prot · FY0991 · 1975-12-31 00:00:00 — Jo, teoretisktfinns nalurliglvis den möjligheten, eftersom varie nytt är suveränt.Näsla kan rent förfaliningsmässigt besluta om 50 kärnkraftsaggregal,om del så vill. Frågan är vilken tilltro man har till partierna. Men ingenriksdagsman i den grupp som jag tillhör har på något säll velal binda sig företl fiorlonde aggregat. Det har ingen föreslagit. Efterdiskussionerna i ulskotlei föreställer jag mig alt moderalerna är inne pä sammalinje. De må dock kunna svara för sig själva. skall inle göras lill någotberg. när del bara är elt försök au jämföra olika ting. Närdel gäller kärnkraftens säkerhet har mycket grundliga undersökningar gjorts ibåde och utomlands. De pekar pä alt riskerna för reaktorhaverier är småoch all konsekvenserna vid eventuella haverier är mindre än som sagts idiskussionerna. konstaterande innebär inte all ulskottet bortser från attdel finns risker med kärnkraften. Tvärtom förordar vi en mycket försiktigutbyggnad jusl på grund av riskerna med kärnkraften. ärinle hell lillfredsslällande löst. Repl tekniskt har man hittat lösningar förlångtidsförvaring av högaklivi avfall, men ingen metod har hillills prövats ifull skala. Den avfallsprodukt i form av plutonium som alstras i etlkärnkraftverk anser dock ulskoilei inle vara eu oöversiigligi probleni. Delfinns nya tekniska möj- Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. ligheler att återanvändadella plutonium så all del till slul blir fråga om myckel små mängder. Tidenför milt anförande medger inte att jag närmare gär in på kärnkraftens allasäkerhetsaspekter och ekonomi. Andra talare konimer all beröra de frågorna. Jaglämnar därför dessa delar. Men jag vill konstatera all forskningen visar pä alldel gär all lösa alla problem med kärnkraften ulan all man målar upp den mycketdystra bild som har gjorts från visst häll. Vänsterpartietkommunisterna yrkar all frågan om utbyggnad av kärnkraftverken skallunderställas svenska folkel i en folkomröstning. Utskottet finner med tanke påkärnkraftsfrågans komplicerade karaktär det osannolikt all en folkomröstningskulle kunna utformas så all frågans mänga väsentliga aspekter kunde beaktas.Utskottet avstyrker därför förslaget om folkomröstning. Samtligapartier acceplerar all kärnkraften används för framställning av elkraft. Jaggördel konstaterandet därföratt det har nämnts i debatten alt centerpartietsäger nej lill all form av kärnkraft. Cenlern accepterar i vafie fall nu de femkärnkraftsaggregal som är i gäng. Rent principiellt är riskerna ochavfallsproblemen desamma oavsell om vi har fem eller irelion aggregal.Skillnaderna är endasl kvantitativa. Folkpartietvidhåller lidigare beslul om elva aggregat men säger nej lilltretton under åberopande av bl. a. riskerna. Del farliga med kärnkraftenuppslår således enligl bedömning vid det tolfte och trettondeaggregatet, inle de första elva. Jag har väldigt svårt all förslå dettaresonemang. Jagmåste medge all cenlern naturiiglvis kan ha räll och alla andra partier ochmänniskor kapilall fel. De som har hamnat vid den högre nivån, dvs. grundar sina bedömningar pä vad offentliga utredningar,remissinstanser, arbetare, fiiinsiemän och företagare samt aktiva kommunalmänhar hävdat. Men jag skall inle förneka all del är möjligt alt de alla har felmedan cenlern har rätt. Redanen begränsning av energiiillväxten lill aren utmaning mot detlevnadssätt som vi har vant oss vid. Det kräver ell nyll ener-gimedveiande hosmänniskorna. Energidebatten har dock fört del goda med sig au människorna ivärt land nu verkar vara mera inställda pä alt accepiera en omställning av våralevnadsvanor . Det sker nu en omvärdering av begreppet standard. Högstandard innebär inle bara en ständigt ökad tillströmning av nya produkter. Detär orimligt att fortsätta som förut. Del enda partierna är oense om äregentligen hur snabbi en omställning kan genomföras. Vi socialdemokrater anseratt den måste genomföras under en längre lidrymd, om del inte skall uppslåoanade svårigheler i landets ekonomi, medan somliga menar all ell beslut kanfallas och verkställas . Viriksdagsledamöter har skilda uppfattningar om hur framlidens samhälle skallformas. Även om vi lagil del av precis samma faktaunderlag i en fräga. kan vikomma lill mycket skilda uppfattningar. konstigt med del. Detfinns ingen enkel och objektiv lösning pä samhällsproblemen. Våra poliliskabedömningar har sitt ursprung i olika samhällsklassers behov och värderingar,i de idéer och den samhällssyn som de olika partierna representerar. Vi utgårnär vi fattar våra beslut visserligen alla frän de uppgifter experter och andrager oss om verkligheten. När experterna tagit fram sina förslag, har viförtroendevalda all göra våra bedömningar och avvägningar. Vi har då att tahänsyn dels till behov och önskningar hos de väfiare som vi representerar, delstill den avvägning mellan olika fakla och sakskäl som är nödvändig för att samhälletsom helhet skall fungera. Vi kan inte bryta loss en bit och ha en mycketbestämd uppfattning om den ulan hänsynstagande till allting annal i samhället. Virepresenterar ocksä skilda delar av landel och måste fästa vikt vid de problemsom finns hemma i våra egna valkretsar. Själv representerar jag , enregion där sysselsättningsfrågorna alltid har varit det alll överskuggandeproblemet. Tusentals norrbottningar saknar ett tryggt och meningsfulltarbete. De kräver sin del av den gemensamma kakan. Men vi vet att om vi skallta till vara alla de naturrikedomar som finns i länet och ge alll fler del aven ökad välfärd, så måste vi bygga vidare pä förädling av råvarorna skog ochmalm. De processerna är energikrävande. Ett beslul i om ylleriigarenedskärning av ökningstakten när det gäller energin ulöver den regeringen ochutskottet förordar skulle lämna människor som saknar sysselsättning, inle minsli skogslänen, i sticket. Jag kan inle slå lill svars för dem som utsett migtill sin talesman i , om jag siöder ett beslut som skulle göra ännufler människor arbetslösa och allvarligt försämra möjligheterna all bygga utlänets näringsliv. I första hand men i nägon män ocksä folkpartietsförslag medför, som jag ser det, dessa risker. Uiskotteis hemställan omfattar sammanlagt 89 olika punkler. Jag harbara kunnat beröra ett fåtal av dem i mitt anförande. Inte heller har jag haftmöjlighet att kommentera mer än nägra av de 63 reservationerna. Andra talarekommer senare i debaiten att behandla andra frågor, även om kanske inte allahinns med här . Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottels hemställan i punklerna 1 t. o. m. Energihushållningen, m. m. HerrSJÖNELL (c) kort genmäle: Jag vill försl starkt instämma i vad utskottsordföranden om handläggningen i näringsutskottet. Vi har verkligen, som herrSvanberg sade, ansträngt oss för att höra alla tänkbara parter. Det har varilkärnkraftsenlusiaster och del har varit kärnkrafts-motståndare, och vi harförsöki sä gott det nu kunnat ske att fä ell sä brett underlag som möjligt. Jagvill understryka vad sade om alt vi ändock lill slul är amatörer,men det är amatörer i politikernas gestalt som efter bästa förstånd skallförsöka sammanväga vad fackmän och tekniker har kommit fram till. Det har viförsöki göra var 6Riksdagens protokoll 1975. Energihushållningen,m. och en pä sin ort i våraolika partier. Närherr säger att vi i cenlern inle sä myckel konkretiserar bakgrundenlill värt program - som är underlag för de resultat vi vill ha av dennakärnkraflsdebaii, nämligen en krympning av kärnkrafts-satsningen till all bl,a, bara godta fem aggregat och kanske i forlsätlningen avveckla dem också -vill jag bara invända alt i dessa avsnitt bygger hela sin partimolionpä vad bl, a, energiprogramkomniitlén har sagt. Den har gjort en utomordentligtambitiös inventering av de tekniska och övriga fakta som finns i dellasammanhang. HerrSvanberg säger vidare all bara satsar pä all subventioneranäringslivet för all uppnä de resullat som vi hävdar all man kan uppnå. Tilldel vill jag säga all vi subventionerar ju även bostäder och lokaler för all fäbältre isolering m, m. Del är väl inget fel på den subveniioneringen. eftersomden har inletts av regeringen. Mankan ju slälla frägan: Vilket är effektivast och mest meningsfullt för vårllands framtid - all subventionera isolering av bostäder för alt spara energioch all subventionera näringslivel för alt del skall spara energi eller attsubventionera en slor kärnkraftsuibyggnad? Den frågan kan och bör alllidställas. HerrSvanberg säger slutligen all sådana subventioner bara bidrar lill alt ökaoljebehovei. det är inte riktigt sant. Denslora satsning på framför alll mollrycksanläggningar i kommuner och inominduslrin. som vi vill ha. innebär all man sparar en mycket slorkvantitet olja i enskilda villor och i bostadsområden. När fiärrvärmeverkenanvänder mottryckskraften, blir ofieanvändningen mycket effektivare. Närherr hävdar att del är en försiktig utbyggnad regeringen är ute efter,måste man undra hur försiktig den är- eftersom man gör lill40 % beroende av kärnkraft när del gäller elproduktion, av vår elkraftskall alltså är 1985 produceras via kärnkraft. Del kallar jag inte en försiktigutbyggnad. Sedannoterar jag med lillfredsslällelse alt säger all det är möjliglall cenlern har räll i hela sill energiprogram. Jag är övertygad om att vi hardel. () kortgenmäle: Del är ju sä som ulskollels ordförande har sagl alt vi har etl merambitiöst program för all spara på energi vi nu diskuierar.Man kan naturligtvis finna siyrmedel efter tvä vägar. Denena vägen har i pläderat för, nämligen mera loppstyrning,mera socialistisk planekonomi. Den vägen avvisar vi för Iblkpariieis del. Vivill i stället gä den andra vägen, som anbefaller och siktar lill all ulnylfiamarknadsekonomins dynamik och initiativförmåga. Sådan ramhushällning tror vikan leda fram till eu bättre samhälle och ett ftän energipoliliska synpunktermer effeklivl samhälle. ,betydligt mer i vår älgärdskatalog än den energisparlag som häråberopades och som vi i och för sig tycker är ell bra instrument för alt nå dehär resultaten. Fårjag bara erinra om alt i vär motion finns ell lioårsprogram för lilläggsisoleringm, m, av äldre fastigheter. Där finns normer om 3-glas-fönsler, förslag omrumslermoslaler och en hel del annat jusl på lo-kalkomforlens område, I vårmotion föreslås, inte att förglömma, en ökad satsning pä forskning om hur manskall uppnå en effektivare hushållning med energi i byggnader. Vi föreslärvidare permanenining av energisparkommittén, där man sätter upp direkta sparmålpå perioder. Det kan ocksä ge etl snabbare resullal. Mintid tillåter f ö, inte alt jag redovisar vad vi säger om skatter och taxor, somvi också menar är viktiga instrument i detta avseende. Delgår all spara. Del kan anföras mängder av exempel pä det. Lät mig bara erinraom nägra exempel frän näringslivel, stålverk i skar pä baraell år ned sin energiförbrukning med 10 96 och sparade ungefär en och en halvmifion kronor i ofiekoslnader. , Skutskärsverken, näslanfördubblade sin cellulosaproduklion som man näst intill halveradeförbrukningen av eldningsofia. Med den återanvändning av produkter som vi harpläderat för kan man också fä en bältre energihushållning. För att ta en framen ny produkt ur gammalt material - dvs, skrot - går det bara ät ungefär entredjedel av den energi som gär ät för all producera samma vara om man istället startar med råvaror som malm och trä. Låtmig så om skillnaden mellan II och 13 kraftverk säga allvi vill stoppa och inte gä vidare, som vill. Vi vill skaffaerfarenheter. Vi vill avvakta nya forskningsrön och behålla valfriheten. Detär där den vikliga skillnaden ligger. EnergihushåU-ningen, m. m. i (vpk) kort genmäle: Vpk är det enda parti som har krävt alt kärnkraflsfrågan skall bliföremål för folkomröstning, Ulskollels socialdemokratiske ordförandepolemiserar nu mot del. Det enda skäl han anförde var all frägan var alldelesför komplicerad. Är del sä att den är för komplicerad för all vanligt folkskall kunna ha en uppfattning om den eller är det sä att vanligt folk har enuppfattning som inte passar dem som skulle drabbas av eltfolkomröstningsresullal, som säkerligen skulle bli negativt för kärnkraften?Jag tror all det är pä det senare sättet. Delär ell märkligt resonemang som för. Han säger att frägan är förkomplicerad. Varför har man över huvud taget folk-omröstningsinsiiluiel? Är delbara för all folk skall få ullala sig om små, obetydliga, enkla ochokomplicerade frågor. Då är del inle mycket mening att ha det. Man har det väldärför att man jusl i viktiga centrala frågor, som innebär att man väfierutvecklingslinjer , skall kunna inhämta råd avfolkopinionen. Och det är i viktiga och slora frågor som det skall användas.Del som säger innebär att man gör precis tvärtom. EnergihushåU-ningen,m. Vihar haft en slor och viktig fräga där folkel fick säga ja eller nej, nämligenfrågan om allmän fiänsiepension. Det våren komplicerad fråga, men den ställdes:ja eller nej. Sedan fick den politiska debatten före omröstningen ge synpunkleroch malerial lill underlag för ell svar. På samma säu är del med kärnkraftsfrägan.Den är inte mer komplicerad. Det skulle naturligtvis bli en mycket omfattandediskussion, som det redan har varit, om de poliliska aspekterna påkärnkraflsproblematiken. Men frägan är inte märkvärdigare än frägan om allmänfiänsiepension i så måtto all man givelvis kan slälla den i en folkomröstning:ja eller nej till kärnkraft? HerrSvanberg säger vidare i sitt anförande alt riksdagsledamöterna har att tahänsyn lill sina väfiares behov. Ja, men dä vore del väl bra om vi någon gängfrågade väfiarna vad de anser sig ha för behov, sä att vi inte satt ochbeslulade över deras huvuden om vad de skulle ha för behov och bestämde: debehöver kärnkraft, alltså skall de ha kärnkraft. Men vi bryr oss inie om attinhämta deras mening. vet alla all del här kanske är en skendebait. Denmaktpolitiska realiteten är den au såväl de myckel svävande besked som kom frände socialdemokratiska rådslagsgrupperna som den senasie opinionsundersökningenvisarall med all sannolikhet ca hälften av SAP:s sympatisörer i praktikenstöder vpk:s program. Dä är det klart att del inte är bekvämt att tafolkomröstning. Hen () kortgenmäle: Detta måstebli helt korta bemötanden av var och en. HerrSjönell säger all jag har anklagat föratt bara subventionera induslrin.Jag sade inte riktigt sä. Jag sade att ni vill ge en myckel kraftigsubventionering lill induslrin i tron alt det gär all på det sättet klara dehär problemen. Jag har inle sagl au del är fel, men jag tror inle all man denvägen kan vinna något väsentligt - och del finns dock gränser för vad man kansubventionera. Sedansäger han att vi skall satsa på mottryckskraft. Det vill regeringen ochutskottsmajoriteten också göra. Bedömningarna kanske skifier sig när det gällervad som är möjligt att fä fram den vägen. Slutligensäger han, som del väsentliga, att är 1985 kommer 40 96 av elenergin att varabaserad pä kärnkraft. Ja, men var snäll och tala om var vi efiest skulle ta denkraften ifrän - denna elkraft, som ändå är myckel begärlig. Del är bara sä härdet ser ul . Vi har inga fier älvar av särskild betydelse all bygga ul. HerrSjönell uppskattade alt jag sade: Kanske cenlern har rätt. Del var litetironiskt menat. Del är självklart att det kan vara sä, lika väl som det enligttalesättet kan finnas i . Jag frågar bara: Har cenlernräll och alla andra partier fel? Del kan rimligtvis inte vara pä del sättet -men del gläder mig all fortfarande tror på del. HerrWirtén säger all har annat än en energisparlag alt klara av dessabekymmer med. Ja, självfallei har man det. Man lalar om mera iforskning. Ja,men forskningen ger ju inget i är och inte heller nästa är osv. Vi skall haen betydande forskning framöver, och den skall ge oss andramöjligheter längre fram, men den klarar inte problemen . Detär vidare möjligt att spara, och pekar i det sammanhanget päUddeholm, Ja, självfallet är del möjligt att spara, och ävenregeringspropositionen bygger i slor utsträckning på sparande. Men det gär inteau spara hur mycket som helsl. Svenska folket kan t, ex, under en kristid sparakolossalt mycket, men det är ju nu inte fråga om sparande under en viss beslämdperiod ulan om ell permanent förhällande framöver. Vi kan spara mycket genomatt stoppa slöseriet och vi kan konima fram till en bättre hushållning, menmöjligheterna är inte obegränsade. Ivad sedan gäller frågan om vi skall ha II eller13 kärnkraftverk har jag litet svårt att förslå skillnaden - om man förordar 11har man slängt alla grindar och upprätthäller valfriheten, men om man förordar13, öppnar man alla slussar. Man kan inte resonera på det sättet. resonerar en del om folkomröstning i denna fräga. Jag kommenteradeegentligen detta bara med att säga, att det är en komplicerad fräga. Det ärinte så enkelt all man bara kan säga ja eller nej till frågan: Vill ni hakärnkraft eller inte? Det måste väl också ut vad vi får om vi inte färkärnkraft, hur det påverkar samhället osv. säger alt vi inte vill ha en folkomröstning därför att folk då kommeralt väfia etl annat alternativ än värt - vi skulle sitta och bestämma överväfiarnas behov. Jag tror all detta är en sanning med modifikation. Vårl arbeteute bland människorna är minst lika intensivt som . Jag trorinte att denna fräga passar för folkomröstning. Det innebär inte all jag intevill läla människorna vara med och bestämma i delta sammanhang. Del är barafolkomröstningsförfa-randet som vi inte tror på. Energihushållningen,m. Hen () kortgenmäle: Jag upprepar ytterligare en gång vad jag sade i min inledningsanförande.Om man gör upp ett sådant program som regeringen förespråkar i vad gällerkärnkraftssatsningen, innebärande att vi 1985 skulle ha en elproduktion somlill 40 96 är beroende av kärnkraft, har vi definitivt gått in i detkärnkraftssamhälle som säger nej till. Dethela är inte så enkelt som lät förslå genom sin vinkling i detsisla inlägget, där han framhöll all det inle finns fler älvar alt bygga ut. Vihar inte anvisat den vägen, ulan vi har sagt all investeringar skall göras förbesparingar i både induslrin och näringslivel i övrigl. Vi har sagl att denårliga ökningen av elförbrukningen bör begränsas till 3 96 medan regeringen haranvisat en ökning av 6 96. De får vi fram dels genom en satsning päkraftvärme, på mottryckskraft och pä fiärrvärmeverk. Dessutom vill vi stoppaslöseriet med energi. Vi har en mycket fasl och stark övertygelse, som jagangav i min inledningsanförande, all det räcker med dessa 3 96 i elproduktionsökning.Det räcker mer än väl, ty det finns ingen rimlig anledning anta Energihushållningen,m. att vi framövermåsie göra av med mera elkraft än vad vi gjorde under1960-lalet, dä vi hade det slörsla bostadsbyggandet och den mesl omfattandeindustriproduktionen i vårt lands historia. Därför hävdar vi att 3 96 räckeroch räcker gott. HenWIRTÉN (fp) kort genmäle: Jag skall först la upp vad sade om våra ätgärder för attnå bättre energihushållning. Jag är tacksam för konstaterandet av utskottetsordförande all fp har betydligt fier förslag med syftet att spara energi än dehan nämnde lidigare. Med del konstaterandet har också givit enbekräftelse pä all man nalurliglvis kan göra mer om vifian är tillräckligtstark för en bällre hushållning med energi. Detaktuella skedet av svensk energipolitik kräver stor handlingsfrihet. Väldigtmänga känner sig osäkra inför en fortsalt utbyggnad av kärnkraften. Det gällerdärför inte, , om reaktor 12 är farligare än reaktor II -självklart är det inte så. Det handlar om huruvida vi nu skall gå längre än vadvi var eniga om, åtminstone och jag, är 1973. Då var vi ocksäeniga om att skulle få ett allsidigt utredningsmaterial pä bordetinnan man gick längre. Men ännu saknas det:ta material. Vi saknar exempelvisden viktiga AKA-uired-ningen,ochden har en av de allra svåraste frågorna attutreda och bedöma, nämligen hur det utbrända kärnbränslet skall tas om hand. Delär här den väsentliga skillnaden går. vill gä vidare. Jag sägeratt vi måsie ha betänketid ylleriigare nägra år, och för delta måste man ha enbra hushällningspoliiik pä energisidan. i (vpk) kort genmäle: Herrlalman!Ingvar vidhåller alt kärnkraftsfrågan inle passar för folkomröstningför den är för komplicerad. Dä mäste man fräga sig: Varför passade den allmännafiänslepensionsfrägan för folkomröstning? Det var ju ingen okomplicerad fråga.Den hade försäkringstekniska, sociala fördelningspolitiska aspekter samtkapitalförsöriningsaspekter-det fanns oerhört många, nästan lika mänga som närdet gällde energifrågan. Ändå kunde det bli fräga om att pä valsedeln svara jaeller nej på allmänna fiänstepensioneringen. Påsamma sätt kan man slälla frägan ja eller nej till kärnkraften, Alla de mereller mindre invecklade aspekterna pä frågan får belysas i diskussionen införfolkomröstningen. Man kan av naturliga skäl inte sätta dem pä en valsedel. Mankan inte fräga om folk vill ha mer eller mindre sysselsättning, mer ellermindre prylar osv. Så gör man inte heller. Man skriver ja eller nej, och sä fården allmänna diskussionen ge underlag för huruvida man röstar ja eller nej. Dennafråga skär uppenbarligen tvärs igenom partierna. Det lär vara så, även om maninte behöver tro pä den senasie opinionsundersökningen i dess alla detaljer,att inte ens är säkra pä all deras syin- patisörer stöder deraslinje. Det betyder alltså all det traditionella par-tisysiemet i den här frågan- liksom i en del andra frågor - inte pä etl korrekt sätt speglar de faktiskaopinioner som finns. Del är otillfredsställande. Därför hade del varit avbetydelse att kunna inhämta folkets råd. Merän ell råd blir det ju hur som helsl inte. Folkel kan ju enligt författningenaldrig i en folkomröstning ta över beslut. Men man hade fått elt rådsom hade kunnat ge värdefull vägledning för hur sedan skulle handla.Nog hade det varil vikligl och bra ifall man hade kunnat inhämta del rådet i enså pass ödesdiger fråga med alla de konsekvenser för det kommande samhället ochför de ofödda generationerna som trots alll frägan om kärnkraftens utnytfiandeär. HenSVANBERG (s) kort genmäle: Det finns kanske inte så myckel all tillägga. kommertillbaka lill delta om en 40-procentig ökning av elenergin. är 1696 av vår elenergi baserad pä kärnkraft, och del är inte så förfärligt slorskillnad. Hansäger: Vi vill spara. Ja, vem vill inte göra del? Det gör ju regeringen ipropositionen och del gör utskottet. Vi skiljer oss bara i fråga om vad vianser vara möjligt all spara. En kan anse all del gär all spara enormt myckel,en annan att det bara går all spara litet. Hanvill stoppa slöseriet. Men del är ju vad hela regeringens proposilion handlarom. Hela elförbrukningen är ju inte slöseri. Hansäger all det som cenlern föreslär räcker. Varför skall vi göra av med mer änenergi? Under del i är har förbrukningen Energihushållningen, m. m. av el ökal med Del visarall människornamenar någonting annat. åtminstone när de handlar.90 % av alla hus görs för eluppvärmning. Men menar att här kan vispara ännu nier. Då måste det lill mycket härda åtgärder. I vafie fall måsleman no slarkl på della, och vår tro är olika här. HerrWirtén säger all det går att göra mer om viljan finns. Ja.sjiilvfallei, del gårall göra ingenting om man vill det. Men här är det ju precis samma historia.Hur mycket gär det att spara ulan att man tillgriper rena polismeloder? Man kanspara kolossalt mycket om man inför en sådan lagstiftning. Men för oss är delväsentligt alt denna nedpressning av energiförbrukningen icke fär leda lillsysselsätiningsbekymmer. lill omöjlighet att klara de oerhört slorasysselsättningsproblem vi har i samhället. Blir del så, vill vi inte vara medom det. Frägan är egentligen bara: Hur mycket är det möjligt alt göra ulan skadar andra samhällssektorer? Man måste väga in det i sammanhangei. HerrJörn återkommer lill vad jag har sagl om all den här frägan var förkomplicerad för en folkomröstning, och han frågar: Var då inle frågan om ATPkomplicerad? Egenlligen var väl inte själva frågan om man skulle gä in förfiänsiepension eller inle så förfärligt komplicerad.