prot · FZ09112 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:112 Energihushållningen,m. §1 Energihushållningen, m. m. Fortsattes överiäggningen om näringsutskotlets betänkanden /76:416 samtcivilutskotlets betänkande 1975/76:23. Förravåren beslutade om den framlida energipolitiken. Beslutet skulleinnebära en dämpad ökning av energikonsumtionen, en aktiv oljepolilik, entryggad kraflförsörjning och internationell samverkan. För att klaraenergiförsörjningen ansågs det nödvändigt all bygga ul kärnkraften medytteriigare två reaktorer men inga nya kärnkraftslationer skulle öppnas. Vidareulredningar skulle ske för atl ge etl allsidigt beslulsunderiag för 1978 ärsriksdagsbedömning av den forlsalta energiförsörjningen. Förslageti tilläggsbudgeten II om medgivande av atl de egentliga byggnadsarbetena föraggregal III i Forsmark får påbörjas är alltså en uppföljning av 1975 ärsbeslut Man skulle därför kunna tro att det inte denna gäng behövdes någonslörre energipolitisk debatt ulan att man kunde vänta med della till 1978. Såhar nu inle blivit fallet. står kvar vid beslut om enbegränsning till elva aggregat och motsätter sig igångsättning av ForsmarksIredje aggregat. går emot ytteriigare invesleringar ikärnkraflsutbyggnad, man vill avveckla de fem som är i drift, och man vill haen annan användning för de övriga älta anläggningar som har beslutats. Att dömaav den poliliska debatlen i denna fråga är del högst osäkert vad centernegentligen vill. Motsägelsefulla uttalanden från partiledaren och andra ipartiet har föranlett olika tolkningar I motionen 2118 sägs dock klart ut atlsä länge en samfälld forskar- och expertkår inte kan garantera att de allvarligariskerna vid kärnkraftsproduktionen kan bemäslras på ell belryggande sält såkan man inle satsa på kärnkraften. Varken i denna fråga - där förresten vissaforskare och experter redan bundit sig vid motståndslinjen - eller i någonannan fråga av samma räckvidd lorde del gå atl få fram en enstämmiguppfattning. Så den rätta tolkningen av centermotionen måste då vara all allakärnkraflsaggregal, även de i drift eller under byggnad och projektering, skallavvecklas. Att del sedan kommer att kosla 19-29 miljarder lycks inle bekymracentern. Än har inte cenlern presenterat någon finansieringsplan för detla. Delblir väl att höja moms och arbetsgivaravgifter, den direkia skallen och kanskeocksä lägga pä Energihushållningen,m. några kronor extra på vinoch sprit eller hitta på någon ny skatt för att klara denna gigantiska utgift -eller tänker man lägga det helt på energiskatten? Sedansäger man också all del inte föreligger elt klart samband mellan sysselsällningoch energiproduklion. Man frågar sig då vad de 400 000 nya arbetstillfällena,som man från sida lalar om och som säkert kommer all behövas, skallbestå i om de inte fordrar någon kraft. För alla andra slår det helt klart attjusl energiproduktion är grundvalen för en fortsatt industriell ulveckling ivårl land, men det kanske inte cenlern vill vara med om. Jagskall inle gä in på hur en eventuell borgeriig regering skall hanleraenergifrågan. kan ju inle länkas samregera med elt parti som är för enutökad kärnkraflsproduklion. Det var ju synd atl inte tog upp denfrågan pä sitt stormöte på . Cenlernkan ju gå ut och fråga byggnadsjobbarna i Forsmark vad de säger om detlasamband eller fråga kommunalmännen i kommun där Forsmark ligger. Delberör inte bara de drygl 2 000 som arbetar i Forsmark ulan flera tusen andrasom indirekt har sysselsättning tack vare kärnkraflsbygget. Länsarbetsnämndeni län har i en skrivelse lill , vilken ävendelgivits arbetsmarknads- och industridepartementen, framhållit önskvärdhetenav alt aggregat III påbörjas ulan försening för att därigenom säkerställa sysselsällningeni Forsmark. Kärnkraftsinspektionenhar hämtat in yttranden om tillstånd enligl alomenergilagen för en tredjealomreaktor vid Forsmarks kärnkraflstation. Med slorl inlresse emotsågs i vidakretsar kommuns yttrande. Samtliga partier inberäknat harlidigare i enighei tillstyrkt kärnkraftverkets placering i Forsmark. Men hurskulle det gä ? Skulle ceniergruppen kunna motstå partietspåtryckningar och inställning lill frågan eller skulle man följa sin lidigareuppfaltning? Ja, det verkade faktiskt så att man skulle hälla fast vid sin egenlinje vid kommunstyrelsens sammanträde . Visserligen förelåg delfyra olika förslag lill yllrande, frän socialdemokraterna, cenlern, folkpartietoch , men samtliga tillstyrkte en ulbyggnad av det tredjeaggregatet, alltså även cenlern. Deolika förslagen skilde heller inte myckel i formuleringen. Socialdemokraternaerinrade om att kommunala och statliga myndigheter redan fattat beslut om enfortsatt utbyggnad av Forsmarks kärnkraflstation och alt kommunfullmäktigeantagit en stadsplan för kraftstationen med plats för fyra block. Tillstånd harbeviljats av och , ochÖsthammar har i sin planerings- och investeringsverksamhet räknat med enforisait utbyggnad. Omulbyggnaden vid Forsmark ej skulle få fortsätta kommer kommunen att ställasinför svåra problem, inle enbart ekonomiska utan även sysselsältningsmässiga.Socialdemokraterna sade också i sitt förslag lill yttrande att det ej inträffatnågot som ändrat förutsättningarna för de beslut somkommunfullmäktige fattade om att biträda förslaget om uppförande aven kärnkraftstation med fyra block. Med hänsyn lill de angivna faktorernatillstyrktes en ulbyggnad av aggregat III i Forsmark. Centernerinrade också i sitt förslag till yttrande om alt kommunala och slalligamyndigheler redan fattat beslut och att stadsplaneringen för kraftstationenredovisar plats för fyra block. Man omtalade vidare, liksom socialdemokraterna,att tillstånd beviljats av vattendomstol och miljöskyddsnämnden och ansåg moldenna bakgrund att man inte kunde motsätta sig en utbyggnad av Forsmarkstredje block, varom beslutat och för vilken förberedande ålgärder avbelydande omfattning redan vidtagits. Sedanomnämner ceniergruppen den opinion mot vidare utbyggnad som uppkommit på grundav kärnkraftens säkerhetsproblem och all ålgärder måste vidtagas föratt fåalternativ till kärnkraftsutbyggnad. Sedan delta sagts konstateras dock att förÖsthammars kommun har arbetena i Forsmark betyll en utveckling frånavfolkningsbygd lill snabbi expanderande industriort regeringen krävs enplanering av de åtgärder som måste sättas in för att mötasysselsältningsminskningen då anläggningsarbetena i Forsmark avslutats.Centergruppen slutar sitt uttalande med att avvisa tanken på att enupparbetnings- och bearbetningsanläggning placeras inom kommunen. Men deltredje aggregatet tillstyrkte alltså cenlern . Kommunstyrelsenantog det socialdemokratiska förslaget med sju röster mol fem för centernsförslag. För socialdemokraterna röstade alltså både ochmoderaternas representanter Dagenefter, , höll kommunfullmäktige silt sammanträde. När frågan omyttrande lill om tillstånd enligt alomenergilagen till en nyreaktor i Forsmark - det tredje blocket - kom upp presenterade centernsfullmäktigegrupp ett nyll förslag lill yttrande. Förslaget hade bantats ned.Man hänvisade nu inte lill de redan fattade besluten, ej heller lill debeviljade tillstånden ulan man erinrade, liksom dagen innan, om uppkomsten aven opinion mot kärnkrafl och atl man måsle få alternativ tillkärnkraflsutbyggnad. Liksom lidigare framhöll man även nu Forsmarksbyggetsslora belydelse för kommunen och krävde åtgärder för att klarasysselsättningen när kärnkraflsutbyggnaden avslutas. Man ville heller inlekänna något ansvar för en avfallsanläggning. Inga nya synpunkler i detta nyaförslag alltså. Varje ord återfanns i det tidigare förslaget som tillstyrkteaggregat III. Skillnaden var bara en kortare version och alt man, sedan mansovit på saken, med hänsyn till de anförda synpunkterna avstyrkte ansökan omtillstånd enligt alomenergilagen. Tala om västgötaklimax! Nufrågar man sig i vad som hände under nattens mörka timmar. Grepscentergruppen av en häftig ruelse eller var del högre makter som grep in? Jag skall inte fortsättaatt spekulera i detta utan bara lägga det till Energihushållningen,m. 11 protokoll 1975/76:111-112 Energihushållningen,m. alla övriga virriga ochsvårtolkade meningsyttringar i kärnkraftsfrågan från sida. Med39 rösier mot 15 för förslag antog fullmäktige det socialdemokraliskaförslaget Det kan tilläggas att fullmäktige har borgeriig majoritet och attäven representanter alltså röstade för en fortsatt utbyggnad iForsmark. Noterasbör också alt likaväl som övriga partigrupper vid samma sammanträdeenhälligt godkände förslaget till KELP, byggande på förutsättningarna av enfortsalt utbyggnad av kraftstationen i Forsmark. Ceniergruppen hade ingainvändningar mot detla. Jaguppmärksammade att i sitt yllrande lill kärn-kraftinspeklionenframhållit atl det frän både miljö- och energisparsynpunkt är väsentligt atlden alstrade primärenergin i de reaktorer som byggts utnyttjas så fullständigtsom möjligt. Verket finner det därför angeläget att utnyttja de slora mängdernaspillvärme. Enligt dess åsikt sker detta bäst genom att man tillvaratarmöjligheterna att producera elektricitet och fjärrvärme.Möjligheterna att från Forsmark leverera fjärrvärme anses dock mindre goda pågrund av det stora avståndet till tänkbara konsumtionsområden. De områden somdiskuteras är och , men de ligger för långt borl. I ställetkunde man ju tänka sig atl lill närheten av Forsmark föriägga någon slörreenergislukande industri. I samband med planeringen av det fjärde aggregatetborde man i enlighet med önskan alt tillvarata spillvärmenaktualisera denna fråga. Det är både ekonomiskl och energipoliliskt riktigtall effektivt utnyttja den energi som etl kärnkraftverk erbjuder. Jagyrkar bifall lill utskottets förslag med tillstyrkan av atl arbetena för deliredje kärnkraflsaggregatet i Forsmark fär påbörias. Jag skall taupp en liten fråga och en stor fråga. Imotionen 1975:2009 tillät jag mig att bl. a. yrka att spjällregulator skullebli obligatorisk för oljeeldningspannor. Jag skrev i motionen: "Betydandeenergiförluster blir följden av den kalluftssiröm som passerar värmepannaunder lid då förbränning ej sker men spjället ändå står öppet Likaså påverkarspjällets inställning under förbränningsskedet effektiviteten itillvaratagandet av bränslet. Det finns i marknaden s. k. spjällregulator somautomatiskt både stänger spjället helt under tid dä förbränning ej sker ochenligt etl för varje panna anpassat program tillser att spjällöppningen vidförbränningen är idealisk från såväl förbrännings-och effektivitets- somrökgasreningssynpunkt Installations- och inlrim-ningskostnaden för sådanspjällregulator rör sig om 2 000 ä . Bränsleinbesparing medspjällregulator har visal sig bli mellan 10 och 30 96. - Lagstiftning bör skeom obligatorisk spjällregulator för värmepannor senasi 1990. Tillinstallationer m. m. bör läne- och bidragsmöjligheter från statens sidaerbjudas ." Vi som, liksom talmannenoch jag, är litel äldre minns hur det gick till när mormor ellerfarmor pä sin lid eldade i vedspisen. Först öppnade hon spjället helt när hontände. Sedan sköt hon spjället när elden hade tagit sig och brann lugnt. Närelden hade slocknat stängde hon spjället Pä den liden gällde det alt hushällaväl med vedpinnarna. Delsom farmor och mormor pä sin tid gjorde i sin köksspis sköter en sådan härspjällregulator automatiskt I en broschyr som har skickat utredovisas pä sisla sidan atl man för en sådan här eldningsautomalik, därspjällregulator ingår, kan få bidrag och lån. Jag vet inte om min motion inågon män kan ha bidragit till att spjäll-regulatorn har blivit bidrags- ochlåneberättigad. I sä fall gläder det mig. I broschyren finns en passus, som görmig litet förvånad. För småhus kan man nämligen inte fä lån eller bidrag lillinstallation av spjällregulator. Om industriministern var här skulle jag viljafråga honom varför man har undantagit småhusen. Jag skulle också vilja frågavarför regeringen inle har ansett sig kunna tillstyrka att spjällregulatorskall vara obligatorisk från t. ex. 1990. Vi har ju obligatorisk sotning föralt få pannorna effektiva. Vi kommer att få obligatorisk pannbesiktning. Viborde alltså även ha obligatorisk inslallation av spjällregulator för atl spara10-30 96 av oljeåtgången. Mankan tycka atl detla är en detalj, och det är det också. Jag sade atl jag början skulle ta upp en liten fråga. Men del är en detalj av många som böringå i del slora program för energihushållningen som bl. a. fränfolkparliet redan har lalal om och som vi tycker alt regeringen inte salsar såhårt på som folkparliet anser all man borde göra. Denstora fråga, herr talman, som jag något vill beröra, gäller fissionskraften.Jag skall be att få börja med att citera något ur en artikel i , nr 11976. Under rubriken slår: "Förravinterns oljekris kan om få sin motsvarighet i en urankris. Sverigemåsle importera mer uran för leverans redan mot slutet av 1970-lalet och årennärmast därefter Det är en period med sannolikt starkt begränsad tillgång pänaturligt uran. Deltaframgår av årsredogörelsen lill industriministern frän , som är kärnkraftproducenternas gemensamma förelag. Sverigekan tvingas att i någon form investera utomlands i uranutvinning på samma sättsom skett på oljeområdet, säger , tekn lic i en kommenlar lillårsredogörelsen." Däreftervill jag hell kort referera en arlikel i tidningen och Framtid, därprofessor , som är energispecialist vid Energy and ,Universily of i , i recensionen av en bok säger alt bättreenergihushållning "resulterar i högre sysselsättning, med ökat behov avfier arbetare till atl bygga och atj driva en mera sofistikerad, mer effeklivinduslri, och mer arbetskrafi behövs för att göra bättre konstruerade,isolerade byggnader och hem, effektivare Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. hushållsgeråd ochenergisnålare bilar och offentliga transportmedel. Att investera i högreenergiproduktivitet blir billigare än all investera i den extra energin sombehövs för att driva ett mindre effektivt system. Kom ihåg all värdet av endollar i besparing, eller sparad genom minskat behov av energi,kräver mer arbete än spenderad på energin själv eller påenergiinvesteringar." Såvill jag återge etl tredje citat ur och Sjöfarts-Tidning den26 mars , som behandlar havsvärmeenergin såsom ett alternativ. "Del bäsla är kanskemöjligheterna atl utnyttja havels värmeenergi. --- Principen förutnyttjandet av havels värmeenergi är tämligen enkel. Som bekant är vattnet närahavsytan varmare än i djupet Det kan röra sig om en skillnad på kanske , och del räcker. Flytande am moniak eller propån värms upp av del varma vattnet nära havsytan och förgasas i en behållare. Enligtdel amerikanska företagel i Sunnydale, , kanetl sådanl flytande kraftverk placerat i den varma utveckla eneffekt på inte mindre än Hela processen kan naturiigtvis löpakonlinueriigl, eftersom havels temperaturskillnader i olika vattenskikt inleberor på om solen skiner eller inte. Sannolikhetenför att värmekraflverk i havet lönar sig är sä hög, alt våra nuvarandeavancerade kärnkraftverk antagligen kommer atl bli föråldrade redan innanreaktorulvecklingen slutförts, säger den amerikanske professorn ." Delfjärde citatet hämtar jag ur en artikel i nr 5 av 1976, där StenLindberg, fil. dr i atomfysik, tidigare energisekreterare i ,bl. a. säger; "Detgår inte att komma ifrån att kärnkraftbyggandel innebär slora kapital- ochenergi uppoffringar i utbyte för en tvivelaktigt säkernelloelenergiproduklion. Däler sig alternativet med samma summa pengar för effektivare energianvändningbetydligt bättre. Det verkar snabbare och kräver mindre kapital- ochenergiinvesleringar och ger långsikligare och säkrare energivinster och förorenarinle miljön. För all nu inte lala om den positivaresysselsättningseffekten." Slutligenvill jag nämna alt man i /33 kan läsa all statensindustriverk lämnade en rapport till industriministern i slutet av förra åretbeträffande möjligheten atl utbygga vatlenkraftproduktio-nen. Del heler där:"Enligl direktiven har Torne-, Pile- och Vindelälvarna undanlagils.-- Vidinventeringen har man endast beaktat värdet av den ökadekraftproduktionen och kostnaderna för utbyggnad. Cirka 250 olika objekt harundersökts. Den möjliga ökningen av elkraftproduktionen om samtliga dessa blirutbyggda uppskattas till 12 miljarder kilowattimmar . Den möjliga ökningen avelkrafiproduklionen motsvarar be- räknad ökning avelkonsumtionen eller produktionen från 2 ä 3 nya kärnkraftaggregat." De utdrag ur olikaartiklar, som jag här har citerat, visar all del sannolikt blir problemmed uranlillgångarna, besparingsinvesteringarger mer sysselsällning än energiproduktionsinvesteringar, fissionskraftverkenkan vara föråldrade redan om några är i jämförelse med andra energikällor, t.ex. havsvärmeverk, investeringari andra energikällor kan vara mindre men ger snabbare effekt, och slulligen allkompletterande vattenverkssalsningar i ger lika mycket kraft som 2 å 3kärnkraftsaggregat. Mängafier artiklar skulle kunna refereras här och har också tidigare refererats idebatlen. Många fier experter skulle kunna citeras och åberopas. De kan allavisa det tvivel på fissionskraflen som finns på många håll och av fiera skäl, tex. ekologiska och ekonomiska. Nukan en vanlig ledamot av denna kammare inte begära all ett statsråd skall varakvar här under hela debatldagen. Både industriministern och statsministern harhaft en lång och tröttsam debattdag. Jag hade inte tänkt ställa någon frågatill industriministern men hade tänkt föreslå honom all ingå ett vad med mig.Eftersom han inte är här får jag, herr talman, nöja mig med all till protokolletlala om vad jag hade tänkt föreslå honom för vad. Jag skulle ha sagt tillhonom: Jag sätter , gärna indexreglerat, pä all både industriministernoch jag samt flera med oss har helt klart för oss atlmångmiljardsatsningarna på fissionskraften var ett gigantiskt misslag och attsatsningen i stället skulle ha gjorts pä allernativa, förnyelsebaraenergikällor. Jag har fördagen ingel särskilt yrkande. HerrWÅÅG (s) kort genmäle: Den väridsomspännande delen i anförande och hans någotvåghalsiga sält atl riskera sin förmögenhet skall jag inte lägga mig i. Däremoihar jag en synpunki på hans lovord för spjäll-regulatorn. Det är inle så däralldeles självklart att den är bra i alla stycken. Jag måste reagera i egenskapav gammal byggare. Vidförbränningen alstras vatten, och det vattnet går upp i skorstenen. Omskorstenen är kall därför atl spjällregulatorn fungerar väl, fryser vattnet iskorstenen vinterlid. Skälet lill att vi numera ser så många sön-derfrusnaskorstenar särskilt på småhus är just att man har en väl fungerandeoljeeldning, som håller skorstenen för kall. Om man installerar enspjällregulator i ett småhus, måsle man också göra om skorstenen för att klarasig från del här problemet på lång sikt. Man måsle antingen lägga in envärmeisolerad ståltub i skorstenen eller mura om den. Eftersomdel inte är så enkell atl man bara kan sälta in en spjällregulator utan manockså måste vidla andra ombyggnadsålgärder och förränta dem, är inte denekonomiska sidan av saken påtagligt gynnsam. Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. modligen anledningen tillatt spjällregulatorn inte blivit särskill vanlig. Vad skälet är till att detinte lämnas län till sädana installationer i småhus vet jag inte, men detskulle inte förvåna mig om det har med de här förhållandena all göra. HerrHÖRBERG (fp) kort genmäle: Jag blev glad när begärde ordet. Jag hoppades att han för sindel tänkte acceptera milt vaderbjudande, men del gjorde han inte. Han har nogråd alt riskera en tusenlapp, men han kanske tycker att del är förargligt atlförlora. Nåväl,när del gäller spjällregulatorer är jag inle expert - kanske är det.Det finns emellertid enligl möjligheter atl få lånnär del gäller flerfamiljshus. Det är alldeles riktigt att sådana hus har enbetydligt längre skorstensstock än småhus, men det finns väldigt mänga småhusdär man på privat initiativ installerat spjällregulatorer med mycket storframgång. Jag har inle reda pä alt någon har behövt förstärka sin skorslen, meninle heller det är särskilt dyrt, om man i samband med att man installeraroljeeldning - det händer ju ofta i gamla hus med traditionella värmepannor -sätter in ell särskilt rör och gör en särskild pipa i skorstenen. Jag tror intealt man behöver dra sig för installation av spjällregulatorer av denanledningen. Spjällregulatorerger inte sä god ekonomi, sade . Det är olika på olika håll. Del kanhänga samman med pannan och skorstenen m. m., men vi måste salsa päspjällregulatorer därför atl de medverkar till oljebesparing i del långaloppet HerrWÅÅG (s) korl genmäle: Vi skall väl inte ägna kvällen åt frågan om spjällregulatorer, men enpipa i en skorslen är ju och det krävs en avloppskanal pä 200 cmfrån en normal värmeanläggning med en panna pä maximalt 2 m. Detta gör att detinle finns plals för isolering i en vanlig pipa om man drar ner en ståltub,ulan man måste antingen förena två pipor eller mura om skorstenen. Det är enaffär på ca . -det kan jag försäkra . Som prival villaägaredrar man sig kanske för att förränta det beloppet. HerrHÖRBERG (fp) kort genmäle: 5 000 kt per villa är ett mycket litetbelopp, om man kan spara 10-30 96 olja. Jag begärde ordel med anledning av inlägg. Jag kanske interikligt förstod honom, men syftet tycks ha varil atl påpeka en differens mellancenterpartiets kärnkraftsprogram pä riksnivå och i de orter där man byggerkärnkraftsaggregat - i det här fallet i hemkommun. Det blir i såfall något av en debatt i skuggan av den som man för pä riksplanet. Jagär litel förvånad över att säger att ingenting har hänt som ändrarförutsättningarna sedan man tog del första beslutet om de förstaaggregaten i . Den omfattande och livliga kärnkraftsdebatt som ägtrum därefter måtte inte ha nått , eftersom han kan sägaatt ingenling har hänl. Det är i själva verket så att allt det som förändratopinionen har ju hänt . 1970 när man tog det första besluteti hade inte heller vi i den här kammaren ändrat vår ursprungligainställning. Det var i ett senare skede som frågelecken på allvar började tornaupp sig kring kärnkraftsproblematiken. Detta berörde inte . Han uppehöllsig vid sysselsättningsfrågan som den allena avgörande, och vissl ärsysselsättningen viklig, men sysselsättningsfrågorna i en enskild kommun förinte - även om de är betydande för kommunen - i elt övergripandeställningstagande vara avgörande för hur vi skall ställa oss till en så viktigfråga som kärnkraften. HerrHjorth redogjorde i myckel stor del av sitt anförande för beredningsordningennär det gäller del yttrande som kommunen hade all avge tillkärnkraftinspektionen. Jag vet inte om den beredningsordningen hade så myckelmed saken att göra. Del var väl del slutliga beslutet som var del viktiga ochdet innebar att - i kraft av den velskap man nu har, i jämförelse med1970 - beslutade atl gå mol en utbyggnad av det tredje blocket. Det är detväsentliga. Ochf ö.; Om del skulle så vara att här finns någon differens mellan en kommunalpartigrupps bedömning och beredning av en fråga på det lokala planet ochmotsvarande partis agerande i borde det inte vara obekant för herrHjorth alt sådant kan förekomma - även om han går att rannsaka sitt eget parti.Vi behöver inle ha absolut samma inställning i kommunen som i riksdagsgruppen,men i det här fallet, när det gäller ulbyggnaden i , har vi det. Detkonstaterar jag med tillfredsställelse. HerrHjorth erinrar ocksä om att man i yttrande har tagit upp frågan om enupparbetningsanläggning i . Del har ju läckt ut alt skullevara en av de orter där det skulle kunna tänkas atl en upparbetnings- ochdeponeringsanläggning förläggs. Det har inte vare sig kommunen, enskildakommungrupper eller ännu behövt ta ställning till. Jag skulleemellertid vara mycket intresserad av att veta, eftersom frågan här har tagilsupp; Hur ställer sig själv om det skulle bli aktuellt all förläggaen upparbetningsanläggning till , förutom de slutliga blocken? Energihushållningen,m. Vi tycks, som säger, få en debatt i debatten. Det är visseriigenetl stort intresse i kammaren.