prot · FZ097 · 1975-12-31 00:00:00 — Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §12 Förbud för myndighet att i öppen försändelse lämna uppgifter om enskildsekonomiska förhållanden belänkande 1975/76:12 med anledning av motion omförbud för myndighet att i öppen försändelse lämna uppgifter om enskildsekonomiska förhållanden. Behovet av skydd för den enskilde alt kunna upprätthålla sin integriteti skilda avseenden har ju kommit att upp-n-iärksammas alltmer.Jag erinrar om en rapport från en arbetsgrupp för integriteisfrågor - inommoderata samlingspartiet - som säger bl. a. att vår egen sektor, vår person,vår egendom måste få ett starkare skydd mot myndigheters och andra kollektivsallt större möjligheter all tränga in i vårt privatliv. Detnu föreliggande betänkandet från konslitulionsutskottet behandlar en begränsadmen väsentlig fråga i integritetsskyddet, nämligen kravel på att myndigheterinte i öppna försändelser skall lämna uppgifter om enskilds ekonomiskaförhållanden. Frågan har aktualiserats motionsvägen både i Ool och . Vidriksdagsbehandlingen ställde sig kammaren enhälligt bakomkonstitutionsuiskottels yttrande då, och det överensstämmer med del yttrandesom föreligger i betänkande nr 12, som är aktuellt, att det i princip måsteanses olämpligt att öppna post- försändelser innehålleruppgifter om enskilds ekonomiska förhållanden. förutsatte attmyndigheterna själva skulle beakta detta utan att något särskilt initiativ togsfrån sida. Ett speciellt fall som då kritiserades och som särskiltnämndes i motionen har emellertid upprepals. Därför har det kommit en motion iår också. Minförhoppning är nu att vederbörande myndigheter efter två, som jag utgår frånatt det skall bli, uttalanden från beaktar vad en enhällig riksdaganser utan att ytteriigare åtgärder erfordras. Jag har därför, herrtalman, inget yrkande. HerrJOHANSSON i (s): I servicecirkulärel 1972:406 föreskrivs hur statliga myndigheter skallöversända handlingar och lämna upplysning till allmänheten. Dettaservicecirkulär har förvisso tillämplighet endast på statliga myndigheter. Detkan emellertid, enligt vad som uppgivils från ,förutsättas att även kommunala myndigheter ställer sig cirkulärels regler tillefterrättelse. Vidare bör det i detta sammanhang framhållas att Kommunförbundetkontinuerligt utfärdar anvisningar till kommunerna rörande olika förfaranden. 1974års riksdag behandlade en motion liknande den vi nu diskuterar.Konslitutionsuiskoitel anförde då i sill belänkande, som för övrigtgodkände, att det i princip måste anses olämpligt att öppna postförsändelserinnehåller uppgift om enskildas ekonomiska förhållanden. Utskottet framhöllvidare att del fick förutsättas alt myndigheterna självmant beaktade detta. betänkande nr 12, som vi nu behandlar, understryksdetta på nytt. Ett enhälligt utskott anser att del inte behöver tas någotsärskilt initiativ från sida i denna fråga. Jag yrkar bifall till konstitulionsutskottets hemställan i betänkandetnr 12. Överläggningenvar härmed slutad. Förbudför myndighet att i öppen försändelse lämna uppgifter om enskilds ekonomiskaförhållanden 1975/76:13 med anledningav motion om sammansättningen av statliga myndighetersstyrelser 1975/76:14 med anledning av motion om rätt till ledighet förfullgörande Kammaren biföll vadutskottet i dessa betänkanden hemställt. Densvenska almanackans förteckning över allmänna flaggdagar § 14 Den svenska almanackans förteckning över allmänna flaggdagar Föredrogs konslilutionsutskoltets betänkande1975/76:15 med anledning av motion om förändring av den svenska almanackansförteckning över allmänna fiaggdagar. I detta betänkande behandlades molionen 1975:674 avherr Lorentzon m. fi. (vpk), vari hemställts att skulle hosregeringen anhålla att avfördes ur densvenska almanackan som allmän fiaggdag. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1975:674. Reservation hade avgivits av (vpk)som ansett att utskottet bort hemställa att med anledning av molionen 1975:674som sin mening gav regeringen till känna vad reservanten anföri. (vpk); Inledningsvis vill jag meddela att jag kommer att tala något längre tidän vad som angivits på talarlistan. Huruvidamotionen nr 1975 anses ha högre dignitet - eftersom den remitterats tillkonslitulionsutskottet - än motionen nr 1351 av , vilken behandlades avkulturutskottet, undandrar sig givetvis min bedömning. Båda dessa motioner rördock samma fråga och har väsentligen samma yrkande. Vidare är båda motionernaundertecknade av ledamöter från vpk. 1årets motion, nr 674, yrkas att hemställer hos regeringen all avförs ur den allmänna almanackan som allmänfiaggdag. avstyrker dock motionsyrkandet, vilketframgår av utskottets betänkande nr 15. 1sitt utlåtande över motionen hänvisar lill att riksdagenvid tidigare tillfällen då frågan om allmänna flaggdagar behandlats uppmanatregeringen att handla i frågan. Ett liknande svar fick motionärerna avkulturutskottet. Under det år som gått har dock regeringen inte handlat i dennafråga. Något uttalande i själva sakfrågan gör inte utskottet. En reservation ärfogad till ulskoitsbetänkandet. Beträffandemotiveringen till motionärernas yrkande anser sig utskottet inte behöva göradet minsta referat eller sammanfattning - endast ett slappt hänvisande tillmolionen. Jag känner mig därför manad att något beröra motiveringen till värtyrkande alt avförs ur den svenska almanackansom allmän fiaggdag. Denmotion som riksdagsmajoriteten avslog då den följde kulturutskottetsrekommendation hade två yrkanden: att hemställerhos regeringen att den avföres ur densvenska almanackan sorn allmän fiaggdag och attden införes som allmän fiaggdag och får beteckningen Folkets dag. Attfira är, menade vi, att hylla minnet av ensedan 340 är död kung som härjade och brände i stora delar i och i varsspär följde undergång, nöd och elände för stora delar av befolkningen. Alt istället införa som allmän fiaggdag skulle vara en hyllning åtfolkets kamp för allmän och lika rösträtt som resulterade i beslut härom . Denna historiska tilldragelse har dock inleuppmärksammats i den svenska almanackan. Dåriksdagsmajoriteten avslog dessa våra yrkanden kunde man bibringas denuppfattningen att samma riksdagsmajorilet ansåg den allmänna rösträttensgenomförande som mindre betydelsefull fördel svenska folket än hyllandet avGustav II skändliga härjartåg såväl i som istora delar av . Så torde knappast vara fallet. Vi motionärer tolkadekulturutskottels ställningstagande den gången så att regeringen tidigare hadeblivit uppmanad av all ta ställning lill frågan om nya fiaggdagar meninte hade handlat. Någon förändring hade alltså inte inträffat enligtkulturutskottet. Avgörandet låg fortfarande hos regeringen, som inte hadehandlat trots anvisningar från . 1år har vi inte rest frågan om en ny fiaggdag utan bara hemställt om att en avde gamla fiaggdagarna skall försvinna. Det borde kunna göra del litet lättareför ledamöter, i varje fall för dem som inte är rojalisler, att laställning till motionsyrkandet. Vi har alltså yrkat att den6 november las bort som allmän fiaggdag, då den är den mest stötande förmänniskor som hyllar humanistiska värden. Det skulle innebära att det blev enfiaggdag mindre än f n. Imodern tid har nationella högtidsdagar spelat en viktig roll då del gällerstatsmaktens ideologiska propaganda. Det starka symbolvärde som nationellahögtidsdagar har skapar en både djup och aktiv verkan på den politiskapsykologins och indoktrineringens område. Denna verkan kan alltefteromständigheterna vara positiv eller negaliv, progressiv eller reaktionär, föreller mot folkfierlalets intressen och strävan. Nationella högtidsdagar kanalltså ha en positiv och progressiv verkan i linje med folkfiertaletsintressen. - Basiiljdagen i - och i ärexempel på hur högtidsdagar har knutits lill kampen för nationella och socialafri- och rättigheter. Någonliberal tradition har inte den svenska statsmakten. Den har i hög grad varitknuten till den personliga kungamakten och till byråkratin. Den spelade längeen hindrande roll när det gäller liberala strävanden i värt land och bekämpadeöppet den framträngande arbetarrörelsen. Den var nära att kasta utlandet i broderkrig mot del självsiändigheissirävande . Densvenska almanackans förteckning över allmänna fiaggdagar Densvenska almanackans förteckning över allmänna fiaggdagar och varnära att kasta in i krig på tysk sida. Närliberalismen och arbetarrörelsen trängde fram sökte statsmakten motverka dessa.Ett medel i denna strävan var propagerandet för en halvaukiorilärnationalromantisk ideologi. Denna hämtade sin inspiration frän den samtidaläromästaren i politisk reaktion i - med dess aggressivanationalpropaganda, dess socialistlag och dess upprustning. 1den nalionalromantiska vågen årtiondena uppstod tanken pånationella högtidsdagar. För att motverka frisinne, arbetarrörelse ochklassmedvelenhet ville man predika nationens enhet kring s. k. nationellavärden såsom kungamakt och slorsvenskhel. Del var mot denna bakgrund som deallmänna fiaggdagarna skapades, lämpliga att fira i samband med parader ochnationalistisk propaganda i skolorna. Dådet inte fanns några liberala traditioner all knyta an lill knöts flaggningenlill kungahusets bemärkelsedagar och lill sådant som erinrade om nationell"storhet" i betydelsen aggression, krigspolitik och nedslående avbonderörelser för att skapa nationell enhet. Enlämplig bemärkelsedag för dessa folkfientliga värderingar fann man exempelvis iden , årsdagen för tronbestigning . Alltsedan är 1916har denna dag officiellt firats som svenska fiag-gans dag. harfaktiskt om inte formellt fått karaktären av svensk nationaldag. Det skullevara någonting verkligt storvulet, och då stannade man inför , denstore bondeplågaren, krossaren av allmogens frihetsrörelse och . Enannan av de stora kungliga hyllnings- och fiaggdagarna är den s. k. . Ur fiera synpunkter ler del sig underligt att dennadag är upptagen som bemärkelsedag. T. o. m. en av regeringentillsatt utredningsman finner saken underlig och har också påpekat detta i sittbetänkande, något som konsiilulions-utskottel helt förbigår. betänkande till vår motion är något knapphändigt ochenligl min uppfattning utelämnar väsentliga ting vill jag något kompletterautskottsbelänkandet. Underrubriken behandling knyter utskottet an lill visst sakmaterialmen utelämnar det väsentligaste i anslutning till den fråga vi just nu har attbehandla. SOU 1966:63, som var ett resultat av att justitiedepartementettillsatte en sakkunnig , innehöll förslag lill kungörelseangående allmänna fiaggdagar och annan officiell fiaggning. Bland de olikadagar som föreslogs var inte medtagen under motiveringen:"torde i växande omfattning dagen passera ulan föranstaltningar avminnesfirande. Då dagens innebörd tydligen kan anses slå levandeför medborgarna, finner utredningsmannen anledning saknas att bibehålla dagensom allmän flaggdag." Dettaomnämns inte med ett ord i konsiitutionsutskoltels belänkande, och det finnerjag rätt anmärkningsvärt. Del är nu mer än 340 är sedan enligthistorien stupade vid Lutzen. en bemärkelsedagför reaktionärer. Många svenskar - i varje fall de av äldre årgång -minns fortfarande hur och dess ungdomsförbund utnyttjade den 6november - - som sin särskilda politiska mönstringsdag. Viminns stöveltrampet, fanborgarna och de alltigenom reaktionära talen dennadag. Vi minns hur man sökte återuppliva krigiska, chauvinistiska och inkröklanationella stämningar, inspirerade av den expansionspolitik som de makthavandei - dess kungahus och adel - svarade för pä 1600-lalet. Dessa upptågingick i det spel som vissa starka krafter drev för att skulle gå ikrig pä sida. Kungahusels roll den gången är känd. Sverigesarbetarrörelse har blivit organisatoriskt starkare. Ungdomen är politiskt meramedveten. De mörka krafterna kan inte som tidigare politiskt utnyttja . Eller som den utredningsman jag citeradeuttryckte del: Innebörden av kan tydligen inte längre ansesslå levande för medborgarna. Jo, levande står den för ett visst litet skikt iSverige. nynazistiska rörelse har övertagit ochhåller fortfarande pä med sina demonstrationer. Man har tagit vid där högern slutade. Vemvar då denne ? Mytbildningen har varit stor kring dennekung för att tjäna bestämda syften i den besuttna klassens intressen. Han harframställts som "hjältekonungen", som "den store", som den"store hjälten", som "trosmartyren" och som "den endaoch sanna trons försvarare och förkämpe". Del har inte varit någon hejd påglorifieringen och mytbildningen kring denne kung. Han var, har det sagts, denstörsta kung haft genom tiderna. Menvem var han egentligen denne ? Sanningen om denne kung är atthans erövringskrig ute i skapade ett obeskrivligt elände för de länderoch folk där hans krigshärar drog fram. ärintimt förknippat med tidens överklass, adeln,berikade sig på krig och folkels elände. De oersättliga konstskatter somrövades ute i och fördes till svenska slott och herresäten kan givetvisinte berättiga dessa omfattande plundringar. MenGustav II började tidigt sitt blodiga värv. Redan som17-åring berömde han sig av sina illdåd i ett egenhändigt brev till en av sinakonungsliga bröder. Författaren har i sin bok artiklarvisat resultatet av sin forskarmöda när han med autentiskt material skildrarden 17-årige kungens mördande i är 1612. Då ödelades 24 stora skånskakyrksocknar med dess befolkning. Enligt bestod fienden av"värnlösa civila människor, bland dem även kvinnor och barn". GustavII denne kvalificerade mördare, spelar inlesamma roll som förr då det gäller de besuttnas möjligheter att indoktrinera detsvenska folket, dess ungdom och skolbarn. Från att tidigare ha varit entillgång för överklassen och dess statsapparat tycks han numera vara glömd ävendär, endast nazisterna kommer ihåg honom. Hans minne bör ej äras. Densvenska almanackans förteckning över allmänna flaggdagar 5 protokoll 1975/76:6-7 Densvenska almanackans förteckning över allmänna flaggdagar historia är intekungarnas historia. Det är historien om folkets ständiga kamp för sittmänniskovärde, för fred och harmoni. Krig och folkmord är inte folketsönskningar, för folket slår kampen för de mänskliga rättigheterna iförgrunden. Deminnesdagar som i den svenska almanackan är upptagna som fiaggdagar hartillkommit på förslag av Bestyreisen för . Vad var dä dettaför en bestyrelse? Hur och när kom den till? Detberättas att konung var mycket missnöjd med att svenskafolket inte var intresserat av uppslutning pä tysk sida i det förstavärldskriget som då pågick som bäst. Konung skulle uppmuntras, sadesdet, och det svenska folket skulle ges en mera nationell inriktning. Tidernavar ju sådana då. Några högreständspersoner samlades på en av Stockholmsguldkrogar . Där bildades en kommitté som beslutade att fira svenskafiaggan varvid som det sades "fosterländska tal skullehållas". Ja, vilken dag skulle man egentligen ta? De levandekungarna skulle ju få sina särskilda bemärkelsedagar, sä också 11 AdolfSedan fanns det inte myckel att välja på av de tidigare svenska kungligheterna,såvida man inte skulle stanna inför mördade kungar. Det finns som bekant gottom sådana i den svenska kungahistorien. Vissa svenska kungafamiljer höll ju päatt mörda varann tills del knappast fanns något kvar av dessakungafamiljer. Integick det att la 111. Han sköts ju av . Inte heller var KarlXII lämplig, han sköts ju med en knapp av en svensk soldat, och av sina egna officerare. Ja, så är den svenska kungahislorien. Vilkenkung skulle man då ta? Enminnesdag - den - kunde givelvis inte firas som ett minneav en mördad konungs dödsdag. Någon i detta illustra sällskap födde ensnilleblixt; varför inte tronbestigning. Han besteg nämligentronen är 1523 och en kung skulle del naturligtvis vara. Sä blevockså beslutet. Alltsedan är 1916 har officiellt firats som svenskafiaggans dag. har faktiskt om än inte formellt fått karaktären avsvensk nationaldag. Det gäller alltså firandet i . 1 det här falleträknar vi inle in vårt utrikesdepartement och de svenska beskickningarna iutlandet. De har som bekant en annan nationaldag. PåStadion i firades för första gängen. Symbolisktför firandet var att delade ut gratis intemindre än 2 000 svenska fiaggor. Möjligen kunde orsaken vara att samma företagtjänat grova pengar på att sälja oljetryck föreställande den svenskakungafamiljen. tänkte även fortsätta med denna vinstgivandeaffär. Man räknade tydligen som så att ju kungatrognare det svenska folkel blevju fler oljetryck skulle gå att försälja och ännu större vinster skulle kunna inkassera. Deallmänna fiaggdagarna infördes 1939. Det sägs vara enrekommendation lill det svenska folkel om allmän fiaggning De stårinskrivna i den svenska almanackan. De många människor, som jag har talat med idenna fråga, har den bestämda uppfattningen att det är ett påbud del gäller -inte minst efter all dessa flaggdagar ha blivit uppmanade avSveriges radio alt skall flaggan hissas. är det nämligen allmänfiaggdag. har också tagit som sin uppgift alt propagera fördessa fiaggdagar - framför allt då det har med någon av konungslighelerna attskaffa. Vidolika tillfällen har uppmanat regeringen alt handla i frågan omallmänna fiaggdagar. Regeringen har dock förhållit sig passiv. Man haringenting gjort. Vidsenare tillfällen dä frågan om flaggdagar har aktualiserats i riksdagsmotionerhar olika utskott förklarat att regeringen nog kommer att uppmärksamma fråganutan något särskilt riksdagsinitialiv. Men ingenting har hänt. 1fjol avstyrkte kulturutskottet värt yrkande med motiveringen: "Del bordeankomma på Kungl. Maj;t att - utan några uttalanden av i sakfrågan -pröva behovet av bestämmelser angående flaggdagar." 1sitt betänkande nr 15 hänvisar till kulturutskottetsbetänkande och avstyrker vår motion. Vadbeträffar yrkandel att hos regeringen hemställer att avföres i den svenska almanackan som allmän flaggdaghar etl dylikt yrkande förutom inte tidigare ställts som motion i dennariksdag. Dekonungsliga fiaggdagarna är knutna till idéer och värden som är främmande förbåde arbetarrörelsen och den borgerliga liberalismen. Undanlaget är , varsfirande har ett helt annat ursprung än övriga flaggdagar. Då är den mest stötande för människor som hyllar humanistiskavärden, bör den i första hand bort som allmän flaggdag. Jag yrkar bifall till reservationen i konstitulionsutskoltetsbetänkande nr 15. Densvenska almanackans förteckning över allmänna fiaggdagar i (s); Jagskall försöka vara något mer kortfattad än som angivits påtalarlistan. Deflaggdagar som finns har införts - och del har redan påpekat isitt inlägg - i almanackan på förslag av Bestyreisen för svenska fiaggans dag.De har alltså tillkommit på ett enskilt initiativ och är en rekommendation tillallmänheten om fiaggning. Detta framgår också både av vad harsagt och av reservationen. Fråganom allmänna fiaggdagar har behandlats i , ochdagens förslag gäller närmast att inte skall uppmärksammas ialmanackan som allmän fiaggdag. Eftersom det här med flaggdagars införande ialmanackan är en rekommendation, kan den som så vill avstå från flaggning.Likaså kan flaggning ske pä annan dag och då gärna - som varinne pä - . Densvenska almanackans förteckning över allmänna fiaggdagar Jagfinner ingen anledning att frångå tidigare ställnings-laganden i denhär frågan. Om något skall hända med våra fiaggdagar så bör del ankomma påregeringen att ta initiativ och pröva om det skall finnas några bestämmelser omfiaggdagar. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall lill hemställan HerrLORENTZON (vpk); Utskotiets representant här upprepade i stort sett vad som står iutskottsbelänkandet. Det är inget nytt som har tillförts debatten. i säger all den som inte vill flagga kan avstå frånfiaggningen. Det argumentet har jag hört förut. Men är det ju så att vissakretsar i det här landet använder dessa fiaggdagar i politiskt syfte. Den 28januari hade t. ex. största tidning på första sidan ett stortuppslag med bild; fiaggar det svenska folket för är del hansmajeslät konungens namnsdag. Liknande saker kunde man slå upp i den enatidningen efter den andra. Sålänge fiaggdagarna finns kvar kan vissa kretsar använda de här dagarna i sinapolitiska syften. Jagförstår att utskottets talesman här inle finner någon anledning alt gå ifrånutskottels uttalande alt del ankommer på regeringen att handla. Men delta talom att det ankommer på regeringen alt handla anser jag rätt underligt. 1948anhöll att regeringen mätte ombesörja en enhetlig ordning för landetsfiaggdagar. Det hände ingenting. 1961 hänvisades till att beslutat ifrågan. Då ställdes en skrivelse till regeringen att den skulle handla. Inteheller vid del tillfället gjorde regeringen något. Denne kom till det resultatet all borde bortnär det gällde allmänna flaggdagar, men regeringen gjorde ingenting. motionerade vi i frågan. Vi fick samma svar: Regeringen kommer nog allhandla. Det ankommer på den att göra det. får vi samma svar igen. Det ärju underligt: är det vattentäta skott mellan utskottet och regeringen och finnsdet inga kontakter alls? Ulskotiei mäsie vara klart över att regeringens inställningär den alt den inle tänker handla i denna fråga. Då kan utskottet inte år efterår upprepa samma sak, nämligen att vi hänvisar lill regeringen. Vi tror påregeringen. Regeringen kommer nog att handla. Men regeringen gör ju ingenting.1 stället borde utskottet i detta fall ha sagt att nu måste regeringen sentomsider vidta åtgärder. Eftersomvi i detta ärende inte ställer förslag om nya fiaggdagar, endast att enfiaggdag skall bon - och vi har motiverat varför - borde man då inte tasärskild hänsyn till att regeringen inte har handlat? Utskottet bordei detta fall ha uttryckt en egen uppfattning, i synnerhet som del numera endastär nazisterna som använder som det verkliga propagandamedletför sina egna idéer. Också en annan sak ärunderlig i detta sammanhang, och det gäller nationaldagen, somofficiellt anses vara . har till sina ambassadergett anvisningar om att hans majestät konungens födelsedag skall varanationaldag. Del var under den gamle kungens tid . är detändrat till den nuvarande konungens födelsedag. Ambassaderna har fält uppgiftenatt den dagen är nationaldag i . Vilken uppfattning skall länderna fåute i världen, t. ex. reaktionära stater där det inte ens finns rösträtt, nären demokratisk stat som , där all makt utgår från folket, låter sigrepresenteras på detta sätt? Densom har besökt svenska ambassader i utlandet - för min del senast underinrikesulskottels resa - har frapperats av de n-iånga kungliga fotografier somfinns pä dessa ambassader. Däremot finns inte det minsta som påtalar alt iSverige enligt grundlagen "all makt utgår från folket". Det är klartalt vissa regeringar, såsom den i , shahen av m. fl. ärtacksamma för alt dessa förhållanden råder på de svenska ambassaderna. Jagtycker att det skulle vara på sin plats att landets statsminister fannsavporträtterad pä de svenska ambassaderna, sä att man på något sätt visade attdet här inte bara är fråga om ett kungadöme. Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. Överläggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. §15 Företagens uppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:1 medanledning av motioner angående företagens uppgifts- och uppbördsskyldighet m.m. 1delta betänkande behandlades motionerna 1975:232 av m. fl. (fp), vari hemställtsalt hos regeringen begärde 1. att förslag om förenkladuppgiftsskyldighel för mindre och medelstora företag förelades årets riksdag, 2. att utredningen om företagensuppgiftsplikt gavs i uppdrag att lägga fram förslag om ekonomisk kompensationtill mindre och medelstora förelag för uppgifts- och uppbördsskyldigheten. 1975:240 av herrar () och iVäxjö (c), vari hemställts att beslutade att hos regeringen anhållaom att åtgärder vidtogs i syfte att ersätta, förenkla och rationaliseraarbetsgivarnas upp-giftslämnande och avgifisinbeialning. Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. 1975:704av i m. fl.