prot · FY0976 · 1975-12-31 00:00:00 — Ändringari valutalagstifiningen, m. m. Ändringari valutalagstiftningen, m. m. frågeundersökningar hosledningarna för de svenska företagen. Alla dessa rapporter visar entydigt sammasak. De svenska kapitalisterna gör höga profiter genom att de kan utnyttja denrasisliska regimens förtrycks-politik, och deras verksamhet stödjer i sin turdenna förtryckarregim. Utskottetvill inte ta upp denna fråga till sakdiskussion. Man säger endast attsanktioner som gäller enskilt land bör ske genom särskild lagstiftning, vilketskett beträffande . Det handlar emellertid inte om ett enskilt land.Det handlar om en rad länder vilka faller under , dvs, stater som utövar sådant koloniall förtryck eller har fascistiskeller rasistisk regim. betänkande har tyvärr därför deninnebörden att det i realiteten försvarar svenska storföretags investeringar idessa områden därför att man inte vill göra något åt dem. Jag yrkar bifall till reservationen, som innebär tillgodoseende ävenav de krav som framförts av motionärerna från socialdemokraterna ochcenterpartiet. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (s); Vi hade en både lång och omfattande debatt i detärende som föreligger . Det var med anledning av finansutskottetsbetänkande nr 1974. Jag, som annars gärna faller för en frestelse, skallden här gången avstå från alt ge mig in i en debatt med , Jagvill bara notera att finansutskottet i sill belänkande konstaterar alt utbreddenighet råder om behovet av en fortsatt reglering på valutaområdet mot bakgrundav de påfrestningar som det internationella betalningssystemet kan förutses fäunder , varför ulskottet i den delen tillstyrker propositionen.Man tillstyrker vidare den anpassning till den nya författningen som föreslås ipropositionen. Vihar, som sade, haft att behandla tre motioner som i stort settkommer igen med argument som framfördes . Utskottet erinrar om attden nya lagen trädde i kraft så sent som och att erfarenheternaännu inte är sådana att utskottet finner anledning att gå vidare med ändringari motionernas riktning. påpekade också mycket riktigt, att dekrav som fanns i motioner från flera håll om hörandet avpersonalrepresentanter i berörda företag har uppfyllts av den med LO- ochTCO-representanier utökade valulaslyrelsen. Denandra notering jag vill göra gäller det som , med instämmandefrån min sida, sade var ett mycket stort problem, nämligen etablering i ochvalutaulförsel till vissa bestämda stater. Där vidhåller ulskottet sittställningstagande frän att det problemet inte hör hemma ivalutalagstifiningen utan får las upp i annan ordning. bör inte utskottetsställningstagande tolkas på det sätt som gjort. Del är ettproblem som inte togs upp till behandling i finansutskottet. Mot bakgrund av det anförda ber jag att få yrka bifall till finansutskottetsföreliggande hemställan. HerrHERMANSSON (vpk) kort genmäle: i anför som motiv för finansutskottets nej tillde tre motionerna från dels vpk, dels och socialdemokraterna att maninte redan nu vill gå vidare efiersom man så sent som genomfördevissa förändringar i valutalagstiftningen. Vadmotionärerna framhållit är all de här problemen har tillspetsats under delsenaste året. Det är en skärpning och tillspetsning som inte började då, mensom har fortgått. Det har skett på två olika sätt. De svenska storföretagensexport av kapital har ytterligare tillväxt, såsom jag nämnde i mitt tidigareanförande. Det är en mycket kraftig ökning av kapitalexporten påett år, och det måste anses synnerligen anmärkningsvärt. Den nyalagstiftningen har alltså icke lett till en minskad kapitalexport, utan trotsdenna har kapitalexporten ökat synnerligen kraftigt. Detandra som hänt är all uppmärksamheten på förhållandena i i hög gradhar skärpts. Jag nämnde de rapporter och de böcker som finns om ochden ökade uppmärksamhet som rasdiskrimineringen och förtrycket ägnas av enallt bredare svensk opinion. Del gör det också nödvändigt att snabbi gå vidareoch tillmötesgå de krav som här rests av motionärer frän olika håll. i ansåg att han ville ge en annan tolkning än jag gjort av detförhållandet att finansutskottet inte vill ta upp en sakdiskussion om kraven påförbud mot kapitalexport till och andra rasisliska regimer. Han menaratt del inte är något ställningstagande. Men om dessa frågor tillspetsas - detfinns konkreta förslag frän riksdagsmän tillhörande tre partier här i riksdagenom åtgärder - och om ulskottet säger nej till dessa, innebär det i sak ettställningstagande mot de förslag som ställts frän olika häll. Jag är glad omPettersson i haren annan inställning och om han ville vara med pååtgärder som verkligen innebär att man kan stoppa den ökade kapitalexportentill från de svenska företagens verksamhet. Men dä vill jag frågahonom: Vilka åtgärder är och finansutskottets majoritetberedda att förorda i detta syfle? Ändringari valutalagstiftnmg-en, m. m. i (s) koU genmäle: Jag vill bara än en gång säga till att finansutskottethar sagt att del icke är i valutalagstifiningen som man bör avgöra de frågor somherr här diskuterar. De får tas upp på annat sätt. Jag vidhållermilt påstående alt finansutskottel icke Ändringari valutalagstiftningen, m. m. har prövat del sakligainnehållet, utan avvisat den diskussionen ifrån frågan om ändringar ivalutalagstifiningen. HerrHERMANSSON (vpk) kort genmäle; Den motivering som utskottet anfört, nämligen att del här skulle handlaom sanktioner mot ett enskilt land, är som jag tidigare framhöll icke hållbar.Det handlar om en grupp av länder som faller under den definition som vi bl. a.anfört i vårt förslag till en annan utformning av valutalagen. Men om herrPettersson i och finansutskottets majoritet har den inställningen verkligen vill göra någonting för att sälta stopp för de svenskakapitalinvesteringarna i , sä vill jag påpeka alt man får tillfällealt ta denna positiva ställning när en annan vpk-motion kommer upp tillbehandling här i . Den är då icke anknuten till valutalagen, utanställer på annat sätt förslag om åtgärder frän sida. Jag skall medintresse avvakta ställningstagandet till den motionen. HerrPETTERSSON i (s) kort genmäle; Jag har för majoriteten i utskottet inte talat om något annat än attdenna majoritet har avvisat valutalagstiftningen såsom lämplig att klara deproblem tar upp. Herrförste vice talmannen anmälde all anhållit att till protokolletfå antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Motionen 1024,som behandlas i detta betänkande, tar upp förslag om all skallförbjuda svenska investeringar i utlandet som kan bidra till all stärka enregim som tillämpar rasistiskt, kolonialt eller annat förtryck av folkgrupper,som kan innebära otillbörligt utnyttjande av lågt löneläge eller andrabristfälliga arbetsvillkor eller som kan innebära långsiktigt skadliga effekterpå värdlandets ekonomi. Det finns också krav i motionen attutlandsinvesteringar icke skall godkännas utan bifall frän de anställda inomdet berörda förelaget. Jagtror inte jag behöver ta upp mycket av kammarens tid med att tala omangelägenheten av alt vi har möjlighet att stoppa investeringar av de slag vihar tagit upp i motionen. Det måste vara uppenbart angeläget att vi skall kunnaförhindra utlandsinvesteringar inte bara om de har negativ effekt pä vår egenarbetsmarknad, utan också om vi kan räkna med att de får negativ effekt i detmottagande landet. Nuavvisar finansutskottet förslaget på formella grunder, kan man säga. Som ocksåframgått tidigare i debatten avstår man från att gå in i en sakdiskussion. Jaghar vidare informerats om att jag på andra formella grunder är förhindrad allyrka bifall till min motion, eftersom den i sä fall borde ha innehållitlagtext. Jag skall alltså avslå frän att yrka bifall den här Jag utgårsjälvfallet ifrån att frågan inte för alltid avförs från bord, utanatt vi åter kommer all aktualisera den i . Jag kommer att i eneventuell votering i den här frågan avstå från att rösta. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrHermansson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 20punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 289 Nej - 18 Avstår - 8 Punkterna 2-6 Kammaren biföll vad utskottet idessa punkter hemställt. Ändringari skadeståndslagen, m. m. § 10 Ändringar iskadeståndslagen, m. m. belänkande nr 16 med anledning av propositionen 1975:12 medförslag till lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207), m. m. jämtemotioner, Ipropositionen 1975:12 hade regeringen (justiliedepartmentet) efter hörande avlagrådet förslagit att anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring iskadeståndslagen (1972:207), 2. lag om ändring i sjölagen(1891:35 s. 1), 3. lag om ändring i lagen (1902:71s. 1) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, 4. lag om ändring i lagen(1922:382) angående ansvarighet för skada i följd av luftfart, 5. lag om ändring i luftfartslagen(1957:297), 6. lag om ändring i lagen(1973:1198) om ansvarighet för oljeskada till sjöss, 5Riksdagens protokoll 1975. Ändringari skadeståndslagen, m. m. 1. lag om ändring i lagen(1974:610) om inrikes vägtransport, 8, lag om ändring i byggningabalken. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "1propositionen föresläs vissa ändringar i skadeståndslagen. De nya reglernagäller framför allt skadestånd vid personskada. Reglernainnebär bl, a, all ersättning för förlorad inkomst till den som har skadatsskall bättre än förut motsvara den verkliga inkomstförlusten. När skadeståndetbestäms skall man beakta alla omständigheter som kan inverka på den skadadesmöjligheter att arbeta. Man skall alltså inte bara se till skadans medicinskautveckling utan också ta hänsyn till den skadades personliga förhållanden avolika slag, t, ex. ålder, bosättning, utbildning och tidigare yrke. Omden skadade avlider, skall de som har försörjts av honom kunna få skadeståndför förlorat underhåll. Sådant skadestånd skall kunna utgå inte bara tillpersoner som den avlidne enligt lag var skyldig alt försörja utan också tillandra som var beroende av honom för sin försörjning. Reglerinförs också om i vilka fall ersättning för inkomstförlust och förlust avunderhåll skall minskas på grund av försäkringsersättningar och andra förmånersom utgår på grund av skadan. Vidare föreslås regler om omprövning avskadestånd, om väsentligt ändrade förhållanden skulle inträffa. n, skall skadestånd kunna jämkas pä grund av den skadelidandes medvällande.Vid personskada skall dock jämkning inte kunna ske annat än i renaundantagsfall, nämligen om den skadelidande har medverkat uppsätligen ellergrovt vårdslöst. Ipropositionen föreslås slutligen en regel om jämkning av skadestånd som är oskäligtbetungande för den skadeståndsskyldige. Vid en sådan nedsättning skall manemellertid också beakta den skadades behov av skadeståndet. En nedsättning avskadeståndsskyldigheten färjnte gå så långt att resultatet blir oskäligt förden skadade. De nya reglerna föresläsiräda i kraft den ," Idetta sammanhang hade behandlats dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1975:1817av herrar () och (). 1975:1818av m. fl, (c), vari hemställts att beslutade 1.att uppdra åt regeringen att under innevarande år förelägga förslagtill tillägg i skadeståndslagen, syftande till ell ökat ansvarstagande frånstatens sida, så alt den som vållats person- eller egendomsskada till följd avannans brottsliga gärning skulle hällas skadeslös och att regressreglerutformades som möjliggjorde ett ökat hänsynstagande till de skadevållandessociala rehabilitering i enlighet med vad i motionen anförts. 2,att 3 kap. 6 § förslaget till lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207)skulle ha av motionärerna föreslagen lydelse, 1975:1820 av m, fl. (m), varihemställts att beslutade 1. att andra stycket i 5 kap, 3§förslaget till lag om ändring skadeståndslagen (1972:207) skulle utgå urlagtexten i enlighet med av motionärerna föreslagen lydelse av lagrummet,innebärande att avräkning efter skälighetsbedömning beträffande periodiskersättning frän privat olycksfalls- eller sjukförsäkring inte skulle ske, 2. att 6 kap. 2 § förslaget tilllag om ändring i skadeståndslagen (1972:207) skulle ha av motionärernaföreslagen lydelse, innebärande att möjlighet infördes för skadelidande, somtillerkänts jämkat skadestånd efter tillämpning av jämkningsregeln, att inom entioårsperiod därefter kunna få skadeståndet höjt, om de förhållanden som legaltill grund för skadeståndets bestämmande vid jämkningen väsentligt ändrats, 3. att hos regeringen hemställaatt brottsskadeutredningen fick till-läggsdirektiv rörande kompensation ätskadelidande, vars ekonomiska läge på ett obilligt sätt försämrats genomjämkning av skadestånd till följd av ekonomiska förhållanden på den skadevållandessida. Ändringari skadeståndslagen, m. m. 1975:1821av i (s), delsde vid början av väckta motionerna 1975:104 av herrBörjesson i (c), såvitt gällde punkterna 1 och 2 i motionenshemställan, 1975:726av (), 1975:1134av () samt 1975:1142 av i m, fl, (vpk),vari hemställts att skulle uttala sig för och hos regeringen anhållaom förslag till lagstiftning som innebar 1, att principen "omvändbevisföring" genomfördes, innebärande all företag hade all bevisa sigfritt från skuld vid framställda skadeståndskrav, 2, all objektivt eller s. k. strikt skadeståndsansvarinfördes. 1. beträffande begränsning aversättningsnivån vid personskada all skulle avslå motionen 1975:1821, 2. beträffande omprövning avskadestånd all med avslag pä motionen 1975:1817 skulle anta 5 kap, 5§ i det genom propositionen 1975:12 framlagda förslaget till lag om ändring iskadeståndslagen (1972:207), Ändringari skadeståndslagen, m. m. 3, beträffande samordning mellanskadestånd och andra förmåner vid personskada att - med förklaringatt propositionen i denna del inte kunnat oförändrad godtas - med bifall tillmotionen 1975:1820, yrkandet 1, skulle anta 5 kap, 3§ förslaget till lag om ändringi skadeståndslagen med av utskottet föreslagen lydelse, 4, beträffande omprövningsrätt pågrund av ändrade förhållanden pä den skadeståndsskyldiges sida att riksdagenmed anledning av motionen 1975:1820, yrkandet 2 i motsvarande del, som sin meninggav regeringen till känna vad ulskottet anfört, 5, beträffande jämkning avoskäligt betungande skadestånd att skulle a) med anledning av motionerna1975:1818, yrkandet l.och 1975:1820, yrkandet 3, som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört angående tilläggsdirektiv tillbrottsskadeutredningen, b)med anledning av motionen1975:1820, yrkandet 2, såvitt nu var i fråga, godkänna vad utskottet anförtangående rekvisitet om beaktande av den skadelidandes behov av skadeståndet m.m,, 6, att med avslag pämotionen 1975:1820, yrkandet 2, skulle anta 6 kap, 2 § förslaget till lag omändring i skadetåndslagen, 7, beträffande patientförsäkringatt skulle avslå motionen 1975:1134, 8, beträffande skador vållade avintagna på värdinrättning att skulle avslå motionen1975:726, 9, beträffande barns och ungdomsskadeständsskyldighet att skulle avslå motionen 1975:104, yrkandena1 och 2, 10, beträffande jämkning av delallmännas skadeståndsansvar alt med avslag på motionen 1975:1818,yrkandet 2, skulle anta 3 kap, 6 § förslaget till lag om ändring iskadeståndslagen, 11, beträffande införande a'. 'strikt skadeståndsansvar m, m, att skulle avslå motionen 1975:1142, 12, att skulle antaförslaget till lag om ändring i skadeståndslagen i vad förslaget ej omfattadesav utskottets hemställan under 2, 3, 6 och 10, 13, att skulle antaövriga i propositionen framlagda lagförslag. Reservationhade avgivits beträffande jämkning av oskäligt betungande skadestånd av herrHammarberg (s), (), herrar i (s), iTimrå (s). (vpk) och i (s) samt () som ansett att ulskottet under 5 bort hemställa a) avslå motionerna 1975:1818,yrkandet 1, och 1975:1820, yrkandet 3, b)med avslag på motionen1975:1820, yrkandet 2, såvitt nu var i fråga, godkänna vad reservanterna anförtangående rekvisitet om beaktande av den skadelidandes behov av skadeståndet m.m. Till belänkandet hadefogats särskilda yttranden 1. beträffande begränsning aversättningsnivån vid personskada av i (s) och (), 2. beträffande omprövning avskadestånd av herrar , och i samt fruFredgardh och (samtliga c), 3. beträffande samordning mellanskadestånd och andra förmåner vid personskada av (), fruÅsbrink (s), herrar i (s), i (s) ochGustafsson i (s), () samt (vpk), 4. beträffande omprövningsrätt pågrund av ändrade förhållanden pä den skadeståndsskyldiges sida av herrHammarberg (s), (), herrar i (s), iTimrå (s). (vpk) och i (s) saml (), 5. beträffande barns och ungdomsskadeståndsskyldighet av i (c). Ändringari skadeståndslagen, m. m. Det är ett omfattande reformarbete som har pågåttnär det gäller skadeståndsrätten. Del har bl. a. som resultat avsatt den nyaskadeståndslag som trädde i kraft . Därmed hade grundstenenlagts till ett delvis nytt skadeståndsrätlsligt synsätt. Skadeståndetsbetydelse när det gäller alt bereda ersättning förde skador som uppkommer isamhället har förändrats och förskjutits. Särskilt på personskadornas områdehar andra ersättningsformer kommit att spela en alltmer central roll. Man kanbara peka på den expansion som det offentliga och enskilda försäkringsväsendethar undergått. Detskudeståndsrättsliga reformarbetet fortsätter alltjämt. Den proposition som vii dag behandlar bygger på de senaste betänkanden som skadeslåndskommitlénavgett. I dessa betänkanden finns förslag till en allmän regel om jämkning avskadestånd samt förslag till ändrade lagregler om skadestånd vid personskada.Det kan i det här sammanhanget också ha sitt intresse alt nämna att kommitténsförslag har tillkommit efter samarbete med motsvarande kommittéer i de övriganordiska länderna. Lagutskottetsbetänkande nr 16 i anledning av propositionen innebär i stort ett tillstyrkandeav de förslag som lagts fram i propositionen. På en punkt, nämligenlagutskollels tillstyrkande av tvä motioner angående frågan om jämkning avoskäligt betungande skadestånd, har emellertid propositionen frångåtts. Pådenna punkt föreligger en reservation, som jag här något vill motivera. propositionen föreslagna jämkningsregeln innebär att ett skadestånd kanjämkas om skyldigheten att utge skadestånd skulle vara oskäligt betungande medhänsyn till den skadeståndsskyldiges ekonomiska förhållanden. Vid jämkningskall också beaktas den skadelidandes behov av skadeståndet och övrigaomständigheter. Ändringari skadeståndslagen, m. m. resläs bli tillämplig vidalla slag av skador, både ekonomiska och ideella. Den skall gälla både vidpersonskada och vid egendomsskada. Fall då ett skadestånd inte anses oskäligtbetungande för den skadeståndsskyldige är om skadeståndet täcks av enansvarsförsäkring eller den ansvarige är att hänföra till s. k.självförsäkrare. Enligt propositionens förslag bör jämkning i princip intekomma i fråga när den ansvarige har underlåtit att teckna ansvarsförsäkringtrots alt han objektivt sett borde ha försäkrat sig. Detär riktigt att man så långt möjligt tillgodoser den skadelidandes intresse avatt få full ersättning för sin skada. Om denna princip till-lämpades utanundantag kunde del emellertid medföra att den skade-ständsskyldige ålades ettskadestånd som betydde hans ekonomiska ruin. Det är också angeläget attunderstryka att ju mer skaderiskerna ökar i värt samhälle desto större ärrisken att redan en ganska liten oaktsamhet kan medföra skador av sådan storlekall del blir ödeläggande för den skadesländsskyldiges ekonomi om han skallersätta skadorna. Idetta sammanhang kan nämnas alt en utredning - generalklausul-utredningen -i ett belänkande har föreslagit all domstolarna skall ges vidgademöjligheter när det gäller jämkning av avtalsvillkor vilkas tillämpning ledertill otillböriiga resultat. Deltaom bakgrunden till den allmänna jämkningsregeln som föreslås bli införd iskadeståndslagen. I två motioner - en centermolion, nr 1818, och enmoderatmolion, nr 1820 - har den föreslagna allmänna jämkningsregelnkritiserats. I motionerna framhålls bl, a. alt den problematik som aktualiserasvid jämkningsregelns tillämpning inte kan lösas på ett tillfredsställande sättutan att samhället träder in och åtar sig ett vidgat ersättningsansvar. Icentermotionen framförs synpunkter av delta slag när det gäller person- ochsakskada som uppstått i samband med brott. Desenare frågorna är f. n, föremål för översyn inom brottsskadeutredningen, ochmotionärerna förutsätter i sin motion att denna utredning skall framlägga sinaförslag . I motionen hemställs att beslutar uppdraåt regeringen alt under innevarande är förelägga förslag om tilläggtil! skadeståndslagen i dessa hänseenden. Liknandesynpunkter framförs även i moderatmotionen. Motionärerna hänvisar till att detav molivuttalanden till den föreslagna allmänna jämkningsregeln får dras denslutsatsen att, i de fall där jämkning anses motiverad, en bedömning skallföretas av den skadelidandes ekonomiska situation. Om denna situation däbefinns vara sä besvärande att konsekvensen av en jämkning för hans delframstår som mer eller mindre obillig, skall jämkningen inte genomföras, Imotionen hemställs vidare all brottsskadeutredningen får tilläggsdirektiv närdet gäller kompensation ät skadelidande som pä ett obilligt sätt fått sittekonomiska läge försämrat genom jämkning av skadestånd. I konsekvens härmedförordar motionärerna att rekvisitet om beaktande av den skadelidandes behov avskadestånd skall utgå ur den föreslagna Närdet gäller skälighetsprövning av det slag som avses med den allmännajämkningsregeln är det enligt reservanternas mening naturligt, att man beaktarskillnader i skuldgraden, såsom emellan å ena sidan vanlig oaktsamhet och åandra sidan uppsåt eller grov vårdslöshet hos den skadeståndsskyldige. Det ärnaturligt alt jämkningsregeln framför allt kommer till användning ioaktsamhetsfallen men att den kommer att tillämpas mer restriktivt när detgäller uppsåt eller grov vårdslöshet hos den skadeståndsskyldige. Åandra sidan kan det ofta vara oskäligt betungande för den skadeståndsskyldigeatt behöva betala fullt skadestånd. Vi reservanter framhåller att det frånsociala och humanitära synpunkter är olyckligt att ålägga en tilltaladskadeståndsskyldighet, som han inte kan fullgöra hur väl han än sköter sig ifortsättningen. Ett sådant skadestånd kan bli ett avgörande hinder för hansåteranpassning i samhället. Del kan också te sig meningslöst alt döma en förutmånga gånger straffad person att utge skadestånd som han omöjligen kan betala.Det kan för den tidigare Straffade bli ett allvarligt hinder när det gällerhans rehabilitering. Därför bör jämkningsregeln, som det också framhålls ipropositionen, kunna tillämpas även vid skada i samband med uppsålliga brott,om i övrigt starka skäl, t. ex, hänsyn till den brottsliges möjligheter tillåteranpassning, talar för att skadeståndet sätts ned. Somjag redan tidigare anfört har brottsskadeutredningen till uppgifi att bl, a,överväga, om det finns skäl att införa ett vidgat statligt ersättningsansvarför person- och sakskada i samband med brott. Den fråga som tagits upp imotionen 1818, nämligen huruvida staten skall träda in och ta på sig ettersättningsansvar för den del av det skadestånd som kan komma att sältas nedmed hänsyn till skadevållarens sociala rehabilitering är alltså föremål förutredning. Detsamma gäller frågan huruvida den ersättning som har utgetts avstaten till den skadelidande skall kunna återkrävas från skadevållaren. Avdenna anledning finns det därför inte anledning att nu ta upp dessa frågor.