prot · FY0948 · 1975-12-31 00:00:00 — Bestämmelsernaför beskattning av annonser och reklam reviderades vid riksdag. En delav de nu gällande reglerna lillämpas sedan den . De har medandra ord varit i kraft en myckel kort lid. I samband med förra åretsriksdagsbehandling ägnade vi oss ål en ganska ingående delafigenomgång avbestämmelserna. Därför finns det kanske inte skäl alt nu upprepa detta. Utskottethar haft all la ställning till nio motioner med yrkanden, som har omfattatallt frän en avveckling av skallen på annonser och reklam lill detafiändringarav nuvarande bestämmelser. Eftersom yrkandena om en avveckling av skallen inteföfits upp i någon reservation ulan endasl har resulterat i etl särskiltyttrande, avgivet av och företrädare i utskottet,hade del kanske inte funnits anledning all behandla motionerna mer ingående änsom har skett i utskottets betänkande. har emellertid iÖrebro tydligen inte kunnat acceptera den behandling som hans partivänner iutskottet har beställ motionerna med, utan han har ställt ell yrkande som gårutöver hans partivänners yrkande i utskottet. Han föreslär nämligen allreklamskatten skall slopas. Detkan dä finnas skäl all klara ul att ell bifall lill detta förslag skulleinnebära ett inkomstbortfall på i runt tal 100 mifi. I budgeten /76är inkomsten upplagen lill 111 mifi. säger att det finns andra objekt som bättre lämpar sig förbeskattning. Del står också i hans motion. Tråkigt nog har motionärernauraktlåtit att ge några som helsl exempel på sådana objekt. Det hade varitganska intressant om motionärerna hade talat om var man skall ta in 111 mifi. kr., när reklamskallen avvecklas. Behandlingenav övriga motioner har resulterat i att utskottet föreslår tvä ändringar avgällande bestämmelser samt i ett reservationsvis framfört yrkande av deborgerliga ledamöterna i utskottet. När det gäller ändringarna är de i förstahand ell lillmötesgäende av molionen 441 av i och tillviss del ell tillmötesgående även av motionen 1091 av herrar Träff ochHylländer, vilka har föreslagit all tidningar som utges av politiska och andraideella organisationer skall befrias från annonsskalten liksom de tidigarebefriats från mervärdeskatt. a. är del här fråga om informationstidningarsom utges med hjälp av partistödsmedel. Utskottet har tillgodosett motionerna idella stycke genom etl tillägg lill 4 ij, som gör att man från annonsskatiundantar publikationer av det slag som motionärerna har angivit. HerrarTräff och Hylländer har i den tidigare nämnda motionen 1091 tagit upp ell annatproblem, som utskottet har tagit fasta på och söker rätta lill. Del gäller denmöjlighet att undgå skatt som funnits genom att framställa annonsbilagor hosnågon annan än huvudpublikationens utgivare. Utskottet har tillmötesgåttmotionärerna och har alltså täppt lill den möjligheten genom ett tillägg till 5och 6 i;. Denlill betänkandet fogade reservationen lar upp frågan om behandlingen iskattehänseende av reservdelskalaloger, prislistor m. m. Den förändring avbeskattningen som riksdag beslutade innebär all trycksak med ellavsällningsfrämjande syfte betraktas som reklamirycksak och alltså beskattas.Bestämmelserna, som reservanterna nu vill ändra på, trädde i kraft den 1september 1974 och tillkom främst för att förenkla lillämpningsbeslämmelsernaoch minska antalet undanlag från beskattningen. Utskottet har kunnaikonstatera alt den vidtagna förändringen medfört väsentliga fördelar förbeskaltningsmyndigheten och är nu inle berett att återigen ändrabestämmelserna. Reservanternasargumentering för alt undanta reservdelskalaloger, prislistor m. m. frånbeskattningen är ingalunda invändningsfri. Vad man vill undanta är"affärsleknisk information om priser, produkter, sortiment ellermotsvarande". Det är alltså ett ganska vitt område de vill undanta frånbeskanningen, och ell bifall lill reservationen skulle säkeriigen ge upphovtill tolkningsbekymmer och nya gränsdragningsproblem. Med det anförda ber jag alt få yrka bifall till utskottets hemställan. Hen () kortgenmäle; inledde sitt anförande med en liten historieskrivningöver annons- och reklamskatten. Jag har ingen anledning att invända mot den,men jag kan fylla på den med att konstatera att det var socialdemokraterna ochcentern som utgjorde majoriteten i när denna skatt infördes. Jagskall gärna göra det erkännandet därför att vi aldrig yrkat på altreklamskalleförordningen skall upphävas. Vad vi yrkar pä nu är en smärreändring. Därav följer alltså att jag inle har särskilt myckel lill övers fördel yrkande som framställts av i . Jag har yrkat bifalltill reservationen och i övrigl till utskottets hemställan och behöver därförinte yrka avslag på del yrkande har ställt under debatten. Vadbeträffar den smärre ändring som vi föreslär i reservationen är det i och försig riktigt som säger, all del beslul som vi vill ha undanröjtträdde i kraft . Det har sagts att detta beslul har giviten viss effeki på så sätt all del uppställ färre problem med gränsdragningar.Jag kan hålla med om alt det är på del sättet, men vi slår ändå benhårt fastvid all man inte skall ha kvar en bestämmelse som innebär beskattning avtrycksaker som klart och tydligt saknar reklamvärde. Jag anser att i det falletfår man dras med gränsdragningsproblemen och försöka hitta några gränser.Annars går man ifrån en väsentligprincip. Är det meningen att beskatta trycksaker som har reklamvärde, sä skallvi naturligtvis stanna vid att beskalla sådant som verkligen innehåller reklamoch undanta allt annat. Det är den enkla princip som ligger bakomreservationen, och jag kan inle förstå annat än all vi bör hålla fast vid denprincipen. Annars kommer vi att fä del ytterst besväriigl medreklamskalleförordningen över huvud taget. HerrANDERSSON i (fp) kort genmäle; kritiserade mig för att jag har gått emot vår man iskatteutskottet. Jag vill till del bara säga att vär principiella uppfattningstår fast, som kanske också framgår av det särskilda yttrandet - ju med på del - som innehåller i sak detsamma. Men jag ville markera dennauppfattning genom mitt tidigare yrkande, som jag nu preciserar: attriksdagen beträffande avveckling av reklamskallen med bifall till molionen1975:1 av herrar i och Hovhammar samt motionen 1975:427 avherr Clarkson m. fl. i motsvarande del beslutar anta föfiande Förslag till Lag om upphävandeavförordningen (1972:266) om skatt på annonser och reklam Härigenomförordnas att förordningen (1972:266) om skall pä annonser och reklam skallupphöra alt gälla vid utgången av juni månad . Sedan, herr lalman, ansåg väl alt viskulle komma med några skatleobjekl som skulle komplettera elt sådant härbortfall. Jag vel rätt väl all del inle brukar saknas fantasi på regeringssidannär del gäller att införa nya skatter. () kortgenmäle: nämnde i sitt anförande all ell av yrkandena i denmotion, som jag slår som första namn på, innebar alt man täppte till en lucka ilagen. Jag är medveten om det. Jag är också klar över att de som ifortsättningen genom denna åtgärd kommer att få betala reklamskatt pä enprodukt som de tidigare inte behövt betala sådan skatt pä inte kommer att varasärskilt entusiastiska för del. Men jag hoppas att det förhällandet all man nuförsöker rätta lill fel ät båda håll skall tas som bevis för hur angelägen manär alt få en i och för sig mycket märklig och svårtolkad lag någorlundatillfredsställande. Därför hade det varit angenämt om man i bedömningen ålandra hållet hade varit lika generös och lika snabb i handling. Jaghar litet svårt, , att hänga med i den här motiveringen förreklamskatten, när man tillämpar den på della säll. Enligt historieskrivningeninförde man ju skall på reklamlrycksaker för att undvika en snedvridning iförhållandet lill skatt på annonser. De reklamtrycksaker, som reservanterna nuvill undanta genom en ganska enkel skrivning i anvisningarna till lagen,kommer väl ändå inte all på något sätt medverka lill all en sådansnedvridning kan uppstå. Del finns ju ingen möjlighet för Fläktfabriken altannonsera i tidningar som alternativ till den irekilos katalog som jag visadeupp. Därför är del väl tvivelaktigt om utskollsmajorilelen behöver visa sådanrädsla som den gör för all att området för undanlag möjligen skulle kunna blilitet för vitt, när denna vidsträcklhel i varie fall inle står imotsatsställning till motivet för införandel av lagen om denna skatt. Hen CARLSTEIN (s) kort genmäle; Det har sagts alt del här skulle vara ett olycksfall i arbetet. Det varherr Träff som i sill första inlägg sade att den här beskattningen har drabbatkataloger, prislistor osv. I sä fall var del ett lyckat olycksfall, för del harobestridligen medfört all lagen blivit lättare att tillämpa än den vartidigare. har också vitsordat alt del har underlättattillämpningen av lagen. Sedankan man naturligtvis, som gör, visa upp en stor kalalog från SvenskaFläktfabriken och säga all i denna katalog förekommer ingen reklam. Men om manundantar trycksaker som innehåller affärsteknisk information om priser,produkter, sortiment eller motsvarande, är jag ganska säker på all man blanddessa produkter snart kan hitta sådant som ocksä innehåller reklam- ochsäfiargumenl. Jag tror mig kunna leta fram prislistor och kataloger som utöverartikelnummer och vad det kan vara också har en rad argument som är säfiande.Därför är det en ulomordentligt svår och grannlaga uppgift alt avgöra vilka somskall beskattas och vilka som skall undantas i fortsättningen. Vi har vall altta olägenheten all vissa saker av den typ visade upp blir föremålför beskattning. Andra som har ett reklamsyfte drabbas också. Det blir bådefördelar och nackdelar, men jag är medveten om all del underlättar för oss alltillämpa en lag som vi har, och det tycker jag är det väsentliga. Jag tycker i gör det lätt försig när han säger, att han visseriigen är medveten om att del blir ett häl på111 mifi. kr., men det överlåter han frikostigt ät regeringspartiet alt fyllaul. Om vi nu skall diskutera vem som har mest fantasi i skattefrågor, trorjagman kan säga all vinner med åtskilliga hästlängder. I skatteutskottethar vi verkligen erfarenhet av vilka fantasiprodukter som partikan åstadkomma när det gäller alt hitta på nya skatter. () kortgenmäle: Försöket från min sida, , all beskriva vad som hänt sometl olycksfall i arbetet var nog närmast etl försök att tolka saken såvälvilligt som möjligl. Det ställningstagande som togs förra årel och som fickdenna effeki står ju inle i överensstämmelse med ursprungsmotiven förreklamskattens införande. Delta är för mig avgörande i del här fallet. Jag är alldeles klar överall del bästa sättet att förenkla tillämpningen av en bestämmelse är altgöra den sä generell som möjligl. Skulle man fortsätta logiken i delsammanhanget, skulle det ju innebära att man utsträckte skatten till allatrycksaker över huvud tagel. Del är enligt min mening en ganska farlig väg altgä. Del måsle väl i klartext betyda alt de fiskala intressena direkt tagit överde motiv som ursprungligen fanns för all införa denna reklamskatt. Jag lyckerfortfarande all del är en olycka all den över huvud taget kom till. HenANDERSSON i (fp) kort genmäle; bedömning av vem som har den största fantasin fär välslå för hans egen räkning. Men vi från folkpariiel har inle sä fantastiskt storfantasi alt vi kan uppfinna en sådan krånglig skall som annons- ochreklamskatten, som diskuterats . Jag tror knappast vi nårupp lill regeringspartiets förmåga i del avseendet. Hen CARLSTEIN (s) kort genmäle; Till i vill jagbara säga all så särdeles mänga är kan den inle ha diskuterats, eftersom deninfördes . Hen CLARKSON (m): Jag förslod att var något missnöjd med all herrAndersson i yrkade bifall lill den motion som inte hade vunnit hanspartikamraters - och inte mina heller vad den delen beträffar - stöd i utskollet. är så mycket i den nya som har förändrats så även på sådana traditioner fär vi rucka en aning. Sä myckel mer, , som våra partivänner i ett särskilt yttrande uttryck ligen förklarat all de principiellt delar motionärernas mening vad gäller reklamskattens fortsatta existens, men all de resignerat inför utskotts- majoritetens brist på lyhördhet för deras synpunkter. Undersädana förhållanden lycker jag myckel väl man kan använda här ikammaren till all plädera för sin moiion. Och jag skall här göra del förmolionen 427, som jag slår som första namn pä. Den molionen - låt mig säga detmed delsamma - har lill syfte att i första hand ufiämna den diskriminerande särbehandlingsom den periodiska pressen i skattehänseende, som del är fråga om , menäven i andra avseenden är utsatt för jämfört med dagspressen. Del finns alltsårimliga rättviseskäl att ändra pä della oriktiga konkurrensförhållande. Detbehöver inte nödvändigtvis innebära - tvärtom skulle jag vifia säga - att man belastardagspressen i samma mån som man nu gör med den periodiska pressen utan självklart menar jag all man skulle kunna åstadkomma konkurrens pä lika villkor genom att häva den extra be lastning som den periodiska pressen är utsatt för. Denperiodiska pressen har alltså en reklamskallebelasining som är nästan dubbeltså hög som dagspressens. Det betyder väldigt mycket. Därtill kommer alt den ärmomspliklig och det tynger ännu mer. Var och en inom den branschen har klartför sig att dessa tidningar är ytterligt priskänsliga. De extra kostnader somden periodiska pressen har - och även populärpressen, som vi kallar den - rörsig om per exemplar, och då förstår vi att marknadsföringen avderas produkter blir avsevärt försvårad. Det vittnar ocksä utvecklingen underdet gångna året om. Medan annonsvolymen visat en gynnsam utveckling hos dagspressenhar den hos den periodiska pressen visat en ytterligt ogynnsam utveckling. Detmedför hot om företagsnedläggningar och risk för personalinskränkningar. Detär en politik som jag trodde att de makthavande här i landet inte gärna skullevifia medverka till. Föralt ge den kompletta bilden av den periodiska pressens konkurrenssituation kanjag omtala all det är ell ackumulerat missförhållande som den drabbas av. Detfinns nämligen andra förmåner som dagspressen har, men som den periodiskapressen inle har. Jag skall räkna upp några. T. ex. har den periodiska presseninle tillgång lill pressens lånefond, den får inget distribulionsbidrag, denfår inget produktionsstöd och den har inga posllaxefördelar, vilket dagspressenhar. Del är en ackumulerad extra belastning som gör populärpressenskonkurrenssituation mycket besvärlig. Del gör alt de som verkar och lever inomden branschen känner berättigad oro inför framliden. Jagskall inle uppehålla mig längre vid detta. Jag har med sympati hört herrAndersson i yrka bifall till min moiion i den del den avserreklamskatten, och jag instämmer självklart i del yrkandet. Jag yrkar dessutombifall lill min motion i vad den avser en översyn av mervärdeskattens uttagandei den anda som molionen lalar om och som jag har förklarat. Jag har i moiion nr 440 fäst uppmärksamheten på det orimligaförhällandet all reklamskatten har kommit att drabba konsumentupplysning,vilket knappast varit avsikten. Den allmänt accepterade uppfattningen från allapartiers sida är ju att man skall främja konsumentupplysning.Komsumenlupplysning har i betraktats som nödvändig föratt konsumenterna skall kunna hushålla med sina resurser på elt förnuftigtsäll. har varit elt föregängsland på detta område. Pä1960-lalel diskuterades konsumentupplysningen i en rad offentligautredningar,och man formulerade också klara distinktioner mellan reklam ochkonsumentupplysning. I konsumenidebatlen var det viktigt att hålla isärbegreppen, eftersom syftet med konsumentupplysning och reklam var så olika. Imaj 1972 log under stor enighet ställning till riktlinjer för ochorganisation av samhällets konsumentpolitik. Beslulel innebar bl. Det huvudsakliga målet för konsumentpolitikenär enligt beslutet alt stödja konsumenterna och förbättra deras ställning pämarknaden. Delta mål kan i första hand näs genom att hushållen ges bättremöjlighet all planera den egna verksamheten, bl. a. genom att de får bättreinformation om marknadens utbud och om olika säll all tillgodose de egnabehoven. Som en av förutsättningarna för alt nä det angivna målet angavsmedverkan frän producenter och distributörer, bl. a. i utformningen ochspridningen av konsumentupplysning. fastslog alt huvudprincipenhärvidlag bör vara alt det skall åligga företagen all lämna sådan information. Sammaär, , infördes reklamskatten genom förordningen om skall på annonseroch reklam. I denna förordning antyds visserligen ingenstans attkonsumentupplysning skall betraktas som reklam. Men riksskatleverkels olikabeslul och regeringsrättens domar har inneburit att reklambegreppel nu fakiiskiutvidgats till att omfatta även konsumentupplysning. strider enligt minmening klart mot den allmänt vedertagna uppfattningen här i landet allkonsumentupplysning och reklam inte är att betrakta som synonyma begrepp. Riksdagensbeslul om konsumentpolitiken innebar bl. a. all stimulera och intresseranäringslivet att ta ell slörre ansvar för konsumentinformationen. Man öppnadevägarna för ett större näringslivsengagemang i dessa frågor. Tillämpningen avreklamlagen sätter nu käppar i hjulet för en sådan utveckling. Enligt minuppfattning är della förhållande oacceptabelt. Jagsade tidigare att avsikten med reklamskalleförordningen knappast varit allbelasta konsumentupplysningen med skatt. Men genom att reklamskatteförordningenhelt saknar anvisningar om vad som menas med konsumentupplysning finns detheller ingen vägledning för riksskatleverkels jurister när del gäller all laställning lill all befria konsumentupplysning frän reklamskall. Resultatet blirdärför all riksskatteverkel tvingas, enligt 1 § p. 6 i förordningen, alt tolkatrycksaker med konsumentupplysning som trycksak som framställts huvudsakligeni syfte att offentliggöra reklam. Jaghar i min moiion nämnt all konsumentkooperationen i sina stadgar harbestämmelser som ålägger rörelsen en informationsskyldighet pä delkonsumentpolitiska området. Alltsedan kooperationens tidigaste barndom har denseriöst sysslat med konsumentinformation. Långt innan staten böriade engagerasig i konsumentfrågorna var della en angelägen uppgift för denkonsumenikooperativa rörelsen. Det kan inte vara rimligt all samhället nu skallbestraffa denna i sig samhällsviktiga verksamhet med reklamskatt. , som har till uppgift all förverkliga beslul omkonsumentpolitik, är reklamskallen som drabbar konsumentupplysning ell stortbekymmer. 1 enlighet med de instruktioner som gäller för harverket upptagit förhandlingar med näringslivet om samarbete angående olikainformationsprojekt. anser det viktigt alt eltsådant samarbete - inle minst när det gäller distribution avinformationsmaterial - kommer lill stånd, eftersomnäringslivet förfogar över kanaler som i annat fall mer eller mindre skullevara stängda för verket. Dess kommersiella kanaler är av stor betydelse, bl. a.när del gäller möjligheter att nå ut lill resurssvagakonsumenter. har inle resurser all ensamt svara för denna delav konsumentinformationen och anser inte heller all del skall göra det.Konsumentverket har inhämtat ell preliminärt muntligt besked fränriksskatleverkels punkiskallesektion, som innebär alt reklamskatt bör utgå pådel material som i samarbete med näringslivet lar fram,eftersom del rör sig om produkt-orienterad information och denna lill vissadelar bekostas av näringslivet. 1praktiken har det ju visat sig all reklamskatten avsevärt försvårarkonsumentverkets möjligheter all via förhandlingar genomföra samar-betsprojeklmed näringslivet. Det är också klart alt reklamskatten utgör ett hinder för eltfortsatt utvidgat samarbete med näringslivet i dessa frågor. Jagvill gärna understryka att den merulgift som reklamskatten utgör inte är delenda hindret. Del finns också en viktig psykologisk aspekt med i bilden.Näringslivet ges möjlighet alt använda reklamskatten som ett argument mol ellinformalionssamarbete med . Man acceplerar hell enkelt inte allbetala reklamskatt för konsumentupplysning och finner del dä rimligare allanvända pengarna för traditionell och mer säfislimulerande marknadsföring. Konsumentverketsamarbetar f. n. med om en folder som handlar omköp av begagnad bil. Den bekostas till Slor del av MRF och kommer att spridasbl. a. genom denna organisations medlemsföretag. Verket planerar även att i samarbetemed olika delar av näringslivet framställa faktablad, som ger möjlighet alljämföra olika produkter. Elt aktuellt exempel är faktablad om bilar. Faktabladför fritidsbåtar och utombordsmotorer planeras också, och efter dessariktlinjer fortsätter arbetet när det gäller andra kapitalvaror. Ialla dessa projekt kommer att stå som garant för attinformaiionen verkligen är relevant och användbar - med andra ord alt denuppfyller väsentliga krav för konsumentupplysning. Men trols detta skallinformaiionen betraktas som reklam enligt riksskalleverket. Jaghar som ledamot av styrelse velat belysa dessa konkretaproblem inför och peka på all reklamskatten i dessa avseendenförsvårar arbete. Mitt förslag till en lösning är allriksdagen beslutar uppdra ät regeringen all framlägga förslag om en sådanändring i reklamskalleförordningen att trycksaker som väsentligen har karaktärav konsumentupplysning undantas från reklamskall. säger att delsjälvfallet skulle vara att föredra om man genom en klar gränsdragning kundeundanta konsumentupplysning från beskattning, men gränsdragningen ärsvårbemästrad. Med hänvisning till en dom i regeringsrätten säger utskottet attdenna torde visa att del fortfarande finns möjlighet att utformakonsumentupplysning så att den befrias frän reklamskatt. Utskottet anser därmedmolionen besvarad. skrift med koslinformationfrän elt läkemedelsförelag, avsedd alt tillställas läkare som i sin tur skalldela ut den till vissa patienter, har blivit skaltebefriad. Men skälet lillskallebefrielsen var, enligt uppgift, att informationen gällde kostfrågor, ocheftersom läkemedelsförelaget inle säfier livsmedel kunde foldern inie ansesvara reklam för företaget. Tyvärr kan inte denna dom på något sätt vara lillhjälp i de fall jag har beskrivit. Problemen kvarstår alltså. Statsmakterna,med allt ansvaret för konsumentpolitiken, måste emellertid föra denna frågavidare och finna en praktisk lösning pä problemet. Ett första steg mot enlösning skulle kunna vara an fick ansvaret att bedöma om etlinformationsmaterial skall anses vara konsumentinformation och därmed ejskattepliktigt. Mol elt enhälligl utskott länker jag inte yrka bifall till min moiion.Jag hoppas emellertid all de upplysningar jag nu lämnat om konsumentverkelssvårigheter i informationssamarbetet med näringslivet skall öppnamöjligheterna all finna konstruktiva lösningar vid en senare lillfälle. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av iÖrebro under överläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Örebrobegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skalleulskottets hemställan i betänkandet nr 12punklen 1 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit del av i under överiäggningen framställdayrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAndersson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 427 av herrClarkson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrMagnusson i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: