prot · FZ0945 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagskall inte anföra fler argument för reservationen av fröken m. fl. ulanvill med delta yrka bifall till den. () kortgenmäle: Del är alldeles rikligt att ell enhälligt justitieutskoll förra åretansåg alt den nuvarande ordningen inle var hell tillfredsställande och att enöversyn borde göras, eftersom det f n. är sä all etl alternativ ärhuvudalternativet. Vi ansåg all departementet kunde göra en sådan översyn ulansärskild framställan från utskollet. Men vad gör de borgerliga nu? Jo, vividhåller vår uppfattning alt det bör vara valfrihet mellan två likvärdigaalternativ. Det var del vi önskade ocksä, och det är det önskemåletsom propositionen inte tillgodoser. Den borgerliga uiskotismajoriteien begäralltså en översyn så att del skall bli fråga om två likvärdigaalternativ. Jag uppfattar således vår inställning som helt logisk. Formernaför nämndemansval, m. m. HenWESTBERG i (fp) kort genmäle: säger all alla de borgerliga har slutit upp bakom denmoderata motionen. Det är inte riktigt, . Läs utskotisbetänkandetoch se efter om det överensstämmer med motionen! Jag står bakomutskottsbetänkandel. HenRANESKOG (c) kort genmäle: Det kan ligga en viss risk i del här sättet att argumentera, dennämligen att tyngdpunkten flyttas över till edsförsäkringarnas formuleringfrån den fråga det verkligen gäller. Vi är ute efter ett bra sätt att bindamänniskorna vid sanningen när de skall vittna inför domstol. Genom all läggatyngdpunkten på olika sätt att uttrycka sig i det sammanhanget kommer man hartnär bort från verkligheten. Jag kan inte drömma om att man vill laborera medskrivningar när del gäller sanningskriteriet och anse all en viss formuleringbinder en människa mindre vid sanningen än en annan. Jag kan inte förslå annal än attutskottsmajoritelens förslag ger oss raka linjer och ett alternativ för varje svenskmänniska. () kortgenmäle: Varför skall inte en sanningsförsäkran kunna uttryckas på samma sätt avalla? Varför mäste en del lägga sina fingrar på och svära vid ochHans heliga ord, medan för andra en försäkran skall vara förpliktande. Jagförstår inle varför det skall vara olika värderingar på sanning och sanning. Jagkan inle heller finna annal än att del är en glidning från utskottets sidai förhållande till Oolårets betänkande. Eftersom propositionen nu harframlagts i denna form har man väl även från regeringens sida ansett att manföljt utskottels uttalande. Jagär också tacksam för alt vi helt och hållet har vunnit gehör för det som vikrävt i våra motioner . Formerna.för nämndemansval, m. m. Hen RANESKOG (c) kortgenmäle: Jag vill bara säga till att det inle finns någon skillnadnär del gäller sanningen. Sanning är sanning och intet annal. Om pä mitt anförande hade hon hört att Jag sade att del djupastesanningskriteriet är att Krislus är sanningen och sanningen är . Jag harockså lidigare sagt att den som vill kränga sig ur det religiösabegreppet i del här sammanhanget krumbuktar sig utan möjligheter atl glida därur, ty vi skall vara i sanningen, och vi är i när vi är i sanningen. Jagförstår därför inle hur man kan spilla så många ord pä frågan om formuleringenav edsförsäkran. Del är inte där tyngdpunkten ligger, utan det är alt vi talarsanning. Jag har gått så långt att jag säger alt vi utan någonförsäkran kan slälla oss inför domarskrankel, om vi talar sanning. Hen i (c): Frågan om hur nämndemän skall utses har aktualiserats här i riksdagenvid olika tillfällen och av flera ledamöter. Själv tog Jag upp det spörsmålet ien motion under min första riksdag, 1971, och Jag har sedan återkommit dels meden fråga lill justitieministern , dels med motionen 1975:20, sombehandlas tillsammans med propositionen i det nu föreliggandeutskottsbelänkandel. Anledningentill atl formerna för nämndemannaval väckt debatt har varit att någon rätt tillproportionellt val av nämndemän inte funnits, varför formell möjlighetförelegal för majoritetsparti all la alla posier som nämndemän. I de allraflesta kommuner har dock partierna i samförstånd fördelat nämndemannaplalsernaproportionellt till resp. partis representation i kommunfullmäktige. Iexempelvis min egen hemkommun , där vi har alt utse ett femtiotalnämndemän, har del aldrig förekommit några invändningar mot proportionellfördelning, trots att majoritetspartiet - del är socialdemokraterna - enligthittills gällande lagstiftning skulle ha haft möjligheter alt la alla poster. Menså rättvist har inle nämndemännen utsetts i alla kommuner. Min vän har ju här beskrivit hur det har gått till i . Jag förmodaratt han menar atl det har varil det rätta sället. Han nämnde själv alt Timråblivit riksbekant genom atl socialdemokraterna där utnyttjat lagensmöjligheler atl tillsätta alla nämndeman-naposler. Enligt ortspressen har man iuttalanden i samband med nämn-demannavalel framhållit altnämndemän från del egna partiet skulle döma rättvisare än nämndemän tillhörandeandra partier. Trots att en lagändring är aviserad har man nu i samma kommunvid val av valmän för val av fastighetsnämndemän - för, som jag hoppas, sistagängen - uttnyltjal majoritetsställningen lill all ta alla valmansplal-serna.Med hänsyn lill att man återväljer dem som är väl erfarna, dukliga ochrepresentativa, kan det ifrågasättas om det behövs speciella kvalifikationerför alt utse valmän för val av fastighelsnämndemän. Desynpunkter som här framförts om att man oberoende av den politiskasammansättningen omväljer de personer som har innehaft uppdraget och säkert skött dem påett bra sättär någonting hell främmande fördemokratin. Det är ju inte majoritetspartiet pä varje ort som bestämmer vilkasom skall vara kommunala förtroendemän, ulan det beror på väljarna. Efter varjeriksdagsval kan vi konslatera atl duktiga, flitiga, kunniga och ambitiösariksdagsledamöter blivit utslagna från genom att de trots sinotvivelaktiga duglighet inte fått 'väljarnas förtroende. Jag vill uttala min slora tillfredsställelse över atl regeringen klartavvisat den uppfattning som socialdemokraterna i har förfäktat när delgäller val av nämndemän. Förslaget i propositionen gör slut på möjligheternatill majoritetsdominans vid nämndemannavalen i och med all rätt tillproportionellt val nu blir lagfäst. Jag är vidare glad över att utskolletenhälligt har tillstyrkt regeringens förslag, även om del råder något delademeningar om motiveringen. Beträffande lagtexten är utskottet dock enigt. Detblir nu slut pä förutsättningarna för den s. k. Timrådemokralin vad gällernämndemannaval. Det är bara alt hoppas alt lagstiftningen på andra områdenmedger räll lill proportionellt val även när det gäller taxeringsnämndsledamöier,valdeputerade och andra uppdrag där del är väsentligt med proportionellfördelning, men ej föreligger lagfäst rätt därtill. Lagändringenär väsentlig från två synpunkter - dels för all ge varje parti en rättvis andelav uppdragen, dels för atl stärka allmänhetens tilltro till rättsväsendetsopartiskhet genom att förhindra ensidig partipolitisk rekrytering av nämndemän.Enligt svensk tradition och enligt grunderna för vår samhällsordning skallrättsväsendet slå över de partipolitiska motsättningarna. Varken regeringeller riksdag eller andra politiska organ kan ingripa i domstolarnasverksamhet. Lekmannamedverkan i underrätterna är uråldrig. Den skalltillförsäkra domstolarna lekmännens erfarenheter och kunnande vid sidan av denJuridiska sakkunskapen. Deltagande av nämndemän i den dömande verksamhetentorde även vara ägnat alt stärka allmänhetens förtroende för domstolarna. Nämndemännenfullgör uppdrag såsom domare och skall i sitt dömande iaktta sammaobjektivitet som de lagfarna domarna. Men ensidig politisk hemvist hosnämndemännen kan ge anledning lill misstankar om atl nämndemännens politiskauppfattningar kan inverka på deras ställningstagande i den dömandeverksamheten, och därigenom kan allmänhetens förtroende för domstolarna äventyras. Detvärdefullaste med det nu föreliggande lagförslaget om rätt till proportionelltval av nämndemän är att ensidig politisk sammansättning av lekmannainslagei idomstolarna förhindras. Därigenom ökar förutsättningarna för att allamedborgare - oavsett partipolitiska åsikter - skall känna tilltro lill detsvenska rättsväsendets opartiskhet. Formernaför nänindemansval, m. m. FormernafÖr nämndemansval, m. m. i (s)kort genmäle: Jag tänkte låta del tidigare sagda vara nog i den här frågan, men dä nuherr i delgav kammaren sin från min egen avvikande syn påfrågan om nämndemannavalel i ber jag' all hell kort fä återkomma. Historienom mina synpunkter pä socialdemokratiska nämndemän grundar sig på följande. Jagblev uppringd av en reporter från i , då jag var på vägalt åka till fullmäktigesammanträdet. Denne frågade mig hur Jag såg pänämndemannavalel som skulle ske i kommunfullmäktige om någon timme. Jag tyckteatt han skulle återkomma efter fullmäkligesammanirädet då valet var klart. Hanställde provocerande frågan om Jag inle visste hur valet skulle gå och om jaginte trodde på de egna partivännernas förmåga alt klara uppdraget och därmedinte bli valda. Jagsvarade kort atl med den socialdemokratiska majoriiel som vi har ikommunfullmäktige var det nog ganska säkert att våra föreslagna kandidaterskulle bli valda. Pä den andra delen av den provokatoriska frågan svarade jagkort och gott: Självklart tror jag på våra föreslagna socialdemokratiskakandidater, och har jag atl välja mellan en socialdemokrat och en borgare säväljer jag med mitt medlemskap i det socialdemokratiska partiet utan tvekan ensocialdemokrat. Jagställer frågan till i : Skulle han kanske välja andra äncenterpartister? SomJag lidigare framhållit, har Jag aldrig ifrågasatt alt någon ledamot av Timråkommunfullmäktige skulle vara olämplig att bekläda uppdraget som nämndeman. i (c) kort genmäle: i inledde med atl säga alt vad han sagt lidigareborde vara nog. Jag tror att del hade varit nog om Timrådemokratin, om detinle hade sagts någonting från Timråhåll här . beslut, somkommer all fallas , gör ju helt slut på det system somsocialdemokraterna har lillämpai i . Glädjande nog har Timråssocialdemokrater inte fått någol stöd vare sig från grannkommunerna, som jagkänner någorlunda, eller från socialdemokraterna i övrigt och inte hellerfrån justitieministern och elt enigt Jusiitieuiskott. Jagfick frågan om Jag skulle välja andra än centerpartister. Ja, om jag tillhör enväljande församling, vilket Jag gör, så är del inte Jag ensam som väljer utandet är vi i den församlingen, och vi väljer i relation lill partiernas storlek.De partier som har gått bakåt i valen får vidkännas förluster, både när delgäller nämndemannauppdrag och andra posier, även om de har väldigl dukliga ocherfarna kandidater. Det är väljarnas utslag som är det avgörande och inle vaden eller annan partipolitiker tycker. Jag vill återigen framhålla vikten av att del även då det gäller val lill andraposier blir rätt lill proporlionalilet. Del är ju uppenbart alt de idéer somhar varil vägledande för socialdemokraterna i då del gäller val avnämndemän är man inte beredd alt släppa ens , trots all man har en enhälligriksdag och elt enhälligt parti emot sig. Av allt all döma räknar man med attvid val av t. ex, valdeputerade kunna fortsätta all hävda atl majoriteten skalltillsätta alla poster, trots att del är en allmän opinion i alla partier emotsådana majoriielsövergrepp. Formernafor nämndemansval, m. m. HerrOLSSON i (s) kort genmäle: Om i tror alt det är Jag som väljersocialdemokraterna i tror han fel. Det är vårt slora parli i somutser kandidater och lägger fram förslag. Det är väl självklart att även MartinOlsson väljer politiskt. Det har han klart deklarerat och del fär jag väl varanöjd med. HerrOLSSON i (c) kort genmäle: Eflersom jag fick frågan vem Jag skulle välja vill jag vända mig moluttrycket att jag personligen väljer. Jag sade att när vi är en valkorporationsä väljer vi i förhällande lill varje partis andel av den korporationen, Alla får vi vara med om atl vårt partifår lov att offra några mandat på grund av valulslagel. Del har vi allaupplevt. Vi böjer oss för väljarna. Det är det som är skillnaden.Socialdemokraterna i - så länge de behåller sin majoritetsställning -tror att del är den politiska majoriteten som skall tillsälta alla poster därinle proporlionalilet är föreskriven i lag.- I praktiskt taget alla andrakommuner i landet böjer man sig för den önskan väljarna framför på valdagen ochfinner sig i att justera sammansättningen av olika grupper förtroendemän molbakgrund av valresultatet. i Agnas (m): Den upprörda, nästan patetiska rösten av en myckel övertygad man nåddemina öron vid denna debatts början. Innehållet i det tal han höll varsådant att egentligen borde väl i och Jag vördsamtanhålla om tillgift för att vi framfört motionen 45 om viitneseden. Vilkenhisioriker, vilken teolog vi har i kammaren! En professur i exegetik i Uppsalaeller kyrkominisierslällning är vad man kan vänta. djupa led och i Agnas med förankring igammaliroende grupper inom den Lutherska kyrkan jämte deras meningsfränder ficksannerligen en lektion. Vi har för ensidigt läst bara . Instämmanden frånkammaren visar all det finns fler teologer med en revolutionerande ny syn påvad kristendomen är. Hadevi haft på oss skulle jag ha gått in påett längre utvecklande av all dengamla syn som vi ännu bestämt hävdar är den bibliska men som i dennaupplysning liksom har avslöjats som villolära Formernaför näinndemansval, m. m. eller kanske medeltidadunkel. Jagkänner det dock som min skyldighet - trots atl kammaren har så ont om tid - attframföra några synpunkter för alt bemöta en del av del som sades. Här togs frånbörjan upp läran om straffet. Är den icke biblisk? talar om allas skuld,allas straff, som en tog, nämligen Försonaren, Det betonade . Gudseviga förlåtelse i skall förkunnas, del tycker även Jag och del harkyrkan alltid gjort. Men straffet drabbade ju Honom för att den som tror påHonom skall förvandlas och leva ett nytt liv. I della nya liv finnsrättsnormerna kvar; lagen om sådd och skörd, lagboken hör hemma i kyrkan, denär biblisk, liksom har hön hemma på domarbordet. Det individuellaansvaret försvinner aldrig. är fortfarande rältsskipare och domare. Hankallar till rättegång. Enkrislen gör upp med , dömd, bedjande om tillgift och färförlåtelse. Passar inle längre bönen Fader vår? Den stämmer med både lag ochevangelium. Innan jag begär förlåtelse har jag upplevi min skuld, alltså varili en domsituation. Sedanlever en fortfarande kvar här pä jorden i ett politiskt förhällande, iett folk, precis som hans herre och frälsare själv gjorde. Läranom samhället och ordningen finns även i . Ocksä läran om rättsskipningen.Jesus själv talar om domaren, inte blott om den . Han talar omdomstolar och uppgörelser inför domstol om vittnesed. Det enda ordet i Bibelnom vittnesed är inle det som citeras ur bergspredikan. Den kristna kyrkan har ialla lider och allestädes hävdat denna yttre Gudsstyrelse och har alltså funnits i kyrkan. Därför kom eden atl formas som den lyttsedan urminnes tid i vårt land. Det var naturligt för ett folk som en gångskrev främst i vår lag, och på det sättet blev också enrättsstat. Nuär förlåtelse allmän och personlig. Men den utesluter inte allen ställs inför silualioner där han skall stå till svars och där hanockså måste medge att han har begått brott. 1 andra situationer, där han skallredogöra för egen skuld eller lämna ett intygande, behöver han en korrektion.Gud allsmäklig och hans heliga ord har varit en bra formulering. Hans samvetehar som grund, och del behöver ständigt ställas inför . Det haralltid varit en uppfattning. Detta strider ingalunda mot evangeliet,mot försoningen. Den världsliga staten som far efter rättvisa och hävdarrättfärdighet kan Ju inte med hänvisning till Krisli offer och förlåtelseblunda för fel eller brott. Den dagen det blir så har vi barbariet tillbaka.Det skulle inte tjäna någon människa, del vore ingen kärlek. Jaghäpnade inför svaret från ärkebiskopen. Han är inier pares, kyrkansfrämste föreirädare näst kyrkoministern. Ja, om han ser det så,atl ord i detta sammanhang icke längre betyder något, att del som ärgudomligt och heligt inte längre spelar någon roll, då förstår Jag honom. Menjag hör liksom en suck från ärkebiskopen. Han ser del visst inte som en ljusetsseger. Han försöker kanske - jag har inle samma uppfattning- all vara realist och säger: Nåja, svenskarna vill ha det så här. Jag skallinte protestera. Engång var hela i ston sett enigt om detta. Jag har utvecklat del i enmoiion till förra årets , i vilken jag krävde utredning av kyrkansförhållande till regering och konung. i däremot sernya friska morgonrodnader, han suckar inte. Han som broderskapare har välmedverkat lill denna nya lidsålder. Han ser ett avlyft ok. Han talarom attkristendomen som rättsskipningens religion är någonting felaktigt, någontingsom är förbi. Lyft bon oken från domarbordet! Jagskall inte missunna honom alt ha den uppfattningen. Jag tänker inle här föranågon ordstrid. Ett replikskifte torde vara lill föga nytta. tali början av debatten och vissa angrepp från på motionen gjordedet omöjligt för mig all icke på någol sätt uttala min protest. Jag tycker atten del av det som har sagts här i kammaren har varit ett starkt bevis försanningen i tesen att sekulariseringen har hunnit långt i vårt land. Men är detredan tid atl sätta alla på samma pall, ? Varför måste en del läggafingrarna på ? Skulle del förmenas mig att när jag skall avlägga minsanningsförsäkran och jag lever i ell gammalt krislel land göra som mina fäderoch lägga fingrarna på ? Är det ett uttryck för demokrati all förmena migdel? Delsvar som kom från västra är enligt min mening ett uttryckför en slor del av det svenska folkets övertygelse. Jag är väl inte en sådanteolog och hisioriker som , men jag har rest i detta land ,och jag läser en del och lyssnar. Jagvågar framföra min uppfattning alt folkflertalet upplever borttagandet av detreligiösa inslaget i eden som onödigt, ja, djupt beklagligt. Många har därtillden syn som och jag har dristat oss att framföra i denförhatliga motionen, att detta är elt led i sekulariseringsprocessen. Varförfår inle eden "Vid och hans heliga ord" stå kvar lillbuds för dem som ännu inle hunnit fram lill den upphöjda och revolutionerandeleologiska klarhet som framförts här frän vissa håll? Skulleden uppfattning .som framförts av den förste talaren i detta ärende här i kvällbli känd bland alla som är kyrkliga eller frikyrkliga och som röstar med herrLundgrens parti är det min tro atl verkningarna kommer atl bli synliga hösten1976. Formerna för nämndemansval, m. m. Jag har lyssnat till justitieutskottels ordförande ochnu senast till i Agnas. När man vill göra gällande au borttagandetav den edsavläggelse som vi praktiserar i vårt land skulle medverka lill ökadsekularisering måste Jag inlägga en bestämd gensaga. Vill man medverka till attförstärka den kristna trons bärande och Formerna för nämndemansval, m. m. hjälpande krafl i enskildamänniskors liv måste det ske med ett engagemang på helt annat sätt än atlhävda edsavläggelsens värde för det kristna livet. Detfinns, herr talman, i och för sig motiv för all resa frågan om inle ett bibehållandeav edsavläggelsen indireki medverkar till en ökad sekularisering. Domstolarnaefterfrågar inle så långt Jag vet vittnenas personliga inställning till Bibelninnan eden förestavas. Jagreagerar därför mol atl den som utifrån ell klart kristet betrak-Iflsesätl taravstånd från edsavläggelse genom användande av därmed skulle tillvitasbeskyllningen att vilja medverka till en sekularisering. beklagade att om inte edsavläggelsen bibehålles på samma sällskulle komma bort ifrån våra rättssalar. Del kan man beklaga i den månBibeln där verkligen varit och är den tillgång för den enskilda människan somden enligt mitt förmenande bör vara, men del kan aldrig vara elt argument föratl ha kvar viitneseden. Att försvinner från rättssalarna kan avhjälpasgenom att man i stället ser till att den finns där den gör verklig nytta,exempelvis i väntsalarna. Del kan vi alla medverka lill och det har vi ocksåorganisationer för i vårt land - även om det då sker ulan all vara på statsverketsbekostnad. Jag kommer att i omröstningen om edsavläggelsen stödja reservationen. Hen (): Jag tänker intedelta i den senaste stundens måhända nägot upprörda debatt om reservationen 2,Jag har begärt ordet för alt i någon män kommentera reservationen 1 i anledningav de åsikter som förde fram i sitt första anförande. Jag gör dettrots alt jag är både juristdomare och dokumenterat konservativ i egenskap avledamot av denna kammare för moderata samlingspartiet - en i kanske något dubiös kombination. Minuppfattning är, efler atl ha samarbetat med många nämndemän på olika platser,att nämnden är utomordentligt viktig för rättskipningen här i landet och att vihar många utomordentligt kunniga lekmannadomare. Jag är övertygad om altåtskilliga av kammarens ledamöter har erfarenhet av arbete som nämndemän. Jagvill vända mig mot den uppfattning som Jag tyckte att man kunde skymta i herrLundgrens anförande, nämligen atl politiska uppfattningar mer eller mindreofta gör sig gällande vid domstolsarbetel. Jag bestrider av egen erfarenhet aliså är fallei. Både yrkesdomare och lekmannadomare har att tillämpa givnalagtexter nied motiveringar. Jag vill hävda all del finns få fall där enighelinle uppnås i domslolsarbetet där nämnd medverkar. Ocksåvår socialdemokratiske justitieminister brukar hävda att domstolarna är helllojala gentemot lagstiftningen, atl de på ett riktigt sätt sköter sitt arbete.I en interpellationsdebaii med jusiiiieminisier som Jag hade i våraspåstod han all Jag underskattade våra domare - i del lägger Jag bådeyrkesdomare och lekmannadomare. Han sade klart att de utövar sin verksamhetefter gällande lag. HerrLundgren sade all det skall vara politiker som väljer nämndemän. Del är i ochför sig riktigt. Men sade också alt del skall vara politiker somblir valda. Del vänder jag mig emot. Jag tror inte alls att nämndemän behövervara politiker. Det skall vara folk som valkorporationen anser har suntförnuft och intresse för samhällsfrågorna. Jagtror att det är utomordentligt viktigt all allmänheten har en stark tilltrolill domstolarna och jag tror alt den tilltron ökar om lekmanna-nämnderna ärallsidigt sammansatta. Om det nu är en politisk korporation som väljer - ochjag tror inle att vi kan hitta någon bällre valkorporation - är del i och försig naturligt atl den grupp som väljs kan få en politisk sammansättning. Detfår vi acceptera. Del är inget fel i det. Del är viktigt att vi får nämndemänsom har olika åsikter, olika samhällsuppfattningar, och alt de så långt möjligtspeglar just den uppfattning som medborgarna har. Det är viktigt förallmänhetens förtroende för domstolarna. Eftersom del inte överallt, med dentidigare valmetoden, har gått att genomföra den här fördelningen tror Jag altdet nu föreliggande förslaget är ägnat att öka det viktiga förtroendet fördomstolarna. I detta anförande instämde (),herrar i Vrångebäck (m) och i (c) samt fruJacobsson (m). "Ochtrosnit drog med trosnil fingerkrok" - jag vill minnas alt om en leologisk debatt i de ordalagen. Det är litet vemodigt att bevittnahur de som innerst inne vill främja samma sak har svårt atl förstå varandra.Här har lagts oerhört skiftande synpunkter på eden inför domstolen, men man kanocksä vända på frågan och lägga en aspekt pä den, som inle särskilt tydligtkommit fram i debatten. Enerfarenhet som väl mänga med mig gjort när man suttit som nämndeman är, funnit det vara ett missbruk av - elt brotl mot budet Du skallicke missbruka , din , namn -när eden har avlagts. De som inte harvalt alt avge en sanningsförsäkran har ofta - eller lika ofta - varit de förvilka eden vid inte har någon som helst betydelse. Detär de bekännande som står med allvar inför den eden. Men de kan ha sitt samveteoch sin heder med sig i den tron lika bra utan denna ed medan de som inte allsreflekterar över saken upprepar - mekaniskt och utan någon som helst kapsla-eden inför . Jag har själv reflekterat över all delär något som tangerar missbruk av .