prot · FY0920 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. Organisationav , m. m. §2 Föredrogs och hänvisades §3 Föredrogs och lades till handlingarna Nr 1 över granskning avriksdagens ombudsmäns ämbetsförvaltning 1974 §4 Organisation av , m. m. Föredrogs juslilieutskotlets betänkande nr 1 medanledning av propositionen 1974:149 med förslag lill organisation av den nyacentralmyndigheten för domstolsväsendet m. m. jämte motioner. Ipropositionen 1974:149 hade Kungl. Maj;t () föreslagitriksdagen att dels anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring irättegångsbalken, 2. lagom ändring ilagen(1946;804)ominförandeav nya , dels godkänna de av chefen för i propositionen för ordade riktlinjerna för den nya domstolsförvaltningen m. m., Maj:l alt inrätta en ordinarie tjänst med beteckningen p förchef för , dels ock bemyndiga Kungl. Maj;t att vidta deåtgärder som behövdes för att förbereda övergången lill den nyadomstolsförvaltningen samt att fatta de beslut i fråga om genomförandel avreformen som departementschefen förordat i propositionen. Enligttidigare riksdagsbeslut skulle en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet m. m. - - inrättas ochförläggas till . Centralmyndighetenskulle, med de begränsningar som föranleddes av principen om domstolarnassjälvständighet i den dömande verksamheten, ges samma ställning ocharbetsuppgifter som centrala förvaltningsmyndigheter i allmänhet. Deadministrativa arbetsuppgifterna på domstolsväsendets område skulle fördelasmellan regeringen, centralmyndigheten och domstolarna med utgångspunkt i å enasidan självsländighelsprincipen och Organisationav , m. m. vad som därutöver bordeförbehållas domstolarna och å andra sidan centralmyndighetens givna uppgiftatt ansvara för att tilldelade resurser inom förvaltningsområdet utnyttjades sårationellt och effektivt som möjligt. För att kunna fullfölja sistnämndauppgift måsle myndigheten så långt del var möjligt fl ledande och samordnandefunktioner samt ha rätt alt meddela föreskrifter och anvisningar förverksamheten. Ifråga om tillsätlningsförfarandel för ordinarie domarljänsier skulle denuvarande förslagsorganen ersättas med en särskild inom centralmyndighetentillskapad tjänsleförslagsnämnd, som avgav förslag i myndighetens styrelsesställe. Enligt departementschefen borde chef vara ordförande inämnden. () föreslogs bli organisatoriskt inlemmad icentralmyndigheten som nämndens uppgifter begränsades tillsamordning och avgörande av principiella frågor rörande tillsättning avnotarietjänster och notarietjänslgöring. Denyttersta bestämmanderätten beträffande innehållet i arbetsordningarna förtingsrätt samt för arrende- och hyresnämnd skulle ligga hos centralmyndigheten,även om uppgiften att fastställa arbetsordning i regel kunde delegeras frånmyndigheten till hovrätt. () uppgift alt vara centralmyndighet för rättshjälpenoch alt handha bl. a. ekonomiadministrativa uppgifter beträffande de allmännaadvokatbyråerna skulle överläs av den nya myndigheten. Centralmyndighetenskulle ledas av en styrelse med inslag av lekmän. chefskulle ingå som styrelsens ordförande, och bland övriga ledamöter skulle finnasbl. a. personer med erfarenhet av riksdagsarbete och personer med erfarenhetav den verksamhet som bedrevs inom myndighetens förvaltningsområde.Centralmyndigheten skulle indelas i -förutom ett revisionskonlor - fyraenheter, en för ekonomiadministrativa uppgifter, en för personaladministrativauppgifter, en för organisationsfrågor och en för juridiska ärenden.Personalbehovet bedömdes lill omkring 115 tjänster. Kostnaderna för ungefär 112tjänster förutsattes bli inbesparade vid , hovrätterna ochjustitiedepartementet. Myndigheten beräknades behöva ett anslag budgetåret1975/76 på ca 14 milj. kr. Hovrätternaskulle få befogenhet alt inom gränser, som bestämdes av regeringen ellercentralmyndigheten, besluta i frågor som rörde administrationen ellerorganisationen av tingsrätterna. De skulle sålunda avge yttrande övertingsrätternas förslag lill anslagsframställning, bistå tingsrätterna medfiskaler eller annan förstärkningspersonal på domarsidan och meddela vissaförordnanden för tingsnotarie. På grund.av sina olika uppgifter rörandetingsrätternas administration skulle både hovrätterna och centralmyndighetenutöva tillsyn över den administrativa verksamheten vid tingsrätterna. Uppgiftenatt bestämma antalet nämndemän i tingsrätt överfördes från hovrätt lillcentralmyndigheten. Detvid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i hadei nedan angivna delar följande lydelse: I kap. 4 i; första stycket Idomsaga skola finnas nämndemän till det antal, som hovrätten eftertingsrättens hörande bestämmer. Idomsaga skola finnas nämndemän till det anta), som eftertingsrättens hörande bestämmer. Talan får ej föras mot verkels beslut i sådanfråga. Organisationav , m. m. Hovrättär överrätl i mål,som fullföljas från allmän underrätt. Den äger tillsyn överde domstolar, som höra under hovrätten. Domare,som avses i 1 kap. 2 S, 2 kap. 3 ij eller 3 kap. 4 §, utnämnes av regeringen.Revisionssekreterare utnämnes eller forordnas av regeringen. Hovrätt är överrätl i mål, som fullföljas frånallmän underrätt. Domare,som avses i 1 kap. 2 S, 2 kap. 3 S eller 3 kap. 4 S, utnämnes av regeringen. I delta sammanhang hadebehandlats delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1974:1989 av (), vari hemställts att uttalade sig för alt nolarienämnden ävenframgent skulle svara för antagning lill notarietjänster, 1974:1990 av m. fl. (c, m, fp), vari hemställts alt beslutadegodkänna vad som anförts i motionen angående riktlinjer för det nyadomstolsverket och anpassa verkels organisation därtill, 1974:1991 av m. fl. (m), varihemställts dels (A)ati skulle avslå propositionen 1974:149, dels (B)att - om yrkandet under A icke vann bifall - skulle besluta 1. alt arbetsordning för tingsrätt skulle fastställasav hovrätt, dock alt arbetsordning för , och Malmötingsrätter skulle fastställas av respektive tingsrätt, 2. att uppgiften att indela chefsrådmännen tilltjänstgöring på avdelning skulle ske i enahanda ordning som under B 1 föreslagitsbeträffande fastställande av arbetsordning, 3. alt bestämmelsen i 2 kap. I S omhovrätts tillsynsskyldighet skulle behållas, 4. all 1 kap. 6 S skulle erhålla avmotionärerna föreslagen lydelse, innebärande all benämningen allmänt tingskulle införas i lagtexten, 5. att I kap. skulle behållas inuvarande lydelse, 6. att de uppgifter beträffande de allmännaadvokatbyråerna som f n. Onsdagenden 12 febmari 1975 Organisation av , m. m. handlades av DONöverfördes till annan myndighet än centralmyndigheten för domstolsväsendet, 7.a) all ändringar i tillsältningsförfarandet för ordinarie domartjänster tillsvidare icke skulle ske, 7. b) alt - därest yrkandet under 7 a) icke vannbifall - förslagsorganet för tillsättande av ordinarie domartjänster utformadespå sätt i motionen anförts, 8. alt tjänster som assessor, revisionssekreterare ochregeringsrätlssekre-lerare skulle tillsältas av Kungl. 9. att 4 kap. 2 S skulle behållas inuvarande lydelse, 10. alt ändring av handläggande myndighet för disciplin- och åtalsärendenm. m. icke skulle ske, samt 11. att centralmyndigheten skulle inrättas den Ijanuari 1976, delsde under den allmänna motionstiden väckta motionerna 1975:1103 av fruFredgardh (c) och i (c), vari hemställts att riksdagenbeslutade 1. att avslå förslagen i propositionen 1974:149 om denblivande centralmyndighetens befattning med tillsättning av domare, särskiltförslaget om en tjänsletillsätlningsnämnd, 2. att förfarandet vid tillsättning av ordinariedomare inte ändrades förrän den förestående allmänna översynen av domarbanangenomförts samt 1975:1126 av () och (), vari hemställts såvitt nu var i fråga 1. altriksdagen förelog de jämkningar i förslagen i propositionen 1974:149, vartill förslagen av domarutredning kunde föranleda, 2. att beslutade att uppskjuta inrättandetav den centrala myndigheten för domstolsväsendet till , 3. att bestämde ikraftträdandet för de genompropositionen framlagda lagförslagen lill . 1. alt skulle avslå motionen 1974:1991såvitt däri yrkats avslag på propositionen 1974:149 (yrkande A), 2. att beträffande riktlinjerna för den nyadomstolsförvaltningen m. m. såvitt gällde principerna för centralmyndighetensställning och uppgifter m. m., i anledning av propositionen och motionerna1974:1990 och 1974:1991 i denna del, gav regeringen till känna vad utskottetanfört i detta hänseende, 3. alt beträffande de under punkt 2 nämndariktlinjerna såvitt gällde fastställande av arbetsordning för tingsrätt, ianledning av propositionen och motionerna 1974:1990 och 1974:1991 (yrkande BI)i denna del, gav regeringen lill känna vad utskottet anfört i delta hänseende, 4. alt beträffande de under punkt 2 nämndariktlinjerna såvitt gällde indelning a v chefsrådmän på avdelning, i anledninga v propositionen och motionen 1974:1991(yrkande B 2) i denna del, gav regeringen till känna vad utskottet anfört idetta hänseende, 5. att beträffande hovrättstillsynsskyldighet med avslag på propositionen och med bifall lill motionen1974:1991 (yrkande B 3) i denna del beslutade att 2 kap. I S rättegångsbalkenskulle behållas i oförändrad lydelse, 6. alt beträffande bestämmandet av antaletnämndemän i domsaga skulle dels med avslag på propositionen och med bifall lillmotionen 1974:1991 (yrkande B 5) i denna del besluta att 1 kap. 4 v?rättegångsbalken behölls i oförändrad lydelse, dels i anledning avpropositionen och motionen i samma del anta det genom propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya rättegångsbalken- utom såvitt avsåg ikrafllrädandebeslämmelsen - med den ändring alt 22 § skulleerhålla av utskottet föreslagen lydelse, 7. att beträffande de under punkt 2 nämndariktlinjerna såvitt gällde inrättandet av en tjänsleförslagsnämnd, med bifalllill propositionen och med avslag på motionerna 1974:1991 (yrkande B 7 a),1975:1103 (yrkandena 1 och 2 delvis) och 1975:1126 (yrkande 1 delvis) i dennadel, godkände vad departementschefen anfört i detta hänseende, 8. att beträffande de under punkt 2 nämndariktlinjerna såvitt gällde ställning ochsammansättning, i anledning av propositionen och motionerna 1974:1990,1974:1991 (yrkande B 7 b) och 1975:1103 (yrkande 1 delvis) i denna del, gavregeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende, 9. att beträffande de under punkt 2 nämndariktlinjerna m. m. såvitt gällde tillsättning av tjänster som assessor,revisionssekreterare och regeringsrätlssekreterare skulle dels i anledning avpropositionen och motionerna 1974:1990, 1974:1991 (yrkande B 8), 1975:1103(yrkande 1 delvis) och 1975:1126 (yrkande I delvis) i denna del ge regeringenlill känna vad utskottet anfört i detta hänseende, dels med avslag päpropositionen och med bifall till motionen 1974:1991 (yrkande B 9) i samma delbesluta att 4 kap. 2 § behölls i oförändrad lydelse, 10. att beträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvittgällde notarienämndens ställning och uppgifter, i anledning av propositionenoch med bifall till motionen 1974:1989, gav regeringen till känna vad utskottetanfört i delta hänseende, 11. att beträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvittgällde centralmyndighetens uppgifter i fråga om de allmänna advokatbyråerna m.m., med bifall till propositionen och med avslag på motionen 1974:1991 (yrkande6) i denna del, godkände vad departementschefen anfört i delta hänseende, 12. att beträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvittgällde handläggande myndighet för disciplin- och åtalsärenden m. m., i anledningav propositionen och motionerna 1974:1990 och 1974:1991 (yrkande 10) i dennadel, gav regeringen till känna vad utskottet anfört i delta hänseende. Organisationav , m. m. Organisationav , m. m. 13. att skulle avslå motionen 1974:1990 i denmån den inte omfattades av utskottets hemställan ovan, 14. att beträffande tidpunkten förcentralmyndighetens inrättande skulle avslå motionerna 1974:1991 (yrkande II)och 1975:1126 (yrkande 2 delvis) i denna del, 15. att beträffande tingsrätts sammanträdeför huvudförhandling i anledning av propositionen och motionen 1974:1991(yrkande B 4) i denna del skulle anta I kap. 6 i; förslaget till lag om ändringi med den ändring att lagrummet skulle erhålla av utskottetföreslagen lydelse, innebärande att benämningen ting skulle bibehållas ilagtexten, 16. att skulle - med den ändring ilagförslagets ingress som följde av vad utskottet hemställt ovan - antaförslaget till lag om ändring i - utom såvitt avsågikrafllrädandebeslämmelsen - i den mån det inle omfattades av utskottetshemställan ovan, 17. att beträffande lidpunkten förikraftträdandet för de genom propositionen framlagda lagförslagen med bifalltill propositionen och med avslag på motionen 1975:1126 (yrkande 3) i denna delskulle anta de ikraft-trädandebeslämmelser som föreslagits i propositionen, 18. alt godkände de under punkt 2 nämndariktlinjerna för den nya domstolsförvaltningen m. m. i den mån de inleomfattades av vad utskottet anfört och hemställt ovan, 19. alt bemyndigade regeringen att inrätta enordinarie fiänsl med beteckningen p för chef för , 20. all bemyndigade regeringen att vidta deåtgärder som behövdes för att förbereda övergången till den nyadomstolsförvaltningen samt att fatta de beslut i fråga om genomförandet avreformen som departementschefen förordat i propositionen. 1.av fröken (), herrar Larfors (s) och i (s), fruAndersson i Kumla (s) samt herrar (), Mathsson i (s) ochPettersson i (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa alt beträffande de under punkt 2 nämndariktlinjerna såvitt gällde fastställande av arbetsordning för tingsrätt medbifall till propositionen och i anledning av motionerna 1974:1990 och 1974:1991(yrkande B 1) i denna del gav regeringen till känna vad reservanterna anfört idetta hänseende. 2.av fröken (), herrar Larfors (s) och i (s), fruAndersson i Kumla (s) samt herrar (), Mathsson i (s) ochPettersson i (vpk) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen beträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gälldeindelning av chefsrådmän på avdelning, i anledning av propositionen och medavslag på motionen 1974:1991 (yrkande B 2) i denna del, gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört i detta hänseende. 3.av fröken (), herrar Larfors (s) och i (s), fruAndersson i Kumla (s) samt herrar (), Mathsson i (s) ochPettersson i (vpk) som ansett att utskottet under 6 bort hemställa allriksdagen beträffande bestämmandet av antalet nämndemän i domsaga skulle delsmed bifall lill propositionen och med avslag på motionen 1974:1991 (yrkande B5) i denna del anta 1 kap. 4 ! ?i det genom propositionen framlagda förslagetlill lag om ändring i , dels med bifall till propositionen isamma del anta del genom propositionen framlagda förslaget lill lag om ändringi lagen (1946:804) om införande av nya utom såvitt avsågikrafllrädandebeslämmelsen. Onsdagenden 12 febmari 1975 Organisationav , m. m. 4. av () och () somansett att utskottet under 8 bort hemställa attriksdagen beträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gälldeIjänsleförslagsnämndens ställning och sammansättning, i anledning avpropositionen och med bifall till motionerna 1974:1990, 1974:1991 (yrkande B 7b) och 1975:1103 (yrkande 1 delvis) i denna del, gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört i delta hänseende, 5. av fröken (), herrar Larfors (s) ochJönsson i (s), i Kumla (s) samt herrar (), Mathsson i (s) och i (vpk) som ansett all utskottet under 10 bort hemställa altriksdagen beträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gälldenolarienämndens ställning och uppgifter, i anledning av propositionen ochmotionen 1974:1989, gav regeringen till känna vad reservanterna anfört i dettahänseende, 6. av () och () somansett att utskottet under 11 bort hemställa attriksdagen beträffande de under punkt 2 nämnda riktlinjerna såvitt gälldecentralmyndighetens uppgifter i fråga om de allmänna advokatbyråerna m. m.,ianledning av propositionen och motionen 1974:1991 (yrkande 6) i denna del, gavregeringen till känna vad reservanterna anfört i detta hänseende, 7. av () och () somansett all utskottet under 14 bort hemställa alt beträffande lidpunkten förcentralmyndighetens inrättande med bifall till motionerna 1974:1991 (yrkande11) och 1975:1126 (yrkande 2 delvis) i denna del beslutade att tidpunktenbestämdes lill . Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av (), herrarPolslam (c), i (c), i (c), Schött (m) ochFransson (c), () samt (). Organisationav , m. m. Det ärende som vi nu skall behandla gäller, som jag ser det, i förstahand den för vår samhällsordning utomordentligt viktiga frågan om dolslolarnasroll och ställning i del svenska samhället. Fråganom domstolarnas konstitutionella ställning var givetvis föremål föröverväganden av grundlagberedningen. Den i väsleriändska stater förhärskandeåskådningen alt en rättsordning värnad av oberoende domstolar är omistlig synesockså ha omfattats av våra moderna grundlagsfäder. Igrundlagspropositionen anförde departementschefen i detta ämne följande:"Domstolarnas rätisskipande verksamhet är elt myckel viktigt element isamhället. Garantier bör finnas för all domstolarna i enlighet med nuvarandeordning också i framliden kommer alt intaga en självständig ställning ocharbeta i sådana former att största möjliga rättssäkerhet uppnås." Attvärna om domstolarnas självständighet har varit en av de båda utgångspunkternaför justitieulskoltet vid dess handläggning av propositionen om riktlinjer fördet redan tidigare beslutade . Den andra utgångspunkten har varitatt försöka tillgodose behov som alltmer gjort sig gällande av en effektivdomstolsadministralion för alt tillmötesgå domstolarnas behov av service påden kamerala och tekniska sidan. Intemindre än fyra gånger har frågan om en central förvaltningsmyndighet fördomstolarna varit föremål för juslilieulskotleis och prövning. År1971 beslöts inrättandet av domstolsväsendets organisaiionsnämnd, del såkallade , 1972 fattades principbeslut om inrättandet av ett domstolsverk,1973 beslöts att verket skulle föriäggas lill och inrättas den 1januari 1975, beslöts alt lidpunkten för inrättandet skulle uppskjutastill . Som framgår av ett till detta betänkande fogat särskiltyttrande fattades beslutet om encentralmyndighet för domstolsväsendet under politisk oenighet. Samtligaborgeriiga partier avvisade förslaget om ett särskilt ämbetsverk med styrandefunktioner inom domstolsområdet. Verksamheten inom ansåg vi då vara tillfyllest. 1den principiellt vikliga frågan om domstolarnas självständighet och integritetnär del gäller den dömande verksamheten uttalade utskottet vid sannna tillfälleatt tillskapandet av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet ickefick innebära något som helst ingrepp härulinnan. Alt så ej blev fallet ansågutskottet vara en räilssäkerhetsfråga av stor viki som borde ägnas särskilduppmärksamhet. Framför allt borde enligt utskottets mening övervägas denproblematik som sammanhänger med gränsdragningen mellan dömande ochadministrativ verksamhet. Men,herr talman, jag vill understryka att utskottet med detta yttrande givetvisinte menade alt det skulle vara möjligt att göra en skarp gränsdragning mellanvad som är att hänföra lill del administrativa och till del dömande området.Utskottets uttalande måsle givetvis förstås så att just på grund avsvårigheterna att dra en gräns mellan administrativ och judiciell verksamhetdet var särskilt angeläget alt göra en noggrann uppdelning mellan domstolarnasoch uppgifter. betänkande, som ligger till grund för propositionen,görs inte något försök all principiellt avgränsa den dömande verksamheten frånden administrativa. En sådan gränsdragning är enligt utredningen"meningslös", elt uttalande som jag för min personliga del tycker ärganska förvånansvärt. Enligt domslolsslyrelseuiredningen är del inle hellermöjligt att i instruktioner eller liknande i alla detaljer reglera den enaeller andra myndighetens uppgifter. "Det måste ankomma på de tillämpandemyndigheterna att tillse att föreskrifter och anvisningar till-lämpas på ettsådant sätt all domstolarnas oberoende i den dömande verksamheten inle trädsför nära och i sista hand på domstolarna själva all bl. a. i skydd avgrundlagen värna om sin rätt." Idomstolsstyrelseulredningen understryks även att det måste åligga centralmyndighetenatt verka för att de resurser som statsmakterna ställt till domstolarnas förfogandeblir på bästa sätt utnyttjade. Förutsättningar måste skapas för effektivtarbetande och i sin dömande verksamhet självständiga domstolar. Medeffektivitet avses enligt domstolsstyrelseulredningen såväl snabbhet somsäkerhet i dömandet. Gentemot utredningens förslag i dessa grundläggande frågorhar emellertid stark remisskritik framförts, speciellt från remissinstanser somföreträder domstolsväsendet. På grund av propositionens knapphändigaredovisning av remissinstansernas uppfattningar har dessa kritiska synpunkterinte kommit till så tydligt uttryck i propositionen, och jag tycker därför alldel finns anledning att göra en komplettering. Högstadomstolens ledamöter anför i sitt remissyttrande att så till vida kan enerinran onekligen synas överflödig som del uppenbariigen saknas anledning attbefara, all myndigheten skulle i strid med grundlagen söka ingripa i domstolsdömande verksamhet i vad gäller handläggningen av enskilda fall. Emellertid,fortsätter högsta domstolen, kommer myndigheten inånga gånger - särskilt om denfår del vidsträckta kompetensområde som utredningen föreslår - att ställasinför uppgiften att reglera frågor som, även där de framstår som till sin typadministrativa, kan väntas i större eller mindre grad få återverkningar pårättskipningen i allmänhet och på domstolarnas möjligheter alt inom den ramlagstiftningen anger fritt bestämma om målens handläggning. Med tanke härpå ärdet, anser högsta domstolen, ingalunda opåkallat utan tvärtom i hög gradangeläget all låta principen i fråga komma till klart uttryck i instruktionen.Högsta domstolen avvisar också tanken att skulle få en ställningliknande andra förvaltningsmyndigheters i samhället. Med hänsyn lill desärpräglade problemen på domstolsområdet anser högsta domstolen att denadministrativa centralmyndighetens arbetsuppgifter bör begränsas lill sådanaverksamhetsområden inom domstolsväsendet där menliga återverkningar på dedömande organens oberoende ställning ej är att befara. Även regeringsrättensledamöter framför i sitt yttrande kritik av liknande innehåll. 1propositionen, som emellertid i allt väsentligt följer domstolsstyrelseulredningen,anges att det nya verket skall med de begränsningar som föranleds av principenom domstolarnas självständighet i den dömande verk- Organisationav , m. m. Onsdagenden 12 febmari 1975 Organisationav , m. m. samheten ges samma ställningoch arbetsuppgifter som centrala förvaltningsmyndigheter i allmänhet.Myndigheten skall så långt del är möjligt "få ledande och samordnandefunktioner". "På myndigheten skall också ankomma frågor omrationalisering av de underiydande myndigheternas verksamhet, både denadministrativa och, så långt det är förenligt med domstolarnas självständighet,den dömande." skall också "ansvara för atttilldelade resurser inom förvaltningsområdet utnyttjas så rationellt ocheffektivt som möjligt". Juslitieulskoltetsom vid handläggningen av detta ärende ägnat mycken tid ål de grundläggandeprincipiella frågorna, vilket f ö. framgår av att ul-skollel beslutat uppskjutahandläggningen av ifrågavarande proposition lill riksdag, har stannatför att ylleriigare preciseringar och avgräns-ningar av centralmyndighetensverksamhetsområde är nödvändiga. Utskottet har försökt att åstadkomma sådanapreciseringar och avgränsningar dels i elt inledande principiellt avsnitt, delsi skilda avsnitt rörande speciella frågor.