prot · FY0954 · 1975-12-31 00:00:00 — Ävenom ulvecklingen sålunda kan sägas ha varit positiv under de senastedecennierna, är det dock självfallet angelägel att säkerhetsproblemen även ifortsättningen ägnas den största uppmärksamhet och all arbetet med altförbättra säkerheten vid bl. a. plankorsningarna såvitt möjligl intensifieras. Regeringenhar med hänsyn härtill gett SJ i uppdrag all i samråd med trafiksäkerhetsverketoch inventera behovet av förbättrat skydd vid plankorsningar.Resultatet av inventeringen skall redovisas till mig. Hen (): Jag ber all få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Bakgrunden är - som mycketriktigt framgår av svaret - den svåra olyckan i Valltorpannandag påsk. Olyckan inträffade vid en korsning som har fius- ochfiudsignaler men som är mycket besvärlig därför att del i korsningen ligger ellhus som skymmer siklen. Jag känner väl till platsen och har därför inle kunnaiunderlåta all la upp problemel. Vihar en bristande säkerhet vid rält många järnvägsövergångar.Östergötlands län har kommii att i räll slor utsträckningdrabbas av olyckor, kanske bl. a. sammanhängande med alt vi i värt län harganska många järnvägskorsningar med alltför dålig säkerhet. Jag skall inte gåin pä vad som kunde ha gjorts vid den aktuella olycksplatsen för all förhindradenna olycka - del är alltid lätt alt vara efterklok. Vihar - del framgår av svaret - mänga obevakade järnvägsövergångar. Del ärvärdefullt alt departementet uppdragit åt SJ att tillsammans medtrafiksäkerhetsverkel undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättrasäkerheten. Men detta kommer naturligtvis att ta väldigt . Del framgårav svaret att man exempelvis kan nedbringa antalet plankorsningar med ungefär100 , och då inser ju var och en all del här kommer att ta lång lid.Därför måsle man ocksä fundera pä andra lösningar. framgick också av dendebatt som fördes här i kammaren , där man framförde tanken på allslopplikt skulle kunna införas vid vissa övergängar. Alla kommer naturligtvisinle all respektera slopplikten, men de flesta gör det, och den kan säkerligenbidra till ökad säkerhet. Alternativt kan man vidta sådana åtgärder som prövatspå andra häll i världen, där man försöki bringa ned hastigheten på korsandefordon. Jag länker då på gupp i vägbanan, sicksackvägar osv. Delfinns säkerligen också andra tekniska lösningar som man måste fundera över. Detväsentligaste är emellertid att man vid sidan om det arbeie som pågår med allförsöka få fram ett ökat antal korsningar i skilda plan m. m. även funderar pälösningar som kanske snabbare och till lägre kostnader kan bidra lill alt ökaeffektiviteten. Vikan naturiiglvis, herr lalman, inte komma ifrån kostnadsaspekten. Ökad säkerhetkommer givelvis att kräva myckel pengar. Men mot bakgrund avolycksriskerna och med tanke på de allt snabbare tåg som skall sättas in trorjag det är väsentligt att man här gör omprio-rileringar. Del framgick ocksä avstatsrådels kommentarer i TV att statsrådet var inne på liknandetankegångar. Sedanvill jag säga beträffande den här olyckans konsekvenser att vi ändå har allanledning all vara tacksamma för att de trots allt kunde begränsas genom denslora effektiviteten i den beredskap som fanns. Men olyckan kostade ju i allafall, herr lalman, oerhört myckel pengar. Man kan visserligen inte beräkna vaddel innebär penningmässigt att genom ökad säkerhet nedbringa antalet olyckor,men man måste ändå ta hänsyn till del i den kalkyl man gör. Jagtackar statsrådet för det som väntat positiva svar som jag har fått på minfråga. Omökad säkerhet vid Järnvägsövergångar, m. m. Omökad säkerhet vid Järnvägsövergångar, m.m. Hen iKristinehamn (vpk); Jag ber att fä tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga,och jag vill ocksä gärna understryka att jag uppfattade del som mycketpositivt. Jagvill även gärna framhålla att jag djupt beklagar den svåra lågolyckan.Tragedier av det slaget borde helsl inte fä hända, och allt bör naturligtvisgöras för att förhindra ett upprepande. Jagvill i ett sådant här sammanhang också gärna ha sagt att järnvägen trots alltär ett myckel irafiksäkerl färdmedel - lika många människor som dödades itågolyckan kan i vägtrafiken förolyckas under en enda helg, och tågolyckor inträffari alla fall ytterst sällan. Däremotuppslår ofta iraflksäkerhelsproblem där järnväg och väg korsas, och deproblemställningarna har den här olyckan aktualiserat på etl dramatiskt ochtragiskt sätt, Det är de problemställningarna som är viktiga alt diskutera. Jaghar medverkat i motioner där vi har intresserat oss för de frågeställningarnatidigare. Vi gjorde det första gängen vid riksdag, då vi yrkade pä enhöjning av anslaget till trafiksäkerhelsfrämjande åtgärder vidjärnvägskorsningar med 1 mifi. vill jag emellertid inte stå här ochförsöka ge sken av att ha varit förutseende, men jag tror det har varit enallmän uppfattning i traflkutskottet, när vi sedan har behandlat dessa frågor,att trafiksäkerhetsverkel har behandlats njuggt. Det intrycket förstärks om mantar hänsyn till vad trafiksäkerhetsverket anför; detta anslag hade varitoförändrat av - /66 till 1973/74 - ochkostnaderna hade under den tiden stigit . Bara under det senaste budgetårethar dessa kostnader ökat med ylleriigare 10 96. De anslagshöjningar somdepartementschefen har föreslagit under de tre senasie åren har därför pä intetsätt kunnat inhämta eftersläpningen, ulan de har bara i någon män kompenseratkostnadshöjningarna. Delta måste man la hänsyn lill. Statsbidragettill sådana säkerhetsanordningar betingas huvudsakligen av vägtrafikenssäkerhetskrav. Del kan gälla sådana saker som siklför-bällring - en fråga somaktualiserats i samband med olyckan - eller vägomläggning i plankorsningar. Jagtror alltså alt del utgör en betydelsefull traflksäkerhetsfrämjande åtgärd,som man nu bör titta litet närmare på. Molbakgrund av att vi kanske får snabbtåg har lokförarna pekat påatt det behövs flera planskilda korsningar. Av samtal som jag har haft medpersoner anställda vid signalavdelningen har framgått alt även de anser attdet är myckel vikligl att åstadkomma fler planskilda korsningar. De ärnaturiiglvis kostsamma men, som den föregående talaren sade, tågolyckor ärockså kostsamma. Jag hoppas att man vid den inventering somkommunikationsministern har tagit initiativ till skall se över ocksä denfrågan myckel noggrant. Därmed tackar jag än engång för det positiva svaret. Hen i (fp): Ocksä jaglackar statsrådet för svaret. Urden aspekt som jag har ställt min fråga vill jag först slå fast att järnvägenär mycket irafiksäker. Antalet olyckor är litet, och ansträngningar görs förall öka den redan goda säkerheten. Olycksfallsriskerna på järnvägen är minimalajämfört med landsvägstrafiken. SJ har all anledning alt fortsätta med sinannonskampanj, där man anför säkerheten som etl viktigt skäl att väfia tåg istället för bil. Tyvärrär olyckorna på landsvägarna förfärande många. Massmedia ägnar dem dock inlesärskilt slor uppmärksamhet-traflkolyckor på landsväg är inga sensationer. Enjärnvägsolycka, som den som har inträffat, får en oerhörd publicitet. I allamassmedia ser vi bilder på hur järnvägsvagnar ligger utspridda, och bildernaär verkligen realistiska. Vadjag nu har sagt skall givelvis inle uppfattas som någon krlik mot hur massmediaför fram olika nyheter, men man får lätt en sned bild av säkerheten iförhållandet mellan olika transportmedel. debatt som har ägt rum har man också velal göra gällandeatt antalet olyckor vid SJ har ökat de senasie åren. Mol den bakgrunden finnerjag det mycket glädjande att statsrådet kunnai lämna ell så tillfredsställandesvar. Antalet olyckor vid SJ har starkt minskat. Detgäller olika typer av järnvägsolyckor, som alla visar en starkt nedåtgåendekurva. Jag finner del angeläget att de uppgifter som statsrådet har lämnatocksä får spridning och publicitet utanför detta hus, så att allmänheten fårkännedom om det verkliga förhällandet. Olyckorna vid järnvägen har alltså inleökat. Säkerheten är, får vi anse, hög. är frän många synpunkter ettirafiksäkerl transportmedel, klart överiägset bilismen. Men självklart skall viinte acceptera några olyckor. Statsrådetssvar visar att SJ trols vad som har inträffat har saklig grund att fortsättaatt anföra trafiksäkerheten som ett av sina viktigaste säfiargumenl. Omökad säkerhet vid järnvägsövergångar, m. m. Hen i (s): Jag vill lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga,föranledd av tågtragedin utanför . Denofta diskuterade frågan om bevakningen av järnvägskorsningar fick en skrämmandeaktualitet genom denna olycka . Jag förslär alt del inte varitmöjligt all , efter olyckan, redovisa vilka åtgärder somkan och bör vidtas. Vi fick för övrigt en liten debatt om detta problem redanden . Jag erinrar mig all då nämnde att del finns närmare26 000 järnvägskorsningar i markplanet, vilkel kommunikationsministern nubekräftar i sitt svar. Av dessa är ca 21 345 hell oskyddade. Detta ger enantydan om att vi här rör oss med ett problem av stor omfattning. Vadskulle effektiva åigärder kosta? Det är en fråga som ofta framskymtar imassmediadebatten. Siffran 50 mifi. 2 protokoll 1975. Omökad säkerhet vid Järnvägsövergångar, m. m. sannolikt en alldeles förlåg summa. Liksomherr har jag ställt mig frågan; Vad skulle del kunna betyda omstopplikt infördes vid järnvägskorsningar där sikten är skymd? Det har tidigareansetts nästan uteslutet alt en enda bil skulle kunna åstadkomma skador, förvilka ersättningsbeloppet skulle uppgå till närmare 30 mifi. Denna endaolycka leder sannolikt lill den största utbetalning som någonsin gjorts på entrafikförsäkring i . Lekmannen undrar - men undrar gör ocksä mängaexperter: Hur kan en liten bil som väger ca knuffa elt tåg som väger 660 lon av spåret? Del har många ansett helt osannolikt, men nubefinner vi oss ändå där. Denfruktansvärda olyckan har ställt i blixtbelysning etl av statens järnvägars ochallmänhetens trafiksäkerhetsproblem. Min förhoppning är all vi skall få en såsnabb upprustning på della område som det över huvud taget är möjligt, och jagför min del är inte främmande för tanken på omprioriteringar. Statsrådet slutar sittsvar med föfiande ord; "Regeringenhar-- gett SJ i uppdrag alt i samråd med trafiksä kerhetsverkel och inventera behovel av förbättrat skydd vid plankorsningar. Resultatet av inventeringen skall redovisas till mig." Detär bra alt en sådan inventering kommer till stånd, och den avvaktas medintresse. Jag utgår från att kommunikationsministern skall finna former för atti sin lur informera om delta utredningsarbete. Det finns egentligen inte mycket för mig att tillägga. Jag lycker allde som frågat mig och fåll del gemensamma svaret har visat en myckel positivattityd både lill järnvägstrafiken som sådan ur säkerhetssynpunkt och lill altdella är en fråga där del är myckel svårt att ge några bindande löften förframtiden. Jagkan emellertid tillägga en sak, och del var därför jag nu begärde ordel. Dellamed stopplikt vid järnvägsövergångar är en sak som man redan prövar och ävenhar genomfört. Enligt uppgifter som jag inhämtat har man vid noga räknat798 korsningar redan infört stopplikt. Att undersöka effekten härav och attundersöka möjligheterna att utöka antalet övergångar med stopplikt är en av demänga åigärder som kan vidtas, om del är praktiskt möjligl, ulan att detbehöver vara en ekonomisk fråga av någon slörre omfattning. Att öka säkerhetenär alltså inle bara en ekonomisk fråga, ulan man kan också på andra säll kommafram lill en bättre säkerhet. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Föredrogs och hänvisades Nr 2029 punklerna 5-7 lillcivilulskottet och övriga punkter till närings- Nr 2030 punkterna 5, 8 och 9 till civilutskottetsamt övriga punkter lill näringsutskotlet Nr 2032 till skatteutskottet Nr 2034 punkten 5 till civilutskottet och övrigapunkter till näringsutskottet Nr 2039 och 2040 tillnäringsutskonel Jordbruketsrationalisering, m. m. §10 Föredrogs, men bordlades åter justitieutskottets betänkanden nr 9 och 10. §11 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr 50, §12 Anslag inom verksamhetsområde Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 1 medanledning av propositionen 1975:1 såvitt avser utgifterna på driftbudgeten /76 inom verksamhetsområde jämte motioner. Jordbruketsrationalisering, m. m. Överläggningenrörande punkten 1 får omfatta även punkterna 2-38, Under den gemensammaöverläggningen får yrkanden framställas beträffande samtliga nu nämndapunkter, I det föfiande redovisas endasl de punkter, vidvilka under överiäggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten5 (Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. Regeringen hade ipropositionen 1975:1 bilaga 11 () under punkten B 4 (s.25-27) föreslagit att 1. medge att under /76 statsbidragbevifiades lill jordbrukets rationalisering intill ett belopp av 30 000 000kr., 2. till Bidrag till jordbruketsrationalisering, m. m., för /76 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlats molionerna 1975:876av i Holmgärden m. fl. (c), vari föreslagits Jordbruketsrationalisering, m. m. 1. att hosregeringen hemställde om sådan ändring i gällande bestämmelser, att statsbidragför iståndsättning av äldre torriäggnings-företag utgick då investeringen iföretaget uppgick lill . och alt den för s. k. särskildrationalisering gällande högre bidragsprocenten skulle tillämpas inom de delarav landet där sådan verksamhet bedrevs, samt 2. att hos regeringenhemslällde om sådan ändring i gällande bestämmelser, att statsbidrag förtäckdikning kunde utgå i samtliga fall där åkeriorden i fråga bedömdes blibestående på samt där investeringen i företaget uppgick lill minst10 . och att den för s. k. särskild rationalisering gällande högrebidragsprocenten skulle lillämpas inom de delar av landet där sådan verksamhetbedrevs, 1975:1553av () och (), 1975:1562 av i Nennesholm m. (c), vari hemställts all hos regeringen begärde att 1972 årsjordbruksutredning fick i uppdrag att skyndsamt utreda och föreslå nya ochutökade bidragsregler till jordbruk för mifiövårdande åtgärder samt statligtstöd till mjölkproduktion vid jordbruk med begränsade utvecklingsmöjligheter, 1975:1563av i (c), 1975:1564av i (c) och (), vari hemställts 1. all hos regeringen skulle anhålla om en sådan ändring av 22§ andrastycket kungörelsen (1967:453) om statligt stöd till jordbruketsrationalisering m. m., att bidrag, som avsåg uppförande eller ombyggnad avekonomibyggnad, ej fick översliga . eller, om byggnadsåtgärden frånallmän synpunkt var av särskild betydelse, , samt 2. all beslutade att lill anslagstiteln lilljordbrukels rationalisering under /76 bevifiades ell iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp av . 1975:1594 av m. fl. (fp) såvitt nuvar i fråga (punkterna 1 och 3). Utskottet hemslällde attriksdagen skulle 1. anhålla att regeringen till 1972 årsjordbruksuiredning överlämnade motionen 1975:1562, 2. lämna utan åtgärd motionerna 1975:876, yrkande 2, 1975:1594, yrkandena1 och 3,' 3. lämna utan åtgärdmolionerna 1975:876, yrkande 1, 1975:1564, yrkande 1, 4. med bifall lill regeringens förslag och med avslagpå motionen 1975:1564, yrkande 2, medge alt under /76statsbidrag beviljades till jordbrukets rationalisering intill ett belopp av , 5. lill Bidrag lill jordbrukets rationalisering, m.m., för /76 anvisa etl förslagsanslag av . Jordbruketsrationalisering, m. m. I. avherrar i och , i samt herrJohansson i Holmgärden (samtliga c) som ansett all utskottet under 3 och 4 borthemställa 3, med anledning av motionerna 1975:876, yrkande 1,och 1975:1564, yrkande 1, som sin mening ge regeringen lill känna vadreservanterna anfört om ändrade statsbidragsregler, 4, med anledning av regeringens förslag och med bifalltill motionen 1975:1564, yrkande 2, medge all under /76statsbidrag bevifiades till jordbrukets rationalisering intill ett belopp av . Punkten11 (Främjande av rennäringen) Regeringen hade under punkten B 15 (s. 39)föreslagit att till Främjande av rennäringen för /76anvisa elt reservationsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1975:870av i m. fl. (c), vari hemställts all riksdagenbeslutade om medel lill församekonsulentverksamheten och därför under anslaget B 15 Främjande av rennäringenanvisade etl i förhällande till regeringens förslag med . 1975:888av herrar (vpk) och Lövenborg (vpk), vari hemställts att riksdagenanvisade . lill för anställning av femsamiska konsulenter för den samiska minoriteten, 1975:1545av herrar Häll (s) och (), vari hemställts att som sinmening uttalade att det förelåg ett påtagligt behov av en fiänsl förhandläggning av frågor om samernas sysselsättning, 1975:1576 av herrar Nisser(m) och i Agnas (m), 1975:1584av herrar () och i (fp), vari hemställts allriksdagen under anslaget Främjande av rennäringen skulle anvisa ett iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslagav , att utgå lill församekonsulentverksamheten saml 1975:1590av i (m), vari hemställts att underanslaget Främjande av rennäringen anvisade ett i Jordbruketsrationalisering, m. m. förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag på ,att utgå till för samekonsulentverksamheten. 1. avslå motionen 1975:1576, 2. som sin mening ge regeringen till känna vadutskollet med anledning av motionerna 1975:870, 1975:888, 1975:1584 och1975:1590, samtliga såvitt nu var i fråga, saml 1975:1545 anfört om bidrag lillkonsulentverksamhet hos m. m., 3. med anledning av regeringens förslag och med bifalltill molionerna 1975:870, 1975:1584 och 1975:1590, samtliga såvitt i övrigt vari fråga, samt med anledning av motionen 1975:888, såvitt i övrigl var i fråga,till Främjande av rennäringen för /76 anvisa ett reservationsanslagav . 2.av herrar och i , och , herrarLindberg och i samt (samtliga s) som ansett attutskollet under 2 och 3 bort hemställa 2. som sin mening ge regeringen till känna vad reservanternamed anledning av motionerna 1975:870, 1975:888, 1975:1584 och 1975:1590,samtliga såvitt nu var i fråga, samt 1975:1545 anfört rörande sysselsättningsfrämjandeåigärder inom renskölselomrädet, 3. med bifall till regeringens förslag samt med avslagpå motionerna 1975:870, 1975:888, 1975:1584 och 1975:1590, samtliga såvitt iövrigt var i fråga, lill Främjande av rennäringen för /76 anvisaetl reservationsanslag av . Punkten18 (Bidrag till skogsvårdsslyrelserna) Regeringenhade under punklen D 2 (s. 54-56) föreslagit att 1. medge att under /76 statligkreditgaranti för lån till skoglig plantskoleverksamhel bevifiades intill ettbelopp av , 2. till Bidrag till skogsvårdsstyrelserna för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats niotionen1975:1551 av m. fl. (c, m, fp), vari såvitt nu var i fråga(punkten 3), hemställts att till Bidrag lill skogsvårdsslyrelsernaför /76 anvisade elt i förhållande till regeringens förslag med1 . sänkt förslagsanslag av . 1. medge alt under /76 statligkreditgaranti för lån till skoglig plantskoleverksamhel bevifiades intill etlbelopp av , 2. med bifall lill regeringens förslag och med avslagpå molionen 1975:1551, yrkande 3, till Bidrag till skogsvårdsslyrelserna /76 anvisa ett förslagsanslag av . 3. avherrar i (c) och (), i Hel singborg (c) samt herrar i (m), i Holmgården (c), Leuchovius (m) och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och motionen 1975:1551,yrkande 3, lill Bidrag lill skogsvårdsstyrelserna för /76 anvisaett förslagsanslag av . Punkten27 (Bidrag till fiskehamnar m. Regeringenhade under punkten E 5 (s. 72) föreslagit att till Bidrag tillfiskehamnar m. m. för /76 anvisa ett reservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:893av m. fl. (fp, c, m), vari hemställts att i skrivelse tillregeringen begärde all anslagel till byggande och underhåll av fiskehamnarökades lill . samt all dessutom . skulle anslås för attläcka fiskets andel i sjöfartsverkels kostnader, varvid medlen borde utgå uranslagel Bidrag lill fiskehamnar m. m. och nödig uppräkning av anslagel bordeske samt 1975:1569 av herrarNilsson i Trobro (m) och Komstedt (m). 1. lämna motionen 1975:1569 ulan åtgärd, 2. med bifall lill regeringens förslag och med avslagpå molionen 1975:893 lill Bidrag till fiskehamnar m. m. för /76anvisa ett reservationsanslag av . Jordbruketsrationalisering, m. m. 4.av herrar i (c) och (), () och iHelsingborg (c) saml herrar i (m), iHolmgärden (c) och Leuchovius (m) som ansett att utskottet under 2 borthemställa allriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och motionen 1975:893lill Bidrag till fiskehamnar m. m. för /76 anvisa eltreservationsanslag av . Jordbruketsrationalisering, m. m. Punkten 31 () Regeringenhade under punkten (s. 77-79) föreslagit alt lill för /76 anvisa ett förslagsanslag av 29 679 000kr. Idetta sammanhang hade behandlats molionerna 1975:279av i (c), vari hemställts att skulle I. beslutaatt antalet ledamöier i livsmedelsverkets styrelse utökades, 2. hos regeringenuttala att den enskilda detafihandeln skulle vara representerad ilivsmedelsverkets styrelse samt 1975:380av m. fl. (fp), vari såvitt nu var i fråga (punkten B 2), hemställtsatt beslutade att till för /76anvisa elt förslagsanslag av , innebärande en ökning iförhållande lill regeringens förslag med , att användas för kontrollav livsmedel. 1. lämna molionen 1975:279 ulan åtgärd, 2. med bifall lill regeringens förslag och med avslagpå motionen 1975:380, yrkande B 2, till för budgetåret1975/76 anvisa ett förslagsanslag av . 5. avherrar i (c) och (), i Hel singborg (c) saml herrar i (m), i Holmgården (c) och Leuchovius (m) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen skulle i anledning av motionen 1975:279 som sin mening ge regeringentill känna vad reservanterna anfört om livsmedelsverkets styrelse. 6. av herrar iBorrby (c) och (), () och i (c) saml i Holmgården (c) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa att skulle med anledning av regeringensförslag och med bifall till motionen 1975:380, yrkande B 2, till för /76 anvisa etl förslagsanslag av 29 979 000kr. Punkten 37 (Bidrag tilldjursjukvård i vissa fall) Regeringen hade underpunklen F7 (s. 85-86) föreslagit att 1. godkänna de grunder för statsbidrag lill mindrebemedlade för djursjukvård m. m. som i propositionen förordats, 2. till Bidrag till djursjukvård i vissa fall /76 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlats molionerna 1975:591av i m. fl. (m), vari hemställts att beslutadeatt under F7 upplagen begränsningsregel om 15 djurenheter skulle utgå samt 1975:1515 av herrAndersson i (). 1. med bifall lill regeringens förslag och med avslagpä molionen 1975:591 godkänna de grunder för statsbidrag till mindre bemedladeför djursjukvård m, m. som förordats i betänkandet, 2. lämna molionen 1975:515 utan åtgärd, 3. till Bidrag till djursjukvård i vissa fall /76 anvisa ett förslagsanslag av . Jordbruketsrationalisering, m. m. 7.av herrar i (c) och (), i (c)samt herrar i (m), i Holmgården (c) ochAndersson i () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att skulle med anledning av regeringensförslag och molionen 1975:591 godkänna de grunder för statsbidrag till mindrebemedlade för djursjukvård m. m. som reservanterna förordat. Hen i (c): När nu har att behandla jordbruksutskottels betänkandenr 1 ianledning av budgetpropositionens bilaga 11, vill jag gärna på ulskoilelsvägnar uttala ett tack till herr talmannen och hans medhjälpare för alt detvarit möjligt att förlägga denna behandling till . Vi har mycket slorförståelse för den pressade arbetssituation som alltmer går in i ochatt en hel del ärenden måste behandlas vid mer obekväm arbetstid. Men vi taross friheten att uppfatta denna placering som en hänsyn till huvudtiteln ochhuvudbelänkandet när det gäller jordbruket som är myckel tillfredsställande ochvi tackar för den. Jordbruketi vårt land och därmed sammanhängande frågor har blivitföremål för etl allt större och alltmer positivt intresse, en utveckling somjag naturligtvis välkomnar. I årets huvudtitel kommer emellertid inte dettatill uttryck i alla avseenden.