prot · FY0929 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidarevill jag erinra om betydelsen av att vi har klart för oss all del är fastställtvad skall innehålla, och om beslutar omnedläggning av är det som återstår resultat av arbetet inomMUT-projeklel, men del är inle ett nedbantat MUT-projekt, om detta inteklargörs. Del gäller åtminstone om man skall döma efter de mål och riktlinjersom fastställts för projektet i fråga. sade all belygsutredningen arbetar och att den nog skall föra sittarbete i hamn. Jag delar den uppfattningen -jag är helt på det klara med attdet förhåller sig så. Men jag vill gärna uttrycka farhågor för alt man i delarbetet i högre grad kan ställa sig fri från målpreciseringar när det gällerkunskaper och basfärdigheier eller med andra ord kanske komma lill resultatetall betyg är något ont och bör ges så sällan som möjligt och i så litenutsträckning som möjligt. Jag är medveten om att statsrådet inte kan uttala sigom detta, eftersom utredningen fått sina direktiv och arbetar efter dessa. Jagvill tacka statsrådet för vad hon säger allra sist i svaret: "mån förändringar vidtas i utgår jag från attskolöverstyrelsen även överväger eventuella konsekvenser för behovet av insynoch medverkan från olika grupper." Jaghoppas all jag i del beskedel kan lägga in -inle minst mol bakgrund av vad fruHjelm-Wallén sade här - all statsrådet själv kommer att medverka till attså blir fallet. Skillnaden mellan referensgrupperna för ochreferensgrupperna för läroplansuppföfiningsarbe-lel, som jag redovisade förut,är ju inte alt och föräldra- och lärarorganisationer ärrepresenterade - del är de i bägge fallen. Det är i ställetlöntagarorganisationerna på arbetsmarknaden som inte är representerade, och jaghoppas att jag kan la statsrådets uttalande i svarels sista mening som enförsäkran att vi kan räkna med en förbättrad insyn såväl från parlamentarikernai någon form som från löntagarorganisationerna, dvs. de grupper som inte harmöjlighet att föfia del fortsatta läroplansarbeiet, om MUT-projeklel läggsned. Jagvill också instämma i statsrådels beklagande av den förvirrade debatt som påmånga håll har förts när det gäller och dess möjligheter. Deltahar kanske i stor utsträckning förts över till betydande delar av skoldebattensom sådan. Även jag ullalar förhoppningen 3 protokoll 1975. att debatten i framlidenskall vara fri från sådana överdrifter som förekommit och all vi skall kunnaföra en saklig och konstruktiv debatt. FrökenHÖRLÉN (fp): Del är ju riktigt som statsrådet säger att något formellt beslut omnedläggning av MUT-projeklel har inle fallals förrän gjortdella. Men det skulle väl vara utomordentligt förvånande om skolöverstyrelsenhär kom till något annat resultat än del som aviserats inom verksledningen. Vidareär del på det sättet att även om i den form det hillills haftläggs ned och det i stället blir en större koncentrering inom mål- ochutvärderingsarbetet, så kommer behovet av uppföfining från sida altvara lika stort. Därför är det självklart att också pedagogiska nämnden ifortsättningen får föfia arbetet och göra del -som jag ser det - på ell meringående sätt än vad som har varit möjligt. Att det har blivit eltsådant rabalder i vittnar ju om all det behövs en bättreuppföfining av dessa frågor också från . 1vad sedan gäller belygsutredningen, som jag är ledamot av, täcker statsrådetsframställning vad som där bör sägas. Vi har ännu inle i utredningen tagitställning lill vilken form den kommande belygsskalan eller betygen över huvudlaget skall fä, och därför kan jag inte uttala mig närmare om den saken. Slutligenvill jag säga alt jag väl knappast fick något svar på den sista frågan som jagställde lill statsrådet, alltså den som gällde vad som avses med arbetetsinriktning att klarare precisera läroplanernas övergripande mål. Del berorkanske på att det är omöjligt att där ge något svar. Men jag vill ändåsäga attjust den punkten är mycket känslig också ur politiska aspekter, och där är detdärför särskilt angeläget att pedagogiska nämnden är väl informerad och fårföfia det arbete som där bedrivs. Hen (): Jag tycker alt slätade över roll i pedagogiskanämnden. Det är ju inte alldeles ovanligt alt i den statliga förvaltningen hanämnder där både ordinarie ledamöter och suppleanter arbetar med utgångspunkt iungefär samma förutsättningar. Och det är just vad pedagogiska nämnden hargjort. Vi har myckel sällan behövt skifia på vem som är ordinarie och vem somär suppleant. Jag kan t. ex. nämna att den som är vice ordförande i pedagogiskanämnden är suppleant från de borgerliga partierna. Delsades också här att det inger respekt att man avsäger sig därför all man harför mycket att göra. Ja, del håller jag gärna med om. Men om någon utnämns den1 och avsäger sig tycker jag all vederbörandehar varit med alldeles för länge och borde ha förstått redan tidigare alt haninle hade tillräckligt med tid och kraft att ägna ål pedagogiska nämndens arbete.Och när sedan nästa centerpartist utnämns den1 men inte kommer till sammanträdena förrän ,sä kan man möjligen fråga sig om delta verkligen enbart är en personligangelägenhet eller om det är en partiangelägenhet, Men vad man gör åt detta icenterpartiet har jag ju inle med alt göra. Jag har bara velat lägga till rättavad här tidigare sade. Jag svarade inle på frökens Höriéns fråga angående de övergripandemålen, och fröken förstod kanske själv varför. Det är myckel svårt attkonkretisera de övergripande målen. Det var också där som skullevara nydanare. De erfarenheter som projektet hillills givit måste föras vidaretill allt läroplansarbele men också till de nio ämnen där man nu har för avsiktall gå vidare med att utpröva den modell man har kommit fram till. Del ärmyckel litet gjort hillills i dessa frågor både i och utomlands, alltsåatt i de enskilda ämnesmålen direkt ange vad undervisningen skall innehålla,att få med någonting om elevens sociala och känslomässiga utveckling och alt t.ex. konkret säga hur "samverkan'' skall behandlas i ett delmål i någotämne. Lålmig slutligen konstatera all jag inte har någon anledning att här kommenteravad övriga talare anfört, men efter den upprörda debatt som förts i pressen ochefter allt del rabalder - som någon sade - som förekommit, är det mycket positivtatt vi här i pariamenlel har kunnat ha en så avspänd debatt i dessa frågor ochall kunna konstatera att vi i stort sett är överens. Jag noterar med stortillfredsställelse del intresse för läroplansulvecklingen som finns här iriksdagen och, tror jag, även ute bland allmänheten. Det är mycket bra om vialla kan delta i arbetet med dessa frågor i större utsträckning än som hillillsskett. Omutnyttjande av lediga platser inom gymnasieskolan Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om utnyttjandeav lediga platser inom gymnasieskolan erhöll ordet för att besvara () den 7februari anmälda interpellation, nr 33, till herr utbildningsministern, ochanförde: har frågat chefen för vilkaåtgärder som har vidtagits och vad som ylleriigare kan göras för att utnytfiade lediga platserna inom gymnasieskolan med särskild hänsyn till del stora antaletsysslolösa ungdomar. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer det på mig attbesvara inlerpellationen. Somjag har anfört i årets budgetproposition är ett grundläggande mål förgymnasieskolan att ge möjlighet till utbildning för ungdomen i direktanslutning lill . Någon tendens lill minskat intresse för gymnasialutbildning kan inle förmärkas. Om utnyttjande av lediga platser inom gymnasieskolan förslahandssökande lillgymnasieskolans linjer har legat på en relativt nivå mellan 1971 och1974 trots att antalet 16-åringar har minskal något. Intresset för direktövergång från till gymnasieskolan tenderar att öka något. Aveleverna i årskurs 9 söker ca 85 96 till gymnasieskolans linjeroch linjeanknulna specialkurser. Den faktiska övergången från lillgymnasieskolan var dock något lägre. Tilldetta kommer att många ungdomar väfier att senare återgå lill utbildning,varför gymnasieskolan innevarande budgetår dimensionerats lill I00400elevplatser eller 94,6 96 av antalet 16-åringar. Härutöver finns igymnasieskolan 29 330 elevplatser i specialkurser som inte är direktgrundskoleanknutna. Dekorta specialkurserna för arbetslös ungdom i gymnasieskolan har 1973/74 berettutbildning för ca 3 000 och 1974/75 för ca 2 000 ungdomar. Härigenom harungdomar beretls utbildning i gymnasieskolan genom utnytfiande av ledigkapacitet. Enmarkant förskjutning av efterfrågan från teoretisk utbildning till merutpräglat yrkesinriktad utbildning har emellertid ägt rum. Antalet behörigaförslahandssökande till de tvååriga mer utpräglat yrkesinriktade linjerna varsåledes 1974/75 ca 50 000 jämfört med knappt 36 000 /72, dvs. enökning i elevintresset med ca 40 96 . Den kraftiga ökningen avintresset för dessa linjer har lill viss del kunnat mötas. Iårets budgetproposition har jag också anfört att bl. a. elevefterfråganmotiverar alt antalet elevplalser på de mera utpräglat yrkesinriktade linjernaökas mera. Trotsdet stigande intresset för gymnasieskolulbildning har andelen ledigaelevplalser tenderat alt öka och utgjorde av det totalaantalet platser. Mer än hälften av de lediga platserna förekommer på deteoretiskt inriktade linjerna. Speciella omständigheter som bidrar till att delblir lediga platser i gymnasieskolan är dels de alltjämt könsbundna valen, delsalt en del elever som har intagits till gymnasieskolan inle lar sina platser ianspråk. Delediga platser som finns i gymnasieskolan beror framför allt på en bristandeöverensstämmelse mellan ungdomarnas efterfrågan på gymnasieskolutbildning ochtillgången på utbildningsplatser. En fullständig anpassning av plalslillgånglill sökandeeflerfrågan är inte möjlig bl. a. beroende på resursbegränsningaroch arbelsmarknadsskäl. Som exempel på resursbegränsningar kan nämnas derelativt höga kostnaderna för investeringar i lokaler och utrustning för vissamer utpräglat yrkesinriktade utbildningar och brist på praklikplatser. Desiffror jag har redovisat visar att det till stor del är den kraftigaintresseförskjutningen från teoretisk lill mer utpräglat yrkesinriktad utbildningsom förklarar de lediga elevplalserna. Några av de yrkesinriktade studievägarnahar dock också viss oulnylfiad kapacitet, framför allt på linjerna fördistribution och kontor, för bygg- och anläggningsteknik samt Dimensioneringenav gymnasieskolan måsle ske med beaktande av såväl elevernas önskemål somarbetsmarknadens behov. Del är inle möjligt all låta enbart en av dessafaktorer styra dimensioneringen. En sam-manvägning måste ske. Eleverna fårgenom studie- och yrkesorienteringen och genom den allmänna samhälleligainformationen en bild av arbetsmarknadens efterfrågan. Delta medför allelevernas val delvis kommer alt avspegla arbetsmarknadens efterfrågan.Därutöver måsle emellertid särskild hänsyn tas till de långsiktigautvecklingstrenderna på arbetsmarknaden. Gymnasieskolans resurser i form avutrustning och lokaler är bundna lill kommunerna och är avpassade för vissaelevantal. Att resurserna är bundna på detta sätt är en av anledningarna lillatt del inle är möjligt alt göra snabba omkastningar av dimensioneringen avgymnasieskolan lill år för all möta kortsiktiga förändringar ielevefterfrågan och arbetsmarknadens behov. Del får därför bli mer långsiktigatrender som styr utvecklingen. Dettafår dock inte tolkas så att gymnasieskolans organisation inte skulle behövagöras mera röriig. Gymnasieskolan måste också vara flexibel i den meningen anpassas till de stora variationer som förekommer i årskullarnas storlek.År 1980 beräknas t. ex. årskullen 16-åringar vara 10 000 personer större än1976, vilket självfallet ställer stora krav på en utökning av gymnasieskolansintagningskapacilet . Undersökningarvisaratt större delen av de ungdomar som är arbetslösa saknar utbildning eftergrundskolan. Ungdomsarbetslösheten är således avsevärt mindre bland ungdomarsom genomgått gymnasieskolan. Särskilt gäller della för dem som genomgåttnågon mer utpräglat yrkesinriktad utbildning. Mot denna bakgrund spelarstudie- och yrkesorienteringen en särskilt viktig roll för all motverka ochnedbringa ungdomsarbetslösheten. och utvidgad organisation av studie- och yrkesorienteringen med störreresurser infördes både i och i gymnasieskolan . Denskall efter en försöksperiod på nytt underställas . 1skolöverstyrelsens anvisningar lill studie- och yrkesverksamheten betonassärskilt behovet av samverkan mellan skola och arbetsförmedling och där angesvilka åtgärder som rutinmässigt bör ingå i uppföfiningsarbelet. Jagvill i della sammanhang också peka på alt man inom arbetsmarknadsutbildningenhar vidtagit särskilda åtgärder för ungdomar . Under budgetåret1973/74 påböriade 12 400 ungdomar någon form avarbetsmarknadsutbildning och 1 500 befann sig i kursen arbetsliv ochutbildning, s. k. ALU-kurser. Därtill kommer att ca 2 500 ungdomar har påböriatutbildning med stöd av den s. k. femkronan. Avslutningsvisvill jag framhålla att regeringen med stor uppmärksamhet föfier del av herrEnlund uppmärksammade problemet. a. i detta syfte har jag under hösten 1974tillkallat en särskild arbetsgrupp Om utnyttjande av lediga platser inom gymnasieskolan Om utnyttjande av lediga platser inom gymnasieskolan för gymnasieskolfrägorknuten lill . Gruppen har lill uppgift att föreslåförbättringar i utbildningsmöjligheterna för ungdomar både påkortare och . Jag räknar med att gruppen successivt kommer att läggafram sina förslag. Dessutombehandlas problemen med arbetslösheten bland ungdomarna inomsysselsällningsulredningen. HenENLUND (fp): Statsrådet har givit elt ulföriigt svar på mininterpellation, och jag tackar för det. Isvaret nämns flera orsaker till att alla platser i gymnasieskolan inte kanulnylfias. Särskilt pekar statsrådet på den bristande överensstämmelsen mellanelevernas linjeval och tillgången på platser inom de olika linjerna som haruppkommit, bl. a. därför att intresset har förskjutits från teoretisk lill merayrkesinriktad utbildning och på all den förskjutningen har ägt rum ganskasnabbi och varit ganska kraftig. Viär helt överens om att dimensioneringen av gymnasieskolans olika linjer inlekan göras enbart efter elevernas val. Hänsyn måste också las till möjligheternaall få arbete efter slutad utbildning. Jag kan också instämma i statsrådetspåpekande all snabba omkastningar i gymnasieskolans organisation inle kangöras och all del måsle bli den långsikliga trenden som styr utvecklingen. Omvi nu är överens om all de tre faktorerna elevernas önskemål, arbetsmarknadensbehov av utbildad arbetskraft och samhällets resurser måsle vägas samman viddimensioneringen av gymnasieskolan, blir del en angelägen uppgift inom studie-och yrkesorienteringen all ge varie elev information, så all han eller hon isitt eget val gör motsvarande överväganden. De väldiga variationer som vi nuhar i förhållandet mellan antalet elevplalser och antalet sökande tyder på nya SYO-or-ganisationen har en utomordentligt viktig funktion att fylla. Istatsbudgeten redovisas att del innevarande läsår fanns 253 sökande per 100platser till vårdlinjen och 206 sökande per 100 platser lill fordonsteknisklinje. För bygg- och anläggningsteknisk linje var motsvarande siffra bara 73och för iräieknisk linje 54. Jag nämner dessa siffror endasl som exempel, menmed utgångspunkt i dem finns det anledning att ställa ell par frågor. Denförsta frågan är om den nya tillfredsställande har lyckatslösa sin uppgift alt ge information om utbildningsmöjligheter på de olikalinjerna och om möjligheten all få jobb när utbildningen är färdig och om mantillräckligt klart och kraftigt har understrukit hur viktigt del är atteleverna väfier ett annat alternativ för den händelse de inle får igenom sittförstahandsval? Delta är viktigt för att de utbildningsresurser somgymnasieskolan har skall kunna ulnyUjas. Svaret på frågan hurSYO-organisalionen har lyckats får man försöka finna när man bedömerorganisationen efter de fem försöksåren. En annan fråga kanformuleras så här: Är dimensioneringen mellan de olika linjerna rättavvägd? Jag vill inte bestrida all den kan vara någorlunda riktigt avvägd - omman nämligen förutom elevönskemålel också väger in de andra två faktorerna,arbetsmarknadens behov och samhällsresurserna. Men jag menar att del är mycketviktigt alt frågan om avvägningen hålls levande i elt läge där elt stort antalungdomar i gymnasieåldern går utan sysselsättning. Under den senaste delen avförra året beräknades arbetslösheten inom uppgå till 7,296. De förbättringar som inträtt i jämförelse med föregående år beträffandeungdomsarbetslösheten i stort gäller sannolikt inte de allra yngstaårskullarna, dvs. de som befinner sig i gymnasieåldern. har vidflera tillfällen sagt att man inte kan acceptera en hög ungdomsarbetslöshetdärför alt den kan skada människor för hela livet, och jag nämner också delta imin interpellation. All inle finna en plats, att känna sig överflödig är någotsom kan få en förödande verkan på den unga människan. Framför allt kan man integodta en situation där betydande utbildningsresurser slår oulnytfiade samtidigtsom ungdomar i skolåldern går ulan sysselsättning. Garantier bör skapas för allungdomen erbjuds antingen sysselsättning eller en meningsfull utbildning. Detär en målsättning som jag hoppas kommer med i den bedömning som den tillsattaarbetsgruppen för gymnasieskolfrågor kommer att göra. Jag tyckermig ha utrymme för den förhoppningen, eftersom statsrådets ulföriiga svar kanuppfattas som positivt. Jag lar ock.så fasta på det löfte som statsrådet ger isvaret att regeringen uppmärksamt skall följa de här problemen. Omutnyttjande av lediga platser inom gymnasieskolan Personalen inom SYO-verksamhelen uträttar, menar jag, ett mycket gottarbete. Vi bör gå vidare på del området. Belygsutredningenhar diskuterats tidigare, och den kan komma med på ett hörn även i dettasammanhang. På förslag av betygs-utredning genomförs nu enförsöksverksamhet med både modifierat in-lagningsförfarande till gymnasieskolanoch en förstärkning av studie-och yrkesorienteringen. Det innebär att man kommuner arbetar särskilt med uppsökande studie- ochyrkesorientering, som syftar lill all förebygga sysselsättningsproblem ellerandra sociala problem bland ungdomarna, dvs. just den målgrupp vi nu talar om. Delär mycket viktigt att fånga in arbetslösa ungdomar, och därför bör man göraolika slags försök. Del sker bl. a. på grundval av betygs-utredningens förslag.Dessutom gör många länsskolnämnder och kommuner försök. Även den arbetsgruppjag nämnt kommer att undersöka möjligheterna all gå fram på de vägarna. Genomen utvidgning av SYO-arbelel torde det bli större möjligheter all ge de nämndamålgrupperna mer information och personlig rådgivning, något som kan bidratill en större övergång till gymnasieskolan. På del sättet kan man också spåraupp arbetslösa ungdomar och påverka dem till ett utbildningsval eller tillsysselsättning. Om utnyttjande av lediga platser inom gymnasieskolan HerrEnlund log också upp frågan huruvida dimensioneringen är rikligt avvägd. Det ärmånga olika faktorer som här skall vägas in. Bara för alt något belysakonsekvenserna av en ändring av dimensioneringen inom gymnasieskolan vill jagpeka på vad årets förslag angående dimensioneringen betyder när del gällerkraven på utrustning. En omfördelning av utbildningsplatserna från mindreutpräglat yrkesinriktade linjer och studievägar till mer utpräglatyrkesinriktade som föreslås i årets budgetproposition medför ell ökatmedelsbehov för utrustning med 20 mifi. Del innebär att anslaget förundervisningsmateriel inom gymnasieskolan i stort sett fördubblas. Den linjesom här drar den allra största kostnaden är den Verkstadstekniska linjen, därutrustningen med slals-bidragsberättigad undervisningsmateriel kostar 700 000kr. Ett problem när del gäller denna linje är tillgången påpraklikplatser. Del gäller f ö. inle bara frågan om praklikplatser för destuderande på vårdlinjen, utan praktikplatser behövs också inom annanvårdyrkesutbildning. Den resursbegränsningen måsle las i beaktande. Vi har ändåi underlaget för ställningstagandet budgetproposition inomdepartementet räknat med alt utbildningsplatserna på just vårdlinjen skall ökamed 500 , alltså en myckel kraftig utvidgning. Hen (): Jag lackar för de kompletteringar som statsrådet gjorde i sill andrainlägg. Närdet gäller SYO-organisalionen kan jag instämma i alt de som arbetar inom dennagör en god insats. Men jag tror att man speciellt under uppbyggnadsskedet kanha vissa svårigheter. Varie person som arbetar med dessa uppgifter har eltbetydligt större antal elever all lära känna och arbeta med än vad fallet var iden gamla organisationen med yrkesvalslärare. Men all man inomSYO-organisalionen gör ell gott arbete efter de förutsättningar man har villjag inle bestrida. Statsrådetsäger vidare alt det är viktigt all fånga upp den arbetslösa ungdomen. Det varden egentliga anledningen till all jag ställde min interpellation. Sedantalar statsrådet om vissa svårigheter när det gäller dimensioneringen, bl. a.att utrustningsfrågorna kan vara svåra att lösa, i vafie fall att göra delrelativt snabbt. Det är väl emellertid svårt all hävda all just den avvägningsom görs i årets budgetproposition är den helt rikliga. Jag vill inte riktanågon skarp kritik mot den, men kanske man ändå skulle kunna tänka sig att demest eftersökta linjerna gavs något utökade resurser även om den andra faktornvi måsle räkna med, nämligen arbetsmarknadens behov, inle för dagen pekar iden riktningen. Ingen utbildning är så specialiserad alt den inle är av värdeäven inom ett annat yrke än det man åsyftar med utbildningen. Dessa synpunkter tyckerjag väger särskilt tungt i elt läge där alter- nativet för de ungdomarsom inte tas in i gymnasieskolan är att gå utan sysselsättning. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs och hänvisades Nr 9, 24 och 39 lillutbildningsulskollet Omutnyttjande av lediga platser inom gymnasieskolan § 8 Föredrogs, menbordlades åter konslilulionsutskottets betänkanden nr 2-6, skatteulskoilelsbetänkanden nr 2-4, justilieulskollels betänkanden nr 2-5, lagutskottetsbetänkanden nr 2-4, försvarsutskottets betänkanden nr 1-6,socialförsäkringsuiskollels betänkanden nr 1-3, kulturutskottets betänkande nr2, utbildningsutskottets betänkanden nr 2 och 3, näringsutskottets betänkandenr 7 samt civilutskottets betänkande nr 2. §9 Föredrogs och bifölls interpellalionsframställningarna nr 38 och 39. §10 Anmäldes och bordlades Nr 51 om extra bidrag lillkommuner och landstingskommuner §11 Kammaren åtskildes .