prot · FY0954 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har inle kunnat uppnå den samlingsom erfordrats för all genomdriva frågorna här i , men vi har som saglavgivit reservationen för att understryka angelägenheten av all ändringarsnabbi kommer lill stånd. Jaghar själv under praktiskt taget alla är som jag har varit med i riksdagenmotionerat om ändrade normer för slöd lill läckdikningsfö-retag, men jag harinte fått med mig i de frågorna. vill jag kraftigt poängtera attde förutsättningar som gäller är i högsta grad orimliga. Möjligheternaatt få statligt stöd för läckdikningsinsatser är nämligen sammanknippade medmöjligheterna att göra en större ra-tionaliseringsinsals, dvs. genom inköp avmark eller sammanläggning av jordbruksenheter. Del har naturligtvis förtsdiskussioner om vilken mark som kan anses vara bestående, men vi har i flera ärhävdat att det borde vara rimligt all den jord som lantbruksnämnderna anservara bestående skall vara utslagsgivande. har vi ju också fält ettgott klariäggande på den puntken av jordbruksministern. Mot den bakgrunden voredet då rimligt att statligt stöd utgick lill återmark som kan anses blibestående, även om del inle finns några möjligheter alt där företa yttrerationaliseringar i den omfattning som gällande tillämpningsföreskrifterföreskriver. Vikan länka oss en jordbrukare som är myckel angelägen om all göra inköp av markför att därigenom kunna genomföra en rationalisering av sin fastighet men alldetta är omöjligt. Han har kanske äkeriord som är i utomordentligt slort behovav täckdikning. är myckel ofta fallet just i Norriand. Men bara därförall han inle kan göra ell sådant lillköp får han inte heller statligt slöd fördenna täckdikning, som är så nödvändig för all han skall kunna klara driften påsitt jordbruk med de myckel slörre maskiner som används jämfört medtidigare. Med de struklurförhållanden vi har är det ofta helt omöjligtall använda slora maskiner pä elt effektivt sätt, därför all vederbörandejordbrukare inle har kunnat företa de åigärder som behövs härför, i första handdå täckdikning. Jaghar också i moiion till årets riksdag tagit upp frågan omistånd-sällningsbidrag lill de s. k. krondiken som i slor utsträckning utfördesunder speciellt 1930-talel. Vi har ca 4 000 sådana förelag i Norrbollen. När vihamnade i den situationen alt jordbrukels framtid var utomordentligt ovissslappnade inlressel för att hälla dessa ganska kostsamma dikningsföretag i stånd,och även lanibruksslyrelsen avstod då från all ställa några krav påiståndsälining och underhäll av dessa diken. är det ofta så att enskildajordbrukare är helt beroende av all dessa dikningsföretag hålls i stånd, menvederbörande orkar inle med del mycket omfattande arbeie och de kostsammainsatser som del skulle innebära all ensam restaurera de förfallnadiktningarna. Och eftersom det inte kan förnekas att den jordbrukspolitik somtidigare bedrivits har varit orsaken till delta slappnande intresse menar jagall del borde vara rimligt all kräva all statsmakterna medverkar lill eniståndsättning av dessa företag. Jag hoppas därför all jordbruksutredningenverkligen lar den här saken på allvar. Enannan fråga som tas upp i en annan reservation gäller del högsta statsbidragsom kan utgå för uppförande eller ombyggnad av ekonomibyggnader.Lanibruksslyrelsen har i sina petita begärt en höjning av del högstabidragsbeloppet frän 50 000 till . och när det gäller byggnadsåtgärder.som från del allmännas synpunkt är av särskild belydelse från 100 000 till150 . Denna begäran beror på all vi sedan dessa belopp fastställdes 1967haft en kostnadsutveckling som varit enorm. Byggnadskoslnadsindexförjordbrukels byggnader har stigit med mer än 60 96 - t. o. m. med64 %, fick jag höra . Men det är att märka att detta index bara på de tvåsenasie åren, alltså lill 1974, stigit med 45 enheter. Del innebär attdet bidragsbelopp som fastställdes inte på långl när har samma värde i dagsom del hade 1967. Omriksdagen 1967 fattade ell beslul om all ge ell statsstöd lill en vissverksamhet, sä bör väl det statsstödet uppräknas med hänsyn lill den kostnadsutvecklingsom därefter skett. Den jordbrukare som 1967 restaurerade sin ladugård fickgivetvis ell betydligt slörre slöd än den jordbrukare får som gör sanima insatsi dag. All en indexuppräkning bör göras tycker jag är så självklart att delinle skulle behöva övervägas av någon utredning. Vihar tagit upp dessa saker därför alt vi lycker all de är angelägna och snabbtmåste åtgärdas. Del finns ocksä andra åtgärder som behöver vidtas. T. ex.B-stödet, som vi fick och som vi var glada över, är i höggrad i behov av ändrade tillämpningsföreskrifter. Men jag förslår att del inteär möjligt all få lill stånd sådana nu utan all utredningens förslag måsteavvaktas. Del är bara att hoppas all del kommer så snabbt som möjligl. Tillsist vill jag ta upp punkten 18 i beiänkandel. Bidrag lill skogsvårdsstyrelserna.I en trepartimolion föreslår vi all /76 anvisar ell anslagsom är . lägre än vad regeringen föreslår. Skall jag säga minuppriktiga mening så anser jag att anslagsminskningen borde ha uppgått lill ca3 mifioner. Därmed intar jag sanima ståndpunkt som statsrådet. Han menarnämligen att antalet förrällningsdagar skall vara detsamma som tidigare, dvs.69 000. Om man utgår ifrån del antalet förrällningsdagar skulle man alltsåkunna sänka det föreslagna anslags- Jordbruketsrationalisering, m. m. Jordbruketsrationalisering, m. m. beloppet rned 2 967 000kr. Iutskottet sades det att del var löneutvecklingen som var orsaken tillhöjningen. Jag är mycket konfunderad över detta. har nämligen isina äskanden sagl all man har räknat upp beloppet - del är f ö. också uppräknatmed etl belopp som med . per dag skifier sig frän vad som gällde under1973/74, alltså till . Någol som gör mig ännu mer konfunderad ärall de andra verken och inrättningarna enligt förslaget i proposiiionen fårnöja sig med det belopp de har äskat. Vad är del dä som har gjort allskogsvårdsslyrelserna inle kunde räkna fram de pengar som de behövde för sinverksamhet? Meddel anförda, fru talman, vill jag yrka bifall lill reservationerna 1 och 3 samlövriga reservationer där mitt namn förekommer. De olika frågor som jordbruksulskollei har haft all behandla ianledning av årets budgetproposition har av utskottet prövats pä ett säll sominneburit att vi har blivit eniga på flertalet punkter, även pä sådana därmoiioner har väckts frän olika häll. Isammanhangei vill jag understryka att vi har många betydelsefulla frågor allbehandla senare under denna riksdagssession. a. gäller detta den störstautgiftsposten under jordbrukshuvudtileln, nämligen anslagel tillprisregleringen på jordbrukets område. Pänågra punkter i budgetpropositionen har dock utskoltsmajorilelen inle godtagitregeringens förslag. Utskottets ordförande har motiverat dessa ställningstaganden.I debatten kommer dessa ställningstaganden all bemötas av både mig och en delandra av mina partikamrater. De kommer att tala för de reservationer som idessa fall fogats till utskottets betänkande. På andra punkter kommer vissaborgerliga reservationer att bemötas. Jagvill försl ta upp punkten 5 i jordbruksutskottets belänkande, dvs. anslagellill jordbrukets rationalisering. 1reservaiionen 1 har representanter i utskottet yrkat bifall till ettmotionsyrkande om högre statsbidrag till investeringar i ekonomibyggnader inomjordbruket samt lill etl yrkande om statsbidrag till iståndsättning av äldretorrläggningsföretag. Förraårel var alla partier i eniga om att rationaliserings-politiken påjordbrukets område borde ses över. fick därförtilläggsuppdraget av regeringen alt göra en allsidig och förutsättningslösöversyn av rationaliseringspoliliken. Ocksä utformningen av stödet tilljordbruket i norra skall ses över av ulredningen. I samband med alttilläggsdirektiven utfärdades överlämnades lill ulredningen ett stort antalmoiioner som berörde stödet till jordbrukets rationalisering. De ireservaiionen 1 behandlade frågorna ligger inom ramen för jordbruksuiredningensuppdrag. Vivar förra årel också eniga om alt inle borde ta slällning tillförslag om ändringar av gällande bestämmelser som framförts i olika I stället bordernan avvakta jordbruksutredningens översyn, Jag kan inle finna att vi haranledning att frångå denna ordning. Utskollsmajoritelens ställningstagande ärdärför utformat i enighet härmed. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan under punkten 5. Jagvill ocksä ta upp punklen 11 i utskottets betänkande, som rör anslagetFrämjande av rennäringen. Delär inle första gången vi här i kammaren diskuterar storleken av della anslag.Senast våren 1974 hade vi en debatt, som då föranleddes av en reservalion avfolkpartiets och kommunisternas företrädare ijordbruksutskottet och som gick ut på en höjning av anslaget med 200 000 kr.till konsulenlverksamhel hos . Detta yrkandeavslogs då med slor majoritet av . har alla de borgerligapartierna i utskottet gäll samman med kommunisterna med ettyrkande om en ökning av anslagel med . Underförra årets debatt redogjordes ulföriigt förde insalser som staten görför rennäringen. Del finns enligt min uppfattning anledning alt också geen sådan redogörelse. Stödåt rennäringens utveckling utgår i huvudsak i samma former som påjordbruksområdet. Del innebär bl. a. att lanibruksslyrelsen och lantbruksnämndernai enlighet med riksdagsbeslut om rennäringslagen svarar för ekonomiskstödgivning .samt för upplysnings- och rådgivningsverksamhet irennäringsfrägor. Lanibruksslyrelsenoch lantbruksnämnderna bedriver en omfattande rådgivningsverksamhet i frågorsom rör rennäringen. Lanibruksslyrelsen har bl. a. fastställt ett riksprogramför rådgivning inom rennäringen. Programmet är utarbetat efter samråd medSvenska samernas riksförbund och omfattar budgetåren 1973/74-1975/76. Delär självklart att upplysning och rådgivning är ytterst angelägna uppgifter föralt näringslivet inom samebyarna skall utvecklas i positiv riklning. Dessauppgifter sköter lanibruksslyrelsen och resp. lantbruksnämnder pä ell fullttillfredsställande säll. Det är därför, som det anfördes redan i förra åretsdebatt, inte lämpligt att staten satsar budgetmedel på tvä olikaorganisationsapparater, som båda inriktas på samma ändamål. Förutomsysselsättningsfrågorna har av motionärerna såsom andra arbetsuppgifter förSSR:s konsulent nämnts att bevaka samernas intressen vid den fysiskariksplaneringen, vid samrådsförfarandel med storskogs-bruket och vidförhandlingar med förhandlingsgruppen för överlagande av renskölselanläggningarsamt att aktivera samebyarna i samband med del praktiska genomförandet. Dessaarbetsuppgifter bör enligt min mening ingå i intresseorganisationernasordinarie arbetsuppgifter och bör således bestridas av SSR:s ordinarie medel.Till förbundet utgår omfattande bidrag ur samefonden. För /75har SSR tilldelats . Härtill kommer samebyarnas medlemsavgifter. Jordbruketsrationalisering, m. m. Jordbruketsrationalisering, m. m. inom ramen för dessa medelha utrymme för en konsulent. Om della är angeläget för förbundet är ju närmasten sak för SSR all självt bedöma. Jaganser att samernas sysselsättning och utveckling av kombinationsnäringar är enytterst angelägen fråga. Möjligheterna att bevara samerna som en etnisk gruppsynes helt vara beroende av att arbetsmöjligheter skapas så all samerna kanleva kvar inom renskölselomrädet. Detta gäller i särskilt hög grad denkvinnliga arbetskraften. Trenden pekar på stor utflyttning av kvinnor igiftasvuxen ålder. a. för all bryta den trenden är del av vikt med särskildexpertis. Behovel av hel- eller dellidssys-selsätiningar för samerna är stort.Lanlbruksmyndigheterna har också i uppdrag att skapa arbetstillfällen församerna. Det är därför lämpligt att en konsulentfiänsi inrättas inom denstatliga lanlbruksorganisationen. Givetvis skall innehavaren av fiänslenbedriva sitt arbete i nära kontakt med samerna och deras sammanslutningar. Inrättandetav en statlig fiänsl för att i samråd med glesbygdskon-sulenierna handläggafrågor om samernas sysselsättning är således den mest lämpliga ochändamålsenliga lösningen av frågan om en konsulentfiänsi. är ocksäinnebörden i reservaiionen 2 lill jordbruksutskottels belänkande. Jag ber att fåyrka bifall till reservaiionen 2. Jagvill vidare i delta sammanhang la upp anslagel till skogsvårdsslyrelserna, sombehandlas under punkten 18 i jordbruksutskottets betänkande. Här har inträffaten myckel märklig sak. Alla här i kammaren torde vara ense om skogsbruketsstora betydelse för vårt lands välstånd. En av förutsättningarna för att viskall kunna bedriva en effektiv skogsvård är all en fungerande offentligadministration finns tillgänglig. Vi har ju genom skogsulredningens nyligenpublicerade belänkande om virkesbalansen fått en tankeställare när det gällerbetydelsen av att främja skogsvärden. 1 detta läge vill en minoritet iutskottet minska anslaget till skogsvårdsstyrelserna. Detta ställningstagandemåste bero på en ren missuppfattning av situationen. Iutskottsbetänkandet har redogjorts för de beräkningar som ligger lill grund fördel föreslagna anslagsbeloppet. Dessa innebär i korthet att man vid beräkningenav bidraget lill skogsvårdsstyrelserna utgår från summan av den beräknadekostnaden för s. k. offentlig verksamhet och de medel som flyter in i form avskogsvärdsavgifier frän alla skogsägare. Kostnaden för den offentligaverksamheten beräknas med utgångspunkt i en önskad verksamhetsvolym mätt iförrättningsdagar och kostnaden per sådan för-rätlningsdag. Avdet föreslagna bidraget till skogsvårdsstyrelserna /76 avses 9596 användas för täckning av lönekostnader. Enligt de principer som godtagits avriksdagen är praktiskt taget samtliga anställda som avlönas av detta bidragsanslaguppförda pä den av regeringen fastställda personalförteckningen. Dellaförhållande, som kan sägas vara ganska unikt, innebär att staten tagit på sigett stort ansvar för skogsvårdsstyrelsernas personal. Imolionen 1975:1551 har m.fl., med hänvisning tillskogsvärdsstyrelsernas betydelsefulla funktion för en förbättrad skogsvård,hemställt om minskat bidrag lill skogsvårdsstyrelserna. Delta går ju inte ihopmed grunderna för anslagsberäkningen. Det kan ju var och en inse. Del märkligaönskemålet i motionen beror vad jag kan förstå på att motionärerna inte sattsig in i det syslem som används för beräkning av anslaget, särskilt avkostnaden per förrällningsdag. Denna beräknas av genom enefterkalkyl med påslag för förväntade automatiska kostnadsökningar.Motionärerna har utgått från den dagkostnad som beräknat i sinanslagsframställning och som är lägre än den som beräknats av departementschefeni budgetpropositionen. Anledningen till skillnaden mellan de bådaberäkningarna är all inte kunnai ta hänsyn till den höjning avlönekosinadspåläggel som gjordes den i är. Somjag nämnde används merparten av bidraget lill skogsvårdsslyrelserna föralt täcka lönekostnaderna för den fasta personalen. Om nu bidraget skullesänkas i den utsträckning motionärerna vill, skulle medel motsvarande t. ex.lönekostnaderna för ca 20 skogsvärdskonsu-lenler saknas. Föfiden skulle alltsåbli en helt annan än vad som varit avsikten med motionen. För det kan väl inlevara så all motionärerna anser alt skogsvårdsstyrelserna inle skall belala inde sociala avgifter som vi alla varit med all besluta om? I sä fall måstesärskilda bestämmelser utfärdas för skogsvårdsstyrelsernas sociala avgifter.En sådan ordning är ju inle möjlig. Skogsvärdsstyrelsernasmöjligheter all aktivt verka för att förbättra skogsvården här i landet färinte försämras. Den utredning som skall se över skogsvärdsstyrelsernasorganisation har också all behandla finansieringssystemet. Jag kan lova herrJonasson och hans medmotionärer alt ulredningen skall komma med ell sä braförslag all olyckshändelser som den här motionen inte skall behöva inträffa. Jag yrkar bifall lill jordbruksutskottets hemställan under punkten 18. Underpunkten 31 har och representanter i ulskottetreserverat sig och förordat en uppräkning av anslagel lill livsmedelsverketmed . utöver regeringens förslag, vilket förslag har godtagits avutskottets majorilel. Den av reservanterna yrkade uppräkningen avser resurserför toxikologiska undersökningar. Jagvill framhålla all utskottsmajoriteten betonat de toxikologiska undersökningarnasväsentliga betydelse. Del bör också påpekas att livsmedelsverket under de tväsenaste budgetåren tillförts nya fiänster vid toxikologiska laboratoriet.Ytterligare en fiänsl har upptagits i årets budgelproposilion.Utskottsmajoriteten har inle varit beredd alt nu tillstyrka ytterligareförstärkning på del toxikologiska området än som föreslagits ibudgetpropositionen. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan pä denna punkt. Jordbruketsrationalisering, m. m. Jordbruketsrationalisering, m. m. iHolmgärden (c) kort genmäle: gör gällande all vi i fiol var ense om all alla moiionerom rationaliseringsinsatser skulle gå till ulredningen. Det är alldelesriktigt. Men enligt vad jag kan erinra mig fanns i fiol inte med ilanlbruksslyrelsens petitaframställning någonting som klargjordekostnadsutvecklingen när det gäller byggnation inom jordbruket. Iår sägs däremot i klartext all byggnadskoslnadsindex har stigit med 61 96. Vidett samtal, som jag har haft med lanibruksslyrelsen, meddelade styrelsenatt index under de tvä senasie åren har stigit . innebär attsiödet lill om- eller nybyggnad av ekonomibyggnader inom jordbruket inletillnärmelsevis har samma värde som 1967. Inte ens med den uppräkning somföreslås i molionen har siödet samma värde. När fattade beslul idenna fråga 1967, , var väl meningen all stödet skulle behållasamma reella värde som det hade 1967. Siödet har emellertid urholkats så tillden grad, all lantbruksstyrelsen menar all en förändring måsle ske om någrainsatser skall kunna göras. Vadresonemanget om skogssidan beträffar - fann det myckel märkligt -vill jag slå fast att framhåller all för-rätlningsdagskoslnadengenom automatiska kostnadsökningar beräknas stiga till . per dag /76. Vi har gått så långt all vi har gäll med på skogsstyrelsenshela framställning, även när det gäller ökat antal förrällningsdagar. Man böremellertid ha rättighet att kräva att del i en sådan här proposilion finnssamma anvisningar för alla olika verk och inrättningar. Lanibruksslyrelsen t.ex. fär exakt det belopp som man har begärt med hänsyn lill de automatiskakostnadsökningar som lanibruksslyrelsen har räknat med. Varför skall då inleskogsstyrelsen få det? Tillsist, fru talman: Om absolut inle klarar denna uppgift med demedel som är tilldelade, vill jag framhålla att det finns enskogsägarorganisation, som utför en serviceverksamhet av minst lika hög klasssom den som slår för. Varför lar dä inle skogsstyrelsenresonemang med skogsägarorganisalionen och överlåter åt den en avsevärd del avden verksamhet som inle kan bedriva, om del nu är så som herrHedström vill göra gällande? Skogsägarna och skogsvärden behöver inte alls blilidande genom elt sådant arrangemang. i (c)kort genmäle; Lål mig med anledning av anförande göra någrakommentarer. Delär nog väldigt korrekt och rikligt all man i avvaktan pä sittande utredningaravslår från all göra slörre och mer principiella förändringar i olikaavseenden. Men jag måste bestämt vidhålla all detta förhållande, all man iolika sammanhang har arbelande utredningar, inle får innebära att riksdagenunder tiden inle skulle ha räll och möjlighel att göra för- nufliga förändringar avicke principiell karaktär. Sä har t. ex. statsrådet i budgetpropositionen gjortbetydande prutningar på flera ställen utan att avvakta sittande utredning. Dåmå det inte vara förmätet av några molionärer eller av alt ocksåföreslå några justeringar, exempelvis när del gäller byggnationen, där det ärdirekta prutningar i budgetpropositionen. Beträffandesamekonsulenlen gjorde sig skyldig lill en felsägning. Del ärinle de tre borgerliga partierna som har föfil vpk i del här avseendet ulan detär tvärtom. Det är kanske ovidkommande i sammanhangei, men i stället för althälla fast vid kravet på . har vpk-represenlanten ställt sig bakom deborgerliga motionärernas önskemål om . i anslag tillkonsulenlverksamhel vid SSR. Jag vill göra den kommentaren att detta inte ärnågon principiell förändring i inställningen med skadeverkningar av det slagsom talade om. Jag tror att det går alt skruva ner tonlägelnågot och säga all del är ell mycket berättigat resonemang som om upplysnings- och annan konsulenlverksamhel lill samernas fiänsl isysselsättningsfrågor, t. ex. när det gäller utveckling avkombinations-näringar. Det bör ocksä vara möjligt att göra sädanasaker i lantbruksorganisalionens regi. Beträffandeskogsfrägorna: När vi nu har all anledning att salsa pä skogen så vill jagpåvisa att de samlade insatserna från reservanternas sida dock ger ett netto påomkring 4 mifioner. gjorde gällande i inledningen att del skullevara fråga om en neltoprulning, men det är det alltså inte. Jordbruketsrationalisering, m. m. HerrTAKMAN (vpk) kort genmäle: Det tycks vara myckel svårt för många myndighetspersoner, inkl. en ochannan riksdagsman, alt lägga av den traditionella förmyndarattiiyden gentemotsamerna. Den har funnits sedan ell par och fyller väl nu allaanspråk på all vara kronisk och i vissa fall obotlig. är känd somen framsynt man i andra sammanhang, men när del gäller samernas rättigheter sometnisk minoritet har ell lager av armerad betong kring depoliliska känselspröten. Hur niånga gånger skall man här i kammaren behöva talaom exempelvis all samefonden är samernas egna pengar? Det är inteskattebetalarnas pengar, som ju använts till stöd för många andra grupper isamhället. Fonden består av samernas egna pengar, som de borde ha rätt altbestämma över själva. Vadbeträffar de många förträffliga fiänsiemännen och allt della skall jag barareferera lill en artikel i tidningen nr 1974, där professorIsrael Ruong, en av samernas främsta pionjärer, talar om hur 1971 årsrennäringslag tillämpas i praktiken: "Irennäringsadministralionen har samisk ungdom som dock läst exempelvissamhällsvetenskapliga ämnen vid mycket liten chans då fiänslernabesätts. Mekanismen som bestäms av 'förfiänst och Jordbrukets rationalisering, m. m. skicklighet i riketsfiänsl' gör att samerna som ännu inle har erfarenhet av administrativ fiänslslås ut även om de har förfiänst och skicklighet sell ur samisk synpunkt. Medandra ord de samiska premisserna för en fiänsl i en administration som gällersamerna borde väga tyngre än storsamhällels vanligauppfattning om förfiänst och skicklighet. propositionen tillrennäringslagen hävdade regeringen icke utan rätt att renskölseln utgör denviktigaste grunden för samernas kultur. Men rennäringsadministralionen skötsnästan helt av icke samer. De förändringar som görs inom renskötseln undertrycket av den mer eller mindre medvetna elnocenlriska mekanismen inom dennaadministration gör inte renskölseln lill en samisk näring och den blir på såsätt en allt falskare grund för samisk kulturutveckling." Hen () kortgenmäle; Även med risk att bli beskylld för all försöka föra ned debatten på enlägre nivå låter jag trycka ned talarstolen till lämpligare höjd för mig i minringhet. Jagskall böfia min replik lill med all säga att om han hade haftlillfälle att föfia del arbeie som vi bedriver inom rennäringsdelegationerna iNorrland för att förbättra samernas situation och levnadsvillkor, tror jaginte all han skulle ha haft anledning alt yttra sig som han gjorde här. Jag haricke någonsin blivit beskylld för att visa förmyndarmentalitet mol samerna.Tvärtom har jag vid de tillfällen då del varit lämpligt blivit föremål för vissuppskattning för det arbeie som vi har nedlagt på della område. Somalla känner lill går ju rennäringsdelegaiionens arbeie ut pä alt pä allalänkbara sätt förbättra samernas villkor inom deras näring. Men del är inlegenom munväder av den sort som är mästare i an prestera som viarbetar, utan vi håller oss mera till reella ting. i Holmgården kritiserade regeringens proposilion från den synpunktenalt kostnadsutvecklingen har gäll mycket snabbare än vad som redovisas ipropositionen.