prot · FZ0924 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vänder mig med skärpa mot den tankegång som finns i den avmoderaterna rekommenderade cenlerreservationen. Man vill där ha en kvarvarandebeskattningsrätt, även om förhällandet mellan kyrka och stat skulle ändras. Detinnebär alltså att man först skall fösa in människor i ett religiöst samfundutan att fråga dem om de vill, att man sedan skall beskatta dem och t. o. m.utmäta deras egendom för att de skall betala medlemsavgift till detta samfund därde aldrig har begärt sitt inträde. Är det verkligen demokrati ochreligionsfrihet i m-och c-tappning då får man beklaga svenska folket. Jagvill gärna instämma i vad fröken sade om kvinnliga präster ochbiskopar. Del är ju fantastiskt i vår upplysta lid all biskopar, som dockförmenas ha en livssyn, kan diskriminera människor på grund av deraskön. Det har öppnat ögonen på många, och del är i och för sig bra. Denlitet besynnerliga debatten om huruvida konungen skall anses vara den främstekristne i landet skall jag inte lägga mig i. Kunde man inte bara svara med delgamla ullrycket alt inför är vi alla Förhållandetmellan stat och kvrka m. m. Del är väldel bästa svaret på den frågan. Jag ber att få yrka bifall till reservationen I. I detsammanhanget vill jag säga till i alt man naturligtvisredan under detta kan fatta ett principbeslut - all villbryta bandet mellan kyrka och stat. Så har jag förstått reservationen 1. FruANDERSSON i Kumla (s): Bland de många motioner som behandlas i detta betänkande har fruFrändås och jag väckt en, 1975:415, i vilken hemställs att beslutaratt hos regeringen begära utredning och förslag om skyldighet för kommun attutse officianter till borgerliga begravningar. Detär en grundläggande tanke i vår demokrati att samhället måste respekteramänniskors frihet att själva utforma sina personliga liv och själva bestämma deetiska normerna i olika sammanhang. För den som inte är fast förankrad ireligionen kan del vara svårt att behöva anlita den kyrkliga kommunens servicevid vigsel, jordfästning och medling. Samhället har respekterat människornasvilja så långt att kommunerna numera utser borgerliga vigselförrältare ochmedlare. Ivår tid, då allt färre människor lar kyrkans tjänster i anspråk, kan del t. o.m. bli en samvetskonflikt alt begära hjälp från den kyrkliga kommunen vid ennära anhörigs bortgång. De flesta personer känner inte till möjligheten altsjälva agera vid en jordfästning, och de anhöriga saknar dessutom vid ettsådant tillfälle initiativförmåga att utforma jordfästningen efter sin egeneller den avlidnes önskningar. Det blir därför rentslentrianmässigt som man vänder sig till kyrkan. Riksdagenhar behandlat frågan om borgerlig begravning. Manhar då också markerat primärkommunernas ansvar. Men under det senaste årtiondethar endast ett fåtal kommuner fattat beslut innebärande dels alt anvisningarlämnas på personer, lämpliga och villiga att officiera vid jordfästning enligticke-kyrklig ritual, dels alt bestämmelser för ekonomisk ersättning tillofficianterna antagits. Motivettill vår motion var att vi upplevde en viss otålighet inför att det ännu intehänt någonting konkret i de allra flesta kommuner. Vår uppfattning är all förmånga människor skulle det kännas väsentligt och värdefullt om kommunernasvarade även för de här funktionerna. Jagvill understryka vikten av att denna fråga löses enligt motionens krav. Mensamtidigt kan man konstalera all läget är annorlunda än när motionenskrevs. Ulskoltels ordförande har här redogjort för de överiäggningar sompågår och också talat om de fyra arbetsgrupper som arbetar med olika delavsnittinom kyrkans verksamhetsområde. Enav arbetsgrupperna har fått uppgiften att handha frågan om begravningsväsendetsframtida utformning, och det kan förutsättas alt dess arbete skall varaslutfört så att resultatet kommer att ingå i det reformförslag som man, enligtvad utskoueis ordförande har informerat om, beräknar kunna lägga framför . I detta läge, anser vi motionärer, är det inte befogat att rycka lossbitar och skapa delreformer innan vi har elt samlat grepp på den storareformen. Jag har därför inte något annat yrkande än utskottets. HerrNILSSON i Agnas (m): Är rätt forum för debatt om och avgörande i kyrkliga frågor?Ju längre jag har lyssnat på debatten här , desto mer tveksam har jagblivit om detta. Omdebatten är lugn och avspänd eller ej är kanske inte det avgörande. Man kan t.ex. här höra en representant för tala om religionsfrihetensprinciper osv. Han är förmodligen fortfarande kyrkomedlem, fast han upplevtdel förfärliga att en gång bli född in i kyrkan. Ursprungligenvar ju det profana samhället lierat med det kyrkliga. Fundamentet var detsamma- det var kristendomen och . är i huvudsak samma personer medlemmari kyrkan och staten, i del svenska riket. Men det är ju en väsentlig skillnadmellan vad kyrkan de facto är och staten är som stat. Kyrkan är fortfarandebaserad helt på och sina bekännelseskrifter, såvida den är kyrka. Jagtror inte att kyrkan vill påslå någonting annat, och kyrkan ensam är insatt idessa frågor som djupast angår kyrkan. Därför tycker jag att dess ledning börvara självständigt arbetande. Kyrkan bör ha en rådsförsamling som är ettkyrkomöte med avgörandet helt i sin makt och vars beslut inte sedan underställsregering och riksdag. Dettalades här om statsmakternas självklara ansvar av någon talare. Det är klartatt som del nu är ser del ut så. Men jag menar för min del alt liksom olikaområden av samhällslivet i övrigt hänskjuls till olika instanser, olikarådsförsamlingar, så ligger det ingen orimlighet i alt en kyrka, som omfattasav huvudparten av rikels medborgare och t. o. m. bör ha kvar nuvarandebeskattningsrätt, har sin egen självständiga ledning och sitt eget beslutandeorgan. Parallellt kan man ju se på trossamfunden och deras ställning här ilandet. Deras medlemmar är också skattebetalare och hör till svenska staten,men när det gäller de religiösa frågorna har de sin egen styrelse och sina egnaparlament. Isamband med behandlingen av denna fråga har jag fått min motion 1002 besvarad -eller i varje fall har gjort ett försök att besvara den.Sedan jag väckte den motionen har jag fåll motta en rad skrivelsersom jag inte beställt men som jag blivit glad för all få. Det har varit brevoch fotostatkopior och t. o.m. en ganska tjock avhandling skriven avUno , som anses ha varit en myckel kunnig man på dettaområde. Han lar i sin avhandling upp problemet med statskyrkan och dessledning. Men något resultat har det ändå inte blivit av alla de skrivelser jagfått motta när det gäller alt klargöra kyrkans ställning och vem som är kyrkansfrämste person och de facto dess ledare. Därom råder fortfarande mycket Förhållandetmellan stat och kvrka m. m. Förhållai}detmellan stat och kvrka m. tn. Åtminstoneär det så vad mig själv anbelangar. Jag kan inte se annat än att man är mycketosäker om hur det egentligen här förhåller sig. Jag tycker också alt debattenhär om vilka lagar som gäller har visat samma sak. 1min motion har jag kastat en blick tillbaka på lägel förr, t. ex. vidUppsalamölet 1593. Av avhandling har jag sett all ocksåsäger ungefär detsamma som jag. Vidare har jag pekat på kyr-kolagsärtalet 1686.I dag är lägel annorlunda än då. Det säger jag också i motionen. Alldeles nyssstod utskottels ordförande här och citerade på latin "a rex, a regelex". Del gäller inte längre, och talaren hoppades att ingen hellerskulle tro all det vore idealiskt. Men då har ju jag rätt i att vi har ett lägei dag som kräver förändringar av kyrkans ställning. Och eftersom kyrkan beslårav samma medlemmar som staten, så menar jag att kyrkan skall ha rätt att arbetaoch verka, all ha sin personliga ledning och att avgöra sina egna internafrågor. Detta står också utskrivet, fullt rikligt enligt min mening, på s. 19 iutskottets betänkande, ty där står det att det bör ankomma på kyrkan själv attta initiativ till genomförandet av reformer osv. Del bästa är att den självhelt sköter de affärer som gäller kyrkan. Vadbeträffar svaret på min motion får jag alltså, om jag läser rätt, det beskedetatt konungen inte längre har befattning med kyrkans styrelse. Jag har ocksåhört samma sak sägas här. Konungen är en person vid sidan om, som har rättighetatt vara medlem i kyrkan, men han är ändå inte kyrkans ledare eller chef är då kyrkans främste medlem och chef? Ja, tyckte att del varlikgiltigt, men jag tycker det är orimligt att inte någon företräder kyrkan.Liksom vi har en statschef här i landet bör kyrkan också ha en ledare.Regeringen in corpore, statsministern själv eller ett utsett statsråd behöverinte ens vara medlem i . Jag kan där citera ur en skrivelse somjag har fått. "Fråganär om man inte kunde hävda att statskyrkoförhållandet upphörde den 1 jan.1975, då icke längre Konungen som person och Konungen som rikets styresman ärsamma sak. Om den regering som i princip övertagit de styrande funktionernafinns ingenting stadgat att den in corpore eller till några delar måstetillhöra . Detta gällde om konungen, varför det förr fanns eltprincipiellt band som är borttaget." Dethär citerade skulle alltså stödja uppfattningen att konungen inte är kyrkansledare. Del kan alltså hända att en person som inte ens är medlem av kyrkanbefinnes vara kyrkans högste chef Jag menar inte att så är förhållandet ,men det kan bli så mycket snart. Och jag tycker inte det är likgiltigt vem somundertecknar nya bibelöversättningar. talar för sig själv, det har herrJohansson i rätt i. Vi har tidigare talat om bibel, omKrislinas bibel, om bibel och om bibel utan att därmedsäga att det är dessa som har givit makt åt bibelöversättningen, och vi hadekunnat fortsätta i samma stil.Likadant när del gäller psalmbok eller böndagsplakat. Böndagsplakalen undertecknadesav den främste företrädaren för kyrkan. Jag har överskridit den lid jag hade antecknat mig för, men det harockså mina föregångare i talarstolen gjort. Slutligenvågar jag säga att jag ställer mig myckel frågande till de pågående överläggningarnai en särskild arbetsgrupp från kyrkans sida, på biskopsmötets anmodan tillsattav ärkebiskopen. Jag har för mig att biskopsmötet har myckel grumligarelationer till svenska grundlagar och andra lagar. Det tillkom därför att delvar nödvändigt och praktiskt att biskoparna träffades. Men det är, menar jag,tveksamt om det är representativt för kyrkan, och det är därför också tveksamtom överläggningarna skall ske på den nivån. Jag tycker att det är riktigt alldel sker överläggningar - men skulle inte kyrkomötet självt ha varit med ochöverlagt eller utsett utredningen? Del är frågor som man kan ställa sig. Jaghar för min del inte fåll större respekt för kyrkomötet efter det som hölls iår - del måste jag säga. I den delen tycker jag all i medall rätt är undrande inför det beslut som fattades i denna fråga. Förhållandetmellan stat och kvrka m. m. Herrandre vice talmannen tillkännagav all anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . iTrollhällan (s): Jag skall kort svara fröken , som ställde några frågor. Jagvill då konstalera att utskottet varit angelägel om all inte bryta ut någonfråga ur sitt sammanhang, nämligen de överläggningar som pågår mellan statoch kyrka. Del har naturligtvis varit frestande för var och en av oss att tafram någon fråga och göra ett särskilt kapitel av den och få fram ett beslut.Men då hade vi inte hållit fast vid vår grundprincip. Detär inte heller möjligt för att här göra moiivultalanden. Om del ärdet fröken syftar till vill jag säga att det inte tillkommerriksdagen all göra lagtolkningar och uttala att den och den lagen skall tolkasså och så. Däremot är del naturligtvis helt möjligt för alt anta enny lag. Men i överensstämmelse med utskottets grundsyn bör en sådan lag varaen produkt av de överläggningar som pågår. Närdel gäller kungens ställning skulle myckel vara alt säga, men jag har blivitfullt på det klara med att vad man syftar på inte är den del som regleras igrundlagarna, nämligen kyrkostyrelsen, ulan det är kungens religiösa funktion.Den kan aldrig regleras i grundlag, och så har aldrig skett, annat än omkyrkostyrelsen bundits samman med att kungen skall vara högsta ledare förkyrkan. Desom nu vill ha kungen til! högsta ledare för kyrkan får väl verka för deltainom . Det är där man skall göra del, och inte Förhållandelmellan stat och kyrka m. in. låta gå in ochförklara att högste religiöse ledare i är kungen. F.ö. kan jag inte låta bli att göra reflexionen att man ropar alldeles för mycketpå ledare för i den här debatten. Jag trodde alt man kunde nöjasig med kyrkans Herre! HerrSjöholm förklarade alt det myckel väl går att fatta ett principbeslut här. Ja,visst gör det det. Men det ärju inte fråga om ett programuttalande, utan det ärett helt lagstiftningskomplex som skall antas. Detta arbete förbereds inomexpertgrupperna, och då kan man väl inte plötsligt fatta elt beslut utanhänsynslagande till det. Det stämmer i varje fall inte med denlagstiftningsteknik jag vill rekommendera. Nuryckte in med ett argument som ligger på etl annat plan. Hanmenade att det fanns stor risk för regimskifte och alt man av den anledningennu bör fatta etl principbeslut. Två reflexioner i anslutning till delta: Denförsta är all ett sådant principbeslut inte får någon egentlig innebörd om detinte åtföljs av lagstiftning. Och det kan inte åläggas någon alt efteråtgenomföra en lagstiftning som stämmer med ett sådant principbeslut. Den andraär all ju har alla möjligheter all verka för all det inteinträder något regimskifte. FrökenANDERSSON (c) kort genmäle: i säger som svar på min fråga all man iutskottet har varit angelägen all inte bryta ut någon fråga från deöverläggningar som pågår. Jag försökte i mitt inlägg klargöra varför jag ansågalt just denna fråga inte borde ingå i de överläggningar som pågår. Denna frågaär redan avgjord i sedvanlig ordning av kyrkomöte och riksdag gemensamt. År1958 stiftade vi en lag som gav kvinnan rätt till prästämbete. Därför är herrJohanssons svar inte fullgott enligt mitt sätt att se. Jaghar inte bett om moiivultalanden -jag vet all inte kan göra någrasådana. Eftersom vi har lagen ville jag veta vilken inställning utskottet hartill den fråga som vi har väckt i motionen, nämligen hur länge man skall låtajust sådana moiivultalanden som gjordes då gälla som ursäkt för att inte följalagen. HerrSJÖHOLM (fp) kort genmäle: Jag skall inte förlänga debatten isjälva sakfrågan. Jag skall bara tillåta mig att korrigera utskottetsordförande på en punkt. Han vinklade ett uttalande av mig så att det blev somhan själv ville ha del. Enligt honom skulle jag ha uttalat all det fanns riskför elt regimskifte. For mig måste defirois allt framstå som en förhoppningatt del skall bli ett regimskifte. iTrollhättan (s) kort genmäle: Herr talman! Milt svar till fröken är,all skall inte göra ett moiivuttalande måste ändralagen. Och att ändra lagen under pågående utredningsarbete har jag tyckt varafel- I stället bör viavvakta expertgrupperna och se vilket förslag de Nr 24 Sedan får vibearbeta det och genomföra den ordning som den vitycker är riktig. i Agnas (m): Del är nödvändigt för mig att deklarera all jag personligen intesträvar efter att just konungen skall underteckna t. ex. bibelöversättningar.Förr var det så, och det var naturligt eftersom konungen var rikets statschefoch kyrkans främste vårdare och medlem. Jag menar att vi bör ha enkyrkostyrelse som kyrkan själv har utsett och som på alla områden avgörkyrkliga frågor. Närherr i säger att vi bör verka inom kyrkan är del alldelesriktigt när det gäller kyrkliga frågor - , bekännelser eller annatliknande. När det gäller politiska frågor kan vi arbeta i och inomandra församlingar som har att göra med stat och samhälle. Detta är alltså minuppfattning i den frågan. Jag skulle gärna se att t. ex. ärkebiskopen, omkyrkomötet finner det lämpligt, var chef eller ordförande för kyrkan ochundertecknade sådana här handlingar. Närherr i säger att vi ropar efter ledare är det ettunderligt yttrande. Vi kan ju omöjligen vara utan ledare i t. ex. stat ellersamhälle, men därför dyrkar vi ingalunda ledare. Det demokratiska statsskicketverkar på del sättet. Kyrkans Herre, som vi tror på, har aldrig i historienvarit utan kropp. Kyrkan betraktas som Hans kropp och del har varit naturligtatt kyrkan har haft en främste företrädare som suttit ordförande när det gälltfrågor om den synliga yttre kyrkan. Så har det allestädes varit, och jag tyckeratt vårt "ropande" efter ledare i detta sammanhang inte är orimligteller oriktigt utan alldeles självklart. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionerställs först beträffande utskottets hemställan och därefter i fråga ommotiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan i reservationennr I av i motsvarande del. och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Förhållandet mellanstat och kyrka m. m. Den som vill att kammarenbifaller konstitutionsutskotlels hemställan i betänkandet nr 20 mom. 1 röstar ja. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i reservationen nr 1 av herr Berndlson i motsvarandedel. Nr 24 Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens den ledamöterha röstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Förhållandet mellan stat och kyrka m. m. --------------- röstning gav följande resultat: Ja- 301 Nej - 18 Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationen nr2 av . fl.anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringspro-position: Densom vill att kammaren godkänner motivering i betänkandet nr 20 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i och , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 20 mom. 3röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 20 mom. 5röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren,bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1975/76:12 med anledning av propositionen1975/76:11 med förslag till bevissäkringslag för skatte- och avgiftsprocessen,m. m. jämte motion 1975/76:13 med anledning av motioner angåendeavdrag för ökade levnadskostnader och bilkostnader Förhållandet mellan stat och kvrka m. m. 1975/76:12 med anledning av motionen ompåföljdssystemet vid trafiknykterhetsbrott, m. m. 1975/76:10 med anledning av motion om utredningangående processbehörighet Nr 24 1975/76:11 med anledning av motion om rättens sammansättning vid häkt- --------------- Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. europeiska gemen- § 9Uppsägning av avtalen med de europeiska gemenskaperna, skaperna,m. m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1975/76:1med anledning av motion om uppsägning av avtalen med de europeiskagemenskaperna, m. m. Idetta betänkande behandlades motionen 1975:247 av m. fl. (vpk),vari föreslagils att beslutade A. iförsta hand 1. alt säga upp avtalet mellan och Europeiskaekonomiska gemenskapen enligt detta avtals artikel 34, 2. att säga upp avtalet mellan å ena sidansamt Europeiska kol-och stålgemenskapens medlemsstater och Europeiska kol- ochstålgemenskapen å andra sidan enligt delta avtals artikel 31, 3. all hos regeringen hemställa om inledande avförhandlingar med EG syftande till ett handelsavtal som enbart behandladehandelsfrågor och som icke kunde utvecklas till andra områden, B. iandra hand, därest yrkandena under A icke skulle vinna bifall, alt hos regeringen hemställa att denna gav sina representanter i den blandade kommitté som hade all administrera avtalet mellan och EEC direktiv att icke ta initiativ till att försöka vidga samarbetet mellan och EEC. Utskottet hemställdealt skulle avslå motionen 1975:247. (vpk): 1 uirikesulskotieis betänkande 1975/76:1 behandlas vpk:s pariimolion1975:247. Utskottet yrkar avslag med hänvisning till alt samma yrkandeavslagits föregående år och all samarbetet mellan och EG liksomdiskussionerna om en eventuell utvidgning av delta samarbete till andraområden bedrivs i överensstämmelse med den av godkända propositionen1972:135 angående EG-avialen. Varföråterkommer då vpk med motion om uppsägning av de nuvarande EG-avtalen,alternativt med krav på direktiv om icke utvidgning av bestående avtal? Jo,delta återkommande krav får ses som en konsekvent uppföljning av den hållningpartiet intog under den utdragna politiska kampen mot anslutning tillEG. Kravet får också ses som en konsekvent uppföljning av den hållning partietintog till regeringens proposition 1972:135 angående EG-avtalen. Vilkaär då partiets huvudskäl till den hållning som det intagit till EG och tillSveriges förbindelser med EG? De huvudskäl vi anförde mot anslutning förSveriges del anser vi har relevans också i fråga om elt handelsavtal, om deltaavtal utvidgas till att bli något mer än bara ett avtal för just handel. En helkatalog av argument skulle också nu kunna anföras, men jag inskränker mig tillatt ange några huvudskäl. Vimenar alt det inte går att helt särskilja ekonomi och politik från varandra.Ekonomiskt utbyte, särskilt då i reglerade och bundna former, leder lätt tillockså politiska bindningar. Sådana bindningar kan bli belastande för ett landsom vill vara alliansfritt i fred och neutralt i krig. En sådan belastning kanvara internt svårbedömbar just därför att det inte är vi själva som bedömer vårtrovärdighet på detta område ulan det är främmande makter i vår omvärld. Vidbehandlingen av regeringens proposition nr 135 om avtal med EGanförde utrikesutskottet på s. 25 i sitt betänkande nr 20 "Utgångspunktenför valet av formen för svenskt dellagande i del europeiska ekonomiskasamarbetet har varit alt deltagandet inte får försvåra eller omöjliggöra ettstrikt iakttagande av de krav som neutralitetspolitiken ställer. Därom harenighet rått i ." Det är en av huvudgrunderna till att vi anseratt avtalen med EG skall vara just bara handelsavtal och inte något mer. Ettannat viktigt allmänt skäl i vår kritik av blockbildningar av typ EG äreffekterna på världshandeln av sådana blockbildningar, särskilt effekterna förde fattiga länderna i tredje världen. Vi har svårt alt inse att dylikasammanslutningar av rika industriländer, med en gemensam tullmur mot omvärldenoch med ett samarbete som går och kommer att gå långt utöver det ekonomiska,skall kunna bidra till en ny ekonomisk världsordning, där del inte bara lämnasplats för de fattiga ländernas handel utan där målet är en reell utjämningmellan fattiga och rika länder i ett längre perspektiv.