prot · FY0941 · 1975-12-31 00:00:00 — flnns motioner i samma ärende, som innebär enuppräkning av det anslag som beslutade om i fiol. Motionsyrkandenaligger i linje med begäran, nämligen en Ökning med 50 000kr. Vi menar all behovet av en uppsökande och samordnande verksamhet är så väldokumenterat att del är angeläget all försöksverksamheten medsamordningsfiänster inom vuxenutbildningen i ell känsligt uppbyggnadsskede inteäventyras. Paradoxallnog anslår vi, som jag nämnde förut, en halv mifion kronor lillundersysselsalta lärare, men utskotlsmajorilelen är inle beredd all anslå dehär för all klara ett viktigt moment när det gäller samarbetetmellan studieförbunden och folkhögskolorna. Man kan ju förmoda all den härsortens uppdrag i flera fall skulle kunna utföras av dem som saknar fullfiänstgöring. Jagber, herr talman, att få yrka bifall till reservationen 1, som innebär entillstyrkan av det yrkande som framförs i molionen 1378. Vihar frän folkpartihåll krävt alt man skulle räkna upp byggnadsanslagen med 2mifi. Del yrkandet har formellt avslagits, men utskottet redovisar att detfinns icke ianspråktagna medel, uppgående lill 1,4 mifi. kr., som kan läggaslill de av regeringen föreslagna 6 mifionerna. Det innebär all 7,4 mifi. Härigenom har värt motionsyrkande i allt väsenlligi blivitlillgodoselt. Tillbilden i delta betänkande hör också all utskollet upprepar vad riksdagbegärde, nämligen ett samlat handlingsprogram för att bättre nä de hemarbelandeinvandrarna. Och årets riksdagsbeslut kan knappast förbises av regeringen, somnu får en ny allvarlig påminnelse. 13 protokoll 1975. Nr 41 Med tanke på svårigheten att nå framgång med motionskrav under Onsdaeen den pågåendeutredningar - jag avser i detta fall framför allt folkhögsko- leulredningen,som snart är inne i sitt slutskede - är del ändå värt att noiera attutskottet föreslagit förbättringar pä flera punkter som kommer Anslag till vuxenut- främst folkhögskolorna till godo. Från sida upplever vi det bildning som angeläget att folkhögskolan får möjlighet altfortleva och utvecklas. Vimenar att det är en skolform som del finns anledning att slå vakt om. Del ärockså med tillfredsställelse jag noterar den slora enighet som råder just påden punklen inom utskottet och - som jag tror - också inom . (vpk): Jag finner det angelägel att i likhet med i Alingsåsnotera all utbildningsutskottet nu säger sig ha blivit övertygat om alt snaraåtgärder kan behöva sättas in för att undervisningen i samiska språk skallkunna bedrivas på ell adekvat sätt. Även om utskottet inte ansluter sig tillvärt motionsyrkande om relationstalet 4,0 för lärartätheten i undervisningen isamiska språk, sä ser jag det som positivt att man nu anser alt regeringen medanledning bl. a. av värt yrkande bör bemyndigas alt vidta önskvärda åtgärder. Allåtgärder är både önskvärda och nödvändiga framgår inte minst av den utvecklingsom undervisningen i samiska har fått . Kortare ämneskurser ordnasnumera även utanför . Det ger studiemöjligheter även församer som av olika skäl, bl. a. genom sitt arbete med renskötsel, har haftsvårt alt della i folkhögskolans kurser. Men skolan behöver satsa ännu myckelmer på den här delen av sin verksamhet. All behovet är stort framgick bl. a. ien TV-serie för sedan, då både äldre och yngre samer beskrev sinsituation och den känsla av främlingskap som bristfällig undervisning i detegna språket ger. 1synnerhet bland äldre samer är det vanligt alt kunskaper i att läsa och skrivadet egna modersmålet hell saknas. Samernas folkhögskola ger möjligheter ävenför dessa att få lära sig lule-, nord- och sydsamiska. Undervisningen måsle dåhållas tillgänglig, även om bara etl mycket litet antal söker sig till någon avspråkkurserna. Del är begripligt att delta ställer särskilda krav pålärartäthet. Därför är del förståeligt om folkhögskolan nu fäster sloraförhoppningar vid det uttalande som utbildningsutskottet gör. För egen delhoppas jag verkligen alt det dröjsmål som jag i likhet med villbeteckna som helt onödigt inte skall sträcka sig längre än till det år som nuhar gått. Beträffandedet yrkande i vår moiion som gäller det extra statsstödet till Samernasfolkhögskola nöjer sig utskottet med att erinra om fiolårels avslag på ettlikalydande yrkande. Mendenna fråga - liksom den om lärartätheten - är mycket angelägen för Samernasfolhögskola. Där ser man den i fiol beslutade begränsningen av antaletstalsbidragsberälligade elevveckor som en påtaglig risk för att verksamheten på siktmåsle skäras ned i stället för all vidareutvecklas på del sätt som en ambitiösskolledning eftersträvar och som skolans växande betydelse också kräver. Sameutredningenhar grundligt prövat de frågor som rör Samernas folkhögskolas framlid. Dessuppfattningar fick enhälligt slöd hos remissinstanserna. Mot den bakgrundenhar vi funnit det nödvändigt alt, trots att i fiol gick emot vårinställning i fråga om regelsystemet, ändå ta upp del lill ny prövning. Vianser det helt rimligt att skolans styrelse själv får avgöra frågan omdimensioneringen av verksamheten. Dejämförelser som görs mellan Samernas folkhögskola och andra folkhögskolor närdet gäller elevunderlaget är ofta alltför mekaniska. Det finns alla skäl alt lahänsyn lill alt skolan har en alldeles speciell prägel som skola just församer, även om skolan slår öppen också för andra. Det förhållandet alt samernasandel i befolkningen inle är så stor påverkar givetvis elevrekryteringen. Dehär skälen liksom bedömningen av skolan som en mötesplats för två olikakulturer, den samiska och den svenska, är enligt vår uppfattning tillräckligaför en ändring av det beslut som fattade i fiol om dimensioneringenav verksamheten vid Samernas folkhögskola i . Därföryrkar jag, herr talman, bifall lill den reservation beträffande det extrastatsstödet lill Samernas folkhögskola i som har fogat tillutbildningsutskottets belänkande. Hen ALEMYR (s): Jag kommer alt begränsa mig lill all ta upp de punkter som de tväföregående talarna särskilt har berört och avstå från all i övrigt redovisautskottets betänkande. reservation yrkar i på ytterligare . till enverksamhet som utskottet tillstyrkte förra årel och för sin del även anservara utomordentligt betydelsefull, nämligen en försöksverksamhet medsamordningsfiänster inom vuxenutbildningen. Vi är inte beredda att tillstyrkaen ökning av anslaget, helt enkelt därför att det är nödvändigt att göraprioriteringar. Så enkelt är del. Det förhåller sig inte pä del sättet som herrJonsson sade , att vi har anslagit . Det rör sig här inte om någon anslagsökning, utangenom att bemyndiga regeringen att använda en halv mifion för ändamålet kanman, om del skulle bli risk för arbetslöshet, minska minskningen av statensutgifter. Det är alltså inte fråga om ett nytt anslag eller en höjning. mening har del inle funnits någon möjlighet att öka anslaget på denpunkten som har talat om. Vidarehar deklarerat sin tilltro lill folkhögskolan inför framliden, ochjag delar hans uppfattning där. Jag saknar anledning att upprepa vad jag mångagånger förut har sagl från kammarens talarstol. Vi får tillfällelill en samlad bedömning av folkhögskolans situation i framliden, närfolkhögskoleulredningen är färdig med sitt arbete framemol jul. FruMarklund talar om Samernas folkhögskola och säger att det har beslutats enbegränsning av antalet stalsbidragsberälligade elevveckor. Del förhåller siginte så. För Samernas folkhögskola gäller samma automatik i fråga ombidragsgivningen som alla andra folkhögskolor. Om elevantalet ökar så ökarockså statsbidraget. Det som avser är det extra statsbidrag somulgår till och som kom lill därför att medel från andrakällor sinade. Det är delta exlrabidrag som utskottet inle vill öka. Jagvill starkt understryka, så att inget missförstånd skall råda pä denna punkt,att del inte är fråga om alt beröva Samernas folkhögskola något bidrag somandra skolor har och som den enligt vanliga reglerar berättigad till. Vi hargjort den bedömningen att det inte finns anledning att ge elt störreexlrabidrag än det som utgår därför att delta bidrag är just en avlösning avetl bidrag som tidigare kom från annat håll. Bådatalarna uttryckte sin glädje över att utskottet, som de sade, änlligen hargivit med sig och gäll med på att det skall kunna göras en ökad insats förundervisningen i samiska. Inför utskottet har myckel starkt understrukils alteftersom eleverna är så fä finns del risk för att undervisningen i samiskaspråket inte kan ske på en tillfredsställande sätt. Om del är sä kanutbildningsulskollet inte självt bedöma, utan del får i vanlig ordning avgörasav de myndigheter som har alt bevaka detta. Men skulle det visa sig alt detförhåller sig så som det har sagts, dä bör man kunna hitta en form för att gede lusenlappar extra som kan behövas för alt undervisningen skall varatillfredsställande. Detär elt sådant bemyndigande som utskottet ber lämna regeringen, somsåvitt jag förslår i sin tur kommer all uppdra ål den myndighet,, som skall sköta del här alt försöka hitta någon lösning. Viär inte beredda att ta del förslag som finns i molionen, som kräver ett ändratrelationstal, utan tror all del kan finnas andra metoder. Det väsentliga är juall de här ungdomarna får den språkundervisning pä ett riktigt sätt som denaturligtvis är berättigade till. Jag är lacksam för all det är sä stor uppslutning bakom dessaväsentliga förslag frän utbildningsutskottet, och jag noterar medtillfredsställelse att det endasl är på dessa relativt små punkter som enreservation föreligger. Jag yrkar bifall, herr talman, lill utbildningsutskottetshemställan. i (fp) kon genmäle: Utskottets ordförande sade i sin inledning att det var fråga om attprioritera och att man därför inle kunde ställa dessa . avseendesamordningsfiänster till förfogande. Lål mig bara säga att ämbetsverket, SÖ,har prioriterat denna verksamhet mycket starkt och sagt att det i ett känsligtuppbyggnadsskede är i stort behov av dessa pengar. Närdet gäller det parodoxala i att ställa ytteriigare tillförfogande till de lärare som inte kan få full sysselsättning, säger herrAlemyr att det inte är några nya, friska pengar utan det innebär att vi minskarminskningen något. Del trorjag är en riklig beskrivning. Men varför då inlelåta en del av dessa medel slussas över för en anslagsförstärkning tillsamordningsfiänster för studieförbunden och folkhögskolorna? Jag tror det voreen rikligare metod att använda pengarna där än alt bara säga alt man kan lamedel i anspråk för all betala de sysslolösa timmarna. Därför vidhåller jagyrkandet om bifall lill reservationen 1. I fråga om förstärkningen av språkundervisningen för samerna säger herrordföranden i utbildningsutskoltel, att det inle ges något otvetydigt bifalllill förslaget att man skall få använda relationstalet 4,0. Det må vara hänt,men vi är väl ändå ense om att regeringen nu får bemyndigande att ge enförstärkning när det gäller undervisningen i samiska språk. Det råder inga delademeningar om behovet i det avseendet. En annan sak är att söka finna den formsom är tillfredsställande för skolan. Jag har ingen anledning att försöka pekapå hur den skall se ut. Del väsentliga är alt förstärkningen kommer till stånd,och därom är utskollet ense. FruMARKLUND (vpk) kort genmäle: Det är riktigt att det handlar om del extra statsstödet; della framgårbåde av yrkandet i den reservation som har fogat till belänkandet ochav vad jag har sagt. En av de andra källor som har sinat och som herrAlemyr nu talar om är den från länsmyndigheterna. Det är just i sädanaavseenden som de av mig påtalade alltför mekaniska jämförelserna görs mellanSamernas folkhögskola och andra folkhögskolor. Dessutom, , är oron hos skolans ledningpåtaglig. Det kan man inte trolla bort genom mer eller mindre formellaförklaringar om vad slags stöd del handlar om. Därför vidhåller jag mittyrkande om bifall lill reservationen 2. () kortgenmäle; Den oro som enligt vad säger är påtaglig hos skolansledning har flera folkhögskolor i upplevt den senasie tiden. Samernasfolkhögskola har för fä elever för att man skall kunna fä ut del maximala avstatsbidraget i fråga om effektivitet, om uttrycket tillåts. Del är mångafolkhögskolor som har del problemel just . Om elevantalet ökar, kommerSamernas folkhögskola inle att behöva brottas med de svårigheter som fruMarklund nu lalar om. Risken är all om man inför särskilda bidrag lill enfolkhögskola, sä kan också andra komma och berättigat önska att få motsvarandeextra bidrag. Nusitter en folkhögskoleutredning och aVbetar med delta. Jag kan försäkra fruMarklund att vi myckel seriöst tränger in i frågorna för a. därförattdirektiven talar särskilt om rörelsefolkhögskolorna - hur dessa, ofta mycketsmå folkrörelsehögskolor skall kunna klara sig . Det är självklartalt Samernas folkhögskola är med i den bedömning av rörelsefolkhögskolornasallmänna situation som folkhögskoleutredningen häller på all göra. Beträffandeherr i är det säkert inte mycket som skifier oss ål. Jag villbara säga, när tycker alt man kan föra över medel frånlärarlönepengarna till del anslag som vi har diskuterat , alt del inle ärsäkert att del blir några pengar över. Del beror ju pä om del blir en sådannedgång av elevantalet all risk för arbetslöshet uppslår. Många tecken tyder påalt det håller på alt vända i folkhögskolorna just , och om det gör det bliringa pengar lediga och då behöver inle heller någon halv mifion användas förall klara lärare frän arbetslöshet. Detgår alltså inte all automatiskt flytta över pengar frän del ena anslaget tilldel andra. Omdel visar sig all den verksamhet, för vilken i vill haylleriigare , funktion är tillfredsställande ochger bra resullal, då är jag övertygad om att del finns anledning att ökainsatserna där. Men anslaget är bara gammalt, och det är skäl allavvakta och se ett tag. Dessutomhänvisar jag till alt vi har att göra prioriteringar i ell mycket besväriigloch ansträngt budgetläge, och del är en sådan prioritering som utskottet hargjort den här gången. Hen NORDSTRANDH (m): /73 har undervisningen i svenska för invandrare istudieförbundsregi fåll ske inom en totalram av 550 000 studielimmar perbudgetär. Under /74 fick av totalramen 300 000 studietimmardisponeras för sådan undervisning som ges enligt lagen om rätt till ledighetoch lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare och 250 000 limmarför övrig invandrarundervisning i svenska. Delramarna omdisponerades då kvotenför den lagbundna undervisningen inle kunde ulnylfias och behovet inom den s.k. fria kvoten var större än del timantal som försl fick användas. Innevarandebudgetår, 1974/75, är lägel ungefär delsamma som föregående budgetår, någotsom jag återkommer lill. Timtaketlöper alltså risk all sprängas definitivt, och den ena delramen är dessutomfelräknad - det har ju visat sig gäng på gäng . - ja, det är väl utbildningsministern - har i åretsbudgetproposition inle dragit någon fullständig lärdom av tidigare utfall.Samma timtak och samma delramar föreslås på nytt, om också med möjlighet tillomdisponering av delramarna och med antydan om att även totalramen skall kunnaändras. Del är dock helt otillfredsställande - timtak och delramar har, herrutbildningsminister, säkerligen fiänat ut. För ulbildningsjminislern är del,som jag ser saken, bara all förlika sig med dettaofrånkomliga faktum, motvilligt förmodligen, men ändå - kanske inle motvilligt.Del är måhända någon annan som hindrar. Motdenna bakgrund är det utomordentligt tacknämligt alt utskottet med anledning avmolionen 544 har enats om att ge regeringen till känna all man förväntar allsvenskundervisningen för invandrare jämställs med studieförbundens övrigacirkelverksamhel - när ytterligare erfarenheter vunnits och kostnaderna bättrekan överblickas, sägs det dessutom. innebär, uttryckt på annat sätt, somjag fattar det an utskottet förordar timtakels och delramarnas försvinnande.Den ytterligare erfarenheten bör ha vunnits och kostnadsberäkningarna ha gjortslill nästa budgetproposition. Utskottetomtalar i sitt belänkande alt innevarande budgetår iskrivelse av , inkommen till jämnten månad senare - ganska märklig postgång! - anmält att den lagbundnaundervisningen totalt beräknas komma alt disponera 285 000 limmar av demedgivna 300 000 och all på den s. k. fria kvoten bedöms ell behov av totalt455 . Äveni övrigl är skrivelsen ell intressant dokument. inskärper medosedvanligt eftertryck alt timbegränsningarna utgör ell hinder för mångainvandrare alt få god undervisning eller kanske få undervisning över huvudlaget. Del kan inte, understryks det, vara förenligt med den svenska synen päinvandrarna och deras möjligheter att finna sig lill rätta i all deutestängs från undervisning - och del sker faktiskt, det vet jag av erfarenhetfrån mitt studieförbund. Studieförbundenbör alltså, menar , ges sådana resurser all de kan erbjudainvandrarna utbildning i den utsträckning man önskar och har behov av. Klämmeni skrivelse är en hemställan om all ylleriigare 200 000timmar skall ställas lill förfogande all under budgetåret1974/75 fördelas lill studiecirkelsverksamhet inom den s. k. fria kvoten, dvs.där timmarna nu behövs. Nukommer jag med en fråga, eftersom utbildningsministern är i kammaren: Vad hardepartementet företagit sig i anledning av skrivelsen? Ligger man pä denfortfarande? Det förutser jag kanske. Däjag för någon vecka sedan frågade mitt studieförbunds kansli om något möjligenförsports blev svaret nej. Har något hänt, herr utbildningsminister, ellerskall möjligen något hända? Budgetåret går väldigt snabbi mot sitt slut.Invandrarna väntar. När ges del ell positivt besked? Fröken (); Vuxenutbildningen har fått en utformning som innebärall den i högre grad riktar sig lill de i ulbildningshänseende sämst ställda,och det med all rätt. Del är i den riktningen den fortsatta satsningen påvuxenutbildningen måsle gå, sä all den stora gruppen människor med sex- ellersjuårig folkskola bakom sig ges möjlighet lill utbildning. Antalet studerandeinom de olika typerna av vuxenutbildning har också under senare årökat betydligt. Del är väsentligt all man pä del sättet när ut lill allt flera.Men fortfarande finns myckel alt göra. Dit hör olika insatser för att nä degrupper i samhället som har den kortaste utbildningen och därmed ofta också densämsta ställningen på arbetsmarknaden. Till dem hör bl. a. invandrarna. Lätmig försl, med anledning av den tidigare debatten här i kammaren, säga någraord om Samernas folkhögskola och de yrkanden som i några moiioner har gjorts ombl. a. ändrade relationstal för undervisningen i samiska språk. Del ärväsentligt att folkhögskolan pä olika säll får möjligheter att ge enkvalitativt bra undervisning i samiska språk, men enligt vår bedömning innebärde åtgärder som utskottet vill bemyndiga regeringen att vidta alt man pä ellenkelt och smidigt säll ser lill all de nödvändiga resurserna ställs lillförfogande. Närdet gäller den försöksverksamhet med samordningsfiänster inom vuxenutbildningensom påböriades innevarande budgetär anser vi det angeläget att den omfattningsom verksamheten nu har får bibehållas. Jag vill påminna om alt konstruktionenför de här fiänslerna är sådan att den innebär en omvandling av lärarlimmar.Under innevarande är har dessutom etl speciellt anslag ställts lill förfogande,och det föreslås också . Med den skrivning utskottet har gjort bördet enligt vår uppfattning finnas möjlighet all bedriva den här verksamheten iönskvärd omfattning. Belänkandetbehandlar också anslagen till undervisning för invandrare i svenska språket.Den undervisningen är, som tidigare redovisade, f n. begränsadav en totalram pä 550 000 studielimmar per budgetär. Justeringar av totalramenoch inom ramen, mellan den lagstadgade och den fria kvoten, kan ske och harockså skett . Medanledning av en motion, väckt av mig, och , om altslopa totalramen säger utskottet att man inle nu är beredd till detta, men förväntar alt svenskundervisningen för invandrare jämställs medstudieförbundens övriga cirkelverksamhel, när ytterligare erfarenheterframkommit och man därmed kan överblicka kostnaderna bättre. Utskottetsskrivning innebär ell positivt och viktigt ställningstagande. Del finns -vilket inle minst invandrarulredningen har visat - slora behov av ytterligareutbildningsinsatser för invandrarna, både i deras eget hemspråk och i svenskaspråket. skrivning, som nämnde, visar påprecis samma behov. Genom den lagstadgade rätten lill utbildning i svenska harsituationen för de invandrare som finns ute på arbetsmarknaden klartförbättrats. Men problemen för bl. a. de hemarbelande kvinnorna är fortfarandestora. De nås ofta inle av den språkundervisning som finns och riskerardärigenom att bli ännu mer isolerade. Denbegränsning som gäller för invandrarundervisningen utgör etthinder för mänga invandrare alt få en god undervisning eller kanske fä undervisningöver huvud taget. De timmar som studieförbunden fåll sig tilldelade räckerinle till. Därför är del väsentligt all utskottets positiva uttalande så snartsom möjligt ger resullal i form av all denna typ av undervisning jämställs medstudieförbundens övriga cirkelverksamhel. Jag ber all få yrka bifall till utbildningsulskollels hemställan idess helhet. HenSTRÖMBERG i (fp); Samspelet mellan regering och riksdag i vårt land kommer till uitryckpä många sätt. a. möjlighet att hos regeringen begära attden utför vissa av beställda åtgärder. Vi anser del självklart att omriksdagen beställer en utredning eller ett förslag skall regeringen effektueradella. Står dessutom en enig riksdag bakom beställningen är det ytterstförvånande om inte regeringen går till mötes. Riksdagenbegärde 1973 ett handlingsprogram för svenskundervisning av icke förvärvsarbetandevuxna invandrare. beslut var enigt. När inget hände kom del en frågai . Ändå fick vi inle se något handlingsprogram. Del är märkligt altregeringen inle bryr sig om beslut. Iår tas denna fråga åter upp i två moiioner. I den ena molionen påpekas detmärkliga i alt ingenting hänt trots beslut. begär etl enigtutskott åter ett samlat handlingsprogram. kan inte tolkas på annat sällän alt ell enigt utskott är missnöjl med regeringens handlande. Ännumer märklig är situationen nu dä fått en stor proposilion ominvandrarpolitiken ulan att frågan om svenskundervisning för icke anställdainvandrare är löst. Den uppkomna situationen är olustig. Så här kan detinte gå till. Jag förutsätter att så snart som möjligl får detförslag som ett enigt utskott nu för begär. Hen (): I moiion 832 yrkar vi att , som bedriverfolkhögskoleundervisning i externat i form av ämneskurser under Nordiskafolkhögskolan i , skall fä fortsätta sin verksamhet som självständigfolkhögskoleenhet. Skolanstartade sin verksamhet redan på 1950-ialei under namn av , men arbetar i nuvarande form , och har funnit godaarbetsformer anpassade till externatstrukturen i den stads-struktur somGöteborg erbjuder. Lärarkåren kan den problemalik som folkhögskolans anpassningtill vuxenstudieteknik erbjuder och har lyckats väl i sin strävan att tillgodoseelt växande siudiebehov vid sidan om andra utbud på området i . Dessmateriella resurser är väl tillgodosedda sedan drygt ell är lillbaka genominflyttningen i nya lokaler Detväxande vuxensludiebehovel i med omnejd har skolan mött genom attsträva efter rörlighet och anpassning av sitt utbud lill den efterfrågan somfinns. Förutom det traditionella mönstret med treåriga folkhögskolekurser om36 studieveckor med drygt 100 deltagare varie är erbjuder skolantvååriga fritidsledarkurser inom SULU efter deras normer med 50 ä 60 elever itvåärskurser. Del har visat sig att som avnämare har slor glädje av dekurserna. anställer för sina egna fritidsaktiviteter ungefärhälften av de kursdeltagare som utexamineras. Inle minst intressant är delutbud av konkurser som omfallar mer än 60 studiecirklar ochsom når omkring 600 vuxna elever. Till omfånget är skolan alltså dubbelt såstor som den moderenhet under vilken den arbetar, dvs. Skolanär alltså ett gott exempel för dem som har sitt hjärta hos folkhögskolan ochsom hoppas att den som form skall kunna anpassas lill de krav elt förändratsamhälle ställer.