prot · FZ0958 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:58 §1 Justerades protokollet för . Omskydd.för det svenska .fisket längs ostkusten §2 Om skydd för det svenska fisket längs ostkusten Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1975/76:164, ochanförde: har med anledning av att östtyska fiskefartyg bedriverfiske utanför och Gästriklands kuster frågai om jag ämnar vidtaåtgärder för all skydda del svenska fisket längs ostkusten. ,som svarar för övervakningen av den svenska fiskegränsen, har sedan början avdecember observerat östtyska trålare i södra och norra fartyg som iakttagits har fiskal utanför den svenska fiskegränsen och någraöverträdelser av fiskezonsbe-slämmelserna har alltså intekunnal konstatera. Inte heller har kunnal avgöra om det rör sigom s. k. industrifiske, dvs. fiske för fiskmjölstillverkning. Frånden har den utvidgade svenska fiskezonen längs ostkusten fåttfull effekt, sedan övergångstiden för utländska fiskare i huvudsak löpt ut.Kustbevakningen har därför skärpt övervakningen av fiskegränsen väsentligt. Denskärpta övervakningen kommeratt fortsätta tills vidare. Möjligheternaall skydda ostkustfisket har förbättrats genom fiskeri-konventionen förÖstersjön som trätt i kraft . Inom ramen för den konventionen harfiskeregler för bl. a. torsk och rödspätia redan införts. Fiskerikommissionenför kommer att sammanträda för att bl. a. besluta omregler för sill/strömming och skarpsill. Dessa regler kan komma alt innebärafångstbegränsningar i syfte all skydda fiskbestånd fränöverfiskning. Den svenska delegationen i förÖstersjön kommer atl instrueras atl med krafl verka för de åtgärder som behövsför alt skydda de för ostkustfiskarna viktiga fiskbestånden i . Hen (): Jag ber att få lacka jordbruksminisiern för svaref på min fråga. Jagnoterar med tillfredsställelse att stalsrådel är positivt inställd och bereddall medverka till atl den svenska delegationen i fiskerikommissioneninstrueras att försöka bevaka ärendet på bästa sätt. Jag vill däremol beklagaatt sammanträdet med kommissionen inle kan äga rum förrän kommande hösl. Omskydd fär det svenska fisket längs ostkusten Fråganär, som statsrådet mycket riktigt påpekar, föranledd av all svenska fiskare,och även , konstaterat all den östtyska Hskeflotlan med ca 30-40fartyg uppehållit sig utanför och Gästriklands kuster. Deopererade vid jullid utanför , litet senare utanför och pånyåret utanför Hornslandet i m. fl. De östtyskatrålarna har iakttagits såväl utanför som innanför den nya 12-milsgränsen; ivarje fall enligt de svenska fiskarnas utsago. Däremot kan man inle bevisa atlde fiskat innanför 12-milsgränsen. Men de har uppehållit sig en ganska storsträcka innanför. Så långl är uppgifterna rikliga. Deltråkiga är också del sätt de bedriver fiske på. De tar inte bara viss fisk, t.ex. strömming, ulan de "dammsuger" praktiskl taget hela medsina finmaskiga trålar; trålar som de svenska fiskarna inte använder. Enligtvåra fiskares utsago fanns det t. ex. vid en fångstplats som de betraktar somsin praktiskt taget ingen fisk alls kvar när hälsingefiskarna kom ut för attförsöka fiska där . Det finns bevisligen risk för att den form avfiske som de östtyska trålarna bedriver kan skada återväxten allvarligt.Bottenhavet är inte så stort att man kan räkna med tillväxt om s. k.induslrifiske -jag skulle vilja kalla det rovfiske - får fortsätta. Vi iHälsingland och lycker atl våra fiskare har etl så hårt ochsträvsamt yrke atl de är värda att få skapliga fångster och att ocksåkonsumenterna i bör ha möjlighet all få den fisk som våra fiskarebrukar kunna bjuda. Detfinns alltså all anledning atl herr statsrådet och regeringen för allvarligt lar upp dessa frågor och försökerbegränsa fisket från ulländska fiskefartyg. Vissa begränsningar har gjorts iNordsjön och detsamma borde kunna ske på den här sidan av . Jag ärmedveten om att enligt de nya bestämmelserna fär främmande fiskefartyg fiskautanför zongränsen, dock icke innanför. Del vore önskvärt alt regeringen loginitiativet lill atl på elt effektivare sätt skydda de svenska fiskarna ochfiskbeståndet i t. ex. genom att ytterligare flytta ul gränsen, såalt delas mellan och , eller på diplomatisk vägförsöka komma lill en uppgörelse om atl s. k. industrifiske förbjuds. Jag är också medvelen om all man iakttagit fartyg innanför gränsen,men enligt har man icke belägg för att fiske förekommilinnanför gränsen. Man måste ta med i beräkningen att ell fartyg kan behöva sökasig närmare land pä grund av t. ex. dåligt väder. Anledningentill att kommissionen inle sammanträder förrän i hösl är att det tarvas ettordentligt förberedelsearbete för atl sammanträdet skall ge det utbyte som allahoppas på och där vår ambition kommer att vara att få till stånd en diskussionkring fiskbeståndet i så att del verkligen bevaras. Generellt gällerför inställning i fiskefrågor att vi strävar efler atl skyddafiskbestånden och, naturligtvis, alt se lill all de svenskafiskarna får rätt lill sin andel, alltså räll till skydd för del fiske som debedriver. Detta kommer att vara vår ambition. HenNORDGREN (m): Jag noterar med slor tillfredsställelse vad statsrådet här säger ochtycker att det är riktiga åtgärder. Men jag beklagar som sagt att ingenting kanske tidigare. Fråganär om man inte möjligen skulle kunna göra någonting på diplomatisk väg för allpåskynda kommissionens sammanträde och på del sättet skapa bättre förståelseför ell rätt bedrivet fiske - icke rovfiske. Detär inte bevisat att induslrifiske förekommit, sade statsrådet. Det kanske inteär bevisat, för har väl inle varit ombord på de utländskafartygen, men faktum är atl både och svenska fiskare hariakttagit ganska stora moderfartyg tillsammans med trålarna. I moderfartygentorde man på ell eller annal sätt behandla den fisk som överflyttas dit fråntrålarna. Eftersom fartygen kan ligga ute så pass länge som de tydligen gjortmåste det vara fråga om någon form av industrifiske, och det tycker jag bordeförbjudas i ell så litet hav som . Del är jusl den typen av frågor som skall behandlas vid denöveriäggning som kommer till stånd i hösl. Tidpunkten har vi inga utsikter attändra pä: alla Östersjöslaterna är involverade i förberedelsearbetet och delmäsle, som jag redan sagt, bedrivas på ett sådant sätt att man verkligen fårett underlag för de åtgärder som vi frän svensk sida önskar skall bliresultatet av sammankomsten. Sedankan jag väl få nämna att frågan redan berörts i samtal pä diplomatisk nivå. Överiäggningenvar härmed slutad. § 3 Ombroilerproduktionens villkor Herrjordbruksministern erhöll ordel för att besvara iSlaffanslorp (m) anmälda fråga, 1975/76:168, och anförde: i har frågat mig om jag avser altvidtaga några åtgärder med anledning av den kris som broilerbranschen råkat igenom den kraftiga subventionen av nötkött och fläsk. Regeringenuppdrog ål statens och statens pris- ochkartellnämnd alt redovisa de prakliska erfarenheterna av sub-venlioneringen ochprissloppet pås. Ämbetsverken lämnade en sådan redovisningunder . Nr 58 Av den framgår bl. a. att konsumtionen av broiler fortsalt att ökaunder den , trots alt prisstopp och subveniionering infördes i fråga "nötkött och fläsk är 1973. --------------- Jagvill vidare påpeka att de av jordbruksprisregleringen föranledda öm broilerproduk- prishöjningarna för nötkött och fläsk flck slå igenom i konsumentpriserna tionens villkor till och fulll ul den 1juli 1975 och den I Genom dessaprishöjningar har prisrelationen mellan broiler resp. nötkött och fläskförbättrats till broilerns fördel. Mot bakgrunden av vad jag nu har sagt finner jagingen anledning att . vidta några älgärder till stöd för broilerbranschen. Hen iSlaffanstorp (m): Jag skall beall få lacka Jordbruksminisiern för svarei. Snedvridningeni konkurrensförhällandena mellan vissa Jordbruksprodukter har hillills skett ifyra steg, varav jordbruksministern nämnde etl par. Den1 infördes subventioner i samband med prisstoppet på mjölk,grädde, ost, nötkött, fläsk och charkuterivaror. Den1 sänktes priset på mjölk, nötkött och fläsk och Jordbruket höllsskadeslöst härför över budgeten. Under1975 har halva prishöjningen på prissloppade varor bekostats av statsmedel, somjordbruksminisiern angav, och resten har tagits ut i form av höjda priseri konsumenlledet. Den1 höjdes mjölksubventionerna med , och finansieringen skergenom slopande av subventionerna på grädde, fruktyoghurt och s. k. mögelost. Dessaolika subventioner har medfört problem, inle bara för broilerbranschen ulanocksä för fisket, som har haft en konsumlionsminskning. Som en följd avändringarna när del gäller mejerivarorna har det nu på en slor anläggning därman gör fruklyoghurt varslats om permission för samtliga 41 anställda, ochyllerligare 60 personer berörs av de omläggningarna. Det är ganska många branscher,utöver de direkt berörda, som blir lidande av selektiva subventioner. Detär riktigt, som Jordbruksministern säger, att broilerkonsumtionen har ökattrots prisstoppet. Ökningen har varit 8 ä 9 96 . Menjordbruksministern undvek atl säga atl nötkötlpro-duklionen ochfläskproduklionen har ökal betydligt mer - nötköttet ökade 1974-1975 med 19 96och fläsket med 14 96. Innanprissloppet infördes var ökningen av broilerkonsumtionen ca 15 96. Det medfördeatl det nästan var balans mellan produklion och konsumtion, och lagren avfjäderfäkölt kunde hållas inom tolerabla handelsgränser, dvs. ca 10 96 avårskonsumtionen. har dessa lager sprungit upp till ungefär 16 96 avårskonsumtionen och ligger pä 5 000 å . Del är naluriigtvis inlelyckligt. Underden halva minut som återstår av min tid har jag några frågor atl slälla: Anser jordbruksminisiern allselektiva subventioner, som vi nu har, är tillfredsställande fränkonkurrenssynpunkt? Genom inflationen och detförhällandet att subventionerna inte ökat vid årels uppgörelse har i realilelensubventionerna minskal. Kan man förvänta sig en forlsali uppbromsning? Anser Jordbruksministern delvara fördelaktigt för svenskt Jordbruk att det importeras 15 miljoner kilonötkött, som man gjorde , som detpå grund av prisrelationerna är svårt all få avsättning för fjäderfäkötlel? Som i Slaffanslorp ändå medgav har del varilen ökning av broilerkonsumlionen - även om själva ökningen har minskal slakteni förhållande lill den ökning vi kunde konslatera lidigare. Närdet gällerlagerhållningen upplevde vi en tendens i rätt riktning, dvs. mankunde minska lagren. Alll della lyder på atl den ålgärd vi har vidtagit nu - atlvi låtit resultat slå igenom i konsumenlledet päköllsidan - kanske ändå medverkar till all, i den mån vi har fält någonsnedvridning mellan kött och broiler, åsladkomma en utjämning lill broilernsförmån. Jag ser alltså ingel hinder för en fortsatt ökning avbroilerkonsumlionen och därmed en normalare lagerhållning på området. HerrWachtmeisler frågade mig vad jag allmänt anser om selektiva subventionersverkan pä konkurrensförhållandena. Det är självfallet något som man alltid fårha i åtanke när man använder denna typ av subveniionering. Vi har ocksä haftuppmärksamheten riktad på detla när vi övergick lill alt låta köttprishöjningenge utslag i konsumenlledet. Del är rikligt att vi för samma diskussion när detgäller fisken. Del är myckel svårt att påvisa vilken grad av påverkan somförekommit, men vi har denna aspekt i åtanke i våra diskussioner.Subventionerna som sädana är ju til! för alt hälla priserna på baslivsmedlennere och därigenom skapa möjligheler för människor atl ha en hyggliglivsme-delsslandard. HerrWachtmeister frågade mig ocksä hur del kommer att bli i fortsättningen. Det ärinle min uppgift atl redovisa hur vi skall hanlera dessa frågor ifortsättningen. Vi får nog räkna med fortsatta subventioner på baslivsmedel,men omfattningen av den subveniioneringen är jag inte beredd alt la ställninglill i della sammanhang. HenWACHTMEISTER i (m): För alt ta den sista frågan först vill Jag säga alt jordbruksministerni budgetpropositionen har aviserat all del kommer en särskild proposition omprisstödet på jordbruksprodukter. Därför hade jag kanske väntat mig attjordbruksminisiern skulle vara beredd alt något lätta pä förlåten. Vidare konstaterar jag attjag inte fick svar pä frågan om det är bra att vi importerar 15miljoner kilo nötkött som vi har svårt alt få avsättning för vårteget fjäderfäkölt. Men del kanske Jag fär svar på näsla gäng. Belräffandefjäderfäkötlel kan noteras atl det är elt myckel värdefullt livsmedel med högproleinhalt och låg fetthalt och atl del rekommenderas av socialslyrelsen idess kampanj för bättre kostvanor. Jag vill också slå fast attbroilerproduktionen är en del av jordbruksnäringen och ej någon industri.Större delen av fodret produceras inom landet, och fo-deromvandlingsförmåganhos det djurslag det gäller är mycket god. Jagskulle också vilja fråga: Anser jordbruksminisiern att den statliga satsningenpå elt nytt stort slakteri på har varit lycklig med tanke på altsamtidigt två slora slakterienheler i varslat om nedläggning? I det enafallet sker nedläggningen , och del andra förelaget har redan avskedat125 personer. Jaghar slutligen ytterligare en fråga. Regeringen gjorde en kraftigsatsning för att bevara den inhemska skoindustrin. Är det inle lika befogat attslå vakt om en gren av jordbruksnäringen, i det här fallet broilerproduktionen,som sysselsätter fler människor än vad skoindustrin gör? tycks inom ramen för en enkel fråga önska utveckladetla lill en slor debatt om vår handelspolitik, och det ger den enkla fråganinte möjligheter till. fär väl återkomma i etl annatsammanhang till della. Jag håller mig till frågan om broilern. Ivad gäller den satsning som gjordes på elt nytt broilerslakleri vill jag sägaatl den var regionalpolitiskt motiverad. Det var fråga om all skapasysselsättning i en bygd som har slora svårigheter all åsladkommaarbetstillfällen och i en siluaiion, där man hade anledning att även ifortsättningen räkna med en ökning av broilerkonsumlionen. Jag ser mot bakgrundav vad Jag sade i mitt första inlägg inte situationen som så mörk förbroilern, att man inte i fortsätiningen skall våga räkna med en utveckling därman kan få avsättning pä den svenska marknaden, även med produktionen vid det nyaslakteriet. Del är rikligl att vi importerar en viss mängdkött. Del kan t. o. m. vara motiverat alt vi har någon import av kött därföratl del hör hemma under frågan om konkurrensvillkor och möjligheler förmänniskorna att välja de kvaliteter de önskar. Hen iStaffanstorp (m): Belräffande detslora slakteriet pä är del bara alt konstatera att lantbrukssiyrelsenavstyrkte och atl statens , Svensk ägghandel samtLivsmedelsarbelareförbundet tvivlade pä projektet. Det är riktigt somjordbruksminisiern säger atl man hade sysselsäUningspoliliska skäl. Men kan detvara klok sysselsättningspolitik all skapa elt antalarbeten pä etl ställe och också med AMS-bidrag hjälpa lill atl utbilda folkdär, som 250 ä 300 personer på annal håll i landei blir utansysselsättning? Jag ifrågasätter della mycket slarkl. Sedan beklagar jag altinle Jordbruksminisiern i klarare ordalag vill komma med sina synpunkter påJordbrukssubventionerna i allmänhet och på broiler i synnerhei. Jag vill påpeka för att jag haft atl svara på denfråga han ställde, huruvida jag var beredd all vidta några ätgärder medanledning av den kris som broilerbranschen enligt hans mening råkat in i genomden kraftiga subventioneringen på nötkött och fläsk. Det var della som denenkla frågan avsåg. Jag har svarat på den frågan och hänvisat till vad som hänti samband med den senasle jordbruksuppgörelsen och redovisat mina funderingaröver vad det möjligen kan medföra i fortsättningen för broilerbranschen. Omsanitär kontroll av tångtradartrans-porter med matvaror HenWACHTMEISTER i (m): Låt mig avslutningsvis beklaga atl Jag har fått elt negativt svar pämin fråga. Jag får också beklaga att jordbruksminisiern vid del här tillfälletinle vill lätta på förlåten och även diskutera de följdfrågor som jag avnaturliga skäl hafl anledning all ställa. Jag får väl återkomma vid ett annattillfälle. Överläggningenvar härmed sluiad. § 4 Om sanitärkontroll av långtradartransporler med matvaror Herrjordbruksministern erhöll ordet för att besvara (vpk)anmälda fråga, 1975/76:186, lill herr kommunikationsministern,och anförde: har frågat kommunikationsministern om nu gällande föreskrifterför transport av frukt och matvaror frän sanitär synpunkt och frånskyddssynpunkt är tillfredsställande och hur kontrollen fungerar av gällandebestämmelsers efterlevnad. Frågan har lämnats överlill mig för besvarande. Detgrundläggande kravet vid livsmedelstransporier är enligtlivsme-delslagstiflningen alt transporterna sker pä sådanl sätt alt fara ej uppkommerför alt livsmedlet tillföres främmande ämne, förorenas eller blir otjänligttill människoföda. Livsmedel skall därför vid transport vara inneslutet iförpackning eller på annat sätt skyddat mot menlig påverkan. Den somuppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot dessa föreskrifter kan dömas tillböter eller fängelse. Föralt transporter av del slag nämner skall uppfylla detgrundläggande hygieniska kravet om skydd mot menlig påverkan ömsanhär kontroll av långtradartransporler med matvaror är det självklart alttillfredsställande rengöring mäste ske. Elt villkor för samlaslning mäsle varaatl livsmedel hälls väl avskilda från varor som kan medföra skada. Jaganser alt gällande föreskrifter måste betraktas som tillfredsställande.Livsmedelskontrollen baseras på livsmedelsverket som central myndighei medhälsovårdsnämnderna som lokal kontroll- och inspek-tionsmyndighel. Hen LORENTZON (vpk): Jag lackar jordbruksministern för svaret på minfråga. Uppgifternasom ligger till grund för den fråga jag ställt har lämnats av Transportsregionala skyddsombud i , publicerade i tidningen ochverifierade av chefen för en större åkerifirma i samma stad. Del är rättalarmerande uppgifter det här är fråga om. Avdessa uppgifter framgår atl långtradare med gifttransporter frän KemaNord iSundsvall till exempelvis pä återvägen tar färska grönsaker, frukt ochäven jordgubbar i öppna kartonger som relurgods. Det sker utan alt lastutrymmetblivit ordentligt rengjort. Man misstänker även att livsfarliga ämnen fraktaspå samma bilar som livsmedel. Bättre tycks kontrollen inle fungera. Storamängder gift körs pä vanliga långtradare med endasl elt kapell över flaket.Chaufförerna har inle klart för sig vad lasten innehåller -sådan är nämligenlastnings- och transportproceduren, med olika chaufförer till samma bil ochäven olika billolsar. Hurväl giftämnena än må vara förpackade kan ändå spill knappast undvikas. ,Åven ominte förpackningarna eller förvaringskärlen läcker, finns del ofta spill avgiftiga ämnen utanpå förpackningarna, vilket samlas upp i lastutrymmet. Nusäger att livsmedel skall vara väl förpackade. Det äralldeles riktigt. Men det ärju på del sället att giftet ändå finns med pålastbilsflaket. Del skyddsombud som jag här refererat till säger att det inleräcker med att bara sopa bilen ordentligt efler en sådan gift-frakt. Helalastutrymmet kanske måste ångtvätlas mellan frakt av gifter och frakt av t. ex.färsk frukt. Delta sker lydligen inte - och kanske inle ens en sådan tvättningskulle vara helt tillfredsställande. Jordbruksministernsäger i svarei alt del är självklart alt en tillfredsställande rengöring måsteske. Men vad är "en tillfredsställande rengöring"? skyddsombudsäger alt det skall vara ångtvätlning efteråt men att inte ens detta kanske ärtillräckligt när man forslat gift på bilen lidigare och har jordgubbar i öppnakartonger all frakta . Vidaresäger alt elt villkor för samlaslning av livsmedel ochandra varor är alt livsmedlen kan hållas väl avskilda frän andra varor, som kanmedföra skada på livsmedlen. Men hur skall man kunna hålla livsmedel och övrigavaror väl åtskilda på etl lastbilsflak? Den frågan skulle jag gärna vilja haell svar på, herr jordbruksminister. Det är nog flera som med mig skulle viljaha ett sådanl besked. Jordbruksministernär helt lill freds med gällande föreskrifter och med all hälsovårdsnämndernasom lokala konlroll- och inspeklionsmyndig-heter skall svara för kontrollen.Efler del avslöjande som detta tillsatta regionala skyddsombud har lämnatmåste man emellertid säga sig alt hälsovårdsmyndigheterna lycks ha sovit endjup lörnrosasömn, eftersom de inte har kommit pä vad söm i detta fall harförekommil. Det var det regionala skyddsombudet som slog larm. Jag har som svar på frågan sagl all jag anser all de föreskrifter somfinns är tillfredsställande. Men kontrollapparalen bör givetvis också fungera. Vikan väl generellt säga om all kontroll - den må gälla vilkel område i samhälletsom helst - alt vi naturligtvis inte kan lyckas få en kontroll som är såperfekt att den utesluter brott eller fel; det är självklart atl vi inle kanklara den målsättningen. Däremol är det angeläget att både allmänheten och, somi det här fallet, skyddsombud är uppmärksamma på bristerna och anmäler tillhälsovårdsnämnden när man kommer i kontakt med den här typen av brister. Deerfarenheter som är skildrade i delta fall visar på ett helt oacceptabeltförhällande, och då är del viktigt atl detta anmäls till hälsovårdsnämnden, somsedan skall agera. Dessutom är del naturligtvis ocksä viktigt atthälsovårdsnämnderna skall vara aktiva. I den mån sädana transporter förekommeroch ligger inom hälsovårdsnämndernas verksamhetsfält är avsikten naturligtvisatt hälsovårdsnämnderna skall göra stickprovsundersökningar för atl konstaterapå vilkel sätt transporterna sköts. vet jag att i delta enskilda fallhälsovårdsnämnden har tagit kontakt med hälsovårdsnämnden i den kommun varifråntransporten utgått. Den vägen skall det etableras etl samarbete, som kangarantera att lasten redan när den avgår är lastad under så säkra förhållanden,atl man inte skall behöva uppleva konsekvenser av denna typ för de livsmedelsom fraktas. Jagär övertygad om att med aktiva hälsovårdsnämnder och en uppmärksam allmänhetskall kontrollen kunna bli effektiv och därmed efterlevnaden av bestämmelsernamera tillfredsställande. Omsanitär kontroll av långtradartransporler med matvaror Hen LORENTZON(vpk): Jag ärnaturligtvis mer tillfredsställd med del svar som jordbruksministern nu lämnade,när han sade alt del råder oefterrättliga förhållanden i fall som detta. Ändåtror Jag inte att hälsovårdsnämnderna är så på alerten att de kommer all klarafrågan helt, för här gäller del också åkeriägarna som sådana. 1den tidningsartikel som jag refererade till säger en - tydligen seriös -äkeriägare atl han vill ha helt andra förhållanden lill stånd i det häravseendel. Möjligen kunde vissa åkeriägare auktoriseras all ta hand om frakterav gifter och miljöfarliga ämnen. Jag vill slälla frågan till jordbruksministern,om inte del skulle vara en framkomlig väg. Omökad spridning av sysselsättningen i Justnu piigår det förhandlingar mellan åkerierna och fraktbeställarna om hurproblemet med det miljöfarliga godset skall lösas. Dessa förhandlingar kan juta rätt , och då dröjer det innan dessa uppenbara missförhållandenrättas lill. Hur skulle det vara, om man förbjöd de bilar som fraktar giftigaämnen exempelvis från till alt ta frukt och färska grönsakermed sig tillbaka? Det skulle kunna vara ett led i utvecklingen, innan man närelt resultat i de förhandlingar som pågår. Jag vill tillägga lill vad jag sade tidigare att vi naluriigtvis ocksåhar att göra med etl informationsproblem. De här förhållandena kommer attuppmärksammas av livsmedelsverket, som dels i sin information, dels i sinadiskussioner om vilka åtgärder som kan behövas kommer att ha tillgång till vadsom här är redovisat. Fråganom hur man skall transportera miljöfariiga ämnen har ju varil föremål fördiskussion och t. o. m. åtgärder i annat sammanhang; det gällde då miljöfariigtavfall. Detta är ell problem som fortlöpande måste uppmärksammas, fördel ärangelägel att man får etl ordentligt och rikligl förhållande på den härpunkten. Överläggningen varhärmed sluiad. § 5 Om ökad spridningav sysselsättningen i Herr industriministern erhöll ordet förall besvara i (c) anmälda interpellation,1975/76:71, och anförde: