kommunalt beredskapsarbete för ungdom i (s): Först ett tack till arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Regeringensåtgärder i syfte att häva ungdomsarbetslösheten är alltför väl kända för atljag skall behöva upprepa dem här. ,Vad jag med min fråga vill efterlysa är i stället den regionala planeringenför att så snabbi och effektivt som möjligt ta emot det förhöjda statsbidragsom har ställts i utsikt för beredskapsarbeten. Jag syftar då på de 20 milj.kr., som finns upptagna till de förstärkta insalser mot ungdomsarbetslöshetensom regeringen har föreslagit. Jag har en känsla av att den regionalaberedskapen ändå inte är vad den borde vara. SSU,som driver dessa frågor kring ungdomsarbetslösheten med stor energi, har satt igång en landsomfattande syneförrätining, och de tagna kontakterna medkommuner och landsting har inte lett fram lill önskat resultat. Enliglokloberräkningen hade vi hemma i 1 325 ungdomar registrerade somarbetslösa. Av dessa var 891 flickor och 434 pojkar. Det är möjligt att dessasiffror är något ljusare för november månad, sedan bl. a. upplåtit26 praktikplatser och redovisai ett 40-tal. Men alltjämt tordemellan I 200 och 1 300 ungdomar sakna arbete bara i mitt hemlän. Denhär frågan blev huvudämnet vid den hållna arbetarmassan i , ochmotioner i ärendet har också tillställts vår kommande distriktskongress. 7 protokoll 1975/76:35-36 Omplaneringen av kommunalt beredskapsarbete för ungdom Jaghade tillfälle alt se reprisen av Pejling från , där ,som är närvarande här i kammaren, slog fast atl arbetslösheten blandungdomen Just nu är del viktigaste problemet. Stats-, ministern menade att vinu måste se lill att så få ungdomar som möjligt skall behöva debutera iarbetslivet med all gä arbetslösa. Jagfrågar kort och gott: Borde det inte, med anledning av denna situation, ivarenda kommun ute i landet finnas beredskapsnämnder så att man relativt snabbtkunde sälla ungdomen i arbete när del kommer en lågkonjunktur som den vi nuupplever? Jag vill påpeka vad i också nämnde, att den häråtgärden - beredskapsarbeten för ungdomar med särskilda statsbidrag- bara är en av alla de åtgärder som måste sältas in för ungdomarna. Resultatetav en del av de föreslagna åtgärderna kan vi inte avläsa, eftersom riksdagenännu inte har fattat beslut. Men vi kan avläsa resultatet av en del, och det ärtillfredsställande. Dessutom vill Jag passa på tillfället att för den aktivitet förbundet har visal pädelta område. Det är naturligtvis nödvändigt att man ser till att kommunernahåller hög beredskap. De kommunala myndigheterna har nämligen redan ansvaret föralt sköta planeringen. I detta sammanhang har riksdagsmännen ett oerhörtansvar, , eftersom vi har riksdagsmän från alla regioner. Det ärgott och väl att bevaka dessa intressen i och jaga på mig - det ärhelt riktigt. Men lika viktigt är all ute i regionerna bevaka atl den kommunalaplaneringen ligger långt framme, i all synnerhet som riksdagsmännen normaltockså är kommunala förtroendemän. Jag tror all vi får hjälpas åt atl jaga påute i kommunerna för alt beredskapen skall bli tillfredsställande. Vi harrapporter som lyder på att man i vissa kommuner är väl framme men att del iandra kommuner kunde vara mycket bättre.