prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — Ifråga om kommuner och landsting säger utskottet atl man vid ändringar iskattelagstiftningen undvikit att påverka kommunernas ekonomi. Om utskottettror atl regionalpolitik och konjunkturpolitik påverkas litet och pä ettkonstigt sätl av differentierade arbetsgivaravgifter - och det kan jag ta framflera exempel på - gäller delta i så mycket högre grad kommuner och landsting.Kommunernas ekonomi påverkas mest av den kommunala skatteutjämningen. Den är såkonstruerad atl kommuner norrut har fält en stark kompensation för sittgeografiska läge, kanske för stor enligt uppfattningen i många kommunersöderut, som vi hört utveckla. ändras den bilden ytterligarei samma riktning. Jag kan förstå i syn all kommunernasom helhet måsle hjälpas alt fä sitt stora utgiftsbehov täckt, men detta måsleske i ett helt annal sammanhang än det föreliggande. arbetar enkommunalekonomisk utredning med detta, och en nytillsatt utredning skall ocksåse över den kommunala skatleutjämningen. Jagtvivlar mycket starkt på att en ettårig sänkning av arbetsgivaravgiften i deberörda kommunerna kommer all få någon konjunktur- politisk effekt alls.Däremot medger jag utan vidare att dessa kommuner får ca 40 milj. kr. Men jag är inte säker på att alla dessa pengar hamnar hos de rättakommunerna. Det finns många fattiga kommuner utanför inre stödområdet.Skillnaden i skattekraft mellan en svag kommun söderut och en stark kommunnorrut kan vara 80 skattekronor per invånare. Det rör sig om en skalteutjämningvid skillnad, och jag ifrågasätter om den skillnaden verkligen berättigartill att ännu större skillnad skapas. Meddet sagda ber jag, herr talman, atl få yrka bifall till utskottets hemställan. Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det Inre stödområdet HerrOLSSON i (c) kort genmäle: Jag vill ge en eloge för att han står pall när det blåseroch tillstyrker propositionen. HerrWärnberg upprepar det i debatten tidigare fällda påståendet all det kanske blirfel kommuner som blir delaktiga av den sänkta arbetsgivaravgiften och att mansålunda i alltför stor utsträckning gynnar vissa kommuner i det inrestödområdet. Jag hävdar bestämt att det är fel att uttala sig på det sättet. Desom gör det bör studera förhållandena i det inre stödområdet ytterligare och seproblemet på . Men det är en diskussion som vi fär ta . Jagvill med detta inte påstå alt det inte i finns kommuner sombehöver en bättre ekonomi. Men det är fel att säga all man här gynnar det inrestödområdet i överkant. Den som påstår del känner inte till förhållandena där. Hen MUNDEBO (fp) kortgenmäle: Lät migberöra tvä avsnitt i inlägg. Närdel först gäller principfrågan om differentiering av avgifter gör snabb och hård bedömning av effekten av den tillfälliga minskningen avmomsen för drygt etl är sedan. Effekten var skadlig; det blev ingenomsältningshöjning, säger . Den uppfattningen får inte stöd irapporter från exempelvis eller ens i regeringenspropositioner om den ekonomiska politiken. Det blev ju en effeki påomsättningen och pä sysselsättningen. Del är självfallet svårt att avgöra hurmycket den ena eller den andra faktorn betydde, men alt såväl omsättningen somsysselsättningen förändrades kan vi avläsa i den ekonomiska statistiken. Närdet sedan gäller frågan om en differentiering av den allmännaarbetsgivaravgiften vill jag uttrycka förhoppningen attföretagsskaliebe-redningens ordförande inte ser pä frågan om enavgiftsdifferenliering med samma principiella fastlåslhet som skalteutskottetsordförande. Fö-retagsskalleberedningen skall pröva hela fråganförutsättningslöst och allsidigt. Går man till den prövningen med principielltfastlåsta ståndpunkter blir prövningen ganska meningslös. Låt mig sedan kommenteravad sade om statsmakterna Denallmänna arbetsgivara vgiften Inom det Inre stödområdet och den kommunalaekonomin. Detta finns även i skatleutskottets belänkande, där det heter: "Statsmakternahar undvikit att vid ändringar av beskattningsreglerna påverkakommunernas ekonomi." Såär del nog inte. Jag vill bara påminna om att när vi för ell par år sedaninförde beskattning av sjukförsäkringsförmånerna -då tillkom alltså nyaskatteregler - fick reglerna en utformning som gav en klar effeki päkommunernas ekonomi. Här tar staten hand om alla skatteinkomsterna ochkommunerna får alltså inte någonting. Siaten tjänar och kommunerna förlorar närmänniskor är sjuka. HenWÄRNBERG (s) kort genmäle: Det sista har Jag ingen anledning att polemisera mol. Vad som i dettafall blev resultatet hör liksom inte hil. Jagvill bara deklarera atl Jag har den principiella inställning som utskottetsmajoritet har. Men i företagsskatteberedningen måsle vi gå till verket utannågra som helst förutfattade meningar. Vi måste där behandla den här fråganulan atl ta hänsyn till alla uttalanden som gjorts. Utredningen skall varaförutsättningslös -den saken är klar. Arbetet bedrivs också i den andan. Däremotkan jag inte glädja med att säga att företags-skalteberedningenkommer alt vara färdig med sitt arbete i god lid under 1976.Företagsskatteberedningen har aldrig sagt att den kommer alt bli färdig medsitt arbete 1976, utan bara att utredningen kan väntas föreliggaunder . Man kan nog räkna med atl utredningen kommer atl framläggasförst av är 1976. Momssänkningens effekt pä sysselsättningen ärmycket svår att bedöma. Jag tror inte att man kan stå upp och klart säga alldet här var till nytta för sysselsättningen. Det kanske var det - det vill jaginte bestrida - men man kan inte påstå del med säkerhet. Sysselsättningen harnämligen varit hög både före och efter den liden. Hur myckel av de pengar vigav ut från statsverket genom att man skapade etl löpande underskott somhamnade i andra länders valutareserver vet vi inte mycket om. Vi gör det inte,eflersom importen också fick en fruktansvärd fart ungefär vid samma tidpunkt.Det är alltså myckel svårt atl säga om momssänkningen varit lycklig för sysselsättningen.Jag vill inte direkt ta avstånd från den möjligheten, men Jag vill ändå peka påalt vi fick ell stort, gapande häl i statens finanser. Det bör man göra klartför sig. Hen MUNDEBO (fp) kortgenmäle: Nej, det är inte möjligt alt exakt avgöra hur mycket den ena eller denandra faktorn betydde. Men vad vi kan konstatera är att såväl konsumtion somsysselsättning förändrades och att mycket talar för atlmomssänkningen var betydelsefull i del sammanhanget. Det var herrar Wärnbergoch som stod för de tvärsäkra omdömena. I det föregående inläggetmenade alt effekten var skadlig -en bedömning ulan några som helst reservationer. Jag är glad atl det senare inlägget förde in några reservationer. Jag hade varit gladare omherr ännu tydligare hade visat sig vara medveten om altmomssänkningen ändå var en bidragande faktor. Jag har inte försökt bedöma hurstor dess inverkan var utan har bara sagt att den var en bidragande faktorliksom alt jag tror all en nedsättning av arbetsgivaravgiften i del inrestödområdet kan bli betydelsefull för sysselsättningen inom dedelarna av landei. Närdel gäller statsmakterna och den kommunala ekonomin menade vidarealt exemplet från sjukförsäkringen inte hörde hil. Jo, del gör det, eftersomdet visar att skatteutskottets konstaterande atl statsmakterna har undvikit attpåverka den kommunala ekonomin inte är korrekt. Denallmänna arbetsgivara vgiften Inom det inre stödområdet Att jag begär ordet beror närmast pä atl Jag i någon mån villkomplettera vad som sagts både av och av . Jag varfrestad att kasta mig in i diskussionen om effekten av momssänkningen. Jagskall emellertid avstå frän det, dä Jag har fört den tidigare. Vi gjorde emellertiden iakttagelse, nämligen att den in-termiltenta momssänkningen ställde till rätl mycket av hamstringseffekleroch störningar iden reguljära handeln. Vihar aldrig sålt så många privatbilar någon enskild månad som vi gjordeseptember 1974, när varje försäljare kunde använda argumentet alt man skulleskynda sig att köpa medan momsen var sänkt. Jag är vittnesgill, eftersom Jagtalade med några lurade bilköpare. Försäljarna sade till sina kunder: Om duväntar med att köpa bilen, blir den . Men det var intressant att se vad som hände med samma vara. Vi har aldrigsålt så få bilar under någon oktober månad som var fallet 1974. Handeln medkapitalvaror försköts ganska kraftigt pä grund av momsförändringarna. Det varväl närmast på det området som dessa hade någon egentlig inverkan.Dagligvaruhandeln präglas däremot av andra inköpsvanor och en regelmässigkontinuerlig konsumtion, och där förekom följaktligen varken någon ökning ellernågon sänkning i handeln med smör, margarin, mjölk, bröd och potatis på grundav momsens sänkning. Jag skall inskränka mig till dessa synpunkter somkomplement till den momsdebatt som har förts. Låtmig sedan göra den iakttagelsen att en regeringsproposition sällan mötts med såmyckel av olust inom regeringspartiets egna led som just denna proposition. Såsärdeles överraskad över det är jag naturligtvis inte heller. Jag skall gärnaerkänna att det ligger åtskilligt av sanning i påstående atlgamle biskop historiska ord "härtill är Jag nödd och tvungen"i stor utsträckning är tillämpliga på finansministern i detla fall. Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet Beslutetom en tillfällig och partiell nedsättning av arbetsgivaravgiften fattades avvårriksdagen, och det har ju mer man har studerat frågan allt tydligareframgått atl det skedde på dåliga premisser. Del gick sä alt säga av bara farten,och pä opposilionshåll var man nog inte helt på det klara med verkningarna avbeslutet. Men så länge vi har en riksdag, där avgör vad som ärriksdagsopinionen och mening, var det för mig själv och regeringeninget annat att välja pä än att skriva den proposition som framlagts. Viddet tillfället fick man ju anledning atl sätta sig ned och fundera igenom bådekonsekvenserna av beslutet och huruvida förslagen egentligen var sakligtmotiverade eller inte. Vi hade väldiga besvärligheter med en konsekvens,nämligen att det i gränstrakterna mellan det inre och det yttre stödområdetfinns inte bara tandläkare utan även rörmokare, elekiriker och småföretagaresom arbetar med entreprenadverksamhet. Deras reguljära verksamhetsområde avgränsasinte av en imaginär kommungräns utan de har sina kunder pä båda sidor omgränsen. Då uppstod ju frågan: Flur skall man debitera dem som delvis arbetarinom och delvis utom stödområdet? Skall de föra en särskild dagsverkslista påvarje anställd och räkna efter hur många limmar varje anställd gör per är inomresp. utom det inre stödområdet och sedan redovisa antingen 2 96 eller 4 96 iarbetsgivaravgift för dessa arbetsprestationer? Omman skall vara verkligt korrekt och exakt i följsamheien skall man presenterariksdagen elt sådant förslag, som i all sin nakenhet avslöjar hur galetriksdagsbeslutet är. Följaktligenfick vi skriva en proposition innebärande all den som har sinmanlalsskrivningsori och sin huvudsakliga verksamhei inom stödområdet för helasin verksamhet blir debilerad med den lägre arbetsgivaravgiften medan den somär bosatt och mantalsskriven utanför stödområdet blir debiterad den högrearbetsgivaravgiften, oavsett alt båda kliver över gränsen och arbetar inomvarandras områden. Därmed har man naturligtvis rört till en del i denkonkurrensneutralitet som föreiagare med visst fog kan kräva. Detvar en av svårigheterna. har vi lagt fram etl förslag som innebär att manberoende pä var man huvudsakligen utfört sill arbete och var man ärmantalsskriven debiteras antingen den lägre eller den högre arbetsgivaravgiften.I sista hand får experterna i riksskatteverkel bry sina hjärnor med atl avgörahur debileringen skall utformas i de fall där arbetet bedrivs ungefär i likastor utsträckning pä vardera sidan om gränsen - 49 96 pä den ena och 51 96 påden andra eller 50 96 på vardera sidan. Så kan det emellertid bli när man skallomsätta dessa partiella medgivanden i praktiken. Atlvi undantog staten var, som sade, helt naturligt. Det har baraell redovisningstekniskt intresse. Min ståndpunkt att kommunerna skulleundanias inlogjag efter etl ganska nogsamt övervägande, där Jag ingåendestuderade den kommunala ekonomin inom och utom inre stödområdet. Jag blev självöverraskad över att så mycket hade hänt under de senasteåren, framför allt sedan vi förelade de senaste förslagen lill reglerför den kommunala skatleutjämningen. Vihar en medelskatlekraft här i riket som utslagen per invånare är . 59öre, räknat taxering. Högsta skattekraften i riket har Danderydskommun med . Därnäst kommer med 253, med 251, med243 och med . Sedan kommer med 236 och därefterÖvertorneå med . Man kan fortsätta vidare i den här intressantabolaniseringen, och man konstaterar då atl det inlg finns någon kommun iNorrbottens län som , tack vare den effektiva skalteutjämningen, har lägreskattekraft än . Medelskattekraften i riket är som sagt164:59. IVästerbotten, där man inte har precis samma region med den högsta gränsen föranpassningen av de statliga skattetilläggen, ligger talen litet lägre. Lägst iVästerbottens län är skattekraften . Del är också den lägstaskattekraften i i någon kommun och den lägsta skattekraften iVästernorrlands län i någon kommun. Vi haren skallekraft i som ligger på190 kr. och en skallekraft i som ligger pä , så man kan välgöra en jämförelse mellan dem och de sämsta kommunerna i ochVästerbotten samt i . ligger definitivt väsentligthögre än både och och även högre än rikets övriga kommuner, medundantag av, som jag här anförde, ett tiotal kommuner. Med bland detta tiotalfinns även ett par Norrbottenskommuner, av dem som ligger allra högst. Menvad som dessutom är synnerligen intressant när man botaniserar närmare i dettamaterial är alt man finner att vad som hänt under de senaste årens utvecklingär att en eftersläpning har ägt rum i södra och . Detta harnogsamt uppmärksammats bland dessa kommuner; del har gjorts specialutredningarinom , och detsamma har även gjorts inom Kommunförbundet.Man har presenterat mig dessa utredningar, och del var resultatet av dessa somblev avgörande för atl vi offentliggjorde direktiventill den nya kommunala skalteutjämningskommitté som är tillsatt samt redogjordeför de väsentliga inslagen i dessa direktiv och deras utformning. Intressanti detta sammanhang är - om jag går till ; jag skall vara artigmot och böria med det - alt del egentligen bara är en endakommun som kommer upp emot , men dock inte , som ärmedelskattekraften i riket, medan alla de andra kommunerna stannar pä. 156 kr.Där hamnar de genom att staten går in och fyller på med skattebidrag upp till95 96 av rikels medelskattekraft. I län är det också bara en enda kommunsom orkar upp till nivån för medelskatlekraften i hela riket; alla de övrigaligger på de där - med något undantag - tack vare att statenfyller pä upp till 95 96 av medelskattekraften i riket. Samma historia är det iBlekinge län, likaså i län och i , där praktiskttaget alla kommunerna håller sig strikt och lojalt till de , där dehamnar genom att staten fyller upp med bidrag Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det Inre stödområdet Denallmänna arbetsgivaravgiften inom del inre stödområdet lill avmedelskattekraften i riket. Delta har föranlett all jag i de nyaskaueuljämningsdirekliven särskill har understrukit alt någonting har hänt ochalt man följaktligen får vara uppmärksam på detta. Nuhar vi en latitud i skillnaden mellan vad siaten går in med för alt kompenserade sydsvenska och de mellansvenska kommunerna. Gränsen är avmedelskatlekraften i det lägsta fallet. Skatleuljämningsbidragen längst uppe inorr anpassas till 130 96 av medelskattekraften i riket. Denna latitud på 3596 lorde otvivelaktigt nu framstå som alltför hög. Jag är medveien om att detär dyrare att administrera kommunerna i glesbygden, där del blir dyrare atthålla varje medborgare med den erforderliga kommunala servicen än i meratätbefolkade bygder, och framför alll nalurliglvis i städerna, men Jag börjar tvivlapå att den här latituden på 35 96 är den riktiga. Jag säger därför i direktiventill skalteutjämningsutredningen: Del här är en fråga som ni nu får sätta erner och se närmare på utifrån dagens förhållanden. Dessuiom har Jagunderstrukit att del inte bara är den grova, rent geografiska indelningen sombör vara avgörande, utan att man också måste ta hänsyn tillbefolkningssituationen och lill om det finns elt starkt inslag av folkpensionäreroch ett lågt inslag av produktiva, aktiva skattebetalare. Det blir således enmera individuell prövning och inte den grova uppdelningen i regioner, även omJag givelvis samiidigi har varit angelägen om all understryka atl man inte fårge sig in i detaljer och pelitesser. Dennasynpunkt låg följaktligen i bakgrunden när Jag gjorde undantaget iproposilionen även för kommunerna. Jag fann det inte motiverat att med deneffekt som skatleutjämningen har , och med - vågar jag nog säga - den rättmissgynnade ställning som kommunerna i och delar av mellerstaSverige har, yllerligare accentuera den dåliga harmoni som härvidlagföreligger. Allla in kommunerna i inre stödområdet och lindra skattebördan för dem med etl parprocent av arbetsgivaravgiften är, som jag ser del, en utveckling åt fel håll.Det betyder självfallet inte att jag sätter ut armbågarna molNorrlandskommunerna, men man bör ju se hela det kommunala kollektivet från såobjektiva och sä rättvisa utgångspunkter som del finns möjligheter till. Dethar anförts i debatten här att denna lättnad för kommunerna skulle kunna geflera arbetstillfällen. Jag tror emellertid inte på detta. Jag tror detegentligen inte heller när del är fråga om den privata verksamheten. , somär den största arbetsgivaren inom det inre stödområdet, har aldrig haft sådåliga affärer och så dålig vinst alt företagel inte kunnal anställa folk närdetta varit befogat med hänsyn lill efterfrågan på dess produkter; tvärtom harbolaget lidigare inlevererat vinstmedel till statskassan - numera skerdet som bekant i form av koncernbidrag till . Där får manföljaktligen inte någon effekt med en föreslagen förändring ellerliberalisering. Del flnns också andra exempel: Jag tror inte att L M Ericssonsi anställningspolitik påverkas av det här medgivandet och inte helleratt anställningspolitik Jag skulle ocksåkunna nämna en del andra företag. Jagtror inte heller de små företagen gör det - och det med en argumentation somjag tycker redovisade myckel utförligt. Och det är nog ännusvårare atl tänka sig all kommunerna skulle nämnvärt påverkas av en sådanlättnad vid sin personalanställning. Kommunerna fär Ju alltid räkna med att omde anställer folk, så är det en fast anställning på den kommunala löneplanen,med kommunala åtaganden för tjänslepensioneringen och sociala förmåner; mananställer i kommunerna inte folk tillfälligt under bara ell år, med dekonsekvenser som varje ansvarsmedveten församling måste vinnlägga sigom vid bedömningen, om man skall öka den reguljära arbetsstyrkan i kommuneneller inte. Jag tror att det är ren nullitei, om man inbillar sig altkommunerna skulle anställa flera fasta kommunalarbetare eller sjuksystrar ellervårdbiträden eller vad det än kan gälla för personaluppsättning inom denkommunala kompetensen. Somherr sade i sitt senaste inlägg har den här frågan omarbetsgivaravgiften ändå ett samband med de sistlidna lönerörelserna. Det harvarit fråga om atl växla löner och arbetsgivaravgifter. Om man skall varasakligt korrekt, är del inte heller riktigt au justera det sammanhanget, somgäller för landets alla kommuner, bara för en del av dem, genom etl sådant härspeciellt och partiellt beslut. Nuhar vi tillsatt den nya utredningen om den kommunala skalleutjämningen medstatsrådet som ordförande och med politisk representation frånalla partier, och den får i uppdrag all se över de skevheter som f n. finns.Här har också nämnts att vi skall fundera närmare på hurregionalpolitiken skall utformas. Jag tycker följaktligen, herr lalman, alt derent sakliga övervägandena lalar för att man nöjer sig med regeringsförslagetsutformning och avstår från att göra den här operationen för kommunerna inom detinre stödområdet. Den passar nämligen inte ihop med en objekiiv, allmän ochrätlinjig syn på statens förhållande kontra kommunerna i riket i allmänhet. Denallmänna arbetsgivaravgiften inom del inre stödområdet Hen i (c): När finansministern nu går in i debatten tar han upp större delen avsilt anförande med att förklara hur skatteuljämningssyslemet har verkathittills. Han gör också rakt på stubben elt ganska sensationellt uttalande,nämligen alt 135 96 av skatieunderiaget i övre är för högt! Låloss ändå först titta pä siffrorna, lål dem som har utredningsuppdraget studeradem närmare! Det här är väldigt viktiga frågor, inte minst för oss i Norrland.Jag kan inte inse att man bör ta snabba bedömningar av hurskaiteutjämningssystemet har verkat lill intäkt för ett beslut om alt avslåfrån all sänka arbetsgivaravgiften i del inre stödområdet. Enligl niin mening finnsdel inga skäl lill all göra så, för vi har alldeles för däligl underiag för attnu kunna säga att det utgår för högt skatte-uljämningsbidrag till , iall synnerhet lill de översta delarna Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet Detfordras att vi studerar förhållandena litet grann. Jag skulle också rakt påstubben kunna säga alt vi har väldigt mycket ogjort när del gäller kommunernasservice och näringslivets utbyggnad i de här områdena. Titta pågenomsnittsinkomsten t. ex., titta på den kommunala standarden för människorna!Det är ju inte fråga om vad man har för skattekraft per invånare, ulan det är frågaom hur man för de pengar man fär in kan ordna en tillräcklig service för siltsamhälle. Grundkosinaderna för samhällsservicen blir Ju betydligt högre i deområden där det är glest mellan människorna, där det är länga avstånd, där detär kallt och där man har många traditionella besväriigheter. Där har t. ex.inte skett tillräcklig industrialisering som så alt säga är någonting alt sättai bollen när man skall bygga ul näringslivet och lägga en god grund förekonomin. Man fär alltså kämpa vidare för alt få den industriservice - deninfrastruktur, som man kallar del - som gör klimatet någoriunda tjänligt föratl starta företag osv. Därför är del fel att angripa problemet på det härsättet som finansministern gjorde i sitt anförande. Vadgäller effekten kan vi "tro" på båda sidor. Finansministern tror inteatt en sänkning av arbetsgivaravgiften får någon effekt, många tror å andrasidan all den kan ha sin effekt. Se på kommunerna - vad är del som ärreglerbart där när man gör upp en budget? Jo, i hög grad är detpersonalkostnaderna. Man kan anställa fiera eller man måsle knappa in.Personalkostnaderna är den dryga delen i budgeten. Den delen blir givetvisåtstramad i etl läge där man har mindre pengar att röra sig med. mer för , är jag säker pä att det kommer att ge effekimera pä sysselsättningen än på någonting annat. Jag är alltså alldelesövertygad om alt värt förslag får sin största effekt jusl pä sysselsättningen. Hen MUNDEBO (fp): Finansministernbekräftade att när propositionen skrevs kände han med en viss inlevelse igenbiskopen situation. Emellertid har många av de åtgärder somfinansministern känt sig nödd och tvungen lill visat sig vara bra för svenskekonomi. Baranågra ord till om momssänkningen! När man började diskulera den kallades denomöjlig och olämplig, och också använde en del kritiskaformuleringar. Jag vill citera ett par rader ur finansplanen , därfinansministern själv inför regeringssammanträdet , och någradagar senare alltså inför kammaren, erinrar om den sänkning av mervärdeskattenmed som skedde 1974 ochfortsätter med följande ord: "Effektenav stimulanspolitiken blev tydlig för den privata konsumtionen. För helåret1974 har beräknats en ökning av den privata konsumtionen med 4,5 96. 1973 varökningstakten knappt 2 96." Några sidor längre fram erinrarfinansministern om sysselsättnings- effekterna och säger allvi "kunnal notera den högsta sysselsättning vi någonsinhaft". Ifinansplanen finns det alltså klart utsagt att momssänkningen hade en effeki päkonsumtionen och därmed också sysselsättningen.