prot · FZ09130 · 1975-12-31 00:00:00 — Del är som en sådan solidariielshandling somden kubanska insatsen också betraktas i myckel slora delar av den iredjevärlden. presidenl underströk della särskilt när hanvar i i börian av den här månaden - första maj. trupperkunde hejdas endasl med hjälp av del kubanska biståndet. Jagvill fråga dem som moraliserar och dem som vill kasta den första stenen:Har dd aldrig bekymrat er hur alternativet hade selt ul - alt rasförtryckarregeringeni hade lyckats med sin militära invasion och fåll utsträcka sillvälde lill ytteriigare ell land i ? Del var del konkreta alternalivd! Hurser de unga centerpartisterna, som hävdar atl de engagerar sig för MPLA, på denfrågan? Jag ser pä talarlistan atl inle någon av de unga centerpartisterna iCUF har funnit denna deball vikiig nog att ta del i. Hur ser man på Sydafrikasroll? Hur ser de folkpartister som på 1960-talei engagerade sig molapari-heidregeringen på roll i ? Särskiltanmärkningsvärd är här folkparlids omsvängning. Folkparliel har gett uten broschyr om sin polilik som heter Sociala reformer ulan socialism, där mankortfattat presenterar sin polilik. I den broschyren ägnar man en sida ätinternationellt bislånd. Ett enda land omnämns i folkparlids presentation avsin polilik - man säger alt man inte gillar bistånd lill . Del är den endaprecisering som folkparliel anser värd all göra när del gäller länderna iiredje världen. Del närmar sig enligt min mening det väl magstarka närfolkpartiet i sill yrkande här vill avslå begäran om pengar lill , 30 milj.kr., för all i stället använda dessa pengar lill länder i södra och för"de rörelser i della område som verkar mol rasförtryck och för kolonialfrigörelse". Hur var och en än må värdera den kubanska insatsen sä bordedel i vart fall vara uppenbart för folkpartid all del är delta har gjort,och gjort just när mänga av de afrikanska folkens vänner i den svåraste tidenunder befrielse frän kolonialismen ställde sig helt vid sidan. Ochdel är delta som historiskt är Västerlandets tragik. Demokratierna iindustriländerna har inte givit ell slöd lill de nationella rörelserna i degamla kolonierna som underlättat självständigheten. Man har lill slor dellämnal de nya nationerna i sticket i del ögonblick de bäsl behövt Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Slöd för att kunna påböria en fredlig omvandlingefter självständigheten. Västerlandet skall akta sig noga för altmoralisera. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan. Herrförsie vice lalmannen () korl genmäle: Diskussionen gäller egentligen slödel lill , men hargått in pä ell varmt försvar av den kommunistiska kubanska invasionen i Angolai slällel. Jag skall dock hålla mig lill del vi diskuterar här, nämligen stödellill . HerrHellström tog upp en del fluktuationer på sockerpriserna. Vi har utgått frånVärldsbankens uppgifter om per capita-inkomsten på , och den är 540 dollar.Då finns det ingen anledning att inte beakta vad vi sagt i del fallet, nämligenatl nu bör biståndet lill nappas ner. HerrHellström säger atl man inle skall använda biståndet för bestraffning av Cubasutrikespolitiska aggressioner i . Vi har icke - det får jag om igenupprepa - använt delta som bestraffning. Vi tog slällning långt förehändelserna i . Del var vi sade alt Cubabislåndd skalltrappas ner. Den konsekventa linjen har vi fortsatt . Det står ingenslans inågon handling från cenlerparlid all vi skulle använda della som ellutrikespolitiskt påtryckningsmedel på , utan del är endasl så alt vi kommillill den silualionen, vilkel ocksä beslyrkis , all nian kan anse allbislåndel lill kan avvecklas. Delär inte heller riktigt atl fästa hela viklen vid sockret. Det ulgör visseriigenden största delen av tillgångarna, men det finns även mineralier och andratillgångar. Skall man göra bilden fullständig får man säga att del finns fleratillgångar på denna ö med dess subtropiska klimat. Sedansäger man alt MPLA begärde slöd frän . Del är väl lättförklarligt - manlar väl gärna emol ell sådant stöd. Slalsrådel lalade tidigare om denlagliga regeringen, men del fanns ju tvä regeringar. Det var först sedan Cubahade ingripii som MPLA gick segrande ur striden, och då fick man konstatera atldel bara fanns den regeringen. fanns del tvä. Jagvel inle hur del var med medverkan i det fallet, men närriksdagen begärde all man skulle ge slöd ål den andra befrielserörelsen ocksä- FNLA - fick vi myckel rikligl av slalsrådel året efter enförklaring att della icke hade varit möjligt på grund av vissa prakiiskasvårigheter; del fanns ingen invändning i och för sig mol att FNLA skulle fåstöd. får vi aldrig vela rikligl vad UNlTA:s och FNLA;s åsikier var, för deär besegrade och borta. Cubaville inte utvidga sitt territorium. Nej, säkert inte, men man ville utvidgaden kommunistiska världen. Del var ulan ivivel avsikt med ingripandel. Hert () kortgenmäle: Nr 130 Först biståndsministern och driver Onsdaeen densåvitt jag förstår en polilik som inte alls stämmer med regeringens. Den iq ,g-jc har faktiskt ganskabestämt tagit avstånd frän det kubanska engagemang-_ Del är delden här delen av debatten handlar om. sägerall anledningen lill atl engagerade sig i iilvecklingssaniar-var all Väsieriandel här, som i så många andra liknandekrisområden, bete m. m. svek de fria afrikanska staterna och de afrikanskabefrielserörelserna. Del senare kan jag hälla med om. Del var säkert enutlösande faktor. Med en annan politik från västmakternas sida kanskeAngolatragedin inte hade behövt inträffa. Menom nu lycker all Västerlandet gör för litet för länderna i södraAfrika och de befrielserörelser som kämpar mot rasålskillnadspolitiken iRhodesia och i , varför kommer då socialdemokraterna,ulskollsmajorilelen och förmodligen ocksä alt motsälla sig de förslagsom för fram, förslag som just innebär alt man skall öka slödellill de fria staterna i södra och lill befrielserörelserna? Del gårfaktiskt inle riktigt ihop. Vi har tidigare ofta slötl med förslag lill ökningar uiöverregeringens förslag. Vi har gjort det just därför all , trots all landeii och för sig är ganska rikt, mätt med u-landsmäll, befinner sig i en polilisklutsatt situation, inklämt som det lidigare var mellan två portugisiskakolonier, och . Dessa svårigheter för har delvis lättatefter och frigörelse, men inle hell. Det finns fortfarandeskäl atl slödja och just av de poliliska skäl som . HertHELLSTRÖM (s) kort genmäle: Först några ord lill belräffande ullryckei BNP percapilasom används på ell missledande säll när man vill diskutera vilka somär de fattigaste. Delär fakliski så all ungefär 40 "> av befolkningen i andra leverfattigare än BNP per capita visar för de allra fånigaste länderna. BNP percapita är inget bra mätt på vilka länder som skall få bistånd. Det har helleraldrig i FN:s resolutioner avseils att vara ell sådant mått. HerrBenglson säger sedan all del nämns ingeniing om del militära engagemanget, attdel inte ligger någon besiraffningsakiion i uttalanden ireservalionerna. Men del militära engagemanget nämns i reservalionerna. Ochhela debatten här har i hög grad handlat om del kubanska engagemanget iAfrika. Då menar jag atl del är etl moraliserande, ell moraliserande som viinle skall ägna oss åt. när man vill skära ned biståndet lill därför atllandet hejdade den sydafrikanska invasionen. Vidarerefererar felakligl beslul. uppdrog ål flyklingberedningen atl se om FNLA kunde kanalisera bislånd för humanilära insalser lill människorna i de områden som man be- 73 Inlernatlonelllutvecklingssamarbete m. m. härskade.Flyklingberedningen fann atl sä inte var fallet - inte av praktiska skäl ulani första hand därför atl är en organisation som inle sysslar med sådanasaker. Jagtycker det ligger en cynism i dd som ni föreslär, , alt vilja ökabiståndet till befrielserörelserna i södra och lill de utsatta ländernadär genom att ta pengarna just frän del enda land som faktiskt har hejdatSydafrikas utbredande i södra . Min siändpunki slår inle alls i sirid medregeringens uppfallning. Regeringen liksom jag iror alla här i kammaren ochalla vetliga människor mäsie beklaga och vara djupl upprörda och förtvivladeöver alla krig som inträffar. Men man måste också se på bakgrunden lill ettkrigsuibroil. Bakgrunden är, som uilalade i sin Gävleial, alldel slod klart au MPLA:s beslul all kalla på kubansk hjälp främsi'var dikleralav behövd atl möta den sydafrikanska aggressionen. Pä iniei säll kunde manjämsiälla de båda insalserna - alllså och . Eftersommin tid är ute vill jag sluta med all säga, all ulan den sydafrikanskareguljära invasionen i hade del inle blivil någon kubansk miliiärhjälp. Herrförsie vice lalmannen () kort genmäle: Den föreslagna minskningen omnämns inle i reservalionen som enslraffålgärd därför atl invaderade . Det är inte heller sä millyllrande skall lolkas. Vadherr Hellslröm sade om flyktingberedningen är rikligl, men faktum kvarsiår alldel var som beslöt all man skulle ge slöd lill FNLA. Del förändraralllså inle silualionen. Sedan är del nalurliglvis rikligt all en percapila-inkomsl inle är hell lillföriillig. Men vad skall man annars jämföramed? Det är svårl all hilla någon annan jämfö-relsegrund, och då får manförsöka använda denna. Det har också redan anförts i debatten av både i och mig an den svenska u-hjälpen nu till 85 96 går lill denkategori som FN betecknar som fattiga länder. Jag iror vidare all är den försiesocialdemokral jag hört som försvarar invasionen - mot Förenta nationernasstadga - i av som är medlemsstat i FN. Hert () kortgenmäle: Om det nu skall refereras till vill jag säga au detfaktiskt är så all säkerhetsrådet har aniagil ett afrikansktresolutionsförslag, där man som enda nation fördömer . Ärdet vidare, , verkligen en rimlig u-landspolitik atl säga all viskall ge bisländ lill dess au en land får näsan över vaiinei när del gällermöjligheterna alt klara medborgarnas mest elementära behov i fråga om läs- ochskrivkunskap, hygien och mal för barnen, så alt inle majoriteten av dessa dörföre ålder, ofta i samband med födseln? Del är ungefär del lägel somCuba har uppnått. Är del dä dags all säga alt det landeihar blivil sä rikt, mall i BNP per capita, atl vi skall minska pä bislåndel?Jag menar all del inle bör ske. Det är ocksä lill insalser pä sådana områdensom jag nämnt som del svenska bislåndel lill går. Tydligen är del så - dellycker jag all inlägg bekräftar - atl referensen i erreservation vad gäller militära engagemang i är etl försök lill bestraffning. Ni har i debatten först med herr .Arne i Slockholm, sedan med och därefter med sladsrädd sagi, all ni anser all del förhållandel all ingrep och hejdade den sydafrikanska invasionen skall medföra au inle längre skall uppbära del bistånd som nian nu har. Något sådant resonemang fördes aldrig om när det gällde atombomben och del fördes ingen sådan diskussion om , som om jag inle är fel underrällad dellog med trupper på främmande lands lerriiorium under . Men en sådan deball förs just och enbart när del gäller . Del är således en besiraffningsakiion. Jagmenar all man moraliserar över en insals som ändå fakliski -del kan man studerai all väsieriändsk press, 1. ex. i - föranleddes av atl enmassiv sydafrikansk truppstyrka fanns i södra på förhösien. förelog en invasion i under ok tober månad, trängde långl upp och kom nära huvudstaden i samband med självständigheten. Del var dä begärde hjälp, och del är del som ni nu moraliserar över. utvecklingssaniar-beie m. in. Herrandre vice talmannen lillkännagav atl anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . i (c); Jag skall inle förlänga debatten angående anslaget lill . Jag villhelt ställa mig bakom det som framhållits av cenlerparliels ledamöter iutrikesulskoliel. nämnde i sill anförande atl ulvecklingssamarbdd genom FN behöver vårtslöd. Jag vill gärna instämma i del päståendel. och jagaren smula orolig överden tendens som gör sig gällande i fördelningen mellan multilateralt ochbilateralt utvecklingssamarbete. Jag vill också påpeka atl del i cenlerparlielsparlimoiion föreslås all anslagsposten Övriga mullilalerala bidrag skall höjasmed 30 milj. kr. Under den anslags-poslen beräknas medel för bl. a. Förenianalionernas jordbruksulvecklingsfond och vissa andra mullilalerala bisländsformer.Där ingår också en särskild fond för all bislå de som har drabbalshårdast av den ekonomiska krisen. Enligicenlerparliels mening finns del goda skäl all lillföra denna anslagspostyllerligare medel. Delta framgår av reservalionen 5, som jag yrkar bifall lill,under förutsällning av bifall till reservationen 8. Icenterpartiets parlimotion 1975/76:727 angående en ny ekonomisk världsordningm. m. har vi även funnit anledning att ge vår syn på den Internationelltutvecklingssamarbete m. m. inlernalionella konferensom boende- och bebyggelsemiljö som skall hållas i under liden 31maj-11 juni , den s. k. . Den utgör en länk i Förentanalionernas miljöprogram men skall i huvudsak begränsas lill boende- ochbebyggelsemiljöfrågor. Fråncenlerparliels sida har vi i moiioner i även lidigare understrukitvikten av all decentraliseringslanken får utgöra grunden för nationella ochinternationella ålgärder, syftande lill global jämlikhel. Enligt vår mening ären i praktisk handling omsatt decentraliseringspolitik förutsältningen för allåsladkomma global jämlikhet. Ettvälkommet tillfälle atl försöka fä internationell uppslutning för della syfteerbjuder . framhöll vid miljökonferensen iSlockholm 1972, när beslutet om fattades, all de för demakuta miljöproblemen är sådana som hänger samman med den mänskliga bebyggelsen.Den förberedande kommittén för konferensen har också som ett av fierahuvudteman satt upp mänsklig bebyggelse och den naturliga miljön. Vi har i vårparlimotion försökt beskriva den nuvarande ulvecklingen, och jag nöjer migdärför med all här framhålla följande. Merän hälften av befolkningen i den rika världen bor i samhällen med mer än 20 000invånare. går en ström från mindre tätorter lill större städer. Deslörsia befolkningskonceniraiionerna, med 7-8 miljoner invånare, växer dubbeltsä fort som mindre tätorter. kan, om ulvecklingen får fortsälta i sammariktning, sammanhängande storstadsområden med upp till 30 miljoner invånareuppstå. En annan företeelse är atl folkmängden minskar i stadskärnorna, medanytterområdena växer myckel starkt. Urbaniseringen i de rika länderna är tillskillnad från silualionen i de faltiga länderna en följd av industrialiseringenoch liksom i värl land i många fall en följd av medvetet politiskt handlande. falliga länderna går en massiv och okonlrollerad siröm av människor frånlandsbygd lill slorstad. Många av de största städerna växer ,och en ständigt växande slum bildas. Människoströmmentill storstäderna är av sådan omfattning all storstadsbefolkningen år2000, om denna strömning fär forisalla, kommer alt vara lika sior somlandsbygdsbefolkningen. Del blir här fråga om en genomgripande förändring av defattiga ländernas hela sociala struktur. Slumområden av hitlills okändomfattning kommer alt skapas, klasskillnaderna i världen och inom de olikaländerna kommer all öka, slora markområden kommer alt las i anspråk förutbyggnaden av tätorterna. och vikliga områden med livsmedelsproduktion gårdärmed förlorade. Omman därtill lägger miljöproblem, sociala och ekonomiska problem av den art somvi kan möta i exempelvis världens storstäder bör kon-cenlrationspolitikensföljder framstå klara även för dem som ännu lever kvar i ett ensidigtslordrifislänkande. Förmig, som företräder ell poliliskl parti som ärefteräri flera decennier varnatför den koncenlralionsulveckling som ägt rum i vårt egel land. framstår det faktum an delnu skall hållas en internationell konferens för alt diskutera hur man skallkomma lill rätta med de miljömässiga problem som en sådan koncenlrationspolilikfört med sig som etl klart bevis för atl hävdat en riklig linje idella avseende. Detsäger sig självi alt vi ifrån sida betraktar konferensen i Vancouversom synnerligen betydelsefull. De frågor vi drivit pä del nationella planet härhemma lyfts nu upp på dt internationellt plan. Ulskotlsbelänkandelredogör för förberedelsearbetet inför den föreslående konferensen och slårocksä fasl alt konferensen är avsedd all vara ell forum för ulbyle averfarenheter. Konferensenhar tillkommit främst på begäran av . Dessa skall genom konferensenkunna skaffa sig ell bättre faktaunderiag inför uppgiften att väljautvecklingsstrategier på del cenlrala samhällsområde som boende- ochbebyggelsemiljön ulgör. Ulskoltetsäger: "I-ländernas framgångar och misslag på della område kan bli envärdefull del av detta faktaunderlag, även om dessa erfarenheter ofta inle gåratl direkt lillämpa på de förhållanden som råder i ." Jag villstarkt underslryka della ullalande. HABlTAT-konferensenerbjuder ell enastående lillfälle all försöka vända den cenlraliseringspoliiiksom vägleder alllför många länders nationella handlande. Kan dessa länderövertygas om all denna centralisering inte i längden kan tillåtas fortsättahar vi lagil ell sleg framål på vägen mol etl decentraliserat väridssamhälle -dt samhälle som är bäsl ägnal all ge människorna arbele saml social ochekonomisk trygghet. Jag har vid dagens deball framfört dessa synpunkter inför Förentanalionernas med den förhoppningen all regeringen skall lafasta på dem vid konferensen, som snart tar sin början, och jag yrkar bifalllill ulskotlels hemställan på denna punkl. Vadgäller övriga punkier ber jag all få yrka bifall lill samlliga reservalionersom centerpartiledamöterna i ulskoltet står bakom och i övrigt lillulrikesulskoltels hemställan. Inlernatlonelllutvecklingssamarbete m. m. Hert (vpk): Minsl en iredjedel av världens befolkning sväller och minsl en miljardär analfabeter. I många länder är del fler som sväller och fler som äranalfabeter nu än . Misären och okunnigheten ökar i absolutalal pä samma gång som befolkningen ökar. Idenna situation, som så ofta lidigare, framiräder kyrkoherde , likafräck och obekymrad om fakla som 1798, då han hävdade alt befolkningentillväxer i geometrisk progression som jordens resurser bara ökararilmdiskl. har som bekanl mänga av jordens folk, bl. a. ,gäll frän massfalligdom och sväll lill dt relativt välstånd för majoriteten avbefolkningen som de mer än fördubblat sin medellivslängd ochmångdubblat sitt befolkningstal. KyrkoherdeMalthus moderna läriungar formulerar inte sällan sina katastrofteorier pä ellskenbart radikall språk. Men om Mallhus nu ibland uppträder i en falsk rödkappa, gör han knappasl slörre inlryck pä arbetarklassen i någol land än hangjorde de närmaste decennierna efter sin bombasliska debul 1798.Kroppsarbetarna, de som kämpar för en bätlre framtid för sig och sina barn, harlyckligtvis en stark tilltro lill den vetenskapliga och tekniska ulvecklingenoch en sund skepsis lill populistiska kolknackare. Näreländet existerar mitt i alll överflöd, är det verkligen inle lätt att övertygaarbelarklassen och de förtryckta folken om all jordens resurser häller pä altta slul. Del finns skäl atl äter och åter erinra om all nöden inle är begränsadlill . Den finns i massformal i de flesia kapitalistiskaindustriländer. I beräknas minsl 20 000 personer ha dött av kyla ochundernäring den gångna vintern. I finns officiellt 10 miljoner arbetslösa -del är en kronisk arbetslöshet som sedan mänga år varit av sammastorleksordning. Minst hälfien av alla färgade ungdomar i under gårarbetslösa. Pensionärer letar efter mal i bättre lottade medborgares soptunnor.Konventionellt räknar man sedan etl liolal är med alt 30 miljoner av befolkninglever under existensminimum, men siffran kan vara myckel slörre. Idiskussionen om fattigdom har utrikeshandeln med all räll haft enframskjuten plats. Men orällvisa handelsbdingelser är inle den vikligasleenskilda faktorn i underutvecklingen. Bäilre priser pä råvarorkommer inle aulomaiiskl all leda lill uiveckling. Bäure priser kommer i mängafall och i många länder alt göra det möjligt för utländska företag, främsi de mullinalionellabolagen, som äger huvud-parlen av gruvorna och planlagerna, all pumpa ul ännuslörre profiler från de där de är de verkliga makthavarna. Underutvecklingensoch massfalligdomens huvudorsak är all ulländska bolag äger de vikligasle naturtillgångarnaoch de viktigaste produktionsmedlen och vanligen också behärskar handeln ochvalutaflödet. lilel korrumperal loppskikl av poliliker och byråkrater imånga ser lill alt de mullinalionella förelagen har idealiska arbetsbetingelser.Del senasle årei har en mängd fakla kommil om hur , Lockheed,Gulf, , United Brands och många andra USA-baserade bolag betalat utmiljarder i mulor och handtryckningar lill sådana personer i ledande funklionsom hjälpt dem all göra profilgivande affärer och driva den neokolonialisliskafolkförlryckande politik de behöver för all göra dessa affärer. Ellsärskilt kapitel vore värl atl skriva om de multinationella jättarna ilivsmedels- och läkemedelsbranscherna. Vid World Health Assemblyangreps läkemedelskoncernerna i skarpa ordalag av Världshälsoorganisationensgeneraldirektör . "Läkemedel som inle godkänns förförsäljning i ursprungslandet - e|ler som dragits borl från handeln avsäkerhetsskäl eller för atl de är overksamma - exporteras och marknadsförsibland i ", sade han. "Produkter som inle hållerkvaliielskraven i det exporterande landet, däribland produkter som överskriditdatumstämpeln, exporteras inie sällan lill , som saknar möjlighel alt görakvalildskonlroll." Sedanoktoberrevolulionen 1917 har världen krympt för dessa hänsynslösa förtryckareoch profitörer. Under de senasle 20 åren har ell stort antal lidigare kolonierlillkämpal sig iniernalionelll oberoende, och mänga av dem har slagil in på ensocialistisk eller icke-kapilalislisk väg. De nationella befrielserörelsernahar, bäde under sin kamp för all bli kvitt kolonialisler och imperialister och- senare - under sin kamp för ekonomisk och kulturell utveckling, fäll ellenormt bistånd frän de socialistiska staterna. skrev ironisktför -jag måste cilera ur minnet eftersom jag inle har haft bokenlill hands - all de kapitalistiska staternas iniresse för bislånd lillu-länderna skulle ha varit obefintligt eller ha kommil myckel senare om inledessa försi fåll bislånd frän Sovjdunionen och andra socialisliska slaler. akluella biständsproposilionen upprepar regeringen de principer som sedanlänge formulerats i budgetpropositioner och biståndspropo-silioner. nämligenall bislåndel bör gå lill de fattigaste länderna men all falligdomen inle ensambör vara utslagsgivande vid vald av mottagarländer för uivecklingsbislånd.Sverige bör i förslå hand söka samarbeta med länder, vilkas regeringar i sinekonomiska och sociala polilik strävar efter all genomföra strukturförändringarför ekonomisk och social uriämning. Del är en princip som jag accepterar. Dennaprincip har ifrågasatts av de borgerliga partierna. De folk somkämpat sig fria från exploatering och korruption och snabbi ulvecklar ekonomi,undervisningsväsen, hälsovård elc. skall lydligen bestraffas genom all berövassvenskl bislånd. Mals Hellslröm var inne på delta lidigare när han lalade omatt dessa länder är faltiga, även om befolkningen i sin helhel harnätt en nivå som den aldrig hade nätt tidigare. Cenlern och har ireservalionen 8 gäll in för en minskning av bislåndel lill , ochmoderalerna kräver i reservalionen 9 att inte skall fä något biståndalls. reservalion 10 är diffus men bör väl lolkas som enopinionsyllring mol bislåndel lill . Bådei reservalionen 9 och i anförande i den här debaiien lidigare har lalals om "den kubanska inierveniionen" i"inbör-deskrigei i " i fördömande ordalag. bislånd lillFolkrepubliken används av och lydligen ocksä av övrigaborgerliga partier som argumenl mol svenskl bislånd till . Argumentetsaknar varje slöd i folkrätten. Den s. k. "andraregering" som försievice lalmannen Benglson lalade om var tillsall av och san iknäet på den sydafrikanska apartheidregimen och försvann om möjligi snabbare änSydafrikas irupper försvann från .