prot · FZ09107 · 1975-12-31 00:00:00 — 1. hos regeringen anhålla omutredning av oljebranschens beskattning i enlighet med vad som anförts imotionen, 2. hos regeringen begära skyndsamprövning samt förslag angående ökade insalser för kontinuerligtaxeringsrevision genom offentliga revisorer främst i större internationelltverksamma koncerner, 1975/76:1990 av m. fi. (m) såviii nuvari fråga (punkterna 1 och 2), 1975/76:2111 av m. fi. (fp), variunder punkten 2 hemställts alt beslutade atl förslag om beskattningav multinationella företag förelades , 1975/76:2117av fröken m.fi. (c), 1975/76:2124 av m. fi. (c) såvitt nuvar i fråga (punkterna A 3 samt B 1 och B 2) och 1975/76:2129av m. fl. (m) såviu nu var i fråga (punklen 1, belräffandestimulans av nyföretagandet m, m, att skulle avslå a, motionen 1975/76:1990punklen 1, b, motionen1975/76:2117, c, motionen 1975/76:2124 punkten B 1, 2, beträffande skallelättnader förpersonalintensiva företag atl skulle avslå motionen 1975/76:2114punkten A 3, 3, beträffande beskattningen avkonstnärliga och litterära yrkesutövare alt skulle avslåmolionen 1975/76:973, 4, beträffande avskrivning päåteranskaffningsvärdel att skulle avslå motionen 1975/76:1990punkten 2, 5, belräffande avdragsrätt förutbildningskostnader att skulle avslå a, molionen 1975/76:2124punklen B 2, b, motionen 1975/76:2129punki;en 2, 6, beträffandede multinationella förelagens beskattning att skulle avslå a, molionen 1975/76:984, b, molionen 1975/76:2111punkten 2, Reservationhade avgivits av () som ansett att utskottet under 6 borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2111 punkten 2 och med anledning avmotionen 1975/76:984 hos regeringen begärde att förslag om beskattning avmultinationella företag förelades . Tillbetänkandet har fogats särskilda yttranden beträffandemoment 1 och 2 i hemställan 1, avherrar i (c). Josefson (c), (), i (c) och (), beträffandemomenl 1 och 4 i hemställan 2, avherr i (m) och (), beträffandemoment 5 i hemställan 3, avherrar i (m), i (c). Josefson (c), () och i (c), () samt (), belräffandemomenl 6 i hemställan 4, avherrar i , Josefson, och i (samtliga c). HerrHÖRBERG (fp): Jag ber all få yrka bifall till reservationen. HerrMAGNUSSON i (m): I skatteutskottets förevarande betänkande behandlas ett flertalmoiioner pä företagsbeskattningens område. De flesta syftar till ålgärder föratt öka effektiviteten i näringslivet, skapa förutsättningar för etl ökatnyföretagande och förbäitra tillgången på riskvilligt kapital. Men eftersomföretagsskatteberedningen har lill uppgift all pröva dessa frågor har vi nöjtoss med att avge några särskilda yttranden lill utskottets betänkande, iförhoppningen att utredningen kommer att lägga fram förslag i motionernassyfte. Del gäller här bl, a, nyetableringsfrågan, som är synneriigen angelägen.Där är det tyvärr inte särskilt bra ställt, eftersom intresset för nybildningunder den senasle liden har varil svagt. Det handlarocksä om en skattepolitiksom innebär att vi kan bevara en fortsatt effektiv produktionsapparat. Dentekniska utvecklingen går fort, och den pågående inflationen medför tyvärr atlde avskrivningar som får göras blir för låga för att kunna äleranskaffainventarierna. Därför menar vi alt det föreligger behov av atl fä göraavskrivningar på återanskaffningsvärdel, motion har del också framställts yrkande om all egenföretagare skall fä göraavdrag för företagsutbildning. Företagsamheten blir ju alltmer komplicerad,och den mindre företagsamheten har behov av att kunna göra avdrag för sådanföretagsulbildning. har därför motionerat i den frågan. Närdel gäller frågan om en differentiering av mervärdeskatten har redantidigare, bl, a, efter motioner frän moderat håll, uttalat sig för att denskall utredas. Vi har därför inte nu funnit anledning atl ta upp den frågan isärskill yttrande, eftersom företagsskatteberedningen har fått tilläggsdirektivom atl se pä det problemet. Jag har inget annat yrkande än bifall till utskoltels hemställan. i (c): Företagsbeskattningen är en stor fråga, som återkommer iriksdagsdebatterna, I förevarande utskottsbetänkande sägs allföretagsskatteberedningen sysslar med den frågan i hela dess vidd, ochdirektiven för beredningen är ganska utföriigt återgivna i betänkandet. Man kandä ha anledning fråga varför det väckis motioner i ärendel, när frågorna redanligger under uiredning. Ja, jag ser det som elt ullryck för att man anser dessafrågor som mycket angelägna och atl det råder slor otålighet i näringslivet pådetta område. Man tycker all utredningsmaskineriet arbetar långsamt. Motionerav denna typ får ses som en påtryckning och ell uttryck för att man vill allnågol skall hända. Blandmotionerna flnns det några som väckts av centeriedamöter. Ett av de yrkandensom ställts i de molionerna är atl man vill ha ett uttalande av omangelägenheten av att företagsskalleberedningen framlägger förslag isyfte all undanröja den relativt höga skattebelastning som personalinlensivaföretag har. De mindre förelagen har en i förhållande till omsättningen slörrepersonal än de slora företagen och belastas därför hårdare av löneskatter ochsociala avgifter. Därigenom äventyras i viss mån de mindre företagensmöjligheteratt öka sysselsättningen. Den inneboende kraft och förmåga lill ökadsysselsällning som dessa företag har kan inte utnyttjas. Skatterna motverkarsysselsällningen även på det sättet att de befrämjar en hög mekanisering - mansträvar efter atl skaffa maskiner i högre grad än vad som är förenligt med vårsysselsättningspolitik. En av huvudanledningarnalill att en översyn erfordras är sysselsätt- Men iutredningskravet ingår också au man vill få fram lösningar som bättretillgodoser bärkraftsprincipen vid företagsbeskattningen. Enannan fråga som vi har pekat pä är att skattepolitiken bör gynnanyetableringarna av företag. Dessa har pä senare tid varit otillräckliga - dehar inte uppvägt bortfallet genom fusioner och nedläggning av förelag. Medhänsyn till behovet av ökad sysselsättning är just nyetableringsfrågorna avstor belydelse. Till de ålgärder som måste sällas in hör skatteregler somgynnar nyetablering, I andra länder kan man flnna exempel på olika metoder somhar prövats. Entredje punkt i motionsyrkandena gäller avdragsräli för utbildningskostnaderför egenförelagaren eller företagsledaren. i har berörtden frågan, och vi finner också den mycket angelägen. Enannan centermotion tar upp skattefrågor beträffande de multinationellaföretagen. Det problem som närmast berörs är de stora avvikelserna ibeskattningshänseende mellan internationellt verksamma företag ochhemmamarknadsorienterade förelag, Molionen mynnar ul i krav på uiredning avoljebranschens beskattning och pekar pä det ökade behovet av offentligarevisorer i internationellt verkande koncerner. Somjag inledningsvis sade utreds alla dessa frågor. De först nämnda frågornautreds av företagsskalleberedningen, och ulskottet väntar ett förslag undersenare delen av delta år. En departemenlsgrupp arbetar med frågorna om demultinationella företagen, och vi väntar att ocksä den redovisarresultatet av sill arbete. Under dessa omständigheter har vi inte funnit detlämpligt eller möjligl att ställa något särskilt yrkande. Jag har därför ingetannat yrkande än bifall till utskottets hemställan. I föreliggande betänkande behandlas en serie motioner som bara har etlgemensamt - det tar upp frågor som rör företagsbeskattning. Då samtliga frågorsom har tagils upp i molionerna redan är föremål för uppmärksamhet i olikautredningar och då dessa har aviserat att de ämnar lägga fram förslag redaninnevarande år har utskottet inte gäll in pä någon sakbehandling av frågornautan föreslagit att utredningsarbetet skall avvaktas. Dettabetraktelsesätt har accepterats av alla i utskottet utom på en punkt, nämligenden där har reserverat sig. Då var så föredömligtkortfattad atl han bara yrkade bifall lill sin reservation skall jag inte laupp någon diskussion med honom utan bara yrka bifall till utskottets hemställanpå den punkten. Avde särskilda yttrandena framgår att man är överens med utskottet, men vi tyckeralt företagsskatleberedningens arbete bör avvaklas. Från ulskollsmajorilelenssida ser vi de särskilda yttrandena som markeringar genom vilka man vill talaom vilket resultat man vill ha av de utredningar som arbetar. På de punkter somdragits upp av de föregående talarna har jag inte samma åsiktersom dessa, men jag lycker ändå att jag inte har någon anledning att polemisera,eftersom ulskottet är enigt i sak och inle har tagit några av dessa frågor. Med det sagda ber jag alt fä yrka bifall till utskottets hemställan, Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrHörberg, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 53mom. 6 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallilreservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Då herrHörberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:54 med anledning av moiioner om vissaändringar i folkbokföringsförordningen m, m. 1975/76:55 med anledning av propositionen1975/76:156 om höjning av visst avdrag vid arvs- och gåvobeskattning avförmånstagarförvärv, m. m, jämte motion 1975/76:56 med anledning av motioner om slopande avexpeditionsavgiften i vissa fall Kammarenbiföll vad ulskollet i dessa beiänkanden hemställt. På förslag av fru tredje vice talmannen beslötkammaren atl uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återståendeärenden till ett senare sammanträde. § 7 Meddelande om fråga Meddelades atl följande fråga framställts den 21april 1975/76:320av () till herr kommunministern om rätten all besluta omupplåtande av kyrka: Meningarna är delade bland prästerskapet omkvinnliga präster och om deras räll till tjänsteutövning i . Påsenare tid har några kyrkoherdar lagt in veto vid kyrkas upplåtande. Rörandeen kyrkas upplåtande för gudstjänst eller därmed jämförlig förrättning saknasbestämmelser i lag som klart kan åberopas. Men av hävd och sedvänja gällerenligt en tolkning som är räll allmän att beslutanderätten i dessaangelägenheter tillkommer kyrkoherden. En annan uppfattning är att det ärkyrkorådet som beslutar om upplåtande av kyrka men att kyrkorådet kan uppdragaåt kyrkoherden ensam eller avdelning av kyrkorådet i vilken kyrkoherden ingåratt pä dess vägnar fatta beslut om upplåtande av kyrkorummet. Medanledning av det anförda hemställer jag om att få höra kommunministernsuppfattning om vilken tolkning som gäller i fråga om detla kontroversiellaproblem, §8 Kammaren åtskildes ,46.