prot · FZ09142 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag skulle först vilja bemöta vad fröken sade i ett tidigareinlägg, nämligen att det var anmärkningsvärt alt lagrådet, enligt hennes bedömning,inte prövat den här frågan också från tryckfrihetsrättsliga utgångspunkter.Vad är det som leder fröken till den uppfattningen?Jag har uppfattat lagrådet sä att det har gjort en bedömning över hela fältetoch alt del vid den bedömningen har kommit till de ståndpunkter som harredovisats. Sedanskulle jag vilja fråga fröken : Menar ni verkligen att lagrådet skullebedöma en fråga olika beroende på om man har fått ett ärende remitterat frånregeringen eller från ett utskott? Jag tycker att det är en väldigt viktigfråga. Är det det som ligger i fröken påstående att lagrådet skullegöra en mer politisk bedömning eftersom ärendet har remitterats från ettriksdagsutskott? Jag hoppas att jag på den punkten missförstod fröken ,men jag vore mycket glad för ett tillrättaläggande. Somjag tidigare försökt säga - och som tydligare har sagt - kan manväl konstatera att lagrådet, som har fått yttra sig både över propositionenoch över motionerna, har haft anledning att yttra sig över alla de propåer somkommit och därför har anfört synpunkter på ett vidare spektrum än som eljestvarit vanligt. Men alt värderingarna skulle bli olika beroende på om det ärregeringen eller ett utskott som har överlämnat remissen, det skulle jag somsagt inte vilja tro att fröken verkligen menar. Och ingen kan väl tänkasig att ett lagråd enbart skulle göra rent formalistiska bedömningar om olikaparagrafers utseende. Man måste ju åtminstone få tillåta sig att komma mednågot slags motivering till den eller den andra ståndpunkten. Tillslut, herr talman, tycker jag det var ett egendomligt inlägg som fröken tidigare om en skrift som f. d. juslitierådet har kommit med. Jagfick skriften i min hand . Men det är ju inte en inlaga som vi haftatt bedöma i juslitieutskottet. Och var det så att hans uppfattning tillmäts såstor betydelse - vilket jag inte på något sätt vill bestrida - så hade det välvarit naturligt att han hade hörts i justitieutskottet sä att vi där hadekunnat få diskutera dessa synpunkter. är det en skrift som tydligen tillmätsavgörande betydelse när det gäller att bedöma vilken ståndpunkt man skall ta -en skrift som inte har varit tillgänglig i utskottet vid dess behandling avärendet. Fröken () kortgenmäle: Jag kan bara konstatera att ingenting av tryckfrihetsrättsligasynpunkter förekommer i den lagrådstext som återfinns längst bak i utskottetsbetänkande. Man kanske har haft det med i diskussionerna, men i texten finnsdet icke. Jagvill också slå fast att jag har uttalat den alldeles bestämda uppfattningenatt det är i utskott och i kammare som de politiska värderingarnaförs fram och de politiska besluten fattas. Jag har sagt atl lagrådet enligtmin uppfaitning har gjort en rad värderingar som man kanske icke hade väntat sig. Tillsist vill jag säga att det är ganska självklart atl vi som suttit med imassmedieulredningen och haft många ingående resonemang med enmansutredarenhar känt oss litet obehagligt berörda av den kritik som gått ut pä att det ickehar funnits pariamentariskt inslag. Vi har velat klargöra för oss huruvida våraställningstaganden skulle ha blivit annorlunda, om andra synpunkter hadekommit till. Det är icke en skrift utan en kortfattad promemoria som har legattill grund för en del av de synpunkter som jag och fört fram. Detgäller sådant som berör en hel del av den tryckfrihetsrättsliga sidan av dettaärende som i varje fall jag inte tyckte att jag ville förbigå. HenJONNERGARD (c): Propositionen 174 om ändrade bestämmelser i fråga om spioneri och vissaandra brott mot rikets säkerhet har betydelse för tryckfrihetsförordningen pägrund av sambandet mellan tryckfrihetsförordningens brottskatalog ochbrottsbalkens motsvarande paragrafer. Detta samband kommer lill uttryck ijustitieutskottets betänkande nr 46, som behandlas , ochkonstitutionsutskottets betänkande nr 54, som är nästa ärende påföredragningslistan. Ipropositionen 174, som alltså behandlats av juslitieutskottet, föreslås attspioneribrottet skall avgränsas till fall där gärningsmannen haft syfte, dvs.direkt uppsåt, att gå främmande makt till banda. Gärningar som f n. bedöms somspioneri men som förövas med indirekt eller eventuellt uppsåt skall föras tillbroitsbenämningen obehörig befattning med hemlig uppgift. Vidare skall enligtpropositionen 174 bl. a. bestämmelsen om ryktesspridning lill fara för rikets säkerhetupphävas i fredstid och bestämmelserna om samhällsfarlig ryktesspridning ochbeljugande av myndighet utmönstras ur lagstiftningen. Motsvarande ändringar itryckfrihetsförordningens brottskatalog har föreslagits i propositionen 204 omgrundlagsändringar angående tryckfriheten, behandlad av konstitutionsutskotteti belänkandet nr 54. Dessaförslag om ändringar i tryckfrihetsförordningen och är grundade påen enmansutredning som hade samarbete med massmedieutredningen och fri- ochrättighetsutredningen. har enhälligt lagit upp dessaförslag. Konstitutionsulskottet har vid behandlingen av propositionen 204 varitenigt om dem. Ändringen av spioneribegreppet motiveras med att bättreöverensstämmelse skulle uppnäs med allmänt rättsmedvetande och vanligtspråkbruk. Med ändringarna i fråga om ryktesspridande m. m. avses att ökaförutsättningarna för en fri samhällsdebatt. Nuhar lagrådet i sitt yttrande över propositionen 174 stannat för att ändring avbroitsbenämningarna i storsett inte bör ske. Delar naturiigivis värdefullt attdetta yttrande har inhämtats. Från brottsbalkssynpunkt kan det ligga åtskilligti lagrådets förslag som kan motivera ytterligare överväganden. Menkonsekvenserna av lagrådets ståndpunkt från tryckfrihetssynpunkt måste bedömassom negativa. Det har ju framgått också av den promemoria som juslitierådetRomanus, massmedieutredningens ordförande, har skrivit och som harberörts här i debatten. I jämförelse med vadkonstitutionsutskottet föreslår i betänkandet 54 måste man framför alltbefara att informations- och debattmöjligheterna skulle bli snävare vid ettbeslut i enlighet med vad lagrådet har förordat. Pä grundvalen avmassmedieutredningens och konslitutionsutskottels yttrandefrihetspolitiskabehandling av dessa frågor måste slutsatsen bli att på de punkter somreservationerna 1, 2 och 7 berör bör rösten tillfalla utskottsmajoritetensförslag.' Hen i (s): Jag har tvingats begära ordet i detta ärende därför att ett bifall tillde av närmast föregående talare behandlade reservationerna om ändring avspioneribrottets innebörd får tryckfrihetsrättsliga konsekvenser och sålundaberör vad som diskuteras i konstitulionsutskottets betänkande nr 54 - alltsånästa ärende pä föredragningslistan - om en partiell reform avtryckfrihetsförordningen. Men efter fröken och - vi har alla tre deltagit i massmedieutredningens arbete - kan jagfatta mig mycket kort. Jagvill dä understryka att när massmedieutredningen utan egen motivering imassmediegrundlagen införde regeringsrådet förslag, så innebar det ettaccepterande härav från tryckfrihetssynpunkt. Hade däremot det som nuföreslagits av lagrådet och reservanterna lagts fram av den ursprungligautredningen, så hade massmedieutredningen - som är en parlamentarisk uiredning- inte kunnat acceptera förslaget utan blivit tvungen att ingående diskuteradetta från tryckfrihetssynpunkt. Så har också ett enhälligtkonstitutionsutskott resonerat. Vi har fatlat saken så att lagrådet - som härtidigare sagts - strikt har betraktat frågan från brottsbalkssynpunkt. Däremothar lagrådet inte beaktat ifrågavarande brott då det rör sig om gärningar sominnefattar tryckfrihetsbrott eller brott av meddelare. Detta är ju en avgörandebrist. Jagvill nu före voteringen klara ut att jag har kommit fram lill samma slutsatssom och fröken , nämligen alt reservanternas förslagtill 19:7 innebär en från tryckfrihetssynpunkt väsentlig ochallvarlig utvidgning av det strafföara området jämfört med regeringsrådetSjöbergs utredningsförslag, massmedieutredningens förslag och förslaget ipropositionen 174, som utan reservationer har accepterats avkonstitutionsutskotlet i det betänkande som närmast slår på kammarensföredragningslista. Jag vill yrka bifall till juslitieutskolieis hemställan i dessa delaroch avslag pä de frän tryckfrihetssynpunkt betänkliga reservationerna av fruKristensson m. fl. i detta avsnitt. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av fruKristensson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieulskottets hemställan i be tänkandet nr 46 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä fruKristensson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservaiionennr 4 av fröken m. fi. anförda motiveringen, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande jag besvarad. Sedan fröken begärtvoiering upplästes och godkändes följande voteringsproposition. Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet ni'46 mom. 6 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen nr 4 avfröken m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då fröken begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 av fruKristensson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller juslitieutskolieis hemsiällan i betänkandet nr46 mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruKristensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 av frökenMattson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr46 mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av fröken m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservationennr 6 av fröken m. fl. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 7 av fruKristensson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr46 mom. 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av m.fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruKrislensson begärde rösträkning verkställdes voiering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 8 avfröken m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller juslitieutskolieis hemställan i betänkandet nr46 mom. 10 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av fröken m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför voiering med omröstningsapparaiverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas lill utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter pä herrtalmannens anmodan herr () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Ändringari grundlagsregleringen av tryckfriheten Kammarenbiföll reservationen nr 9 av fröken m. fl. §4 Ändringar i grundlagsregleringen av tryckfriheten Föredrogs konsiilutionsutskottets betänkande1975/76:54 med anledning av propositionen 1975/76:204 om ändringar igrundlagsregleringen av tryckfriheten jämte motioner. Ipropositionen 1975/76:204 () hade regeringen framlagtförslag om ändringar i grundlagsregleringen av tryckfriheten. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "1propositionen föresläs en partiell reform av tryckfrihetsförordningen (TF).Reformen bygger till större delen pä förslag som har förts fram avmassmedieutredningen i betänkandet om en ny massmediegrundlag (SOU 1975:49).Reformen berör ire huvudområden: TF:s lillämpning pä olika skrifter, meddelar-och anonymitetsskydd saml tillsyn över förordningens efterievnad. TFgäller f. n. endast skrifter som är framställda i tryckpress. I propositionenföresläs att den skall tillämpas också på skrifter som har mångfaldigats genomstencilering, fotokopiering eller liknande förfarande. För att sådan skriftskall få tryckfrihetsrättsligt skydd krävs dock som huvudregel att den ärförsedd med uppgifter som i ett sammanhang anger att skriften är mångfaldigad,vem som har mångfaldigat den och vilket år och på vilken ort det har skett. EnligtTF är det i stor utsträckning tillåtet att, oberoende av vad som annars gäller,lämna meddelanden till bl. a. tidningsredaktion för offentliggörande i trycktskrift. Denna frihet föreslås utvidgad och preciserad. Skyddet skall i principgälla också anskaffande av uppgift för publicering i tryckt skrift, förutsattatt inte själva tillvägagångssättet är strafföelagt, såsom t. ex. vid inbrott.Den länge diskuterade frågan om förhällandet mellan meddelarfrihet ochtystnadsplikt skall enligt propositionen lösas så, att endast detystnadsplikter som anges i en särskild lag har företräde framförmeddelarfriheten. Endast uppsåtligt brott mot Ändringari grundlagsregleringen av tryckfriheten tystnadsplikt kan enligtpropositionen leda till straff för en meddelare. Den förordade lösningenöverensstämmer, förutom med massmedieutredningens förslag, också med denståndpunkt som tystnadspliktskommittén har intagit i sitt vid årsskiftetoffentliggjorda betänkande. --- Bl.a. i syfte att få till stånd en enhetlig åklagar- och domstols prövning föreslås i propositionen att den ordning, som gäller för tryck frihetsbrott, i allmänhet skall tillämpas också i de fall då straffansvar kommer i fråga för den som har meddelat uppgifter för offentliggörande i tryckt skrift eller för den som har anskaffat uppgifter i sådant syfte. Detla betyder alt åtal i regel får väckas bara av justitiekanslern och att åtalet skall prövas av tryckfrihetsdomstol och alltså normall av jury. Densom lämnar meddelande för publicering i tryckt skrift har enligt TF rätt altvara anonym. Detsamma gäller författare till tryckt skrift. Anonymitetsskyddetföreslås i propositionen bli förstärkt. Sålunda skall den krets som är skyldigatt iaktta tystnad om meddelares och författares identitet utvidgas. Villkorenför att denna tystnadsplikt skall vika vid vittnesförhör skärps. Dessutominförs i TF ett straffsanktionerat förbud för myndighet och annat allmänt organatt forska efter anonym.författare eller meddelare, när TF inte tillåteringripande mot denne. Tillsynenöver att tryckfriheten inte missbrukas utövas av justitieministern, somtill sin hjälp har särskilda tryckfrihetsombud. Denna ordning föreslås bliavskaffad. Tillsynen skall i stället ankomma på justitiekanslern. Denne ärliksom ensam åklagare i tryckfrihetsmål. Regeringen har emellertidenligt förslaget visst inflytande i åtalsfrågor. Den kan sålunda enligtuttrycklig bestämmelse anmäla skrift till åtal. Möjlighet öppnas vidare atl ilag göra åtal för vissa tryckfrihetsbrolt beroende av medgivande frånregeringen." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen vackla moiionerna 1975/76:2530av herrar () och Carlshamre (m), vari hemställts 1. atl som vilande för grundlagsenligbehandling skulle anta en sådan lydelse av 3 kap. 3 § punkt 5 TF som i motionenföreslagits, saml 2. att , därest så icke skedde,hos regeringen skulle anhålla om förslag lill sådan ändring avrättegångsbalken, att rättens beslut om att höra i nyssnämnda grundlagsparagrafangivna personer som vittne eller under sanningsförsäkran kunde överklagas lillnärmast högre dom-siolsinstans. 1975/76:2533av i (s), vari hemställts att uttalade att denkommande tillämpningslagen till tryckfrihetsförordningen 4 kap. 4 S, avseendeleveransplikten av tryckt skrift till universitetsbiblioteken, utformades medbeaktande av de kostnads- och effektivitetssynpunkter som anförts i motionen,och 1975/76:2535av i (fp), vari hemställts att uttalade attansvarige utgivaren borde ha en ledande slällning inom redaktionen så att hanhade en reell möjlighet att fullgöra sitt uppdrag. 1. beträffande 3 kap. 3 § 5. TF med avslag pä motionen1975/76:2530 yrkandet 1 som vilande anta det i propositionen 1975/76:204framlagda förslaget i denna del, 2. beträffande 7 kap. 3 S TF som vilande anta det iproposilionen 1975/76:204 framlagda förslaget i denna del med den redaktionellaändring i första stycket som utskottet föreslagit, 3. beträffande överprövning av rätlens beslut ang.vittnesförhör m. m. i tryckfrihetsmål förklara motionen 1975/76:2530 yrkandet 2besvarad med vad utskottet anfört, 4. beträffande biblioteksexemplar av tryckt skriftförklara motionen 1975/76:2533 besvarad med vad utskottet anfört, 5. beträffande den ansvarige utgivarens ställningförklara motionen 1975/76:2535 besvarad med vad utskottet anfört, 6. som vilande anta det i propositionen 1975/76:204framlagda förslaget till ändring i TF i vad det inte behandlats i detföregående. Ändringari grundlagsregleringen av tryckfriheten - Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. av (vpk), 2. av i (m). Hen iTrollhättan (s): Skulle kammaren i det föregående ärendet ha bifallit reservationerna 1och 7, hade det uppstått en motsättning mellan bestämmelserna i brottsbalkenoch stadgarna i tryckfrihetsförordningen i fråga om spioneribrott ochryktesspridning till fara för rikets säkerhet. Under sådana förhållanden skullejag ha behövt yrka återremiss av betänkande. behöverjag inte göra detta. Efter kammarens beslut blir det en överensstämmelse mellanbrottsbalkens bestämmelser och förslagen i propositionen. Detta förslag harenhälligt tillstyrkts av . Mot bakgrund av debatt ochbeslut i det föregående ärendet kan jag nöja mig med att yrka bifall tillutskottets enhälliga förslag. HenJONNERGÅRD (c): Det har, som utskottets ordförande framhöll, varit stor enighetvid behandling av propositionen 204 om en partiellreform av tryckfrihetsförordningen. Det finns inga reservationer fogade tillbetänkandet. God var enigheten också i MMU, dvs. massmedieutredningen, varsförslag i det väsentliga ligger till grund Ändringari grundlagsregleringen av tryckfriheten Det ärvanligt att vi i massmedierna och den politiska debatten uppmärksammar i stortsett endast frågor där det finns meningsmotsättningar mellan oss. Det ärnaturligt och riktigt att det är så, eftersom pariamentarisk demokrati strängttaget innebär att olika politiska organiserar sig och diskuterar medvarandra. Parlamentarisk demokrati skulle knappast kunna fungera bra, om viinte markerade våra meningsskiljaktigheler. Mendet är lika angeläget att vi är tillräckligt eniga, dvs. atl vi har en demokratiskvärdegemenskap. Denna gäller naturligtvis i första hand demokratin i sig själv.Vi betraktar vår demokrati som självklar och som något vi inte kan undvara. Menvi måste ständigt skapa garantier och förutsättningar för en livskraftigdemokrati. Medborgarnas egen aktivitet och engagemang är den nödvändigagrunden. En förutsättning härför är den fria samhällsdebatten ochopinionsbildningen, som i sin tur förutsätter informationsfrihet ochyttrandefrihet. Från dessa utgångspunkter är det angeläget att understrykabetydelsen av den demokratiska värdegemenskap som kommit till uttryck bakom detaktuella grundlagförslaget. Det är också angeläget att framhålla att det härär fråga om en förstärkning av tryckfrihet och informationsfrihet, som bör gemedborgarakiiviteten ökade möjligheter att bemästra de svårigheter som möter it. ex. centralisering och byråkrati. Ienlighet med vad MMU föreslagit skall grundlagsskyddet nu utvidgas till altomfatta inte endast tryckta skrifter ulan också skrifter som mångfaldigatsgenom stencilering, fotokopiering eller liknande förfarande. Detta är ensjälvklar konsekvens av den tekniska utvecklingen. Avgörande för möjligheternatill grundlagsskydd bör ju inte vara det lekniska framställningssättet i ochför sig, utan de möjligheter som det ger till spridning av skriften. MMUföreslog att också yttrandefriheten i radio och TV samt i film skulle tas med ien massmediegrundlag. Denna utökning av det grundlagsskyddade området har intenu tagits med i propositionen. Avsikten är enligt vad justitieministernframhåller att genom en ny massmedieutredning få fram en grundlag som omfattarflertalet medier i opinionsbildningens tjänst, en yttrandefrihetsgrundlag.Detta är naturiigivis en riktig målsättning, som MMU också övervägde men intefann möjlig att klara i en första omgång. Detär som understrukits viktigt med en fri debatt i samhällsfrågor. DettaförutsäUer rikliga möjligheter till information om samhällsförhållanden,naturligtvis avvägda mot nödvändigt sekretesskydd. Rätten till information ärnumera inskriven också i den nya regeringsformen bland de grundlägganderättigheterna. Propositionen nu förstärker informationsfriheten ochmeddelarskyddet. Enligt sammanfattningen i propositionen kommer, oberoende avannars föreliggande tystnadsplikter, en vidsträckt frihet att föreligga attlämna meddelanden för offentliggörande i tryckt skrift. Endast för de fall somanges i en särskild lag skall tystnadsplikt ha företräde framförmeddelarfriheten. straffas endast viduppsåtlig överträdelse av tystnadsplikt. Meddelarskyddet skall i princip gällaockså anskaffande av uppgift för publicering. Anonymitetsskyddet förstärksgenom direkt förbud för myndighet eller annat allmänt organ att forska efteranonym författare eller meddelare, när tryckfrihetsförordningen inte tillåteringripande.