prot · FZ0936 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagtror alltså all det skulle vara fel om man drog den slutsatsen av deförhållanden som råder i vissa samhällen med allmän - samhällelig - äganderätttill produktionsmedlen, att denna fråga skulle vara av underordnad betydelse.Och faktiskt har man inte i något enda samhälle, där den privata äganderättenlill de dominerande produktionsmedlen är kvar, kunnal förverkliga ens sådanavikliga målsättningar på den ekonomiska politikens område som all upprätthållafull sysselsättning, au garantera ett varaktigt meningsfullt arbeie åt allamänniskor eller alt förhindra uppkomsten av en stark infialion. Ännu mindre harman kunnat genomföra arbetarrörelsens grundläggande värderingar om solidaritetoch gemenskap. Sålångt om det som anförde. var det väl inte meningen att viframför allt skulle diskutera förhållandena i andra länder. Annars kunde man juerinra om hur i en del socialistiska länder jusl den här tanken på arbetsbytehar slagit igenom. Man kunde erinra både om och om . Cubaär intressant framför allt ur den synpunkten au man där på ett myckelgenomgripande sätt har jusl tillämpat det som och vårtparti länge krävt, nämligen en varvad ulbildning, i vilken man från förstabörjan förenar teoretiska studier med praktiskt arbeie. Jag har själv underbesök på kunnat iaktta hur man redan i småskolans första klasser försökiatt systematiskt pä det sättet förena teori med praktik. Jag tror att del äretl oerhört intressant experiment som vi har all anledning att studera och somJag hoppas också kommer att efterföljas, eftersom en så stark organisation som Landsorganisationenär förespråkare för del i vårt land. IKina har vi kunnat studera hur man, under andra historiska former än dem viupplevt i vårt samhälle och som vi känner till, i stor skala försöki användaarbetsbyte som ett medel Jusl alt bryta hed hierarkier, mandarinvälde och ett.på dessa företeelser grundat länkande. Delfinns alltså åskådningsmaterial som vi myckel väl kunde dra in i debatten frånandra länder. tror jag emellertid det väsentliga är att studera möjlighetenatt i Just nu komma någon bit på vägen lill ell arbetsbyte, exempelvisi de former som har tagit upp och pläderat för i sin bok. Jaghar redan uttalat min tillfredsställelse över atl statsrådet ställt sigpositiv lill några av de förslag som jag förmedlade i min interpellation ochsom ju bygger på tankegångar i bok. Jag skulle emellertid varatacksam om statsrådet ville svara på min fråga huruvida det han här sagt om nypraxis i också kan tas som en antydan om att man i denstatliga förvaltningen i övrigt ämnar pröva samma praktik som Jag lycker skullevara föredömlig. Jag vill svara pä hans fråga, atl del gäller ingenspeciell praxis isolerad till , utan vad vi undersöker är omvi över hela det statliga området skall kunna ge yrkeserfarenhet en siörretyngd i meritvärdering vid nyanställningar, förfiyttningar och befordringar.Det är alltså ingenting som är begränsat till område, mendet är inom som ansvaret för personalarbetet ligger. Genomall ta upp en ideologisk dei av anförande kanske jag, herrtalman, har fört den här debatten något vilse. Jag tror dock inte alt vi är sålångt ifrån den huvudväg som diskussionen gäller. Men lål mig bara förklaravarför Jag tog upp Jusl frågan om det samhälleliga övertagandel aväganderätten till produktionsmedlen och gjorde vissa invändningar. Delavgörande var inte referensen till vissa socialistiska samhällen utan heltenkelt att Jag tror att både och Jag är helt övertygade om attenbart äganderäiisförändringarna inte löser alla problem. För vår del - och jagtalar då för den svenska socialdemokratin - är vi förvisso av den uppfattningenatl förändringar i äganderätten har mycket stor betydelse för hur värt samhällefungerar. Jagskall här inte gå in pä den historiska utveckling som lett fram lill vår nuvarandeinställning, där vi ser samhällsägandet bara som ett medel bland mänga andra.Jag vill bara säga atl när Jag reagerade mot en del av , så gjorde jag del därför all man alltför ofta, när man tar upppraktiska frågor, frän människor med socialistisk inställning möts avpåståendet att systemet i grunden måste förändras. Med det menas då atlförändringen skall ske genom samhällets övertagande av allt ägande. Men deltalet får då två reaktioner som effekt. Den ena är en känsla av djupgåendepessimism. Det lönar sig inte atl ta itu med de praktiska problemen; vi måstevänta på den stora, grundläggande förändringen. Den andra reaktionen ärsnarare en eufori, grundad på tron alt bara vi kan genomföra denna förändring,så har vi i ett slag löst alla problem. Nuär emellertid inte den typen av kommunist. Han argumenterarmyckel sällan på det sättet. Men detta inslag fanns ändå med i hans anförande.Och Jag har väldigt ofta fått föra diskussioner med hans meningsfränder - ochför all del även med andra - jusl från den utgångspunkten. Därför tyckte jagatt jag i detla sammanhang, då det ändå gäller de grundläggande värderingarnaoch förhållandena mellan människor, borde säga vad jag anfört, även om detkanske utvidgar debatten en aning överraskande för åhörarna. Omarbetsbyte för tjänstemän i statlig och JÖivaltnlng Hen (vpk): Jag skall bara helt kort beröra min inställning och inställningen idet parti som jag representerar när del gäller frågan om samhällsägandet. Omarbetsbyte för tjänstemän i statlig och Vihävdar fortfarande att förutsättningen för alt man skall kunna lösagrundläggande problem - exempelvis hur man skall kunna skapa varaktig fullsysselsättning, hell komma till rätta med inflationen och skapa en grundval förverklig lönearbetarmakt i företagen, är all samhället övertar de avgörandeproduktionsmedlen, dvs. de slora företagen, bankerna osv. Inte heller vi anseratt enbart samhällsägande är tillräckligt, men vi tror som sagt att del är ennödvändig förutsättning. Samhällsägandet måste alltid kombineras medlönearbetarmakt i företagen. Man måste hela liden föra en mycket hård kamp föratl förhindra uppkomsten av byråkratiska förhållanden som står i vägen för ettförverkligande av arbetarrörelsens grundläggande värderingar om solidaritet,gemenskap, frihet och broderskap. Mankan naturligtvis reagera pä olika sätl inför en långtgående kritik av detnuvarande ekonomiska systemet och dess följder. 1 motsats lill den erfarenheten atl insikten om nödvändigheten av en grundläggandeförändring av samhällssystemet och de stora möjligheter som en förändringskulle kunna skapa för människornas liv - något som jag försökte belysa medcitatet frän - inte leder till pessimism utan tvärtom lilloptimism. Jag skall inte förlänga den teoretiska, ideologiska delen av dennadebatt. Beträffandeden sakfråga som interpellationen gäller vill jag emellertid säga atl jag tror,liksom interpellanten och statsrådet , på nyttan av all människor skaffarsig erfarenhet av andra verksamhetsområden än det egna. Det kan bidra lill altöka förståelsen för medmänniskornas villkor, för deras motiveringar och derasönskemål. Men - det lönar sig naturiigtvis inte mycket att säga detta infördenna tomma kammare -jag tror också att det skulle vara särskilt nyttigt ochdessutom klädsamt om vi som arbetar i det här huset inbegrep oss själva i del därresonemanget. Viarbetar här i alldeles speciella former och i en rätt artificiell miljö men medför medborgarna i landet utomordentligt viktiga uppgifter. Därför irorjag alldet skulle vara nyttigt om vi då och dä kom ifrån denna artificella miljö ochvarvade vår ulbildning just som riksdagsledamöter. Några av oss har fått prövapå en sådan värvning. Jag tillhör dem. Även om del kan kännas förargligt ochsmärtsamt att vid ell val förlora sin plats i kammaren är det - del vill jagentydigt vittna om - utomordentligt nyttigt att fä vara utanför det här husetoch dess arbete och se hur samhället fungerar från en annanutsiktspunkt än riksdagsmannens, som också den förmedlar en något artificielloch glättad bild av samhället. Jagvet att det är svårt att realisera en sådan värvning. Ytterst fä vill välställa sin plats till förfogande för att gå ut i ett normalt arbetsliv ochdärmed riskera att inte komma tillbaka hil. Men jag säger som herr : Med litet godvilja borde det inte vara omöjligt att ordna elt slags värvning avriksdagsledamöternas ulbildning. Detkanske också skulle vara nyttigt för kanslihusets tjänstemän all då och dåkomma ut i förvaltningen, i produktivt arbeie på andra områden än där de sitteroch har suttit . Detta kanske gäller inte minst statsråden. Särskillnyttigt skulle det kunna vara för statsråden efter ett myckel långtregeringsinnehav. HenHERMANSSON (vpk): Jag kan instämma med i hans synpunkt att arbetsbyte bordevara förmånligt även för riksdagsledamöter. är del väl tänkbart att detlaskulle kunna komma lill stånd pä annat och mera frivilligt sätt än genom attvederbörande blir utslagen vid val. Man kan ju avsäga sig och återkomma efteren . Jag hoppas att inte uteslöt den möjligheten. Detskulle säkert vara nyttigt med ett arbetsbyte. Överhuvud laget irorjag det skulle vara nyttigt om man i del svenska samhälletkunde tillämpa sådana principeratt förtroendevalda, både riksdagsledamöter och- vågar jag säga del - partiledare, inte sitter alltför länge på de uppdrag somde en gång har råkat få. Jag skulle kunna säga mera om detta, men för att viinte alltför länge skall tvingas vistas i den artificiella miljön i det härhuset skall Jag nu sätta punkt. O777arbetsbyte för tjänstemän 1 statlig och föiyaltning Överläggningenvar härmed slutad. §5 Föredrogs och hänvisades 1975/76:149-166 tillskatteutskottet § 6 Föredrogs menbordlades äter skatteutskottets betänkanden /76:18, 21 och 24utrikesutskottets betänkanden /76:4 och 5 uibildningsutskottets betänkanden1975/76:5, 15 och 16 § 7 Anmäldes och bordlades 1975/76:24 med anledningav propositionen 1975/76:55 om ändring i vallagen(1972:620) m. m. Jämte motioner 1975/76:25 med anledning av propositionen1975/76:23 om rösträttför invandrare Jämte motioner 1975/76:27 med anledning av propositionen1975/76:75 om ändring i lagen(1972:625) om statligt stöd till politiska partier 1975/76:29 med förslag tilloffentliggörande av protokoll som förts vid sammanträden inom stängdadörrar med kamrar 1975/76:19 med anledning av propositionen1975/76:16 om tillfällig nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften inomdet inre stödområdet jämte motioner 1975/76:6 med anledning av propositionen 1975/76:43om godkännande av konventionen om förblad mot ulveckling,framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen ochlox-invapen samt om deras förstöring 1975/76:14 med anledningav proposilionen 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 såvitt gäller försvarsdepartementetsverksamhetsområde 1975/76:15 med anledning av propositionen 1975/76:25 medförslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 såvitt gäller 1975/76:13 med anledning av motion om översyn avstatliga myndigheters sjuklönesystem m. m. 1975/76:16 med anledning av propositionen1975/76:45 om viss ändring i bestämmelserna om kostnadsfria och prisnedsallaläkemedel 1975/76:19 med anledningav motioner om de homosexuellas situation 1975/76:20 med anledning av moiionerom vissa abortfrågor 1975/76:22 med anledning av propositionen 1975/76:49 medförslag till lag om varningstext ochinnehållsdeklaration på lobaksvaror jämte moiioner1975/76:23 med anledning av propositionen 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 såvitt avser socialdepartementetsverksamhetsområde 1975/76:25 med anledning av propositionen 1975/76:69 medförslag till lag om ändring ibarnavårdslagen (1960:97) 1975/76:20 med anledningav propositionen 1975/76:35 om ändring i lagen(1971:139)omförsöksverksamhet i fråga om ordningen förvissa kyrkligaförrättningar 1975/76:21 med anledning av propositionen 1975/76:36 med förslagtill lagom andra allmänna gudstjänster än högmässa, m. m. 1975/76:23 med anledning avpropositionen 1975/76:38 om ändring i 1975/76:24 med anledning av propositionen1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1975/76 i vad avser kulturändamål m. m. 1975/76:25 med anledning av motion om granskningenav stiftsnämnds förvaltning av kyrklig jord 1975/76:10 med anledning av propositionen1975/76:73 om kultur- och fritidsverksamhet inom handelsfiollan jämte motion 1975/76:18 med anledning av motion omdjurskyddslagens bestämmelser rörande aga av djur 1975/76:19 med anledning av motioner om handeln medlevande djur och jakten pä småfåglar m. m. 1975/76:20 med anledning av motioner om åtgärderför förbättrat djurskydd m. m. 1975/76:21 med anledningav molion om kontrollen av hundaveln m. m. 1975/76:22med anledning av moiioner angående vissa fiskefrägor 1975/76:5 med anledning av propositionen 1975/76:33med förslag till lag om förvärv av hyresfastighet m. m. jämte motioner §8 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1975/76:73 avherr/?a/7«A:o,? (c)till herr försvarsministern om inventering av fornlämningarvid Remmene skjulfält: I vår motion nr 1975 gjorde vi bl. a. enframställning om "en sä långt möjligt fullständig utredning omfornlämningarna inom Remmene nuvarande och tilltänkta skjutfäit, däri ingåendeockså de fornlämningar som bortförts eller skadats under skjutfältetstid". Efterutskottsbehandlingen av sakärendel tillkom följande skrivning och beslut iriksdagen (FöU 1975:13): "Ulskoltel förutsätter att de fornlämningar somfinns inom området konserveras och vårdas enligt riksantikvarieämbetetsanvisningar." Nuhar ingalunda de militära myndighelerna beaktat eller respekterat deltariksdagens.beslut. Fornminnesinventeringen från riksantikvarieämbetethar icke blivit fullföljd. En mängd nya fornfynd har framkommit och anmältstill både landsantikvarien i och . Militären har vid sitt tillträde av skjutfälteluraktlåtit att efterkomma riksdagsbeslutet, och har ejfullföljt sin bevakningsuppgift. Medhänvisning till det anförda hemställer Jag om kammarens tillstånd att till herrförsvarsministern fä framställa följande fråga: Vilkaåtgärder tänker försvarsministern vidtaga för att beslut skall kunnafullföljas av såväl som militären? § 9 Kammaren åtskildes .