prot · FY0937 · 1975-12-31 00:00:00 — Destatliga pensionsförmånerna är samordnade enligt den s. k. bruttometoden medförmånerna från den allmänna pensioneringen, dvs. folk-ochtilläggspensioneringen i lagen om allmän försäkring. Bruttosamordningeninnebär att den enskilde är berättigad till minst de förmåner som skall utgåenligt pensionsreglementet. Denstatliga pensionen utgår i slutlöneklassen i den lönegrad där fiänsiemännen ärplacerad under förutsättning all han har varit placerad i lönegraden . Dessutom är han garanterad av denna lön. För ATP vet alla att denordningen gäller att fiänsiemännen är garanterad av lönen under de 15bästa åren. Del är här problemen uppstår, , när det gällersamordningen mellan dessa båda system. OmATP-pensionen skulle vara förmånligare fören pensionslagare utgår denna, menom fiänstepensionen är förmånligare utgår den. Man kan inte få båda. Det finnsäven andra samordningsbeslämmelser. 1 vissa lägen är inle hela lönen för enstatsfiänsteman pensionsgrundande. a. från lönegraden F 26 och uppåt räknasinle hela lönen såsom pensionsgrundande ulan endast en del av densamma. HerrRingaby påslår att man kan betala in avgift för den som har ell extra jobb vidsidan av sin siatsfiänst. Det är riktigt, men av den reservation som herrRingaby har skrivit kan man få den uppfattningen att vederbörande skulle kunnavälja själv, göra ett undantag från ATP och få de pengarna direkt i lönen. Sågår del inte alt göra. Arbetsgivaren betalar in avgiften lill ,och vederbörande fiänsteman får sedan sitt pensionsunderlag. När det gäller denfria företagaren, alltså en statsfiänsteman som vid sidan av har ell företag,kan däremot ell undanlag göras så alt han slipper betala ATP-avgiften. HerrRingaby säger att frågan har fallit framåt med hänsyn till att avtalsverket ochpersonalorganisationerna har böfiat diskutera ett net-lopensionssystem. Om herrRingaby vill ta åt sig äran av alt man nu böfiar diskutera della, må det juvara hänt. Jag har dock för mig all del har sagts all del bara blir ell omväntförhållande, medan pensionsbeloppet inte kommer att öka. Man får ettnettopensionssystem jnom ramen av 65 96. Vad del blir av del vel vi ingentingom, men vi vel all man håller på all diskutera delta i avtalsverkel. Dessutomhör ju frågorna om pensioner och livräntor lill dem som avgörs genom förhandlingarmellan avtalsverkel och personalorganisationerna, liksom alla andra frågor somhar att göra med lönen och anställningen. Livräntanär indexreglerad fr. o. m. den , dvs. de som tar ut sin livräntaefter denna lidpunkt har den värdesäkrad. Däremot är det riktigt som herrRingaby säger all detta inle gäller de gamla livräntorna. Men även delta är juen förhandlingsfråga, där avtalsverket och personalorganisationerna fårförhandla sig fram till en uppgörelse. Det ligger hell i linje med de beslut vihar fattat här i i andra avseenden när det gälleranställningsförhållanden för stalsfiänstemännen. Jag ber med detta all få yrka bifall till utskottets hemställan. Samordning mellan pensionssystem, m. m. () kortgenmäle; Problemel ligger inle i att bestämmelserna är litet olika förstatspensionen och ATP. Del är riktigt som i Nr 37 säger, att statspensionen är litet bättre så till vida alt den utgårmed Torsdaeenden * '' ''"" ' slutlöneklassen, medan ATP ger 60 96 pägenomsnittet '°' ' ''' '"' vilket självklan blir litetmindre. Men det är inle detta somutgör problemel när statspension, folkpension och ATP sam- Samordning mellan ordnas, utan del är faktiskt det förhållandel alt ATP är värdesäkrad men pensionssystem, inle statspensionen. m. m. Dessutom förhandlar man vafie år om tillägget på statspensionen, och resultatet av dessaförhandlingar ger ofta inte full täckning för inflationen och denstandardhöjning som kan ha skett i fråga om folkpensionen. Där förlorarstatspensionären, eftersom statspensionen reduceras med hela folkpensionen. Detallvariiga är att ATP aldrig kommer med. Alla har ju inle ATP, och denförhandlar man alltså inle om. ATP går in i samordningen, och hela del beloppsom statspensionären skulle ha från ATP dras av från statspensionen. Detta ärett faktum. Företagareär väl sällan statsanställda -jag vel inle om det finns några exempel på det.Nej, det är andra inkomster som kan vara ATP-grundande för en statsfiänsteman,och i fråga om dessa är det inte möjligt alt begära undanlag, ulan avgift måstebetalas, vilket registreras av , men någon pension blir detaldrig. Manvet inte vad del blir av del här, sade i . Då är del ännustörre skäl att bifalla motionen, så att del verkligen händer någonting påområdet. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Fru talman! När jag säger att enstatsfiänsteman har 65 96 av slullönen, så innebär del att pensionen ärvärdesäkrad. Han får på sin slutlön vid vafie tillfälle. Delär ju intressant alt höra intresse förde här frågorna, men jag ärövertygad om all personalorganisationerna har minst lika stort intresse för attdriva dessa frågor förhandlingsvägen. Jag tror inle att man skall blanda sig iförhandlingarna mellan personalorganisationerna och avtalsverket, ulan det börvara fria förhandlingar dem emellan. Och med all säkerhet kan samtligapersonalorganisationer tillvarata medlemmarnas intressen lika bra som vi kangöra det här i . HenRINGABY (m) kort genmäle; intresse har vaknat , i , sedanriksdagen har hållit på att tala om de här frågorna i tre eller , ochjag hoppas att det kommer fram någonting av del. Livräntorna,de uppskjutna pensionerna, är inte en avlalsfråga. Det har finansdepartementetklart sagl, när del skrivit att reglering av äldre pensioner och livräntorenligt departementets mening måsle ske på politisk väg. genom beslut iriksdagen. Därför kommer jag all begära votering i del här ärendet. Hen (): I motionen nr 755 framhåller vi motionärer bl. a. att överenskommelsenom samordningen av de statliga och kommunala pensionerna ser ut all vara mogenför översyn. En sådan tillkommer givetvis berörda arbetsmarknadsorganisationer. Isitt anförande i finansdebatlen i går underströk att det gälleratt skapa rättvisa åt statspensionärerna. När folkpensionen höjs får stats- ochkommunalpensionärerna i gengäld minskning i sin fiänsiepension. Inte minstmåste del ha känts ledsamt för dessa vid det gångna då vi - tackvare Hagaöverenskommelsen - höjde folkpensionen för sammanboende med675 kr. för makar och med . Berördaarbetsmarknadsorganisationer skall lösa problemet avtalsvägen, men eftersomstaten är avialsslutande part på arbetsgivarsidan åligger del regeringen ellalldeles särskilt ansvar i detta sammanhang. Det räcker inte all - såsomstatsministern gjorde i går - hänvisa till att det är en avtalsfråga när mansjälv är delansvarig part. Det finns förslag från arbetstagarsidan päförbättringar i sammanhanget, och uppmaning i går lillstatsministern gällde ett aktivt, positivt ingripande frän regeringen såsomarbetsgivare. Socialförsäkringsulskottetsbetänkande redovisaren del positiva åtgärder som har verkställts ellerplaneras från statens avtalsverks sida. Insatserna är inle tillräckliga! Frånfolkpartiets sida har vi i denna för så många pensionärer viktiga frågaföredragit att i debaiten - både i går och här - uppmana regeringen atthandla såsom ansvarig arbetsgivarpart. Om frågan blir löst förstatspensionärerna föfier säkerligen snart en likadan lösning förkom-munalpensionärerna. Utskolletredovisar de krav som just i dessa veckor ställs på förbättringar avialsvägenför statspensionärerna. Dessa krav måsle nu regeringen aktivt medverka till attgenomdriva så att förbättringarna kommer snabbt. Vi kommer alt engagerat föfiaden vidare utvecklingen! HerrRingaby uttalade i sitt första inlägg en förhoppning att folkpartisternaskulle rösta på hans och reservation. Det kommer viemellertid inle att göra då vi tycker alt reservationen endasl tar upp vissadelfrågor och till skillnad från majoriteten inle behandlar det avtalskrav somföreligger. Med det sagda ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Samordningmellan pensionssystem, m. m. HenKARLSSON i (s): säger att regeringen har skyldigheter i del härsammanhanget, och säger att de som har de gamla livräntorna skallbli tillgodosedda. Riksdagenhar skaffat sig instrument för de förhandlingar som skall föras i dessa frågor;dels avtalsverkel, dels lönedelegationen. 8 protokoll 1975. Nr 37 har delegerat lill lönedelegalionen att samråda med löneministerninför den "Jförhandling. Där lar man upp varie förhandlingsfråga. ' "'' '"' ' " "" '"'" något pani har förtfram frågan om degamla livräntorna. Däremot har vi gemensamt diskuterat andra Samordning mellan frågori lönedelegationen införde föreslående löneförhandlingarna. Det pensionssystem, är rätt forum. har ju själv skapat del. m. m. Hen RINGABY(m); Öm vill ha bifall till molionen 755 från gårdel ju bra alt rösta på den moderata reservationen. tänker nu integöra det därför att den tar inle upp alla problem som gällerstatspensionärerna. Jo, det vill jag påstå. I vår moiion säger vi attdet för det första skall ske en prövning om de statsanställdas möjligheter atterhålla pension från ATP pä sidoinkomster överensstämmer med intentionerna ilagen om allmän försäkring. Vi vill ha detta prövat eftersom de anställdaluras på sin ATP. För det andra skall en inventering av gamla uppskjutnapensioner och livräntor göras, syftande till att uppräkna och/eller värdesäkradessa. Det är också en myckel angelägen sak. Fördet tredje vill vi ha en översyn i övrigl av samordningsbestämmelserna förstalsfiänstemännens pensionsfrågor i syfte att förenkla dem och skapa störrerättvisa. Fördelfiärde begär vi parallell översyn av samordningsbestämmelserna förkommunalfiänslemännens pensionsfrågor, likaledes i förenklings- ochrältvisesyfle. Jagkan inle finna att man kan komma särskilt mycket längre när det gäller positivinställning i den här frågan, och det torde läcka del mesta av siats- ochkommunalanställdas önskemål på dessa punkter. En del av delta är också underprövning nu i avtalsverket, dock icke alla dessa saker. HerrHÖRBERG (fp): räknade upp vad moderatmotionen och reservationeninnehåller. Vi har tolkat reservationen så all den huvudsakligen hänvisarfrågor till pensionsålderskommittén. Del kan vara riktigt i och för sig, menvad som i första hand behövs är konkreta och snabba förbättringaravtalsvägen och inte bara en tidskrävande behandling i en statlig utredning.Det är därför jag har uppmanat regeringen, på del sätt jag enklast kan göra,att ta på sig ansvaret och se till att någonting snart händer. Vi kommeruppmärksaml att följa hur regeringen och avtalsverkel gör . Såsom iRonneby nämnde har vi en lönedelegation, där jag själv f ö. ärsuppleant. Men regeringen är verkställande organ via avtalsverket när delgäller kontakterna med motparten. Och det är från regeringens sida budenulgår. Del än regeringen som genom avtalsverkel 114 driver förhandlingarna. Lönedelegationens uppgift är i stort sell allför- kasta eller anta de avtalsom har ingåtts mellan avtalsverket geringen - och arbelslagarparten. HenRINGABY (m); Efter ell så klart uttalande för statspensionärernas situation somfolkpartiledaren gjorde i går - han återkom dessutom till del i en replik ochuppmanade faktiskt finansministern att göra någonting i denna fråga - hade jagväntat mig att inte skulle försöka hitta tusen olika skäl för inlestödja reservationen i den här frågan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar Ringaby och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ringaby begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 6 rösiarja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar Ringaby och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrRingaby begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 234 Nej - 43 §3Föredrogs kullurutskollels belänkande nr 3 med anledning av propositionen1975:1 såviii gäller anslag lill kyrkliga ändamål jämte motioner. i (s): betänkande nr 3 med förslag bl. a. om bidrag tilltrossamfund är enhälligl. Jag hade därför självfallet inte avsett att la tillorda här i kammaren. Men på grund av den kampanj som tidningen dragit igång med anledning av regeringens proposition om förstärkt stöd tillungdomsorganisationerna finner jag del motiverat att göra en markering. År1971 infördes i anledning av moiioner elt nytt statsbidrag till friatrossamfund. Beloppet fastställdes då till 2 mifi. Utvecklingen av deltaanslag har varit utomordentligt snabb. Kuliurulskotiel föreslär enhälligtatt bidraget för nästa budgetår skall höjas lill 16 mifi. Därtill kommerbidrag lill trossamfund för anskaffande av lokaler. Delta bidrag infördes ifiol. Det föreslås nu höjt lill 5 mifi. Tillsammanlaget föreslärkulturulskotlel bidrag till trossamfunden för nästa budgetär med 21 mifi. kr.Bidragen lämnas helt utan bindningar från sida. Densnabba utvecklingen av dessa anslag är för mig väldigt glädjande. Trots hårdaprutningar pä många andra poster i budgeten har del varit möjligt att kraftigthöja stödet till trossamfunden. Det har kunnai ske pä grund av en klart positivinställning frän såväl regering som riksdag till trossamfundens verksamhet.Enligt uppgift erhåller ca 2,3 mifioner av innevarande årsstatsbidrag, som totalt uppgår till 15 mifi. Jagfinner del mot denna bakgrund något upprörande att läsa tidningen . Där talas om kolonial attityd mot ungdomsverksamhet.Där varnar man för risken av all bygga upp en andlig verksamhet på statligamedel. "Kanske det är det bästa som kan hända pingstförsamlingarnasungdomsarbete att allt stöd frän del allmännas sida dras in", sägs det.Socialdemokratins företrädare påstås visa nonchalans som rimmar illa med derasvackra ord om väckelserörelsernas slora betydelse för samhället. Motbakgrund av vad jag redogjort för vad gäller del statliga stödet ärdet obegripligt för mig hur organ Dagen kan komma på idén altdra i gäng den misstänkliggörande kampanj kring ungdomsstödet som man nu hållerpå med. Vi fär anledning att återkomma lill debaiten om ungdomsstödet längrefram. Därvid kommer del att klarläggas att tidningen ärvilseledande. Jaghar i all korthet velat betona den positiva inställning som har präglatbehandlingen av frågan om anslag till trossamfunden. Med anledning av vad somskrivits i tidningen har jag ansett del motiverat att göra det härinlägget. Jaghar, fru talman, självfallet inget annat yrkande än om bifall lillkulturutskottets enhälliga hemställan. i anförande gjorde mig mycket överraskad. Allulan vidare gå upp och göra etl sådant här utfall mol finner jagnärmast otillständigt. Jagär inle någon talesman för tidningen , även om jag har en, säger en, aktiei den, men jag reagerar när i stiger fram och talar somom del socialdemokratiska partiet hade varit det pådrivande partiet när detgäller stöd lill . Det är ju inle alls så. Det är de borgerligapartierna som har varit pådrivande i fråga om slödel lillfrikyrkofolkei. Det enhälliga betänkandet som vi nu behandlar, där del föreslåsen klar ökning av anslagen, skall inte de fria samfunden tackasocialdemokraterna och regeringen för, ulan de skall tacka de borgerligapartierna: , moderata samlingspartiet och . En tidninghar rätt att skriva och lycka vad den vill. - Tidningen i dagberör f. ö. en hell annan fråga än bidragen till de fria samfunden. Mitt inlägg i debatten är helt oförberett, men jag har velat ullala minreaktion mot i sätt all tackla den här frågan och änen gäng understryka alt tacket från de fria samfunden skall gå till deborgeriiga partierna. FrökenHÖRLÉN (fp); Med anledning av det yttrande som i fälldebeträffande uppfattningen inom de fria trossamfunden om vissa anslag skullejag vifia ta tillfället i akt all ge ullryck för den positiva uppskattning somde flesta av de fria samfunden känner för samhällets anslag. Det har intealltid getts anslag i den riktningen, men växer de undan för undan. Alldelessom sade är det de borgerliga partierna som här har tryckt pä.Vi är tacksamma för att anslagen i denna stund har nått den höjd som de hargjort, men vi hoppas att de ännu inte har nått taket utan att vi också ifortsättningen får se en höjning av dem. De fria samfunden gör en utomordentligt god insats,inle minst när del gäller den ungdomsvårdande verksamheten, som samhället i sinhelhet har glädje av. Hen i Skärstad(c); Jag har inle riktigt satt mig in i vad som står i tidningen . Menom jag inte har fattat fel när jag läst rubrikerna i denna tidning är del enreaktion mot att med anledning av propositionen om Slöd ätungdomsorganisationerna inle, enligt vad man anser, skulle få någon del avdelta slöd på grund av att rörelsen inte är någon riksorganisation. Del är välinle ett uttryck för att man inle vill ha bidrag, snarare en reaktion mot inle får några sädana. Detvar en intervju med , och jag förslår inle att tidningenskulle våga la in en sådan intervju om den var felaktig. Men iLycksele som har läst artikeln noga kanske kan rätta mig om jag har sett fel. Närdet gäller stödet lill de fria trossamfunden har jag varit med och motioneratom della . Jag skall inte tala om hur vi från värt parti varensamma om reservationen, men det var åtskilliga är. Jag har glatt mig över attvi äntligen fick stöd för den uppfattningen all man kunde ge ell ekonomisktbidrag åt trossamfunden, inle minst med tanke pä den verksamhet de utför blandungdomen och bland dem som kommit snett i samhället. Detskall väl inle vara någon kamp om äran. Vi gläds väl alla när vi lyckas i dehär sammanhangen. Men vi har litet svårt att förstå agerandehär och . Hen i (s): Jag ber ännu en gäng all få betona all jag inle vid det här tillfälletavser all diskutera ungdomspropositionen; den får vi anledning att återkommatill. Jag ville bara markera en reaktion mol tidningen . Del var inget utfall mot en folkrörelse, långt därifrån. Förövrigt vill jag återigen betona att jag upplever del som glädjande att vilägger fram ell enhälligl förslag frän kulturutskottet om en ökning av stödettill trossamfunden på tillsammans 21 mifi. Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. §4 Anslag till kulturändamål Föredrogs kullurutskollels belänkande nr 4 medanledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller anslag lill vissakulturändamål jämte motioner. FruTREDJE VICE TALMANNEN: 1fråga om delta belänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I del föfiande redovisas endasl de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten1 (Konslnärsslipendier) Regeringenhade i propositionen 1975:1 bilaga 10 () under punktenB 1 (s. 16-18) föreslagit all lill Konstnärsstipendier /76 anvisa ell reservationsanslag av . Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1975:1326av m.fl. (vpk), vari hemställts att beslutade att poslenStipendier ål författare och översättare ökades med . lill 900 000kr. för /76 och all hela anslaget under Bl. 1975:1331av herrar () och (), vari hemställts all anvisadetill Konslnärsslipendier etl reservationsanslag av . attriksdagen med bifall lill proposiiionen 1975:1 och med avslag på motionerna1975:1326 och 1975:1331 lill Konslnärsslipendier för /76anvisade ell reservationsanslag av . 1.av () samt () och (vpk) som ansett allutskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1975:1 och motionen 1975:1331 samt medbifall till motionen 1975:1326 till Konstnärsstipendier för /76anvisade ett reservationsanslag av . Vid denna punkt hade avgivits ett särskilt yttrandeav i Agnas (m) och (). Punklen4 (Förvärv av konst för statens byggnader m. Regeringen hade under punktenB 4 (s. 20-21) föreslagit att dels godkänna vad i proposiiionen1975:1 anförts angående beställningar av konst, som föranledde utgifter undersenare budgetår än /76, dels till Förvärv av konst för statensbyggnader m. m. för /76 anvisa elt reservationsanslag av . Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1975:512 av m.fl. (vpk),vari hemställts 1. altriksdagen uttalade sig för alt procentregeln blev riktningsgivande beträffande anslagen lill konstnäriig utsmyckning av offentliga byggna der, 2. attriksdagen beslutade all anslaget under B 4 i bilaga 10 av bud getpropositionen till Förvärv av konst för statens byggnader m. m. enligt nu gällande normer för /76 höjdes med . utöver vad som föreslagils i proposiiionen eller lill sammanlagt . 1975:1316av m.fl. (fp) såvitt gällde hemställan 1. att anvisade 5 mifi. kr., dvs. utöver vad regeringen föreslagit, lill Förvärv av konst för statensbyggnader m. m., 2. att begärde förslag omåtgärder för att upprätthålla en-procentsregeln för konstnärlig utsmyckning avoffentliga byggnader. 1. att skulle avslå motionerna 1975:512,yrkande 1, och 1975:1316, yrkande 2, angående den s. k. enprocenisregeln, 2. att med bifall lill proposiiionen 1975:1samt med avslag på motionerna 1975:512, yrkande 2,och 1975:1316, yrkande l,lillFörvärv av konst för statens byggnader m. m. för /76 anvisade enreservationsanslag av , Anslagtill kuh ur ändamål 3.att godkände vad som anförts i propositionen 1975:1 angåendebeställningar av konst, som föranledde utgifter under senare budgetär /76. 2. av () och (vpk) somansett att utskottet under I bort hemställa attriksdagen med anledning av molionen 1975:512, yrkande 1, och med bifall tillmolionen 1975:1316, yrkande 2, hos regeringen begärde förslag om åtgärder föratt upprätthålla enprocenisregeln för konstnärlig utsmyckning av offentligabyggnader, 3. avfru () som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa alt med anledning av propositionen 1975:1 och motionen 1975:512,yrkande 2, samt med bifall till motionen 1975:1316, yrkande 1, till Förvärv av konstför statens byggnader m.m. för /76 anvisade ett reservationsanslag av , 4. avfru (vpk) som ansett att utskollet under 2 bort hemställa all med anledning av proposiiionen 1975:1 och molionen 1975:1316, yrkande 1, samtmed bifall lill molionen 1975:512, yrkande 2, till Förvärv av konstför statens byggnader m. m. för /76 anvisade elt reservationsanslag av . Punkten5 (Ulställningsersäitning åt konstnärer och konsthantverkare) Idenna punkt behandlades motionerna 1975:509 av m.fl. (m), vari hemställts 1. all beslutade alt fr. o. m. 1976-01-01införa utställnings-ersättning till konstnärer och konsthantverkare i sambandmed utställningar, i huvudsaklig överensstämmelse med det huvudalternativ somförordals i beiänkandel Utställningar (SOU 1974:43), 2. att lill Ulställningsersäitning anvisadeell förslagsanslag av . för /76 samt 1975:1316 av m. fl. (fp) såvitt gälldehemställan att begärde förslag om syslem för ulställningsersäitningtill konstnärer (yrkande 3). a.avslå molionen 1975:509 om införande avutslällningsersätlning till konstnärer och konsthantverkare och om anvisandeför /76 av etl förslagsanslag av . b.avslå motionen 1975:1316, yrkande 3, om förslag om utställnings-ersättning. 5. av i Agnas(m) och () som ansett att utskottet bort hemställa att riksdagenskulle a. bifallamotionen 1975:509 om införande frän och med av ulställningsersäitning till konstnärer och konsthantverkare och om anvisande för /76 av etl förslagsanslag av . b. avslåmotionen 1975:1316, yrkande 3, om förslag om utställnings- ersättning. 6.av () som ansett att utskottet bort hemställa all riksdagenskulle a. avslåmolionen 1975:509 om införande av ulställningsersäitning lill konstnärer och konsthantverkare och om anvisande för /76 av elt förslagsanslag av . b. medbifall till motionen 1975:1316, yrkande 3, begära förslag om ell system för ulställningsersäitning lill konstnärer. Punkten 6 (Ersättning ål författare m. fl. förutlåning av deras verk genom bibliotek m. Regeringenhade under punklen B 5 (s. 21-23) föreslagit all till Ersättning ålförfattare m. fl.