prot · FZ097 · 1975-12-31 00:00:00 — nämnde att denna fråga har diskuterats . Det ärriktigt och jag tycker att tillfället nu vore myckel gynnsamt all utnyttjaUFU:s resurser för alt äntligen få klarlagt huruvida den här diskussionen skallfortsätta eller om det möjligen kan vara så att kraven är oberättigade. Om enutredning skulle visa att kraven är oberättigade, kan diskussionen omersättningsfrågan lämnas. Därför måste vi, tycker jag, låta den härutredningen klarlägga situationen. HerrStadling påstod att man från företagarhäll sagt att om staten nöjde sig med attinfordra endast de nödvändigaste uppgifterna, skulle företagen kunna godta denprincipen. Sedan frågade vem som skall avgöra vad som ärnödvändigt och menade att detta skulle bli svårt att lösa. Där sätter herrStadling fingret på den ömma punkten. Det är ju vår syn på den här frågan attdet endast är genom en ekonomisk prövning som man kan fä en tillfredsställandebegränsning av de här uppgifterna. Finns det ingen prövning kan man fortsättabegära uppgifter bara för att det är intressant eller för att det passar enseget arbete. Bevisligen finns det en hel del uppgiftskrav som skulle kunnavara enklare eller ifrågasättas. Jag kan peka pä det faktum att större förelagnumera börjat inlerndebilera kostnader. Även inom storföretagen har det nämligenvisat sig att många vill ha fram en mängd uppgifter. När man då interndebiterarkostnader från olika sektorer får man själv la ställning till om det är lönsamteller inte, vad man vill åstadkomma. Om jag som företagare vill ha uppgifterför mitt eget företag, t. ex. om hur kunderna ser ut, hur försäljningen går,hur effektiviteten utvecklas, hur lönsamheten är, osv., då ställs jag införfrågan; Vad kostar det? Lönar det sig all ta fram dessa uppgifter? Därigenomfår jag automatiskt en kontroll av vad som är lönsamt och vad som inle ärrealistiskt att genomföra. Därförtycker jag att det finns starka skäl för en utredning på detta område. Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. HerrTRÄFF (m) kort genmäle; Föratt vi inle skall framstå såsom oeniga på den punkten vill jag säga att ingenär angelägen alt försena UFU:s betänkande. Det hade varit bra om detbetänkandet hade framlagts , som man trodde skulle ske.Men jag är övertygad om att vi ändå hade haft anledning alt yrka på en fortsattutredning om de ekonomiska aspekterna. Del är alltså därför reservationenkommit till. Ärdet inle något ologiskt, , att när det gäller skatieupp-bördentala om att företagen får en ersättning i form av en viss kredittid men attställa sig helt oförstående till behovet av en sådan ersättning när del gälleruppgiftslämnandet? Utskottet säger, och det underströk ,att ett dispensförfarande när det gäller inbetalning av avgifter undersemestertid skulle medföra administrativa svårigheter. Jag förutsätter att deadministrativa svårigheter man då tänker på är de som uppslår hosmyndigheterna. Lyhördhet för sådana svårigheter är i och för sig aktningsvärd,men det vore bra om dövheten vore mindre påtaglig när det gäller de administrativasvårigheter som uppstår ute hos företagen. Ingen kan förneka all del är en belastning för företagen Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. att lämna alla deuppgifter som de avkrävs och att ta upp arbetsgivaravgifter ochförsäkringsavgifter av olika slag som de ålagts att ta upp. Företagen utför häråt samhället ett serviceuppdrag som är ganska så betungande. Jaghar full förståelse för den olust delta inger och den oro för framtiden som ettökat uppgiftslämnande medför. Företagaren, inte minst småföretagaren, har ilider med stark infiation ett mycket hårt klimat all arbeta i. Han måste inlebara fullgöra de vanliga, besvärliga uppgifter som möter enföretagare utan dessutom ständigt anpassa prissättning och marknadsföring tillde snabba förändringar i övrigt som då sker i samhället. blir det,med den pågående pris- och lönestegringen, alltmer kostnadskrävande attfullgöra uppgifts- och uppbördsuppdrag åt samhället. Fråganär dä: Vad skall man göra för alt lösa detta problem? Ja, enligt min mening börman i första hand göra allvarliga ansträngningar att samordna och förenklaarbetet och därmed begränsa denna pålaga. Skatteulskottet har också mycketstarkt understrukit detta i sitt betänkande. Utskottet säger bl. a.; "Detframstår därför som angeläget alt rationalisera och i möjligaste mån begränsaarbetsgivarnas uppgiftslämnande." Somman har betonat här i debatten är frågan också föremål för utredning.Utskottet förutsätter att åtgärder i denna riktning kommer att föreslås i delbelänkande som lämnas av UFU. Iett särskilt yttrande som fogats vid ulskoitsbetänkandet har jag tillsammansmed i och starkt understrukitnödvändigheten av att åtgärder vidtas för att rationalisera ochnedbringa arbetet med uppgiftslämnande och avgifisinbe-talningar. Man kan gåolika vägar för att åstadkomma en begränsning av dessa uppgifter, och jag ärinte främmande för att vi också i vårt land måste pröva möjligheterna med ettkontrollorgan liknande det som finns i . Det kontrollorganet skall gemyndigheterna tillstånd att gä ut med en begäran om lämnande av uppgifter frånföretagare, men det skall också kontrollera huruvida det inte finns möjligheterall få de önskade uppgifterna genom del material som redan har inkommit. Jaganser att inte minst detta sistnämnda kan vara ganska viktigt - det är kanskeen mera effektiv väg med ett kontrollorgan än alt bara ta upp frågan omersättning. Imotioner, i reservationen och i debatten har yrkats utredning av frågan omersättning till uppgiftslämnaren. För oss som står bakom det särskildayttrandet framstår det som mest angelägel att begränsa arbetsuppgifterna.Ingen kan förneka att ett ersättningssystem i sig självt skulle medföraytterligare arbete för både företag och myndigheter. Därför anser jag att manbör avvakta utredningens resultat - speciellt när del kan väntas föreligga inomett par månader - innan man kräver att ytterligare åtgärder skall vidtas. Detär också motiveringen för milt ställningstagande. 1 debatten har betonat att han är medveten om svårigheterna attgenomföra ett ersättningssystem, men han vill ha prövat vilka möjligheter detfinns att utforma ett sådant. ansåg att det skulle vara enkelt attklara detta. Del föreligger alltså vitt skilda uppfattningar härom. Nog anserjag att det rikligaste är att avvakta vad utredningen kommer fram till. Ser mansom det viktigaste målet att begränsa uppgiftslämnandet, har man anledning allvänta för att se vad utredningen föreslår. Jag hade störreförståelse för reservanternas uppfattning dä man inte visste när utredningenskulle redovisa sitt resultat. Men när del är så kvar som ett parmånader bör vi kunna vänta. Vadbeträffar utnyttjandet av den expertis som utredningen har lill sitt förfogandefinns den ju kvar också sedan utredningen har lämnat sitt betänkande. Medutgångspunkt i del läge som råder när vi ser utredningsresultatet får vi ta ställninglill om de önskemål som framställts har tillgodosetts eller inte. Jagvill betona önskvärdheten av att vi också prövar ett sådantkontrollorgan .som jag nämnde. Det kan ha stor betydelse när det gällerden enligl min uppfattning viktigaste frågan, nämligen att begränsauppgiftslämnandet, all förenkla del och att där det finns möjligheter samordnadet. Med delta ber jag att fä yrka bifall lill utskottets hemställan. Företagensuppgifts- och uppbörds-skyldighet m. m. HerrHÖRBERG (fp) kort genmäle: a. att förelagarna, i synnerhet småföretagarna,har ett allt hårdare klimat att arbeta i och all det uppgiftslämnande som vi diskuterar blir alltmer kostnadskrävande. Jag tycker all argumenterade mycket bra för en utredning om kostnadsersättning föruppgiftslämnande till framför allt de mindre företagarna. Jag är myckel ledsenför att och hans kamrater i skatteutskottel, med undantag förherr i , inte är beredda att tillstyrka tilläggsdirektiv lill ensådan utredning när de tydligen har den uppfattningen alt uppgiftslämnandet ärett kostnadskrävande arbete. HerrJOSEFSON (c) kort genmäle: Till vill jag säga all de argument jag framförde på denberörda punkten är ännu mer motivering för det jag yrkade på, nämligen enbegränsning av uppgiftslämnandet. Jag trodde all vi var helt eniga om attfrämsta målsättningen är alt begränsa uppgiftslämnandet. Om företagen skallredovisa vilka uppgifter som lämnats, kommer vi inte ifrån all det skaparytterligare merarbete för företagen och ytterligare krångel. HerrSIVERT i (s): Som utskottet anför läggs ett långtgående ansvar och 6Riksdagens protokoll 1975/76:6-7 Företagens uppgifts- och uppbörds-skyJdighel m. m. långtgående skyldigheterpå arbetsgivarna när det gäller alt lämna uppgifter lill statliga myndigheterom förhållanden som rör verksamheten. Frågor gällande uppgifts- ochuppbördsskyldigheten är, som här konstaterats, f. n. föremål för översyn av enutredning. Utskottet har för sin del anfört att utredningens resultat böravvaktas. 1en borgerlig reservation, som dock inte fått full uppslutning, har hemställtsalt utredningen skall meddelas tilläggsdirektiv att utreda frågan om ersättningför avlämnande av uppgifter. Hur har man motiverat del förslaget? Jag citerarur reservationen: "Till de n-ietoder som bör övervägas för att åstadkommaen samordning, förenkling och begränsning av uppgiftslämnandet hör även ettsystem med kostnadsersättning till företagen för det arbete som framtagning avuppgifter och fullgörandet av uppgiftsskyldigheten innebär." 1ett centerparlisiiskl särskilt yttrande avslöjas det här än mer naket. Därsäger man nämligen: "Ett ersättningssystem skulle sannolikt också ha entillbakahållande effekt." Allai denna församling torde vara ense om alt det finns etl starkt intresse av altbestämmelserna för uppgiflsskyldigheten är utformade så att företagen kanfullgöra sina skyldigheter på ett enkelt och rationellt sätt. Utöver denersättning som redan finns inbyggd i de kreditlider som skatte- ochavgiftssystemet medför begär man alltså att myndighet som kräver uppgifter frånföretagen skall betala härför. Jag finner denna tanke fullkomligt orimlig. Självfalletmåste näringsidkare underkasta sig de villkor som samhället ställer upp förverksamheten, och naturligtvis måste de också genom alt lämna de uppgifter sombehövs ge kontrollmyndigheter, tillsynsmyndigheter och de organ som planerar isamhället möjligheter att sköta sina åligganden. Jagär övertygad om alt uppgiftsskyldighelen i framliden kommer alt vidgas till nyaområden. Främst tänker jag då på arbetsmiljön, där etl otal informationer iframliden kommer alt krävas från företagen. 1 stället för att ge betalt fördetta uppgiftslämnande blir det enligt min mening nödvändigt att ålägga deuppgiftsskyldiga ett direkt straffansvar, så att man får in korrekta uppgifteroch en uppfattning om vad som krävs för en uppföljning av miljövårdsarbetet. Jagfinner del märkligt att n-ian från de borgeriigas sida inte nöjer sig medkonstaterandet att systemen skall ses över för att göras rationellare ochenklare. Ändå märkligare finner jag argumentet vara all en avgiftsbeläggningskulle skapa en ekonomisk prövning hos myndigheten. Skulle nuarbetarskyddsstyrelsen vilja infordra uppgifter om vilka kemiska ämnen ochpreparat som används i företagen skulle man enligl den här modellen göra enekonomisk kalkyl och undersöka om det kan vara lönsamt. Jag vill starktunderstryka att myndigheterna inte kan få åläggas en sådan ekonomiskpåtryckning. Enprövning av hur man mest rationellt skall lägga upp uppgiftslämnandet ärangelägen och här finns, som jag konstaterat tidigare, inga Men nuföreslås ett ersättningssystem som genom att belasta myndigheternas budgetskall bromsa kraven på information om vad som sker ute i företagen. Syftet medersättningskravet kan vara en vilja all mörklägga förhållanden i t. ex.arbetsmiljön genom att låta resursbrist hos myndigheten avgöra vilkainformationer som skall tas fram. Altlåta någon form av marknadseffekt få ett avgörande infiytande över den kunskapsom samhället behöver om näringslivet är enligl min mening farligt, och jagyrkar därför bifall till utskottets hemställan. Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. Underdetta anförande överlog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (c): i höll nästan en straffpredikan ochförsvarade tydligen varje uppgiftskrav som ställs på företagen ochdessutom varje uppgiftskrav som kommer att ställas. Han menar altföretagen lill varje pris måste underordna sig detta och snällt fylla iuppgiftsblanketierna. Hurkommer det att gå med effektivitet, lönsamhet och sysselsättningsförmåga omman driver detta för långt? Viär fullt medvetna om, del har jag sagt tidigare, alt det behövs en mängd olikauppgifter för samhällsplaneringen och även för företagens utveckling. Men detär etl faktum, som mänga kan intyga, att de uppgifter som skall lämnas kundevara förenklade, och att ett stort antal av dem kan ifrågasättas. Jag villbestämt hävda att detta kommer att gälla kanske i än högre grad. Detgår inle att utan vidare införa ett uppgiftskravssamhälle. Del måste finnas lidför företagarna all jobba litet även med andra uppgifter. Jag tror att deanslällda i företagen har stor förståelse för att det är bättremed en vettig planering än att företagaren bara skall sitta med meningslösauppgifter vid skrivbordet. Delär alltså här inte bara fråga om uppgiften som sådan utan fråga om man skallinfordra den mängd av uppgifter som krävs och då kommer man in på hur dethela skall kunna förenklas. Viväntar pä en utredning, del är alldeles rikligt. Jag tror del kommer en delförslag som kan genomföras. Men vi reservanter menar att del inte räcker att t.ex. med frivilliga medel försöka hejda kraven på uppgiftslämnande. Del måsteäven till en ekonomisk prövning för att man skall kunna se vilka krav som ärlönsamma och vilka som är mindre lönsamma och nyttiga. Jagkan hänvisa till en debatt som fördes i för inte länge sedan omdetta problem men på ett annat område, nämligen de statliga institutionernas.Man hade kommit underfund med att man begärde uppgifter av varandra, detgäller utbildningsfrågor inte minst, till en grad - jag tror att SivertAndersson känner lill detta - som hotar Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. att binda professorer ochkvalificerade personer med höga löner att till syssla med lämnandet avuppgifter myndigheterna emellan. Det är väl inte dit vi vill komma? Vimåste se till att vi får en regulator som avvärjer en sådan utveckling. DagensNyheter säger i en ledare där man kommenterar den här diskussionen att detkanske inte skulle vara så dumt med en intern debitering de statligamyndigheterna emellan så att man finge se vad uppgiftslämnandet kostar. Dettaär ett exempel som visar vad vi reservanter menar med att det måste finnas enekonomisk kontroll även på uppgiftslämnandet från företagen. Idetta anförande instämde (). HerrSIVERT i (s) kort genmäle: Herr lalman! iJärvsö har fått för sig att jag i mitt inlägg skulle ha försvarat varjeuppgiftskrav som finns nu och som kommer att finnas . Jag skallcitera från milt manus för att klargöra vad jag egentligen sade, eftersom detinte har gått fram trots att mitt inlägg tydligen uppfattades som enstraffpredikan. Allai den här försan-ilingen, sade jag, torde vara ense om att del finns ett starktintresse av att bestämmelserna för uppgiflsskyldigheten är utformade så attföretagen och andra kan fullgöra sina skyldigheter på ett enkelt och rationelltsätt. Del är en uppfattning som jag står för. Det kan inte få vara så all denekonomiska prövningen eller påtryckningen, som jag närmast skulle vilja kalladet, är avgörande för i vilken grad myndigheten skall kunna skaffa siguppgifter om vad som sker ute i samhället. HerrOLSSON i (c) kort genmäle: Jag har heller aldrig sagt att den ekonomiska prövningen skulle varaavgörande, men den kan vara en bidragande faktor till en sund och riktigutveckling på uppgiftslämnandets område. HerrSIVERT i (s) kort genmäle; Om detta ersättningssystem skall hanågon effekt sä måste det vara en ekonomisk effekt, och den - det har jagdeklarerat - anser jag vara farlig. Jag begärde ordet för att replikera på vad iStockholm sade i sitt inlägg. Jag är tacksam fördel inlägget. Del klarade ivarje fall ut för oss hur överheten ser på dessa frågor när han i magistralaordalag sade till företagen, att del rätter och packer Eder efter, då detgäller att lämna uppgifter. Nuär det emellertid så alt en del av överhetens organ för detta ändamål intedelar denna enkla inställning till problemet. interna handbok återfinnsbl. a. följande påpekande: "Mot konsumentönskemålen måste ställaskostnader och andra uppoffringar som framställningen av produkterna för medsig. Del gäller då att inte bara se lill SCB:s egna produktionskostnader utanäven lill uppgiftslämnarnas kostnader, som kan vara mycket betydande. Särskiltpä företagssidan medför uppgiftslämnandet en avsevärd direktkostnadsbelaslning." Tyvärråterfinns i de konkreta avsnitten som berör planering och uppföljning ingaangivelser om hur dessa kostnader sedan skall beaktas i planeringen,kalkyleringen och utvärderingen av de skilda projekten. En översiktliggranskning av ett antal utredningsbetänkanden med förslag om nya uppgiftskravbekräftar också alt del mycket sällan förekommer en sådan utvärdering somstatistiska centralbyrån anser önskvärd. Såvill jag fråga vad han egentligen menar med attanvändandet av ekonomiska kriterier bredvid andra styrmedel när det gäller attfå en rationellare hantering skulle kunna innebära någonting av försök lillmörkläggning. Menar att de verk som begär anslag för alt betalaexempelvis en utredning rörande en väsentlig fråga inom arbetarskyddet, somkräver insamlande av uppgifter, skulle få avslag härpå vid budgetbehandlingen? Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. HerrSIVERT i (s) kort genmäle: har ju utnämnt mig lill överhet och sagt att jag talar imagistrala ordalag. Det tänker jag inle kommentera på annat sätt än alt sägaatt den attityd som intar i denna fråga på ett utomordentligt sättplacerar honom på den sociala rangskalan också. Statistiskacentralbyrån är säkert medveten om att dess uppgiftskrav kostar pengar, och delär väl ett naturiigt konstaterande att man måste göra avvägningar på vissaområden. När del sedan gäller kravet på att införa etlsärskilt avgiftssystem för de myndigheter som behöver skaffa sig upplysningarom olika faktorer ute i samhällslivet, så ligger det något annoriunda lill. Omdel - som vi har fått uppleva - inträffar alt enmyndighet med myckel kort varsel skall ta reda på hur förhållandena i självaverket är ute på fältet, så är del faktiskt litet krångligt att gå överriksdagen och begära anslag lill att verkställa uppdraget. Naturligtvis får maninle lägga sådan hämsko på en myndighet när det gäller all la reda på sakförhållandenav olika karaktär ute i arbetslivet. En sådan ekonomisk påtryckning är omöjlignär man nu på annat sätt har bestämt sig för att försöka angripa de härförhållandena. i sade att del här är en gammal fråga, och del ärdel verkligen. och jag hade, vill jag minnas, en liten diskussionom den i gamla första kamn-iare. 1delegationen för mindre och medelstora förelag, som på detta begränsade områdeföregick industriverket, tog jag upp denna fråga efter Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. den här diskussionen. Allatyckte det måste vara rätt att folk fick ersättning för ett sådant häruppgiftslämnande. När vi satte oss ner och funderade över hur del skulle gälill, konstaterade vi att t. ex. på något sätt måstebli affärsdrivande och ta betalt för sina tjänster. Men då stegrade sigföreträdare för bl. a. herr , som är en stor konsument avstatistiska centralbyråns tjänster, och frågade: Skall alla arbetsgivare sombehöver allt det här materialet för sitt förbunds verksamhet betala för det?Därmed kom vi inle längre och förmådde inte prestera något betänkande, vilketursprungligen varit vår avsikt. Kan programbudgeteras i sann modern statliganda? Kan man ta betalt för offentliga handlingar? Det kan vi inte svara påhär. Det är saker som måste utredas och som verkligen är omständliga attutreda. Delegationenför mindre och medelstora förelag gick upp i industriverket och sedantillsattes en utredning, som enligl uppgift snart skall lägga fram resultatetav sitt arbete. Med hänsyn till att frågan är så svår är jag emellertidövertygad om alt ett tilläggsdirektiv lill utredningen skulle fördröja fråganslösning. Dä fick man kanske något alt klaga över etl par år till - som engrundval för sina aktiva insatser för svensk företagsamhet -, men det skulleinte föra själva frågan framåt, och det är ju det vi är intresserade av, ellerhur? Jaghar full förståelse för att det här uppgiftslämnandet är irriterande, merirriterande än arbetsbelastande, men jag kan inte'för tro att detär rikligt som i säger, att man lejer konsulter för attlämna uppgifter till . Nämn någon som gör det,herrOlsson! Jag kan inle tänka mig detta. Men uppgiftslämnandet är som sagtirriterande. Sådana här saker ligger man på till därför alt manfinner dem otrevliga att syssla med och därför au man har andra saker alt görasom är viktigare, och så blir man irriterad. Medfull förståelse för den irritationen är jag helt övertygad om all utskottetsskrivning är riktig. Det finns inget skäl för tilläggsdirektiv. i (c): Till att börja med vill jag ge ett svar till iStockholm, som frågar hur del hela skulle kunna genomföras om en myndighet fårbråttom och måste gå ut med en enkät snabbt. Det måsle väl lösas på det sättetatt varje myndighet har en stab som räcker även för oförutsedda behov och attsådana utgifter då är medräknade. Det kan inte vara något problem. En myndighetskall inte behöva gå till och begära anslag för varje enkät denskall göra. Det har ingen tänkt. Sedanhar kanske gjutit litet olja på den tidigare debatten. Jag vill baragöra ett par kommentarer. Vaddet gäller frågan om det är möjligt för SCB att begära ersättning för deuppgifter SCB i sin tur lämnar till företag har jag för mig au så sker i något fall. Detär en fråga som kan prövas i samband med frågan om ersättning för företagensuppgiflslän-mande. Del skulle inte vara något fel om ett speciellt förelagfinge betala för uppgifter som just det har nytta av. HerrWååg säger att tilläggsdirektiv ti/I utredningen skulle fördröja en slutgiltiglösning. Vi har betonat både i reservationen och i våra uttalanden här atttilläggsdirektiv till UFU inte behöver fördröja de förslag som utredningen nuhåller på att finpulsa och snart är beredd att låta gå i tryck. Förslagen omförenkling och rationalisering kan nu läggas fram, även om förslagen när detgäller ersättning behandlas fortsättningsvis. Det behöver absolut inte blinågon fördröjning. Tillslut några ord om konsulterna. Jag tror att jag under hand skulle kunna plockafram uppgifter till om olika förelag som måste anlita konsulter,skrivbyråer eller servicebyråer av andra slag. är det endalösningen. Antingen får man bota, om man inte lämnar in uppgifterna, ellerockså måste man klara av detta. Om man då har viktiga frågor au sköta som rörarbetsledning, förelagsledning, ansvar för alt någonting blir gjort och för attde anställda har arbete, för löner etc, måste man tillgripa sådana härlösningar. Det är ett problem för många, i synnerhet för dem som byggt upp ettföretag kring en idé, en produkt. De är mer produklföreiagare änadministratörer. Dä blir del ofta så att de ser på uppgiftslämnandet medirritation, men ändå måste klara del. Vårtförslag innebär inte att man säger nej till varje uppgift. Del innebär alt baranödvändiga uppgifter skall lämnas och alt det skall ske under enkla former. Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. Kan man ta betalt måste det vara en tjänst man producerar. Omstatistiska centralbyrån producerar en tjänst på uppdrag kan den ta betalt. Sälångt kom vi också i delegationen. Men hur förhäller det sig om statistiskacentralbyrån gör en sammanställning av inkomna uppgifter? Vi vet all enligttryckfrihetsförordningen blir en sådan sammanställning i ett statligt verkoffentlig handling i och med att den är färdig.