prot · FY0995 · 1975-12-31 00:00:00 — (vpk), variföreslagits att uttalade sig för att vid ulformningen av förslag tillnytt kommunalvalsystem fyraprocentsregeln icke skulle äga tillämpning. dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1975:2144av (), vari hemställts alt skulle besluta all den iproposiiionen 1975:101 föreslagna spärregeln pä 3 96 skulle utgå ur förslagettill nytt valsystem vid landstingsval, 1975:2146av (), vari hemställts all vid behandlingen avpropositionen 1975:101 beslulade att 11 i; första siycket i landstingslagenskulle ha av motionären angiven lydelse, innebärande att delar av kommuner ejskulle kunna sammanföras till en landstingsvalkrets, 1975:2147 av hen Henmark(fp), 1975:2148av m. fl. (vpk), vari föreslagits alt skulle beslutaatt med ändring av förslagen i regeringens pro- position 1975:101 om nyttvalsystem vid landstingsval m.m. vid val lill landsting och kreisindelad kommunskulle lillämpas ett syslem med fasta valkrelsmandat och ufiämningsmandat utansärskild procenlspärr vid fördelningen av mandaten, samt 1975:2149av herrar () och (), vari hemställts att riksdagenbeslutade att spärren vid landstingsval sattes till . 1. förklaramotionen 1975:93, yrkandet 12, besvarad med vad utskottet anfört, 2. avslä niotionen 1975:2147, 3. med bifall till propositionen 1975:101 i denna deloch med avslag pä motionen 1975:2146 anta 11 § första styckei förslaget lilllag om ändring i landstingslagen (1954:319), 4. med bifall till propositionen 1975:101 i denna delanta förslaget lill lag om ändring i landstingslagen (1954:319) i övrigt, 5. a. med bifall lill propositionen 1975:101 i dennadel och med avslag på motionerna 1975:128, 1975:2144, 1975:2148 sävitt nu var ifräga och 1975:2149 anta 15 a ! ; i förslaget till lag om ändring i vallagen(1972:620), b. avslå molionen1975:2148 i vad den inte behandlats i det föregående, c. medbifall till propositionen 1975:101 i dessa delar anta förslagen lill lag om ändring i kommunallagen (1953:753), lag om ändring i kom munallagen (1957:50) för ävensom förslaget lill lagom ändring i vallagen (1972:620) i vad det inle behandlats i det föregående. 1. avherrar Fiskesjö (c) och () som ansett att ulskottet under 3 bort hemslälla allriksdagen skulle med anledning av propositionen 1975:101 i denna del och medbifall till niotionen 1975:2146 anta II j första stycket förslagetlill lag om ändring i landstingslagen (1954:319) med av reservanlerna angivenlydelse, 2. av (vpk) vilken anseit allulskoilei under 5 bort hemslälla a. medanledning av motionerna 1975:128, 1975:2144 och 1975:2149 samt med bifall till niotionen 1975:2148, sävitt nu var i fråga, avslå pro positionen 1975:101 såvitt avsåg 15 a i; förslaget till lag om ändring i vallagen (1972:620), b. medbifall till molionen 1975:2148 i vad den inte behandlats i det föregående anla de av reservanten framlagda förslagen lill lag om ändring i kommunallagen (1953:753). lag om ändring i kommunallagen (1957: 50) för och lag om ändring i vallagen (1972:620), (under förutsättning avbifall till b) c. avslå propositionen1975:101 såvitt avsåg de däri framlagda förslagen A>'/(valsystem vid landstingsval, m. m. Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. till lag om ändring ikommunallagen (1953:753), lag om ändring i kommunallagen (1957:50) förStockholm ävensom förslaget till lag om ändring i vallagen (1972:620), i vaddet inle behandlats under a, (under förutsättning av bifall till utskottetshemställan under 5 b) c. dels rned anledning av proposiiionen 1975:101 i dessadelar anla förslagen lill lag om ändring i kommunallagen (1953:753) och lag omändring i kommunallagen (1957:50) för Slockholm med de ändringar i 9 S i bådalagarna som reservanten angett, innebärande att höjningen av minsta antaletmandat i en kommunvalkrets som i propositionen begränsats till 15 i ställetskulle utgöra 20, dels med bifall till propositionen 1975:101 i denna del antaförslaget till lag om ändring i vallagen (1972:620) i vad det inle behandlats idet föregående. Hen FISKESJÖ (c): Det är naturligtvis alltid en fråga av stor vikt när beslutaratt på ett mera genomgripande sätt ändra reglerna för allmänna val. Olikavalsystem sätter sin prägel på partisystemet och därmed också på detparlamentariska systemet som helhet i en demokrati, det vet vi. Erfarenhetenfrän andra länder visar oss detta, liksom de förändringar som tid efter annanvidtagits i valsystemet i vårt eget land. Vadman nu kan konstatera är att det proportionella systemet är hell accepterat ivårt land. De krav på en övergång på majoritetsval som tidigare framförts frånsocialdemokrater och liberaler har i stort sett tystnat, och den rättvisaproportionella valmetod som alllid förordat verkar nu vara helt säkradför överblickbar framtid. Detförslag till vissa förändringar av främst valsystemet i landstingsval som nuföreligger för beslut i bekräftar delta. Huvudsyftet med reformen äralt säkerställa och förbättra proportionalismen vid fördelning av mandatenmellan de i landstingsvalen konkurrerande partierna. Den tidigare gällandeordningen med helt valkrelsbundna mandat har inte varit tillfredsställandehärvidlag. Det visar inte minsl del senasie valet. Nufår vi även i landstingsvalen ell ufiämningssyslem som ger de konkurrerandepartierna en mandatfördelning som svarar mot röststyrkan i landstingsområdetsom helhet. Det är bra. Fördelningsmetodenär liksom i riksdagsvalen försedd med en spärr i botten. Eien är avtrappad ijämförelse med vad som gäller för riksdagsvalen. Vid riksdagsvalen har vi enspärr på 4 96, i landstingsvalen blir den nu salt till 3. Delär naturligtvis alltid en avvägning var en sådan här spärr skall sällas för altsäkerställa den valda församlingens funktionsduglighet. Jag har ingel altinvända mot del nu föreliggande förslaget. Det är angelägel, tyckerjag, att isammanhanget undersiryka att lolaleffekten av det nya landstingsvalsyslemet ären vidgad proportionalism. Det är också angelägel attunderstryka alt ingen bottenspärr införs i de primärkommunalavalen. I flertalet kommuner blir del således den totala röststyrkan som avgörfördelningen. I en del större kommuner mäste man av praktiska skäl ha envalkretsindelning. För att minska den spärreffekl som för mycket smä partierkan ligga i valkretsindelningen som sådan höjs minimiantalet mandat pervalkrets från 10 till 15. Även i denna del är således syftet med reformen enökad proportionalism. Jagvill gärna understryka att det i har rått en bredenighet om de nu föreslagna reformerna i slort, vilket väl kommer att gällaocksä här i kammaren när vi går till beslut. Det är självklart en styrka attbeslut i så känsliga frågor som de som berör valsystemet kan träffas utanalltför uppslitande stridigheter och efter överläggningar där olika aspekterkunnat göra sig gällande. praktisk och organisatorisk fräga har och jag inte kunnatansluta oss till utskottsmajoriteten utan avgett en reservation. Det gäller deregler som skall råda för indelningen i landslingsvalkretsar. Huvudprincipeni förslaget är att en landstingsvalkrets skall omfatta en eller flera kommuner.Del är självklart att man.skall ha denna huvudprincip. Kommunen är ju dengrundläggande lokala indelningsen-heien, som också partiorganisation ochpartiarbete som regel anpassas efter. Några kommuner har så stor folkmängd alldet av praktiska skäl är nödvändigt att dela kommunen i tvåeller, ieit fätalfall, flera valkretsar. Mot detta har jag ingen invändning. Härutöverfinns del i det föreliggande, av majoritet godtagnaförslaget en möjlighel att sammanföra en del av en kommun med annan kommuneller med del eller delar av annan kommun till en landstingsvalkrets. Det ärdenna indelningsgrund vi reservanter vänder oss mot. Den komnier, om dentillämpas, all medföra att kommungränserna skärs över av indelningen i landstingsvalkretsarpå ett sätt som försvårar partiarbetet i allmänhet och särskillnomineringsför-farandel och som ter sig lämligen förvirrande för allmänheten.Ell viktigt krav på ett valsystem - i alla dess delar - är att del skall varasä enkelt och för gemene man överblickbart som möjligt. Det bör gälla även valkretsindelningen. Nuär del så all vi redan har valkretsar som skär kommungränserna pä del sätt somjag här har talat om. Jag har själv direkta erfarenheier av en sådan indelningi del område jag kommer ifrän, och jag vel att den inte är bra. Jag har talatmed mänga som har samma erfarenhet och sanima mening. Närman nu under alla omständigheter ser över valkretsindelningen över hela landelbör enligt min mening den av mig påtalade varianten utgå. Förden skull ber jag,herr talman, att fä yrka bifall lill reservationen I tillkonstituiionsutskoltels betänkande och i övrigl lill utskottets hemställan. Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. (vpk): Länge rådde det förhållandet all mandatfördelningen mel- Nytt valsystem vid landstingsval, m. m. lan partierna iriksdagsvalen uppvisade stora olikheter. Det krävdes betydligt flera rösterper mandat för ett parti än för ell annat. Genom systemet med ufiämningsmandatuppnåddes större rättvisa niellan partier som samlar minst 4 96 av väfiarna,men som en skönhetsfläck infördes procentspärren. Heltnaturligt uppstod en diskussion rörande sysiemel för val till landstings- ochprimärkommuner, där orättvisor i mandatfördelningen partierna emellan ocksåförekommer. Det är inte helt ovanligt all ett parti måste ha dubbelt sä mångaröster som ett annat för att erhålla mandat exempelvis i landstingsvalen. Förslagenatt överföra riksdagsvalets regler till landsting och kommuner mötte starkkritik, eftersom 4-procentsspärren skulle medfört att åtskilliga mandatflyttats över från ett parti till etl annat och att framför allt mindre partierdrabbats. Frågan lades därför pä is. Frånvänsterpartiet kommunisterna har vi länge hävdat behovet av en översyn avvalsystemet i syfte att uppnå större rättvisa vid mandatfördelningen ilandsting och kommuner. Vi har dock sagt alt detta bör kunna uppnås utan attden odemokratiska spärregeln frän riksdagsvalen kommer till tillämpning. Vivill för övrigt ha bort spärren även i fråga om riksdagsvalen. Delnu framlagda förslaget från regeringen innebär i fräga om landstingsvalen atten spärr vid 3 96 skall tillämpas för mandatfördelningen. Vi avvisar denföreslagna spärren men biträder förslaget om ett system med ufiämningsmandat. Detflnns enligl vår mening inga skäl att tillämpa en sådan spärr. Skillnaderna imandalutfall vid del föreslagna systemet med en 3-procentsspärr och ett systemmed ufiämningsmandat utan spärr är inte särskill stora. Detta talar enligt minmening inte för utan mot införandet av en spärr. Det döljer inte detprincipiellt tvivelaktiga i att införa spärrar i syfte att röster på mindrepartier skall bli orepresenterade. Vafie förändring som inträder med del nyavalsystemet aren nödvändig konsekvens av att man skall justera tidigareorättvisor partierna emellan. Deskäl som brukar åberopas fören spärr i riksdagsvalen saknar relevans ikommunala val. Strängt taget har det inte framförts nägra hållbara argumentför alt införa spärrar i konimunala val. Tveksamheten inför förslaget omspärrar kan också avläsas i enskilda motioner, en frän folkpartihäll om attinga spärrar skall förekomma och en frän moderat häll om en 2-procenisspärr.Del enda utskollet presterar är uttalandet att strävan efter bästa möjligaproportionalitet mellan partierna inle får drivas sä längt att andrademokraliska värden komnier i fara. Utskollet lalar om partisplittring som kanäventyra de kommunala organens handlingskraft. Det b.ör därför påpekas atteventuellt förekommande lokala partier vanligtvis inte skulle drabbas av någolav de procentalternaiiv som diskuteras i utredningen. 1niotionen 2148 har kommunisterna yrkal avslag på den föreslagna3-procentsspärren, och motionskravei föfis upp i en reservalion lillulskollsbetänkandel. Närdet gäller valen till primärkommunerna avstår regeringen från att föreslåsmåpartispärr, men i gengäld föresläs heller inte nägol system medufiämningsmandat. Den enda förändring som där föresläs är ändrade regler förkretsindelning. Vimenar i kommunisterna att etl system med ufiämningsmandat menutan smäpartispärr bör kunna tillämpas i primärkommuner så snart dessa indelasi valkretsar. 1 kommuner där systemet med valkretsindelning inte tillämpas blirmandatfördelningen - bortsett från den spärreffekl som 1,4-divisorn ger -proportionell. Det finns dock anledning all förmoda all antalet kommuner somtillämpar kretsindelning skall öka. Anmärkningsvärt är då att regeringen framläggerell förslag om att lägsta antal mandal i en valkrets skall vara 15. Skenbart ärdet ur proportionell synpunkt etl framsteg jämfört med nuvarande bestämmelseom minst 10 mandat, men i själva verkel är förslaget sämre än nu tillämpadordning. Det genomsnittliga antalet mandat i valkretsarna var nämligen 21 i 1973 ärs val. Imotionen 2148 har vi förordat ett system med ufiämningsmandat men utanprocentspärr, så snart kommun indelas i valkretsar. Inför risken all dettaförslag kan komma att fällas har i reservationen alternativt föreslagits, allom regeringens förslag lill modell för primärkommunala val antas, skall lägstaanlalel mandat i valkrets fastställas till 20 mandal. Delär, herr lalman, angelägel all ell valsystem komnier till stånd som undanröjerorättvisorna partierna emellan vid fördelningen av mandaten vid valen tilllandsting och primärkommuner. Det är dock inle nödvändigi all i etl nyttvalsystem införa den odemokratiska procentspärren. Det system som vi förordari vpk-motionen skulle skapa rättvisa i mandatfördelningen, och partierna skulleerhålla mandat i förhällande till röstunderlaget. Väfiarna skulle blirepresenterade i förhållande till sin styrka. Meddet anförda ber jag att få yrka bifall lill reservationen 2, som jag har fogattill konstitutionsutskotiets betänkande nr 19. Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. Hen iTrollhättan (s): Del råder mycket stor enighet i vallagfrågorna. Del föregåendebetänkandet, som är cenlralt på delta område, antogs utan debatt och enhälliglav kammaren, I det nu föreliggande betänkandet finns endasl tvä reservaiioner.Självklan är det myckel glädjande att vi har uppnått en sådan enighet i dessafrågor. Vi kan diskutera hårt med varandra om politikens innehåll, men del ärlyckligt alt vi inte för lika hårda debatter om formerna för politiken. Ochvallagstifiningen är en mycket viklig del av politikens formlära. Delfinns pä della område tvä krav. Del ena är all åstadkomma största möjligaproportionalitet. Del andra är alt förhindra en långtgående partisplittringsom kan äventyra funktionsdugligheten hos de valda organen. Dessa tvä krav äroförenliga med varandra, Vafie lösning blir därför Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. en vägning av dessa kravmol varandra, och resultatet blir alllid nägol av en kompromiss. Detförslag som föreligger innebären utökad proportionalitet, Sävitt jag fattadeherr rätt föredrar han det föreslagna systemet framför det som nuråder. Sedan vel vi att man frän vpk-håll alltid har hävdat all man skall habort alla spärrar. Men framställningen blir inte rikligl rättvisande när herrBerndtson gång efter annan talar om att här införs spärrar. som säsker vidtas andra åtgärder som leder till ökad proportionalitet. Det gällertanken pä älta fasta mandat i landstingsvalkretsarna, det gällerufiämningsförfarandei sä att man vid sidan av de fasta mandaten får särskildaufiämningsmandat. Såvitt jag uppfattade det rält kunde förståatt man behövde ha vissa spärrar när det gäller , men vi känner allatill att man frän vpk-håll motsätter sig spärrar vid valen till . Vadsedan gäller den konimunala valordningen hade jag väldigt svårt att hänga med iherr resonemang när han menade alt de minimiregler .som nu införsinnebär försämrad proportionalitet. Här höjs minimigränsen från 10 till 15. Motdetta sätter det nuvarande medeltalet. Vad är det som säger attkommunerna alltid konimer all lägga sig pä minimitalet? Det har de inte gjortlidigare. Här har alltså funnits den skillnad som själv visademellan de föreskrivna 10 och de tillämpade 20 i normalfallet. Vadsedan gäller reservation vill jag fästa uppmärksamheten på allalla inom utskottet delar hans principiella uppfattning alt man bör undvika denordning som han vänder sig mot. Utskottet skriver: "Endast i absolutaundantagsfall bör del fä förekomma alt del av kommun sammanförs med annankommun eller del av kommun." reservation innebär att hanvill gå ett sleg längre: han vill införa elt förbud i lag mot en sådanuppdelning. Det har inte vi i utskottet vägat biträda trols all vi sympatiserarmed grundläggande tankegångar. Det har nämligen inle kunnatvisas all elt sådant system alltid kan vara förenligt med del proportionella syslemsom och alla vi andra i utskottet med undantag av . I de allra flesta fall skulle del säkert gå, men ingen av oss överblicken att vi vägar säga bestämt att inle en sådan situation skullekunna uppkomma 1976. Och ännu mindre möjligheler har vi att förutse vad somkommer alt hända i framliden. Därför är del äventyrligt att föfia införa etl förbud i lag. Men jag vill gärna understryka all vi bör tillämpaden lanke som ulskottet så klart ger uttryck ål, nämligen att man endast iabsoluta undantagsfall skall föra samman del av kommun med annan kommun ellerdel av annan kommun. Med dellayrkar jag bifall till ulskollels hemställan. Hen (vpk) kortgenmäle: Vad är långtgående partisplittring - som i här talar om- och kommer man lill rätta med den genom den föreslagna spärregeln? Om detuppträder två eller tre lokala partier, med de mest lokala namn som brukaranvändas, och dessa partier kommer vardera, sä är väl det också enpartisplittring. Man kommer alltså inte till rätta med del som man brukaranmäla som ett bekymmer på det kommunala planet. De tillfälligt uppdykandepartierna samlar ju ofta en betydande del av väfiarna, det visar utredningenseget malerial. Därför är del troligare att en sådan spärr kan inverka päriksomfattande partier. Men den väsentligaste invändningen är all spärren ledertill att väfiare kan bli orepresenterade, och det är därför jag menar att denär odemokratisk. Jaghar inte uttalat nägon förståelse för spärrarna i riksdagsvalet. Det bordeklart ha framgått. Jag har sagt att inte ens de argument som brukar åberopasför att ha spärrar i riksdagsval är användbara när det gäller de kommunalasammanhangen, därför att i kommuner och landsting förekommer samregerande islörre eller mindre utsträckning. Såtill frågan om valkretsarnas storlek. presenteras det etl nytt valsystem meddelvis nya regler för indelning i kretsar. Detta kommer "uppenbarligen attleda till all man i kommunerna ser över sin kreisin-delning, och jag tror viskall räkna med att belydligl fler än det 70-tal kommuner som tillämpadekretsindelning i del senaste valet kommer att ha sädan indelning i föfiandeval. Säkerligen kommer man då ocksä att snegla på de bestämmelser som gällerför hur slor valkretsen bör vara. Därför tror jag att många nya kommuner somindelas i kretsar komnier att hålla sig kring dessa 15 mandat. Jagtycker det är helt orimligt med ett förslag som så att säga släpar efter iförhållande till den praxis som redan nu tillämpas, och därför hade det varitrimligt att förslaget hade legat vid åtminstone 20 mandat. Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. () kortgenmäle: Jag är myckel förvånad över att i ochutskottet här drar in proporlionalitetsaspekten som ett skäl mot min reservalion. I kommunalvalskommitténs belänkande - och i den kommitténhar man räknat på de här sakerna mycket ingäende - finns ingenting sagt om allen kommungränsskärande valkretsindelning skulle vara motiverad frånproportionalitelssynpunkt. Inte heller i proposiiionen finns det något omdetta. Det är något som utskollsmajorilelen har hittat på. betänkande framhålls i stället ideligen att den grundläggande finessen med det system man förordar är jusl att valkretsindelningen upphör all ha politisk betydelse. Sä här skriver kom mittén pä s. 44 i betänkandet: "I och med att valkretsindelningsfrägan upphör all vara politiskt betydelsefull, kan indelningen göras under hän synslagande lill vad som från valiekniska, partiorganisatoriska och lik nande synpunkter är lämpligt ." I propositionen på s. 56ansluter sig kommunminislern oreserverat lill Nytt valsystem vid landstingsval, m. m. kommitténs resoneniang pädenna punkt. Jag citerar: "Kravel pä proportionalitet mellan partiernatillgodoses. Mandatfördelningen påverkas inte av det sätt pä vilketvalkretsindelningen görs." Kommunministern tillägger: "Jag flnnerdetta vara av stort värde." Menvad kommitléen efter ingäende studium kommit fram till och vad kommunminislernockså efter sin prövning kommit fram lill och till yttermera visso och med allrätt framhåller vara av stort värde, det underkände alltså iTrollhättan och utskollsmajoriteten. Dess bättre har inte den fråga som herrNordin och jag har lagit upp den koppling till proportionalismen som man harvelat hävda. Det är en praktisk-organisalorisk fräga, och där har vi - somframgått av debatten - en annan mening än utskottsmajoriteten. HenJOHANSSON i Trollhällan (s) kort genmäle: Herr talman! drog inkonimunminislern i detta sammanhang och åberopade honom för sina ståndpunkter.I propositionen finns emellertid intet lagförslag av den typ om. Det är ingalunda på det sättet att utskottet har hittat på någraskäl. Vi har grundligt gått igenom detta. I den överläggningen dellog även' herrFiskesjö, men han har inte kunnat visa att inte proporlionalileten kan rubbas ivissa situationer. Det återstår för all göra della innan viskriver in hans förslag i lag. Vi stryker emellertid gärna under principen somvi alla är överens om. Till vill jag säga att det ändåfinns ett perspektiv hos smäpartispärren. Det är nog riktigt som han förklarar,nämligen att det blir de riksomfattande partierna som i vissa kommuner kandrabbas av en sädan här spärr. Men vi mäsle ha klart för oss att det även pädet lokala omrädei är väldigt olyckligt om ell litet parti spelar envågmäs-tarroll och att dess ställningstaganden i den ena frågan efter den andraavgör vad som skall bli kommunens beslul. Dä uttrycker inle kommunfullmäktigesbeslul väfiarnas vifia, utan del blir en liten grupp som pä grund av vissaförhållanden kunnai fä in en representant i fullmäktige som i sådana lägen kanavgöra den kommunala politiken. Jag kan inte anse all detta är rikligt. () kortgenmäle: i Trollhällan ullalande innebär ju all han underkännervad kommunminislern skriver på s. 56 i propositionen där det står altmandatfördelningen inte påverkas av det sätt pä vilket valkretsindelningen görs.Det är i och för sig ganska allvariigt om det skulle förhålla sig på delsättet, eftersom del ju är en av grundtankarna bakom hela denna reform, attfrägan om valkretsindelningen inle på förhand skall kunna användas som elt sättalt manipulera det slutliga valresultatei. Härföreligger etl förslag som inte motiveras. Utskottet har försökt konstrueramotiveringar som jag har tillbakavisat med hänvisning till direkta citat ur såvälutredningen som propositionen. Jag har föreslagit all möjligheten attkonstruera kommungränsbrytande landstingsvalkretsar avpraktiska-organisatoriska skäl skall utgå, eftersom alla som har erfarenheterav sådana valkretsar anser att de är olämpliga. Att de är olämpliga framgår juf ö. också av utskottets egen skrivning, vilket i Trollhättanockså har understrukit i sina tidigare inlägg. HenBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Vad vinner man, i , på att försvåra för ettmindre, riksomfattande parti med politiskt program att hävda sig i de kommunalavalen, när man bommar på de tillfälligt förekommande partibildningarsom kan dyka upp i det kommunala sammanhanget. Omlokala partier uppträder sä bör de naturligtvis ha samma möjligheter all blirepresenterade som andra partier. Det vill jag nog betona. Även sädanapartibildningar är uttryck för opinioner som finns på det kommunala planet ochkan vara en ulmaning för oss i de etablerade partierna att vi inte förmåttmotsvara förväntningarna. Menhuvudfrågan gäller ju att dessa problem inte skall lösas genom spärrar.