prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — som var grundvalen för denuppgörelse om första kammaren som så småningom träffades ienighet. Påden liden hade jag också den uppfattningen, att man fär tycka vad man vill omfolkpartisterna men här har de en äriig övertygelse. Här driver de ulantaktiska sidoblickar en principiell linje om folkets suveränitet att bestämma ieget hus , och då skall vi också ha val på en och samma gång. Men börjar jag tro alt det kanske var taktik, inte så mycket lidelseoch övertygelse och alll del andra. För hur ni än manövrerar står vi ju införsamma principiella frågeställning: Skallfolket få bestämma i val på .sådant sätt att vi inte får någon eftersläpningutan hela väljs på en gång, och skall folkets representanter fåbestämma reformpolitikens innehåll? Delär en annan sak med spelreglerna för hur väljs och även med skyddetför kammarledamöterna, osv. Vi har då det författ-ningsmässiga förfarandet medval emellan besluten. Man har fört in regler om hur del går till alt verkligenupphäva rättigheter eller atl förda grundläggande förändringar. Eller ocksåhar man - där del varit möjligt -ddaljreglerai förfarandet, såsom itryckfrihetsförordningen. Men skillnaden är ju den all här går man in med sinminorilelsregel och med makten ål domstolarna och berör själva hjärtpunkten ireformarbetet. visade ju på punkt efter punkt - del gällerarbetsrätten, en rad propositioner vid denna riksdag om kriminalvård,marknadsdomstol och annal - att om vi hade haft denna regel, så skulle en20-procentig minoritet kunna slå upp och säga: Nej, detta berör fri- ochrättigheter; det blockerar vi! Och jag kan garantera denna kammares ledamöter,att hade vi haft denna minoriletsspärr , så hade vi förnästan varje social eller ekonomisk reform fåll oändliga procedurdebalterhuruvida reformen inte egentligen borde bestämmas med fem sjättedels majoritet,därför all en eller annan bestämmelse i detta väldiga komplex hade någontingmed tystnadsplikt, informationsplikt, enskild egendom eller något annat allgöra och därför berörde de demokraiiska fri- och rättigheterna. Eller jag ser framför migdebatten om ATP. Där hade del lill en början 139 Nr 149 inte rört sig så mycket om människors pensioner, ulan det hade blivit Fredagenden " debatt om huruvida del skulle vara femsjättedels majoritet för beslutet 4iuni 1976 "' '"'' ' " ''' '°'' ' "Herslius och alt .--------- härhandlar del egentligen om att hindra den hemska socialismen och Fri- och rättigheter i allt annat elände, och då behövs det sådana här lagregler för atl grundlag skall kunna hindra del. har inte sagtså, men det har Och det är idéhistoriskt intressant, för så har det varil och är i allaländer: konservativa människor försöker skapa garantier motsamhällsförändringar. Och jag kan inte moraliskt belasta dem för det. Deförsöker göra det genom all medverka i opinionsbildningen och på andra sätt,och de försöker göra del också med del inflytande som kapitaliniressen ochannat har. Det ar självklart. Man kan gå från land till land och finna sammaföreteelser: Man inför i författningen regler som gör det svårt för riksdagenall fatta beslut om sociala reformer, reformer med ekonomisk räckvidd ochreformer som på något sätt berör privatkapitalets intresse. Det är en naturligkonservaliv utgångspunkt. Och det är vad de här reglerna skulle kunna användastill, vare sig man skulle lyckas eller inte. Delidéhistoriskt intressanta är alt de liberaler som företräddes av andra trots allt kände samhörigheten med folkel. De sade altfolkrepresenlationen icke av spärrar skulle hindras alt ulföra det som är dessmandal från folket. De gick emot denna konservativa åskådning, som funnits ialla länder och även i svensk tradition. Den symbolhandling som vi härbevittnar är atl byter sida. Det här är en ganska enkel tekniskdeball, men i den agitation man för har man bytt sida och ställt sig på denkonservativa sidan när det gäller demokratisynen. "Vi moderater ochfolkpartister", som sade. Ja, visst. Del är klart att han ärglad. Jag skulle också vara glad om jag hade utgångspunkter, ochjag säger det ulan alt anklaga honom för del - han handlar som allakonservativa ledare har gjort i alla länder om de haft möjlighet därtill. Mendet som sker är alltså att går över till en konservativ, lättmisanlropisk syn på demokratin. Tillsist skall jag bara upprepa del enkla påståendet alt del är bra alt två partiermed en förankring i folkdjupet -socialdemokraterna och - har kunnal selika i så mycket och atl vi har kunnal föra den här debatten med elt lugnt ochstillsamt ordval oss emellan. Vi har velal se det så, all om spelreglerna idemokraiin bör man så långt möjligt bli överens. Vihar tvingats ta en debatt i denna fråga eftersom den här agitationen harblossat upp. Men jag vill upprepa det påstående jag blivit angripen för: Del äricke i sinnrika författningsregler ulan det är i människornas, de bredafolkgruppernas engagemang för demokratins idéer som värnet finns. Men deltaengagemang är inte oberoende av demokratins handlingskraft, vår förmåga allulföra del som människorna vill ha ulförl genom beslut i riksdag.Därför kan sådana här sinnrika spärrar, 140 icke till förmån fördemokratiska fri- och rättigheter ulan mot etl folkligt Nr 149 reformarbete, snarare vara en fara än etl skydd. 4juni 1976 Hert FALLDIN (c): Först ett par ord till , efiersom de debatt- Fri- ochrättigheter i tekniska reglerna hindrade mig från att få ordel i anslutninglill del förra grundlag replikskiftet. Delvi säger i den paragraf som jag hänvisar lill är icke alt skallavgöra om kraven innebär en inskränkning av fri- och rättigheterna eller inte.Det står klart: "Lag av sådani innehåll som avses i I § stiftas genom tvåbeslul", dvs. sä fort lagförslaget berör eli sådani område krävs del tvåbeslul. Enannan invändning var atl den princip som den gemensamma partimolionen byggdepå var kvalificerad majoritet. Det är alldeles rätt, men det centrala beskedeti den molionen var all vi skulle sträva efter att ge fri- och rättigheternabäsla möjliga skydd i grundlagen. Del målet sviker vi inte. Den metod - för delär den hela diskussionen gäller -som vi anvisar innebär elt kvalificeratförfarande som garanterar elt brett folkligt inflytande. Sedan,fru talman, har jag naturiiglvis inga skäl all med anledning av vadstatsministern sade här upprepa vad jag har sagt i elt tidigare anförande. Menjag vill utnyttja detta tillfälle atl slå fast vissa saker som den här debattenhar visat och som jag tror all del är väldigt viktigt atl den stora bredaallmänheten blir påmind om. Delförsta som jag lycker är viktigt att påpeka är, att de förändringar somutskottet och partierna är ense om i del förslag som vi har att rösta om innebär klara framsteg när det gäller skyddet av våra medborgerliga fri-och rättigheter. Del är fullt klart, och det erkännandet skall såvälutredningen som regeringen ha, eftersom regeringen har byggt förslagel påuiredningens grund. Vi får med skydd mot kroppsslraff, skydd motåsiktsregistrering, skydd mot rällighelsbegränsningar på grund av åskådning,skydd mot föreskrifter som innebär diskriminering på grund av ras eller kön.Och del är ett absolut skydd. Det kan inte tas bort med mindre än alt manändrar grundlagen. Del är alltså klara och viktiga framsteg. Detandra som är viktigt alt slå fast mot bakgrund av den debatt som har förts -kanske inte framför alll här i kammaren men ute i landet - är att det intefinns en tillstymmelse lill förslag som i något avseende skulle försämra ellerinskränka de medborgerliga och demokraiiska fri-och rälligheler som i dagpräglar del svenska samhället. Dettredje är att det som föranleder diskussionen i huvudsak är frågan om vilka metoder vi skall ha för alt ännu bättre än i grundlagen kunna skydda sådana fri- och rättigheter som alla är ense om inte kan vara absoluta utan som måste kunna inskränkas. Jag har sagt del tidigare och säger det gärna igen: Jag lycker del är en brist i regeringens förslag all del inte nu är möjligt all beslula om en bättre 141 Nr 149 ordning än all förändringar skall kunna ske genom ett vanligtlagstift- 4 iuni 1976 gäller folkparti- och moderatförslagel vill jag också upprepa --------------- vad jaghar sagt lidigare: Del är en brist om man lägger ett politiskt Fri-och rättigheter i avgörande hos lagrådei. Del är också som jag ser del en brist atl beslut grundlag som stöds av en myckel slor majoriiei i riksdagenskall kunna skjutas upp inom ettområde där vi alla är överens om atl man kan bli tvingad atl ändra regler. Vårtförslag med två beslul innebär dl kvalificerat förfarande, del kan ingenbestrida. Det är elt kvalificerat förfarande inte bara då det gälleryttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten och demonslralionsfrihelen- de områden som moderater och folkpartister särskilt vill skydda - utan delinnebär också ett bättre skydd när det gäller förändringar av t. ex.barnavårdslagen, omsorgslagen, frihetsberövanden, egendomsrätten ochupphovsrätten. Man har sagt atl det kan bli en försening ilagstiftningsarbetet, om man väljer värt förslag. Som svar på del vill jag sägaett par saker. Detär inte alls säkert atl det behöver innebära en försening, för det är också ihög grad en fråga om planering av lagstiflningsarbeiel. Men från min synpunkiär detla inte det vikiigaste. Jag är beredd att säga att jag för min del medöppna ögon kan acceptera en försening , om jag vet atl jagdärmed har en möjlighet lill folkligt inflytande, möjliggjort för radio och TVoch Organisalionssverige atl informera allmänheten om de förändringar vi skallgöra och gett ål oss själva som riksdagsmän en möjlighet lill mera eftertanke.Rimligtvis borde resultatet av den lagstiftning som därefter sker vila pä såmycket säkrare grund atl man kan vara beredd all la denna försening. Om delskulle leda lill försening, vilkel inte är nödvändigl, är jag beredd att förmin del ge detla besked. Delsägs all det skulle vara en brist i värt förslag atl samma riksdagsmän har allfalla beslut två gånger. Men med den ordning vi f n. har beträffandenomineringsförfarandet m. m., som måste ske ganska långt före ett val, finnsdel ingen garanti för att man med den av och folkpartisternaföreslagna modellen skulle kunna behandla frågan, så all den blir klar förenomineringsförfarandet och så alt det genom ställningstagandet i riksdagenskulle finnas en möjlighet för partifolk och andra att påverka sammansättningenav valsedeln i valkretsen. Det är långt ifrån säkert att del finns utrymme iliden för detta. Delär fel alt säga all vi därför alt vi arbelar politiskt skulle vara såprestigeblockerade atl vi, sedan vi av vissa skäl sagt oss vara beredda att tadl visst beslut, inte skulle vara i stånd all efter ny informalion, nyakunskaper och nytt underlag ha en annan mening. Låt oss ta det exempletatl del efter en behandling här i till äventyrs framkommitelt förslag som länder en folkopinion. leda till diskussion iprogram som Kvällsöppd i TV, till atl organisaiioner '42 av olika slag kallar till sammanträden och konferenser och till allvåra egna partiorganisationerule i distrikten reste kravel på oss all redovisa Nr 149 våra motiv för all lalagen. Om våra argument inte höll inför partifolket Fredaeen den hemma i den egnavalkretsen, utan de med sin erfarenhet från livets verklighel skulle göra ettuttalande vid dislriklssiämman, som stod i ------ strid med vad jag ellernågon annan av oss tagit släilning för vid del Fri- och rättigheter förstabeslutet, skulle, vi då verkligen vara så blockerade av vårt första igrundlag beslut att vi skulle känna oss förhindrade all åka lillbaka lillriksdagen och vid det andra tillfället falla etl annat beslul? Det vore ganskafasansfullt, om vi som ägnar oss ål poliliskl arbete skulle medverka lill altmåla den bilden av oss själva. Jagkan ta elt exempel från min egen erfarenhet. , med de kunskaperjag då hade, såg jag också kärnkraftsulbyggnaden som en väg att gå, men med nyinformation och nya kunskaper har jag kommit lill en annan uppfattning ochtagit en annan släilning. Jag försäkrar er atl ingen människa har anklagat migför atl ha gjorl fel när jag har ändrat uppfattning sedan jag fått dl nyllkunskapsunderlag. Del är naturligtvis, som statsministern sade, en fin tradition vi har,när vi har kunnal fatta grundlagsbeslul med stora majoriteter, och vi börsträva efter atl upprätthålla den traditionen. Men går uppfattningarna isärom metoderna all skydda de medborgerliga fri- och rättigheterna. Jag villunderstryka att del är metoderna vi tvistar om, för det råder ingen oenighet ifråga om avsikten, nämligen att dessa rättigheter skall få elt så gott skyddsom möjligt. Statsministern beklagade all del har blivit på del sällel, men delgår ju inte all komma ifrån all inte heller regeringspartiet är berett atl nuta ylleriigare steg för all uppnå enighet om metoderna. Omvi inte nu skulle kunna komma fram lill dl beslul som omfattas av en stor majoritet, kan ingen hävda all ansvaret skulle ligga ensidigt på något håll. Vi måste var och en la sin del av ansvaret. Del gäller socialdemokraterna, det gäller oss inom ceniern, och del borde rimligtvis ' också gälla folkpartisteroch moderater. Vi får respektera atl del finns olika uppfattningar ommetoderna. Vad som dikterar våra ställningstaganden är ju all vi alla vill gedet bäsla skyddet ål människornas fri-och rättigheter - i varje fall har delvarit utgångspunkt för oss i när vi har lagt fram värt förslag. Jaghar sagt del lidigare, och del verkar måhända som om jag gjorde etl ganskaenkelt försök, men låt mig säga: Alla som är inställda på alt ytterligaretrygga fri- och rättigheterna måste inse all cenlerförslagel innebär elt klartframsteg. Därför borde del kunna bli en stor majoriiei för del vid kvällens beslul. På förslag av fru tredje vice talmannen beslötkammaren all uppskjuta den forisatta överläggningen om detla betänkande samtbehandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden lill . Nr 149 §4 Anmäldes och hänvisades till skalteulskoltel 4 iuni 1976 1975/76:208om ändrade beskattningsregler för vissa äldre ijänstepen- sionsförsäkringar m. m. §5 Kammaren åtskildes .