prot · FZ0961 · 1975-12-31 00:00:00 — lill marken skallförvandlas till dispositionsrätt. Mot en loml-räitsavgäld skall jord och skogbrukas av den enskilde som . Jagvill citera ell avsnitt direkl ur LO:s yttrande, eftersom Jag tycker att detlaär det allvarligaste socialiseringsförslag som framförts i vårl land pä dettaområde. I viss män är detla en sammanfattning av hela yttrandet: "Sominledningsvis framhållits anser LO atl man bör överväga ell syslem som helleliminerar markspekulation. Möjligheterna att komma till rätta med de negativaeffekterna av markvärdestegringarna är ytterst beroende av ägandeförhållandena.Det är LO:s uppfattning au problemen kan lösas på allvar först när samhälletäger marken och det privata fas-tighelsägandel endasl omfallar byggnader,växande skog, gröda och fasta anläggningar. Fråganorn samhällets övertagande av marken måste givetvis bli föremål förytterligare överväganden, men LO vill (örorda all della arbele bedrivs medsikte pä atl pröva följande lösning; Attöverfora marken i samhällelig ägo är en fråga om många politiska, ekonomiskaoch psykologiska aspekter. Det bör därför inle genomföras som elt tvångsvisövertagande av all mark ; överföringen bör skesuccessivt och ägandet ersätlas med etl tomträtts-system i samband med atlfastigheterna av andra skäl byter ägare. Samhällel bör alltså vid närmastkommande ägarskifte för varje fasiighei - della skall gälla även vid arv - lösain fastighetens markvärde. Ä-ganderätten till byggnader, växande skog, grödoroch lill fasta anläggningar pä marken samt lill marken i form avdispositionsrätt övergår däremol oförändrad lill den nye ägaren. Denav samhällel inlösta marken disponeras sedan med tomträtt av den som ägerbyggnaderna och andra värden på marken - dessa bör som ovan framhållitsoförändrat ägas med enskild äganderätt. För mark utan byggnader, skog ellerandra värden kan ingel pris uppställas eftersom priset blir knutettill byggnader o. d. Del blir som vid överlåtelsen av en hyreslägenhet utanpengar under eller över bordel. Ifall flera intressenter anmäler sig fårbeträffande Jordbruks- och skogsmark lantbruksnämnden och beträffande annanmark planmyndigheten fälla utslaget. Tomträitsavgäldenbör knylas till taxeringsvärdet, den kan exempelvis beräknas som genomsnittetav de senasle fem årens diskonto multiplicerat med markvärdet enligl gällandetaxering." som enligt LO skall förstatligas är alltså inte endast jordbruks- ochskogsmarker utan också tomtmarken vid alla villor och radhus. Den mark somenligt finansminister ullalande vid en valrörelse sedanskulle tillhöra "vårt folk". Vadär nu anledningen till atl dessa förslag framförs från LO-borgen? Är det avideologiska skäl? I enlighel med den socialistiska läran? Det är väl inleuteslutet all så är fallet. Men man undviker att använda dessa motiv, avfruktan för alt det skulle kunna bli en rekylverkan lör De motiv som åberopas är markvärdestegringarna och markspekulation. Deonormala markvärdestegringarna som förekommer pä många håll är av ondo. Denuppfallningen delar även jag. Dessa avarter är infiationen orsak lill. Och denmåste vi komma lill rälla med om vi över huvud taget skall kunna ha ellnäringsliv i vårt land -ett näringsliv som utgör grunden föratt vi kanske harväridens högsta levnadsstandard. Altmarken skall överföras i samhällets ägo strider hell mot centerpartietsgrundinställning om sambandet mellan ägande och brukande av mark. Det utgör eltdirekl hot mot rättstryggheten och den enskilda äganderätten. Villa- ochradhusägaren delar säkert den uppfattningen. De förslag som framförts frän LOfinns inte med i det program som fastställdes vid den socialdemokratiskapartikongressen i hösias. Men båda organisationerna framhåller ofta den närasamhörigheten - två grenar pä samma stam och med lika värderingar igrundläggande frågor. Och därför har jag bedömt alt så är fallet även i dennafråga. Genomdelta milt inlägg har jag velat rikta uppmärksamheten på en myckel vikiig frågai årets valrörelse. Del förefaller som om statsminister vill tona nedeller förbigå med tystnad de frågor som kan bli kontroversiella inför valet.Visst kan det väl förefalla storsvenskt vid besök i främmande land altsocialdemokraternas ordförande talar om en ny världsordning, men del somintresserar en slor del av svenska folkel är hur regeringspartiet vill ha ochtänker omforma samhällssystemet i vårt land, om partiet får majoritet iriksdagen vid valet . Hen i Ulfsbyn(c): Vi har en utveckling här i vårt land som innebär alt vår arbetstidreduceras, vår fritid ökas, våra semestrar blir längre och våra inkomsterförbättras. Men trots att samhällel har vidtagit en rad ätgärder reses ständigtkravei på bällre förutsällningar för meningsfull och rekreerande fritid ochsemester. a. atl del är många människor som har alllför smä möjligheter atlulnyllja sin fritid och sin semester för god rekreation och för resor, där manmöter nya miljöer, människor och kulturer. Del är viktigt att samhälletsfrilids-, rekreations- och lu-ristpolilik utgår från en social grundsyn - ochdelta var något som så att säga låg i botten pä det arbete som kommittén förplanering av turistanläggningar och friluftsområden redovisade i sittbelänkande Turism och rekreation i . En rad åtgärder presenterades somskulle förbättra svenska folkets möjligheler till rekreation och semester isill eget land - och delta till en rimlig koslnad. För atl så många som möjligtskulle kunna utnyttja rekreationsområden och anläggningar skulle statligasatsningar ske på områden med särskilda förutsättningar. Straxföre jul fattade också elt beslut om 25 primära rekreationsområden iSverige och om att en särskild beredning skulle bildas för alt bl. a. arbetavidare med frågorna om det statliga stödet lill utbyggnad av anläggningar fördessa områden. Delär bra alt vi kommit så här långt - men takten bör nog öka i fortsättningen,eftersom myckel återstår atl göra. 1proposilionen 1975:46 och civiluiskoiieis betänkande 1975/76:2 anges inle någranärmare riktlinjer för fördelningen av statens ekonomiska slöd och inle hellerförslag lill kostnadsfördelning mellan stal, kommun och andra intressenter. Utei de berörda områdena och kommunerna är det många som skulle önskat sig närmarepreciseringar när det gäller både del statliga stödet och riktlinjer i stortför utbyggnaden av dessa områden. Beredningen,som skall tillsättas, fär en svår uppgift - del gäller här 25 områden iskilda delar av landei med de mesl skiftande förutsättningar och möjligheter. Vidarekan man slälla frågan: Kommer de två handläggande tjänstemännen päberedningens kanslj atl räcka lill? Här finns utöver bedömningen av detstatliga slödel ell stort informationsbehov när del gäller målsättning,karlläggning, inventering, när del gäller ulveckling ulbyggnad, markanvändning,och framför allt krävs arbetsinsatser för de övergripande samordningsfrågornade primära rekreationsområdena emellan. Härkan man inte ha någon likartad mall för alla, ulan varje område mäsle planeras,utvecklas och byggas ut efler sina bästa förutsättningar och betingelser. Deutvalda områdena är myckel skiftande, och en riktig hushållning med mark,vatten och miljöer samt ett utnyttjande på bästa sält av unika resurser gör atl- med en rätt skötsel och hantering av områdena - slutresultatet bör bliganska bra. Jagkommer från en av dessa 25 primära områden där vi sedan några år tillbakaarbetat med dessa frågor. Vi ansåg oss i och i Nordmarken i Värmlandha ett naturskönt och väl bevarat område, som var försiktigt exploaterat ochsom, vettigt utbyggt, skulle kunna bli lill glädje och rekreation för mängafler än de som arbetar och bor där. Våra länsarkitekter i ochKarislad och deras personal har liksom berörda kommuner ochturistorganisationer redan lagt ned myckel arbele. Vi har för detta Dano-områdearbetat i tre etapper. Denförsta utredningsetappen omfattade en inventering och karlläggning avturismens och rekreations- och turistanläggningarnas struktur och omfaltningsamt synpunkter på möjligheterna att utveckla turism och rekreation. 1den andra etappen utgjordes det största arbetet av markanvändningsplanen, därman sökte klariägga vilka olika anläggningar som borde finnas och var de skulleplaceras. tredje etappen arbetar man nu bl. a. med fritidsbebyggelsen och del rörligafriluftslivet. som dellaomfattande arbeie pågått har den fysiska riks- planeringen fått bestämdaformer, och hela liden har vi i del malerial som framlagts samordnat vårlarbete med det fysiska riksphmearbeiel. Jag har inle nämnt dellaarbele i värt Dano-område'för dess egen skull, utan därförall jag tror atl delkan vara lill viss vägledning för andra områden. Jag hoppas nu allstatsmakterna tillskjuter medel och personella resurser i en sådan omfattningall idéen och syftet med de primära rekreationsområdena kan förverkligas. Tidenmedger inle all jag i detta anförande nämner något om den viktiga frågan omnärre-krealionen. Jagskall nu gå över till att nämna litet om verksamheten vid DOVA, dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv. Dessa har till uppgift all samla in,bevara, bearbeta och ge ut material om dialekter, ortnamn, visor, folkmusik ochfolkminnen samt avge yttranden om fastställande av ortnamn. Inomkultursektorn är del många som äskat medel och personella resurser för olikaverksamheter, och i elt kärvt ekonomiski klimat är det acceptabelt menbeklagligl atl pengarna inte räcker till. Ändå borde medels- ochambitionsnivån i stället höjas av fiera skäl. Jag vill som en jämförelse pekapå all våra nordiska grannländer förfogar över betydligt större resurser änSverige på dessa arbetsområden. , och del svenskspråkiga Finlanddisponerar tillsammans ungefär dubbelt så många tjänstemän som för allundersöka nordiska dialekter och ortnamn samt reglera ortnamn inom ett områdeav storlek och med samma befolkningsunderlag som har. Medanenbari har spelat in 60 000 folkmusiknummer har svenskt visarkiv inlehafl resurser all spela in mer än ca 25 000, och då är att märka alt behovet iSverige är minsl lika stort. Vi har en rik kulturskatt atl värda och bevara ialla våra dialekter och ortnamn, i våra folkminnen, i folkmusiken och visorna. Detfinns mänga som kan förmedla dessa kullurminnen till oss, men det ärfråga om en kapplöpning med liden. Mänga muntliga kulturbärare i den äldregenerationen går bort, och vi hinner inle, vi har inte resurser atl teckna ner,spela in, arkivera och bevara vad vi borde - för all parafrasera en känd devis;Den dag gryr snart då alll vårl guld ej räcker all forma bilden av en svunnenlid. Mängaröster kommer att försvinna, men en röst kommer för alltid atl finnas kvar,levande hos oss - rösten av poeten, konstnären, musikern och bohemen EvertTaube, rösten av en av de främsta kulturarbetare vårl land har hafl. Jagkänner, herr talman, elt djupt behov av att i anslutning till det jag nämnt omvår folkmusik och våra folkvisor som avslutning på mitt anförande lillriksdagens protokoll foga några ord och meningar som minner om vår främstevisdiktare, som slutade sitt långa, händelserikaliv. Medsin generositet, med omfånget av sin konst och sin talang mötte han människornavarhelst han drog fram, och hur mycket han än gav ut av sig själv fanns detalllid nägot kvar hos honom. Han våren outsinlig källa. Hansfantasi, hans sång och hans musik kommer aldrig att rubriceras som"finkullur". Hans diktning och musik är lidlös och kommer alltid attfylla människornas vardag, människornas helg, människornas hela verklighet medliv och glädje. EvertTaube var någol av svenska folkels körledare och försångare. Vi kan nog allainslämma i vad vännen skrev lill hans 85-årsdag: Vi svenskar anses skygga;i så fall har du förenat våra skyggheler. Vianses ocksä ensamma av oss; i så fall möts våra ensamheter i din sång. För ell ögonblick sopasvåra blygheler undan. Och vi sjunger med. Alldu har öra för vad vi har gemensamt och, pä svenskars vis, försöker dölja, delär ju uppenbart. Men ditt öga, genom vilket vi har kommil all se och inse såmycket, är lika viktigt. Soluppgången, bogvattnel, kvällsljuset bortom ,de gulgröna pampas i , alll är hotat, alll är Ibrbislrat och utsatt iden globala miljöförstöringens lid. Men i din säng finns allting kvar, rent ochkristallklart och oskuldsfullt som på skapelsens; första dag. Överläggningenvar härmed sluiad. §12 Anmäldes och bordlades 1975/76:111 om ändring ivallagen (1972:620) §13 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivils lill kammarkansliet 1975/76:105 av herrJohansson ] (c) lill herr socialministern om iakttagande avkvalifikationskraven vid tillsättning av tjänst som hälsovårdsinspektör: I 14 § av gällande hälsovårdsstadga heter del atllill hälsovårdsnämnds biträde skall i varje kommun finnas en eller flerahälsovårdsinspektörer. Vidare sägs att lill heltidsanställdhälsovårdsinspektör må antagas endast den, som med godkända vitsord genomgåttfastställd kurs för hälsovårdsinspektörer eller som av pä.grund av annan utbildning eller förvärvad erfarenhet förklarats skickad atlfullgöra pä hälsovårdsinspektör ankommande arbetsuppgifter. Bestämmelsernainnebär alt endast person med viss fastställd utbildning eller med dispensfrån får ulföra på hälsovårdsinspektör ankommandearbetsuppgifter. Underden senasle tiden har i lidningarna redovisats olika fall - senast i Gävlekommun - då diskussioner uppställ kring tillsättningar av häl-sovärdsljänstemänmed hälsovårdsinspektörs arbetsuppgifter, där vederbörande tjänsteman inleuppfyllt de i hälsovårdsstadgan angivna kraven. Liknande fall haruppmärksammats i Karisiads, och kommuner. Ipropositionen med förslag lill hälsovårdssiadga ullalade departementschefenbl. a.: "Vad angår förhållandena i framliden är all märka, att denförbättring av omgivningshygienen som åsyftas med införandel av gemensammamateriella hälsovårdsföreskrifter för hela landet och skärpning av dessaföreskrifter för hälsovårdslälorler, även i smärre landskommuner, säkerligenskulle allvarligt äventyras, om icke organisatoriska möjligheler för effektivtillsyn inom alla kommuner föreligger. I detta läge anser jag mig böra förordaen regel om skyldighet för alla kommuner all anslällahälsovårdsinspeklör." Socialstyrelsenhar i sin framställning lill statsrådet om översyn av hälsovårdsstadgan bl. a.ansett, att kommunens skyldighet atl till hälsovårdsnämndens biträde hahälsovårdsinspektör klart skall uttryckas. Bakgrundenlill dessa synpunkter torde bl. a. vara rälissäkerhetsaspek-len samt altallmänhelen har räll atl kräva, alt den som representerar hälsovårdsnämndenskall ha en för sina arbetsuppgifter adekvat utbildning. Atlman nu enligt mängas uppfattning i vissa kommuner söker kringgå bestämmelsen i14 i; uppfattas som ell rättssäkerhelsproblem. Grundvalen för en rättsstat ärJu ändå, alt lagbestämmelser ållyds så länge de existerar. Medhänvisning till vad jag här har anfört anhåller jag om kammarens tillstånd alltill herr socialministern slälla följande fråga: Vilkaåtgärder länker statsrådet vidta för all garantera atl hälsovårdsstadgans kravpä kvalifikationer tillgodoses vid tillsättning av hälsovårdsinspektör? 1975/76:106 av i (c) lill fru statsrådet om medlemskapi ; Under lång lid har kriiik riktats motVärldsbanksgruppens polilik på en rad punkter. Det gäller bl. a.maktfördelningen inom bankgruppen, där röstning sker efter kapitalinsats,bankgruppens påtryckningar pä mottagarländernas ekonomiska polilik och val avutvecklingsstrategi, bankgruppens länderval, de hårda kraven påkreditvärdighel hos mottagarlandet för att lån skall beviljas samtbankgruppens krav atl länder som nalionaliseral ulländska lillgångar skallbelala ersättning för dessa innan lån kan beviljas. Trotsen omfattande internationell kriiik från en rad länder, fackligaorganisalioner, m. fl. har på nytl gäll emoten bred internationell opinion och beviljat ytterligare län lill mililärjuntani , denna gäng på ca . Vid omröstningen röstade Sverigeliksom övriga nordiska länder emol beviljandet av länet, EG och arabländerna m.fl. lade ner sina röster. Genom den skeva röstfördelningen i bankens styrelsekunde ell lån till röstas igenom. Bankstyrelsensställningslagande bekräftar, att en kuppregim som klart åsidosätter mänskligafri- och rättigheter kan få upprepat slöd från . Däremol kundebanken inle bevilja lån lill den demokratiskt valda Allenderegimen i . Densocialt och fördelningspoliliskt inriktade grundsyn som bankledningen då ochdå markerar har uppenbarligen inte slagit igenom i den praktiskabiståndspolitiken. 1 realiteten har denna grundsyn motverkats i fallet . UnderAllenderegimens lid ansågs inle uppfylla bankgruppens krav påkreditvärdighel. Bankledningen ansåg alt lån från bankgruppen inle kundeanvändas produklivi i folkflertalets intressen samiidigi som bankledningenhänvisade lill alt nationaliserat utländska företag utan alt erläggakompensation. Eflermilitärkuppen har däremol återupptagitkreditgivningen lill . erhöll elt lån pä 5,25miljoner dollar för tekniskt bistånd all användas lill förinves-teringssludierinom olika sektorer, elt supplementärt län ingående i en tidigare beviljadkredit för motorvägsbygge på och ytterligare ettsupplementärt län för elkraftverk pä . Dessulomflck juntan i under det budgetär som inom avslutades den 30juni 1975 en jordbrukskredit pä . F. n. förbereds enligtuppgift inom banken ytteriigare lån till på ca utöverdel nu beviljade. Sverigehar när län tidigare beviljats Chilejunian antingen röstat emol lånen ellerlagl ned sin röst. Det är naturligt, om relationer via multilateralakanaler med mililärjuntan i skall stå i överensslämmelse med debilaterala relationerna. Sverigehar i olika sammanhang kraftfullt fördömt mililärjuntan i . Sverigesambassadör i gjorde i samband med militärkuppen utomordentliga insatserIbr alt rädda anhängare till president undan juntans fängelser. Detavtal om svenskt bidrag till långsiktigt utvecklingssamarbete som slöts medChile under president regeringslid sades upp av eflermilitärkuppen . Regeringen har även i FN undersöktförutsättningarna för en internationell bojkott mol juntan. Etlomfattande solidarilelsarbete bedrivs inom lill stöd för folk.Under höslen 1975 bildades en svensk solidariielskommiiié med dellagande avsamtliga riksdagspartier utom moderata samlingspartiet, lönlagar- ochidrollsorganisalioner m. fl. Sverigehar i FN aktivt verkal för en förändrad maktstruktur, bl. a. inomVärldsbanksgruppen med sikte på all förverkliga principen elt land - en röst.Hittills har dessa förslag inle lett lill några konkreta resultat trotsuttalanden i denna riktning från såväl 1974 som 1975. Istället har försök gjorts all överföra viktiga beslul om multilateralt biståndsarbeteoch internationellt valutasamarbete till organ som domineras av de rikaländerna. ,som varit pådrivande för atl fä till stånd fler lån lill Chilejuntan, hartillhört de allra mest senfärdiga när del gällt dels atl godkänna överenskommelsenom en Ijärde påfyllnad till inom världsbanksgruppen, dels all uppfyllaöverenskommelsens förpliktelser. Samiidigi som den svenska snartskall diskutera det iredje och sista anslaget (ca 252 milj. som ingår iIDA;s Ijärde påfyllnad, har (enligt budgetpropositionen) inte ens betalatden första delen. Dessulom har mer och mer öppet markerat, all denamerikanska politiken i framliden gentemot utvecklingsländerna kommer att bliberoende av hur de som enskilda stater "uppför sig" i de inlernalionellaförsamlingar, där de utövar sin rösträtt. Molbakgrund av denna internationella ulveckling, där bl. a. Världs-banken/IDAanvänds som ett instrument i US.A;s uirikespolitiska strävanden, bör Sverigeallvarligt pröva anslagen lill, medlemskapet i och allernaliven lillVärldsbanken/. En sådan prövning bör lämpligen ske snarasl och i samband medde nu pågående förhandlingarna om en femte påfyllnad till . Prövningen börockså innefatta alternativet atl lämna Världsbankcn/och möjligheterna atttillsammans med andra intresserade länder salsa på etl alternativtmultilateralt biständs-organ. Detla är nödvändigi, eftersom den hittillsvarandelinjen knappast lett lill ell enda konkret resultat. Sverigekan - till skillnad från de flesla - agera självständigt ulan attbehöva ta hänsyn lill de amerikanska påtryckningarna. Det är en förpliktelseall vi också gör det, bl. a. som följd av vårt upprepade stöd till u-ländernavid FN:s sjätte och sjunde exlra generalförsamlingar och för en ny ekonomiskvärldsordning. Medhänvisning lill del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd atl lill frustatsrådet få slälla följande frågor: Hur bedömer statsrådetVärldsbanksgruppens upprepade långivningar till Chileregimen och konsekvensernaför organisationens framlida möjligheler att fungera som elt samlandemultilateralt biståndsorgan? Är regeringen beredd all låtaen prövning av de svenska bidragen och relalionerna lill /IDAinnefatta också medlemskapet i framliden och möjlighelerna all salsa påalternativa biståndsorgan? På vilket sält avser regeringenalt låta sin reaklion mol de upprepade lånen lill komma lill uttryck i denu pågående förhandlingarna om en femte påfyllnad av medel till inomVärldsbanksgruppen? Torsdagen den 5 februari1976 1975/76:107av i (c) lill herr finansminisiern om slopande avavgift för naturalisalionsbevis vid adoption: Enligl gällande medborgarskapslag är adoptionfullbordad antingen genom beslut av svensk domstol eller genom utomlandsmeddelat beslut som godkänts av regeringen. När adoptivföräldrarna har gjortnalura-lisalionsansökningen, bifalles denna ansökan regelmässigt. Dettillkommer dock en särskild avgift för naturalisalionsbeviset. Avgiften som är . är väl i och för sig ganska blygsam, men den är ändå en extrapålaga för de blivande adoptivföräldrarna. Enligl min mening skulle del vara enfördel om det svenska medborgarskapet kunde förvärvas kostnadsfritt i sambandmed adoption. Många adoptivföräldrar vel inie att svenskt medborgarskap ejförvärvas automatiskt vid adoptionen. En ökad information i della avseende vorebefogad. Underlåtenhet från adoptivföräldrarnas sida all söka svensktmedborgarskap lör adoptivbarnet kan få konsekvenser i vissa silualioner iframliden. Exempelvis kan barnet gå miste om vissa sociala förmåner. Enligtpromemoria utarbetad inom (Ds A 1975:14) harföreslagits vissa ändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap och imedborgarkungörelsen (1969:235 - MbK). Delframgår ej av nämnda promemoria om avgiften för naluralisalion för adoptivbarnskall slopas. Även om avgiften för naluralisalion kan le sig överkomlig kan detlikväl ifrågasättas om en dylik avgift är berättigad. I betänkandet 1974:16anförde lagutskottet all del med hänsyn lill utvecklingen kunde anses alt tiden nu var mogen för att slopa avgiften säsnart som möjligl. Medhänsyn lill bl. a. del enhälliga laguiskolleis rekommendalion anser jag atlälgärder bör vidtas för alt slopa naluralisalionsavgiften. Svensktmedborgarskap bör kunna förvärvas kostnadsfritt vid adoption. Medslöd av vad jag anfört hemställer jag om kammarens lillslånd att lill herrfinansministern rikta följande fråga: medverka lill all avskaffa avgift för naturalisalionsbevis i sambandmed adoption? 1975/76:108av () lill herr industriministern om sysselsättningen vidSonabs anläggning i , m. m.: tillkännagav uppfinnaren all han konstruerat en världsunik högtalare för stereoanläggningar.Principen i uppfinningen var atl högtalaren kan sprida ljudet åt många olikahåll i rummet, inte bara åt ett håll som en konventionell högtalare kan. Deltagav en bättre musikåiergivning än man lyckats åstadkomma tidigare. Carissonfick patent på sin uppfinning i de flesta länder i , i och . startades ellförelag, Sonab, för atl tillverka och sälja konsiruk- I slulel av 1966köpte siaten halva Sonab för atl Sonab "skulle få bättre finansiellbakgrund för sin fortsalla lyckosamma expansion". övertog siaten samtliga aktier i , och Sonab blev ellhelägt dotterföretag lill den slalliga företagskoncernen . Etlföretag i , Trämek, som legotillverkal högtalarna ål Sonab köptes in,och det skedde en stor utbyggnad i .