prot · FY0987 · 1975-12-31 00:00:00 — Vihär där ytterligare redovisat vår syn pä frågan och jag vill särskilt trycka pävad vi säger där, att om den kvalificerade sjukvården fungerar sämre ochundervisningen blir lidande är del patienterna som drabbas. En sådanutveckling fär inte accepleras. Och om del mot förmodan skulle bli sä att deav LP 77:s intentioner som här har kritiserats skulle återkomma i del nyaläkarfördelningsprogrammet LP 80 är jag övertygad om att kommer attreagera. majoritet också har uttalat sig för att undervisningssjukhusensbehov av vidareutbildade läkare på olika sätt beaktas i arbetet medläkarfördelningen har jag inget annal yrkande än bifall till utskottets hemställan. i (s); Hälso- och sjukvårdsfrågorna har onekligen fått hög prioritet i delsvenska samhället. Utbyggnaden av sjukvården i värt land har gäll myckelsnabbi. är del klart att behoven har ökal, bl. a. beroende päbefolkningens ålderssammansättning. Denslora ökning av läkarutbildningen som har startat har redan givit resultat ochkommer i än högre grad att göra det i fortsättningen. Det kommer att ge ossökade möjligheter all bygga ut hälso- och sjukvärden i vårt land. Men uppenbartär att även om vi beflnner oss i en stark expansionsperiod när det gällerläkarutbildning och annat fär vi dras med flaskhalsar i sjukvården. Sådana ärsjuksköterskeutbildningen, sjukgymnastutbildningen och en rad andraspecialistområden när det gäller omvårdnaden. Alll della är uppmärksammat ochman behöver därför inte, som förordar, ge nya signaler. Defrågor som tas upp i folkparlimolioner och som har reserverat sigför är förvisso inga nyheier. Det är frågor som har varil föremål fördiskussion långl tidigare. Med anledning av inlägg vill jag barata upp några av de frågor som han behandlat här och i sina reservationer. Vadförst gäller frågan om alt riktlinjerna för den fortsalla utbyggnaden av hälso-och sjukvården bör läggas fasl av och inte av ,vilkel var recept, vill jag säga att utskottet är haravvisat liknande motionsyrkanden. Ända sedan socialutskottet tillkom har visagl nej till liknande framstötar från . Vi gör det av föfiandeskäl. Vihar en betydande samhällsapparal som sysslar med sjukvårdsfrågor. Del ärsocialdepartementets sjukvårdsdelegation, , ,och de enskilda landslingen som sysslar med dessa frågor,och nägon anledning all koppla in i della sammanhang anser utskottetinte finns. Delvar egentligen ganska iniressani att lyssna lill när han sade allriksdagen bör fastlägga programmet. I andra fall har det blivit modernt påfolkpartihäll och även på annal borgerligt håll att allting skall läggas underlandstingen. Men här gör en helomvändning och säger all i jusldenna fråga skall fastlägga programmet. Jag tar della som etlexempel på hur det tydligen sker omsvängningar alltefter det ämne somdiskuteras. HerrRomanus hade ocksä en del intressanta synpunkter på svårigheterna försjukvårdspersonalen att få lid lill kontakter med patienterna. Del är onekligenetl av de mesl svårlösta problem vi har. Men vi vet allkostnadsökningen för personalen blir slörre och större för varie är, och delinnebär självfallet en belastning på skattebetalarna. Det är naturligtvis enfråga om avvägning hur mycket vi vill salsa för all ge personalen en bältremöjlighet till kontakt med patienterna. All det är en ekonomisk fräga kan viinte komma ifrån, men det är i kanske lika hög grad en organisationsfråga;ibland finns det nog möjligheler all redan under nuvarande förhållanden skapaen bättre kontakt med patienterna. HerrRomanus resonemang om satsning pä den öppna värden har jag ingenling attinvända mol. Del görs också i en myckel kraftig satsning just på denöppna sjuk vården. Jag instämmer alltså i synpunkler i detavseendet. HerrRomanus hade vidare ett myckel iniressani resonemang om husläkarna i England.Jag har inle samma insikt i de engelska sjukvårdsförhållandena, och jag villinte ge mig in på någon polemik med pä den punkten. Jag villemellertid ställa den försynta frågan: Hur uppfattar engelsmännen sin situationpä sjukvårdsområdet? Finns del inle ocksä där brister som de skulle vifia haavhjälpta? Jagtror visst att en husläkare kan betyda väldigt myckel, och jag säger inle nejtill en sådan reform. Om vi hade möjligheter att införa Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. 6 protokoll 1975. Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. någonting liknande här,skulle det kanske kunna innebära förbättringar för många människor. Den bildherr målade upp av sjukvården i tror jag dock i stort settstämmer överens med den organisation med läkarstationer som vi häller pä attbygga upp litet varstans i . När allt kommer omkring kanske de engelskaoch svenska förhållandena inte skifier sig så särskilt myckel frän varandra. HerrRomanus sade att del i egentligen inte finns några väntetider. Om jaguppfattade honom riktigt skulle vara ell möns-terland och ellidealsamhälle när del gäller vården av sjuka människor. Del är länkbart, herrRomanus, all förhållandena är sädana. Jag vägar inte bestämt bestrida del. Menjag föreställer mig all om man undersöker förhållandena i så skall mannär allt kommer omkring finna all de inle skifier sig sä diamenlrall fränförhållandena i . Tyvärr finns det nog inget land som har det väl ställtpä del här området. Jag vågar nog ändå säga alt den utbyggnad som skell iSverige gör all den svenska sjukvärden fortfarande gott och väl kan mäta sigmed den som finns på andra håll. Dettavar inle någon polemik mot resonemang om de engelska husläkarnaoch del engelska sjukvårdssystemet, ulan bara elt försök att ge en någol annananalys av förhållandena. Närdet gäller reservaiionen 2 av - och del kom ju delvis fram ocksä idel inlägg som gjordes av , när han pekade på moderaternassärskilda yttrande - vill jag bara säga; Det är klart att man kan ha olikameningar om hur ell läkarfördelningsprogram skall se ut, men jag tror inle attdel recept som anvisar är realistiskt. Hen säger nämligeni reservationen all bör se till att det program, som skallläggas fram , bör utformas sä all minskningen av antaletspecialistfiänster vid undervisningssjukhusen inle komnier lill stånd. Men märkväl: Vi är och detta program skall framläggas , alltsåom några fä veckor. Nägon ändring av del program som ämnar läggafram kan knappasl av tekniska skäl göras i enlighet med kravel imotionen 1272, vilket föfits upp i reservationen 2. Jagvet för min del inte vad programmet kommer alt innehålla, men jag anser att delhell enkelt är otänkbart att man skulle kunna hinna med att effektuera deönskemål som motionären fört fram. skall jag bara konstatera att de frågor som motionären tar upp och vill halösta enligt en annan ordning än den gällande är resultat av statsmakternasbeslut beträffande läkarutbildningen och användningen av vårasjukvårdsresurser. Del beslul som slalsmaklerna fattat går ul på all resursernaskall användas sä alt de bäsl kommer de behövande lill del. Någonanledning att ompröva detta beslut föreligger enligl ulskollels mening inle.Del betyder inte alt ulskottet är kallsinnigt lill undervisningssjukhusensbehov. Deras behov måste självfallet ocksä beaktas vid läkarfördelningen, ochdet understryker utskottet. Detta borde, lycker jag, vara tillräckligtäven för med de ambitioner han har när del gäller sjukvärden. Undervisningssjukhusenhar också fåll tilldelning av läkare. De s. k. ständiga vikarierna har i höggrad tilldelals just undervisningssjukhusen, och dessulom harundervisningssjukhusen fåll andra fiänster. Ser man pä sjukvården i stortfinner man att undervisningssjukhusen inle är un-derförsöfida. Del vill jagsjälvfallet inle heller all de skall vara, men jag lycker att del i rättvisansnamn skall sägas alt undervisningssjukhusen har i hög grad prioriterats framförandra sjukvårdsinrättningar i landet. Reservationen3 av får väl ses mera som ell utiryck för solidaritet med defolkparlisliska motionärerna än som ett utslag av reformiver på delta områdefrän reservantens sida. Utskollet har klart sagl ifrån all del ankommer på delokalt ansvariga organen all i samarbete med olika organisalioner underlättakontakterna mellan patienterna inom sjukvården och organisationerna. Jag villgärna säga all del här är en viklig sak. Jag är alldeles uppriktig när jagsäger att jag anser att ju bällre kontakter patienterna kan få med omväriden,desto bällre kan också den sjukes situation bli i vissa hänseenden. Men detbehövs ingen skrivelse lill regeringen för all klara den saken och ingetriksdagsbeslut heller. Del är sjukvårdshuvudmännen som har all lösa delta utannågra pekpinnar utifrån. Jag vill tillägga att den andliga värden vid sjukhusenutreds f n.,ochnägon ytteriigare åtgärd är därför inte av behovet påkallad. Med della berjag att få yrka bifall lill utskottets förslag. Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. Herrförste vice talmannen tillkännagav alt anslag utfärdats om sammanträdelsfortsättande . () kortgenmäle; Nej, del är inle fräga om någon helomvändning, när i årliksom tidigare kräver att skall lägga fasl ett program för hälso-och sjukvårdens ulveckling. Vi vill inle la bort några uppgifter frånlandslingen. Tvärtom vill vi - det vet i mycket väl,eftersom vi har en annan moiion som behandlar della - ge landslingen slörrerörelsefrihet. Däremotvill vi all sjukvärdens rikllinjer, som beslutas av ochi viss utsträckning av - alltså statliga uppgifter - skallförankras hos . har gjort ell omfattandeutredningsarbete om sjukvårdens struktur fram pä 1980-lalel och del harremissbehandlals. Sedan är tanken att skall besluta omriktlinjerna. Det anser vi alt svenska folkels representanter i riksdagenskall göra. Det är en alldeles för viklig fräga för alt den skall avgöras avsocialstyrelsen och dess fiänsteman, hur duktiga de än är. Detta är en fräga avsä stort allmänl intresse att den bör avgöras i det folkvalda organet. Detär litet förvånande all höra ordföranden i det utskott som har hand om dettaområde säga att de här sakerna inte är så viktiga att Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. Vad händer i stället, i ? Vem gör upp det centralasjukvårdspolitiska programmet när inle fär göra det? Jo, dels är detsocialstyrelsen, dels . Är det någonting som ärtvivelaktigt ur demokratisk synpunkt är det väl all ochdess kansli skall dra upp rikllinjer för vad man skall göra i de olikalandslingen. Del är ju ett indirekt vall organ, som inte har den demokraliskaförankring som har. Vi vel att man där sysslar just med att göra uppell sjukvärdspoliliskl program. Det borde vara en naturlig uppgift förriksdagen. Dethindrar inle alt elt viktigt led i etl sådant program kan vara alt ytterligareöka landstingens beslutanderätt och rörelsefrihet. Men vi har konstaterat attdet finns vissa saker som måste beslutas på riksplanet och där vi inleförulsäller nägon ändring; sjukvårdslag, läkarfiänsl-lilldelning, allmännarikllinjer, försäkring osv. Alll della borde diskuteras i ell sammanhang inomett sjukvärdspoliliskl program. Jagär glad att instämmer i att den öppna vården bör byggas ul. Vivet ju att del pågår. Men min tes var att del gäller att göra det på ett sådantsäll all man verkligen säkerställer den personliga kontakten mellan läkare ochpatient. Jag är rädd att vi inle gör det i de värdcentraler som byggs upp.Där finns inte den nära anknytningen mellan en läkare och de människor hanansvarar för. Befolkningsomrädet är mycket större och man hör kanske sompatient till läkarcentralen, men inte till en viss läkare. Medmin redogörelse från menade jag varken att vi kan överflytta deltasystem hundraprocentigt lill eller att skulle vara något slagsmönsterland när det gäller sjukvård. Man har vissa problem och dem skall vinaturligtvis också lära av, och vi skall framför allt försöka dra nytta av depositiva erfarenheter som gjorts. i (s) kort genmäle: Jag har i och för sig inte sagl att gjort en helomvändningi den allmänna synen på landstingens verksamhel. Men jag poängterade att handen ena gängen vill att man skall lägga sä myckel som möjligl pä landstingen,men den när del gäller del område som landslingen är specialistpå, nämligen sjukvärden, då är det inle de som skall få någol inflytande utandä skall bestämma. får lov alt bestämma sig för hur hanvill ha del. Skall landslingen ha mera makt eller skall de det inte? Det är detfrågan gäller. HerrRomanus är ju en gammal - jag kanske inte skall säga halare av ,det vore kanske för mycket sagl - motståndare till , dethar han visat lidigare. säger han alt della är ett indirekt organ som inteskall syssla med de här frågorna. Jamen, , ärde samlade svenska landslingens gemensamma organ. Där flnns alltsårepresentanter valda ute i landets olika delar och är eltövergripande organ med kunnighet justpå del här området. Skulle det vara odemokratiskt att detta organ flck läggafram sina synpunkler på hur sjuk-värdsprogrammet skall vara utformat? Jag harväldigt svårt att föfia i det resonemanget. Altriksdagen skitlle fastlägga medicinska program borde 1. o, m, erkänna att del inle vore del riktiga. När vi har ett statligt organ -- som har expertis på hela del här området och som känner dettavida fält är det inte dä rimligt all fär sköta sin uppgift närdel gäller sjukvärden? Sedan kan vi kritisera den i olika avseenden när det ärlämpligt, men att ändra på de nuvarande förhållandena vill jag inte vara medom. HerrRomanus resonemang om den öppna värden föranleder mig bara att säga alt jagtror inte att har rikligt samma erfarenheter som kanske andraledamöter i kammaren har när det gäller utbyggnaden av den öppna vården. Jagär medveten om att där fortfarande finns stora brister men det pågår en kraftigutbyggnad. Om vi när utbyggnaden hunnit längre skall diskutera denhär frågan tror jag att till och med kan säga att den svenskaöppenvärden har den klass som den skall ha. Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. Hen () kortgenmäle: Jag tror inle, i , att detta är alltförkomplicerat att falla för nägon av dem som lyssnar här. Jag vill alllandstingen skall ha kvar sin beslutanderätt och att den skall ökas, t. ex. närdet gäller sjukhusbyggandet. Men de beslut som fallas av statliga organ, t. ex.socialstyrelsen, bör förankras mer demokratiskt, nämligen i , när detgäller de övergripande riktlinjerna, sjukvårdsprogrammen, sjukvårdens strukturetc. Vad det gäller är alltså all flytta detta frän ell ämbetsverk lillriksdagen - inle alt ta någon beslutanderätt från landstingen. Derasbefogenheter vill vi tvärtom öka. Sä enkelt är del. Ämbetsverkenskall vara förvallande organ. De skall självfallet ocksä förbereda riksdagensoch regeringens beslut. Att lägga fast riktlinjerna för sjukvården i stortanser jag vara så viktigt all del skall ske i . Del var litetförvånande att höra säga att han inte vill vara med om att ändrapä de nuvarande förhållandena i det avseendet. Det var väl ändå alt läsa siglitet väl hårt. Del kan väl inte vara någon nackdel all får fatta dehär besluten. Det blir väl inte sämre av det, , Jagvill understryka att del är bra alt man satsar på den öppna värden. Den blirsäkert bättre och bältre. Men det är inte troligt alt vi med nuvarande syslemfår den nära anknytning mellan patient och läkare som ell husläkarsyslem avungefär den engelska typen skulle ge. Del blir fortfarande sä alt människorkommer alt säga: var det en ny läkare igen, nu måste jag dra hela minhistoria igen osv. Dessulom fär man eltbällre utnytfiande av specialistvården och sjuk- Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. husvården enligl detengelska systemet, med dess samspel mellan öppen vård och sluten vård. Jag troratt vi kan ge ett eget bidrag till utvecklingen genom att böria användaspecialister som konsulter ute på vårdcentralerna, vilket man inte tillämpar iEngland. Det är något att ta vara pä. Men just husläkarsystemet finns inte medi dagens planer och det är det som jag har velat föra in i bilden. Detär litet förvånande att , som satsar kanske bara hälften så stor del avsin nationalprodukt pä sjukvård som , ändå tycks ha löst del härproblemel. Människor klagar naturligtvis över sjukvärdens ofullkomligheter äveni , men jusl della med de personliga relationerna mellan patient ochläkare lovordar man. Del vill jag alt vi skall ta fasta pä. Jagpåstår inte att man inte har några som helst väntetider i engelsk sjukvård, mennär det gäller den primära värden som husläkarna utför hade jag tillfälle attse tidsbeställningsschemal på en vårdcentral. Där fanns väntelider. Läkarnakunde besöka sina patienter som de blev kallade. Så är det inte iSverige. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle; Jag har ingen anledning att byta ord med beträffande delengelska systemet. Han känner till det myckel bällre än jag. Men jag kanske färpåpeka en sak i detta sammanhang: I har vi gjort det möjligt förmänniskorna i allmänhet alt efterfråga sjukvård. Jag är inte säker på alt manhar samma förnämliga system när del gäller t. ex. sjukförsäkring i somvi har. Del hör också samman med människornas möjligheter att efterfrågasjukvård. HerrRomanus säger att vid öppenvårdsinrättningarna på de svenska sjukhusen får manen ny läkare varje gäng. Det är nog riktigt all del förekommer, men delta är enorganisationsfråga. Nog kan den i många fall lösas sä att patienterna fär sammaläkare när de återkommer. Jag vet att i vafie fall vissa landsting har kunnailösa den. Sedanvärdet frågan om kontra landstingen. Sä mycket känner jag de svenskalandstingen, , alt jag vågar påstå all de när del gäller sjukvärdenhar betydligt större kapacitet och bättre expertis till sitt förfogande änriksdagen har. Vid landslingen har man folk som har varit vanaatt syssla med sjukvårdsfrågor. Självfallet flnns även inom ledamöiersom kan sjukvård, exempelvis . Men lar man som helhetvägar jag påstå att landstingen har bällre möjligheler att bedöma sjukvården. Sedan, , till den aktuella situationeni . All behöva lolla om sjukvärdens inriktning tror jag vore sämsiatänkbara utväg. Glöm inte bort den risken, . Hen iSlaffanstorp (m); I reservaiionen 2 av , baserad pä molionen 1272 av herrMolin, påtalas - som har anfört - den allvarliga risken förvärden vid undervisningssjukhusen, om antalet specialislkompetenta underiäkareminskas genom det nya läkarfördelningsprogrammet LP 77. Jag delar heltreservantens synpunkter, och tillsammans med motionerade jagtill förra årets riksdag om i huvudsak samma problem. Den gången röstade bådeherr och alla andra folkpartister utom en mot värt förslag. Jag hälsar numed lillfredsslällelse all man på folkpartihäll har tänkt om. Del har sagts altdet nya läkarfördelningsprogrammet skall läggas fram. Eftersom detnaturligtvis går att efteråt göra erforderliga korrigeringar i programmet,yrkar jag bifall lill reservationen 2. Ävenlill reservationen 3, ocksä den av , är jag posilivi inställd.Särskill i lider då sjukvårdshuvudmännen har ytterst begränsade resurser lillökad personaltäthet vid lasaretten är del vikligl att tillvarata alla goda,frivilliga och i allmänhet oavlönade krafter, som exempelvis i form av Rödakors-värdinnor gör en avsevärd humanitär insats på niånga lasarett. Berättigandetav sådana insalser har på sina håll ifrågasatts, eftersom del påstås alt defrivilliga krafterna konkurrerar om fiänslerna med ordinarie personal i behovav omskolning till liknande men fysiskt lättare arbetsuppgifter. Behovet avinsatser är emellertid praktiskt taget obegränsat, och det flnns mycket väluirymme för både frivilliga och avlönade fiänster. Ingentinghindrar enligt min uppfallning all visar en viljeyttring i dennafråga, och därför, herr talman, yrkar jag även bifall till reservationen 3. Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. och jag har i molionen 347 begärt en ulredning av denpsykiatriska vårdens målsättning och organisalion. Delär med förvåning man läser utskottets avslagsmolivering, där det påstås alt denexpertgrupp som 1970 tillsatte skall ha givit en allsidigbelysning av problemställningarna. Sammansättningen av socialstyrelsensexpertgrupp, som bestod av fiorton personer, var utomordentligt snedvinklad,dä där ingick elva läkare, en planeringschef och en socialchef Den fiorlondepersonen var politiker. Men han var inte ens med i arbetet, trots att han stårangiven i gruppsammansättningen. Del var meningen att han skulle della i detavsnitt som berörde de ekonomiska frågorna. Del avsnittet behandlades aldrig. Denexpertgrupp som utredde den psykiatriska vårdens målsättning ocharbetsuppgifter boslod bl. a. av tre docenter och en överläkare saml enplaneringschef och en socialchef kan sannerligen fråga sig om enplaneringschef och en socialchef kan ha en sådan gedigen kunskap i psykiatriskvård ulöver del egna arbetsfältet att de kan driva en diskussion ompsykiatrisk målsättning mot docenternas och överiäkarens sakkunskap. Ingen kanfå mig alt tro all det förekommit nägon större diskussion i denna grupp annalän mellan de läkarulbildade dellagarna. Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. Alltså har vi här ettförslag om den psykiatriska vårdens målsättning, grundat enbart på läkaresuppfattning. Denandra gruppen, som kallas rollgruppen, har en bältre sammansättning, men detäregentligen rätt ointressant att innan man har fastställt den psykiatriskavårdens innehåll och mälsättning diskutera de olika rollerna i teamet. Det kandock konstaleras att här har läkare, psykologer och kuratorer tilldelat sigspecialislrollerna, medan den övriga mental-vårdspersonalen, som egentligen ärden som har den mest frekventa kontakten med patienten, har fält en mer allmänroll. Delta har väckt irritation hos denna personal, dä de anser att de i likahög grad är specialister och därför borde tilldelas även andra arbetsuppgifteri teamet. Yttranden skulle vara inneom möjligt före och absolut senast den 1 april.Utsändningslistan omfattade 47 instanser, bl. a. alla sjukvårdshuvudmännen. 41remissinstanser svarade, däribland II av de 28sjukvårdshuvudmännen. Flera överläkarföreningar svarade. Troligen är det debortfallna 16 sjukvårdshuvudmännen som ersatts av överläkarföreningar. Denutmätta remisstiden var , högst tre och en halv månad. Det är heltomöjligt för sjukvårdshuvudmännen alt på denna korta lid låta de olikapersonalgrupperna lägga sina synpunkter pä expertrapporten. Socialstyrelsenhar trots alt förflutit ännu ej redovisat remissvaren, men detflnns en intern sammanställning som används inom . Jag vel allremissomgången har givit etl så negativt resultat all har slora,för alt inte säga oöverkomliga svårigheter att lägga fram ett konkret förslagrörande den psykiatriska vårdens utformning. Uppfattningarna om denpsykiatriska värden är om möjligl ännu mera splittrade än de var lidigare. Päsäll och vis kan della noleras med en viss lillfredsslällelse, eftersomexpertrapporten inte var verklighetsförankrad. Denpsykiatriska vården är en viktig angelägenhet för elt mycket stort antalmänniskor. Den är inte endast en medicinsk fråga utan i än större utsträckningen social och samhällelig. Detta har vi päpekal i vär motion. Det ärmänniskorna som skall slälla sina krav och redovisa sina behov, och utifråndetta skall innehållet i den psykiatriska värden utformas. Detbör därför tillsättas en utredning, där alla kategorier är representerade,även den grupp som är den absolut mesl självklara och som tidigare alltid harvarit utelämnad, nämligen patienterna själva. Remissomgången skall ha en sådanomfattning all den får en bred förankring, och där skall även politiska och fackligaorganisalioner vara representerade. Pä det sättet kan attityden till depsykiska sjukdomarna förändras ute i samhället. Jag yrkarhärmed bifall till molionen 347. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: uttalade sin förvåning över utskottets inte vara förvånad. Vi har föfit den vanliga ordningen i . Enulredning har förelagils och remissbehandlingen har ägt rum, men slutsatsernahar ännu ej dragits. Det skulle ju vara helt orimligt att i den situationentillsätta en ny utredning. fär ge sig till tåls tillsresultatet är klart. FruHJALMARSSON (s) kort genmäle; i sade i ett lidigare inlägg till hälso- och sjukvården fått en hög prioritet i vårl land, och det är välsant. Men för den psykiatriska vården är prioriteten inle speciellt hög.