prot · FY0981 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligl uppgift säger då i nejtill detta; de får inte arbeia vid den mottagningen, eftersom det ärmottagningen som sådan bestämmelsen gäller och inte läkaren. Detta mästeuppenbarligen vara fel, eftersom det i propositionen står att patientbesökenskall räknas för varie enskild läkare. Jaghar ylleriigare tvä frågor att ställa lill socialministern. Den första är omhan anser alt det är viktigare all läkaren inle fiänar så mycket pengar än attpatienterna blir hjälpta. Den andra frågan är om socialministern vill medverkatill att det lämnas dispens, så att de läkarbesök som hänförts till grupp 1,som består av enkla behandlingar, exempelvis alt ta bort stygn eller ge enspruta, kan undantas och alltså inle räknas in i de 3 000 patientbesöken perhalvår. Jag vill undersiryka all del är patienterna som skall stå i centrum föråtgärderna. Låt mig påpeka alt begränsningsregeln har enkvalitativ aspekt. Den bör ses som ell led i ansträngningarna all höjastandarden i den öppna vården. Jag vill nämna att en beräknad arbetstid på innebär 6 000 besök , således begränsningsregelns undregräns utslagen pä , alt tidsåtgängen per besök i genomsnitt är 16 minuter.I de ingår administrativa uppgifter, inlygsskrivning m. m.,varför den verkliga tidsinsatsen per besök torde vara ännu kortare än 16minuter. Jag anser för min del all patienterna bör ha rätt att kräva minstdenna lid för sitt läkarbesök och i regel betydligt . Har herrWachtmeister någon annan uppfattning? iStaffanstorp (m): Det är givet att del är viktigt att patienterna fär en noggrann vård,men det talar inte emot aU en läkare skall kunna ta emot fler än 3 000patienter per halvår. Jag vill fråga socialministern om han kan garantera attoffentligt anställda läkare inle tar emot mer än 3 000 patienter per halvår.Jag känner till exempel på att man har gjort det. har det talats om att detskall öppnas en orlopedisk klinik med ett pa-tientunderiag på över 7 000patienter . Vadbeträffar läkarnas inkomster skulle jag vifia cilera statsrådets partivän fruNancy , som i debatten i om den s. k. sjukronan i december1969 sade: "Jag är alltså inte bekymrad för att läkare inte skall fätillräckligt stora inkomster. Jag unnar dem f ö. lika stora inkomster somstatsråden." - Detta är alltså ord och inte mina. Jagvill upprepa vad jag sade, att jag inte ömmar för läkarna - de klarar sig nog -utan att jag ömmar för de hundratals patienter som står i kö hos läkare ochinte kan få någon tid förrän efter , när ett nytt halvår böriar. När gör vissa jämförelser mellan läkare anställda isamhällets fiänst, inom landstingen, och privatpraktiserande läkare, vill jagsäga att man bör komma ihåg att läkare i allmän fiänst - vid sjukhus etc, ochinom dén öppna värden - har andra resurser genom alt de replierar på denoffentliga sjukvärdens mycket omfattande resurser. Man kan därför inte görasådana generella jämförelser. Fårjag sedan säga att läkarna i , liksom alla andra privatpraktiserandeläkare som är anslutna till försäkringen, redan från börian har varit medvetnaom den arvodesbegränsning som inträder vid alltför många besök pä kort lid. Jagvill upprepa vad jag sade i mitt svar, att taxan är beräknad med hänsyn tillatt läkarna i genomsnitt har 4 000 patientbesök . Vid så många besök som6 000 har de redan fält alla sina fasta kostnader täckta av arvodesintäkter.För varie ytterligare patient utgår en patientavgift på mellan 20 och 30 kr.Jag vet att kommun har den högsta läkartätheten i landet, och manfortsätter även där att bygga ut den offentliga vården. Viömmar i hög grad för patienterna, , Denna reform är ocksäsärskilt inriktad jusl pä patienterna. HerrWACHTMEISTER i (m); Del gläder mig all höra all socialministern ömmar för patienterna. Dåställer jag naturligtvis nästa fråga: Är inle socialministern beredd att föralt hjälpa dessa patienter lämna dispens från de 3 000 besöken i ett akut fall? Det väsentliga är att bygga ut den offentliga öppna värden. Denhar vi prioriterat i mänga olika avseenden. Påfrågan om vi kan länkas lämna dispens vill jag säga all jag inle är beredd attsvara ja. Omvidgad rätt till frivillig sjukpenningförsäkring för hemmafruar iStaffanstorp (m); Jag beklagar alt man skall behöva säga till dessa hundratals väntandepatienter, alt de skall fä komma till läkaren när den offentliga sekiorn harbyggt ut läkarvården, dä de med en så enkel och praktisk åtgärd som en dispensfrån socialministerns sida skulle kunna komma lill den läkare som de är vanaalt besöka. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om vidgad rätt till frivillig sjukpenningförsäkring för hemmafruar Herr socialministern erhöll ordel för attbesvara () anmälda fråga, nr 190, och anförde: har frågat mig om jag vill medverka till att hemmafruarfår vidgade möjligheter att höja äldre frivilliga sjukpenningförsäkringar lilldet nya maximibeloppet. Enligtbestämmelserna i lagen om allmän försäkring har den som är hemmamakeförsäkradsamt vissa studerande möjlighet att genom frivillig försäkring få visssjukpenning utöver vad som utgår från den obligatoriska sjukförsäkringen. Isamband med införandet av höjda och beskattade förmåner från den obligatoriskasjukpenningförsäkringen fr. o. m. höjdes maximibeloppet förersättningen från den frivilliga sjukförsäkringen från . Sjukpenning frän den frivilliga försäkringen utgör fortfarande skattefriinkomst. En översyn av vissa bestämmelser för den frivilligasjukpenningförsäkringen har päbörials inom . sammanhanget kommer också den av berörda frågan om reglernaför ändring av löpande försäkring att behandlas. /ENKEL (fp): Jag ber att fä lacka socialministern för svaret på min fråga. Denförändring av ersättningsbeloppet från den frivilliga sjukförsäkringen somstatsrådet talarom i svaret uppfattades ju som en anpassning till delförändrade penningvärdet. Dä faller det sig naturligt för dem som redanlidigare har det högsta gällande beloppet för frivillig försäkring att ansökaom alt få höja försäkringen till det nya högre beloppet. Personersom har kontaktat mig har uppgivit att när man lämnar in ansökningarnatillämpas 4 ij i kungörelsen om frivillig sjukpenningförsäkring hos allmänförsäkringskassa. Där sägs: "Frivillig försäkring må meddelas endast demsom ej fyllt femtiofem är och som har god hälsa." Endast de som inte harhaft någon allvarlig eller långvarig sjukdom uppfyller således kravel pä godhälsa. Enligt mitt förmenande är detta orimligt; höjningen av försäkringsbeloppetgällde inle i och för sig vidgade förmåner utan var endasten anpassning av beloppet till själva penningvärdeförsämringen. Jag menarnaturiiglvis inle att försäkringen skall ändras under pågåendesjukdomstillstånd utan när den sjuke har tillfrisknat. Attförhindra dem som en gång har varit sjuka alt höja sin frivilliga försäkringoch därmed sina avgifter måste innebära all hemmafruarnas sjukförsäkringsskyddurholkas. Vi är ju överens om att beloppets storlek i och för sig inte ärtillräckligt, och blir det ännu mera urholkat. Sedansäger statsrådet att vid den pågående översynen kommer ocksä dessa regler altöverses. Det är bra. Jag undrar dock om man inle kan vara litet generösare vidbehandlingen av inkommande ansökningar, alltså i väntan pä all denna översynblir klar? Omökad kontroll över vaccinationscentraler Som jag nämnde i mitt svar häller nu på med enöversyn av bl. a. de regler inom den frivilliga sjukpenningförsäkringen somfru här har berört. En ändring av gällande försäkringsregler enbartför sädana höjningar av sjukpenningbeloppen som anknyter till höjningen avmaximibeloppen skulle leda lill vissa gränsdragningsproblem ochegentligen inle lösa hithörande frågor i sin helhet. Det är därför nödvändigtalt göra en bredare genomgäng av reglerna för den frivilliga försäkringen änden har tagit upp. Framför allt gäller detta den nuvarande55-årsgränsen. Den medför över huvud taget gränsdragningsproblem. Vid enändring av dessa bestämmelser kan del finnas anledning att gä längre än vadfru kanske varit inne pä i sin fråga lill mig. Nupågår denna översyn inom , och avsikten är all resultatenskall föreligga sä snart som möjligt. FruFR/ENKEL (fp): Jag tycker att det fanns mera positivt i den sista upplysningen. Jagvill bara understryka för socialminister att ändringen bör kommasnart. Del finns nämligen många hemmafruar som är väldigt oroliga och missnöjdaöver det läge som råder. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om ökad kontroll över vaccinationscentraler Herr socialministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, nr 192, och anförde; har frågat mig om jag avser alt la initiativ som syftar lillökad kontroll över och bättre insyn i de s. k. vaccina-tionscenlralerna. Socialstyrelsenhar i hög grad sin uppmärksamhet riktad på de frågor som har lagitupp. Styrelsen har genom länsläkarna Omökad kontroll över vaccinations-centraler gjort en kartläggning avvaccinalionscentralerna. Mot bakgrunden av detta utredningsmaterial avsersocialstyrelsen att sä snart som möjligt utfärda närmareföreskrifter belräffande verksamhetens bedrivande vid privalavaccinationscentraler. Närdet gäller verksamheten på inom ifrågavarande område avsersocialstyrelsen alt behandla denna fråga inom ramen för den ulredning omhälsoundersökningar och annan förebyggande hälsovård som styrelsen genomför påregeringens uppdrag. Enligt vad jag inhämtat räknar med altvara klar med denna utredning före utgången av innevarande år. Jag ber alt få lacka socialministern för svaret som jag uppfattar sommycket positivt. Undersenare år har det etablerats ett stort antal vaccinationscentraler, och detupplevs av människorna som positivt. Som ullandsresenär uppskattar man alltsom görs för alt det skall gå enkelt och snabbt att få vaccinationer. Men denförbättrade servicen och den ökade effektiviteten får inte innebära att man fårett inlryck av att inte tillräcklig hänsyn tas lill vafie resenär. Snabbhetenfår inte gå före den individuella behandlingen. Man vill inför en resa varaövertygad om att man fått de vaccinationer man verkligen behöver - varken flereller färre. Man vill ocksä fä tillfälle att diskutera sin egen situation - bl.a. med hänsyn till det land man skall besöka - och man vill få information ochråd om vad man under resan kan göra för all så långt som möjligl förebygga éllinsjuknande. Mångaav vaccinationscentralerna annonseras som specialmottagningar. Vad fordras för att man skall få driva en vac-cinationscentral? Finnsdet centrala vaccinationsanvisningar? Det är några av de frågor som manställer sig. Jaghoppas att svaren på dessa frågor kommer att finnas i de föreskrifter somsocialstyrelsen komnier alt utfärda, och jag skulle önska dessa föreskrifterkunde komma innan den verkliga vaccinationsrushen sätter in inför semestrarnaoch utlandsresorna. Förmin del menar jag att det finns krav som måste uppfyllas, nämligen att detalltid skall flnnas läkare i vaccinationslokalerna - inte bara för att varalill hands för den händelse komplikationer uppstår utan också för alt ge rådoch information. Denne läkare bör ha specialutbildning, och han bör vara välinformerad om vilka vaccinationer som vid varie lillfälle behöver ges för besöki ett visst land. Jag är medveten om att del finns många vaccinationscentralersom uppfyller dessa krav, medan det finns andra som inte gör det. Jag harsjälvfallet ingenling emol vaccinationscentraler, men jag menar alt de skallskötas av läkare som har en utbildning anpassad till verksamheten vidcentralerna. Om man i annonser och i andra sammanhang talar om attvaccinalionscentralerna är specialmottagningar för vaccinationer, då skall deocksä vara del. Jaghar stora förväntningar på de föreskrifter som kommer att geut - jag hoppas . Jag nämnde i mitt svar att kommer att ge utföreskrifter om bl. a. vaccinationsverksamheten vid privata vaccinationscentraler.Därvid kommer - jag vill gärna påpeka det - särskilt att behandlas läkarnas ochannan sjukvårdspersonals befogenheter och ansvar. genomgångav utredningsmaterialet har visat att behov av klariägganden i dessa avseendenföreligger. Omåtgärder för att förbättra situationen inom folktandvården Överläggningen var härmedslutad. §7 Om åtgärder för att förbättra situationen inom folktandvården Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, nr 195, och anförde: har frågat mig om vilka åtgärder som vidtagits resp.planeras från sida för att genom deltidsfiänster ochpraktiktjänstgöring förbättra situationen inom folktandvården. Praktiktjänstgöringförekommer liksom deltidsfiänstgöring redan i ganska stor utsträckning inomfolktandvården. fick 144 elever vid tandläkarhögskolorna som hadestuderat nio terminer tillfällig legitimation av för atttjänstgöra som tandläkare. Frågan om en organiserad fiänstgöring inomfolktandvården i anslutning till tandläkarnas studier prövas f. n. av enutredning, som på regeringens uppdrag bedrivs inom ochuniversitetskanslersämbelei om bl. a. tandläkarnas specialistutbildning. Dennautredning väntas lägga fram förslag som beträffande tandläkarnasgrundutbildning innebär att den nuvarande 5-åriga utbildningen ersätts av 4,5års studier föfida av I års allmäntjänstgöring vid folktandvårdensdistriktstandpolikliniker. Därigenom aktualiseras för tandläkarna enmotsvarighet till den obligatoriska allmänfiänstgöringen för läkare inom denoffentliga sjukvården. Föratt tillgodose den nuvarande efterfrågan på tandvård är det självfallet avstörsta betydelse att kapaciteten hos de färdigutbildade tandläkarna fulltulnylfias och då även för nya patienter. a. dessa frågor ingår i denuppföfining av tandvårdsförsäkringen som sker genom riksförsäkringsverket.Socialstyrelsen har i en information till landets alla tandläkare också gett utanvisningar som bl. a, syftar till att underiätta för nya patientgrupper att såsnart som möjligt få tandvård och att ge förtur åt brådskande behandlingar. 2 protokoll 1975. Omåtgärder för att förbättra situationen inom folktandvården Hen (): Låt mig först få tacka för det både till ton och till innehåll mycketpositiva svaret. Jag vill gärna uttrycka min tillfredsställelse över detta. Detsom förvånar mig litet är att det i svaret sägs att deltidsfiänstgöring redanförekommer "i ganska stor utsträckning inom folktandvården", när mansamtidigt får påstötningar om att tandläkare har sökt och inte fått sådanfiänstgöring. Jag är emellertid medveten om att det finns många olika huvudmänför folktandvården, och ett av problemen är kanske att policyn inte ärgemensam. Skalltandvårdsresurserna kunna förbättras måste det, såvitt jag förstår, i storutsträckning ske genom att man ulnytfiar tandläkarelevernas avslutande skedetill en viss praktiktjänstgöring. En annan möjlighet är att söka reaktiveratandläkare som av en eller annan anledning, i regel spädbarnsvård, f. n. inteär aktiva i tandvärdsarbetet. Flertaletav dessa tandläkare förklarar att de har svårt att reflektera päheltidsfiänster. Dels blir kanske det ekonomiska utbytet för dåligt, dels vill deägna mera tid åt sina barn och deras uppfostran. Detta måste man ha fullförståelse för. Däremot uttrycker många den uppfattningen att om det bara fannsdeltidsfiänstgöring - man tänker framför allt på i storstäderna förekommandejourfiänstgöringar - vore de intresserade av den sortens fiänstgöring. Avsvaret kan jag utläsa att i vage fall socialministern inte har någonting atterinra mot att man ulnytfiar dessa möjligheter och inrättar de tjänster som kanvara erforderiiga. Sedanjag ställde min fråga har jag fått en hänvändelse från ett par landläkare, somhar undrat om man inte skulle kunna åstadkomma en del förbättringar genomändringar av rutiner. Jag tänker just på de avslutanderaderna i socialministerns svar, där han säger att man syftar till "attunderlätta för nya patientgrupper att sä snart som möjligt få landvård".Försäkringskassan tycks kräva avslutad behandling på en patient, innan den tarställning till ersättningen för vederbörande, dvs. innan tandläkaren fårskriva räkning. Delta' leder till alt många andra patienter inte fär hjälp,eftersom det tar att avsluta en behandling. Man skulle kunna göraden jämförelsen att om man har två båtar som är i sjunkfärdigt tillstånd,tvingas man göra den ena båten tiptop, innan man kan ägna sig åt den andra. Mendå har den andra båten redan gått till botten. När det gäller kapaciteten på tandvården över huvud taget bör man hällai minnet att väntetiderna hos tandläkarna beror dels pä denefterfrågeökning som var åsyftad genom tandvårdsreformen, dels pä det uppdämdavårdbehov som fanns inför reformen. Man får därför inte glömma bort att vårtland har avsevärda tandvårdsresurser. Lät mig bara påpeka att tandläkartätheteni är jämte den i den största i världen. Vi har en tandläkare på 1100 invånare. såsom jämförelse nämna attVästtyskland har en tandläkare på 1 950 invånare, en pä 2 020 ochEngland en pä 3 840. Jag har velat nämna detta, därför alt det är viktigt attkomma ihåg denna bakgrund. Jag vill också påpeka att det f n, finns 350deltidstjänster inom folktandvården. Ungefär 500 studerande varie år tas f n.in till utbildning på våra tandläkarhögskolor. Det är då viktigt att se tillatt vårdkapaciteten hos alla dessa nya tandläkare tas till vara på allra bästasätt. beslut om tandvårdsreformen innebär att hela nettotillskottetav tandläkare skall gå till folktandvården. Jag betraktar det förslag tillomläggning av landläkarutbildningen som kan väntas såsommycket betydelsefullt. Förslaget att införa en obligatorisk allmänfiänst-göringför de nya landläkarna innebär ett viktigt steg mot bättre tillvaratagande avtandläkarresurserna och av möjligheterna till en utbyggnad av den samhälleligavården genom folktandvården. Torsdagen.den 15 maj 1975 Omåtgärder för att förbättra situationen inom folktandvården Hen (): Av tidsbrist hann jag inte riktigt utveckla min fråga. Jag vore därförtacksam om socialministern ville säga om det finns någon möjlighet att se överbestämmelserna. Det lär alltså vara så att en tandläkare tvingas alt heltavsluta sanering och efterbehandling av en patient innan han kan skriva räkningoch få ut ersättning från . Det är, anser mänga, inte särskiltlämpligt, utan det vore bättre att få göra en "grovsanering" ochkanske klara av ganska många patienter för att sedan göra den avslutandebehandlingen i en andra etapp. Jag tror att det skulle vara tillfördel för både patient och tandläkare, eftersom utläggen är ganska dryga ävenför den som är föremål för behandlingen. Jaghar som sagt fält informationen att tillvägagångssättet att dela uppbehandlingen i två faser och skriva räkning för den första fasen f n, inteaccepteras av . Jag vore tacksam för att fä höra omsocialministern anser att man borde kunna tänka sig en jämkning pä den punklen. har i uppdrag att fortlöpande föfia upp taxan ochse över försäkringssystemet. Därför kan jag inte i den här detafifrågan genågot annat svar än att verket självfallet i olika avseenden har sinuppmärksamhet riktad på reglerna i taxan. HenTORWALD (c): Jag tackar för det beskedet och hoppas att det skall leda till enjustering av bestämmelserna som antagligen skulle medföra att fler akuta fallskulle snabbt komma under behandling. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om utbildning isvetsning inom brandförsvaret Omutbildning i svetsning inom brandförsvaret Herr kommunministern erhöll ordel föratt besvara i (fp) anmälda fråga, nr 193, ochanförde: i har frågat mig om jag vill medverka till attpraktisk utbildning i svetsning och skärbränning kommer att ingå i den nyaläroplan för central brandförsvarsutbildning som förbereds. Utbildningav personal för behov sker dels centralt hos statens brandnämnd ochdels internt vid de lokala brandkårerna. Den statliga utbildningsverksamhetenhar huvudsakligen varit av teoretisk art och det har inte funnitsutrymme för praktisk utbildning såsom bl, a. i svetsning och skärbränning. Underhösten 1973 tillkallade dåvarande civilministern sakkunniga för översyn av dennuvarande brandförsvarsutbildningen. Enligt direktiven bör översynen ske medutgångspunkt i att den framtida räddningstjänstutbildningen skall vara bådeteoretisk och praktisk. De sakkunniga har ännu inte avslutat sitt arbete. Detär därför för tidigt att nu uttala sig om vilka praktiska inslag som kommer attkunna ingå i den av staten bedrivna brandförsvarsutbildningen och vilka som böröverlämnas till de lokaka kårernas interna ulbildning. HenANDERSSON i (fp): Jag får tacka statsrådet för svaret på min fråga. Bakgrunden är denatt det har inträffat rätt många svåra olyckor, både bil-och industriolyckor,och när katastrofmanskapet har kommit till platsen med skäraggregat har detofta saknats personal som kunnat använda denna utrustning. Jag haruppmärksammat ett par sådana olyckor med myckel tragisk utgång. Vid kontakt medbrandpersonalen har det sagts att just de som var i fiänst i det skiftet intevar utbildade i svetsning och skärbränning, varför det tog tid innan man flcktag i nägon som kunde använda skäraggregatet. pågår alltså en översyn avbrandförsvarsutbildningen, och jag tycker att det är angeläget att personalenfär både teoretisk och praktisk utbildning i svetsning och skärbränning, Ivissa kommuner förekommer sådan utbildning, men det finns inget krav på attbrandpersonalen skall ha dessa kunskaper. fanns olika yrkesgrupperinom - skräddare, smeder osv, - för att klara det internareparationsarbetet, men numera har man inte de anställningsförhållandena. Detvore värdefullt om statsrådet medverkade till att vi finge krav på attåtminstone någon i varie skift som skall föfia med i katastrofvagn kan handskasmed skärbrännare för att ta loss människor som sitter i kläm. Jag tycker naturiiglvis som i att det är rimligtatt den materiel som finns med vid brandkårernas ut- ryckning kan hanteras avden medföfiande personalen. Om det skall garanteras genom ulbildning hosstatens brandnämnd eller vid de lokala brandkårerna övervägs av utredningen,och den har fått i uppdrag att arbeta skyndsamt med frågorna. Jag föreställermig att den också gör det. Överiäggningenvar härmed slutad. Omreglerna för uppräkning av underhållsbidrag §9 Om reglerna för uppräkning av underhållsbidrag Herr statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr i (vpk) anmälda fråga, nr 189, och anförde: i har frågat mig om jag är medveten om de problemsom nu gällande uppräkningsregel för underhållsbidrag vållar de bidragsskyldigaoch om detta föranleder en ändring i synen på underhållsfrågan i stort. Detär angeläget att de som är beroende av underhållsbidrag för sin försörininginte får sin levnadsstandard ytteriigare försämrad till föfid av attunderhållsbidragen minskar i värde genom prisutvecklingen. Den nuvarande lagenom höjning av underhällsbidrag innebär ocksä att bidragen anpassas tilländringar i penningvärdet genom anknytning till basbeloppet. Jag är medveten om alt en höjning avunderhållsbidragen i vissa fall kan bli mycket betungande för denunderhållsskyldige. Det finns utan tvivel behov av en översyn avunderhållsreglerna. Hithörande frågor utreds också f n, avfamifielagssakkunniga. Hen i (vpk): Jag tackar för svaret, som var positivt och förstående i tonen.Underhållsskyldigheten är för lågavlönade bidragsskyldiga ofta en tungt vägandeorsak till deras sociala misär. Ensida av det här problemet är just uppräkningsregeln. Den är som bekantackumulativ till skillnad från uppräkningen av t, ex. pensioner. ochmed 8 procents äriig höjning uppgår skillnaden mellan bas-talsmetod ochackumulerad uppräkning till . Vi har inte sä fåpensionärer som är underhällsskyldiga, och vi har många exempel på attpensioner nu höjs och underhållsbidragen med 11 96. Vidareräknas löneökningar brutto, medan underhållsbidragen är skattefria förmottagaren men delvis beskattas hos den bidragsskyldige. Medan underhållen desenaste två åren ökat med 17,66 96 har knappast någon genomsnittslöntagare höjtsin behållna nettoinkomst i motsvarande grad. Detta strider, såvitt jag förstår,mot lagens anda. Underhåll skall .enligt lagen beräknas med hänsyn till barnetsbehov och den bidragsskyldiges resp. vårdnadshavarens betalningsförmåga, ochdenna för- Omreglerna för uppräkning av underhållsbidrag