prot · FY0958 · 1975-12-31 00:00:00 — Liksom utskottet vill jag här understryka vikten av all ul vecklingen pä området föfis med uppmärksamhet så all, om behov därav visar sig föreligga, förslag till erforderlig lagstiftning utan dröjsmål kan föreläggas . Del har ju ocksä upprepade gånger betonal här . 3 protokoll 1975. Ulskottethar vidare poängterat att enligt säkerhels-skyddskungörelsenhar viss skyldighet all föfia ulvecklingen inom den del av del tekniska områdetsom omfattar bl. a. fiudälergivningsapparaler. Härutövervill jag bara tillägga alt jag förutsätter att rikspolisstyrelsensuppmärksamhet ägnas åt förekomsten av inlegrilelsfarlig avlyssningsapparaturoch all styrelsen lar initiativ till de ylleriigare åtgärder som kan visa signödvändiga för att inlegritelsangrepp skall kunna motverkas. Jag har inle någol särskilt yrkande utan hemställer om bifall lillutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrPettersson i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion; Densom vill alt kammaren bifaller jusiilieulskottels hemställan i betänkandet nr12 punklen 3 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledan-iöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Dennaomröstning gav föfiande resultat: Ja- 296 Nej - 19 §12 Ändring i konkurslagen betänkande nr 12 med anledning av propositionen 1975:6 omändring i konkurslagen (1921:225) m. m., jämte motioner. Ipropositionen 1975:6 hade regeringen () efter all ha hörtlagrådet föreslagit all anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i konkurslagen(1921:225), 2. lag om ändring i . 3. lag om ändring ilagen (1915:218) om avtal och andra rätlshand- Nr 58 lingarpå förmögenhetsrättens område. 4. lag om ändring ilagen (1914:45) om kommission, handelsagenlur lA anril 1975 1. lag om ändring i lagen(1927:77) om försäkringsavtal. 2. lag om ändring i lagen(1936:81) om skuldebrev, lagen 1. lag om ändring i lagen (1944:705) omaktiebolag, 1. lag om ändring i lagen(1948:433) om försäkringsrörelse, 2. lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse, 1. lag om ändring i lagen(1970:596) om förenklad akliehanlering, 2. lag om ändring i ackordslagen(1970:847) saml 3. lag om ändring iakliefondslagen (1974:931). Belräffande propositionens huvudsakliga innehållanfördes bl. a. följande; "Ipropositionen läggs fram förslag till en partiell revision av konkurslagen.Förslaget utgör en etapp i det fortgående arbetet pä en översyn avkonkurslagsliftningen. Det är i synnerhet den materiella konkursrällen somgenom förslaget omgestaltas. hör i första hand frågor om förutsättningarför konkurs (konkursgrunderna) saml frågor om gäldenärens förlust av rädighelenöver sin egendom, vilken egendom som ingår i konkurs saml återvinning lillkonkursbo. Reformen omfattar i denna del också vissa frågor om kvittning underkonkurs och om solidariska skuldförhållanden. Utöver den materiellakonkursrällen föreslås i propositionen ocksä förfarandet i det inledandeskedet av konkurs ändrat i vissa hänseenden. Förslaget beträffande återvinning innebärenavsevärd vidgning av möjligheterna att få sådana transaktioner som gäldenärhar företagit före konkursutbroilet all bli overksamma gentemot konkursboet.Utvidgningen åstadkoms bl. a. genom en ulmönstring av vissa svårbevisade subjektivarekvisit och genom en allmän förlängning av återvinningsfristerna, dvs. detidrymder före konkursurbrotlet inom vilka en transaktion skall ha företagitsför att vara ätervinningsbar. Reglerna gäller gåvor, betalningar och andrarättshandlingar. Devidgade möj ligheterna lillålervinning träffar i särskilt hög grad sådanapersoner som kan betecknas som närstående till gäldenären. Kretsen avnärstående har gjorts relativt vid. När gäldenären är näringsidkare ellerjuridisk person skall till närslåendekretsen räknas vissa personer som harfaktisk eller ekonomisk gemenskap med gäldenären. För närstående skallföriängda älervinningsfrister gälla. Bland de många nyheterna i fråga omåtervinning märks vidare att jämkning av återvinnings-svarandens skyldigheterskall kunna ske när synnerliga skäl föreligger. En annan nyhet är att betalningav skatter och famifierättsliga underhållsbidrag normalt skall vara undantagenfrän återvinning." Iregeringens förslag till lag om ändring i konkurslagen hade 29 a § 35 andra stycket 3, föfiandelydelse: "Som närstående lillnäringsidkare eller juridisk person anses vidare 3. den som genom en ledande ställning harenbestämmande inflytande över verksamhet som näringsidkaren eller den juridiskapersonen bedriver 1 detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1975:1823 av hen ()saml 1975:1824av (), vari yrkats att beslutade anhålla hosregeringen om att 29 a S andra siycket 3. förslaget till lag om ändring ikonkurslagen skulle utgå. 1. belräffandenärslåendekretsen all med avslag på molionen 1975:1824 skulle anta 29 a ij i det i propositionen 1975:6 framlagda för slaget lill lag om ändring i konkurslagen, 4. beträffande ränta vidåtervinning alt med avslag på molionen 1975:1823, yrkandet 1, skulleanta 39 a S i ovannämnda lagförslag, 5. all - med förklaringatt propositionen i denna del inte kunnat oförändrad godtas - skulle antapunklen 3 i övergångsbestämmelserna med av utskottet föreslagen lydelse, 6. all skulle antaförslaget till lag om ändring i konkurslagen i de delar som ej omfattades avhemställan under punklerna 1-3, 7. all skulle anta de avregeringen framlagda, med 2-12 betecknade lagförslagen, 8. att motionen 1975:1823, i vadden ej omfattades av vad utskottet anfört och hemställt, inte föranledde någonriksdagens vidare åtgärd. Reservalion hade avgivits beträffandenärslåendekretsen av herrar () och () som ansett allutskottet under 1 bort hemställa all - med förklaring all del iproposiiionen 1975:6 framlagda förslaget till konkurslag inle kunnai ioförändrat skick antas - med bifall lill molionen 1975:1824 skulle anta 29 a i;i förslaget med av reservanterna föreslagen lydelse. Tillbetänkandet hade fogals ell särskilt yttrande beträffande närslåendekretsen avherrar Svanslröm, Böfiesson i , och i samtfru (samtliga c). HenWINBERG (m); Del betänkande som kammaren nu behandlar gäller ändrade regler ikonkurslagen. Det är framförallt närdel gäller den materiella konkursrällen somändringar föreslås. Del gäller ändrade regler belräffande konkursgrunderna,gäldenärens rådighet över egendomen i samband med konkurs och återvinning lillkonkursbo. Utskottet är enigt utombelräffande en fråga, och den gäller ålervin- Ifråga om älervinningsreglerna innebär föreliggande förslag altlill-lämpningsområdet för dessa vidgas väsentligt. Det gäller framför allt dendel av älervinningsreglerna som berör kretsen "närstående". Förslagetinnebär att man i konkurslagen inför en hell ny paragraf 29 a 5;, som reglerarde skärpta ätervinningsbestämmelser som skall lillämpas i frågan om egendom soms. k. närstående innehar. Till begreppet närstående hänförs nu en ny grupp,nämligen företagsledare som endasl har s. k, faktisk gemenskap med företagel ifråga, dvs. Det är alltså företagsledare som inle har någotekonomiskt intresse i företaget. HerrLidgard och jag har i en reservalion ansett att man här går väl långt. Omförslaget i den delen bifalles kan del komma att medföra svårigheter förförelag, som i och för sig kan ha vissa ekonomiska problem och som behöveranställa en person utifrån för all reda upp silualionen. Del kan då bliaktuellt all denna person fär en lön, som senare anses ha varit så hög allåtervinningsregeln skall lillämpas. Vi lycker att del är att gä för långt. Mångaremissinstanser har gäll emot denna regel. Såvitt jag vet har inga missbrukgivit anledning lill att införa den. Därför, herr lalman, yrkar jag bifall tillreservationen.- Hen (): Som redan har påpekats av innefattar behandlingen ilagulskoliets betänkande nr 12 en proposilion, som kan betraktas som en förstaetapp pä vägen mol en ny konkurslag. Propositionen omfattar i första hand denmateriella konkursrätten. hör, som redan har sagts, konkursgrunderna,gäldenärens rädighel över sin egendom, s. k. legitimation, återvinning lillkonkursbo, kvittning under konkurs, solidariska skuldförhållanden liksomändringar i förfarandet i det inledande skedet av en konkurs. Närdel gäller en hel del av dessa saker, t. ex. konkursgrunderna, gäldenärenslegitimation och del inledande förfarandet, innehåller de föreslagna reglernaendasl relativt begränsade nyheter. Belräffande återvinning till konkursbo ochkvittning under konkurs är förslagen däremot mer genomgripande. Proposiiionenbygger på lagberedningens avgivna belänkande Ulökningsräll X. Förslagettill lagändringar har även behandlats av lagrådet, som har påpekat all delösningar som förslaget innehåller är väl genomtänkta och alt del även iredaktionellt avseende fyller högt ställda anspråk. Lagrådet tilläggeremellertid att av rällsmaleriens beskaffenhet föfier alt innebörden av lagbestämmelseri ämnet inte alltid är sä lätt att uppfatta. Det kan försvara den relativtomfattande skrivning som lagutskottet i detta sammanhang har presterat. Beträffandekonkursgrunderna är del en ganska viklig principiell nyhet att gäldenären inlelängre skall ha någon ovillkorlig rätt att bli försatt i konkurs. Vi delar nogdepartementschefens uppfattning sådan den av- speglas i propositionen,nämligen all en sådan ovillkorlig räll all försälta sig själv i konkurs intelängre kan anses rimlig. Icentermolionen 1823 har påpekats en del saker, som jag villuppehålla mig vid. Där sägs att en felaktig skönstaxering kan komma altinnebära all etl företag krävs på en kvarskatl, som kan medföra en försämradlikviditet. Med anledning av motionen uttalar utskottet: "mening bör därför viss försiktighet iakttas vid prövningen avhuruvida skatteskuld, som har uppkommit vid skönstaxering, skall anses som enklar skuld. Kan gäldenären i konkursärendel göra sannolikt att skönslaxeringenär oriklig bör skaltefordringen inle läggas till grund för ett beslut omgäldenärens försällande i konkurs." Med denna skrivning, framhållerlagutskottet, får syftet med yrkandet 3 i motionen 1823 anses ha blivittillgodosett. Imolionen 1823 framhålles del vidare som ett problem att i lagtexten finna enformulering som gör klar skillnad mellan den typ av småfö-relagsledare somgjort normala risktaganden och misslyckats och den typ av företagsledare somgenom ekonomiska konstgrepp av skilda slag försätter sig i konkurs för altdärigenom undandra sig skyldigheter mol borgenär eller mot samhället och somdärför inte bör undantas från närslåendekretsen. har ingåendebehandlal de synpunkter som framförts i motionen men har stannat för all medinstämmande i propositionens syfte särskilt uppmärksamma det förhållandet sommotionärerna själva har påpekat, nämligen svårigheterna att i lagtexten införade här värderingsgrunderna. Men vi hyser förhoppningen alt det vid den kommandelagtillämpningen ändå skall vara möjligt att finna en lämplig avvägning. ReservantenWinberg har här talat om att närslåendekretsen blivit väsentligt utvidgad ochbl. a. innefattar den som har endasl faktisk gemenskap med arbetsgivare.Utskottet vill i sin skrivning betona alt propositionens förslag i denna delinnebär en väsentlig utvidgning. Liksom ocksä har gjort,framhåller vi att åtskilliga remissinstanser har anfört kritiska synpunkter ochatt den kritiken åiminstone i förstone kan synas ha en betydande tyngd. Riskenför alt personer utan ekonomiska intressen i företagel skall företaåtervinningsgrundande transaktioner torde dock, anser vi, inte vara sä stor.Därför delar utskollet departementschefens uppfattning att de farhågor somframförts om att den föreslagna bestämmelsen kommer alt minska möjligheten alltillsätta kvalificerade förelagsledare torde vara överdrivna. Centerpartietsledamöter i lagutskottet har dock framfört några synpunkter i etl särskiltyttrande. Vi har respekt för svårigheten alt i vissa lägen rekrytera ochbehålla de personer i ledande slällning som avses i del här sammanhangei, omell förelag har råkat in i en ekonomiskt svär situation. Vi vill ändå inlemotsätta oss den lösning som departementschefen föreslagit i 29 a i:; p. 4,men vi har varit angelägna understryka "all paragrafen måste få engenerös tillämpning i de fall det inte är uppenbart, alt vederbörande sökt 'skosig' pä andra borgenärers Viskriver vidare; "I här ifrågavarande fall synes bl. a. särskilt börabeaktas, huruvida aktuell lön överenskommits redan vid anställ-ningslillfälleleller om ändring (utöver avtalsenliga generella tillägg) skett underålervinningstiden." Vi anser oss således för vår del kunna instämma i deallmänna bedömningar som utskottets majoritet har gjort på den här punkten. Slutligengäller del en fråga om ränta på del belopp som kan anföras för återvinning.Utskottet har enhälligt föreslagit att denna fråga bör bli föremål förövervägande i samband med alt genom proposition fär förslag lill enny räntelag. Med det anförda ber jag att fä yrka bifall lill lagutskottetshemställan i beiänkandel nr 12. HenWINBERG (m) kort genmäle; Herrlalman!Om jag uppfattade utskottets värderade ordförande riktigt, framhöll han attrisken för att den kategori som avses i tredje punklen skulle företaätervinningsgrundande transaktioner inte var så slor. Därför menade utskottetsordförande att den här bestämmelsen inte var sä farlig, utan att man kunde taden. Jag skulle vilja vända på resonemanget och säga, att eftersom risken inteär speciellt stor och eftersom det såvitt jag kan se inle heller föreliggernågot avsevärt behov av de här reglerna, är det bältre alt vara ulan. Jaghänvisar då än en gång till vad etl flertal remissinstanser påpekat, nämligende svårigheter som kan uppstå när man skall besätta poster som förelagsledare iaktuella företag. Det är också svårt att i efterhand bedöma vad som verkligenhar varit en uppenbart oskälig lön. Slutligen vill jag, herr talman, erinra om att närlagberedningen föreslog dessa regler, anförde man inle några som helsl sakskäl,ulan man hänvisade bara till ell i och för sig viktigt önskemål om nordiskrättslikhet. Men med hänsyn till all del lagförslag som ligger påriksdagens bord på väsentliga punkter skifier sig från motsvarande norska ochdanska förslag finns det ingen anledning alt jusl på denna punkt åberopa önskemåletom nordisk rättslikhet. () kortgenmäle; Det är klart att man kan resonera så som , men vi menar altäven om farhågorna i della sammanhang är överdrivna, kan del ändå vara skäl attha den här möjligheten kvar, för att på ett mera effektivt säll förhindra de fämen upprörande fall av missbruk som vi bedömer kan förekomma. Principenom nordisk rättslikhet flnner jag inte heller vara hell bärande i dellasammanhang. Jag vidhåller således förslaget om bifall lill lagutskottetshemställan i dess belänkande nr 12. Hen i (c); Jag vill bara anföra några ord i anslutning till behandlingen avföreliggande utskottsbetänkande. Somframhålles i propositionen 6 är det fråga om en partiell revision av gällandekonkurslag. Del förslag som nu kommer all la ställning till utgör enförsta etapp i det fortsalla arbelel på en översyn av konkurslagsliftningen. Avden anledningen kan man förvänta sig all inom en inte alltföravlägsen framtid får ta ställning till frågor som rör fortsatt reformering avkonkurslagen. Och kommer jag till den egentliga anledningen till alt jaghar begärt ordel. Det rör frågor som jag önskar alt man skall ta upp i delfortsatta reformarbetet. Del gäller möjligheterna till förenklingar i deladministrativa konkursförfarandel ulan all därmed kravel på nödvändig kontrolloch granskning åsidosattes. Jag tänker närmast pä de alltför kostsamma konkursutredningarna.Arvoden till dem som handhar konkurser är oftast av den storleksordningen allutdelningen lill prioriterade och i vafie fall oprioriterade borgenärer blirringa. I de allra flesta fall fär de ingen utdelning alls. Jagmedger gärna att del föreligger svårigheter för tingsrätten alt kontrolleraarvodenas storiek i förhållande till arbetets omfattning etc. Jagtalar säkerligen pä många konkursborgenärers vägnar när jag uttalar en önskanom att man i det forlsalla reformarbetet även skall uppmärksamma frågorrörande förenkling av det administrativa förfarandet vid handläggning avkonkursärenden i syfte att nedbringa kostnaderna ulan att därmed behöva geavkall pä kravel om kontroll. Meddet sagda, herr lalman, ber jag all få yrka bifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarLidgard och , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller lagulskoliets hemställan i betänkandet nr 12punklen 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av herrar och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja proposiiionen. räkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resullal: Ja- 262 Nej - 47 Kammarenbiföll vad utskollet i dessa punkter hemställt. Anslagtill högre utbildning och forskning Nr 13 med anledning avmotion angående postverkels skadeständsskyldighet vid försening avpostförsändelse Nr 12 med anledning avmoiioner om sjukpenningförmåner för intagen på fängvårdsanstalt ochför ungdomsvärdskolelev i vissa fall Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §14 Anslag till högre utbildning och forskning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 9 medanledning av proposiiionen 1975:1 såvitt gäller anslag under åttondehuvudtiteln till högre utbildning och forskning jämte motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas belräffandesamtliga punkter i betänkandet. föfiande redovisas endasl de punkter, vid vilka under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Punklen2 (Humanistiska fakulteterna m. m.; Avlöningar lill lärarpersonal m. fl.anslag) Regeringenhade i propositionen 1975:1 bilaga 10 () dels underrubriken frågor (s. 247-269) behandlal universitets- ochforskningsfrågor av allmän karaktär, dels under punkterna E 5-E 26 (s.275-318), E 46-E 49 (s. 347-354), E 59 (s. 366-367) och E 62 (s. 369-370)föreslagit att 3. bemyndiga regeringen allinrätta ordinarie och extra ordinarie professurer i enlighet med vad somförordals i propositionen 1975:1 bilaga 10 under punklerna E 5, E 7, , E 13,E 22 och E47, 4. bemyndiga regeringen att ändrabenämningen respektive benäm- Anslagtill högre utbildning och forskning ningen och inriktningen avprofessurer i enlighet med vad som förordals i propositionen 1975:1 bilaga 10under punkterna E 5, E 7, E 13 och E 15, 1. bemyndiga regeringen all ändrainriktningen av professurer i enlighet med vad som förordals i propositionen1975:1 bilaga 10 under punkterna E 20 och E 22, 2. lill Humanistiska fakulteternam. m.: Avlöningar lill lärarpersonal för /76 anvisa ellförslagsanslag av . (punkten E 5), 3. till Humanistiska fakulteternam.m. : Driftkostnader för /76 anvisa ett reservationsanslag av . (punkten E 6), 4. lill Teologiska fakulteterna:Avlöningar till lärarpersonal för /76 anvisa ell förslagsanslagav . (punklen E 7), 5. till Teologiska fakulteterna:Driftkostnader för /76 anvisa etl reservationsanslag av . (punklen E 8), 6. lill Juridiska fakulteterna:Avlöningar lill lärarpersonal för /76 anvisa ell förslagsanslagav . (punkten E 9), 7. lill Juridiska fakulteterna:Driftkostnader för /76 anvisa elt reservationsanslag av . (punklen E 10), 1. till Samhällsvetenskapliga fakulteternam. m.; Avlöningar till lärarpersonal för /76 anvisa ellförslagsanslag av . (punklen E 11), 2. lill Samhällsvetenskapligafakulteterna m.m.: Driftkostnader för /76 anvisa ettreservationsanslag av . (punklen E 12), 3. lill Medicinska fakulteterna m.m.: Avlöningar lill lärarpersonal för /76 anvisa ellförslagsanslag av . (punklen E 13), 4. till Medicinska fakulteterna m.m.: Driftkostnader för /76 anvisa ett reservationsanslag av . (punklen E 14), 5. lill Odontologiska fakulteternam. m.: Avlöningar lill lärarpersonal för /76 anvisa etlförslagsanslag av . (punklen E 15), 6. till Odonlologiska fakulteternam. m.; Driftkostnader för /76 anvisa elt reservationsanslag av18 . (punklen E 16), 7. till Odonlologiska fakulteternam. m.: Vissa landvärdskoslnader för /76 anvisa etlförslagsanslag av . (punkten E 17), 8. lill m.m.: Avlöningar lill lärarpersonal för /76 anvisa eltförslagsanslag av . (punklen E 18), 9. till Farmaceuliska fakultetenm. m.; Driftkostnader för /76 anvisa etl reservationsanslag av . (punkten E 19), 10.tillMalemalisk-naturvelenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar lill lärarpersonalför /76 anvisa ett förslagsanslag av (punkten20), 1. tillMatematisk-nalurvetenskapliga fakulteterna m. m.: Driftkostnader för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . (punklen E 21), 2. till Tekniska fakulteterna m.m.; Avlöningar lill lärarpersonal för /76 anvisa eltförslagsanslag av , varav . att avräknas mol automobilskattemedlen(punkten E 22), 3. lill Tekniska fakulteterna m.m.; Driftkostnader för /76 anvisa etl reservationsanslag av . (punklen E 23), 4. till Teknisk saml vissmedicinsk och malemalisk-naturvelenskap-lig utbildning och forskning m. m. iGöteborg och för /76 anvisa ell reservationsanslag av133 , varav . alt avräknas mol automobilskattemedlen(punklen E 24), 5. lill Grundläggande humanistisk,samhällsvetenskaplig och male-matisk-naturvetenskaplig utbildning i Linköpingför /76 anvisa ell förslagsanslag av . (punklen E25), 6. lill Decentraliseraduniversitetsutbildning m. m. för /76 anvisa ettreservationsanslag av . (punkten E 26), 7. till Medicinsk forskning /76 anvisa etl reservationsanslag av . (punklenE46), 8. lill Humanistisk forskning /76 anvisa ett reservationsanslag av . (punktenE47), 9. lill Samhällsforskning /76 anvisa ell reservationsanslag av . (punklen E48), 10.lillNaturvetenskaplig forskning för /76 anvisa ettreservationsanslag av . (punklen E 49), 11.tillBidrag till Konung för /76 anvisaetl anslag av . (punklen E 59), 12.lillBidrag lill mol cancer för /76 anvisa etlreservationsanslag av 3 000 000 (punklen E 62). Anslagtill högre utbildning och forskning 1della sammanhang hade behandlats delsde vid riksdag väckta motionerna 1974:741av m. fl. (s), vari hemställts att i skrivelse lill Kungl.Maj:l skulle framhålla vikten av alt en professur i ämnet den fasta jordensfysik inrättades vid , 1974:1384av m. fl. (s), vari hemslällls all hos Kungl.Maj;t begärde förslag om all inrätta en professur i konsumentekonomi, 1974:1393av i m.fl. (c). dels de vid 1975års väckta motionerna 1975:114 av herrOlsson i m.fl, (s), 1975:355 av herrBengtsson i (c) och (), 1975:517 av herrBergman i m. fl. (s, c, m, fp). Anslagtill högre utbildning och forskning 1975:526 av herrar () och (), (s), 1975:537 av iKristianstad (s), 1975:543 av hen Regnéll m.fl. (m, c), 1975:545av fröken m. fl. (c, m, fp), vari hemställts att hosregeringen begärde förslag till 1975/om inrättande av enprofessur i genelik vid , 1975:549av m. fl. (m), vari hemställts att bemyndigaderegeringen att inrätta en professur i tillämpad psykologi vid Lunds universitetden , 1975:552 av herrar () och Åkerfeldt (c), 1975:802 av m.fl. (fp), vari hemställts 1. all för budgetåret1975/76 anvisade 8 mifi. lill Stöd-och innovationsålgärder förgrundutbildningen inom filosofisk fakultet, 2. all för budgetåret1975/76 anvisade 3 milj. kr. för all garantera bredd i utbildningsutbudet viduniversitetet i , högskolan i saml universitetsfilialerna,