prot · FZ0939 · 1975-12-31 00:00:00 — Under sådanaförhållanden har jag svårt atl se varför vi inte skulle ha samma villkor förkyrkokommunen som för den borgerliga. FruMarklund hade utöver kvalifikationstiden tre andra punkter i silt anförande somknöt an till reservation. Vadgäller förhållanden vid krig eller krigsfara innebär förslaget i reservationenatt man inför en ny princip. I övrigt gäller atl regeringen kan utfärdaföreskrifter i sådana situationer, 1. ex. om arbetstillstånd. Självklartbehöver inte regeringen utfärda några bestämmelser som rubbar rösträtt ellervalbarhet i en krigssituation, men den har möjlighet till detta, och jag harsvårt atl se hur man skall kunna få enhetlighet på del här området om man harandra principer för rösträtt och valbarhet än inom samhällslivet i övrigi. Viär säkeri överens om alt informationsinsatserna måste vara betydande. Vad vistrider om är fördelningsprincipen för statsstödet. har emellertid partiernakommii överens om atl här i tillämpa enfördelning efter mandal. Här skulle man då göra ett avsteg. För vår del vill vihålla fast vid den grundsals man nått fram till lidigare och alltså tillämpasamma fördelningsgrund. Vadgäller rösträtt i riksdagsval skulle ett bifall lill motionen 133 innebära atlvi nu skulle sätta i gång en ulredning innan vi hade någon som helst erfarenhetav rösträtt för invandrare och att vi också skulle tvingas att brottasmed problemet om de som inte är medborgare skulle kunna påverka den svenskapolitiken här i . Eltpar av de föregående talarna log upp frågan om utlandssvenskarnas rösiräll ochbeklagade atl det inte eller någon närliggande dag kunde fattas eltbeslut i frågan. Lål mig då hell kort säga alt del förelåg motioner vid förrariksmölels början. Ett enhälligt konsiilutionsutskoil föreslog att molionernaskulle skjutas över lill 1975/. En lika enhällig kammare bifölldetla förslag. Sedan togs frågan upp inom utskottet vid början av detlariksmöte. Då kunde vi konstatera atl den utredning som tidigare hadepresenterats befann sig på remiss. När frågan togs upp på nytt blev viunderrättade om alt regeringen avsåg atl lägga fram en proposition i ärendetunder januari månad 1976. lycker jag del är orimligtatt behandla molionerna och proposilionen i ett ochsamma ämne. Det bör ändå vara del rikliga att samla dessa ärenden, diskuteradem och besluta i dem. Detta beslut kan fattas så tidigt all harmöjligheter att införa de bestämmelser önskar i fråga omutlandssvenskarnas rösträtt. Lålmig helt kort få erinra om alt utlandssvenskarna skall ha anmält sig förupptagande i den särskilda röstlängden före den och atl denna skall varafastställd före . Vidare har vi undersökt möjligheterna all få utinformalion lill dem inom den tidrymd som kan finnas. Del visar sig då atttyngdpunkten i informationen ligger på månaderna . Det bör alltsåfinnas alla möjligheter att nå ut även med information på den här punkten. Omriksdagen så vill kan den alltså under elt och samma fatta beslut ifråga om både invandrarnas och utlandssvenskarnas rösträtt. Nugäller det frågan om invandrarnas rösträtt. Jag vill gärna än en gång uttalamin tillfredsställelse över den stora enighelen i den frågan, och jag ber, herrtalman, atl få yrka bifall lill utskottets hemställan. HerrLINDAHL i (fp) kort genmäle: Herr talman! Jag tänker inte nudiskulera hur frågan om utlandssvenskarnas rösträtt har behandlats . Vadjag konstaterade var att om regeringen haft samma vilja att lösa den frågan sähade den varit löst för länge sedan. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Jag ber all få instämma med föregåendelalare. Jag hade tänkt säga precis delsamma. (vpk) kortgenmäle: Om man menar allvar med det som ofta sägs, nämligen atl det ärnödvändigt att underlätta en önskvärd integrationsprocess för invandrarna, såhör det väl ändå till huvudfrågan hur invandrarna skall ges möjlighet atl deltai de samhälleliga åtgärder som bestämmer deras egna levnadsvillkor. Deåtgärderna bestäms otvivelaktigt i myckel hög grad i . De utländskamedborgarna kan nu delta i de politiska organisationernas arbete. De kan ocksådelta i nomineringen av kandidater till valen. Men även efter del beslut vi omen stund skall falla inträder därefter en begränsning. De kan inte delta ivalet av ledamöter till . HerrNordin talade om principiella skillnader. Jo, det kan hända alt del finnssådana. Jag kan medge det och atl de kan behöva ses över. Del var det som varskälet lill all vi från vårt håll ville ge rösträtts-utredningentilläggsdirektiv. Mendet skall väl också sägas att samma principiella resonemang som förtsbelräffande den kommunala rösträtten kan föras när det gäller riksdagsval -detta inte minst med hänsyn lill den siarka koppling som Nr 39 finns mellan stat och kommun. I rik.sdagen fattas som sagl en mängd den beslutsom är av direkt betydelse för kommunerna och deras invånare. ' ' °- argumentation som användes avgrundlagberedningen --------------- på sinlid, då den gav ul silt betänkande Ny regeringst''orm ny riks- Man argumenterade emot tanken att föreslå för invandrare rösträtt just för att man tyckte atl det inte fannsnågon klar gräns mellan statliga och kommunalaangelägenheter; del skulle tala emot alt tillerkänna icke svenska medborgarerösträtt såväl i komr,-iunala val som i riksdagsval. i kommenterade milt inlägg beträffande tillägget lillutlänningslagen. Jag måste då fråga: Om del redan finns gällande föreskrifter,varför behövs då detla tillägg? Betyder del ändå inte att rösträtten förinvandrarna görs villkorlig? sade all partierna är överens om fördelningen efter mandat. Jag villpåminna honom om att vi ursprungligen begärde ell grundbidrag. I detta fallskall alla partier vända sig lill en speciell målgrupp, som är lika stor föralla. Därför bör också det ekonomiska stödet vara lika för alla partier. HenJOHANSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! Vi kommer strax attdiskutera partistödet. En höjning av detta föresläs. Ingen har därvid yrkat påatt man skall tillämpa andra principer än dem som vi har haft tidigare och sompropositionen och utskottets förslag bygger på. Det skulle i detla fall alltsåfinnas skäl alt göra etl avsteg från dessa principer. Jag kan emellertid intese att det föreligger några sådana speciella skäl. Man kan alllid säga del somfru nu har anfört. Beträffande förhållandet vid krig och krigsfaravill jag svara atl vi försl nu för in rösträtt och valbarhet för invandrare.Den saken finns inte reglerad i lag. Vad jag syftar till är en likställighetmellan olika sidor av en invandrares förhållanden. Utan dennatilläggsbestämmelse skulle man hamna i den situationen atl invandrare kundevägras arbetstillstånd och kunde utvisas men skulle ha kvar sin rösträtt ochsina kommunala uppdrag. Första gångenriksdagen behandlade rösträtt för invandrare var 1968 i anledning aven socialdemokratisk molion undertecknad av bl. Motionen överlämnades till grundlagberedningen. Läserman i protokoll, får man en känsla av all förslaget uppfattadessåsom mycket radikalt. För en del verkade det rent chockerande. I debattensade en representant för atl det var ett olycksfall i arbetet atthan inte hade yrkat avslag på motionen. Vän-sierparliei kommunisterna varpassiva den gången och deklarerade inga. Dethar således tagit atl vända opinionen. inser alla partier allinvandrarna har en självklar rätt atl få delta i de kommunala valen. Vi hartidigare här i kammaren slagit fast målen för vår invandrarpolitik. Huvudmålen-jämlikhet, valfrihet och samverkan - kan endast uppnås, om man på olikaområden undanröjer hindren för alt nå dessa mål. Dagens beslut om rösträttundanröjer ell slort hinder. Föratt nå Jämlikhets- och valfrihetsmålet förutsätts att man har god samverkanmellan svenskarna och invandrarna. Jag är övertygad om att båda grupperna genomdagens beslut kommer att ha elt siörre iniresse av alt arbeta tillsammans ipolitiska organisaiioner och andra folkrö-relseorganisalioner. Vi kommer allaatl få ett ökat intresse och bli mer motiverade atl träffas och tillsammansdiskutera gemensamma problem. Allabeslut som regering och riksdag fattar riskerar att bli pappers-produkter, omvi inte kan omsätta dem i vår vardag. Det här förslaget är inget undanlag. Vimåste förankra beslutet i vår vardag genom samverkan mellan invandrare ochsvenskar. Där har vi alla etl slort ansvar. Blandinvandrarna mottas förslaget om rätt att rösla i de kommunala valen positivt,jag skulle vilja säga att del mottas med glädje. Jag har träffat en delinvandrare efter det att utredningen publicerades och regeringen överlämnatsin proposition. De flesla har varit finska invandrare. En av dem gjordeföljande kommentar till förslaget: "Del känns som en nymyndighetsförklaring. Jag vet att det följer ansvar med rättigheten, men vi ärvilliga all ta ansvaret, och vi skall visa all vi kan bära del." Jag har tagit med det här citatet till kammarens protokoll dels därföratt jag är övertygad om att det finns fiera invandrare som tänker och kännersom denne man gjorde, dels för att visa alt det är ungefär samma känslor sommånga hade vid införandet av den allmänna rösträtten i värt land. Invandrarnaär ingen homogen grupp. De kommer från så många olika förhållanden. En del avinvandrarna har kommit hit som flyktingar från diktaturer där del inte finnsnågra möjligheter att politiskt påverka sin situation eller där möjligheternahar varit starkt begränsade. Andra kommer från länder med mindre utveckladedemokratiska system, där politiskt inflytande i myckel liten utsträckningkommii det stora flertalet till del. Mångainvandrare har således begränsade erfarenheter av atl genom fria och allmännaval själva påverka sin politiska och sociala situation. En hel del invandrarekommer också från länder där samhällsorganisationen hell skiljer sig från denvi har i . Bara som ett exempel kan nämnas atl landstingskommun ellermotsvarighet saknas i många av utvandrariänderna. Ävenbland invandrare som kommer från länder med möjlighet alt politiskt påverkasamhällsutvecklingen torde den politiska aktiviteten ha varit varierande. Mankan också förutsätta atl om de vistats i vårl land har även deaktiva blivit ganska passiva . Därför är informalionsinsalserna avavgörande betydelse, om reformen skall få en reell verkan. Jagkonstaterar ocksä med tillfredsställelse att departementschefen redan tillsatten ledningsgrupp som skall samordna och förbereda infor-malionsålgär.derna. Jagvill understryka vikten av att använda olika kanaler för att nå ul medinformationen och atl den delvis går ut på invandrarnas eget språk. Det ärnödvändigt att man vid den uppsökande verksamheten, som departementschefenförutsätter atl studieorganisationerna skall bedriva, gör det möjligt atl nääven de politiskt passiva. Det är angelägel atl även nå invandrarkvinnorna, ochför den gruppen behövs speciella insalser. Invandrarnaupplever ofta sin situation som osäker. Om de känner sig osäkra införröstningen, är risken stor all de låter bli att rösla. Lyckas vi nå ut medinformationen om rösträtten till invandrarna - och ocksä till svenskarna - säinnebär del atl vi fär ett hyggligt valdeltagande. Min förhoppning är atl närvi tar det steg som verkade radikalt, främmandeoch ointressant för en del, tar vi ett stort steg framåt mot värt mål omjämlikhet, valfrihet och samverkan för invandrare. Jag kommer att rösla med utskottsmajoriteten på alla punkter. Överläggningen var härmedslutad. : Propositioner ställs förstbeträffande ändring i församlingsstyrelselagen och därefter belräffandeutskottets hemställan i övrigt. Propositionergavs på bifall lill I:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avherr samt 3:o) reservationen nr ) av i motsvarande del,och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandeja besvarad.Då i begärde votering upptogs för bestämmande avkontraproposilionen ånyo de båda åierstäende proposilionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan votering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekonstitutionsuiskoiteis hemställan i betänkandet nr 25 såvitt avser ändring iförsamlingsstyrelselagen antar reservationen nr 2 av röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 1 av herrBerndtson i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstal för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvolering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 25 såvitt avser ändring i församlingsstyrelselagen röstar den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konstiiutionsutskollels hemställan i övrigt i betänkandet nr25 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Godkännandeav konventlon om förbud mot utveckling, framställning och lagring avbakteriologiska (biologiska) vapen, m. m. 1975/76:27 med anledningav proposilionen 1975/76:75 om ändring i lagen(1972:625) om statligt stöd till politiska partier 1975/76:29 med förslag lilloffentliggörande av protokoll som förts vid sammanträden inom stängdadörrar med kamrar Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §3 Godkännande av konvention om förbud mot utveckling, framställning och lagringav bakteriologiska (biologiska) vapen, m. m. betänkande 1975/76:6 med anledning av propositionen1975/76:43 om godkännande av konventionen om förbud motutveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapenoch toxinvapen samt om deras förstöring. Denkonvention som föreläggs för ralificering, konventionen den 10april 1972 om förbud mot utveckling, framställning och lagring avbakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring, harmed rätta karakteriserats som den första inlernationella överenskommelse sominnebär en verklig avrustning på någon sektor av vårt rustningsmaskineri. Detkan väl då vara skäl atl något redovisa orsaken till alt som en aktivmedlem i det internationella nedrusiningssamfundet har dröjt med attunderteckna denna konvention och att regeringen först denna höst har förelagtriksdagen konventionen för ralificering. Ipropositionen anges ganska utförligt skälen till att delta beslut nu harfallals och till all alltså har satts i stånd all ratificerakonventionen, som f ö. trädde i kraft i och med atl de tredepositariemakterna och det föreskrivna antalet övriga stater då haderatificerat konventionen. Jagskall därför säga några ord, herr talman, om skälen till del relativt långadröjsmålet. De har berörts i propositionen och i utskottsbetänkandet, men delkan finnas anledning - eftersom det här gäller relativt allmängiltiga problempä nedrustningsområdel - alt något kommentera dem. Delenligl min bedömning viktigaste skälet till den svenska tveksamheten alt försin del godkänna konventionen ligger i dess artikel 6 och de bestämmelseromkontroll för efterlevnad av konventionens bestämmelser som där finns inrymda.Den regeln innebär nämligen atl varje klagomål om ett eventuellt överträdandeav konventionens bestämmelser skall riktas till Förenta nationernassäkerhetsråd. har med kraft, och med allt skäl, i de förhandlingar somföregick konventionens ut- arbetande understrukit attdetta förfarande lämnar långtgående risker för elt diskriminatoriskt förfarandegenom den vetorätt för de fem permanenta medlemmarna som finns som ett inslagi hela säkerhetsrådets arbetsmaskineri. Självfallet skulle detla, omvetorätten utnyttjades av någon permanent medlem i rådet, göra hela konlrollmaskinerieiskäligen meningslöst. Detlavar ell av huvudskälen lill all icke till att börja med, som så mångaandra stater, ansåg sig i stånd att underteckna och ratificera konventionen.Detta är, som jag sade, ett allmängiltigt skäl, därför att samma procedurföreslås i en lång rad andra konventionstexter på andra nedrustningsområden.Jag noterar med tillfredsställelse utskottets formulering i det sista stycketföre klämmen, där det heter: "Utskottetförutsätter att detta önskemål" - om modifiering av detta förfaringssätt -"hålls levande och fortsättningsvis hävdas i detta och andraförhandlingssammanhang på nedrustningsområdet." Såsent som denna höst har detta problem,som verkligen ärett allvariigi problem inedrustningsförhandlingarna, varit aktuellt i två olika sammanhang. Viarbetar både i och i nedrustningskonferensen i med enkonvention om förbud mot miljökrigföring, där exakt samma kontrollmaskineriföreslås. Vihar också i av förelagts eltkonventionsförslag rörande förbud mot fortsatta underjordiska prov medkärnvapen, där man återigen har exakt samma kontrollmaskineri föreslaget. Jagskulle vilja byta ut ordet "önskemål", som utskottet har använt, molordet "krav". Det är ett självfallet krav att vi i fortsättningenmåste få gehör för synpunkterna att denna procedur på något sätt skall modifierasi överensstämmelse med vad som anges både i propositionen och iulskottsbeiänkandet. Jag skulle därtill vilja säga att det är möjligt att delnu finns större utsikter till framgång när vi hävdar de här synpunkterna på denu aktuella områdena. /71, när den här texten framförhandlades, harman från tredje världen fått etl helt annat iniresse för inlernationellanedrustningsförhandlingar än man hade för bara . Man har blandländerna i tredje världen en allmängiltig, myckel levande reaktion mot allldiskriminatoriskt förfarande i internationella sammanhang, vilket innebär att Sverigeden här hösten inte har varit det enda land som i med krafthar opponerat mot att ge de permanenta säkerhetsrådsmedlemmarna denna vetorättvid elt kontrollförfarande i fråga om efterlevnaden av en internationellkonvention. Jaghar alltså, herr talman, relativt stora förhoppningar om au vi skall lyckasbättre i fortsättningen i andra aktuella nedrustningssammanhang att hävda våropposition mot detta diktat från de permanenta säkerhetsrådsmedlemmarnas sidanär det gäller kontrollen och efterlevnaden av internationella konventioner. 10 protokoll1975/76:37-39 Godkännandeav konvention om förbud mot utveckling, framställning och lagring avbakteriologiska (biologiska) va[)en, m. m. Godkännandeav konvention om förbud mol utveckling, framställning och lagring avbakteriologiska (biologiska) vapen, m. m. Delandra skälet lill all vi hyst en viss tveksamhet mot att underteckna ochratificera den här konventionen är att man inte har lyckats i sin avsikt atthär sammankoppla ett förbud mol produktion, lagring osv. avbakleriologisk-biologiska vapen med samma slags förbud mol kemiska vapen. Dettavar en stor förhandlingsfråga på sin lid i . Skälen till att man släpptedetta krav var emellertid all man från båda stormaktsparternas håll lill slutaccepterade atl börja med de bakteriologiskbiologiska vapnen. Detär självfallet så atl konlrollbestämmelserna är ofantligt mycket svårare altformulera och efterleva när det gäller ell förbud mol de kemiska vapnen än närdet gäller ett förbud av det slag det här är fråga om. Givetvis var också härett successivt arbeie fram mot ell förbud, också omfattande de kemiska vapnen,alt föredra. har uttryckt en förhoppning om att man i det fortsattaförhandlingsarbetet skall nå fram lill ett förbud mot produktionoch lagring av kemiska vapen, vill jag gärna säga några ord om hur det aktuellaläget är på den fronten. i har vi sedan flera är tillbaka ettkonventionsförslag från öststatshåll på den här punkten. Det lider emellertidav den så ofta förekommande svagheten, när konventionslexter kommer från dethållet, alt man endast föreslår nationella kontrollåtgärder för konventionensefterlevnad. har vi emellertid också etl konventionsförslagsom har japanskt ursprung och som har den slora fördelen all det också omfattarett internationellt kontrollmaskineri. Det konventionsförslaget innebär i sinhuvuddel elt totalförbud mol kemiska vapen - produktion, lagring osv. - medanman i annex lill texten inrymmer förslag till ett stegvis förfarande för atluppnå det loialförbud som vi alla eftersirävar. Om denna lext skall det nu blikonkreta förhandlingar vid nedrustningskonferensen i . Vid den generalförsamlingssessionsom just håller på an avslutas i har man anlagii enresolution, lill vilken var med-förslagsställare, där man uppmanarnedrustningskonferensen i att med stor skyndsamhei och hög prioritet nurealförhandla om de föreliggande avtalstexterna beträffande förbud mol kemiskavapen. Detlaär en nedrustningsfråga som är ofantligt svår men dänill också avutomordentligt stor betydelse. Del är min förhoppning atl vi ined-ruslningsarbeiel i under det år som snart kommer verkligen skallgöra framsteg på vägen mot en avtalad konveniionstexi på detta område. Därmedhar man på nedrustningsområdel nått yllerligare etl belydelsefulli resultat somdärtill, liksom den här nu föreliggande konventionstexten, i så fall skullekomma att innebära en verklig - men gradvis skeende - avrustning. När nu sällar sig till den stora kretsen av stater som harratificerat den nu föreliggande konventionen, hoppas jag atl det ocksåinnebärati vi skall kunna göra en effektiv insats i fortsättningen för att gåvidare på vägen mot ett totalförbud mot kemiska vapen. Hen i (s): ställer sig självfallet positivt lill en ralificeringav B-vapenkonveniionen men har velat bidra till att skapa opinion förbättre konlrollprocedurer i sådana framlida nedrustningsavtal som har talat om. Utskottet upprepar den kritik som de svenska förhandlarnariktat mot artikel VI i konventions-texten. Del är klart otillfredsställandeatl stormakter genom att utnyttja vetorätten skall kunna hindra kontrollen avhur konventionen efterlevs. Härskall tilläggas att de svenska förhandlarna också när del gäller artikel Vframfört synpunkter som är värda atl beaktas . Enligt artikel Vförbinder sig staterna att samråda och samarbeta för att lösa problem som rörtillämpningen av konventionen. Man talar vidare om att detla samråd även kankomma till stånd genom lämpliga inlernationella förfaranden inom FN:s ram. Detbör innebära atl man under förundersökningarna kan koppla in FN:sgeneralsekreterare och alt vi här har början lill en även i andra sammanhanganvändbar automatisk internationell procedur för övervakning avnedrustningsavtal. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. 1975/76:13 med anledning av motion om översyn avstatliga myndigheters sjuklönesysiem m. m. 1975/76:16 med anledning av proposilionen1975/76:45 om viss ändring i bestämmelserna om kostnadsfria och prisnedsallaläkemedel Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §5 De homosexuellas situation belänkande 1975/76:19 med anledning av moiioner om dehomosexuellas situation. I delta betänkandebehandlades motionerna 1975:1286av (), vari hemställts alt hos regeringen begärde en allsidigöversyn av de särskilda problem som mötte de homosexuella i samhället samtförslag till åtgärder för all lösa dessa, samt 1975:1294av herrar i (vpk) och Måbrink (vpk), vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde en ulredning om de homosexuellas samhälleligasituation efter mönster av den nederländska s. k. Speijerrapporten.