prot · FZ0978 · 1975-12-31 00:00:00 — Näringslivet är i stort behov av riskvilligt kapital. Styrelsenhänvisade i sin skrivelse till all om den relation som förelåg mellaneget och långl lånekapilal skulle ha varit beslående 1974, så bordeårsstorleken av nyemissionen ha legal 600 ä 800 milj, kr, högre än denfakliska. Den hade i genomsnitt uppgått till 180 milj, kr. Mensedan den tillkommit har emissionsvolymen ökal mycketkraftigl. Fjolårets nyemissioner var av storleksordningen 900 milj, kr,, ochdel är en årsvolym som ligger bra myckel närmare den som kan anses varaerforderlig för all på lång sikt irygga en god tillväxt hos de svenskaföretagen. Fondstyrelsen har i olika sammanhang hävdat den meningen att bl, a,fondens tillkomst direkt eller indirekt har bidragit till den starka uppgångnär del gäller emissioner som har skell , Fondstyrelsenvar enhällig i sin uppfaltning all man skulle ingå lill regeringen med enbegäran om yllerligare kapital, I anledning av framställningen gjordeemellertid Svenska arbetsgivareföreningens och industriförbundsrepresentanier ell uttalande, som är fogat lill framställningen. De ansåg försin del att det borde kunna räcka med 250 milj, kr,, alltså halva beloppet, mende hade icke några som helst synpunkter på all man återigen skulle aktualiserafrågan om en begränsning till 5 ".. av röstvärdet i företag där AP-fondenförvärvar aktier, motioner som väcktes i anledning av finansplanen - och därmedkapitaltillskottet lill - har mittenparlierna föreslagitbifall till framställningen under förulsällning av att en 5-procentsspärrinföres i fortsättningen. Sedermera under utskottsbehandlingen skärptemittenparlierna i finansutskotlet detla villkor i silt yttrande till näringsulskotteigenom att tillföra ytleriigare två villkor, nämligen dels alt de s, k,mellanhandsinslituten skulle garanleras all från de ire AP-fonderna erhållakapilal som skulle innebära en utlåningskapaciiei av 1 miljard, dels auinvesieringsavdragen för maskiner och byggnader skulle höjas lill 20 resp, 10"n och att bidraget skulle införas med 8 resp, 4 "", Moderaternaå sin sida har yrkat avslag på de 500 miljonerna, och av molioner framgår ävenatt man anser att skall beslula att fjärde AP-fondsstyrelsen skallsälja ul av sitt nuvarande innehav av aktier så att man inte i någol fall harmer än 5 ''. Man skulle alltså ge sig ut på någon sortsrealisation av aktieinnehavet, med de följder del skulle få på aktiebörsen. Vänsterpartietkommunisterna, lill slul, har anseii alt AP-fondmedlen borde få en annanförvaltning med en enda fondstyrelse och alt 5 "'. av fonden, dvs, i dagungefär 4,3 miljarder, skulle- placeras i aktier i statliga förelag. Visocialdemokrater har haft lilel svårt alt förslå varför den borgerligamajoriteten i finansutskottet hade så bråttom au komma lill beslul. Redan den12 februari skulle det ske preliminärt slällningslagande från ulskollels sida och en expediering avyttrandet lill närings- och skatteutskotten. Del borde ha funnits möjligheteratt dröja något, eftersom det ju också sedermera visade sig alt mittenparliernavar beredda alt släppa de i utskottsbehandlingen nytillkomna villkoren - mengivetvis stod kvar vid den 5-proceniiga begränsningen. Delär avslöjande hur de borgerliga partierna uppträder i den här frågan. Omlöntagarna genom aktier, finansierade av AP-fondmedel, får slörre inflytandeoch bättre insyn i näringslivet, som näringslivet tillföres kapilal,då är det på en gång fara å färde. Då blir det maktkoncentration. Men om mannu betraktar AP-fonden såsom ett "investmentbolagn av aktierna i ettföretag? Varför är det aldrig då fråga om maktkoncentration? Jagsåg i en tidning att om ungefär en månad skall hålla ettföredrag i Öslerbybruk, Del hade varit bra om han hade varil i föredagens debatt, för då kan det hända att han skulle ha fått en bättreuppfaltning om hur människorna på den bruksorten går och funderar. Hanskulle ha gått ul på det gamla bruket och ställt frågor till människor som hanmötte om de kände oro därför alt kommer att gå in och förvärvaaktier i det företag som så gott som samtliga människor på den orten direkleller indirekt är beroende av för sin försörining. Han bör ställa frågan om deanser del vara bättre och mera lugnande för framtiden all ett privatkapital-förvaltningsföretag, där man inle har en aning om vilka inlressen somslår bakom, successivt förvärvar aktier för att förmodligen skaffa snabbavinster för sina uppdragsgivare, ThorbjörnFälldin kan fortsätta resan upp till i mitt hemlän, han kan göra enavstickare till och kanske t, o, m, omsider hamna i , Nej,centerpartister, här avslöjar ni var ni står! Ni försöker alltemellanåtframställa er - dock med till synes allt mindre framgång - som om ni slår pålönlagarnas sida, men när frågor av den här arten kommer upp, ja, då väljer niden andra sidan. Löntagarinflytande är farligt enligt er mening. Del skallmotarbetas, medan däremot nuvarande ägandeförhållanden och maktkoncentrationskall vara orubbade, 1 er iver glömmer ni kapitalbehovet i näringslivet. Detfår vika för någol sorn kan anses vara något av ideologi. Närdet gäller moderaierna, så är det inte mycket att säga om derasställningstagande på den här punkten. Det ligger givelvis helt i linje medderas ideologi. De har haft samma uppfallning rörande AP-fondmedlen helatiden. Ettständigt återkommande tema i de borgerliga partimotionerna är kampen motinflationen. Även återkommer man i såväl mil-tenmolionen sommoderatmotionen lill detta ämne, Prisstegringsproble-maliken är i och för sigcentral, och har ju den inlernationella prisutvecklingenstarkt bidragii till alt yllerligare ställa pro- blemel i fokus. Men delangreppssätt som den borgerliga majoriteten vall tycks mig sannerligen intesärskilt resultalorienterat, Imajoritelsskrivningen sägs sålunda all regeringen enligt beslut skall presentera de principiella huvuddragen av ett inflaiionspro- gram . majoritet understryker vikten av att detla antiinflationsprogram ges en effektiv utformning, och sanningen bakom de borgerliga partiernas inställning i inflalionsfrågan är den, att de aldrig klart anger några konkreta åtgärder som verkligen är ägnade all bekämpa inflationen. Mellan raderna kan man i deras molioner utläsa all de egentligen är ule efter löntagarna och deras organisationer, I mit- lenmolionen heter det att kampen mot inflationen måste få en mer fram trädande plats. Siktet måste vara inställt på att försöka säkerställa att den kommande avtalsrörelsen kan genomföras inom ramen för del till gängliga samhällsekonomiska utrymmet. Och i moderatmotionen ut trycks samma sak på del här sättet: "Vad det gäller måsie vara all för framliden sökaundvika vad som skell med de drastiska arbetskraftskostnadsökningarna ," Såväli millenmolionen som i motion hävdas också att våraexportindustrier förlorat marknadsandelar, vilket man skyller löntagarna för.De har för höga löner hell enkelt, enligt de borgerligas synsätt. Intressantnog lycks inle statistiken stödja det här synsättet. Av OECD-statisliken, sombara läcker av 1975, framgår att andel avOECD-ländernas totala import steg från 2,28 ''. till 2,43 "n,och detta måste väl vara på de mer priskänsliga marknaderna i världen. Omvärldshandeln ändå ökar snabbare än vad svensk export stigit, sä får mansnarare dra slutsatsen att våra exportförelag inle fulll ut nålt sammaexportresultai som exportföretagen inom andra industrinationer påOECD-ländernas marknader. Men enligt min mening visar della också alt del ärför enkelt att göra som de borgerliga och skylla lönlagarna ensamma förinflation och försämrad handelsbalans. Jag vill i stället understryka vad viframhållit i vår reservation i denna fråga, nämligen all lönlagarna måsietillförsäkras rimliga garaniier för att deras reallöner håller Jämna steg medproduktionsresultatets ulveckling. Dettaförutsätter att alla grupper i vårt samhälle, som genom sina ålgärder och kravpåverkar prisutvecklingen, måste ålägga sig återhållsamhet. Del gäller såvälförelag och producenter som löntagare. Jag vill också tillägga att detta i höggrad gäller oss poliliker. De krav som framförs från den här talarstolen ärmycket ofta av sådan omfattning att de har en klar påverkan påprisutvecklingen. Jag skulle därför vilja råda oppositionspartierna att, om deverkligen vill bidra till all bekämpa prisstegringarna även på annat säll änalt uppmana löntagarna au visa återhållsamhet, visa återhållsamhet själva närdet gäller överbud i poliliken, krav på utgifter vilka man sedan inle villanvisa finansieringsmöjligheter för! I annat fall riskerar er antiinflalionskampanjall uppfällas på precis samma säll som - en kampanj därman ensidigl skjuter in sig pålönlagarna. Denosäkerhet som präglat den internationella ekonomiska bilden under senare århar gjon del nödvändigl att hålla en hög beredskap för att vid behov hävdasysselsättningen, Detla har från regeringshåll fram-hållils vid upprepadelillfällen, bl, a, i fjolårels finansplan. Där framhölls att det var angelägelatt utarbeta en beredskapsplan och alt arbetet med en sådan plan pågick. Bl, a,inventerades möjligheterna att vid behov snabbt kunna öka de offentligainvesteringarna. För att regeringen vid behov skyndsamt skulle kunna genomförainsatser av detta slag bemyndigades regeringen alt utnyttja en finansfullmaktför /76 om . Regeringen hade redan lidigareerhållil en finans-fullmakl för budgelårel 1974/75 om 600 milj, kr,Användningsområdel för den senare fullmakten vidgades emellertid någol. Medhjälp av finansfullmakten har regeringen genomfört en radåtgärder som närmare presenterats i årets finansplan. Motden bakgrunden ler det sig som en extraordinär uiiänjning av verkligheten att -som utskoilsmajorileien hävdar - regeringens insaiser för all säkra en högsysselsällningsberedskap har kommil till stånd endast som en följd avmittenpartiernas motionskrav om en konjunkiurpolitisk beredskapsplan. Med del anförda ber jag alt få yrka bifall lill de reservalioner därmilt namn förekommer, dvs, reservalionerna lA, 2A, 3A, 4A och 5A, Idella anförande instämde herrar i , och , fruNormark, herrar , , och , ochfru , herrar i Göleborg, i , iArlöv, Augusisson, , Knui i Slockholm. och , och i saml herrar ,, i , , , , i , Hugossonoch Boslröm (samlliga s). Hen (): Vi har väl anledning att gratulera för att hanssocialdemokratiska kolleger tycker all han har yllral sig så väl allallihop känner elt behov av all också visa det. Närherr böriade sill förträffliga anförande hade han några synpunkter påvoieringsordningen. Han sade alt den var elt så invecklat problem. Men jagundrar om inte då underskattar vår talmans förmåga au klara dennainte alltför stora svårighet. För egen del är jag helt nöjd med den voleringsordningsom fastställts. Som vet var del den ordning som Jag för min delredan från börian argumenterade för i utskottet. Kravenpå landets ekonomi är slora. skall del skapas utrymme förlönehöjningar, som alla vill ha, Samlidigt höjer staten sina olika skal- Sedan förravalet har t, ex, olika löneskatter höjts med inte . Ominte dessa koslnadsstegringar skall leda lill inflation och underskott ibetalningarna med utlandet, fordras del att produktionen kanhöjas. har produktiviteten kommit att öka i mycket långsamtakt. minskade den fakliskl. Följden av de storakostnadssiegringarna har därför också blivit en kraftig inflation ochunderskott i betalningarna med utlandet. Förall läcka underskottet i betalningsbalansen har regeringen drivit fram enkraftig upplåning i utlandet. Denna upplåning har blivit myckel slörre än denhade behövt bli, om vi i inle hade försämrat vär konkurrensförmågagenom sä snabba kostnadsstegringar. Vihar, som påpekats från konjunklurinslitulel och en rad andra håll, förloratmarknadsandelar i utlandet genom denna oskickliga politik. Vi skall också varamedvetna om alt den skuldsättning till utlandet som vi under dessa år ådragitoss inte skett för att betala ökade investeringar, inte för alt bygga ut vårkapacitet mer än vad som annars skulle ha varit möjligt, I själva verket harunder , dä vi lånat så mycket i utlandet, de lolala investeringarnai landet minskat. Upplåningen har i stället helt använts lill alt betala enökad konsumtion. Närregeringen berömmer sig av all standarden föregående är kunde höjas så mycket,skall man komma ihåg att denna förbättring hell betalades genom upplåning iutlandet. har vi lånat sä mycket pengar alt det motsvarar ungefär10 , per familj här i landel. Det säger någol om det verkliga lägel ochde svårigheler vi slår inför. Mende snabba kostnadssiegringarna har inte bara medfört ett ökat behov avupplåning i utlandet utan också lett till kraftiga prisstegringar här iSverige, De senaste siffrorna visar att prisstegringen tillnu är inte mindre än 11 "<. Detta är klart högre än i flertaletjämförbara länder. Regeringenbrukar skylla ifrån sig och säga all prisstegringarna här i landet på någotsätt skulle vara importerade från utlandet; de skulle bero på all prisernastiger sä mycket snabbare utomlands och alt vi sedan får känning av det viaimportvarorna. Men det kan knappast vara någon väsentlig förklaring tillinflationen under föregående år, 1 verkligheten visar del sig alt våraimporlpriser bara ökade med 2 ";,, Det kan alltså knappastförklara alt vi i hade en inflation på nära 11 "", Nej, deprisstegringar vi haft har varil i hög grad hemmalagade; de har uppställ genomden ekonomiska politik som här förts. Detvar mot denna bakgrund som vi moderater under höstriksdagen 1974 krävde alt manskulle sätta i gång ett verkligt anliinflalionsprogram för alt ge en stabilareutgångspunkt för de svåra löneförhandlingar som drevs och föratt möjliggöra för löntagarna att fä förbättringar av sin standard utan attkostnaderna skulle höjas enormt, vilket bara skulle leda lillmotsvarande prisstegringar. Det var, , som elt led i detla programsom vi satsade på att sänka 2 protokoll 1975/76:78-79 mervärdeskatten, del varelt led i en siabiliseringspoliiik. Den tanken förkastades av regeringen. HerrEkström läste högt ur den här och fann formuleringar till stödför regeringens politik under föregående år. Men det är ingen konst att hittalånga rader av citat som innebär en allvarlig vidräkning med den politik somfördes föregående år. Och om man ser på just förslaget om sänkning avmervärdeskatten, som vi förde fram föregående år som ett led i en politik motinflationen, kan man också hitta följande citat ur : För alt fylladeflationsgapei föreslog vi - dvs, SNS-gruppen - också en konsumtionsstimulansgenom en sänkning av mervärdeskatten, I stället fick den privata konsumtionenstimulans via transfereringar - dvs, statliga bidrag - samt genom slörrelöneökningar. Regeringenvalde alltså en annan politik, I stället för alt verkligen satsa på enantiinflationspolilik satte man i gäng med omfallande transfereringar, olikastatliga bidrag, som i sin lur drev upp skattetrycket. Dessutom satsade man påen politik som kom alt innebära myckel krafliga lönestegringar, långl ulövervad del fanns verkligt utrymme för i form av ökad produktion. Närjag säger detta, , är det inte något anfall på löntagare ellerlönlagarorganisalioner ulan på regeringen, som driver en sådan politik attlöntagare och löntagarorganisationer hamnar i ett helt orimligt utgångsläge iförhandlingarna och tvingas driva en sådan politik alt de svårigheter uppstårsom vi har kunnat konstalera. Jag understryker verkligen all herrEkström bör vara medveien om alt vi inte påstår att det är något fel pälöntagarnas eller löntagarorganisationernas uppträdande; vi säger att derasutgångsläge i förhandlingarna är orimligt med hänsyn till den skattepolitik somdrivs. Deuppgifter som vi här i landet står inför är all råda bot på inflationen ochskapa balans i utrikeshandeln, Inflalionen är elt elände, och den utländskaupplåningen kan inte fortsätta länge lill ulan all det kommer surt efteråt närlänen skall belalas lillbaka med ränta. Socialdemokraternasmetod när ekonomin sviktar går ul på alt alltmer subventionera hushåll ochföretag. Man har i allt högre grad kommit att tillämpa den princip som Staffansslollar förkunnade, nämligen alt "får vi bara statligt stödtill allt som går dåligt, kommer det här landet alt gå riktigt bra". Denprincipen är f n, i hög grad vägledande för den ekonomiska politiken. Landetsunderskoll i betalningar med omvärlden finansierar man med bidrag frånomvärlden genom utländska lån. Underskott som skattepolitiken skapar förhushåll och företag täcks alltmer med olika bidrag. Mensamtidigt som socialdemokralerna är inställda på all med slatsbidrag klaraproblemen, förvärrar man svårigheierna. Dessa olika bidrag skall dock betalasmed höjda skatter. Av det belänkande som vi diskuterar framgår del ocksåtydligt att socialdemokralerna är helt inriktade på fortsatta storaskaltehöjningar, Pä s, 41, där socialdemokraterna kommer till tals, säger deatt staten skall öka sina inkomster kraftigt och ge underlag för en uppgång idel offentliga sparandel. Det måste innebära au de talar för ordentligaskaltehöjningar. Regeringenförsöker också råda bot pä inflalionen genom att införa alll fler regleringaroch kontroller. Så t, ex, försöker man bekämpa inflalionen med prisstopp. Menom prisstopp är en bra metod, varför inför man dä inle prisstopp på ett antalslalliga tjänster? Varför är det inte prisstopp på brevportot t, ex,, herrEkström? Det är en enkel fråga, som det måste gå att besvara i en replik.Varför inför man inte prisstopp på järnvägsbiljetter, om man nu verkligen troratt det är så enkelt att man kan bota inflalionen genom alt förbjuda den?Varför förbjuder man den då inte för sig själv också? Nej,tyvärr är det inte så enkelt att man bara kan förbjuda inflationen. Redan eneller annan vecka efter det att regeringen vidgade sitt prisstopp pålivsmedel var man tvungen att medge undantag, som ledde till ganska kännbaraprisstegringar på mat. Genomden prispolitik som här lalade för vill socialdemokraterna, somdet heter, ingripa hårdare mot omotiverade prisstegringar. Det tycker jagockså att man skall göra. Men det obehagliga med socialdemokratisk politik äralt sä många prishöjningar blir motiverade därför att kostnaderna stiger säsnabbt. HerrEkström säger här - och det framhålls även i betänkandet - att man inte skalllägga ansvaret enbart pä löntagare och alt moderater och andra som gör det ärrysliga. Men låt mig citera vad och hans medreservanler framhålleri reservationen 4: "Såsom framhålls i finansplanen vill emellertidutskottet understryka att ansvaret för att stabilisera kostnadsutvecklingeninte allenast kan läggas på löntagarna och deras organisationer,"Uttrycket "inte allenast kan läggas pä lönlagarna och derasorganisationer" måste innebära att ni har en allvariig kritik mot löntagarnaoch deras organisationer, faslän ni naturligtvis säger att del även finns andrabovar i dramat. Vilka är då dessa andra bovar? Lilel längre fram ireservationen 4 heter det: Detla förutsätter att alla grupper i vårt samhälle måsteålägga sig återhållsamhet. såväl förelag, producentersom löntagare." Detsaknas någonting i den uppräkningen, nämligen att även staten måste ålägga sigäterhällsamhet. Staten måste göra det genom en annan skattepolitik.Skattepolitiken är den väsentliga kraften bakom de lönekrav som måste göras såstora att det skall bli någonting kvar efter skatt och som medför alt vi fär deprisstegringar vi f n, har. Skallvi klara oss ur de svårigheter vi f n, befinner oss i gäller det all ökakapaciteten i värt näringsliv, att öka produktionen . Del är det endasättet att ge utrymme för de olika krav som vi alla ställer. Detta förutsätteren ökning av investeringarna och det är också första punkten i moderaternasantiinflationsprogram: Vi måste öka investeringarna, så att det går att fåutrymme för löneökningar utan prisstegringar. Motden bakgrunden yrkade vi moderater förra årel attinvesteringsfonderna skulle släppas fria , Vi blev då ensammaom det kravei. Men hade beslämi sig för att dét varhöjden av visdom all låta dessa investeringsfonder vara fria , Altfinansministern fattade det beslulel bara någon vecka efter det all riksdagenuttalat sig om motsatsen måste te sig egendomligt för de parlier som i decemberröstade emot det moderata kravet på elt fondfrisläpp. Men alla dessa parlierlycks ha kommil över till den moderata slåndpunkl som deröstade emot . Inför denna snabba omvändelse - ett bevis på altmoderata idéer har genomslagskrafl - uttrycker vi självfallet en viss förvåningmen likväl ännu större förljusning. Förall stimulera investeringarna kräver de borgerliga partierna nu gemensamt skall förbättra investeringsavdragen. Lönsamheten och ordersiluationen harförsämrats så till den grad att denna stimulans behövs, om det skall kunna blitillräcklig fart på investeringarna. Vi kräver också att de mellanhandsinstitutsom lånar ut pengar särskill lill mindre och medelstora företag skall få bättreresurser. Över huvud taget måste den ekonomiska politiken inriktas på attförbättra de mindre och medelstora förelagens ställning. Ständiga höjningar avlöneskatter, hårda kapitalskatter och mänga andra inslag i den ekonomiskapoliliken har försvårat de mindre förelagens belägenhel, Nyföretagandet harupphört. Småföretag säljs lill större förelag eller läggs ned. Allt detta ärolyckligt. Motdenna bakgrund kommer vi moderater senare i elt annat sammanhang alt rösta föralt del tak för socialförsäkringsavgifierna som logs bort i II skallåterinföras. Det är hell orimligt att man kan hamna i marginalskatter pä över100 "n. Vår förhoppning är all andra partier kommer all stödja värt krav. Sysselsättningoch ulveckling är i hög grad beroende av de mindre företagen. Deras existensutgör också motsatsen till maktkoncentration, och deras verksamhel ökar denprispressande konkurrensen. Alt lala för konkurrens i samhället är den andrapunkien i vårt program mot prisstegringar. Omman vill gynna mindre och medelstora företag och motverka maktkoncentration,skall man inte överföra pengar till för au låta den mäktigastaten köpa aktier i storföretagen. Dessa aktieaffärer driver upp börskurserna.Jag är förvånad över att socialdemokralerna är intresserade av alt driva uppbörskurserna. Vidare är del oklart hur socialdemokralerna menar att det blirmera riskvilliga pengar i företagsamheten bara därför all staten köper aktierpå börsen - möjligen vid s, k, riktade nyemissioner, men sådana har förekommitbara i elt eller möjligen två fall. Det behövs alltså inle några 500 milj, kr,härför. Man frågar sig varför del blir mera pengar lill riskvilliga salsningarbara därför alt staten köper aktier på börsen. Vad som däremol inte alls äroklart är att dessa statliga aktieköp blir ett myckel verkningsfulltmedel när del gäller alt socialisera. HerrEkström har helt räll när han säger alt moderaierna alltid har stått fasl vidsin ursprungliga inslällning lill dessa aktieköp. Det förefaller mig som ommoderaierna var det enda parti som står fasl vid sin ursprungliga slåndpunkl.Även socialdemokralerna har nämligen ändrat uppfaltning. När förslagen om altbygga upp dessa olika fonder ursprungligen lades fram, sades det ingenting omatt man skulle köpa aktier. Tvärtom försäkrades del alt aktier inte skulleköpas. Socialdemokraterna har alltså ändrat uppfattning. Detär alltså helt riktigt, , all moderaierna slår fast vid sinuppfattning. Del är god moderatpolitik. Vi är motståndare lill att man med engrumlig hänvisning till att del behövs pengar till de stora företagen skallmedverka till alt underlätta socialdemokraternas smygsocialisering avnäringslivet. Vi beklagar livligt att insikten om hur dessa aktieköp förpensionspengar kan leda lill omfattande socialiseringar inle är lika stark påalla de håll där man ursprungligen var ivrig motståndare lill vad jag tror attherr i ett uttalande kallade "aktie-spekulation medpensionspengar". Vårtmotstånd, herr lalman, mot socialiseringar ökar, när vi ser hur regeringen iprakliken sköter sin näringspolitik.