prot · FZ09131 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskotismajorilden tillstyrkerden tänkta provtagningen, men endasl pä del beslämda villkoret all den icke färske mol den omhändertagnes vilja. har närmare utvecklat den härfrågan och jag kan begränsa mig genom all instämma i vad han anförl. i har talat för sin reservalion nr 1, i vilken hankonsekvenl följer upp sin motion nr 2264. Alla inom ulskollel har slorförslåelse för de synpunkier han här framför, men ulskoilds majoritet anser atlulskoltels förslag är mer realistiskt med hänsyn till de begränsadelillgängliga resurserna. Härhar ocksä erinrals om atl utskotld uttalat sig för atl del "varitvärdefullt om regeringen under den lid som fyllerislraffulredningens belänkandeövervägts inom initierat en försöksverksamhet som kunde,ha legal lill grund för ställningstagandena om utformningen av denifrågavarande akutvården. Del skulle också ha varii lill fördel om deöverläggningar med vederbörande huvudmän för sjukvården som aviseras iproposilionen hade ägi rum." Delhär uttalandet har föranlett ett särskilt yttrande av fem socialdemokrater.Ulskotlels uttalande är.till sin form mill men i sak starkt. Jag vill fästauppmärksamheten på all utskottets värderade vice ordförande inle återfinnsunder det särskilda yllrandet. Tillslul vill jag framhålla all den reform som nu beslular om ärbetydelsefull. Det är emellertid viktigt att den följs upp ordentligt medförslag lill definitiv lösning av vårdfrågorna. Dagens beslut är endasl böriantill en myckel vikiig reform. Jag ber all på samtliga punkier fä yrka bifall lill utskottetshemställan. Fylleristraffetsavskaffande, m. m. Hert i Väslerås(vpk) kort genmäle: Herr lalman! konslaierande att vi i utskottetvarit myckel eniga om mälsällningen är nalurliglvis rikligt. Men jag beklagar -och Fylleristraffetsavskaffande, m. det var närmast därför jagbegärde ordet igen - att inte enigheten sträckte sig längre, att man intelogiskt följde upp det hela. Man borde i konsekvensens namn ha följtintentionerna i vår motion, som man i övrigt har behandlat så välvilligt i utskottet, ochstött den linje som vi gått på i reservationen I. I milt första inlägg glömde jag att berörareservalionen 2, och jag vill därför passa på tillfället att avge enröstförklaring. Eftersomvi inte är överens med dem som avgivit reservationen 2 om att försöksverksamheiskall äga rum på polisslationerna, så är vi inte heller iniresserade av attmedel används för en sådan försöksverksamhet. Skall en försöksverksamhet ägarum skall den - del har vi klart sagt - ske i anslutning till sjukhusen. Därförkommer vi från vår partigrupps sida att lägga ner våra röster vid en voteringom reservationen 2. Hert RANESKOG (c): Propositionen 113 föranleder jusiilieulskotlel lill ett nytt ochradikall förslag dä det gäller fyllerislraffel. Utskottetbetonar att den gamla metoden var uttryck för "ett förlegatbetraktelsesätt". Hur man än betraktar del från tidssynpunkt, så var dengamla lagen i högsta grad inkonsekvent. Enligt lag hade man rätt att tillverkasprit, enligt lag hade man rätt att sälja sprit, alll i svenska statens namn,men om man drack sig berusad av det lovliga blev man straffad. Nuföreligger förslag om att upphäva denna inkonsekvens. Ingen lorde ha enannan mening än atl så bör ske. Mendärmed är inte bekymret ur världen. Den som dricker för mycket av den lovligavaran blir berusad. Och den som blir berusad förlorar kontrollen över sig självoch sina handlingar. Om della skall betraktas som ell akut sjukdomstillståndeller inte har ingen betydelse i det här sammanhanget. Delavgörande är atl den berusade måste omhändertagas, aniingen för sin egen skulleller för andras skull. Del vanliga sällel all la vara pä en berusad harhitlills varit genom polis och arrestlokaler. På detla har följl alt man efternågra limmar släppt ul den anhållne - utan ålgärder, ulan hjälp och ulan värd. Delnya och posiiiva i årets förslag är atl begreppet vård kommil in. Sä långl ärförslagel bra. På detla följer sedan antydningar om hur man kan tänka sigvärden. Hur man frän polisiärt håll och från sjukvärdssidan skall agera finnsendasl förslag till. Dd mesl posiiiva i förslagsväg är den försöksverksamheisom avses bli föriagd till . Vad gäller denna förordar cenlern atlverksamheien , dvs. efter två är, blir utvärderad och kan komma tillnylla i den fortsalla alkoholislvården. Omnu den här lagen inger förhoppning om en ny tingens ordning, så blir man inlelika glad ål fortsällningen. Del skulle absolul, som utskottet antyder, havarit en fördel om på ett annal sätt hade förberettfyllerisiraffels avkriminalisering. borde i verkligheten redanha varit genomförd när detla förslag lades fram. Likaså måste del betraktas somen stor brist atl inga.närmare konlakler lagits med sjukvårdens huvudmän.Resultatet av detta synes bli atl begreppet vård, som sä förhoppningsfullt försin i sammanhangei, kommer att hänga i luften. Denslora anmärkningen från alkoholister mol samhällel har gällt attvården har varit så till ylteriighet knapp och bristfällig. Om denna nyalagstiftning hade förberetts på ett annal sätt, sä skulle den nya lagen frånbörjan fåll etl annal värde. UlanIvivel fick juslitieutskottet en del nyttig information om vad vård av berusadepersoner kan belyda vid värl besök i . Det har redan omnämntsav i . Polackernas lill-nyklringskliniker, med upp lill24 timmars vård, måste för den enskilde spela slor roll. De hann där ge denintagne mal och medicinsk vård, nylvätiade kläder och kroppslig vila. Enfråga är därför för min egen del; Hur långt hinner vi i att under högslälta timmar hjälpa och återställa kraftigl berusade personers tillstånd med såkort vårdlid? Jusi i detla avseende får man misstanken atl begreppet vårdkommer all förfuskas från svensk sida. Här räcker del nämligen inle med enbartett gott uppsåt. Attfrågan f ö. kommer hastigt pä oss framgår av atl sjukvården ingalunda i förvägblivil varslad om den nya lagstiftningens konsekvenser. Tanken är atl ensjuksköterska i första hand skall gå polisen lill hända då en berusad personskall omhändertas. Läkare skall också kunna tillkallas dä så behövs. Denberusade skall kunna medicinskt bedömas. Menvar finns de sjuksköterskor och läkare som kan anställas för dessauppgifter? Självfallet blir iryckel härdasi pä sjukvärden i storstäderna.Landstingen kämpar med personalbrisi i all sjukvård. På vissa områden ärdel särskilt besväriigt, som t. ex. inom långvården. Detta bottnar främsi i attlångvården är föga attraherande, särskilt pä unga sjuksköterskor. Vem vägar tropå all vård av fyllerister pä något säll kan bli attraherande? Männskokärlekoch pliktkänsla hoppas vi ändock kan komma lill uttryck i denna vårdform. Detkommer atl la fiera år innan vi får fram utbildad personal för vård avalkoholberusade personer. Låtoss komma ihåg att beställningen inte ens är gjord ännu hos sjukvårdenshuvudmän. Därför kommer den nya lagsliftningen under rätt läng lid all hänga iluften. Vid våra allmänna sjukvårdsinrättningar kommer förmodligenalkoholskadade människor all trängas med andra sjuk-värdsbehövande personer. Manfär även hoppas alt regeringen ställer sig positiv till all ulan dröjsmål gelandslingen medel för ulbildning av lämplig personal, sä all den nyalagsliftningen från början kan bli meningsfull. Ty personalfrågan blir ju endireki rekvisition frän sida till landslingen. Jag har redan påtalatvårdbehovet i mitt egel landsting och hoppas atl frågan snabbi aklualiseras ialla andra landsling. Fylleristraffetsavskaffande, m. m. 12 protokoll 1975/76:130-131 Fyneiisiraffetsavskaffande, m. m. Tillsisl vill jag uttrycka en förhoppning om alt samhällel även skall kunna gehjälp lill alla de personer som inle är sä höggradigi berusade atlpolismyndigheten kan sälla in direkla ålgärder. På samma gång som vi torde lösavissa problem kommer det att uppstå nya. Ty ännu har väl aldrig alkoholentillfört värt samhälle någol positivt. Meddet anförda vill jag för del yrka bifall lill ulskotlels förslag ialla stycken. Jag vill med några ord kommentera del särskilda yllrande som jaglillsammans med några partivänner fogat till utskottets betänkande. Tillskillnad frän utskottets majoriiei anser vi när del gäller ytterligareförsöksverksamhei, all del är en riktigare väg all slällningstagandeförst klart inhämtats. Samma är förhällandet enligt vår mening när det gällerförhandlingar med sjukvärdens huvudmän. Jag tror också personligen alt om dessaålgärder vidtagits i förväg hade det från ulskotlels borgeriiga ledamöler ävendå kommil klagomål på delta. Herrtalman, jag har inget annat yrkande än bifall lill utskottets hemställan idenna del. Jag har endasl velat göra denna markering. 1 detla anförande instämde herrar ochAndersson i , i Kumla saml i (samlligas). HertSCHÖTT (m): Vi har haft en mycket fridsam debatt och skall väl också hadel nu mol slutet. Men uttalandet från utskottets sida om atl det hade varitvärdefullt med en försöksverksamhei finner jag myckel befogal. Det hade säkerlvarit lill slor nytta för oss om någonling hänt pä alla dessa år. Del är dockmänga år sedan ulredningen lade sitt betänkande. Jaglycker all del särskilda yllrandet viiinar om en överdriven känslighet fränvissa ledamöters sida. FruBERGANDER (s): Jag kan gott förstå all har den uppfallningen. Men jag villsäga att del trots alll redan har varit en viss försöksverksamhet. Vi somskrivit under del särskilda yttrandet menar all del är värdefullt allriktlinjer nu har givits för hur den yllerligare försöksverksamheten skallkomma lill stånd. Överläggningenvar härmed slulad. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa monieni hemsiälli. Proposilioner gavs pä bifall lill dels- ulskotlelshemställan, dels reservalionen nr I av i imotsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i Väslerås begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Fylleiistraffets avskaffande, m. m. Den som vill att kammaren bifaller juslilieulskoildshemsiällan i belänkandd nr 37 mom. 17 rösiar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservalionen nr 1 av i imolsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstal för ja-proposilionen. Dåherr i Väslerås begärde rösiräkning verkslälldes votering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resuliai: HertFÖRSTE VICE TALMANNEN: Proposilioner slälls först belräffande ulskoltels hemställanoch därefter i fråga om moiiveringen. Proposilioner gavs på bifall lill dels ulskoltelshemställan, dels reservalionen nr I av i imolsvarande del, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärl votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller jusiiiieulskoiieishemställan i betänkandet nr 37 mom. 18 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservalionen nr I avherr i i molsvarande del. Vid omrösining genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då i Västeråsbegärde rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Dennaomrösining gav följande resuliai: Propositionergavs pä godkännande av dels ulskoltels molivering, dels ulskoltels moliveringmed den ändring däri som föreslagils i reservalionen nr 2 av fröken m.fl., och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan fröken begärl volering upp- avskaffande, m. m. läsies och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren godkänner justitieutskottets molivering i beiänkandei nr 37 mom. 18röslar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarengodkäni ulskoltels motivering med den ändring däri som föreslagils ireservalionen nr 2 av fröken m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då frökenMattson begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omrösining gav följande resullat: Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskoltels hemsiällan, dels reservalionen nr 3 avfröken m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fröken begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller juslilieulskoilds hemställan i belänkandd nr 37mom. 19 röslar ja. den del ej vill röslar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservationen nr 3 av fröken m.fl. Vidomrösining genom uppresning förklarades ivekan kunna råda angående resullalel,varför volering med omröslningsapparal verkslälldes. Denna omrösining gavföljande resuliai: Ja- 161 Nej - 161 Avstår - 2 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs proposilioner pä all ärendei skulle dels ålerförvisas lill ulskollel. delsavgöras , och förklarades den senare proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Herr försie vice talmannen nedlade i rösiurnan enja-sedel och en nej-sedel, varefter på herr försie vice lalmannens anmodan herrIsraelsson (vpk) ur urnan uppiog den ena av dessa båda sedlar, och befannsdenna innehålla ja. Kammarenhade alllsä i enlighet med ja-proposilionens innehåll bifallil utskolielshemsiällan. Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr I avherr i i molsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iVästerås begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill all kammaren bifaller justilieulskotieis hemställan i belänkandd nr37 mom. 21 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr I av i Väslerås i molsvarande del. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då herrPeilersson i Väslerås begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröslningsapparal. Denna omrösining gav följande resuliai: 1975/76:38 med anledningav proposilionen 1975/76:100 såviii gäller anslag lillnybyggnad i kvarteret i /76:45 med anledning avpropositionen 1975/76:205 med förslag lill lag om immuniiel ochprivilegier i vissa fall, m. m. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa beiänkanden hemsiälli. Underhållav isbrytare m. m. §5 Underhåll av isbrytare m. m. Föredrogsirafikutskotlels belänkande 1975/76:25 med anledning av motioner omföriäggning av service- och underhållsarbeten på statens isbryiare och sjömälningsfartyglill Gusiafsviks varv saml om lokalisering lill av ledningen för denslalliga isbrytningen. 1 della belänkandebehandlades moiionerna 1975/76:425av m. fl. (fp, s, c, m), vari yrkats Underhållav Isbiytare m. m. 1. att hos regeringen begärde ensnabbutredning med syfte alt förlägga underhäll och service av slaiensisbryiare och sjömälningsfartyg lill Gusiafsviks varv. 2. all hos regeringen begärde attsjöfarisverkd, om beslul fållades om lokalisering lill Gusiafsviks varv, ficki uppdrag all öka lorrdockans kapacilei för all varvet skulle kunna ge serviceäven ål isbrytarna, och 1975/76:611 av hen Nordinm.fl. (c). a. avslåmoiionen 1975/76:425, b. avslåmoiionen 1975/76:611. Reservalion hade avgivils belräffande underhåll avisbryiare m. m. av herrar i Heden (c), i (c),Sijernslröm (c), () och () saml () som ansellall ulskollel under a bort hemslälla alt skulle med anledning av moiionen1975/76:425 som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanierna anförtangående underhåll av isbryiare m. m. De båda motioner som behandlas i irafikulskotteis betänkande nr 25 harsysselsättningsfrågorna i Härnösand-Ådalenomrädd som främsta syfte. Av denanledningen borde kanske dessa moiioner ha behandlats i ett annal utskott. Anledningentill all vi i är har lagit upp frågan om slalliga insalser i Gusiafsvikslorrdocka i är den koncentration av varvskapacilden som har skett i Ådalengenom fusionen av tvä verksläder som lidigare var för sig sysslat medunderhällsservice inom sjöfarten. Varv och saml AB MohögsMekaniska Verkstad har gått samman och förlägger sin samlade verksamhei lillGusiafsviks varv, där Mohög är etablerat sedan lidigare. Sammanslagningen ökarsysselsättningsmöjligheterna i ell förul arbetslöshelsdrabbat område. I detnya förelaget ingår del halvslatliga med 24 96 av aktiekapitalet.1 samband med fusionen har beslutats om dt stort investeringsprogram.Därigenom kommer del nya förelaget atl ha lillräckliga personella, tekniska ochekonomiska resurser för alt bl. a. ge reparenl-och haveriservice lill densjöfart som förekommer längs . Endasllorrdockans bredd ulgör nu den flaskhals som begränsar förelagets möjligheterall lämna service lill del slörre tonnage som i ökande omfattning trafikerar denorrländska farvalinen. Förelaget kan inte göra något äl dockan, eflersom denägs av staten och hyrs av varvsägaren. Dockans längd är tillräcklig men denbehöver breddas för all uppnå lillfredsställande arbetsbredd för slörrehandelsfartyg och isbryiare. Dockan är f n. i behov av upprusining samlbreddning av portarna. som direki hänför sig lilldockans anpassning lill större tonnage är förhållandevis blygsam; den beräknasuppgå lill 1 milj. kr. Den totala kostnaden för upprustningen beräknas lill 3milj. Mankan invända all del inte är välbetänkt all under rådande varvskris yllerligareslärka kapaciteten inom områdei. 1 del perspektivet har emellerlidverksamheien i marginell betydelse. Redan nu fullgör de sammanslagnaförelagen en hel del fartygsservice äl statsverket vad gäller lolsbälar, mindrearbetsbålar och vägverkels färjor. Även andra arbeten utförs. I den nyaverksamheien beräknas varvsdelen utgöra endast ungefär 40 96 medan denlandbaserade verksamheten kommer atl uppgå lill 60 96. Mol den här bakgrunden vore det orimligt all verksamheten skullebegränsas enbart på grund av all dockan inte anpassats lill akluella krav påarbetsbredd, elc. Reservanierna understryker också viklen av all dennaindusiri bereds så goda arbelsförhållanden som möjligt. Därvid åsyftas atltorrdockan bör byggas ut och andra erforderliga ålgärder vidtas för all gesjöfarten till och frän de norrländska hamnarna den service som krävs för delslörre tonnaget. Däri inbegripes självfallet isbrytarna, liksom tidigarelolsbälar och mindre arbetsbålar. Reservanierna har begränsat sill krav när detgäller inriktningen i statens insalser lill att ge företaget möjlighet alluppträda som anbudsgivare. Jag ansluter mig till den synpunklen, eftersom dettasvarar mol upphandlingsnormerna för slalliga verk. Avsiklen med moiionen nr425 var att isbry-larservicen skulle siyras lill denna indusiri, men della ärju inle möjligt. Reservaniernalägger alllså viklen på sysselsättningsfrågorna. är del väsentliga.Ådalen är nämligen en region som drabbals mycket hårt av omstruktureringen inomskogsindustrin. Del är därför så myckel mer angelägel all delnäringsgeografiska områdei ökas och alt nya arbelslillfällen skapas för allmoiverka den slora undersysselsältningen inom regionen. De små slalligainsalser som etl bifall lill reservalionen skulle leda lill kommer all ge enslörre uldelning i arbelslillfällen än andra former av regionalpoliliskainsalser, vilka självfallet också är nödvändiga. Avremissyttrandet från chefen för marinen framgår inie hur man där ser dennainduslrilokalisering ur försvarsberedskapssynpunkt. Däremot känner jag lill allmililärbefälhavaren i Nedre militärområde är myckel angelägen om altGusiafsviks varv och de aktiviteter som är knutna till delta stöttas så allresurserna kan bibehållas och om möjligt vidareutvecklas. Han har förHärnösands kommun framhällil all Gusiafsviks varv ur försvarssynpunkt är avslort iniresse och av slor betydelse, eflersom del är den enda varvs- ochreparationskapacild av något så när slor omfaiining som disponeras inom detväsentliga havsområde som Boltenhavel ulgör. Med del sagdayrkar jag bifall lill reservalionen. Motionärernasyrkanden har inle heller i reservalionen lill fullo tillgodosetts. Fortfarandekvarsiår att isbryiarledningen med fördel kan vara placerad i Härnösand.Samtidigt måste man dock beakta all denna Underhållav isbiytare m. m. Underhållav isbiytare m: m. flyttat till Norrköpingtillsammans med i övrigt. Ett nyll uppbrott måste belraklas somogörligt - del måste även nitiska motionärer inse. Detsammagäller underhällsservicen för sjömälningsflottan. Efter etl långt utredningsarbetehar en flyttning till nu beslutats. Förslag härom framlades sä sent som iårets budgetproposition. Även här har utvecklingen gäll före motionärerna. Jag haralllsä inga yrkanden pä dessa punkier. I della anförande inslämdeherr (). HertSTJERNSTRÖM (c): har ganska utförligt redovisat denna fråga. Jag vill baradeklarera alt ocksä vi från har funnit atl starka skäl lalar för enulbyggnad av torrdockan vid Guslafsvik i . Del är främstregionalpoliliska skäl vi vill anföra. har drabbals häri under senare ärav strukturomvandlingen, och när insatser nu görs för all genom samordning avolika verksamheter få lill stånd ett livskraftigt förelag, där man även räknarmed all bedriva varvsrörelse, bör också en utbyggnad av dockan övervägas. Dennadocka ägs av staten, och med en mindre investering kan dockan byggas ut så atlförelagd även kan della i anbudsgivningen när del gäller underhållet avslalsisbrytarna. Denna ombyggnad ger också förelaget förulsällningar för allge service till del slörre lonnage som i ökande utsträckning IraflkerarNorrlandskusten. Denya slora isbrytarna kan f n. endasl dockas i Slockholm och på , ochäven anser all del skulle vara en lillgäng om Gusiafsviksvarvdupprustas sä all del kan uppträda såsom anbudsgivare. anför:"En särskild fördel skulle del givelvis vara all sådan varvsmöjlighdskapas inom eller i närheten av del område där slalsisbrytarna har sinhuvudsakliga verksamhei, dvs. i Bottenhavs-och Bollenviksområdel." Justsä ser det också. Det måste vara rimligl all man efter Norrlandskustenskapar möjligheter all ge service ål isbrytarna i de områden där de meslanvänds. En upprusining av dockan i Guslafsvik har dessutombetydelse för sjöfarten i övrigl efter . ser delsom en lillgäng alt dockan upprustas, och för slalen är del en högsl marginellkostnad. Länsslyrelsen i och är angelägnaom atl satsningen övervägs. Man frågar sig då varför ulskoltsmajoriieien äremol denna regionalpoliliska salsning i den krisdrabbade . Jag yrkar bifall lill den reservalion som är fogad lill dellabelänkande. Hert ROSQVIST (s): Trafikutskollels belänkande 1975/76:25 har avgiviis med anledning av moiioner,vari föreslås förläggning lill Gusiafsviks varv av service- ochunderhållsarbeten pä statens isbrytare och sjömälningsfartyg saml lokaliseringlill av ledningen för den slalliga isbrytningen. Moiionerna haravslyrkls av ulskollel. Reservalionenfrän folkpartid och cenlern innebär atl motionärernas förelrädare i utskottethar gått ifrån i resp. moiioner framslällda krav. Man acceplerar allsjömäiningsenhelernas underhåll och förrådshållning förläggs lill Muskövarvet.Man acceplerar all isbryiarledningen stannar kvar pä den ort ditsjöfartsverkels ceniralförvallning är lokaliserad, dvs. Manacceplerar all underhäll och reparationer av isbrytarna även i fortsällningensker efter anbudsförfarande frän såväl slalliga som privata varv. Vadreservanierna nu begär är korl och gott atl varvet vid Gustafsvik skallupprustas med slalliga medel, och reservanierna motiverar della med brisiandevarvsresurser längs ostkusten. Detla las såsom inläki för kravei på en utbyggdsvensk varvskapaciiel, vilkel sedan skulle trygga sysselsällningen iÅdalsregionen. kommer alt få la slällning lillfrågor som berör varvsnäringen. Sysselsätlningslägd för varvsindustrin för dekommande åren är myckel bekymmersamt. Del råder en global överkapacitet påvarvsmarknaden. Flera svenska varv befinner sig i en krissiiualion. Samhällelkommer all fä gå in med stora insalser och hjälpa lill för atl klara ettbeiydande anlal varvsansiällda frän arbetslöshet. Men trots detla undgår maninle all del successivt blir en nedtrappning av antalet anslällda inomvarvsnäringen.