prot · FZ0917 · 1975-12-31 00:00:00 — Detvore naturligtvis värdefullt om socialministern kunde antyda något om vaddirektiven kommer atl innehålla och om bestämmelserna kommer alt gälla ävenför dem som inträder i pensionsåldern. Under de år som gått sedan möjligheterna infördes att uppbärafolkpension utomlands har regeln vid olika tillfällen givit upphov till kritikdärför att den medfört slumpmässiga resultat. Det har exempelvis, som herrSiegbahn nu var inne på, pekats på konsekvenserna när en person, som i övrigthaft anknytning till , lar ett uppdragutomlands under den enligt regeln relevanta tiden från det 57:e tilldet 62:a levnadsåret. framförts om en regel medslörre flexibilitet. har det - del vill jag betona - framträtt alltklarare att det svenska samhället inle rimligen kan åläggas ett generelltansvar för det sociala grundskyddet för personer som vistas utomlands medåberopande £;nbart av tidigare bosättning i . Jag har skäl all göradelta påpekande med anledning av inlägg. Hen (): När det gällerdet allmänna grundskyddel, vid sjukdom och i andra fall, är man i ändåganska genexös mot utlandssvenskar. Med slöd av lagen - och t. o. m. utövergällande bestämmelser - är man myckel välvillig och generös i sin behandling avutlandssvenskar. Menvad det här gäller är personer som under hela sitt verksamma liv - kanske medundantag av - inte blott haft anknytning till utan också bolloch verkat här. Därför tycker jag inte all de anmärkningar som socialministerngjorde har någon tillämpning på dessa grupper. Det är i eminent grad personersom haft sin verksamhel här. Hell annorlunda ställer del sig naturligtvis närdet gäller människor som haft sin verksamhet utomlands. Mennu gäller det människor som i likhet med alla andra svenska medborgare har rättatt få sin pension, som kan betraktas som intjänad i landels tjänst. Att denågol år arbetat utomlands ger inte anledning atl betrakta del som missbrukeller någol liknande atl de får uppbära pension. Omprivatpraktise-rande läkares rätt till ersättning från försäkringskassa förpatientbesök Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Omprivatpraktiserande läkares rätt till ersiittning från försäkringskassa förpatientbesök Herrsocialministern erhöll ordet för atl besvara () den 30oktober anmälda fråga, 1975/76:68, och anförde: har frågat mig om jag är beredd atl redogöra för dedispensmöjligheter som kan tänkas tillämpas då det gäller beslämmelsen iläkarvårdstaxan alt läkarvårdsersättning utges för högst 3 000 besök under ettkalenderhalvår. Arvodenai läkarvårdslaxan är beräknade med ulgångspunkl i att en privatpraktiserandeläkare i genomsnitt har 4 000 palientbesök eller 2 000 besök per halvår.Om reglerna i läkarvårdstaxan hade medgett ett större anlalläkarvårdsersältningar för den enskilde läkaren än för 3 000 besök per halvårhade taxans belopp fastställts till lägre belopp. Läkaren har emellertidoavsett antalet besök alltid räll att få ut patientavgiften för besöket. Dennaär f n. i allmänhet , men för läkare vid grupp-mottagning . ömprivatpraktiserande läkares rätt till ersättning från försäkringskassa förpatientbesök Begränsningsregelnhar också tillkommit för att främja kvaliteten på vården. Läkaren måste anslåtillräckligt med tid för varje besök. genomförde frånden en ändring i tillämpningen av bestämmelsen. Den innebär att deenkla rådfrågningarna och behandlingarna som hör till taxans arvodesgrupp 1 inteskall räknas in i de 3 000 besöken. Övriga rådfrågningar och behandlingarenligt taxan kräver en besökstid som inte medger att läkaren tar emot fler än 3000 besök under . Någol utrymme för dispens från den sålundautformade begränsningsregeln finns del därför enligt min mening inte. HenHENMARK (fp): Jag ber atl fåtacka socialministern för svaret på min fråga. Detantal patienter en läkare hinner behandla beror givetvis påarten av de fall det är fråga om. Jag tror all alla är mycket medveina om gräns som är salt till 3 000 besök per halvår på något sätl är väldigtbyråkratisk. En psykiater hinner inte med ett så stort antal besök. Det stårockså i svarei att antalet grundas på genomsnittsvärden och det blev ju litetstelt. är möjligheten att ta emot besök också beroende av vilka åtgärder enprivatpraktiserande läkare har vidtagit för att underiätla sitt egel arbeie.Det beror på vilken personal han har lill hjälp osv. Bakommin fråga ligger ell konkret fall. Det tilldrog sig i en stad som har mycketstark brist på läkare. Det finns utrymme för, om Jag inte minns fel, femdistriktsläkare och det är en som tjänstgör. Så finns det privatpraktiserandeläkare som åtnjuter myckel stort förtroende och har en stor palientkrels. Den här frågan var aktuell också och dåbekräftades behovet av en ändring genom alt del gavs möjlighel all ta bortfallen inom grupp 1 ur beräkningen. Del har gjort all antalet möjliga besök harökats med ungefär 10 "6, men alltjämt finns på denna ort, som jag särskiltåsyftar, ett behov av atl den privatpraktiserande läkaren får större utrymmeför palientbesök. Jag har själv sagt alt detta inte gäller många, det gällersäkert ett myckel ringa antal fall. Men Jag tycker det är beklagligt att detskall vara en sådan stark byråkratism all ett antal patienter fram får sitta emellan och inte har möjlighet lill läkarbesök. Jag skulle varatacksam om socialministern skulle vilja ändra sin principiella inställning ochge det anlal dispenser man kan räkna på en hand eller två för atl gepatienterna möjlighet atl få ell läkarbesök. Det här är sannerligen ingen byråkratisk regel, som gjordegällande. Det grundläggande är natudigtvis utbyggnaden av den öppnadecentraliserade närsjukvården inom landstingens regi. Den utbyggnaden har viprioriterat i hela vår sjukvårdspolitiska målsättning. Del är efter de principernavi arbetar. Genom den ändring ilillämpningen av begränsningsregeln som riks- försäkringsverket vidtoghar möjligheterna till fier läkarvårdsersättningar ökat betydligt för läkaremed många patientbesök . Som jag nämnde i milt svar undantas numera deenklaste undersökningarna och behandlingarna enligt laxans arvodesgrupp 1 frånbegränsningsregelns tillämpning. Övriga besök som hänför sig till de högrearvodesgrupperna fordrar alla så mycket tid atl det inte framsiår som rimliglatt överskrida gränsen 6 000 besök . Jag föreställer mig, fru talman, attherr Henmark och jag är överens om att kvaliteten på vården inte fåreftersättas. Del har sagts atl läkarvårdsersättningen borde kunna få utgå i defall läkaren är beredd att utöka sin arbetsbörda för att kunna la på sig mer än6 000 besök . Enligt min uppfattning är dock redan 6 000 besök inågon av de högre arvodesgrupperna en mycket stor arbetsbörda. Fårjag nämna avslutningsvis att , dvs. innanbegränsningsregelns tillämpning ändrades med hänsyn till grupp 1, endasi 37läkare av totalt 1 800 nådde upp till den gräns där regeln började tillämpas. 0/77privatpraktiserande läkares rätt till ersättning från fÖisäkringskassa förpatientbesök HenHENMARK (fp): " Jag har inle riktat någon anmärkning mot alt den här gränsen är salt.Jag tror alt det är bra och att den fyller sina givna ändamål. Vad Jag riktarmig emot är den stelhet som tar sig uttryck i atl 37 läkare i vårt land, somkommit till gränsen någon månad , måste stänga sin mottagningdärför att de inte kan ta emot fler patienter detta år. Jag lycker atl det är37 för mycket. är det emellertid säkert inte 37. Det är kanske 5. Detär beklagligt all patienterna skall sitta emellan. Jag är fullt medvelen omalt kvaliteten inte får dras ned, men som jag tidigare sade beror det myckel påfallens art och resurserna i form av kvalifikationer hos assisterande personalhur många besök en läkare kan ta emot, och dessa förhållanden är olika. Detberor givetvis mycket på i vilken ålder en ambitiös läkare är om han orkar ochhinner ta emot. 1 det fall som Jag särskilt tänker på rör del sig om en läkaresom är i sin bästa ålder, som har en stark ambition, som har fått mycketförtroende och som är villig atl ge sin tid. Men han kommer atl hindras atlarbeta om han inte kan få dispens denna enda gång. Vidare har jag hört att det kommer atl bli vissanya föreskrifter från . Jag vet inte vad de kommer att innebära.Däremol vet jag all del behövdes en förstärkning i det här samhället just den 1december . Del blir, såviii jag vei, inga nya regler på den här punkien från den 1januari. Men för all belysa vad det här gäller skulle Jag vilja nämna någrasiffror. Man kan göra en uppskattning av de årliga bruttoinkomster som en tillämpningav begränsningsregeln ändå medger. Om vi utgår från att en läkare har 2 000besök i grupp 1 och lar emot 0/77väntetiderna för erhållande av specialskor 6 000 besök i övrigaarvodesgrupper mot ett försiktigt beräknat genomsnittsarvode på . ger delen bruttoinkomst på . Även om man räknar med ganska höga omkostnaderför mottagning m. m. blir läkarens nettoinkomst i det tänkta fallet högstbetydande. Jaghar velat nämna detta för , eftersom antalet besök självfallet,såsom jag framhöll i mitt svar, är relaterade lill taxans arvodesnivå. Jagsade i mitt svar: "Om reglerna i läkarvårdstaxan hade medgett ett slörreanlal läkarvårdsersältningar för den enskilde läkaren än för 3 000 besök perhalvår hade taxans belopp fastställts till lägre belopp." Jagvill stryka under, fru talman, atl delta är frågor som i hög grad gällerkvaliteten. Man måste utgå från all läkaren, när det gäller de högrearvodesgrupperna, skall ha lid för varje enskild patient. Del är av grundläggandebetydelse. HenHENMARK (fp): Jag har ingen anledning alt bestrida de uppgifter som socialministernhar lämnat här. Däremot tycker Jag för min egen del inte att detbetraktelsesätt som tillämpas då det gäller att bistå människor som behöverhjälp av en läkare är rikligt. Jag anser inte att en läkares inkomstnivå skallspela någon roll i det sammanhanget. Jag är väl medveten om alt den frågan kanspela in när man gör upp taxorna, men del finns Ju möjlighel alt ändra dessa.Det kan ändock inte vara rimligt atl man skall försvåra människors möjligheteratl komma under läkarvård med hänvisning lill all läkaren annars skulle få förmyckel betalt. Del är ett oriktigt betraktelsesätt, som jag reagerar mot. Delär cyniskt att sätta människors väl och ve i kläm därför att en läkare möjligenfår för myckel betalt. senasie inlägg ger mig anledning till en kort replik. Detärju ytterst angeläget att vårdkvaliteten sätts i centrum. Man skall ju intekunna tjäna mera pengar på atl göra kvaliteten sämre, t. ex. genom altbokstavligen belasta sig på ell sätt som vi anser vara hell orimligt. Vi tänkerpå de sjuka människorna och på sjukvårdens kvalitet. Del är della som givit miganledning till min sisla replik, fru talman. Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Omväntetiderna för erhållande av specialskor Herrsocialministern erhöll ordet för alt besvara iFalköping (c) anmälda fråga, 1975/76:74, och anförde: i har frågat mig om Jag ämnar medverka tillatt de alltför långa väntetiderna för erhållande av specialskor till vissahandikappade nedbringas, speciellt med hänsynstagande lill de barn som är ibehov av sådana skor. Sjukvårdshuvudmännenlillgodoser inom sin hjälpmedelsverksamhet handikappades individuella behov avhjälpmedel. Individuell anpassning av oriopediska skor, särskilt för personermed svåra fcitdefekter, kräver stor noggrannhet, och det ligger i sakens naturatt väntetider inle helt kan undvikas. Dessa personer har dock i allmänhetfortlöpande kontakt med ortopedskomakaren, som vanligen känner till deras behovav skor. Utprovning, anpassning och utlämnande av nya skor som ersättning förförslitna kan därför ske efter en i förväg uppgjord tidsplan. Del torde även ialla sjukvårdsområden vara regel alt bl. a. barn med akuta behov av ortopediskaskor får förtur för utprovning och erhållande av hjälpmedel. Dekvalificerade krav som måste ställas på ortopediska skor gör verksamhetenkomplicerad, och hithörande frågor ägnas slor uppmärksamhet. Den av migtillkallade hjälpmedelsgruppen, som har behandlat en rad frågor rörandeverksamheten med hjälpmedel för haridikappade, har redovisat en rapportangående verksamheten med oriopediska skor med särskild belysning av produktionsförhållandenainom . Utredningen har gjorts bl. a. i syfte atibelysa hur skotillverkningen kan effektiviseras och patientservicenförbättras. Förall man skall kunna tillhandahålla bra oriopediska skor måste del finnas yrkesskickligaortopedskomakare. Del har under en följd av år visat sig svårt att rekryteranya utövare till yrket, ocfi allljäml behövs fler lärlingar vid de oriopediskaskomakerierna. För all motverka bristen på skomakare har inlettsteoretisk utbildning för lärlingar i yrket. Den sker i samverkan mellanskolöverstyrelsen, och handikappinstitutet och äger rumvid :; läns landstings gymnasieskola. Avsikten är attdenna utbildning fortsättningsvis skall ingå som en del av den reguljäragymnasiala utbildningen för personal vid ortopedtekniska avdelningar. Införsjukvårdshuvudmännens övertagande av hela ansvaret förhjälpmedelsverksamheten har bildats en arbetsgrupp inom meduppgift atl gå igenom problemen inom hela det ortopediska området. Gruppen,vari även ingår företrädare för handikappinstitutet, bereder bl. a. frågor omtillverkning och tillhandahållande av ortopediska skor för barn och vuxna. 0/77väntetiderna för erhållande av specialskor Hen i (c): Jag ber att få lacka socialministern för svaret på min fråga. SåviiiJag förstår av det lämnade svaret är socialministern medveten om atl detförekommer långa väntetider för erhållande av specialskor. Attväntetider inte kan undvikas har Jag fullt klart för mig, men man kanifrågasätta om dessa bör få vara så långa. Jag känner till konkreta 10 proiokoll 1975/76:16-18 0/77åtgärder för alt minska ärendebalansen i regeringsrätten fall där man får vänta upptill för alt erhålla ny läst och vid återbeställning.För barn är väntetiderna i normalfall 1 1/- märk väl: inormalfall. Jagförstår att della inte är någon lätt problematik. Socialministern har ju myckelriktigt sagl att de långa väntetiderna sammanhänger med bristen påortopedskomakare. Jag är också medveten om svårigheterna alt rekrytera dylika.Vi har inte möjlighet att importera skomakare från utlandet. Jag fattaremellertid socialministerns svar såsom positivt i så måtto att socialministernsäger att man bedriver utbildning av lärlingar vid de ortopediska skomakeriernaför att motverka bristen på dylika skomakare och alt denna teoretiskautbildning har inletts . Detbehöver knappast påpekas hur angeläget det är att väntetiderna nedbringas. Deinnebär för de människor som är beroende av specialskor, speciellt barnen, bådefysiska och psykiska lidanden. Därför är det som sagl angeläget all deansvariga myndigheterna gör vad göras kan för att rätta till de rådandeförhållandena. Jaglackar än en gång socialministern för det svar som jag har fått på min fråga. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om åtgärderför att minska ärendebalansen i regeringsrätten Herrjustitieministern erhöll ordet för att besvara iFalköping (c) anmälda fråga, 1975/76:73, och anförde: i har frågat mig om jag vill medverka till altåtgärder vidtages i syfte atl minska ärendebalansen i regeringsrätten. Sådanaålgärder, , har för länge sedan vidtagits. Den 1 Januari 1972genomfördes en genomgripande reform på förvaltningsrättskipningens område. Enav anledningarna lill denna reform var de långa väntetiderna i framför alltskaltemålen och de stora balanser som hade samlats i regeringsrätten. Regeringsrättenfick efter förvaltningsrättsreformen behålla de resurser som tidigare ståttlill domstolens förfogande, trots en i den nya ordningen väsentligt mindrearbetsbörda. Avsikten var att antalet ledamöter och annan personal så småningomskulle kunna minskas när arbetsläget förbättrats. Någon minskning har dockännu inte genomförts. Dettahar lett till att regeringsrättens balans, som vid tiden för för-valiningsrättsreformenuppgick till ca 6 200 mål. minskat till ca 3 300 mål.dvs. med bortål 1 000 mål om årei. Enligiden målsätlning som regeringsrällen själv slälll upp för sin verksamhel skullefierialel mål från liden före förvallningsräiisreformen ha avgjorts före den 1 juli1975. Det är enligt min uppfatming myckel sannolikt alt regeringsrätten skulleha kunnat uppfylla både denna målsättning och ylteriigare ha minskat sinbalans om inte domstolen nödgats med förtur handlägga caI 000 mål av engångsnatur om körkortsutbyte. Jagtror att både och jag med största tillförsikt kan se framtidenan när det gäller den fortsatta utvecklingen av ärendebalansen iregeringsrätten. 0/77åtgärder för att minska ärendebalansen i regeringsrätten HenBÖRJESSON i (c): Jag ber att fåtacka för svaret på min fråga. Jagär lika medvelen som justitieministern om all ärendebalansen har minskat. Attden har gjort det noterar jag med lillfiedsställelse, men jag anser ändå inleatt lägel f n. är bra. Det framstår som otillfredsställande att ettbesvärsärende kan ligga i regeringsrätten innan detsamma avgörs -jag har uppgifter på atl så har varil fallet - speciellt om det rör sig omtjänsieiillsättningsärenden. Dessa skall avgöras med s. k. förtur. Icke förtykan det dröja alltför lång lid innan ärendena blir avgjorda. Jag skall baraange ett enda exempel här - d£:t finns säkerligen åtskilliga liknande. Det varell besvärsärende avseende en tjänstetillsättning från sominkom till regeringsrätten , men först den 27 okiober i årmeddelades dom i målet. Enligt vad Jag inhämtai frän jurislhåll var det ettmycket enkelt mål, som -såvitt Jag kan förstå - inte borde ha vållat några somhelst juridiska svårigheter. Jag begär inle alt justitieministern skall laställning till ett konkret fall. Avsikten med mitt exempel var bara att påvisaatt trots de förbättringar som skett inom regeringsrätten de ärendebalansersom f n. förekommer icke är tillfredsställande. Balansen omfaUade den iår 3 342 mål. Jag vill fråga justitieministern om han är beredd att vidtaextraordinära åtgärder i syfte att nedbringa antalet av dessa mål, så attväntetiderna inte blir alltför långa. Jag skulle bättreha förstått i om balansen ökade, men i själva verketminskar den, och del finns renl av, som jag sade, mycket goda skäl för atl antaalt minskningen kommer att forisälla i samma takt som . Ettenskilt fall kan jag naturligtvis inte ta upp här, . Jag kan interedogöra för vad som har hänt i det ärendet under dess vandring tillregeringsrätten - det kan Ju ha förelegat särskilda omständigheter som gjortatl del dröjt innan regeringsrällen fåll tillfälle att avgöra ärendet. Jagvill ytterligare säga till atl domstolarna brukar låta höra avsig när de finner att de har svårt atl klara av ärendena eller närbalansen inte går ner tillräckligt hastigt. 0/77åtgäi'der för att tiygga sysselsättning för anställda vid glasbruk från regeringsrätten ingakrav på förstärkning i årets petita. och ingen utökning av personalen ärförutsedd i årets långtidsbudget. Jag vill säga all vi medtillförsikt kan räkna med alt ärendebalansen kommer att sjunka i sådan takt attvi kommer ner till en balans som kan anses acceptabel. HenBÖRJESSON i (c): Jag vill gärna understryka att jag är medvelen om att det har skettförbättringar. Delta är glädjande, men det förekommer dock eftersläpningar. Detfinns över 3 300 mål som ännu inte är avgjorda i regeringsrätten och det ärsannerligen inte tillfredsställande. Jagbegär naturligtvis inte atl justitieministern skall kommentera ett fall som jaghär har åberopat, men del är inie tillfredsställande att få vänta i över ettårs tid innan ett besvärsärende, t. ex. ett tjänstetillsält-ningsärende,avgörs. Enligt den statistik som Jag har tillgänglig avgjordes under fjolåret536 mål, som hade legat och väntat i . kan inte vararikligl bra, det måsle Jusiiiieminisiern medge. Överläggningenvar härmed slulad. § 15 Om åtgärderför att trygga sysselsättning för anställda vid glasbruk Herrarbetsmarknadsminislern erhöll ordei för all besvara () den 21 okiober anmälda fråga, 1975/76:46, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta medanledning av den aviserade nedläggningen av glasbruk för att tryggasysselsättningen för de anställda vid förelaget. Någotvarsel har ännu inte utfärdats om inskränkning i driften vid glasbruk.Enligt vad jag har erfarit kommer nya överläggningar all äga rum mellanföreträdare för de anställda och företagsledningen. Om de tidigare aviseradeplanerna genomförs, skulle i ett första skede ungefär hälften av de anställdavid glasbruk hotas av arbelslöshel. Sialsmakierna kommer i så fall allulnyitja alla lillgängliga arbeismark-nadspoliliska medel för atl söka tryggasysselsättningen för de berörda. Jag är medveten om att ett stort antal kvinnorkan komma att omfattas av ett eventuellt varsel. Med tanke påarbetsmarknadsläget för kvinnor i kan det bli nödvändigt medsärskilda åtgärder för all skapa nya arbetstillfällen. Beträffandeplanerna på total nedläggning av glasbruket i vill Jag understryka attdet i första hand bör ankomma på det förelag som äger brukel au skaffa fram nyverksamhel lill de ansiällda i orten. Jag förutsätter därför alt ABPlåtmanufaktur förlägger utbyggnad av någon av företagets expansivaverksamhetsgrenar till . Jag lackar arbetsmarknadsminislern försvaret på min fråga ochkonstaterar all osäkerheien för de anställda vid glasbruk inle förändraispå någol säll, irols all de ännu inle direkl har varslals om avskedanden. Jagskall här försöka ge lilei av bakgrunden lill min fråga. PLM har i milt tyckeagerat mycket osolidariskt mot de anställda i Surle och mot kommunen.Nedläggningshotet kom ju som en chock för de över 600 som jobbar i . Den8 oktober tillsattes en samrådsgrupp med representanter för de tre bruken iHammar, och . Givetvis var också företagsledningen med. Där harman sagl att det var slor enighet om atl det skulle bli företagsekonomisktriktigast att lägga ned ett av bruken, nämligen i Surle. De siffror ochresullal som redovisades var emellertid myckel dunkla. Surles representanteransåg atl del riktigaste skulle vara att reducera kapaciteten på samtliga bruk,och de reserverade sig också mot majoritetsbeslutet. Idet här sammanhanget kan det kanske vara intressant att veta atl den 4 okiober- alltså innan den här samrådsgruppen började sill Jobb - hadeNerikes Allehanda en intervju med divisionschefen , som sadeungefär så här: kommer inte alt beröras av de härinskränkningarna, utan vad det rör sig om är att bör läggas ned. Detta har intedementerats. Så gick det med del samrådet! Sammansättningenav arbetsstyrkan i Surle inger rätt stora farhågor, då en slor del av deanställda är och många är invandrare. Dessuiom är många kvinnor, somarbetsmarknadsministern sade, och i har vi fåarbetstillfällen för kvinnor. 1 den här gruppen finns också mångainvandrarkvinnor som inte kan svenska. Jaghoppas verkligen alt regeringen, som arbetsmarknadsministern här har lovat, påalla sätt stöder och hjälper kommunen, så att vi får den expansiva induslri somvi behöver i , om vi inte får behålla vårt glasbruk. Glasbrukei är jusiommen i samhällei . Föriroendeiför PLM har fåll sig en knäck bland de ansiällda. sätter kommunen sitt hopptill regeringen om alt bolaget skall kunna påverkas till fortsatt drift elleratt vi skall få alternativ sysselsättning i kommunen. 0//7åtgärder för att trygga sysselsättning JÖr anställda vid glasbruk Jag förstår så väl den oro som både kommunalmännen i och deanställda vid glasbruket känner inför den situation som har uppstått. hällerden fackliga organisationen på och förhandlar med företaget, och för dagen ärsituationen en smula oviss. Men om vi utgår ifrån att det först aviseradevarslet kommer till stånd och atl ungefiir hälften av styrkan måste avskedas ärdel myckel viktigt - som jag har sagt i mitt svar - all allaarbelsmarknadspolitiska medel sätts 0/77 ålgärder för att bibehålla Linjeflygs trafik på in, och vi har numera ellrätt stort register av sådana.