prot · FZ09148 · 1975-12-31 00:00:00 — Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationen nr11 B av anförda motiveringen, och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren godkänner finansutskottets motivering i belänkandet nr40 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren godkänt den i reservationen nr 11 B av anfördamotiveringen. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Investeringsavdrag och -bidrag räkning verkställdesvotering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: HertBURENSTAM (): . Jag skullevilja avge följande röstförklaring. Efterdet att vår reservation 5 och därmed också vår reservaiion 6 C fallit har vi ivoteringen om motiveringen under mom. 3 stött utskottels hemställan. Detta harvi gjort, efiersom utskoltsmajoriteten där ställt sig bakom våra krav atlmarginalskatterna skall sänkas och skalleskalorna inflationsskyddas. Utskottethar där också instämt i andra viktiga uttalanden som görs i vår moiion.Därutöver har emellertid utskottet i anslutning lill detta moment gjort vissauttalanden, som sägs vara riktade mot vår moiion. Utskottet återger emellertidi detta avseende vår moiion på elt missvisande sätt. All vi i motiveringenslött utskottets hemställan innebär alltså inte att vi därmed godtagit kritikenav vär motion. § 2 Investeringsavdrag och -bidrag Föredrogs skalleutskottets betänkande 1975/76:67med anledning av propositionen 1975/76:150 med förslag till slutlig regleringav statsbudgeten för /77, m. m. (kompletteringspropositionen)jämte motioner, såvitt proposiiionen och motionerna hänvisats till skalteulskoltel. (Dettabetänkande hade debatterats i samband med behandlingen av finansutskoltetsbelänkande nr 40.) I propositionen 1975/76:150 hade regeringen() under punkterna 10-12 föreslagit att anta 10. vid propositionen fogat förslaglill lag om storleken av statlig inkomstskatt som ingick i preliminär skattför budgetaret 1976/77, 11. vid proposiiionen fogat förslaglill lag om ändring i lagen (1975:1147) om särskilt investeringsavdrag vidtaxering till statlig inkomstskall, 12. vid proposiiionen fogat förslag lill lag om ändringi lagen (1975:1149) om statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning. Ipropositionen lades bl. a. fram förslag till lagstiftning om höjning av detsärskilda invesleringsavdraget för maskininvesteringar m. m. från lill 2596. föreslogs att det statliga investeringsbidraget höjdes från 4 9n lill 10 96. Vidarehade föreslagils alt ultagsprocenten för statlig inkomstskatt, som ingick ipreliminär skatt för /77, bestämdes lill 100. Idetta sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1975/76:2556av herrar () och (), vari underpunkten 1 hemställts allriksdagen beslutade att särskilt investeringsavdrag i rörelse, jordbruk ochskogsbruk skulle utgå med 25 ") för investeringar i maskiner ochinventarier och med 10 V.', för investeringar i byggnader samt att motsvarandestatliga investeringsbidrag skulle utgå med 10 96 resp. 4 96, allt i vad avsågleveranser resp. byggnadsarbeten som i huvudsak fullgjordes under liden den 1maj-den 31 december 1976, 1975/76:2557av m. fl. (m), vari under punkterna 2 och 3 hemställts allriksdagen beslutade 2. att vad gällde näringslivelsmaskininvesleringar medge avdrag resp. bidrag för investeringsvaror sombeställts före och levererats , 3. all näringslivet gavs rätl tillinvesteringsavdrag resp. bidrag för byggnadsinvesteringar fram lill den 31mars 1977 i enlighet med vad i motionen anförts, 1975/76:2558 av m. fl. (vpk), variunder punkten I hemställts atl beslutade avslå regeringens hemställanunder punkterna 11 och 12 i proposiiionen 1975/76:150, och 1975/76:2559 av i m. (c), vari hemställts att vid sin behandling av propositionen1975/76:150 beslutade all förhöjt invesleringsavdrag resp. bidrag vid anskaffningav maskiner och andra inventarier i industri, jordbruk och skogsbruk skulleutgå med 20 96 resp. fr. o. m. den saml med 25 'V. resp. fr. o. m. . 1. beträffande höjtinvesleringsavdrag och -bidrag för maskininvesleringar under liden den 1januari-den 30 april 1976 atl skulle avslå motionen 1975/76:2559 idenna del, 2. beiräffande höjtinvesleringsavdrag och -bidrag för maskininvesleringar fr. o. m. den 1 maj1976 atl skulle a. medavslag på motionen 1975/76:2558 punkten 1 samt med bifall lill motionerna 1975/76:2556 punklen 1 i denna del och 1975/76:2559 i denna del och med anledning av molionen 1975/76:2557 punkten 2 anla proposiiionen i denna del, b. avslåmolionen 1975/76:2557 punklen 2 i den mån den inte kunde anses tillgodosedd genom vad utskottet anfört och under moment 2 a hemställt, c. lill följd härav antade vid propositionen fogade förslagen lill dels lag om ändring i lagen (1975:1147) om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt, dels lag omändring i lagen (1975:1149) om statligt investeringsbidrag Investeringsa vdrag och -bidrag 3. beiräffandeinvesteringsavdrag och -bidrag för byggnadsinvestering ar all skulle avslå a. molionen 1975/76:2556 punklen 1 i denna del, b. motionen 1975/76:2557punkten 3, 4. beträffandeultagsprocenten för statlig inkomstskatt för /77 att med bifall till propositionen 1975/76:150 i denna del skulle anla det vid proposiiionen fogade förslaget till lagom storleken av slatlig inkomstskatt som ingick i preliminär skall för /77. 1.av herrar i (m), i (c). Josefson (c), Mundebo(fp), () och i (c)sanil () som ansettatt utskottet under 3 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2556 punkten 1 saml med anledning avmolionen 1975/76:2557 punkten 3 skulle anta av reservanterna framlagda förslagtill 1. lag om särskiltinvesleringsavdrag för vissa byggnadsarbeten, 2. lag om statligtinvesteringsbidrag för vissa byggnadsarbeten, 2. av herrar i (m), iKnäred (c). Josefson (c), Mundebo (fp), () och i (c)samt () som anseil att utskottets yttrande i viss del skulle haav reservanterna angiven lydelse. HerrMAGNUSSON i (m): Jag har inget annat yrkande än om bifall lill utskottets hemställan. HertHERMANSSON (vpk): Jag ber all få yrka bifall lill motionen 2558. HertCARLSTEIN (s): Jag ber att få yrka bifall lill utskoltets hemställan på samtligapunkter. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till molionen nr 2558 av herrHermansson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskotiels hemställan i betänkandet nr 67mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalllill molionen nr 2558 i motsvarande del. Vid omröstning genoni uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §3 Ändrade avdragsregler för egenavgifter Föredrogs skatleulskottets betänkande 1975/76:68med anledning av proposiiionen 1975/76:178 om ändrade avdragsregler föregenavgifter, m. m. jämte motioner. 1 propositionen 1975/76:178 hade regeringen() föreslagit att anta de vid propositionenfogade förslagen till 1. lag om ändring i kommunalskatlelagen(1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskall. Beiräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen förslås ändradereglerom avdrag vid inkomsttaxeringen för s. k. egenavgifter, dvs.socialförsäkringsavgifier och allmän arbetsgivaravgift som utgår påegenföretagares inkomster. Syftet med de nya bestämmelserna är allegenavgifterna skall tas ul efter samma principer som de avgifter somarbetsgivare betalar på utgående löner. Därmed elimineras de särskildamarginaleffekter som annars skulle ha kunnal uppkomma vid taxering. Förslagetinnebär all egenavgifter, som belöper på inkomst av jordbruksfastighet ellerrörelse, i fortsättningen inte skall dras av som allmänt avdrag utan somomkostnad i förvärvskällan. Vid taxeringen för visst beskattningsår medges dlschablonavdrag för de egenavgifter som hänför sig till beskattningsåret ifråga. Schablonavdraget beräknas på elt underlag som motsvararbruttointäkterna i förvärvskällan efter avdrag för andra omkostnader änschablonavdraget. Avdraget utgör vanligen 10 9n av den del av underlaget sominte överstiger , 20 ". av den del av underlaget som liggermellan . samt 15 "u av överskjutande del avunderlagd. För vissa skattskyldiga med låga egenavgifter utgörschablonavdraget 4 Vfi av underlaget. Deslutliga egenavgifter som påförs för visst beskattningsår skall avstämmas motdet lidigare medgivna schablonavdraget. Är de slutliga avgifterna större änschablonavdraget, får överskjutande belopp dras av vid följande taxering. Har åandra sidan schablonavdrag medgdls med högre belopp än de slutligaegenavgifterna, las skillnadsbeloppd upp som intäkt vid den följandetaxeringen. Detnya schablonavdraget medges första gängen vid taxering. Egenavgiftersom påförts på grund av taxering får dras av som allmänt avdrag enligtäldre bestämmelser. Avdraget skall dock som regel fördelas med en tredjedel vidvardera av laxeringar." 1detta sammanhang hade behandlats dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1975/76:2560 av m. fl. (m), varihemställts all beslutade 1. all i enlighet med vad som imolionen anförts schablonavdraget skulle fastställas i tagel,. 2. all vid beräkning av definitivaegenavgifter de verkliga avgifterna - ej schablonmässigt beräknade sådana -skulle ligga lill grund och all därför anvisningarna lill 41 b S första stycketkommunalskattelagen enligt regeringsförslaget skulle kompletteras på sättmotionärerna föreslagit, 3. atl anvisningarna till 22 J;punkt 2 a kommunalskatlelagen kompletterades så all efter tredje stycketenligt regeringsförslaget ett nytt stycke infördes med av motionärernaföreslagen lydelse, innebärande att innan schablonavdraget beräknades förmakar, som gemensamt drev jordbruk eller rörelse, inkomsten skulle fördelasmellan makarna enligt gällande bestämmelser, varvid makarna i fråga om den delav inkomsten som understeg . borde få beräkna schablonavdraget efter15 9n, 4. alt i fall, då inbetalningar avpreliminära socialförsäkrings- och arbetsgivaravgifter gjorts, så alt dessabeloppsmässigt motsvarade det medgivna schablonavdraget, skulle, om depreliminära inbetalningarna inte täckte de definitiva avgifterna, någon straffavgiftinte utgå på den del av de oguldna avgifterna, som motsvarade skillnaden mellandefinitiva avgifter och avgifterna enligt schablonavdraget, 5. all uttala, att den ipropositionen aviserade utvidgningen av 80/85-procenisregeln lill att omfattaäven egenavgifterna borde tillämpas fr. o. m. 1975/76:2561av hert Josefson m.fl. (c). 1975/76:2562 av herrLöfgren (fp), 1975/76:2563 av () och herrMagnusson i (m), vari hemställts att beslutade att överskottinom inkomstslaget jordbruksfastighet fick kvittas mot underskoll inominkomstslaget rörelse och tvärtom vid beräkning av egenavgifter, dels de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöte väckta motionerna 1975/76:953 av herrAndersson i m. fl. (fp, c, m), 1975/76:954 av herr förstevice talmannen m. fl. (c, m, fp), 1975/76:1031 av herrSundman (c). 1975/76:1033 av ftuTroedsson (m), 1975/76:1044 av herrarWinberg (m) och (), 1975/76:1045 av hertWirtén m.fl. (fp, c, m), 1975/76:1996av m. fl. (m), såvitt nu var i fråga (punkten 4), och 1975/76:2114 av hertAhlmark m.fl. (fp). 1. beträffande underiaget förberäkning av egenavgifter atl skulle avslå motionen 1975/76:2563, 2. beiräffande ändradeavdragsregler för egenavgifter a. allriksdagen med avslag på motionerna 1975/76:2560 punkterna 2-4 och 1975/76:2562 samt med bifall till propositionen 1975/76:178 skul le anta de vid proposiiionen fogade förslagen till 1. lagom ändring i kommunalskatlelagen (1928:370) med de ändringar att dels ingressen skulleerhålla av utskottet föreslagen lydelse, dels 53 i; 1 mom. och anvisningarnalill 41b! ; skulle erhålla av utskonet föreslagen lydelse, innebärandeföljdändring och ändringar av teknisk natur, delspunkt 4 av ikraftträdandebestämmelserna skulle erhålla av uiskoitet föreslagenlydelse, innebärande ändringar av teknisk natur, 2. lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskall med den ändringen alt punkt 3 av ikraflträdandebestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärande ändring av teknisk natur, b. alt skulleavslå 1. motionen 1975/76:953. 2. molionen 1975/76:954, 3. motionen 1975/76:1031. 4. motionen 1975/76:1033, 5. motionen 1975/76:1044, 6. motionen 1975/76:1045, 7. motionen 1975/76:1996 punklen4, 8. motionen 1975/76:2114, 9. motionen 1975/76:2560punkterna 1 och 5, iden mån de inte kunde anses tillgodosedda genoni vad utskottet anfört och undermoment 2 a hemställt, 3. beiräffande avdrag förpremier för gruppliv- och gruppsjukförsäkringar atl skulle avslåmolionen 1975/76:2561 i den mån den inte kunde anses tillgodosedd genoni vadutskoilei anfört. beträffande underlaget förberäkning av egenavgifter 1. avherr i (m) och () som ansett att utskottet under 1 bort hemslälla altriksdagen med anledning av molionen 1975/76:2563 hos regeringen begärde förslagtill hösien 1976 om ändrade regler för beräkning av egen-avgift i de fall denavgifisskyldige hade inkomst av en förvärvskälla och underskoll av en annanförvärvskälla av annal slag i enlighet med vad reservanterna anfört, beträffandeberäkning av de slutliga egenavgifterna 2. avherr i (m) och () som ansett att utskottet under 2 a i denna del bort hemslälla attriksdagen med anledning av molionen 1975/76:2560 punkten 2 hos regeringenbegärde förslag lill om beräkning av egenavgifterna med hänsyntill verkliga avgifter i stället för schablonmässigt beräknade i enlighet medvad reservanterna anfört. 3.av i (m) och () som ansett att utskonetunder 2 a i denna del bort hemställa atl med anledning av molionen1975/76:2560 punkten 4 hos regeringen begärde förslag lill angåendeändrade regler för kvarskatieavgift i enlighet med vad reservanterna anfört. Del är väl inget tvivel om alt saga om Pomperipossastarkt bidragit lill alt frågan om egenföretagarnas egenavgifter nu fårenlösning. Syftet med den proposition som vi nu behandlar är all egenavgifternaskall tas ut efter samma principer som de avgifter som arbeisgivaren betalar påanställdas löner. Egenavgifterna skall i fortsättningen inte dras av somallmänt avdrag utan som omkostnad i förvärvskällan och de skall i princip fådras av . Denorättvisa som har legal i all egenförelagare fåll beiala avgifter också påavgifterna skulle därigenom försvinna. Propositionen föreslår att detla skallske genoni att etl schablonavdrag för egenavgifterna medges vid taxeringen.Schablonavdraget skall beräknas pä intäkten i för- värvskällanefter avdrag för alla andra omkostnader än schablonavdraget. Del här förslagel slår i princip i överensstämmelse medvad vi moderater upprepade gånger har begärt i det här avseendet alltsedanHaga . Del är givet att vi hälsar deila förslag med stortillfredsställelse. En syslem där avgifter på avgifter las ut skulle imånga fall innebära elt merullag av avgifter på åtskilliga lusen kronor. På flera punkterar proposiiionen emellertid oklar och fögagenomtänkt. Framför allt gäller det de egenfördag där båda makarna arbetargemensamt. Proposiiionen säger ingenting om huruvida schablonavdraget skalldras på den gemensamma rörelseinkomslen innan denna fördelas mellan makarnaeller först efteråt. I båda fall skulle den föreslagna schablonen bli grovtfelaktig. Hur skall vidare tredjedelsregeln - dvs. den nya regel som säger attmedhjälpande make får taxeras för högst en tredjedel av nettoinkomsten -lillämpas? Är det nettoinkomsten före eller efter schablonavdrag som skallvara utgångspunkten? delar utskottet vår uppfatlning atl dessa bestämmelserär oklara och förutsätter all förslag lill lösning skall föreläggas riksdagenunder hösien så all reglerna kan lillämpas redan för det här årets inkomster. Däremoi har utskottet ställt sig kallsinnigt lill värtkrav på en korrekt beräkning av egenavgifterna. Propositionens ochulskotismajoriielens förslag är all avgifterna skall beräknas pårörelseinkomsten med avdrag för schablonen. Skulle rörelseinkomslen vara 70 000kr. blir schablonen , och egenavgifterna skall då beräknas på 57 000kr. Men en korrekt beräkning skulle innebära all avgiftsunderlaget bara skullevara . Det betyder att egenavgifterna kommer atl beräknas på ett förstort underlag och därigenom bli . säger utskottet omschablonberäkningen: "'I vissa fall är den lill fördel och i andra falllill nackdel för egenfördagaren, men avvikelserna lorde i flertalet fall blirelativt obetydliga." Det är fel. 1 alla inkomstlägen innebär den föreslagnaschablonmetoden atl egenfördagaren debileras för höga avgifter. Hur pass myckelför höga de blir skall jag visa med en tablå på kammarens bildskärm. Ändrade avdrags-regler for egenavgifter Nettointäktav rörelse Överuttag av avgifter eller jordbruk genom schablonen Kvarskatti förhållande lill schablonen Avtablån framgår dels all vid inkomsler som molsvarar de storalön-lagargruppernas, alltså . , blir detslutliga avgiftsuttaget mellan . Detla vill vifrån moderat håll inte acceplera. Skulle schablonerna behållas oförändradeockså - trots höjda basbelopp och avgiftsuttag - skulle övertagetgenoni schablonberäkningen bli ännu avsevärt mycket högre. Viyrkar därför i reservalionen 2 all regeringen i den aviserade propositionen ihöst kommer med förslag som innebär att egenavgifterna skall beräknas medhänsyn till de verkliga avgifterna i stället för till de schablonmässigtberäknade. Etl accepterande av propositionens och ulskoiismajoriietens förslagskulle annars innebära all statsmakterna lill siörre eller mindre del tarlillbaka den lättnad i avgiftsuttaget som det har inneburit atl egenförelagarebefrias från arbetsgivaravgift på de första . Jag har svårt atltro att mittenpariierna är beredda all acceptera detta ulan hoppas att de - vidstudium av denna tablå - skall ansluta sig till vår reservaiion 2, som jagalltså vill yrka bifall till. Den föreslagna schablonen innebär alllid elt för litet avdrag iförhållande lill de egenavgifter som slutligen kommer att debileras. Dettainnebär all den som baserar sina inbetalningar av egenavgifter påschablonavdraget alltså riskerar all senare krävas på återstående avgifter.Detta innebär i sin lur risk för såväl kvarskatt som kvarskatieavgift. Vi hardärför yrkat alt kvarskalteavgift inte skall las ut på del belopp varmed deslutliga egenavgifterna kan översliga schablonen. Hurmyckel de slutliga avgifterna överstiger schablonen framgår också av den tablåjag visar på TV-skärmen. I vanliga inkomstlagen blir kvar-skatten mellan 1 500och . Även i de lägsta inkomsllägena -för en egenförelagare som barahar . - skulle kvarskaiien bli . Vi moderater menar därför atlockså detta bör ses över i samband med den lill hösien aviserade propositionen,och jag ber atl få yrka bifall lill reservalionen 3. Omen egenförelagare har två olika rörelser och den ena går med överskott, denandra med underskoll, så får underskottet kvittas mot överskottet innanegenavgifterna beräknas. Motsvarande gäller jordbruksfastighet. Däremot fårinte underskoll av jordbruk kvittas mot överskoll i rörelse eller tvärtom.Enligt vår uppfattning borde kvittning också ske i dessa fall innan manberäknar egenavgifterna. 1 annal fall kan myckel kraftig dubbelbeskattninguppslå. Vi menar därför i vår reservaiion nr 1 - som jag ber att få yrka bifalllill - alt också detta bör kunna rättas lill i den proposition som aviseraslill hösien. Jag vill lill sist la upp ytterligare en fråga. Propositionens förslaginnebären avsevärd förbättring av egenföretagarnas situation. Det noterar vimed den allra största tillfredsställelse. Men vi vill ändå starkt stryka underall allt inte är gott och väl i och med detla. Marginaleffekterna blir ändåorimligt höga för egenföretagarna, vilket lorde framgå av den tablå som jag nuvisar på TV-skärmen. 1 kolumnerna anges dels vanliga marginalskatter förlöntagare, dels vanliga marginalskatter med tillägg av egenavgifternasnettoeffekt efter skatt. Marginaleffekten för en egenförelagare som har denutomordentligt låga inkomsten av . blir ändå ungefär 50 96. Tablånvisar också att marginaleffekten för en egenförelagare som har en genomsnittliglöneinkomst, alltså , blir . Har vederbörandebostadstillägg, tillkommer ytterligare 24 96 i marginaleffekt i inkomsllägenaöver . Detla innebär all trots den förbällring somPomperipossaproposilionen innebär kommer åtskilliga egenförelagare all drabbasav marginaleffekter på bortåt 100 96 eller mer . Dennaeffekt skulle naturligtvis än mer förslärkas om den i går framlagda proposiiionen- III - skulle bifallas av . Den innebär ju ingamarginalskallelällnader i vanliga inkomstlagen. Däremoi innebär den en myckelkraftig ytterligare ökning av egenavgifterna. Nukan man naturligtvis mot denna tablå invända atl de angivna marginalskatternaför löntagare i verkligheten är för låga, eftersom arbetsgivaren betalararbetsgivaravgift för löntagaren och all denne - om man tar hänsyn till detta -i själva verkei har lika hög marginalskall som en egenförelagare. Del är nalurligtvisalldeles riktigt. Det bekräftar vad vi har framhållit här ikammaren - att systemet med arbetsgivaravgifter döljer den verkligabeskattningen för löntagare. Detla gäller däremoi icke för egenförelagare. Jagtror atl del för de allra flesta måsle framstå som orimligt att redan vidgenomsnittliga inkomster bara få behålla . av varje nyförvärvad hundralappoch - som jag nämnde - kanske inget alls förden som åtnjuter bostadstillägg.Detta, herr talman, är särskilt allvarligt för egenföretagarna med tanke på alli deras inkomst också kan ingå arbetsersättning för studerande barn, somhjälper lill i rörelsen och saml under jul- och påsklov,liksom arbetsersättning för medarbetande make, om dennes arbetsinsats understiger600 timmar eller överstiger en tredjel av nettointäkten av verksamheten. Sammanlagtökar de här förhållandena angelägenheten i de krav som moderaia samlingspartietför fram i andra sammanhang, nämligen kravet på lägre och arbdsvänligaremarginalskatter, kravel på alt takel för socialförsäkringsavgifterna på nyttskall sättas på, motståndet mot ytterligare höjning av arbetsgivaravgifternaoch kravet på borttagande av tredjedelsregeln vid beskattning avfamiljeförelag samt sänkning av 600-timmarsgränsen för medarbetande make. Detgår inte längre att genoni arbetsgivaravgifter eller motsvarande försöka trollabort tyngden i det totala skattetrycket. Trots Pomperipossaproposilionenkvarstår Pomperipossaeffekier för stora och betydelsefulla grupper i vårtland. Enda lösningen, som vi ser det, måste vara att använda en del av deautomatiskt stigande skalieinkomsierna lill att dämpa det totala skatietryckel. Meden förhoppning om atl detta skall beaktas ber jag att än en gång få yrka bifalltill de vid skatteutskottets belänkande fogade reservalionerna. 13 protokoll 1975/76:147-148 Idetta anförande instämde herrar Hovhammar (m) och i (m). HertJOSEFSON (c): I skatteutskottets belänkande nr 68 behandlas propositionen 178angående ändrade avdragsregler för egenavgifter. Deltaär en fråga som diskuterats mycket . De senaste årens höjningarav avgiftsuttaget såväl till ATP som till socialförsäkringar har medfört attorättvisan i nuvarande system mer och mer framstått som orimlig. Visseriigenhardet högre avgiftsunderlaget medfört en högre pensionsgrundande inkomst ochen högre sjukersättning, men systemet är ändå orimligt.