prot · FZ09132 · 1975-12-31 00:00:00 — Närjag nu övergår lill all lala om byggnadsminnesvården och medelstilldelningenför densamma, vill jag börja med vad kullurproposilionen nr 1974 ochkulturutskottets belänkande nr 15 samma är slog fasl: "Etl av målen förden slalliga kulturpolitiken är all den skall garanlera all äldre liders kulturlas lill vara och görs levande. Bevarandet av den historiska kontinuiteten iden fysiska kulturmiljön måsle tillmätas grundläggande betydelse för denenskildes känsla av trygghet och för- 7 protokoll 1975/76:132-133 ankring i tillvaron. Iarbelel med atl bevara och föra kulturtraditioner vidare är del vikligl allinsalserna gäller hela samhällets historia och inte bara den s. k.högreslåndskulluren. Även arvet från del gamla bondesamhället saml denframväxande industrialismen och de därmed sammanhängande, folkrörelserna måsteföras vidare." Detlaär en god grund all bygga vidare på - och förpliklelserna är Slora. 1årets kullurproposition föreslår statsrådet all anslaget till riksanlikvarieämbddfbr värd och underhåll av fornlämningar och kullurhisioriski värdefullabyggnader bör höjas med . kr., och ulskotlelsmajoritet följer proposilionen. Proposilionen hänvisar lill all anhållil hos Kungl. Maj:l om översyn av formerna förniedelslilldelningen och alt en särskild arbetsgrupp inomulbildnings-deparlemenld förberett översynen. Ulskollel erinrarendasl om del utredningsarbete som förestår och syfiar där på den parlamentariskauiredning som regeringen lillsait samt ansluter sig lill den ipropositionen gjorda anslagsberäkningen. Densumma som under /77 kommer atl slå lill förfogande för såvälfornminnes- som byggnadsminnesvärd i hela landei uppgår alllså lill endasl 3,3milj. Delsäger sig självi atl denna situation är helt ohållbar. Behovet av medel förålgärder i varje län är nalurliglvis vida slörre än del totala anslaget.Överallt i landei finns betydelsefulla och kullurhisioriski o-mislligabyggnader, vilkas fortsatta existens är helt och hälld beroende av omedelbarastödåtgärder. Del är hell orimligt all begära all denna bebyggelse, somomfallar hela skalan från högresiånds- till arbeiarbe-byggelse, från indusiri-till lanibruksbebyggelse, skäll kunna bevaras för framliden genom ideellainsalser eller genom bidrag från kommunerna. 1vida kretsar i samhällel har man under del europeiska byggnads-vårdsärd 1975ställt stora förhoppningar pä den utredning som begärde 1974. Man harförväntat sig en lösning, innebärande en attitydförändring frän statsmakternassida lill hela problematiken i fråga om bevarandet av äldre kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. En betydligt mera generös inslällning måsle bli följden,har man menal. Denparlamentariska ulredningen måste nu snabbt komma lill ell resultat; eljestfinns del risk för att värt kulturarv tillfogas obotliga skador. Jag anser alldenna uiredning i sin arbele måsle komma fram lill förslag som ger såvälenskilda ägare som kommuner, induslrier och stiftelser ekonomiskaförulsällningar all vårda och bevara värdefull bebyggelse. Genom del rikafaklamalerial som arbdsgruppen inom ulbildningsdepariemenld insamlal och genomde förslag som arbelsgruppen redovisal lorde ulredningen kunna påskyndas, såall ell förslag kan föreläggas inom en snar framlid. Del är två årsedan begärde en översyn av formerna för medelstilldelningen lillbyggnadsminnesvården, och vi hade kanske förväntal oss all del vid den härlidpunkien skulle ha kunnai föreligga något förslag. Inomden stora kultursektorn är troligen byggnadsminnesvården mest eftersatt när delgäller ekonomiska satsningar frän slatsmaklernas sida. Hembygdsrörelsen,kommuner, stiftelser och enskilda har gjort slora insalser, men del räckerinle. Gjorda inventeringar pekar på detta slora behov av ekonomiska insalser sommåsle lill skyndsami om vi skall försöka bevara merparten och rädda ett viktigtkulturarv lill kommande generalioner. Delär helt uppenbart atl behovei av medel inom kulturminnesvården är vida störreän de belopp som regering och utskoiismajorilei vill anslå för värd ochunderhåll av fornlämningar och kullurhisioriski värdefulla byggnader.Resultatet blir all dessa tillgångar förstörs eller förfars. Egentligen är delen större kostnad all låla della kapital, i form av ell värdefullt kullurarv,försvinna än all ge riksanlikvarieämbdel nödvändiga medel. Jag är glad attutskottet enigt skrivit att finansfullmakien skall uinyujas i delta sammanhang.Genom en rejäl satsning på den vägen kan en del akuta behov . Men detrikliga måsle vara all riksanlikvarieämbdd ges resurser all leva upp lill demålsättningar varom vi alla är eniga. Jag ber all få yrka bifall lill reservalionerna 18, 28 och 36 och iövrigl bifall till utskottets hemställan. Somavslutning vill jag la upp en viktig fråga inom ramen för kulturminnesvården. Blandde hundratals kulturbyggnader och kulturmiljöer i värt land som är i stortbehov av ekonomiska insalser skall jag som ett exempel nämna ' Ekelorps borg. Kulturutskolleloch vår nuvarande utbildningsminister har besökt denna borg på Ölandssydspels, och etl enhälligt utskott skrev i sitt betänkande 1973:6 all snaraålgärder är önskvärda för atl möjliggöra vård och rekonslruklion av Ekelorpsborg. oroar jag mig för vad jag läste i tidningen för några dagarsedan. Jag kan här hell korl cilera vad dä skrev: "Sverigesförnämsta fornby häller på atl regna borl! Vittrar sönder och förstörs omingeniing görs. Ochdel måsle göras snabbi, katastrofen är nära för Ekelorp fornby. --- Byn som är landbackens svar på regalskeppet . Vårenblir avgörande för den fornbyn. Anslås inga pengar lillkonservering och rekonstruktion måsle, anser arkeologerna, ulgräv-ningsplalsenEkelorp återställas i sill gamla skick. Då begravs ell uniktfornfynd i jordmassor. Dellog lio år atl gräva ut den gamla Ölandsbyn. Del lar attbegrava den i jord igen. 4miljoner kronor skulle en rekonstruktion kosta. Utgrävningen och bearbetningenav fynden har kostat cirka 3 miljoner. Utgrävningen har givit fantastiskaresullat: Över 25 000 fynd, mänga av dem yllersl märkliga." Jaghar också lalat med museiintendenten i . Han är med ochleder slutfasen i Ekelorpsundersökningarna, och han Nr 132 är mycket oroad för utvecklingen och över att medel saknas och de kon- Tnrsriaeenden sekvenser detla fär. För all stilla oron vill jag fråga vårutbildnings- och 7fl mai 1Q76 kulturministerom erforderliga medel kommer atl anvisas för en kon- serveringoch rekonslruklion, eller om hela Ekelorps borg kommer an Kulturpolitiken fyllasigen med jordmassor? HertSÖRENSON (s): Vid kuliurulskotlets behandling av propositionen 135 berördes ocksädäri framförda yrkanden rörande länsmuseerna, kulturminnesvården ochArbetarrörelsens arkiv. Jag tänker i min plädering för ulskoltet korl beröradessa ämnesområden och därvid något kommentera lill utskottsbelänkandel knutnareservalioner. Jag går in under punkterna 5 och 7 i beiänkandei jämle delill dessa knutna reservationerna 13, 17 och 18 samt 35, 36 och 37. År1974 beslöt all länsstyrelserna skulle vara regional myndighet förden statliga kuliurminnesvården. Detta kan ses som ell ullryck för endecentralisering, en vilja uttalad i en opinion som ligger i tiden och sominnebär en försök all moiverka atl beslulen fattas alllför långt från de bygderoch människor som beslulen rör. beslul skulle gå i verkställighetden i är. Ensådan decentralisering förutsätter givelvis en intim samverkan mellanlänsstyrelser och länsmuseer. Om formaliseringen av detta samarbete kan skeunder relativt fria former understryks lokala och regionala variationsmöjligheter.Hänsyn las då också lill del särpräglade och lill de skilda förulsällningarsom finns lokall och regionall. all skriva berörda inslanser på näsanexakl hur de skall agera undersiryker därför depariemenischefen viklen avsamverkan och anvisar hur en sådan samverkan kan åstadkommas. Därvid knyterhan an lill vad landsantikvarier säger genom sin förening men påvisari sammanhanget att det under ingångsskedd gäller all finna prakiiska och intealllför hän bundna samarbelsformer. vilkel också några remissinsianser harpåpekai. Sammanfattningsvismenar departementschefen au samarbeiel bör ulvecklas i sådan riklning allalllför tungrodda och fördröjande remissförfaranden kan undvikas. Omlänsmuseerna och länsstyrelserna kan etablera en intim samverkan och finnaprakiiska former härför skapas smidighet och rörlighet på områdei. vilkel börgagna saken bäsl. Under en övergångslid bör denna frihei därför finnas, vilkelockså utskottet i sin betänkande instämmer i. Ulskollsmajorilelensäger all man bör avvakla erfarenheterna av den nya organisaiionen innan mannärmare reglerar samarbetet mellan länsstyrelserna och länsmuseerna. Därmedyrkar utskotld avslag pä del i molion 2305 under punkten 15 framförda yrkandel. Vad jag här sagi gäller ilillämpliga delar även av cenlern i molion 2310 framfört yrkande om ansvarsfördelningen. Vad som sägs i propo silionen i denna del innebär ingen särmening i förhällande till det beslut redan fattat genom 1974 årsställningstagande om ansvars- fördelningen, vilkelinnebär all tyngdpunkten skall ligga hos länsstyrelserna. Omell frill och prakliskl samarbele kan etableras mellan länsstyrelser ochlänsmuseer - vilkel är meningen - behöver motsättningar pä denna punkl inleuppstå. Länsstyrelserna kommer då alt agera på del beslulsunderiag somlänsmuseerna genom sin erfarenhet och sitt kunnande tar fram. Med del sagdayrkar jag avslag på i molion 2310 ställt yrkande om ansvarsfördelningen såviiinu gäller. 1molion 2310 behandlas också frågan om ekonomiskt stöd lill fullföljandet avdel i regeringens proposition 1974:28 uppsatta s. k. beva-randemäld.Riksantikvarieämbetet har också begärl en kraftig ökning av medelstilldelningenhärför. Med anledning härav har regeringen nu genom beslul tillsatten pariamenlarisk utredning i syfte att klarlägga behovei av och formerna förgoda lösningar pä områdei. Depariemenischefen säger själv i direkiiven för detillsalla sakkunniga, all de grundläggande mål som antog genom bifalllill proposilionen 1974:28 skall vara utgångspunkten för ulredningens arbele. Cenlernär ocksä representerad i utredningen, som således redan lill-salls. Därmed börde synpunkier som framförts på detla område i molion 2310 och av ha rimliga möjligheter all föras vidare lill prakiisk handling såsnart sakkunniga lagil fram beslutsunderlag. I moiionen framförda synpunkierfår då anses lillgodosedda, varför jag yrkar avslag på molion 2310 även i dennadel. Meddel sagda yrkar jag, herr talman, avslag pä reservationerna 17 och 18, avgivnaav moderala samlingspartiet resp. , samt pä reservalion35, reservation 36 och reservalion 37. 1molion 2306 hemställer moderata samlingspartiet lill sisl på delta område atlriksdagen mätte besluta all chef skall vara självskrivenöverintendeni och chef för stålens konstmuseer. Utskotld har funnil all dellaskulle strida mol andemeningen i del beslul som redan fattat rörandesamorganisalionen av de tre enheterna , moderna museet ochöstasiatiska museet. Enligt detta beslul skall en sådan samorganisationinnebära samverkan mellan tre inbördes likvärdiga och självständiga museer.Verksfunklion, styrelsesammansättning och konstruktionen av rådgivande organbör då självfallet beakta de samverkande museernas självständighet ochintegritet samt inbördes likvärdighet. Atl binda chefskapet för en sådansamver-kansorganisalion till en av museicheferna skulle dä inte vara rikligl.Utskottet avslyrker därför i enlighet med lidigare slällningstagande i motion2306 framfört yrkande och överlåter åt regeringen all från fall till fallbeslula om utseende av överintendent i samverkansorganisationen. Meddel sagda yrkar jag, herr lalman, avslag även på reservation nr 13. Underpunklen 22 i utskottsbelänkandel behandlas anslag lill särskilda ändamål. 1anslutning härtill beslutade utskottet avstyrka av vpk i motion 2308 framfört förslag attför nästa budgeiår höja anslaget till frän 370 000 till580 . all la slällning lill behovet i sig erinrar ulskollel om allavsiklen med dessa särskilda anslag är all regeringen inom av beslulangiven medelsram rörande den totala storleken av medlen skall ha viss frihetatt disponera de särskilda beloppen lill olika ändamål. Enligt praxis bördärför inle gå in och delaljreglera regeringens dispositioner pädella område. Med del sagda yrkar jag därför, herr talman, lill sisl avslag påreservalion 33 lill del nu behandlade kulturutskotlsbdänkandei nr 35. 1 övriglyrkar jag bifall till ulskoltels hemställan på alla punkier ulom punklen 3, därjag yrkar bifall till reservalionen 4. Herr andre vice lalmannen lillkännagav all anslaguifärdais om sammanträdets fortsättande . HerrERIKSSON i Ulfsbyn (c) kort genmäle: nämnde atl cenlern har fäll en ledamol i denparlamenlariska ulredningen. Del är bra, och jag kan lova all om ordföranden isamfundet för hembygdsvärd, riksdagsmannen , fär som han villkommer det både atl gå snabbt och föreligga ell utredningsbetänkande som blirlill gagn för svensk byggnadsminnesvård. Jagskall ge ell exempel pä del slora behov som finns i landei. Jag fick en listafrän landsantikvarien och museiföreningen i . Den visar alt baraVänersborgs kommun har ell behov av upprusining som är lika slort som anslagetför hela landei, drygl 3,3 milj. kr. 1 visar en inventering alldet föreligger ell behov av 11,5 milj. kr för upprusining avvärdefull kulturell bebyggelse. 1 många län i är situationen likartad. Jaghoppas därför alt utredningen kan arbela snabbi, så alt vi får fastlagt hur manmed statsbidrag skall kunna hjälpa lill alt rusta upp pä delta myckel angelägnaområde. () korlgenmäle: Jag vill ta upp vad anförde gentemot att chefen förnationalmuseet skulle vara överintendent för statens konstmuseer. HerrSörenson citerade utskoltet, och det skall jag också göra: "Utskottet haruppmärksammat alt föredragande statsrådd krafligl understrukit all variemuseum självsländigl skall beslula om den egna verksamhetens inriktning. "Del är väl alldeles självklarl, del är vi alla med om. Men del slår inte inågon som helsl motsättning lill alt delta chefskap sedan skall bindas lillnationalmuseum. En av cheferna skall i alla fall bli överintendeni, och då harman alltid en anknylning lill någon av institutionerna. Vi anser del självklarlatt , som har den breda verk- samheten och omfallaråtskilliga verksamhetsområden och föremål frän mänga sekler, har en särprägladställning. Detta museums objeklsamling omfattar hundratusentals objekl, medan1. ex. moderna museet har ett par tusen tavlor. Jag tror all man medvetetförsöker hålla lillbaka den gamla institutionen lill förmän förmoderna museet. Visserligen har moderna museet behövt byggas ul under enperiod, men prioriteringen har blivil sådan all moderna museet har fäll enväldig påbackning av riänsler jämfört med som står stilla. Vidde löneförhandlingar som avslutades prioriterades också riänslernavid moderna museet. Dels fördes chefen för moderna museet upp i samma löneklasssom chef, dels har även övriga tjänster vid moderna museetprioriterats. Vilycker all detta är fel, och jag vidhåller milt yrkande all chefen ochöverinlendenten för statens konstmuseer bör vara chefen för . FruNORDLANDER (vpk) kort genmäle: Jag har redogjort för Arbetarrörelsens arkivs funktion, och belräffandeden har väl ochjag inga delade meningar. upprepade moiiveringen för utskolielsavstyrkande av vår molion, och jag vill då bara upprepa vad jag sade ommöjlighelen alt ändå ge ett anslag: För all de för arkivet nödvändiga medlenskall kunna slällas lill förfogande måste anslagsramen för bidrag lillsärskilda kullurella ändamål höjas, och del bör vara obdagel attullrycka en vilja belräffande disposilionen av denna anslagshöjning. Dd finnsalllså ingei hinder för all göra ell sådant ullalande. Hert () kortgenmäle: i Ulfsbyn genmäle var ju egentligen inle något angrepppå mitt försvar av utskoltets behandling av frågan. Jag Iror all vi båda i sakbejakar vad som sägs i kullurproposilionen, nämligen att bevarandemålet skallhällas i helgd. Då är del självklarl att det också skapas garanlier för all såskall kunna ske. Jag är övertygad om all den uiredning som arbetar kommerall la fram ell beslutsunderlag sä atl både och jag - liksomriksdagen som ju lagil ansvarei för all bevarandemäld skall kunna hällas ihelgd - blir lillfredsslällda. Inleheller replik behöver väl någon djup kommentar. Jag vill barahänvisa lill alt det i moiionen egentligen sägs ytterst lilel om varför del börvara så som där föreslås. Det är en enkel och rak molion, som egentligen inleinnehåller någon molivering. Del sägs bara att föredraganden "anser atldet bör ankomma pä regeringen all förordna en av instiiuiionscheferna atl ävenvara överintendeni och chef för myndigheten. chef är f n.överintendeni för myndigheten med östasiatiska museet. Jag anserdel därför lämpligl alt chef skall vara självskrivenöverintendeni och chef för myndigheten statens konstmuseer." Nr 132 turiigtvis inte all utskottet fann det självklart att just chefen förna- Torsdaeen den tionalmuseumskulle vara chef för de övriga museerna. 20 mai 1976 ''" tedovisning av remissinstansernas yttranden gjorde gällandeatl RRV, och inle stod ensamma. Kulturpolitiken hadeockså , sade , bundit sig för all na- tionalmuseets chef skullevara överintendeni. Jag kan inle se all del finns någol sådanl positivtullalande. Del är väl snarasl sä all man gått rätt lättsamt förbi det området,vilkel inte innebär all man ansluter sig till mening. Vadsedan beträffar diskussionen mellan och mig är del rikligl somfru säger all vi inle har några delade meningar på della område. Jagär hell övertygad om atl regeringen kommer atl lyssna lill de synpunkier somframförts av , och jag tror all medelsanvisningen kommerall höjas lill myckel nära del belopp som nu förordar. FruDIESEN (m) korl genmäle: tror all och LO gick myckel lällsaml förbi den härfrågan. Del gjorde man inte, ulan man har klart lillslyrkl del här förslagel. Sedansade alt motionen är mycket korifaltad och inte innehåller någonmotivering. Vi ansåg alt del inle var nödvändigl med någon längre molivering,eflersom den organisationskommitté som lagt fram förslaget rörandeorganisationen av myndigheten statens konstmuseer enhälligt föreslagit attchefen för också skulle bli överintendeni och chef förkonstmuseerna. Jagnämnde förut att spänner över ell myckel slörre område. Del ärinle bara så atl man har etl myckel slörre anlal objekl, utan man har också ellvårdansvar för de konstsamlingar som finns utlånade till statliga myndigheter.Dessutom har man 30 96 fier besökare än moderna museet, om vi nu skall tahänsyn lill del. Men del kan ju tänkas all deparlementschefen lycker allmoderna museet är progressivare. Vad vel jag! Sedankan man också säga alt om chefen för moderna museet eller östasiatiska museetskulle utses lill överintendeni, måsle vederbörande självfallet befrias frånsina uppgifter såsom avdelningschef för hardäremol självständiga avdelningschefer och kan lättare sköta de övergripandeuppgifter som åvilar chefen för statens konstmuseer. HertSÖRENSON (s) kort genmäle: Jag är fortfarande inle övertygad av argu mentering. Om dessa tre institutioner skall vara likvärdiga, bör chefskapet självfallet inle knytas till institutionen. Knyls del lill någon speciell per son, som då kan vara bunden lill vilken som helsl av dessa institutioner, 104 går man förbi del förhållandet och får den vidtillfället lämpligaste per- sonen, vilket jag anservara viktigare än all knyla chefskapet lill institutionen. Herr andre vice lalmannen anmälde all all lill prolokollel fä anlecknai all hon inle ägde räll lillyllerligare replik. Dagens deball och beslul om årels kulturpropositionsätter utropstecken efter en myckel intensiv period av reformer, som har kommilalt beröra näslan samtliga avsnitt av kulturområdet. Men denna interpunktionfår naturiiglvis på intet säll tolkas såsom en slutpunkt för kullurreformerna.Fortsättning följer, därför atl ett konlinueriigl reformarbete är nödvändigt.Också på della område gäller all stagnation är tillbakagång. Kulturiivdi detta land kännetecknas fortfarande mycket av borgerliga värderingar, inteminst de delar av kuliurlivel som är slarki präglade av kommersiella krafter.Därför är del väsentligl all reformarbeiel i framliden kommer att koncentreraslill de områden där man kan märka -del har också framgått av dagens deball -hur de borgeriiga partierna söker återerövra förlorad terräng och vinna ny. Depositioner som vi har uppnått genom dessa tre års kullurreformer kansammanfallas på olika säll. Ekonomiskt har anslagen höjtsfrän 381 milj. kr. lill 655 milj. kr. - en ökning på över 70 96. De renareformkoslnaderna går på 115 milj. kr. På näslan alla områden har vi fält ökademöjligheter lill kullurell verksamhet, och vi har kunnai iaktta hur de slörreresurser som ställts till förfogande len lill ökade kullurakliviteter, särskilti folkrörelserna runt om i landei, pä ell sätt som inle skulle ha blivil falletmed en motsvarande salsning i de institutionella former som framför alltmoderata samlingspartiet företräder. Närjag lyssnade lill och i viss mån även till , undradejag i vilka slags miljöer de lever. De har inte märkt någonling av kulturliveti de miljöer där de lever. I de miljöer jag lever, i arbetarrörelsen, i andrafolkrörelser och i -jag irodde all besökte denuianför Slockholm - bedrivs dl ulomordenlligl aklivl kullurliv. Delhar iniensifierals på ell högsl anmärkningsvärt sätl. Del kande fiesia inlyga. Jagvar i Obernai, en lilen fransk landsortsstad, på elleuropeiskt ulbildningsminislermöie. Där överlämnades lill mig från Europarådden bok, som är skriven av en norsk journalist i en tVu , nämligen Aftenposien. Boken heter demysiificalion of cullure. Jaghoppas all får lag på den boken. Min blygsamhet förbjuder mig att gåin närmare på bokens beskrivning av de svenska kullurreformerna ochulvärdering av, principielll och prakliskl, den svenska kulturkriiiken. Men delskulle vara trevligt om hade möjlighel all läsa boken. Del skullekanske oroa nattsömnen under en lid, men del skulle nog vara bra för denkullur- Nr 132 poliliska debaiien. Torsdaeen den Organisatoriskthar förändringarna ocksä inneburit väsentliga posi- 20 mai1976 tionsförskjutningar. Genom tillkomsten avstatens kulturråd har vi änt- ligenfält ell centralt organ som kan hjälpa oss att bätlre följa ulvecklingen Kullurpoliliken päkulturområdet, och ansvarsfördelningen inom området har preciserats pä eu bäure säll änlidigare. Arbdsförmedlingen för kullurarbdare ef-fekliviseras, och en nykonslnärsnämnd får kraftigl ulökade resurser och stor självständighet. Ocksä päden niuseala sidan är organisatoriska förändringar pä gång. Skulleman tro en del i min lycke ytliga och närmast populistiska kommentarer som hargjorts också här frän folkparliel och moderalerna, framför alll iangreppen på vad man kallar för den svällande byråkralin, skulle de härutbyggnaderna uppfattas som etl hot mol kulturlivet. En del av del fram var ju i klass med de smädelser som och föralll i världen ocksä i andra sammanhang har framfört mol kommunalaoch slalliga riänslemän. Meningenting skulle kunna vara felaktigare än all säga all del skulle vara möjligtatl genomföra en reformering av kulturpoliliken ulan dt beiydande antalkulturriänsiemän, som arbetar myckel hårt och som ofta, del skall gärna medges,har knappa resurser lill förfogande. Vi behöver självklart cenlrala, regionalaoch lokala kuliurtjänslemän, som kan verkställa politiska beslul och som kanfölja kulturlivets utveckling på nära häll och ge den service som kullurarbdareoch organisaiioner har räll atl vänta sig frän offentliga organ. Deire årens kullurreformer har också medfört en hel del förändringar på delprincipiella planel. Vi har fäll en förskjutning från del lidiga 60-lalelsdislribuiionsorienlerade kullurpolilik lill en mera akliviielsskapan-dekullurpolilik. Och vi har bekräftat den lyngdpunkisförskjulning som sedan längevarit pä gäng i samhällets syn på insalser för kullurarbelarna, nämligen frånnådegåvor och slöd lill ersällning förarbete.