prot · FZ0929 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagmåste därför fråga : Är del inte bristande tilltro tillRiksidrottsförbundei som ligger bakom delta yttrande'' HenÅNGSTRÖM (fp) kon genmäle: Jag konstaterar att i inte har haft etl endapositivt ord att säga om den samordningslanke som jag och ett par andradebattörer har framfört. Inser inte att det kan ligga myckelpositivt i en övergripande samordning mellan Nr 29 olika satsningar från samhällets sida och de aktiviteter som idrottensjälv den bedriver?På det sättet kan det förhindras alt konkurrens uppstår om ä''akiiviieisutbud och samma målgrupper, och i stället kan man ---- .--------- få enkoncentrerad och riktad satsning i olika sammanhang. Okat stöd åt GeorgAndersson upprepar att det är mitt bristande förtroende för idrotten idrottsrörelsensom dikterar min anslutning till uiredningskravet. måste påstå atl det är etlstarkt uttryck. känner mycket väl min personliga inställninglill idrotten, och jag har i mitt förra anförande förklarat all densamordningstanke som jag pläderar för griper in på områden där idrotten intehar möjlighet alt göra sig gällande -på samhällsplaneringens område, för all taett exempel. Det är över alla dessa områden som man måste kasta blicken när manbedömer möjligheterna alt stimulera och aktivera idrotts- ochmotionsverksamheten. Därför anser jag alt en parlamentarisk utredning ienlighet med reservanternas förslag skulle vara ytterst betydelsefull. () kon genmäle: Även jag beklagar att i tar till så starka ord.Det verkar som om han inte tror att vi andra har de bästa avsikter. Men vi tresom talat för reservationen har väl på olika sätt visat vilket stort intressevi har för idrotten. Jag tycker alt vi bör respektera varandra, även om vi harolika uppfattningar i det här ärendet. Somframgår av betänkandet är Riksidroftsförbundei inte särskilt tilltalat avtanken på en ny utredning, men hurudant det är i de djupa leden kanske är enannan sak. Jag lycker atl det här inte får vara någon presligefråga. Den utredning som lade fram sitt betänkande 1969våren bra utredning, och det blev goda resultat av den. Vi har denförhoppningen au det skall bli likadant, om vi nu får en utredning som harparlamentarisk sammansättning och där hela samhället är representerat. Det ärdock en helt annan tyngd över en sådan utredning än över en utredning som skötsinternt av organisationerna. Jag beklagar än en gång atl idrottsrörelsen ickehar velat tacka ja till en utredning av del slag reservanterna föreslår. i (s) kon genmäle: Det senaste inlägget är litet pinsamt, lycker jag. När bevisa att det inte föreligger någon misstro gentemot Riksidrottsförbundei.säger han nu: Hur är det i idrottsrörelsens djupa led? Menar attnär och ullalar sig så har deinte stöd för sina uttalanden i sin egen medlemskår? Del innebär ju ettifrågasättande av demokratin i folkrörelserna, och del tycker jag är ganskaallvarligt. Tillherr .Ångström vill Jag skämtsamt säga att Jag undrar om han inte kommit litetför sent lill siafetlväxlingen för att föra talan från utskottetvidare här i kammaren. Jag tror atl om hade varit med i etltidigare skede så hade måhända inte den här situationen uppkommit. Om jag harfattat det rätt, har partivänner i ställt sigavvisande lill uiredningskravet. Nufrågar : Har inte i någon förståelse församordningsianken? Visst har jag det. Men jag kastar frågan tillbaka: Menarherr att Riksidrottsförbundei, Korpen, ,och samtliga saknar förståelse för ochinsikt om behovet av samordning? Det är ju på deras yttranden vi har grundatvårt ställningstagande, och då skall väl inte vi komma här och leka förmyndareoch säga: Ni begriper inte detta. Ni behöver minsann samordna era insatser. Dehar inte heller utifrån dessa aspekter funnit atl det föreligger något behov aven utredning just . Slutligenvill Jag säga till : Del är väl atl klamra sig fast vid ett mycketsvagt halmstrå atl i den här breda remissomgången fästa sig så vid vad treuniversitet med en myckel speciell vinkling av problematiken har yttrat. Etluniversitet har ullalat sig emot utredningen och tre har haft förståelse förden. Men de har yttrat sig utifrån speciella synpunkter. De tungaremissinstanserna är de som Jag tidigare nämnde. De har setl frågan i ettvidare sammanhang. Idrottens frågor har onekligen fått en stor plats i undersenare tid. Det är naturligt och riktigt. Idrottsrörelsen är en stor ochbetydelsefull folkrörelse. Och den är en rörelse med viktiga ungdomsfostrandeoch allmänt hälsofrämjande uppgifter, fysiskt och psy-kiski. Därför är ocksåidrottens mål, verksamhetsformer och ekonomiska situation frågor som angår ossalla som medborgare och som beslutsfattare. Somgrund för idrottsrörelsens relationer till samhället ligger väsentligen denulredning som leddes av landshövding och somriksdagsbehandlades . Den utredningen och del riksdagsbeslut somföranleddes av den kom atl formulera målet för samhälleis stöd lill ochförhoppningar om idrotten under . Samhälletstöder både den direkt tävlingsinriktade och den mera motions- ochfriskvårdsanpassade verksamheten. Jag tror att det är riktigt, som det sägs imotionen och ofta i debatten, atl lävlingsidroticn verkar stimulerande och oftabefrämjar människornas intresse för motionsutövning och verkar för enaktivering rent fysiskt. Men jag anser all det finns gränser för vadtävlingsidrotten i detta fall kan åstadkomma. Deuagäller i mycket hög grad tävlingsidrotlens inverkan på unga människor, pojkaroch flickor. De identifierar sig lätt med stjärnorna och vill gärna bli enBjörn eller någon annan av dem som syns mest i massmedia och som gör deresultatmässigt goda idrottsprestaiionerna. Del är positivt i långa stycken,men man måste vara klar över atl del Ökat stöd ål idro 11 en också finns negativa sidorav ungdomens strävan till identifikation. Jag vill gärna citera ett utdrag urKorporalionsidrotisförbundets yttrande i anledning av motionen som finnsåtergivet i ulskottsbeiänkandet: "Ävenom elitidrotten har sin givna plats är det viktigi understryka all samhälletsstöd i första hand bör ges till breddidrotien. De människor som inte harfysiska förutsättningar för eller intresse av alt hävda sig i tävlingar måstestimuleras på annat sätt. Ofta finner man bland ungdomar, men även i andraåldersgrupper, personer som i tävlingssammanhang känner sig utslagna ochdärför blir negativa." Detär riktigt atl uppmärksamma denna problemalik. Den har också sin betydelse i desammanhang som vi debatterade här i , nämligen dentilltagande kommersialiseringsiendensen inom idrotten. Vi bör i grunden varamycket positiva lill lävlingsidrotl och elitidrott men också vara öppna för demånga problem som kan följa med den typen av idrotlsutövning. Vihar inom Korpen kanske litet patetiskt formulerat en målsättning påidrollsspråk: 22 på läktaren och 50 000 på innerplan. Del bör vara idrottenssträvan i dess olika former och samhällets målsättning för stödet tillidrotten. De mångas delaktighet i akiiviietsuibudel måste vara del primära. FrånKorporaiionsidroltsförbundeis sida kan vi konstatera all elt mycket fintsamarbete har utvecklats med landstingen , därfriskvårdsfrågorna alltmer fåll en framskjuten plats i samarbete med olikasamhällsorgan. Vi får härigenom möjligheter atl göra myckel goda insatser. arbetet har sambandet mellan riktig kost och klokt uiövad motion fått encentral ställning. Den kopplingen är mycket viktig. Jagvill nämna några siffror som kan vara intressanta när vi diskuteraromfattningen av molionsidroiisuibudet. Jag tar det i tioårsperspektiv. År 1965kunde det genom Korpens olika insatser registreras 2,2 miljoner starter i olikaidrottsliga, motionsinriktade aktiviteter från enskilda människor i del härlandei. Samma siffra beräknas bli 20 miljoner. Del är alliså en inieringa ökning som har skelt , och den har i hög grad variimöjlig tack vare samhällets stöd. Vi hoppas helt naturligt på en fortsattutveckling av anslagen - givetvis i relation till alla de andra anspråk som visom politiker och medborgare ställer på samhället. Delär detta förhållande, , som har kommit lill uttryck i utskottetsskrivning på s. 6 i betänkandet: "Utskottethar kunnat konstatera att och framför allt vissa utanförförbundet stående idroltsorganisationer gör slora ansträngningar atl stimuleramänniskor att delta i olika motionsaktiviteter." Delär etl faktiskt konstaterande av förhållanden som existerar och som kanbeläggas i siffror. Det är inget försök all nedvärdera Riksidrottsförbundeisinsatser - del vare oss Qärran - ulan del är ett sätt att klargöra all deaktiviteter som skall locka de många människorna till motion ochfriskvårdaktiviiel i hög grad kanaliseras genom Korporationsidrotls- förbundet och Skid- ochfriluftsfrämjandet, vilka står utanför RF. Dettaär inte så konstigt. Uppgiften för RF och dess klubbar är i första hand atlbedriva lävlingsidrotl i olika former. Del är del primära, och därför ärförhållandena sådana som jag redogjort för. Alt i den här formuleringen se eltangrepp på Riksidrottsförbundei är verkligen all se spöken på ljusa dagen, herrNorrby. Del är en konstruerad motsättning. Vi har endast försökt atl preciseraoch kvantifiera ett relevant förhållande. Vihoppas och tror att Svenska korporalionsidrotisförbundets inträde iRiksidrottsförbundei - som sannolikt sker genom beslut på riksidrotls-mötet nupå fredag - skall kunna stärka samarbetet ytterligare mellan de i första handlävlingsidrotlsinriktade klubbarna inom nuvarande RF och de över 14 000korporationsklubbar som finns ute i landet och som bedriver i första handmoiionsinrikiad verksamhet. Vi tror alltså att detta samgående kommer atl ökakraften i utbudet - ett utbud som på det sättet skall kunna nå allt flera. Ochalt beslutet ger möjligheter för motionsidroitens företrädare atl få säte ochstämma i idrottens parlamentariska liv och delta i RF:s funktion som myndighetär viktigi ur demokratisk synpunkt. Vibejakar i allt väsentligt vad som har sagts i motionen. Men vi vänder oss motyrkandet om en ulredning, och i har klart utvecklatskälen lill utskottets ställningslagande. Det är framför allt grundat iförhållandet atl de organisationer som företräder idrotten och ungdomen i dethär landei har sagl alt de f n. inte känner behov av en parlamentariskulredning ulan tror - för atl inte säga är förvissade om - alt den ulredningsom kan vara erforderlig för alt ta reda på var man slår någonstans ochhur man klarar målet Idrott åt alla bör ske inom idrottens egna organisationer. Jagvill citera vad har sagt på den här punkten: "FörbundetifrågasuUer behovet av en särskild utredning med uppgift atl 'utarbeta etlprogram för ökad breddidrotl'. Del anser att samhällets beslutsfattare på olikanivåer bör ha förtroende för idrottsrörelsen atl själv arbeta fram sådanaprogram. Idrottens organisationer har sedan atl, beroende på tilldeladeresurser och efter egen bedömning, lämna den molionsidroilsservice som krävsför atl genom lämplig verksamhet förbättra människors fysiska och psykiskahälsa samt underlätta den sociala anpassningen." Utskollelbiträder alltså idrottens egna företrädare när de hyser den meningen, atl deinom den egna organisationen bäsl skall kunna gripa sig an med atl närmarepenetrera de frågor som och andra har aktualiserat i motionen. Manskall också vara medveten om - och det framgår av RF:s yttrande - att den typenav utredningsarbete pågår kontinuerligt. Det ärett ständigt förlopp: mandiskuterar, granskar sin situation och sin möjlighet alt uppfylla idrotiensprimära mål. Får jag lill slut göra enpartipolitisk vinkling av del här. som om den vore på sinplats. Det är litet underligt all höra uttalandena från företrädare förcenterpartiet, och moderata samlingspartiet - som normall, när deser på samhällsfrågor, hävdar alt samhället skall i största möjligautsträckning hållas utanför, au det är den fria företagsamheten som skall påelt lyckligt sätt lösa del mesta av problemen här i landet. Men när vi hävdarden linjen i det här lägel -stödda på ideella frivilliga organisationers mening- alt dessa organisationer, på den folkrörelsegrund de har, bäsl skall klarabreddningen av idrotten, då vill ni inte vara med. Då ropar ni på samhället, i.o. - förmodar Jag - del starka samhället, och lycker alt det egentligen baraär samhället som kan klara de här frågorna på etl bra sätl. Del är elt mycketegendomligt förhållande, och jag vill göra gör kammaren uppmärksam på del. Med det anförda vill jag yrka bifall lill utskottets hemställan. HenNORRBY (c) kon genmäle: Jag skall inte försöka övenyga om behovet av den ulredningvi har föreslagit i motionen. Jag kan bara konstatera atl Svenska korporationsidrottsförbundeti sill remissyttrande över motionen behandlade den på etl myckelförtjänstfullt sätt - fastän man slutligen kom fram till den ståndpunkt somherr här företräder. Jag måste säga all Korporationsidrottsförbundetbehandlade motionen - som jag fattade det - mycket mer seriöst än RF tyvärrgjorde. Del gav mig anledning att göra den här noteringen. Sedan lycker jag att det är bra alt harredogjort för sin inställning lill vad som står i betänkandet och sagl att detinte på något sätt innebären misstroende mot Riksidrottsförbundei ochspecialidrotisförbunden, som också bedriver verksamhet på det här området. Detär inte bara Korpen som har motionsverksamhet utan också specialidrotisförbundenhar en myckel bred verksamhet i gång på motionssidan. Det är bra atl konstaterat all det som står skrivet i betänkandet inte innebär någotmisstroende mot RF och specialidrotisförbunden. Jag noterar detta tacksamt. () kongenmäle: var mot slutet av sitt anförande inne på de ideologiskafrågorna. Mig veterligt har vi moderater aldrig motsatt oss någraparlamentariska utredningar när del gäller att stödja idrotten. Vi moderaterhar vad Jag kan förstå elt mycket gott förflutet i , när det gällerstöd åt idrotten. Jag vet atl vi och övriga borgerliga partier harfåll kämpa myckel hårt för all få fram bättre villkor för idrotten än densocialdemokratiska regeringen föreslagit. i sade all Jag ifrågasatte demokratin inomRiksidrottsförbundei. Del gör jag ingalunda. Vad jag avsåg var all många utövare av idrott - dekanske inte är anslutna till vare sig Riksidrottsförbundei eller Korpen - medglädje skulle se att vi kunde vidga bredd-idrotten. De har kanske inte så starkkänsla för tävlingsidrotten. Jag har alltså uppfattningen atl den storaallmänheten med glädje skulle hälsa en utredning som tar speciellt sikte på breddidrotien.Det var det jag försökte säga. Ökat stöd åt idrotten HerrALSÉN (s) kort genmäle: Jag ber att få tacka för hans vänliga komplimang yttrande. Jag vill inte av uttalandeom Riksidrottsförbundei och dess yttrande dra slutsatsen att han känner vissmisstro mol . Det tror jag inte all han gör. Men man kan juom man vill, , ställa Korporaiionsidroltsförbundeis verkligtomfattande och seriöst skrivna yttrande med anledning av motionen i relationtill Riksidrottsförbundeis. Då finner också jag det väl knapphändigt. Kanskekan det ses som en på det som Jag försökte säga lågi utskottets skrivning på den punkt vi tidigare diskuterade, nämligen attRiksidrousförbundet -vilket är naturiigt - är framför allttävlingsidroltsinriktat och naturiigen har mindre att säga påmotionsidrotlsområdet. Jag hoppas att det förhållandet skall förbättras i ochmed Korpens inträde i RF. Jag är nog förmäten alt tro del. Vi kommer varandranärmare och kan i en vardaglig dialog ta upp dessa frågor. Sedan,herr lalman, vill Jag lill slut konstatera atl inte har något emotdet starka samhället. Det gläder mig. HerrSCHÖTT (m) kort genmäle: och jag kanske inläggerlitet olika mening i ullrycket starkt samhälle. Men låt mig till en vädjan att han - om avslår förslaget om en storutredning -när hans kommer med i Riksidrottsförbundei är vänligoch hjälper till så atl vi får en utredning som med särskilt intresse ägnar sigål frågorna om simkunnighei och om simning som motions-idrott. är Juinte främmande för dessa frågor. Han har ett vackert förflutet bl. a. somordförande i världens äldsta simsällskap, , stiftat 1796. () kortgenmäle: Det börjar kanske bli litet av klubb för inbördes beundran. Jag lackargivetvis för vänlighet också. ömvi får med i Riksidrottsförbundei och därmed säteoch stämma i de beslutande organ som finns i är del heltnaturligt för oss alt i samarbete med representanter för övrig idrott sökadiskutera och komma till rätta med alla de problem som kan finnas inom dagensidrolt, och de är förvisso inte så få. , som Jag lycker, myckelfint skötta sektor, sim- Nr 29 kunnigheten och vad därtill hör, är just en sådan fråga som bör ligga Onsdagenden '' såväl motionsidrotisuiövande som tävlingsidrottsuiövande ledares °'-'andras intresse. Jag skall efter fattig förmåga söka verka för den --------------- sektorn- det lovar jag. idrotten (): Vi har med vår motion velat ge idrottsrörelsen möjlighet altfortfarande och i framliden arbeta frivilligt och all ge den de ekonomiskaförutsättningarna för delta. Idén bakom motionen har varit atl ge dennafolkrörelse de grundläggande förutsättningarna för att bedriva bådebreddidroit och elitbetonad idrott. Idrottsrörelsenär, som många har påpekat, en av mest betydande folkrörelser. Altexakt ange hur många människor som är anknutna lill idrottsrörelsen är svårt -det finns fiera källor som man kan anlita för all få sifferuppgifter - menRiksidrottsförbundei brukar ange alt man har 1,8 miljoner medlemmar. Till deuakommer flera andra idroltsorganisationer, bl,a. Korporalionsidroiisförbundei,som nämni, Skid- och , frivilliga skytterörelsenosv. Låginkomstutredningenhar på grundval av en urvalsundersökning kommit fram lill all drygt 1 miljonmänniskor i idroitar aktivt. Mot bakgrund av denna siffra är det mycketangeläget atl få till stånd en bred debatt om hur alla dessa människor på olikanivåer i idrotts-organisationerna skall kunna arbeta på något så när rimligavillkor. Det är av vikl att alla som söker sig till idrottsrörelsen kan beredasmöjlighet atl ägna sig ål den motion eller del tävlande som de önskar. Minstlika betydelsefullt är dock att söka aktivera alla dem som inte ägnar sig ålregelbunden idrott. Den målsättning som uppsatts av idrolisuiredningen Idrottål alla gäller i den delen fortfarande. Omman ser på hur verksamheten bedrivs inom idrottsrörelsen kan mankonstatera alt Riksidrottsförbundei i en skrivelse lill alla landets landsting- även var inne på detta i sitt tidigare inlägg -har begärt enomedelbar och kraftig höjning av idrottsanslagen för den regionalaverksamheten. Därvid har påpekats all om landslingen säger nej, kommer denegativa konsekvenserna för idrotten att bli stora. hotardå med atl dra in extra anslag av statsmedel på närmare 1.4 milj. kr., som går till bl. a. utbildning av ledare i de olika länen. lidningsiniervju har också RF-direktören satt som mål all landstingeninom en nära framtid skall bidra med en summa av . gerlandslingen 1:53 per person. Grundtankeni Idrott åt alla var alt landstingen skulle svara för den regionalaverksamheten, men den situationen har man alltså inte kunnat uppnå. Medkännedom om den rådande ekonomiska situationen hos landsting och kommuner ärRF-direktören mål . 48 Vi som suttit i landstingen och försökt au ökaanslagen lill idrotts- rörelsen inser alt detunder nuvarande omständigheter blir mycket svårt alt komma upp till den härsumman. De ekonomiska svårigheterna hos de olika distrikisförbunden går ut överutbildningen och leder till en otillfredsställande nyrekrytering av ledare lillidrottsrörelsen. Idrottsrörelsenhar mellan 250 000 och 300 000 ledare . åt allauppskattar all dessa är verksamma , varför minst 60 000ledare måste rekryteras om le-daranialei skall kunna bibehållas. Under1974 utbildades ca 75 000 ledare på lokala, regionala och centrala kurser,varav ca 50 000 genomgick kurser arrangerade på regional nivå. Av det totalaantalet utbildade ledare var det ca 25 000 som genomgick grundutbildningen,dvs. Jag sade att minst 60 000 ledare måste nyrekryteras åriigenför all ledarantalel .skall bibehållas, men det är alltså endast 25 000 som nuhar genomgått grundutbildning. Siffrorna visar alltså atl den nuvarandenyrekryteringen icke täcker behovet som uppslår efter ledare som avgår. Närstatsmakterna log ställning till idrottsutredningens betänkande Idrott ål allaår 1970 var del enligt utredningen bl. a. en förutsättning att landstingenrekommenderades svara för den regionala verksamheten. Så har alltså icke skett.Det har fått till följd att det råder myckel ojämna ekonomiskaförutsättningar för distrikisförbunden i landet, vilket leder till au inteminst ledarutbildningen blir eftersatt. Eftersomförutsättningar förmodligen inte finns för att landstingen nu skall kunna ökasill ekonomiska stöd till idrottsrörelsen och eftersom också kommunerna, sombär det största ekonomiska ansvaret när det gäller idrottsrörelsen, har enansträngd ekonomi, är del nödvändigt att andra åtgärder sätts in för att skapabättre möjligheter för alt arbeta. Enannan viktig fråga som tagils upp i motionen - och som redan har belysts avherr - är elitidrottens eller tävlingsidrotlens förutsättningar.Förutom au vi måste tillgodose behovet av ulbildning och möjligheter för våraelitidrottsman och -kvinnor all tävla och studera eller få ett yrkeär det viktigt att vi på något sätt försöker samordna de olika intressena frånnäringslivet och samhällets insatser. Bådeelitidrott och breddidrott behövs; debåda kan komplettera varandra. Setlur dessa grundläggande perspektiv är det nödvändigt atl idrottsrörelsentillsammans med statsmakterna, kommunerna och landstingen förutsättningslöstprövar den framtida idrotlspolitiken i landet. Jag ber med detta, herrtalman, att få yrka bifall lill reservationen. Ökat stöd åt idrotten Hen iLidingö (s): Det har varit mycket trevligt all lyssna på denna debatt, som från allahåll andas en så positiv inställning gentemot idrotten. Viddet numera återkommande , Riks-idrottsförbundetshögsta beslutande organ, belyser man idrottsrörelsens aktuella situation. Deuakommer att ske nu , . Här fastställs i stora drag denfria och frivilliga idrottsrörelsens mål- 4Riksdagens protokoll 1975/76:29 Nr 29 sättning och politik och de principer och handlingsprogram som skall Onsdagenden " idrottsliga verksamheten i dess interna samarbeie men också26 ' dess samverkan med andra folk rörelser och samhällets beslutandeorgan. --------------- Densvenska idrottens demokratiska uppbyggnad och praktiska funk- Okat stöd åt tionär säkeriigen den främsta orsaken till att vån land redan i idrottens idrotten barndomnådde och sedan kunnat behålla och ytteriigare befästa en stark Idrottsrörelsen i befinner sig i stark utveckling ochfyller en allt viktigare funktion i samhället. Jag har inledningsvis velat mycket kraftigt understryka dessasynpunkter. Somen av samhällsrepresenlanterna i riksidrotlsslyrelsen har Jag under några århaft tillfälle att fortlöpande följa verksamheten. Jag kan försäkrakammarledamöterna alt jag ofta är imponerad av kraften och dynamiken inomsvensk idrott. Idrottsrörelsen är också i full färd med all förverkliga detprogram som drogs upp i ulredningsbeiänkandei Idrott åt alla samt genomriksdagens beslut . Många exempel kan anföras som styrker detta mittpåslående. Dencenterpartimolion som vi nu har att behandla är ett ambitiöst försök all kartläggaidrottens målsättning och aktuella problem. Så långt vill jag gärna gemotionärerna elt erkännande. Men den sympatiska motionen innehåller knappastnågra nyheter - Jag hoppas all jag inte gör motionärerna bedrövade genom deltakonstaterande. Av den anledningen tar jag avstånd från kravet på en nyidroilsutredning. Skälen för en ny utredning är inte starka. fattadeett viktigt principbeslut , som jag erinrade om. Då drog man uppriktlinjer för den svenska idrottsrörelsen . Jagskall inte ytterligare utveckla dessa synpunkter på idrottsrörelsen. Mångatalare har här i debatten framhållit idrottsrörelsens enorma betydelse, ochjag kan bara för min del instämma. Det är självklart atl om jag hade trott alten ny parlamentarisk utredning skulle vara lill nytta för idrottsrörelsen, såskulle jag ha stött motionen.