prot · FY0943 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag har framför mig enmoiion, undertecknad av , Per , och . I molionen talas om de svårigheter SJ har alt möta efterfrågan.Motionärerna säger att det är särskilt vikligl att SJ får möjlighet all förnyasitt godsvagnsbesländ och att det är uppenbart all den prutning somdepartementschefen gjort kommer alt gå ut över SJ:s möjligheter alt förnya sittgodsvagnsbesländ. De påpekar att tillgången till en hög transportkapacitet harstor betydelse för viktiga delar av svenski näringsliv. Vidare heter del; "Dellabehov är särskilt accentuerat för företagsamheten i , som i regel harlängre transportavstånd alt övervinna än vad som föreligger i övrigalandsdelar. Enligtvår mening bör ytterligare medel ställas till SJ:s förfogande för utökning ochförnyelse av dess godsvagnsbesländ. Vi uppskattar all elt belopp om ytterligare25 mifi. är ell minimum för att SJ skall kunna på ell tillfredsställandesäll under närmaste åren fylla sina viktiga gods-Iransporluppgifler." Nusade att SJ:s vagnar rullar bra lill dess alt vi kan falla ettbeslut på grundval av förslag från trafikpolitiska utredningen. Men jag skullesåväl för som för vifia läsa upp några ord urSJ-Nytt av ; "I den svenska sägs del för all delockså många vackra ord om kollektivtrafikens fördelar men del stannar som regelvid vackra ord. Alt rusta upp en bana eller att förnya lok- ochvagnparken gör man inle över . Och innan man binder sig för en utgiftmåste man veta om man har något i plånboken den dag då räkningen ska betalas.Det borde vara så självklart att det inte ens behöverutredas." Jagtycker alt del är bra sagt. Vi behöver säkerligen salsa mycket mer på SJ iframtiden, men har vi möjlighet all visa att del inte bara är fråga omvackra ord ulan all vi är beredda all gä lill handling och rösta för ell högreanslag lill SJ. Jagber all ylleriigare fä understryka mitt yrkande om bifall lill reservationen,och jag vädjar lill kammarens ledamöter att stödja denna. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Till i vill jag säga att jag i fråga om behovetav ell ökat anslag hell instämmer både i molionen från miltenpartierna och iherr moiion. Del har jag tidigare framhållit från denna talarstol.Frågan är bara om denna åtgärd skall sällas in i en situation, därtrafikpolitiska utredningen skall fatta beslut före den I juli 1975.Remissförfarandet skall sedan ske , varefter elt förslag kankomma på bord . Då fär vi i denna kammare lillfälle alt gåigenom och grundligt debattera SJ:s hela situation. Ireservationen 2 sägs alt beloppet 40 mifi. inte är tillräckligt och att om"sysselsällningspolitiska eller andra skäl sä motiverar" utöverkonjunklurreserven på 10 96 bör ulnylfias de möjligheter som en finansfullmaklpå 1 mifiard kronor ger. Vivel myckel väl alt del finns mänga vägar att gä för all, om situationenförändras, sätta in extra pengar av sysselsäliningsskäl. All min gode vän herrTuresson, som sitter i , måste kämpa för denna sak, förslår jagmycket väl. Men jag är övertygad om all han med stort intresse avvaktar vadtrafikpolitiska utredningen kommer fram lill och vad vi då gemensamt kan göraför att höja SJ:s standard och förbättra SJ:s situation. HerrSVEN i (fp) kort genmäle: Fru lalman! Jag är helt övertygadom att inle medvetet felciterar reservationen ulan har råkat utför ell olycksfall i arbetet. Re servanterna föreslår en ökning med 40 mifi.kr., som skall utgå obetingat. Därtill säger reservanterna att om densysselsällningspolitiska situationen skulle motivera ytterligare investeringarutöver dessa 40 mifi. kr., skall man kunna utnytfia dels den konjunkturreservpå som vill avskaffa, dels de möjligheter somfinansfullmakten kan ge. Under alla förhållanden skall höjningen vara 40 mifi.kr. Därtill skall man undersöka möjligheterna all ytterligare ökainvesteringarna. Jagvill fråga: Tror att den trafikpolitiska utredningen kommer allvisa all det hade varit felaktigt att öka SJ;s investeringar redan nu? Jag ärsäker pä att de motionärer frän folkpariiel, och moderatasamlingspartiet som har velat ha en ökning av anslaget har rätt, när de sägeratt det kommer all visa sig all delta var ett minimum. Denna satsning nu skullekunna lägga grunden för en mer planmässig och långsiktig investeringsulvecklinginom SJ. Hen () kortgenmäle: I denna kammare brukar vi vara ganska eftertänksamma, när vi vet attframför oss ligger en ordentlig genomgäng av ell verks framlida verksamhet. Vikänner lill all hela ulredningen går ut på all skapa en förbättrad situationför den kollekliva trafiken på detta område. Mol en sådan bakgrund bör vi länkaigenom om det verkligen är nödvändigt alt göra någonting nu eller om vi skallvänta och, med alla de fakta som vi då har i vår hand, falla beslut om elthalvår. Detta är anledningen lill ställningstagande i denna fråga. Jagber om ursäkt för all jag inle fullföfide citatet beträffande konjunklurreserven.Det var en felläsning, vilket jag beklagar. HerrPERSSON i Heden (c): Jag föreställer mig att trafikpolitiska kommittén inle sysslar medSJ;s behov av ökade invesleringsanslag för nya vagnar, förbättringar avbanvallar och räls osv. Såviii jag vel ingår inte delta i utredningsuppdraget.Jag tror inle heller all någon som helst ändring kommer alt ske i delavseendet efter del att utredningen har lagl fram sitt belänkande. Del är ju nufråga om ett investeringsanslag som SJ begär i sina petita med ledning av egnaberäkningar. Härhar sagts, av bl. a. , att nu sker glädjande nog en utveckling ifråga om SJ:s trafik. Man kan väl tillägga att svenska folkel och näringslivetböfiat inse all del är värdefullt och nödvändigt att mer än hillills använda SJsom iransporlorgan. Jag föreställer mig vidare att när intresse för företagelökar så är det elt lämpligt tillfälle all också ge SJ möjligheter att fullgörasin uppgift. Jag nämnde i mitt första anförande att SJ har fåll avvisa företagsom velat ha transporter utförda, all man fält avvisa sovvagnskunder etc.därför all vagnar och annan materiel har saknats. Jagtror all det skulle vara utomordentligt väl använda pengar all ge SJ del ökadeanslag som miltenpartierna har föreslagit i sin moiion, ell förslag som nufullföfis i en reservation. Det måste vara värdefullt för SJ att kunna motsvaradet intresse som visas järnvägarna som transportmedel. Däri ligger också envinst för hela nationen. Menmed trafikpolitiska kommitténs arbete har del här anslaget som sagl ingentingall göra. Hen TURESSÖN (m) kortgenmäle; Del är självklart all jag med stort intresse emotser trafikpolitiskakommitténs förslag, som enligt uppgift kommer alt läggas fram isommar. Men jag skulle bli myckel förvånad om kommittén föreslog lägreinvesleringsanslag till SJ - om den över huvud tagel befattar sig medinvesieringsfrågan - än del uppräknade belopp som föreslås i reservationen 2.Redan det beloppet är ju alldeles för lågt i och för sig. Hen () kortgenmäle: Frågan är hell enkelt denna: Vad skall vi göra för all SJ skall fä enbättre ekonomi och klara sina framlida invesieringar? Svaret på den fråganskall ges bl. a. av trafikpolitiska kommittén. HenHJORTH (s); Jag borde väl inle lägga mig i den uppgörelse som här pågår inom denborgerliga famifien, men jag tyckte nog all i varlitet orättvis mot . Även om man sitter i trafikutskottet ochgärna vill ge myckel pengar lill olika kommunikationsmedel så har man, som herrLothigius sade i sitt huvudanförande, också alt la hänsyn lill den allmännaekonomiska situationen, och del lycker jag all han har gjort. Nackdelen medEUROFIMA, i , är all vi då inle själva har möjlighet allbestämma var beställningen skall placeras. Sedankan man få det intrycket av både i och iHeden alt del är dåligt beställt med SJ:s materiel och att del är storaeftersläpningar. Jag har roat mig med all titta litet i SJ;s årsberättelser förde senasie åren. Av dem framgår bl. a. all 1970/71 levererades 5 Rc2-lok ochsamtliga beställda 10Rc3-lok. 150 Du-lok byggdes om för mullipeldrift. Underbudgetåret levererades de sista T44-loken i en beställning på 25 lok.Ytterligare 10 lok anskaffades samt inte mindre än 800 vagnar. Budgetåret1971/72 levererades 20 Rc2-lok och 7 lokomolorer och av totalt 5 från ASEAinhyrda dieseleleklriska lok T45 levererades de tre sista. Upprustningen avDu-lok fortsatte. Under samma är levererades 744 godsvagnar. Budgetåret1972/73 moderniserades ytterligare vagnparken genom ombyggnad och ettnytillskott på 921 vagnar. 1973/74beställdes bl. 30 Rc-lok, 35 dieseleleklriska lok och 30 die-selhydrauliskalok, och 1974/75 möjliggjorde invesleringsanslaget ytterligare beställningarav lok, motorvagnar och godsvagnar, bl. 300 nya vagnar. För del budgetär somböriar beräknas nytillskottet bli omkring 500 vagnar. Moldenna bakgrund lycker jag all det är fel att tala om eftersläpning i fråga ominvesieringar. SJ har visserligen som jag har sagl förut inle fåll allt vad manbegärt men man har fält en hel del, vilket jag sökt bevisa dessa siffror. Detär, i , inle bara vackra ord, och del har heller inlevarit möjligt att göra dessa invesieringar med en tom plånbok. iGöteborg (fp): Jag antar att är mycket tillfredsställd över del berömhan fick från den socialdemokratiske talesmannen i irafikutskottet. Lål migbara lägga lill en sak, nämligen alt enda sättet alt få ökade investeringar iSJ är att nu rösta för ell ökat anslag lill SJ. I annat fall blir del välmycket av vackra ord. Delär klart man blir imponerad när man ur SJ;s årsberättelser hör om allanyanskaffningar som har gjorts, men man kan fråga sig om riksdagsledamöter ochandra som har forslats fram i skakiga rälsbussar på småbanor lycker attstandarden är tillfredsställande. Man kan fråga sig pä grund av de önskemål somfinns runt om i landet, om människor tycker att det är så uppbyggligt att läsanågra siffror ur SJ:s årsberättelse om vissa nyanskaffningar all de kan ansesig vara nöjda med detta. Framför allt måste man fråga sig varför SJ i sinapelila säger all invesleringsmedlen är alldeles otillräckliga för att SJ skallkunna förbättra transportstandarden och öka kapaciteten i enlighet med denförutsedda och av samhället eftersträvade trafikutvecklingen. Folkelute i landet vet att SJ behöver ökade resurser, SJ vel alt SJ behöver ökaderesurser, och jag tror inte att någon uppläsning ur SJ;s årsberättelse kanändra pä det förhållandet. HerrHJORTH (s); Det är väl inget ovanligt att de affärsdrivande verken anser sig haeftersatta behov och kräver ytterligare medel för nyinvesteringar. Del kännervi nog lill från flera områden. Jagtror inle, i , att det är så dåligt ute i landetsom ni säger, ulan jag tror alt folk som åker på våra järnvägar kan konstateraalt det har skett en hel del under de senasie åren. Allt kan inte ske på engång, utan man fär nöja sig med en stegrad utvecklingstakt, som är till glädjeför alla trafikanter. HerrPERSSON i Heden (c): Det var visserligen en vacker katalog över levererad materiel ochnyanskaffningar som redovisade men med tanke på SJ;s långa bannätöver hela vårt land var den ändå inle sä värst imponerande. Den som åker på endel av vårt bannät - personligen får jag göra det varie vecka en viss sträcka -där det används vagnar som gör att man ruskas om alldeles fantastiskt förslårall del i hög grad finns behov av att förbättra vagnservicen etc. Omvi, som jag tidigare sade, skall kunna ta fasta pä svenska folkets nyvaknadeintresse för järnvägskommunikalioner får vi inle nonchalera trafikanternas ochSJ-personalens erfarenheter beträffande vagnparken. En förbättring är i höggrad angelägen. Del som tidigare nämnts om avvisande av kunder - både när detgäller personella transporter och i fråga om godstransporter - torde vara ellbevis på nödvändigheten av ell utökat anslag. De 40 mifioner som begärts i enmotion - som föfis upp i reservationen av och - är en litensumma i den samlade budgeten. Budgetläget skulle således inte rubbas sä värstmyckel om della belopp anslogs, men det skulle ha slor betydelse för SJ ochdess möjligheter att utvecklas lill elt verkligt effektivt transport-organ häri landet. Hen (); i trodde all jag skulle vara belåten medden klapp på axeln som jag fick av . Jag kan försäkra orsaken till alt vi står pä samma sida som socialdemokraternainte är alt vi har träffat någon uppgörelse vid sidan av - någon Haga1 eller II. Vi har gjort värt ställningstagande underutskottsbehandlingen och ansett att landets ekonomiska situation är av denarten alt man måsle ta allvarligt bl. a. på en så pass stor satsning som denaktuella. Vidare väntar vi oss en ordentlig genomgripande genomgång av SJ:shela situation. Alltdetta är naturligt för ett parti som vill konkret och ansvarsfullt bedöma denhär frågan. iGöteborg (fp): Med anledning av det som senast sade vill jag påpeka alldel under utskottsbehandlingen fanns ett visst intresse från all medverka lill ett ökat anslag - under förutsättning allsocialdemokraterna hade varit med. Överiäggningenvar härmed slutad. FruTREDJE VICE TALMANNEN ynrade; Proposilioner ställs först beträffandeutskottets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels hemställan i reservationennr 2 av i m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGöteborg begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion; Densom vill aU kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 2 punklen 4 mom. 1röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i reservationen nr 2 av herr Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal: Propositionergavs pä godkännande av dels utskottets motivering, dels utskottets motiveringmed den ändring däri som föreslagits i reservationen nr 3 av herrar Lothigiusoch Clarkson, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. ternaförprivatflyget upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller trafikutskottets motivering i beiänkandel nr 2 punkten 4 mom. 1röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt utskottets motivering med den ändring däri som föreslagils ireservationen nr 3 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLothigius begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 221 Nej - 36 Avslår - 31 Mom. 2och3 Utskottets hemställan bifölls. i (s): I moiion 167 har vi begärt en översyn av de regler ochsäkerhetsföreskrifter som gäller för privalflyget. yrkar avslagmed motiveringen dels att del längre fram kommer att bli obligatorisktmed automatisk nödsändare, dels alt luftfartsverket förutsätts uppmärksamtföfia dessa frågor. Detär utmärkt all vi nu fär bestämmelser om automatiska nödsändare. Det kan räddaliv, och samhället kanske besparas en del av den myckel kostsamma spaning sommåste sättas in när privatflygare försvinner. Vimotionärer pekade pä det olämpliga i att flygplan är vitmålade . Kommer det nya regler också på den punklen? Vilycker också alt alla plan före starten borde vara skyldiga att på något sättregistrera sina färdplaner. Skulle det medföra ökade kostnader för samhället,förefaller det lämpligt alt la ut en avgift för denna säkerhetsåtgärd. Kan vivänta oss nya regler också i del avseendet? F.ö. kan del finnas skäl all nu inleda en seriös diskussion kring privatflygelsframlida utveckling i värt land. Vi skall naturiiglvis inte begränsa detekonomiskt motiverade nylloflyget. Däremot är det hög lid att böria funderaöver vår inställning till det snabbi växande nöjesflyg-andet. Detblir anledning att återkomma i de frågorna, och jag kan bara beklaga Nr 43 alt trankutskottet inle den här gången ville la etl positivt initiativ. Torsdaeen den Fru talman! Jag har inget yrkande. Hen iGöteborg (fp); har tagit myckel allvarligt på denna fråga. Vi har hörtluftfartsverkets generaldirektör, som har varit pä besök i utskottet, om de härbestämmelserna, och vi har även tagit del av omständigheterna kring det haverisom har varit orsaken lill den motion som i har väckt. Somherr sade kommer det nu bestämmelser om nödsändare. Del kommer dessutomatt finnas skärpta föreskrifter för fastställande av minsta säkra flyghöjd förprivatflygning under instrumentväderförhållanden. 1 det här aktuella fallethade just flygaren lämnat den flyghöjd som var angiven från börian. Vihar kommit lill den uppfattningen, efter att ha hört generaldirektören iluftfartsverket, alt med de skärpningar som genomförs bör rimliga anspråk päflygsäkerhet vara uppfyllda. Skulle det visa sig all så inle blir fallet, fårväl motionären återkomma. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogsskalleulskollels belänkande nr 9 med anledning av moiioner om hundskallen. Hen i (c): Del är väl i kommunala sammanhang knappast någon fråga som föranlederen sä intensiv debatt som frågan om fastställande av hundskatten. Delgörs ofta gällande all skatten borde vara differentierad, sä att de hundägaresom bor inom glesbygdsområdena skulle ha lägre skatt än de som bor i tätorteroch detta med hänsyn lill kommunens kostnader för renhållning etc.Rättvisesynpunkten talar för någon form av differentiering av hundskatten. Ulskotlei har mer än väl tillgodosett de önskemål som ligger lill grundför min motion nr 426, varför jag har all anledning att med tacksamhet yrkabifall till skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 9. Avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål Hen (); Dä i nu är nöjd med skatteutskottetsbehandling av hans moiion nr 426 och tillika tackat utskottet för vårvälvilliga behandling av molionen, finns del ingen anledning för mig att härdra upp en debatt. I likhet med yrkar jag bifall, med alltacksamhet, lill utskottets hemställan. Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Föredrogs Skaiteutskollels belänkande Nr 10 med anledning av motion om skallelindring förperson som inte tillhör . §4 Avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål Föredrogs skatteutskottets belänkande nr 11 medanledning av motioner om rätt lill avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvortill allmännyttiga ändamål, m. m. Idelta betänkande behandlades molionerna 1975:14av herrar () och i Agnas (m), vari hemställts altriksdagen beslutade om en utredning rörande införande av avdrag vid taxeringlill inkomstskatt för gåvor som den skallskyldige skänkt lill religiösa,humanitära, kulturella, vetenskapliga eller uppenbart allmännyttiga ändamål, 1975:131av m.fl. (fp), vari under punkten A 1 hemställts att hosregeringen skulle anhålla om utredning i syfte att ge fysiska personer rälllill avdrag vid den statliga beskattningen upp till en viss maximigräns förgåvor till religiösa ändamål samt till u-hjälp och andra humanitära,kulturella, vetenskapliga eller efiest uppenbart samhällsnyiliga ändamål, 1975:691 av hen Hylländerm. (fp) saml 1975:1069av hen Nisser m.fl. (m). 1. motionen 1975:14, 2. molionen 1975:131, punklen A 1, 3. motionen 1975:691, 4. motionen 1975:1069. Reservationhade avgivits av herrar i (m), i (c). Josefson(c), (), i (c) och () samt ()som ansett att utskottet under 1 och 2 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionerna 1975:14 och 1975:131, punklen A 1, hosregeringen begärde utredning om införande av rätt till avdrag vidinkomstbeskattningen för gåvor lill religiösa ändamål samt till u-hjälp ochandra humanitära, kulturella, vetenskapliga eller efiest uppenbartsamhällsnyiliga ändamål. Avdragvid inkomstbeskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål HerrFRIDOLFSSON (m); Den fråga som vi nu skall diskutera är nog en av de mest seglivade iriksdagens historia. År ut och år in har vi diskuterat avdragsrätlen för gåvorlill allmännyttiga ändamål. Eftersom argumenten för och emot är välbekantaskall jag vara mycket kortfattad. Anledningenlill att ärendet är uppe till behandling är socialdemokraternasnegativa inställning till all man utreder möjligheten alt införa avdragsrättför gåvor lill bl. a. kristna och humanitära ändamål. De socialdemokratiskaledamöternas inställning i denna fråga speglas även i del betänkande somavgivits. Utskottsmajoriteten skriver följande; "Utskottetvidhåller att allmännyttiga och liknande ändamål bör främ jas genom direkta bidrag av allmänna medel ." Jaghar ställt en fråga, och jag vill upprepa den än en gång; Vad ärdel som säger alt staten bättre än den enskilde kan bedöma var insatserna skallgöras? Självfallet måste statligt bidrag även i fortsättningen utgå lill deideella organisationerna. Avdragsrätten för vissa gåvor skulle enligtmotionärerna och reservanterna vara elt komplement lill bidragen. Dettakomplement skulle utgöra en valfrihet för enskilda människor. Jaghoppas, fru lalman, att vi om , när vi skall votera, kommer att fä ens. k. lottningssituation, och jag hoppas all vi skall vinna lottdragningen.Det är verkligen pä tiden att vi får den här frågan utredd. Med dessa få ord, fru talman, vill jag yrka bifalllill den reservation som fogats till skatteutskottets belänkande nr 11. Hen JOSEFSON (c): 1 skatleutskoiteis belänkande nr 11 behandlas ell ärende som mångagånger tidigare varit föremål för behandling, nämligen frågan omrätt lill avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor lill allmännyttiga ändamål.Ulskoitsmajorilelen säger bl. a. att man har all förståelse för syftet medmolionerna i den män della är all tillföra folkrörelserna och andra ideellaverksamheter ökade ekonomiska resurser för sin verksamhet. Men man kommer ändåtill slutsatsen att avstyrka motionärernas krav. När man läser deltaavsnitt i utskottsbetänkandet är inte stegel så Avdragvid inkomstbeskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål långt till del yrkande vireservanter framställer. Vårt yrkande går nämligen ut pä alt hos regeringenbegära en allsidig utredning av frågan, att granska skälen för och emot enavdragsrätl och att överväga den närmare utformningen av en eventuellavdragsrätt vid inkomstbeskattningen för gåvor lill religiösa ändamål, lillu-hjälp och övriga humanitära, kulturella, vetenskapliga eller andra uppenbartsamhällsnyiliga ändamål. Ingen kan bestrida att del är en värdefull verksamhetsom bedrivs inom här berörda områden. Del har ju också betonats avutskotlsmajorilelen. Frågan är på vilket sätt samhället skall stödja dylikverksamhet. Skall det ske som - enbart bidragsvägen - eller genom enkombination av bidrag och avdragsrätl till ett visst högsta belopp? Ser vi påförhållandena i ullandel så använder man i vissa länder avdragsrätlen som enstimulans. Själva har vi också i värt land, under vissa korta tidsperioder,använt oss av avdragsrätlen för all stimulera stödet ål viss verksamhet. Dennafråga har år återkommit till utan att vi har kunnat kommaöverens om hur den vidare skall behandlas. Inteminst ur denna synpunkt borde reservanternas förslag kunna accepteras. Vad vibegär är att en offentlig utredning fär i uppdrag alt göra en allsidigutredning, att granska skälen för och emot en avdragsrätl och att överväga dennärmare utformningen av en sådan eventuell avdragsrätl. Elt bifall lillreservationen skulle ge oss del nödvändiga underlaget för att kunna bedömaför- och nackdelar med en avdragsrätl för här nämnda ändamål. När det var gjortskulle det också vara väsentligt myckel lättare all ta definitiv ställning ifrågan. Med del anförda ber jag all få yrka bifall lill den vidskatleutskottets betänkande nr 11 fogade reservationen av iBorås m. fl. Hen (); Utskottets majoritet och minoritet är i denna fråga överens så långtatt båda parter inser värdet av det arbeie som utförs av folkrörelser och andraideella organisalioner. Man är på båda sidor även på det klara med att syftetmed motionerna i denna fråga är att tillföra berörda organisationer ökadeekonomiska resurser för verksamheten. som bidrag till ett trossamfund?