prot · FZ0988 · 1975-12-31 00:00:00 — utgördock inte någon nettoökning av stödet lill småhus som bebos av låntagaren.Genom att läniagarens ränlekosinader sänks minskar hans underskollsavdrag vidinkomsibeskaiiningen, varigenom han får en lägre skallereduklion än medtidigare regler. Den minskade skattereduktionen kan vid en marginalskatt på 60".. beräknas lill ca . Nelioökningen av slödel lill småhus sombebos av länlagaren blir alliså ca . all jämföra med ca . för eilmolsvarande hyres- eller bosiadsräiishus. Den berörda regeländringen innebärdäremol inle all län och räniebidrag utgår för större eller i övrigt merpåkostade hus än lidigare. Inle heller blir de totala lånen större. Jagär nalurligtvis medveten om all det knappasl förekommer småhus upplåtna medhyres- eller bosladsräll av den maximala storlek lånereglerna tillåter. Ettgrundläggande hinder för sådana upplåtelser var enligt min mening de lidigarelåneunderlagsreglerna. Syftet med den av antagna ändringen avlåneunderlagsreglerna var därför att öka möjligheterna all upplåta även störresmåhus med hyres- och bostadsrätt. De motiv som låg lill grund årsbostadspolitiska reformer har således varit vägledande även för den nu berördaförändringen. Fråganom hur stora och dyra småhus som skall få uppföras med slalligl stöd måstebedömas frän både bostadspolitiska och samhällsekonomiska utgångspunkter. Medhänsyn lill bl. a. att har behandlat frågan ombelåningsgränsen anser jag att del nu inle finns anledning au frångå gällanderegler. Självfallet bör utvecklingen i nu berörda avseenden följasfortlöpande. Jag vill dock underslryka att kravei på ka-pitalkoslnadsneulralitelmellan besiltningsformerna måste gälla oavsett hur lånereglerna utformas iövrigt. Hen ÖSTRAND (s): Jag ber att få tacka bosladsministern för svaret. Jag är emellerlid interiktigt tillfredsställd med svarei, och anledningen härtill skall jag utvecklalitel närmare. Bakgrundenlill min interpellation är de konsekvenser man på länsbostadsnämnden i Gävleanser att riksdagsbeslutet om all upphäva den tidigare begränsningenav låneunderlaget vid nybyggnad av småhus har fäll. Från i äröverensslämmer ju låneunderlagel med pantvärdel. Detär också ett känt fakium alt detta beslul var en följd av all en borgerligreservalion med lottens.hjälp bifölls av i samband med att vi antog nya riktlinjer för bosladspoliliken. Beslulel1975 innebar visserligen att, begränsningsregeln bortföll även för småhus somupplåts med hyresrätt eller.bosladsräll. Del var givelvis bra. Men det hör tillbilden att den kalegorin av småhus nästan utan undantag produceras avallmännyttiga eller kooperativa företag, vars strävan i första hand är allproducera ändamålsenliga lägenheier lill rimlig kostnad. Det innebär också attnågra lyxbetonade inslag bl. a. i form av överytor inte förekommer. Detla harfält lill följd alt i mänga fall någon skillnad mellan läneunderlag ochpantvärde inle förekommer. Liknande resultat har också uppnåtts när sammaförelag producerat grupp-byggda småhus lill försäljning. hus som skall bebos avlåntagaren är skillnaden mellan låneunderlag och pantvärde betydande - enskillnad som fär belånas till subventionerad ränta. Detkan vara intressant att mot den här bakgrunden nämna några siffror frän 1975ärs lånegivning i . Förflerfamiljshusens del gäller del 224 lägenheier. Där fanns det ingen skillnadmellan läneunderlag och pantvärde. För radhus lill utyrning gäller del 250lägenheter. Där fanns det heller ingen skillnad mellan lå-neunderiag ochpantvärde. Ser man på gruppbyggda småhus till försäljning gäller del 486lägenheter. Där hade man en mycket måttfull skillnad mellan låneunderiag ochpantvärde, från ca . I ett enstaka fall var skillnaden31 . Serman däremot på styckebyggda småhus som skall bebos av låntagaren - det gälleri det här fallet 421 stycken - kan man konstatera att det finns skillnad mellanlåneunderiag och pantvärde på mellan . För endast 73hus av de nämnda 421 ligger den någol . Inom denna kategori avhus var pantvärdel 1975 i genomsnitt . Ser man siffrorligger de en bra bit . Isanningens namn vill jag naturiigtvis säga att jag inte vel om de siffror jagnämnt är representativa för hela landel. Men jag tycker ändå att de visar enklar tendens, nämligen att det är bland de styckebyggda, friliggande småhusensom vi har den största skillnaden mellan läneunderlag och pantvärde. Bostadsministernhar också i sitt svar visat alt det maximala läneunderlagsbeloppet nu är ca265 , givetvis beroende på schablonbeloppet för tomt och grundberedning, som är ca . högre än det maximala låneunderlag som kunde beräknasenligt tidigare regler. Dä måste man dra den slutsatsen att de nyaräntesubventionerna främsi kommer alt gynna större villor av mer lyxbetonadkaraktär med s. k. överytor till skillnad från radhus och flerfamiljshus, somplaneras på helt annat säll och där man inle slösar med utrymme. Det är ocksådenna kategori av villor som förvärvas av mer betalningsstarka grupper, somkanske i och för sig skulle kunna bära en högre boendekostnad än vad de nubehöver. Dessa kan också på grund av alt den särskilda begränsningen avlåneunderlagel för småhus har upphävts utnyttja maximalt panivärde. Riskenär också att man på det sället främjar en bostadsproduktion som ökar riskernaför segregation i boendet yllerligare. De siffror som redovisas i budgetpropositioneninger också allvarliga farhågor i den riktningen. Dengenomsnittliga lägenhelsytan i flerfamiljshus var 1974 66,5 m medan däremotbostadsytan i gruppbyggda småhus var 128 m. Den senare siffran är rättintressant. Även pant värdet för småhus skall vara begränsat av enmaximiregeln. Enligt I7ij bostadsflnansieringsförord-ningen gäller attbostadslån för nybyggnad av enfamiljshus inle beviljas 10 protokoll 1975/76. om byggkostnaderna förhuset, beräknade enligt grunderna för beräkning av pantvärde exkl. tomtkostnad,översliger motsvarande kostnad för ett enfamiljshus av normal standard med enlägenhelsyta av 125 m. Siffran 128 m visar naturligtvis att även större husryms under de nuvarande lånereglerna. Då kunde det vara intressant alt få enkommentar lill dessa siffror av bosladsministern. Föratt återgå lill jämförelsen kan Jag säga att det inte blir nägon förändring irelalionerna mellan flerfamiljshus och småhus enligtde kommunala bosladsbyggnadsprogrammen. Samma blir förhällandet när det gällerfördelningen på olika hustyper. Där kommer småhusens andel av den totalabostadsproduktionen att ligga på en hög nivå eller65 "n. När del gäller småhusens fördelning på ägarkategorier fär man välanta att det enskill ägda småhuset kommer all hell dominera.För 1974 var den siffran sä hög som 95 "... Och del är bland den kalegorinde villor finns som fär ytleriigare fördelar genom de nya lånereglerna. Nuhar visserligen i svaret redovisats att vid en jämförelse där del maximalaläneunderlagsbeloppet på . utnyttjas blir nelioökningen av stödettill småhus som bebos av låntagaren efter regeländringen ca , medan detblir ca . för ell molsvarande hyres- eller bostadsrällshus. Menbosladsministern säger också att han är medveten om att det knappasl förekommersmåhus upplåtna med hyres- eller bostadsrätt av den maximala storlek somlånereglerna tillåter. En fördel med de nya låneunderlagsreglerna ärvisserligen att möjligheterna nu ökar all upplåta även slörre småhus med hyres-eller bosladsräll, och del är, som jag lidigare sagl, bra. Men jag är samtidigtövertygad om att del trots detla inle kommer att produceras den lypen av hus avden maximala storlek lånereglerna tillåter, eftersom man skulle få en årlighyreskostnad som trots bostadsstödet skulle utestänga de allra flesta människormed vanliga inkomsier. När man jämför den ärliga bostadskostnaden mellan olikabesiltningsformer måste man ta i beaktande alt inbyggd i hyran för dem som bormed hyres- eller bostadsrätt ligger kostnaden för de riänsler fastighetsägarenutför i form av fasiigheissköisel, administration m. m. är kostnader somegnahemsägaren slipper ifrån, eftersom han ulför dessa tjänster själv. Istället har han möjligheter att lägga de pengarna i den bälire ulrymmesslandardsom de nya länereglerna tillåter. Meddella vill jag inle ha sagl att vi skall återgå till den gamla ordningen,eftersom det skulle missgynna småhus som upplåts med hyres-eller bostadsrätt.Men eftersom de nya lånereglerna ger möjligheler till räntebidrag även förmycket stora och, som jag ser det, dyra villor som ägs av låntagarna kommer man- mot bakgrund av vår socialt inriktade bostadspolitik - inte ifrån den tankenalt man kanske ändå borde överväga en regel som innebär att räntebidrag inleberäknas på ell fasligheiskapital som översliger en viss gräns och someliminerar de negaliva effekler nuvarande låneregler har. Denna gräns bordesjälvfallel sällas sä alt rän- lebidrageiför de allra flesta boende i småhus inte minskades. Med hänsyn till att småhusför uthyrning inle är slora eller av lyxkaraktär skulle även i ett sådanl lägesyftet att gynna denna bostadsform lämnas orubbad. Bosladsministernsäger i sitt svar att med hänsyn till att behandlat frågan ombelåningsgränsen del inte nu finns anledning att frångå gällande regler. Menmot bakgrund av vad jag nu redogjort för vill jag ändå vädja tillbosladsministern all han följer denna fråga myckel noga. Om del, som Jagbefarar, skulle visa sig all vi - trots de förändringar av länereglerna som nugenomförts - inte fär någon ändring av de nuvarande relationerna mellan småhusmed hyres- eller bostadsrätt och enskill ägda hus hoppas jag altbosladsministern snabbt vidtar de förändringar av länereglerna som måste blierforderliga, som jag ser det. Jag vill med detla än engång tacka för svaret. Om räntesubven-'tionerna vid småhusproduktion Hen i (fp): I samband med alt regeringen sedanföreslog stora förändringar i bostadspolitiken väcktes mänga molioner iriksdagen. a. föreslog folkparliel och cenlern att låneunderlag ochpantvärde skulle sammanfalla för småhus. Detta förslag hade tidigare framförtsav bosladsstyrelsen. vann millenpartiernas förslag i , ochregeringen har beslutat om de nya reglerna. Vid samma riksdagsbehandling höjdespä regeringens förslag lånegränsen för småhus från 90 till 95 "... Självfallelmedför dessa beslut att de småhus som byggs får slörre räntesubventioner.Detta var avsikten både med mittenpartiernas och med bosladssiyrelsens förslagoch diskuterades också i civilutskottels belänkande. Denya reglerna gäller endast småhus med statliga lån, alltså ej s. k. lyxvillor. Närfolkpartiel kom med sitt förslag hade prisökningarna gjort attlåneunderlagel - som fastställs av staten - endasl utgjorde ca 80 ".. avpantvärdet rakt över. De 20 ".. som ulgjorde skillnaden mellan panivärdeoch läneunderlag måste skaffas med betydligt dyrare finansiering. Detlaville folkparliel och bosladsstyrelsen rätta till. Det är angeläget all pressakosinaderna sä all även de som har låga inkomster eller stora familjer fårmöjlighet att skaffa ell småhus. Detta var poängen med mittenpariiernasförslag. Om får igenom sina idéer drabbar det främst dem som harlåga inkomsier. HerrÖstrands uppfattning all räntebidraget utgått lill myckel stora och dyravillor, som ägs av låntagaren, är egendomlig. Räntebidraget utgår endasl, närdet gäller villor, lill sädana som har statlig belåning. Här finns enkontrollmöjlighet inbyggd. pekat i sitt svar.Slalliga län får ej lämnas lill s. k. lyxhus. Däremot är del inle särskillunderligt om slalliga lån även ulgår lill relalivt stora villor. Familjer medmånga barn behöver ganska stora ytor. HerrÖstrand ondgör sig över att räntebidraget utgår även för kapitalkostnader somöverstiger en tidigare gräns pä . Med ett låneunderiag på 230 000 kr.skulle enligt lidigare regler pantvärdel ligga på ca . Räntebidraglill ell småhus med ett panivärde över ca . lar tillintäkt för att räniebidrag utgår även för myckel stora och dyra villor. Dellaär helt galet. teorier saknar verklighetsförankring. Hur skall desmåhus se ut som man skall bygga i t. ex. till ettpantvärde av litet ? De finns inte, . Jag harkollat i en av förortskommuner. Kedjehus och radhus om 4 rum ochkök, som uppförs under härd kontroll, närmar sig ett pantvärdeom . Enligt filosofi skulle allisä de allra flesia som bori småhus runt storstäderna bo i stora och dyra villor. Enligt de reglerbosladsministern redogjort för kan pant-värdet för småhus uppgå lill 265 000kr. Detla visar hur galet har hamnat. HerrÖstrands andra fråga lill statsrådet är egendomlig. Frågan lyder:"Övervägs några åtgärder för att hindra att räntesubventioner då detgäller småhus ulgår för kapitalkostnader över en viss gräns?" En sådangräns flnns ju . Den slalliga lånegivningen fungerar som en spärroch gräns. Ärdel inte så att är ute i andra ärenden? går tillattack mot villaboendel. Subventioner lill småhus är allmänt stötande, tyckerinlerpellanlen. Subventioner lill småhus försvårar möjligheterna att anvisamedel lill vissa välmotiverade ändamål av social karaktär. Bra och rymligasmåhus för barnfamiljer är varken välmotiverade eller av social karaktär,enligt . högsl märkligt synsätt. Resultatetav funderingar blir att småhus är lämpliga endast för dem som harhöga inkomsier och kan klara stora egna insatser. Barnfamiljer ochlåginkomsttagare skall inte fä välja all själva äga elt småhus. Möjligen kan defå hyra. Men inle barnfamiljerna. De småhus vill hyra ut skallvara små. Med ett låneunderlag på . blir det allra högsl tre rum ochkök. Vad gör av de familjer som har mänga barn? Interpellantenharåierfailii i ett slell socialistiski länkande. Slaten skall besiämma varmänniskor skall bo. Någon valfrihei får inle finnas. Möjligen i så fall fördem som har de allra största inkomsterna. Dess bättre har bosladsministern enrealistisk syn på problemet och handlar därefter. I rättvisans namn skall sägasatt i sitt anförande var betydligt mildare än i interpellationen. Folkparlielvill ha valfrihet i boendel. Utgångspunkten för bosladspoliliken måste varaalt konsumenierna fritt skall kunna välja mellan olika Man skallbygga den typ av bosläder som konsumenterna vill ha. Samhällel skall verka förvalfrihei. Inkomslen skall inte vara avgörande. Familjer med lägre inkomsteroch barnfamiljer skall alltså ha samma möjligheter att välja som den som harslora inkomster. Denya reglerna för hyres- och bostadsrältslägenheter ger en kapitalkostnad somär lägre än för småhus. I stället har de som bor i småhus i regel möjlighettill ränteavdrag. Alt exakt bedöma vilken boendeform som är ekonomisktfördelaktigast är omöjligt. De utredningar som sökt besvara frågan har kommittill hell olika resultat. De sisla årens reformer har dock sammantaget gett enstörre rättvisa mellan olika boendeformer. Denna rättvisa är viktig och börbevaras. Det finns ingen anledning till att statsrådet nu skulle ändra gällanderegler. Skälet till att rnan kan dra litet olika slutsatser av problemet ochdess karaktär när det gäller den av interpellanten aktualiserade frågan trorjag till huvudsaklig del sammanhänger med det fakium att vi har myckel skildakostnadslägen i olika delar av landet. Jag upptäckte under mina resor i landetatt man inom ett antal planerade och diskuterade projekt inte klarade den s.k. neutraliteten, eftersom en del kost-nadsmässigl låg sä pass högt att de inlekunde åtnjuta den del av räntesubventionen som låg ovanför den fasta räntan3,9 "... Detta gjorde alt man hade allvarliga funderingar pä om man idessa projekt skulle våga satsa på hyres- och bostadsrätt och inte i slälletskulle vara tvingad att acceptera äganderätten även i fall, där man inte iförsta hand hade velat föreslå en sådan upplåielseform. Mot den bakgrunden ladevi en proposilion som syftade till alt åstadkomma en rättvisa även i fråga omdessa projekt. Dessulomklarar sig äganderätten redan med tidigare syslem undan ganska hyggligt genomatt man har haft avdragsrätlen. Den fördel som äganderätten fär med det nya systemetär alltså på grund härav relalivt begränsad. Detär rikligt, sorn sade, all vi har haft en belydande skillnad islorleken pä lägenheier i småhus resp. flerfamiljshus. Del är framför allt såair vi har haft alldeles för fä stora lägenheier i flerfamiljshusen. Där är nuen utveckling på gång som gör, all efierfrågan pä fyror och femmor ökar myckelkraftigt. Jag hyser därför förhoppningar - inom parentes sagt - att vi skall fåen slörre produklion också av fyror och femmor i flerfamiljshusen. HerrÖstrand ställde frågan om orsaken till att man kunde ligga pä ett högrekvadratmeterantal än de 125 som satis som gräns. Del har ju sin orsak i att manhade som uigångspunki 125 m" i ett plan plus källare. Delta kunde då i ochför sig omvandlas till elt totalt sell högre kvadratmeleranial. Dessutom harriksdagen nu faltal ett beslul om all ersätta kvadratmetergränsen med enkoslnadsgräns. Jag hade tänkt all manskulle kunna angripa det problem tagit upp via denprogressiva beskattning vi har med hänsyn lill taxeringsvärdet påfastigheterna. I den frågan förlorade socialdemokraterna loitningen här iriksdagen, och vi fick något högre gränser än vad regeringen hade föreslagit.Denna progressiva beskattning som går upp från 2 ".. lill 10 "..anser jag i och för sig är ett myckel effektivt instrument för att komma till rätlamed de ölägenheter som påpekat, nämligen att del byggs onödigtslora hus. Inle minsl rned hänsyn lill behovel av alt spara energi är delönskvärt att man inte, av prestigeskäl eller pä grund av nägol allmänt status-och slandardjäkt som inte har nägon motsvarighet i verkliga behov, undan förundan driver upp utrymmesstandarden i småhusområdena. Jag tror attbeskattningen därvidlag är det effektivaste instrumentet. Men här blev detalltså en någol annan uiformning än vad regeringen hade tänkt sig. Hen ÖSTRAND (s): i vill göra gällande all jag skulle vara emotatt låginkomsttagare skall ha möjlighet att skaffa sig ett egnahem. Del är juprecis tvärtom. Det är givet att vi skall ha valfrihet i boendel, men del skallnaturiigtvis vara inom vissa gränser. Jag kan nämna för herr alt vi genom kapitalkosinadsneu-tralilelen har skapal möjligheter förlåginkomsttagare att hyra eller della i elt kooperativt ägande av småhus. finns än mänga låginkomsttagare som inte har möjlighet all skaffa sigegnahem med äganderätt. En av fördelarna med de nya rikllinjerna förbostadspolitiken är att den egna insatsen minskals från 10 lill 5 "... Mentrots detla finns det fortfarande låginkomsttagare för vilka dessa 5 "..är oöverstigliga. Därför är det naluriiglvis en fördel all vi nu har skapatstörre möjligheter för speciellt låginkomsttagare att bo i småhus, upplåtna medhyres- eller bostadsrätt. Jaganvände ordel "lyxvillor". Man kan naturligtvis definiera del begreppetpå olika sätl. Det finns exempel på alt man byggt villor med 200 m"bostadsyta - lät vara alt det varil fråga om källarlösa byggnader i två plan -som rymts inom nuvarande låneunderlag. Man kan nalurligtvis fråga sig om delär samhällets uppgift att gå in och slödja byggandet av hus av denslorieksordningen. 1 mill anförande sade jag också till bosladsministern attsåsom låneunderlagsreglerna är utformade blir bygg-nadskoslnaderna avgörandeför om statligt bostadslån skall ulgå eller ej. Visserligen är elt hus med 200 m' bostadsyta eii extremfall, men som jag nämnde i exemplet kan de nuvarande bestämmelserna fåsådana konsekvenser att man genom all så att säga laborera inom de lånereglersom gäller kan komma upp i en sådan bostadsyta. Jagvill därför ytterligare en gång ifrågasätta om pantvärdet i sin nuvarandekonstruktion har spelat ul sin roll. Vi har ju nu fåll regler ornanbudskonkurrens, som i sig skapar en garanti för att de byggnadskostnader somredovisas är rikliga. Dä kan man fråga sig om inle andra kriterier borde varaavgörande när del gäller samhällets slöd till små- Jagnämnde i mill anförande att man skulle kunna sätta en gräns vid en visskapitalkostnad, men som jag förstått del kan man naturligtvis också fastställaandra gränsvärden, exernpelvis alt den totala bostadsytan skall vara eltavgörande riktmärke för samhällets engagemang på kapitalsidan. HenSTRÖMBERG i (fp): Herr statsrådet gjorde ett par väsenlliga påpekanden här. Vi har lyvärren alltför stor skillnad mellan kostnadslägen i olika delar av landet, vilketgör att priset pä småhus, specielll i storstadsområdena, såsom vi tycker harpressals upp lill en alldeles för hög nivå. Delta innebär i sin lur att deproblem som lagil upp i sin inlerpellalion är särskilt viktiga. Detär vidare att hoppas all man skall nå del mål som herr statsrådet har anvisat,nämligen att få fram betydligt fiera större lägenheter i hyreshus. Därigenomskulle familjer med många barn ges en reell möjlighel alt välja mellan tvärelativt stora bostäder. är del i många kommuner, exempelvis i , svårtatt få tag pä en stor lägenhet. Jagvill påpeka för herr slatsrådet att även förslaget om taxeringsvärdena, somgick igenom här, innebär en relativt kraftig höjning för småhusägarna, även ominte regeringens linje vann. Menom en låginkomsttagare, exempelvis i ett storstadsområde, skall skaffa sig etteget hem är del ju väsentligt för vederbörande att låneunderiag och pantvärdeär lika, så att vi inte hamnar i den situation som vi befann oss i för bara ettpar år sedan. Dä fanns det ett glapp däremellan, och del glappet var del mycketdyrt all finansiera. Jusl för dem.som har låga inkomsier och därför ändå färsvårt att skaffa sig småhus kan delta bli av avgörande betydelse, eftersom dekanske inle anser sig orka med finansieringen. Därför tycker Jag att det var enväsenllig och riklig reform som genomfördes när man fick de här begreppen altsammanfalla. Delärjust den här punkten som jag vill ät i interpellation. Därkommer nämligen, särskilt i det länga andra stycket, den tankegången fram attalla småhus över den gräns som har dragit upp är alt betrakta sommer eller mindre lyxbetonade. I sä fall skulle enligt teoripraktiskt laget vartenda småhus här i vara ell lyxhus. Del är rikiigi alt vi med de nya reglerna för byggkon-kurrens harhamnat i en annan marknadssituation än lidigare. Då kunde ju den som hadeskaffal sig marken bygga skyddad för konkurrenter och därmed driva uppkostnaderna för konsumenten. Åtminstone i vissa delar av byggnadsmarknadenböriar det hela fungera, och det är möjligl att vi på grundval av bl. a. denutredning som kommer att lägga fram sitt belänkande kan böriafundera pä en reformering av de nuvarande reglerna. Ännu är del emellertid förtidigt att böria diskulera della. Vi får lill alt börja med se vad utredningenhar att föreslå. Hen ÖSTRAND (s): Det byggs ju småhus, i , också på andra håll änhär i Storslockholmsområdet! Och när vi diskuierar låginkomsttagare och ägdasmåhus bör vi ändock länka på all del inte är låginkomsttagarna som utnyttjardel maximala pantvärdel, vad det nu kan ge, ulan det är andra grupper. Jagvet inte om lyssnade litet dåligt när jag höll mitt förstaanförande. Min mening är inle all vi skall återgå lill den gamla tingensordning, utan jag vill ifrågasätta om den konstruktion av pant-värdesreglernasom nu gäller så alt säga har spelat ut sin roll. Målet för en socialt inrikiadbostadspolitik skall Ju vara alt främja en god bostad med normalulruslningsstandard. Det är de kriterierna som måste vara avgörande när viskall diskulera samhällets stöd i det här avseendet. Detvar glädjande att bosladsministern nämnde att man nu ser över de här reglerna.Efter vad jag förslod kan vi vänta nägol förslag längre fram, och det är Jagför min del myckel tillfredsställd med. Överläggningenvar härmed slulad. §10 Föredrogs och hänvisades 1975/76:119 lilljustitieutskottet 1975/76:160 tillkonstilutionsutskotlet §11 Föredrogs och hänvisades Motioner 1975/76:2258 lillulbildningsutskoltet /76:2259 och 2260 till näringsulskollet1975/76:2261-2265 till justitieutskoltet /76:2266-2268 tillförsvarsutskottet /76:2269-2271 till socialutskottet /76:2272 tillförsvarsutskottet /76:2273 till civilutskottel