prot · FY0952 · 1975-12-31 00:00:00 — Han tyckteall detta var särskilt otillfredsställande med hänsyn till alt de handikappadetvingas betala sin egenavgift i förskoll vid beställningen. Personligen tyckerjag att väntetiderna skall vara så korta som del över huvud taget är möjligl,oavsell om det är fråga om ett hjälpmedel som den handikappade får utan kostnadeller ell hjälpmedel för vilket han betalar en del av kostnaderna. Mennär det gäller de oriopediska skorna skall vi komma ihåg all del många gångermåsle vara handgjorda skor, vilkel kan bidra lill de länga väntetiderna. Det ärmöjligl all vissa led i tillverkningen kan mekaniseras ytterligare, men iprincip blir tillverkningen hantverksmässig för alt man skall kunna ge skon deindividuella egenskaper som är nödvändiga för att den skall vara lämpad förpatienten. Delhar sagts - och även sade del - alt om man bara använder"köpskor" skulle väntetiderna kunna nedbringas. Del är möjligl alldet går, men vi skall komma ihåg att del inle bara är all gä och köpa en sko.Man måste ta hänsyn till den som skall ha skon, och man måste la hänsyn tillhur skon är tillverkad. Det är nödvändigt att planera så att man kan ändra skonoch anpassa den efter den defekt som foten har. Därför kan det ibland bli långaväntetider. Jag tror alt och jag är helt överens om att man sälångt som möjligl skall förkorta väntetiden. Hälso-och sjukvård, m. m. i (c) kort genmäle: säger här, och det slår även i utskottsbetänkandet, attenighet råder om behovel av ökade insatser lill vuxenutbildning för deutvecklingsstörda. Men sä säger att del inle är huvudmannenlandstinget som ensam skall stå för denna ulbildning, utan det är en verksamhetsom även bedrivs inom studieförbunden, genom deltagande i cirklar osv., och attdel överensstämmer med integrationssträvandena. Ja, visst gör del del. Men jagtror att vi diskuterar om litet olika personer här. I den grupp som det iförsta hand gäller är det många som icke har fält någon grundläggandeutbildning. De har inle lärt sig del mest elementära. Därför bedrivs dennavuxenutbildning med specialutbildade lärare i myckel små grupper, där manböriar med alt läsa, skriva, räkna pengar, lära sig klockan osv. Det fordras juetl visst mått av kunnande inom det här området för att dessa människor skallkunna della i en regufiär verksamhet, om det är del som menar. Jaghar själv erfarenhet av dels studieförbundens verksamhet i fråga omvuxenutbildningen, dels den undervisning som har bedrivits på försök i SÖ;sregi. När jag har sell resultaten har jag kommit lill den uppfattningen, ävenom framgångarna på ell är inle är så stora, att del Hälso-och sjukvård, m. m. finns all anledning altsalsa på båda dessa former. Om vi verkligen på etl aktivt säll vill medverkatill en ökad integration i samhället för dessa grupper, så är förutsättningenatt vi också satsar mera på vuxenutbildningen i de former som här harbeskrivits. HenÅKERLIND (m) kort genmäle: nämnde i fråga om ortopediska skor att väntetiderna blirlänga just därför all det gäller handgjorda skor. Det är ju en sak som jag bl.a. påpekade i mitt anförande. Jusl delta är ett skäl - utöver kostnadsskälet,som jag ocksä nämnde - att man skall försöka alt i slörre utsträckning användasig av fabrikslillverkade skor i den män del går. Mensedan är del klart all väntetiderna bringas inle ned bara på det sättet - ävendella påpekade jag - utan man bör enligt min mening också använda sig avsmäskomakares fiänster i ökad omfattning. ömman går in för allt della bör del, tycker jag, kunna ge etl gon resultat - jagtror alt vi skall kunna vara överens om del. FruSKANTZ (s) kort genmäle: Det är naturligtvis väldigt viktigt att man får ned både kostnadernaoch väntetiderna, som jag sade tidigare. Del är vi överens om. Men hela lidenär del ju fråga om att man måste ha den handikappade i centrum. En person somhar behov av en orlopedisk sko skall ha den som är bäst. Och dä fårkostnaderna, menar jag, inle på något sätt vara avgörande. Tillherr i skulle jag vifia säga all jag kanske uttryckte miglitet otydligt om fick uppfattningen att jag menade attomsorgshuvudmännen inte skulle bedriva någon verksamhet när del gällervuxenutbildning av psykiskt utvecklingsstörda. Del var i varie fall inte minavsikt att säga så. Vad jag menade var all man måste ta hänsyn lill - och dethar utskollet ocksä gjort - den proposilion om vidgad vuxenutbildning som vikommer att behandla. På flera ställen i proposiiionen las jusl frågan om deutvecklingsstörda upp. Jag nämnde bl. a. att man särskilt understryker behovelav ett varierat studiematerial. Självfallet kommer man i den verksamhet som skallbedrivas alt ta hänsyn lill de utvecklingsstörda och det behov som de har avalt kunna vara tillsammans i mindre grupper. Men jag tror ocksä alt vi äröverens om all utvecklingsstörda skall ha samma möjligheter som andra all, omde kan, delta i den vuxenutbildning som bedrivs av studieförbund o. d. Därförtror jag att dessa båda verksamheter kommer att komplettera varandra. Hen i (s): Jag skall ocksä lägga mig i den sä här pä eftermiddagen litet avslagnadebatten om socialutskottets betänkande, med anledning av gjordaframställningar inom verksamhelsområ- de, som alltidbetecknas med nr 5. Låtmig försl säga någonting om del som tagils upp i en motion frän folkpartietangående fyllerislraffulredningen. Del har ju väckts fem motioner i delärendet till årets riksdag, och vi har fåll en bit av frågan att behandla isocialutskottet. I övrigt har molionerna gäll lill justitie-utskollet ochkommer all senare behandlas här i kammaren. Socialutskottetframhöll att förslag i anledning av ulredningen börföreläggas . Jag vill gärna understryka della - det är önskvärt att vifär etl .sådant förslag . Jag vet, herr talman, all del arbetas påen proposilion i , och jag hoppas för min del mycket avden och de beslul som kommer all föfia. Del kan inte vara värdigt vårt samhälleatt sätta in fyllerister - del är ofta alkoholskadade personer, i storutsträckning mentalt och fysiskt sjuka - i isoleringsceller för att nyktra tilloch sedan släppas vind för våg ulan vidare vård och utredning. Jaghar velal ha sagt della, som jag uttrycker min glädje över alt delsnart kommer alt läggas fram en proposilion på grundval av resultatet från denutredning som har arbetat med dessa frågor. Jag medger att del finnsproblem pä della område och att det därför kan ha funnits anledning föruppskovet, men desto gladare skall jag bli när proposiiionen läggs fram. Sedanvill jag ocksä helt kort säga något om inackorderingshemmen. Del harframställts yrkanden från flera håll på ytterligare plalser. Nykterhetsvärdensanstaltsuiredning överväger även den värdformen, och utredningen har snartslutfört sitt arbete. Då får vi se hur vi skall förfara med utbyggnaden utöverden som regeringen föreslår. Jag ifrågasätter inte att del flnns behov - delanser jag vara alldeles klart - men som så ofta vid budgetbehandlingen har vihär all göra med en avvägning. I den proposilion om olika sociala frågor som vinu behandlar finns del som alltid mänga och slora behov, men, som ocksåframhållits tidigare i debaiten, behoven skall ju täckas upp på inkomstsidan.När det gäller fyllerislraffulredningen och problematiken där ber jag all fäyrka bifall lill utskottets hemställan. Vad beträffar inackorderingshemmenyrkar jag ocksä bifall till utskottets hemställan under punkten 33. Låtmig sedan också säga något om vad som står under . m. Där har vi i utskottet behandlal några motioner, enfolkpartimolion av m. fl., en centerparlimoiion av iAlvesta m. fl. saml en moiion av m. fl. Del råder säkerligenjnga delade meningar om värdet av DKSN:s arbeie, som särskilthar behandlal i sin motion. Detsamma kan sägas om myckel annat under dennarubrik. För min del har jag arbetat för all få ett anslag för denna ochliknande verksamheter, och föreslår socialministern I mifi. Om jaginle minns fel var del just den summan som nämndes under våra diskussioner iutskottet, när denna fråga första gången var aktuell för etl par år sedan. Del har varit en delbesvärligheter när detta anslag skulle fördelas. Hälso- och sjukvård, m. m. protokoll 197:). Hälso-och sjukvård, m. m. därför alt socialstyrelsenansåg sig inle ha fält ordentliga direktiv. Direktiven har också ändrats underliden. Men med socialminister hjälp här i harbesvärligheterna nu ändå rett upp sig. Jag har också personligen haft kontakimed för att fä en snabbare handläggning av dessa anslagsfrågor,eftersom det blir bekymmersamt när de som skall ha pengarna får vänta alltförlänge på besked, när de skall göra upp sin budget med hänsyn till anslaget.Personligen har jag också en liten fundering kring della anslag. Jag menar skulle kunna undanta kommunerna. Anslaget är alltför litet för all fördelasäven lill dem. Del kanske finns något som gör all de måsle vara med. Del finnsi vafie fall inget direkt yrkande i någon moiion att undanta dem. Om man sertill den fördelning som har gjort, finner man all kommunerna inlehar fän så särskilt myckel. Vad DKSN beträffar vill jag erinra om att man därhar fåll det högsta anslaget, . Socialutskottetantyder i en passus att anslaget inte är avsett för social hjälpverksamhet iallmänhet. Ansvaret för den verksamheten bör naturligtvis i första handankomma på kommunerna. Anledningen lill all vi har haft en central fördelningbeträffande elt sådant här anslag för den sociala hjälpverksamheten är allnykierhetsvården alltid har fån sina 75 96 av anslagel. Mol bakgrund av socialutredningensuttalande på denna punkt och mol bakgrund av kommunalekonomiska uiredningensarbete med dessa frågor är del myckel som lalar för all vi kommer all få eltenhetligt socialt bidrag där nykierhetsvården inle specialbehandlas inomsocialvården. Man kan naturiiglvis ha delade meningar om en sådan lösning, menjag tror inle all vi kommer ifrån den. Del bör kanske då ske en uppdelning såall samhällets slöd lill den hjälpverksamhet som olika frivilligaorganisationer bedriver lämnas direkt av kommunerna, medan statens stöd kommerin mera när del gäller upplysningsverksamheten. Förhoppningsvisfår vi ocksä se alkoholpoliliska uiredningens förslag läggas till grund för enproposition . Därmed kommer också frågan om upplysningsverksamhetenupp. Där spelar de frivilliga organisationerna ofta en avgörande roll, och idet sammanhanget kommer DKSN liksom andra organisalioner in. Jag ärnaturligtvis positivt inställd till att vi stödjer dessa organisalioner när detgäller att hjälpa samhället, att hjälpa alla - det är vad del ärfråga om - all bistå de människor som här råkat illa ut. HerrÅkerlind har här talat för alt hela anslaget Bidrag lill Länkrörelsen m. m.skall delas upp i tre sektorer. Han nämnde förslås tvä sektorer, men det måsleju vara tre; först hade vi anslaget lill Länkrörelsen, sedan fick vi anslageltill läkemedelsmissbrukarna och lill sist det anslag pä I mifion som vi härdiskuterar. Jag avstyrker beslämi en sådan delafireglering som berört i sin moiion. Jag iror att del vore olyckligt om vi delade upp dethär anslaget på alltför många grupperingar, kanske t. o. m. beviljade etlanslag för vafie organisation. Fördelningen bör ha fullmaktatt göra efter vissa direktiv. Anledningentill att anslagel är uppdelat i tre sektorer är all man därigenom kunnatbehandla frågan om anslag lill en ny grupp organisalioner ulan alt del berörtden grupp som tidigare hade anslag. Därmed har man sluppit rivalitet mellangrupperna, och jag tror all det varit lyckligt. Den avvägning som här har skettmellan olika intressen tror jag alltså, herr talman, är en klok avvägning. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan pä dessa punkter och avslag påreservationerna 18, 19 och 20. Manhar i debatten också diskuterat ett anslag lill Narconon. Jag ställer migtveksam till en sådant anslag. Men jag vill bara säga att socialutskottet ochriksdagen knappasl kan göra en sådan detafiprövning av anslagen - den får viöveriäta ål . Jag ber alltså att få avstyrka det förslaget ochtillstyrka utskottets hemställan. HenÅKERLIND (m) kort genmäle; Del verkar som om i fullständigt missuppfattat vadjag sade om anslagel lill Länkrörelsen m. m. i påstår alljag vill dela upp anslaget och delaljreglera det. Det är precis tvärsom.Reservaiionen 20 går liksom mitt anförande gjorde ut på att hela anslagel skallstå lill förfogande för alla bidragssökande ulan att i förväg vara uppdelat påolika grupperingar. Delkan vara anledning att rätta lill delta missförstånd. Är det så alt herrSvensson i Kungälv.delar denna uppfattning flnns det ju anledning för herrSvensson att rösta för reservationen 20. Närdet gäller Narconon behöver vi inle avslå något förslag, eftersom del intefinns någon reservation pä den punkten. Utskottet har anfört all denverksamheten skall behandlas precis likadant som alla andra verksamheter påområdet. Och både och jag står ju bakom utskottets hemställan idet avseendet, vilket jag tycker är glädjande. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle; Jag framför min ursäkt lill för att jag tilldelade honomåsikter som han inte har. Delfinns emellertid tvä olika linjer här: , som pläderar för enuppdelning av anslaget, och , som innebär en gemensam pott. Jagtror all den avvägning som regering och utskott har gjort i della avseende ären bra avvägning. Hälso-och sjukvård, m. m. Hen (); Under punklen 38 K 2 Bidrag till vissa hjälpmedel för handikappade harutskottet även behandlal min motion nr 781, där del yrkas på en snabbutredningi syfte att åstadkomma billigare skor och kortare leveranslider av skor förrörelsehindrade m. m. Attåtgärder behövs pä della område bestyrks bl. a. genom alt de handikappadesegen riksorganisation har skrivit till och påvisat sinasvårigheter i det avseendet. Del skedde för ganska länge sedan. Hälso- och sjukvård, m. m. men ännu har migveterligen inte något svar kommit frän . Med tanke på dennaskrivelse och vad jag själv upplevt som en realitet är jag förvånad överutskottets ställningstagande. Den förvåningen har även delats av enpresidieledamot i barn och ungdomar, förvilken jag har visat betänkandet. Attförhållandet exempelvis skulle vara det som slår i belänkandet, alt "vidde skosloriekar, som är aktuella i molionen, dvs. 40 och större, har mantillgång lill hela marknadsulbudel av skor för vuxna, och man har ingaproblem all i detta utbud hitta skor som är lämpliga för oriopediska ändringaroch för all förses med Langes inlägg". För min sagesman var förhållandel istället del, all han hämtat ell par skor till sin vuxne son - som ärhandikappad - efter att ha fått vänta pä leverans . Eftersomhan påstår sig ha mycket god kontakt med och de organisalioner somverkar där ställde han sig synnerligen undrande till utskottets beskrivning avsilualionen och menade, alt för hans sons del var marknadsutbudet plus minusnoll. För all vara riktigt säker kontaktade han i går ortopeden påbandageverkstaden i och fick då reda på att ett par ortopedskor,sådana som han behöver för sin sons räkning, kostar ungefär 1 000-1 100kronor och all del dessutom är myckel lång leveranstid. Jaghar , herr lalman, fått fram den här ulredningen, som citeras i utskottetsbetänkande och som sedan överlämnats lill socialministern. Vadjag först uppmärksammade där var alt intervjuer och uppsamling av materialskett månader 1973, medan utredningen ju är dateradi . Vihar här hört sägas all del inle finns några problem då det gäller ortopediskaskor. När jag har läst den här utredningen har jag emellertid böriat fundera päom den är densamma som del talas om i ulskottsbelänkandet. 1 ulredningen stårdet; "Den ortopediska skon är i mycket hög grad enhandgjord sko. Detta ger upphov till en hög kostnad.-- Någramöjligheteratt på ett meningsfyllt sätt sänka priset genom förändringar avkvaliteten torde således ej föreligga." Detfinns med en bilaga. Där redovisas tolv olika ortopediska defekter. Samtidigtfär man reda på att i fyra av fallen går det att använda en standardsko eftermodifikationer. I de övriga åtta fallen anses det omöjligt att användaslandardskor. Vidarefår vi vela att i baseras tillverkningen i hög grad på yrkesskickligainvandrare, ofta i övre medelåldern. Här får vi elt krux i framliden, eftersomvi inte kallt kan räkna med att som tidigare basera rekryteringen pä ell tungtinslag av helt eller delvis färdigutbildade invandrare. Utredningenär enig om all varie patient måste mötas av en fullt kompetent orlopedskoteknikermed en fullt kompetent produktionsenhet bakom sig. Som målsättning förproduktionen anser ulredningen att om man förstärker ambitionen all denorlopedskolekniska vården inte skall försämras med en önskan ometl välbehövligt bättre framlida sakernas tillstånd, blir del svårt för de småenheterna att motsvara kraven annat än möjligen som legoverksläder. Enheternamåsle nämligen vara så stora att de för del första kan hälla välutbildade, auktoriseradeortopedsko-tekniker - helst flera, sä alt kollegialt erfarenhetsutbyte blirmöjligt - för del andra har ekonomiska förutsättningar att genom deltagande ifortbildningskurser, litieraturstudier och resor föfia utvecklingen med rimligbelastning på produktpriset, för del tredje själva kan bidraga tillutvecklingen och för del fiärde kan lämna rimliga konlinuitetsgarantier sä allinle samhället hell plötsligt står utan väsentliga delar av berörd service omnågra myckel små verkstäder läggs ned exempelvis av åldersskäl. Jagkan inle komma fram lill något annat, herr talman, än att problemel kvarstår ihela sin vidd. Det är därför beklagligt alt utskottet har avstyrkt motionen781. Jag farväl försöka finna tröst i den brasklapp som utskottet har tillfogatsill avståndstagande och delar förhoppningen att frågan kommer altuppmärksammas av i främsta rummet huvudmännen för hjälpmedelsverksamheten. Mendå hoppas jag också att den uppmärksamheten skärps och kommer alt omfatta helalandet och inte bara del landsting, , som har varitföremål för utredning - lät vara all del är landels i särklass största. Jaghar, herr talman, inget yrkande mot elt enigt utskott, men jag vill instämma idet särskilda yttrande nr 3 som har avlämnats av de moderataulskottsledamölernä. Hälso-och sjukvård, m. m. FruSKANTZ (s) kort genmäle; Som kanske framgick av mitt anförande har också jag med mycket stortintresse läst den utredning som gjorts inom . Jag ärövertygad om all de som i fortsättningen kommer att ha handomhjälpmedelsförsöriningen också kommeratt studera denna utredning. Fr. o. m. denI blir nämligen sjukvårdshuvudmännen hell ansvariga förtillhandahållandet av tekniska hjälpmedel. Därför trorjag att man kommer all latill vara alla de synpunkter som har kommit fram i utredningen. Jag lycker inle alls att utskottet har varitnegativt till molionen. Vi har myckel ingående behandlat den och vårasynpunkler. Vi har menat all de som kommer an ha hand omhjälpmedelsverksamheten bör kunna ta ytterligare initiativ. Därför har viansett alt del inte fordras någon åtgärd frän sida. Hen () kortgenmäle; Jag hoppas att fär rätt i sin förmodan all del blirförbäiiringar pä delta område. Men när man läser utskottsbetänkandetförefaller del som om det inte finns några problem på detta område. Jag kaninle dela den uppfattningen - särskilt inle sedan jag har läst ulredningen somligger lill grund för ulskottsbelänkandet. Jag måste säga all utskottetsställningstagande är litet egendomligt. Hälso- och sjukvård, m. m. Hen (): Jag och några till har i en moiion hemställt alt hosregeringen anhåller om utredning och förslag för slörre engagemang frånsamhällets sida när det gäller tillverkning, försäfining av och information omtekniska hjälpmedel för handikappade. Det är som jag ser det en rimlig begäran.Jag tror inte att någon i utskollet kan förneka alt hjälpmedelstillverkningenlill slor del styrs av tillverkarens och säljarens ekonomiska intressen. Såfår det inle vara, anser vi molionärer. är inle enbart min egenståndpunkt, ulan den har framkommit även i en artikel i de handikappadestidning. Utskottetframhåller all samhällets ekonomiska insatser för de handikappade harfemdubblats . är i och för sig myckel glädjande, mendet är inle något argumeni för att förhållandena nu skulle varatillfredsställande. Del beror naturligtvis pä vilket utgångsläge man jämförmed. Det väsentliga är huruvida den som tillverkar dessa tekniska hjälpmedelverkligen kan få fram så billiga och så ändamålsenliga hjälpmedel som möjligl.Del är här jag anser an det brister. Utskottetsäger vidare: "följer verksamhetens omfattning,utformning och utveckling och påverkar dess inriktning frän medicinska,sociala och tekniska synpunkler samiidigi som styrelsen beaktar samhälletsmöjligheter att ekonomiskt eller på annat sätt stödja hjälpmedelsverksamheten. "Utskottet påpekar också alt man inrättat elt hjälpmedelsråd som skall biståsocialstyrelsen med bedömningar och råd. Sedan nämner utskottet en hel delandra åtgärder som vidtagits för att förbättra hjälpmedelsförsöriningen. Alltdella är naturligtvis tacknämligt, och jag anser all det är socialstyrelsenshuvuduppgift att föfia dessa frågor. Men trols detta anser jag att samhälletmåste styra utvecklingen ännu härdare för all komma till rätta med de problemsom påtalats i motionen. Detär mänga handikappade som behöver tekniskt specialanpassade hjälpmedel för justderas handikapp. Lönsamheten fär inte vara del avgörande. Det är hjälpen lillden handikappade som man helt bör ta hänsyn lill. I många fall kan hjälpmedlenocksä vara lill nytta i den handikappades dagliga livsföring. Jagtror inle all den privata tillverkaren kan klara av detta behov. Samhällettorde ha slörre möjligheter att göra det. Jagär naturligtvis tillfredsställd med utskottets uttalande att "det, iöverensstämmelse med de tankegångar som kommer lill uttryck i molionen, finnsskäl att successivt ylleriigare bygga ut samhällets insatser såväl påhjälpmedelsområdet som på andra områden som är av belydelse för dehandikappades integration och normalisering". Jag hoppas därför attutskottet ser med allvar på denna fråga. De handikappade skall inte behövakomma i kläm - de har nog med bekymmer ändå. hjälpmedel som en handikappadbehöver får inle bli en handelsvara med stora vinstintressen. Del är här somsamhället bör ingripa och ta sitt ansvar. Jag hoppas att samhället tar på sigdella ansvar och på ett tillfredsställande sätt följer upp dennaviktiga fråga för att hjälpa de människor som råkar ut för handikapp av någotslag. Delär naturligtvis meningslöst för mig att slälla något yrkande mot ett enhälliglutskott. Jag fär bida liden och hoppas verkligen all allt görs pä della områdesom del är möjligl att göra. HenGERNANDT (c); betänkande nr 5 behandlar tre motioner där jag stårsom första namn. Motionerna anknyter lill punkterna 12, 16 och 36 ibetänkandet. Jag ber att till protokollet fä anteckna några kommentarer tillmolionerna och lill utskottsbehandlingen. Molionennr 1246 vill fästa uppmärksamheten på ell antal fysikaliska förhållanden som inlehittills har rönt sä stort beaktande men som det möjligen kan vara värt allnämna något om. En del av det föreslagna kan måhända vara lill nytta och bör dåtillvaratagas - annat kan vara lill skada för människors hälsa och bör dåförebyggas. I en slencilerad kommentar lill motionen har jag försökt altnärmare redogöra för ulskoilels ledamöier hur verkningarna av de olikafysikaliska effeklerna bedöms yttra sig. Dä någon ingående kännedom om dessaeffekter inte finns i vårt land är det ocksä svårt alt skapa förståelseoch intresse för frågorna här i . a. de negativa luftjonernas sannolikt positiva inverkan påorganismen - inle minst för personer med andningsbesvär. Det gäller denevenluelll ogynnsamma verkan pä såväl del sensoriska som del motoriskanervsystemet som de positiva statiska laddningar vi så ofta bär pä kan tänkasha - delta bl. a. mot bakgrunden av vårt eventuella behov av jusl negativajoner. Väl känt bland svenska läkare är förhållandel alt artificiell jonbildningi samband med läkning av benbrott påskyndar läkningsprocessen.