prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — Ganska karakteristiskt för motionerna , när det gällerjuslitieutskottets behandling av anslag lill polisväsendet, har varit allintresset mer och mer inriktats pä kvarterspolisljänsterna. Också lill årelsriksmöle har en läng rad molioner om kvarterspolis kommit in, och vi har nog iutskottet mer och mer kunnat konsiatera vilket värde kvarterspoliserna har.Tendensen lill minskad brottslighet är ganska påtaglig, säger utskottet, somockså konstaterar att man förväntar sig att regeringen vid fördelningen av depolistjänster som skall tillsättas den verkligen prioriterarkvarterspolisen. Vi har f n. 267 kvarterspoliser fördelade på 33 distrikt. Detförefaller med andra ord som om just denna nära kontakt med allmänheten ärnågonting som är berikande både för allmänheten och för de tjänstgörandepolismännen. Jagvill säga, herr lalman, eftersom tidigare talade om deöverläggningar som vi i utskotlel - och jag vill betona i flera olika grupper -hade med elever vid polisskolan j , all jag icke hade rikligt sammauppfaltning om de samtal och diskussioner vi där förde. Man var nägol inne päbristen pä polistjänster, men man talade mycket mera om den konflikt manupplevde - den konflikt som man preciserade i en nedsatt ambitionsnivå - eftersompolismännen alldeles uppenbariigen vill ha nära kontakt med både allmsnhet ochmyndigheier och inte enbart syssla med ulredning och statistik. Det är för migdel beslående intrycket, som jag gärna vill förrnedla lill kammaren när vi nudiskuterar justitieutskoltets betänkande nr 27. Delgäller, som jag sagl, anslag lill polisväsendet, och hartidigare sagl alt vi inle skall dramatisera att utskollels borgerliga majoritetförordar ytleriigare 34 tjänster. Nej, vj skall inle dramatisera, det finnsingen anledning lill det. Däremot iror jag alt vi skall uppmärksamma allrikspolisstyrelsen har ort upp en .långtidsplan, där man påtalat bristen pätjänster genom arbetstidsförkortningen, och att chefen förjustitiedepartementet säger alt han är he|i införstådd med detta och delar uppfaitningen på lång sikl skall kompensera del förhållandet. Följaktligenföreslär regeringen i är 300 nya polistjänster, och totalt får polisväsendet422 nya tjänster. Av dem går 230 till ordningspolisen och 70 lillkriminalpolisen. Därmed får vi också ulrymme åt fler kvar-terspolistjänsier. Jagtycker all man i det sammanhangel bör hålla i minnei att regeringens förslaginnebär en forlsalt satsning på en uppbyggnad av polisen. Sedan budgetåret1973/74 har polisen tillförts 1 200 nya tjänster för polismän och 450 andratjänster. Därmed finns del ungefär 15 300 polismän här i landet, och det är enganska hög siffra. Avden anledningen har vi socialdemokrater fogat en reservation lill utskottetsbelänkande, reservalion nr 4 vid punkten 6, där vi säger: "Utskottetdelar regeringens och uppfattning all en förstärkning avden lokala polisorganisationen bör komma till slånd. Utskottet finneremellertid med beaktande av de förstärkningar som tillförts polisorganisationenunder och med hänsyn till del budgetpolitiska läget allförstärkningen, såviit avser antalet polismansljänster, bör stanna vid de avregeringen föreslagna 300 nya tjänsterna. Också i fråga om tjänster för annanpersonal bör regeringens förslag godtas." Jagber i detta sammanhang all få yrka bifall lill justitieutskoltets förslag ibetänkandet nr 27 utom beträffande reservalionen 4 vid punkten 6 ochreservalionen 9, som gäller den lokala polisorganisationens utrustning och ären direkt följd av vårt lidigare ställningstagande - att man skall följaproposilionens förslag. Hell kort vill jag kommentera en del synpunkter som haranfört pä några reservalioner som är fogade till utskottels betänkande. har talat mycket och vältaligt om planen för en personalförslärkninginom polisväsendet och framhållit narkotikabrottsligheten som en viktiganledning. Till det säger vi i utskottet att sade utskottet ifrånatt det ankommer på regeringen att göra de vidare bedömningarna av hur polisenstjänster skall byggas ul. Eftersom det i reservationen talas om sådanasatsningar internalionellt och på hemmaplan kan kanske också påpekas att viredan har ett mycket gott internalionellt samarbele. har också tagiten hel del iniliativ i internationella sammanhang för att slävja inle minstlangningen av narkotika. Sedanfinns det redan särskilda narkotikarotlar i Slockholm och i Göleborgs ochMalmö polisdistrikt. I övriga delar av landel kan del vid behov inrättastillfälliga rotlar. Man har också möjlighet all göra andraarbetskraftsförslärkningar genom att omplacera personal. Det har skett i rättstor ulslräckning genom länspolischefernas försorg. Vi har f n. en tillfällignarkolikarolel i och en i , och en planeras iÄlvsborgs län. IHuddinge polisdistrikt, som har särskilda narkotikasvårigheler och vars problemockså framhålls i motioner till årets riksmöle, har polispersonalen nyligenförstärkts med fem polismän från andra distrikt och en polisman från rikskriminalen.Utskottet utgår med andra ord från att orter som har problem prioriteras vidfördelningen av de nya tjänster som inrättas den och av vilka ettantal avses för utredning av narkotikabrott. Jagvill alltså speciellt be att fä understryka utskottets uttalande pä denpunkien. lalar om behovet av ansvarsområden för polismän på landsbygden ochgör jämförelser mellan kvarterspolisernas uppgifter och polismännens uppgifterute på landsbygden. Dä vill jag till slut bara helt kort trycka på att vi iutskottet har skrivit omkring delta, men vi finner att förslagen där liksom endel andra förslag som förts fram molionsledes ligger inom uppgiftsområdet för1975 års polisutredning, och därför finner vi ingen anledning att biträda motionernapå den punkten. Meddetta vill jag, herr talman, yrka bifall till Justitieutskoltets hemställan ibetänkandet 1975/76:27 på samtliga punkter utom punkterna 6 och 7, där jagyrkar bifall till reservationerna 4 och 9. () kortgenmäle: Jag måste faktiskt be utskottets vice ordförande tala om för mig var ibudgetpropositionen justitieministern säger att han har för avsikt att på långsikt kompensera bortfallet genom arbetstidsförkortningen. Jag har inte kunnatfinna något sådant uttalande. Det kan ju hända all herr justitieministern självså småningom kommer att förtydliga del här. Vadjag har kunnat finna är att justitiedepartemenlel när detgäller det närmast följande budgetårel har tagit viss hänsyn tillarbetstidsförkortningens konsekvenser, ocb det tycker vi är en lika stor somglädjande nyhet. Men jag kan icke finna att det i budgetpropositionen slårnågonting om att man avser att kompensera bortfallet på grund avarbetstidsförkortningen. Jaghåller med fröken om att vi har varil akliva på del in-ternatiollafältet när del gällt samarbete för narkotikabekämpning, även om jag menar skulle ha kunnat göra mera i vissa hänseenden. Det gäller t. ex. vårakontakter med . De kontakterna har faktiskt fåll skötas via pariamenten.Justitieutskottet har varit i , och ell utskott från det holländskapariamentet har varit pä besök här. Jag har emellertid vid flera tillfällenefterlyst att exempelvis justitieministern skulle la en kontakt med denholländske justitieministern för att skapa en ömsesidig förståelse för att viär avhängiga av varandras narkoti-kapolilik om vi skall få till stånd eneffektiv narkotikabekämpning. Jagnämner delta som ett exempel. Sedan är det ju också fråga om kontakter medTurkiel och det samarbete som kunde ba varit ännu mer 2 protokoll 1975/76. aktivt för att förmåländerna i den s. k. Gyllene triangeln att vidla åtgärder mot förädling avopievallmo och åtgärder mot all en sådan förädlad produkt skeppas ut. Detär rikligt som fröken säger att mänga länspolischefer har ansett detnödvändigt att omplacera poliser för att få en förstärkning pä narkolikasidan.Men lika sant är att de tillfälliga förstärkningarna inte har kunnat beslå pågrund av de svåra arbelsbalanser som dä har uppställ inom övriga verksamheter ipolisdistrikten. Därför är man nu i elt sådant läge att man inte kan satsa merän de här 220 polismans-tjänsterna på narkotikabroltslighelen. Och fortfarandehar alltså rikskriminalens narkolikarolel icke fått merän fem personersförstärkning sedan brottskommissionens förslag framlades. Det tycker jag lalarför sig självt och visar all man icke satsar tillräckligt på en sä allvariigfråga. FrökenMATTSON (s) kort genmäle: Föredragande statsrådet säger i bil. 4 till budgetpropositionen attrikspolisstyrelsen har begärt förstärkningar och tillägger: "Jag delarrikspolisstyrelsens uppfattning att en förstärkning bör komma till stånd." Delbör också påpekas all justitieministern i ett mycket uppmärksammat anförande iMalmö mycket klart sade att han under en lång följd av ärmedvetet har satsat på att förstärka och effektivisera polisen saml att hanämnar fortsätta med den satsningen. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Bara en kort kommentar. Som jag lidigare sade avser det uttalande somgörs i budgetpropositionen enbart det budgetår som vi nu skall fatta beslut om,alltså del närmaste budgetåret. Men vad jag efterlyste var ett löfle förframliden, och jag har inte kunnat finna att något sådant löfte har givits. FrökenMATTSON (s) kort genmäle: Nägon långlidsplan harulskottsmajoriteten inte anseii att man skall kräva. Det ankommer på regeringenatt göra en sådan, har utskottet sagt. Men intentionerna tycker jag framkommerhell klarl. Trots det trängda budgetläget har man nära nog hell följtrikspolisstyrelsens anslagsäskanden. Det skiljer bara på 34 tjänster. Som jagsade har det gjorts en enorm satsning på polisen. harvi fått 1 200 nya polistjänster och 450 andra tjänster. Det är en storsatsning, som Jag tycker att vi bör vara mycket lillfredsslällda med. Hen POLSTAM (c): Vi behandlar nujustitieutskotiets belänkande nr 27, som rör anslagsfrågorna till polisväsendetför nästa budgetår. När det gäller punkten I. har anslagetav departementschefen räknats upp med drygt 10,5 milj. kr. Några nya tjänsteringår inte i den summan. som väl till största delengår till automatiska utgiftsökningar, närmast på lönesidan. Dencentrala ulbildningen lyder direkt under . Det ärtillfredsställande all möjligheler nu skapas för de obefordrade polismän somhar anställts att frivilligt genomgå högre poliskursen.Därigenom kan skillnaderna i utbildning mellan den här gruppen och senareanställda försvinna. Ipartimotionerna 1062 från och 400 från har yrkats entvå veckors föriängning av grundkursen för nyanställda polismän. Det skulle dånärmast röra sig om utbildning i samhällsorienterande ämnen, psykologi ochkriminologi, samt att de anställda poliserna får ökade kunskaper om alkohol-och narkotikamissbruket. Delta är en myckel angelägen fråga, och utskottet harredan förra året uttalat sig positivi om behovet av förlängd utbildningstid. Iår har utskottet som motiv för silt avstyrkande av moiionerna åberopat 1975 årspolisutredning, som har att överväga hela polisutbildningens utformning och inriktning.Utskottet säger också att en prioritering måste göras mellan denna utbildningoch den föreslagna högre poliskursen för vissa polismän. Jag håller med om allvidareutbildningen för de här polismännen är angelägen och bör gå före vid enprioritering. Frågan är bara om det är nödvändigt alt avvakta 1975 årspolisutredning innan grundkurserna föriängs . Jag tror nämligenatt utredningen ändå måste komma fram lill all den här ytterligare utbildningenär nödvändig, och kanske inle ens tillräcklig. Idet lägel skulle man naturligtvis ha kunnat slarta med den av rikspolisstyrelsenföreslagna och förmodligen också förberedda undervisningen redan nästa budgetår.Nu har vi inte reserverat oss på den här punkten utan följer - om än motvilligt- ulskoltsmajoritetens förslag. Vi måste prioriiera utbildningsfrågorna iulredningen i stället. Underden här punkien behandlas även molionen 1089 av tre socialdemokratiskaledamöter. Den gäller också utbildningsfrågor. Den har i poliskrelsar tagitsmycket illa upp. Vid studiebesök här i huset av grupper av polismän - bådenyanställda, ännu ej färdigutbildade, och äldre polismän, som har en tidserfarenhet - har motionen sedan den blev känd alllid lagits upp och angripits. Delär förhoppningsvis så, att det ändock inte ligger något argt uppsåt bakommolionen ulan all den bara tolkats illvilligt. Men kvar står påståendet imotionen att "vissa drag hos dagens polis väcker osäkerhet och otrygghethos allmänheten i stället för tvärtom". Det är en generell anklagelse, ochden kräver all vi andra stiger upp till polisens försvar. Vi har här i landetvärldens kanske bästa och pålitligaste polis. Jagvet att juslilieministern ställer upp bakom sin polis. Det bar han visat vidflera lillfällen. Hur kan det då komma sig, frågar man sig, att enskildaledamöter av regeringspartiet gör ett sådant här påstående? Jag tror i stället,till skillnad frän dessa ledamöter, att människorna i vårl samhälle -nalurligtvis med marginella avvikelser, baserade på spe- ciella skäl - känner på grund av att vi har en så pålitlig och bra poliskår i Sverige.Det är också dokumenlerat genom en undersökning som Institutet förmarknadsundersökning genomförde 1973 på uppdrag av brotlskommissionen. Jagminns att mänga i ansvarig ställning den gången sade att vi genomundersökningen bara hade fått bekräftat vad vi redan tidigare visste. Det varinte bara medelålders och äldre människor som tillfrågats utan även mångaungdomar. Attsedan polismän inte är mer än människor utan kan göra fel är helt klart ochbestrids inte. Men felen upptäcks ju omgående och utreds i vanlig ordning.Ingen försvarar övertramp, men sädana är i förhällande till antalet polismänoch mängden av olika ingripanden mycket sällan förekommande. De får emellertidstor publicitet, även om del senare skulle visa sig att det icke var något felbegånget. Delär också bra, om vi får en annan ordning med delvis utomstående utredare, närnägon polis anmälts för ett övertramp. Även om ingen partiskhet förekommit vidsådana utredningar, är det bra om blotta misstanken om det försvinner. Jagtror också all polismännen själva är lill freds med en sådan ordning. Merainsyn i polisens verksamhel kan naturligtvis också vara på sin plats. Vi harredan en hel del lekmannainflytande inom polisen, och det finns åtskilligamöjligheler att därigenom följa polisverksamheten. Det har väl varit en någottrevande början, men har verkligen försökl att informera ochintressera lekmännen i polisstyrelserna, gjort intervjuer och kallat tillöveriäggningar. Efter hand kanske den satsningen också ger en bra utdelning. Utbildningsfrågornatas också upp i motionen 1089. a. säger man där: "Utbildning bör gesav lärare, särskill utbildade för ändamålet, och inte av extraarbetande polisereller militär." Varifrån har sädana uppgifter kommit som att det skullevara extraarbetande poliser och militär som undervisar vid skolan? Utskotlelklargör hur det förhäller sig i verkligheten. Del går att läsa i betänkandet,som utförligt redovisar anlalel lärare av olika kategorier, alla Jusl utbildadefor ändamålet, precis som motionärerna vill. Vad det sedan skulle vara för felpä extraarbetande poliser eller militär, vet jag inte, men de är noginiresserade av att fä vela det. Detär tråkigt att en pålitlig och erkänt duglig yrkeskår, som är till ytteriighetlojal mot samhället och dess ledning, skall behöva känna sig orättfärdigtangripen och utlämnad i handlingar. Den här s-motionen var inteheller nödvändig, eftersom det tillsattes en pariamenlariskutredning som skall följa upp polisverksamheten på alla områden, inte minst närdet gäller förhållandet mellan polis och allmänhet, lekmannainflytandet,förhållandet mellan polisen och de kommunala och regionala organen etc.Ulredningen skall också enligt direktiven söka åsladkomma attpolisulbildningen bringas i samklang med den utveckling som äger rum isamhället i övrigt och även undersöka om en del av den praktiskautbildningsverksamheten kan och bör ske vid institutioner ochorganisalioner utanför polisväsendet. Även annan samordnadutbildningsverksamhet, t. ex. på del sociala området, skall övervägas. Dethär visste ju molionärerna . Varför då göra ell sådanl här utspel,som så till den grad förargat polismännen? Vär uppgift borde i slället vara attstötta upp dem pä olika sätt och skapa arbetsglädje i stället för arbetsleda.Det skulle samhället vara mera betjänt av. Och polisen skulle behöva det slödeti sitt mänga gånger otacksamma och svåra samhällsarbete till skydd och hjälpför andra hårt arbetande människor, som på olika sätl solidariskt hjälper tillall hålla värt samhälle uppe. Iövrigl kan jag hänvisa lill del utdrag ur rikspolischefens anförande i Falunför nägon lid sedan som finns intaget i nr 3 av Svensk Polis. Den tidningenfick alla här i kammaren . Huvudfrågani detta betänkande är kanske ändå ökningen av antalet tjänster vid den lokalapolisorganisationen. har begärt 334 polismansljänster och150 övriga tjänster, medan regeringen prutat ned dessa siffror till 300 resp.120. Det är i och för sig en bra satsning, men den är ändå otillräcklig med hänsyntill all den tjänstetid som förlorats genom arbetstidsförkortningen. Trotsdella har vi från inte velat gå längre än till samma yrkande somrikspolisstyrelsen. Den ökning av antalet tjänster på polissidan som viföreslår, dvs. 34 polismansljänster, vill vi prioritera til)kvarterspolistjänsler. Vi tror fortfarande att kvarterspolisverksamheten ärmycket värdefull både från brottsförebyggande synpunkt och för tillgodoseendeav allmänhetens behov av bättre kontakt med polisen. Det har också visat sig,att den allmänhet som kommit i kontakt med kvarterspolisen blivit merapositivi inställd till polisen, sedan man genom den här verksamheten fått lärakänna polismännen som människor. Genomkvarterspolisen kan man bland ungdomen på ett tidigt stadium upptäcka tendensertill brottslighet inom ett område. Polismannen där kan förhindraen vidare utveckling av sådana tendenser och genom personliga insatser ochkontakter med föräldrar, skola och sociala myndigheter hjälpa ungdomarna tillrätta. Det har också pä många häll visal sig att speciellt ungdomarna i områdetpå grund av det förtroende som skapats ställer upp och hjälper polisen påolika sätt. Härigenom har uppklaringsprocenlen när del gäller brotlsutredandeverksamhel på en del häll kunnat öka. Just av den anledningen har ocksåkvarterspolisverksamhelen mottagits positivt av den utredande personalen. motion av i m. fl. tas frågan om översyn av villkorenför kvarterspolistjänsterna upp. Utskottet, som här är mycket välvilligt, pekarpå de förbättringar som redan vidtagits, bl. a. på lönesidan. Motionen hardock avstyrkts med hänvisning till att utskottet utgår frän att även den härfrågan kommer att ägnas uppmärksamhet vid den fortsalla utbyggnaden av kvarterspolisverksamheten.Till det skall läggas att variepolisstyrelse måste ägna den här frågan ständig uppmärksamhet och understödjaverksamheten. Görs det blir kvarterspolismannen eller kvarterspoliskvinnan -vilket det nu är - personligen mera intresserad av au göra ett golt arbete. Påsamma sätl måste andra tjänstemän i polisdistrikten visa sitt intresse för delhär arbetet. Det gäller inte bara polischefen och hans närmaste medarbetare påledningsplanet utan alla befattningshavare. Den kvarterspolis som märker atthans arbetsinsatser är uppskattade och uppmärksammade blir mer och merintresserad och gör sitt yttersta för att utföra ett gott samhällsarbete föralla. Det blir helt säkert då heller inte svårt att rekrytera lämpliga polismänför den här uppgiften. Närdet gäller narkotikaspaningen är det självfallet angeläget att det finnstillräckligt med personal för detla arbele. Några nya tjänster har dock inteföreslagits för det området, vare sig i propositionen eller i nägon molion. motion begärs emellertid en allmän förstärkning, men den måste dä tas frånnågon annan verksamhel inom polisen. Den förstärkningen tror vi attlänspolischeferna och klarar, sä snart behovet gör sigpåmint. Så har skett pä elt myckel bra säll, och det kan förväntas attså blir fallet även i forlsällningen. Också vid fördelningen av de nyatjänsterna kan det här behovet i viss mån tillgodoses. Fråganom polisförhör med barn har tagils upp i en motion av iLane-Herrestad och . Dessa förhör har med något endaundantag sketl på elt varsamt och riktigt sätt. Att vi nu får klara reglerutöver vad som redan gäller är bara att hälsa med tillfredsställelse. Slutligen,herr talman, några ord om personalvårdsfrågan, som tagils upp i motionen 1092av i , som vill ha lill stånd en utredning och förslag tilluppruslning av personalvården inom polisen. Motionsförslaget är mycketangeläget och har varit det . Resurserna här är för små, ochrikspolisstyrelsen tog också i sina budgeläskanden upp förslag om enförstärkning av den här sidan. Dessa äskanden skrevs emellertid årspolisutredning tillsattes och fick sina direktiv. Utskottet ser myckelvälvilligt pä det här kravet men kan inte nu lillstyrka det, eftersom fråganbör övervägas av polisulredningen. Utskottet säger också att arbetet i dennadel bör bedrivas med skyndsamhet och förutsätter att utskottets motiveringskall beaktas av ulredningen, som har möjlighet att framlägga delförslag. Dettaär ett område som mycket väl kan tas med förtur och därmed få en snabb lösning. Med del anförda ber Jag att få yrka bifall till utskottets hemställanpå alla punkter. i (fp): Även om juslitieulskoilet vid behandlingen av anslagen tillpolisväsendet varit enigt i många frågor, har också väsentliga skilj-aktighelervid bedömningen av de olika delfrågorna redovisats. En fråga där meningarnagick isär gäller medelsanvisningen för att möjliggöra en förstärkningav polisens grundutbildning. Pä grund av ell missöde vid behandlingen iutskottet framgår inte detla av ulskottsbetänkandet. Kvarstår att och även har föreslagit och talat för en ökningav anslaget till för utbildning av polismän isamhällsorienterande ämnen, psykologi och kriminologi, saml beträffandekunskaper om alkohol- och narkotikaproblemen med . ulöver vadregeringen har föreslagit. Härigenom skulle polisens grundutbildning kunnaföriängas och större plats beredas för de ämnen i undervisningensom jag här nämnde. Vi i folkpartiel anser alt en sådan förstärkning avpolisutbildningen skulle vara av stort värde, och Jag hemställer därför ombifall till yrkande I b i motionen 400 vilket även innebär bifall till yrkande3 i motionen 1062. Innanjag lämnar detta med utbildningen vill jag i likhet med la avståndfrån de synpunkter som framförs i molionen 1089 av m. fl. Jag harväldigt svårl att förstå att den motionen skulle behöva väckas , när polisensutbildningsfrågor är under ulredning. Jag tycker också att del är väldigtunderliga uttalanden som görs i den motionen. Även jag är beredd att stöttapolisen, som har en viktig och ansvarsfull uppgift att fylla. Polisen är ibehov av allmänhetens förtroende. Jag kan på den punkten i långa slyckenansluta mig till vad har anfört. Enannan punkt där meningarna varit delade är frågan om en förstärkning av denlokala polisorganisationen. I det sammanhanget har utskottet haft all behandlabl. a. en folkpartimotion syftande lill en utbyggnad avkvarterspolisverksamheten. I vår molion föreslås en ökning utöver regeringensförslag med 34 polismansljänster och 30 andra tjänster. Tjänsterna för annanpersonal avses användas för att anställa yllerligare kontorspersonal och föratt möjliggöra ett fortsatt överförande av arbetsuppgifter från polispersonaltill annan personal. Härigenom kan polispersonal som f n. tvingas ägna sig åtadministrativa arbetsuppgifter frigöras för direkta polismansuppgifter. Vianser att denna förstärkning är utomordentligt angelägen och vidhåller därförkravet pä såväl 34 ytterligare polismansljänster som 30 tjänster för annan personali enlighet med framställning. Jag beklagar att vi inle harfått stöd från andra partier när det gäller de 30 tjänsterna för annanpersonal.