prot · FY0976 · 1975-12-31 00:00:00 — Itidigare instruktioner för ämbetsverk har beteckningen Kungl. Alt denunder senare år tagits bort där men inte i själva namnet är väl attbetrakta som en åtgärd ägnad att förkorta instruktionstexterna. Någon annanförklaring är i själva verket inte möjlig, eftersom institutioner, i varsinstruktion inte ordet Kungl. ingått, trots detta har betecknats som Kungl, Men,, även om det inte skulle finnas sådana beslut frän äldre tider voreregeringens argument dåligt, I rättstillämpningen finns den principen i mängasammanhang hävdad,, att förhållanden som länge gällt, gäller även om de integrundats i formella beslut. Inom fastig-hetsräiten finns regler omurminneshävd. I andra sannnanhaiig finns regler om sedvanerätt. Del vore därförell minimum att regeringen bekvämade sig, om den önskade ändra på förhållandengrundade i månghundraåriga traditioner, all lägga fram förslag härom på ettformellt riktigt sätt. Det kan inte vara någon omänsklig extra börda. Att såinte skett bestyrker att man velat smussla, att man inte har rikligt hederligaavsikter. Det är därför man böriar tvivla på halten i den överenskommelse vivarit med om all träffa i vissa delar av förfallningsfrågan och på regeringensönskan alt värna om det monarkiska statsskick som den nya författningen grundarsig på. Vihar sedan frågan om vissa kulturella och vetenskapliga institutioner ochbenämningen av dessa. säger att "regeringen självfallet inte lägger sig i hurprivaträttsliga subjekt betecknar sig själva". Jag vågar ta risken attsäga att detta påslående strider mot det verkliga förhållandet. Vad gälleroperan har det alldeles klart sagts att statsrådet låtit förstå atten namnändring vore önskvärd. Det vore intressant om vågadebestrida detta. De icke-politruker som ingår i styrelsen för operan är klartemot en namnändring, har det sagts mig. Man anser sig ha starka sakskäl mot ennamnändring, bl, a. det att operan i utlandet hunnit bli känd och erkänd undersitt gamla namn och all det är försvårande i det internationella utbytet med ennamnändring. Vadbeträffar myntkabinettet är det ju sä att ingen hade ens hört talas om någonnamnändring förrän man noterade i kulturpropositionen att utbildningsministernpå s. 244 talade om myntkabinettet och på s, 246 om mynthistoriska museet. Detförefaller om något som om regeringen här hade lagt sig i. Av sakliga skäl ären namnändring i det fallet ovälkommen, vilket har framhållits i utförligainlagor av kunnigt folk, riktade till kulturutskottet. Idet här fallet, herr talman, finns det ett mycket intressant exempel på hurmaktutövningen går lill. Föreståndaren för mynlkabinettet, , skrevden till kanslichefen i kulturutskottet ett brev, där hon bl, a. sadeföljande; "Efier samråd medriksantikvarie ber jag genom Er få följande kompletterande synpunkteri namnfrågan meddelade till utskottet, Jag förstår nu attnamnfrågan utmynnat i ett val mellan Myntkabinettet' Omåtgärder för att avskaffa påminnelser om att är en monarki Omåtgärder för att avskaffa påminnelser om att är en monarki och 'Mynthistoriskamuseet', och att det kompromissförslag som per sonalskrivelsen i första hand förordar, saknar relevans, I valet mellan namnet 'Myntkabinettet' utan epitetet 'Kungl,' och ulan förklarande un derrubrik och namnet '' får jag härmed utan tve kan förorda namnet ''. Ett slopande av det nuvarande namnet framstårsom en förutsättning för att den nya in stitutionen skall kunna tillgodogöra sig den genom omorganisationen vunna självständigheten ," Dethär är ett ganska avslöjande brev. Den socialdemokratiske f d.statssekreteraren ringer upp chefen för mynlkabinettet och säger,att valet inte gäller att institutionen som tidigare skall få heta Kungl.myntkabinettet, utan slår mellan två andra alternativ, Pä del viset vill herrPålsson få alt ändra den uppfattning som har kommit till uttryck ien tidigare personalskrivelse lill kulturutskottet. Men - och det är intressant- ger helt felaktiga upplysningar om de alternativ somverkligen gäller vilket antagligen kommer att framgå av det utskottsbelänkandesom kommer angående kulturpropositionen. Genom sina påtryckningar och meddessa felaktiga upplysningar lyckas han också få till stånd en ny skrivelse,präglad av uppgivenhet. Vidare förefaller det, att döma av den nya skrivelsensom jag citerat, som om har använt hot; jag betonar att delJörefaller så. har nämligen bibringats den uppfattningen att om maninte slopar del nuvarande namnet Kungl, Myntkabinettet kommer institutionenall mista sin självständiga ställning. Hur påtryckningskanalerna går i det nuvarande medregeringspartiets företrädare på snart sagt alla häll är oklart. Men destonödvändigare, herr justitieminister, är det att de beslut som fattas åtminstoneslår på en formellt riktig grund. När försöker göra gällande att"regeringen självfallet inte lägger sig i" skorrar det mycket falskt. Jag tvingas till den slutsatsen alt de resonemang som för isill interpellationssvar vilar på en bräcklig grund, om de nu vilar på någongrund över huvud taget. Resonemanget att ordet Kungl, måste las bort, efiersomdet på något vis skulle innebära ett lydnadsförhållande som ändrats genom attvi fått en ny grundlag, tror jag det är mycket svårt alt fä någon juridiskexpertis med pä. Ordet hänför sig i stället till att institutionen i fråga ärell offentligt organ i ett land med ett monarkiskt statsskick. Så var lägetföre grundlagsändringen, och så är del efter grundlagsändringen. Idénatt man inte behöver falla några formella beslut för att ändra de här namnen,efiersom beslut om att namnen skulle införas aldrig har träffats, är ocksåmärkvärdig. Själva utgångspunkten förefaller obestyrkt, och under allaomständigheter borde sedvana och tradition, om en förändring skall ske, krävaalt formella beslut tas. Rättstrygghet och oväld fordrar också att beslut integenomdrivs genom påtryckningar och hot utan genom formella beslut, öppetredovisade för allmänhetens be- Enfråga som också måste besvara är om regeringen övervägerytterligare förändringar eller initiativ i den här riktningen. Ett besked påden punkten måste kunna ges - och ges här. Enkompromiss, herr lalman, om viktiga avsnitt i författningen har ingåtts, I smygsviker regeringen innehållet i vissa delar av den överenskommelsen. Detta kanbara tolkas som ett försök att i republikanskt nit avskaffa tecknen på attSverige är ett kungarike. Vi vänder oss emot sädana försök. Som vi ser sakenspelar monarkin en viktig roll som en sammanhållande krafi ovanför de dagligapolitiska motsättningarna. Omåtgärder för att avskaffa påminnelser om alt är en monarki I detta anförandeinstämde herrar Clarkson (m) och Hovhammar (m). Jag noterade att minst användeuttrycket "i smyg" - eller "smyga på" eller liknandeuttryck - för de förändringar somhär i vissa fall har skett i benämningar på ämbetsverk m, m. Han talade även om ett svekfullt förfarande från re geringens sida. skulle väl tala om vad del är för beslut som regeringen har faltal och som innebär all man "smugit på" eller förfarit svekfullt. Beträffandedetta att en del ämbetsverk har använt ordet Kungl. som beteckning frågar herrBurenstäm Linderom jag har gjort några historiska studier för att fä klarhet iom det beror pä något regeringsbeslut eller kungligt beslut att man har börjatanvända dessa benämningar. Ja, , mina medarbetare harförsökt leta, men vi har inte kunnat hitta någonting. Jag kan ju inte garanteraatt det inte kan finnas begravt någonstans långt tillbaka i tiden, men vi hartrots bemödanden inte kunnat hitta något, och jag har heller inte hört att herrBurenstam har hittat något, gamla regeringsformen, , stod del ju i 47 i? attdomstolar och ämbetsverk skall "lyda Konungens bud och befallningar".Det var ett lydnadsförhållande, såsom den gamla grundlagen angav det. Även omherr inte vill acceptera att ämbetsverken lyder underregeringen enligt den nya grundlagen, så sorterar de i varje fall underregeringen och inte under kungen, som ju numera, såsom framhöll, har ceremoniella och representativa uppgifier men inteuppgifier av det slag som den gamla grundlagen formellt angav. Sedanär det faktiskt sä att del här med ordet Kungl, har varit varierande. Långtinnan den nya grundlagen kom lill har, utan att någon - såvitt jag vet -protesterat mot det eller diskuterat del, ett flertal myn digheter på eget initiativ tagit bort ordefKungl. Jag kan här nämna fyra bara som exempel - , , postverket och te leverket. Alt man nu iStatskalendern inte lägre avser att redovisa ämbetsverken Omåtgärder för att avskaffa påminnelser om all är en monarki med beteckningen Kungl, äringenting som grundar sig på något beslut av regeringen, efiersom det, som jaghar framhållit fiera gånger tidigare, inte är en sak som regeringen behöverbesluta om i vare sig den ena eller den andra riktningen, Ifråga om stora och lilla riksvapnet, , sade jag i svaretatt vapenlag bara reglerade dessa riksvapens utseende men inte när ochav vem de skall eller får användas, Lagen tar inte ställning till frågan vemsvapen stora resp, lilla riksvapnet egentligen är. Närdet nu har hävdats att stora riksvapnet är kungens vapen och lilla riksvapnetär statens symbol vill jag säga att detta är ju i viss mån en akademisk ellerkanske rättare sagt en heraldisk fråga. Men som stöd för ståndpunkten alt storariksvapnet är kungens vapen kan åberopas, , förutom vissheraldisk expertis också en framträdande företrädare för parti, nämligen , I en motion till riksdagkonstaterade han: "Till sitt historiska och vapenrättsliga ursprung ärstora riksvapnet den svenke konungens vapen och lilla riksvapnet den svenskastatens symbol," Uppfattningenalt myndigheterna bör använda lilla riksvapnet ligger i linje med den åsikt ifrågan som sålunda gav uttryck åt. Det kan f. ö, framhållas attnumera bl, a, högsta domstolens och regeringsrättens sigill efter samråd medriksheraldikern upptar lilla riksvapnet i stället för som tidigare det stora. Delär möjligt att den här frågan kan bli föremål för teoretikernas utläggningar,men som finner finns det i varie fall framståendeförespråkare för den ståndpunkt som i sin rundskrivelsehar givit uttryck ål. Jag kan inte ge någon förklaring lill alt del i denskrivelsen står "numera". Jag hajade själv till när jag hörde det.Men det är ju inte något avgörande för bedömningen av denna debatt om man i denhär skrivelsen har skrivit "numera" eller ej. Beträffandeinslitutionernas namn vill jag svara att regeringenlägger sig inte i hur privata institutioner betecknar sig själva. HerrBurenstam återger i sin interpellation en uppgifi om alt "Gustavlll;s gamla opera" skall döpas om till Svenska Operan , och herrBurenslam upprepade del i sin replik här. Bortsett från att det knappastkan vara någon nyhet för att en ombildning av operan äraktuell vill jag bara framhålla två saker. För det första: Frågan om ettaktiebolags namn är en sak som avgörs av bolaget självt. För det andra; Någotbeslut i namnfrågan har, såvitt jag har mig bekant, inte fattats, I den månnågot namn har nämnts har det varit fråga om förslag som diskussionsvis harförts fram. Jagkan inte gå in närmare på frågan om beteckningen av myntkabinettet, för jaghar inte tillräckliga kunskaper om hur den frågan ligger lill. Jag vill barapåpeka alt redogörelse var felaktig sä till vida atiden åberopade aldrig har varit statssekreterare. I övrigt kan jaginte kontrollera om uppgifterna var riktiga. Jagskall allra sist svara på fråga om regeringen avser -det stod redan i interpellationen - att vidta några ytterligare åtgärder somberör beteckningen Kungl, e, d. Som jag sagt har regeringen intefattat några beslut i det här avseendet, och jag kan bara svara att jag inte känner till att någon fråga som berör detta spörsmål äraktuell . HerrBURENSTAM (): Den motion av som herr justitieministern citerade leddelill att del tillsattes en utredning om denna fråga, och den slutsats man komtill i den utredningen var den motsatta till den som justitieministern härförsökte haka upp sitt resonemang på. Utredningen framlade sitt betänkande1966, Men eftersom utredningens slutsatser inte passade regeringen, sä kanskedet är det som gjort att de inte har föranlett några vidare åtgärder frånregeringen. Som jag ser det är del emellertid betydligt mera vederhäftigt attse på utredningsresultatet än på motion. Därför vidhåller jagockså, att när del i H i den åberopade lagen - som fortfarande gäller - står attrikels vapen är stora och lilla riksvapnet, så är del synnerligen märkligt atten chef för en administrativ avdelning på plötsligtskickar ut ett cirkulär i vilket det står att numera är det stora vapnet attbetrakta som Kungl. husets personliga vapen. HerrGeijer sade att man hade gjort efterforskningar om huruvida det fanns någotbeslut om att olika myndigheters namn skulle innehålla beteckningen Kungl.eller inte, men han hade inte hittat något sådant beslut. Ja, jag har också försöktgöra sådana efterforskningar och talat med juridisk sakkunskap, och då har mansagt att det sannolikt finns sådana beslut. Menfrågan är ju inte av den valören att man bör använda arbetsdag efter arbetsdagför att försöka ta rätt på hur det förhåller sig med den saken. Om man som justitieministern inte är riktigt säker på huruvida dettidigare har fattats något sådant beslut, om man inte kan garantera det, såskall regeringen, när den ändrar ett namn, göra det i juridiskt formelltriktiga former. Det tycker jag faktiskt att skulle kunna erkänna ien replik. Närherr säger att han inte kan garantera att det inte fattals sådananamnbeslut är det utomordentligt motbjudande att inte besluta om ändring idetta avseende pä ett formellt riktigt sätt. Det är av sådana anledningar somjag vidhåller att vad som sker, del sker i smyg. Jag upprepar det gärna enfjärde och en femte gång. Och det bästa beviset för det har justitieministernsjälv givit i sitt inlägg. Detär väl också konstigt alt frågan om hur ambassaderna skall benämnas utomlandsinte fordrar ett beslut. Skall det verkligen vara så? Jag är inte jurist. Jagär t. o. m. sä okunnig att jag inte visste att inte varstatssekreterare, som jag trodde. Del har i dessa sammanhang funnits tvåpersoner med namnet , Men när nu Omåtgärder för att avskaffa påminnelser om att är en monarki Omåtgärder för att avskaffa påminnelser om att är en monarki är ett kungarike - och sävill ju också ha del i den nya författningen -och del ärkonungariket som uppträder utomlands, där ambassaderna är ansiktetutåt, och när Konungen har en lång rad funktioner utöver de rent symbolmässigaoch dessutom är statschef och som sådan har en central folkrättslig ställning,sä är det för mig utomordentligt märkligt all del skall kunna sitta enbyråchef eller annan tjänsteman på och skicka ut ett litetcirkulär i vilket det står att ambassaderna inte längre skall ha beteckningenKungl, Jag upprepar att ett sådant uppträdande, utom det att detär juridiskt märkvärdigt, också är ett tecken pä att här försiggår detsmyg-operationer. Ochvarför smyger man? Ja, det måste bero på att man på något sätt tycker att maninte vill redovisa detta, eftersom man medger att det kanske inte rimmar medden överenskommelse som den nya författningen bygger pä i delta avseende. Jagupprepar - sade ingenting om det - att påpekandet i vårgrundlagsmotion lämnades oemotsagt av utskottet, och jag understryker att herrGeijer själv har sagt att kungen skall ha ceremoniella, representativa ochsymboliserande funktioner - men det är just det som man nu håller på att plockabort! Det är därför jag vågat säga att uppträdandet inte bara är något som skeri smyg, utan det är också svekfullt. HerrGeijer påpekade på nytt att många ämbetsverk och myndigheter själva - hananförde fyra exempel, bl, a, bostadsslyrelsen och -tvättatbort benämningen Kungl. Del måste ju vara ett tecken på att beteckningen Kungl,inte användes för att ange ett lydnadsförhållande. Den paragraf i den gamlagrundlagen som läste upp kan därför inte anses vara tillämplig påjust detta förhållande. Grundlagen gällde ju pä . Även om det reellainnehållet i den gamla grundlagen kommit att bli ett annat än del bokstavligagenom att det gått bra 1809 så iakttogs likväl formerna. Ni saltt, ex, fortfarande i konselj. Eftersom formerna fortfarande iakttogs skulle rimligenom det hade varit fråga om ett lydnadsförhållande formen ha iakttagits ocksånär det gällde myndigheters namn. Men del gjorde man inte. Jag kan inte dranågon annan slutsats än att det inte alls var fråga om all beteckna ettlydnadsförhållande, utan beteckningen Kungl, angav att organisationerna ellerinstitutionerna inte var privata utan offentliga och att de verkade i ettkonungarike. Epitetet har dessa två innebörder och har ingenting medlydnadsförhållanden att göra. Jag upprepar för att ingentingändrades i dessa två avseenden genom den nya grundlagen, är fortfarandeett konungarike, även om inte tycker det, och våra ambassaderföreträder därför utomlands. Det statsskick vi har böranges genom att beteckningen Kungl, ingår i ambassadens namn. Jaganser inte att vare sig del interpellationssvar som lämnat ellerhans replik är tillfredsställande. När det gäller frågan om ämbetsverken och beteckningen Kungl. har jagredovisat att regeringen inte har fatlat något beslut eller haft anledning attfatta något beslut. Närherr direkt frågade mig om jag gjort några historiska studieri denna fråga svarade jag att mina medarbetare gjort det med anledning av denfråga som i ställde till mig . De har i varie fallinte kunnat finna någon författning eller något beslut om att en myndighetskall benämnas Kungl. När man inte kan hitta något beslut alt ändra på, behöverman naturligtvis inte fatta något beslut. HerrBurenstam säger all del sannolikt finns ett sådant beslut. Hur kan herrBurenstam säga det? Jag tycker all då skall talaom vad han grundar detta påstående på. Det skulle vara intressant att fä redapä om del finns något sådant beslut. Närdet gäller frågan om stora och lilla riksvapnet kan jag inte fatta annat än attdet är en fråga som de lärde kan tvista om. Jagkan inte finna att det finns någon grund för att utslunga så allvarligaanklagelser mot regeringen i detta avseende som gör närhan talar om svekfullhet och säger att delta gjorts i smyg. Del kan väl intevara uppfattning att del har skett i smyg? Det har sketti offentlighetens ljus. - Det tycker jag kan vara tillräckligt svar. Omåtgärder for all avskaffa påminnelser om att är en monarki Justitieministern upprepar alt det inte funnits anledning all fattanågra formella beslut i dessa sammanhang. Han återger på nytt motiveringen attdet inte ursprungligen fattals några beslut om att myndigheterna skulle hetaKungl, Sedanfick vi reda på att ni i i anledning av iNässjö interpellation böriade efierforska huruvida det tidigare fanns någrasådana beslut. Men hade ni ju föranstaltat om en deländringar här! i interpellation var föranledd av all sådanaändringar hade vidtagits - del var ju utgångspunkten för interpellationen. Vardel inte det? Jag kan naturligtvis inte interpellationen utantill, men jagtror alt jag har rätt i det. Justitieministern säger nej, men tänk att del nufaktiskt är sä att jag har rätt. Dä måste ju också justitieministern hälla medom att det är ett märkvärdigt förhällande alt ni först efteråt i departementetbökade undersöka, om det när allt kommer omkring kanske inte var så bra att mansmög på det där viset, eftersom det kan finnas några formella beslut som bordeha upphävts. Alldelesoavsett om ni hade studerat denna fråga före eller efter dessa förslag lilländringar kvarstår alt justitiminislern fortfarande inte kan garantera om detfanns några beslut eller inte. Jag säger det på nytt; Jagär inte jurist, men jag tycker det är mycket 8 protokoll 1975. Omåtgärder för ati avskaffa påminnelser om alf är en monarki märkligt att enjustitieminister som inte kan garantera att han inte gör fel inte väljer attuppträda på ett sådant sätt att han verkligen vet att det blir rätt. Det hadehan vetat, om han hade gått formellt rikligt till väga med frågan. Ochfortfarande har jag inte hört justitieministern säga mot min tes, alt även omman faktiskt kunde konstatera att det inte fattats sädana beslut, så finns detanledning - i parallellitet med förhållandena enligt urminnes hävd,sedvanerätl och annat - att ändå gå formellt riktigt till väga. Varför har niinte gjort det? Ge mig en enda rimlig anledning till alt ni inte har gjort det!Beror det pä att justitieministern numera har så myckel att göra att han intehinner? Eller är det för få tjänstemän i departementet för att man skall kunnagå formellt riktigt till väga? Ge mig någon form av faktisk förklaring - innanjag har fått den vidhåller jag att er önskan var att smygvägen ändra, ochanledningen till att ni ville smygvägen ändra är dubbel: dels att dettaförfarande icke passar ihop med andan i överenskommelsen om författningen,dels att del inte stämmer med hur svenska folket vill ha det i de här frågorna. Slutligennågot om riksvapnen! De lärde skulle kunna tvista därom, trodde justitieministern.Nej, det tror jag inte alls; jag har i varie fall inte hört några lärda tvistaom detta, utan det slår alldeles klart i nu gällande lag att rikets vapen ärstora och lilla riksvapnen. Del står inte i lagen att kungens personliga vapenär stora riksvapnet. Och om det vore så att de lärde kunde tvista om detta,vore det i sä fall inte en anledning till att om det skall vidtas en ändringbeträffande ambassadernas användning av riksvapnen då gå formellt riktigt tillväga? Är del inte en rimlig logik i det? Jag tycker det. Underalla omständigheter måste det väl vara konstigt att en byråchef iutrikesdepartementet i en juridisk fråga, som enligt justitieministern de lärdekan tvista om, anförtros alt skicka ut ett litet cirkulär som för Sverigeutomlands skall vara bindande. Är inte det mycket märkvädigt, herrjustitieminister? Om justitieministern själv när han läste del där cirkulärethajade till inför att där står där "numera är kungens personligavapen" osv,, är då inte detta del slutliga beviset för alt det hade varitbra mycket bättre om det fått gå formellt riktigt till? Man kunde ha utformattexten, regler och förordningar pä ett sådant sätt att landets högste juridiskeföreträdare slipper att haja till när han läser om sädana viktiga frågor somdet här gäller! Regeringen har inte lagt sig i om olika ämbetsverk ochmyndigheter har använt eller inte har använt ordet Kungl, Jag kan inte närmareredogöra för om det har gjorts några historiska studier innan man iStatskalendern efter 1975 har tagit bort ordet Kungl, Regeringen för sin delhade ingen anledning att över huvud taget göra några historiska studier avdelta förrän jag fick en direkt fråga av i , Även om dettainte är någon sak för regeringen, blev jag naturligtvisintresserad och ville försöka ta reda på vad det kunde finnas för historiskbakgrund. Jagvidhåller fortfarande att detta ingenting har att göra med det grundläggande iregeringsformen som vi varit överens om, att är en monarki. Det somstår i propositionen om kungens uppgifter enligt den nya grundlagen står vinaturligtvis för; ingenting har hänt som kan ge anledning till att vi går ifrånvad som beslutats i grundlagen. akademiska frågan om stora och lilla riksvapnet förfäktar enuppfattning och en annan. Jag kan inte sätta mig tilldoms över dem; jag är ingen heraldiker som kan utreda den frågan och göra ettauktoritativt uttalande. Utrikesdepartementetär ju ett verk. Det har skickats ut ett cirkulär. Jag kan inte finna att detfinns någon grund för att i det sammanhanget säga att regeringen har vidtagitnågon åtgärd som står i strid med grundlagen. När jag hajade till för ordet"numera" var det därför alt jag i anledning av har fått ta del av den uppgift som förfäktar. Hanhade alltså redan för länge sedan den bestämda uppfattningen att det varkungens vapen, och då är det klart att man hajar till. Den som har skrivitcirkuläret har kanske inte känt till uppfattning. Omåtgärder för att avskaffa påminnelser om att är en monarki har regeringen inte lagt sig i vad dessa myndigheter harkallat sig.