prot · FY096 · 1975-12-31 00:00:00 — Pågodstransportmarknaden är i första hand SJ, ASG och postverket engagerade menäven SJ;s dotterbolag och , som har lill uppgifl all ombesörjauppsamling och distribution av gods i nättrafik. Transportföretagenhar i allmänhet egna terminaler med organisaiion för uppsamling ochdistribution. Samlokalisering sker emellertid i be- 7 protokoll 1975. Ombätlre samordning mellan de statliga transportföretagen tydande utsträckningmellan SJ och dess dotterbolag. Postverketoch ASG utnyttjar SJ:s tjänster i de fall det är transport-ekonomisktfördelaktigt. På många järnvägsstationerombesörjer SJ poslservicen. Deltaär några exempel på del omfattande samarbete som förekommer mellan de slalligatransportföretagen. Det är självfallet också angelägel alt dessa företag i såslor utsträckning som möjligl utnyttjar de samordningsmöjligheter som finns. regionala trafikplaner, som framlagts av de olika länsstyrelserna, lämnasflera förslag syftande lill samlokalisering av terminaler och samdislribulionav godssändningar i iraflksvagare relationer. Traflkplanerna ligger i denna deltill grund för de forlsalla samordningsslrävandena i de olika länen. Jag ber alt få lacka kommunikalionsminislern för svarel på min fråga. Isvarel redogörs för den samordning som redan nu finns. Bakgrundenlill min fråga är vad som har framkommil i en tidningsartikel från min egenhembygd, men frågan är inte lokall bunden. Den har varil uppe vid SJ;s centralaförelagsnämnds sammanträde, och där framfördes krilik även från ,, , och . Denakluella frågan i artikeln gäller atl ASG, som lill två tredjedelar ägs av ,har övertagit godstransporterna från det största industriföretaget i medpåföljd att SJ holar med alt lägga ned gods-stationen, då del inle längrefinns underlag för den. Då är det nalurligl att fråga: Hur blir del för deandra förelagen och för medborgaren i allmänhet? Jo, nalurliglvis försämradservice och ökade kostnader. Mantalar i iransporisammanhang om den fria konkurrensen. sägerenligl samma tidningsartikel att även när del gäller Norrlandstrafikengnisslar det mellan ASG och SJ. ASG samlaslar ofla med SJ i de tåg som gårnorrut. SJ får sedan själv forsla de olönsamma lomma vagnarna lillbaka. Om ASGinle har transporter lillbaka från ijänar man på della. Men när ASGhar körbeställningar i båda riktningarna lar man bilen och låler SJ köra själv.1 båda fallen är del dollerbolagd ASG som tjänar medan SJ måste slå för deförlustbringande transporterna. Menfrågan gäller inte bara ASG och SJ. Samordningen är lika dålig mellanpostverket och SJ. säger t. ex. upp transporlavlalel med SJ för altsjälv transportera poslen per bil i stället för att låta den gå medlandsvägsbuss. Även om postverket kan bevisa all man härigenom sparar någrakronor per dag vill jag slälla frågan: Är della försvarbart frånsamhällsekonomiska synpunkler och med tanke på atl kommunen måsle gå in medersättningar för all två bensindrivna transporter, kanske med några minulersmellanrum, skall gå precis samma sträcka? Man måste väl ha en samordning somlar hänsyn härtill. Jag uppfatlar del faklisklsom etl löfte när kommunikalionsminislern i svarel säger: "Detär självfalld också angelägel all dessa förelag i så slor utsträckning sommöjligl utnyttjar de samordningsmöjligheter som finns." Vi måsle heltenkell slå fast all delta är angeläget. Om förelagen inle själva vill verka idetta syfte är det fakliskl regeringens och skyldighet att ta sådanainitiativ all man får en ordenllig samordning, lill medborgarnas och även lillnäringslivels fromma. Som jag framhöll i mill svar är del självfallet angelägel alt de slalligatransportföretagen lar lill vara alla de möjligheler som finns att samordnatransporlijänslerna. Men ofla får godsservicen ulformas för all passa vissaslörre kunders egna önskemål om rationella transporter. I fallet , somherr Fageriund tar upp, har tydligen -vilkel även fraingålt av vissapressuppgifler - del slora förelagd på orten självl beslutat en omläggning avvissa av sina transporter från järnväg lill landsväg. beslul får i sinlur återverkan på del samlade gods-irafikunderiaget vid den berörda stationen,vilket härigenom kan bli otillräckligt för fortsatt godslrafik på järnväg. Jagmenar med della, herr talman, atl man naturiigtvis har rätl atl krilisera destatliga transportföretagen, både SJ och andra förelag, när dessa i någolavseende brister, men finns del anledning all slälla anspråk pånäringslivets företag, i detta fall etl förelag i , som , all känna ansvar och alt i sina interna beslul beakta de återverkningarsom ändrade transporluppläggningar kan få för ortens iransporlförsörj-ning. Manmåsom sagt krilisera slalens järnvägar och ASG, men en sådan krilik ter sigmärklig när det, som i del akluella fallel, är del privala företaget som självthar beslutat fiylta transporterna från järnväg lill landsväg. Ombättre samordning mellan de stattiga transportjö-retagen Hen (): Jaghar ingen anledning all här i krilisera Åfors-gruppen, även om jaganser atl företagel inle lar vederbödig hänsyn lill samhället, men här gällerdel ju hela frågan om den fria konkurrensen, då eu företag som är dotterföretaglill SJ kan plocka russinen ur kakan, dvs. ta de mesl lönande transporterna,medan SJ, som jag förul har nämnt, skall la transporter som icke är likalönsamma. Sedanär del klarl alt man ställer sig undrande när man i sin hand får en broschyrkallad SJ, näringslivet och framtiden, där SJ-chefen bl. a. säger: "SJär mer än järnväg - vi är elt transportföretag som utöver järnvägstransportersatsar på lämpliga kombinationer med lastbilar och sjöfart," "Tåget på längden ochbilen på tvären". "Vihar byggt ut direktservicen med kombinerade transporter järnväg/bil till ochfrån förelagen." Ontbättre samordning mellan de statliga transportföretagen OmSJ med sina rena dolierfördag förfogar över lastbilar kan ju SJ för en lekmaninle framstå som annal än konkurrenskraftigt i förhållande lill ett annatföretag som SJ äger lill två tredjedelar. Kommunikationsministernhänvisar i slutet av svaret lill de regionala trafikplanerna, men innan man hardessa regionala trafikplaner bör man inle vidla ålgärder som försämrar servicenoch kanske gör del svårare alt skapa förulsällningarna för framliden. Jag måslesäga än en gång: om man tror all man kan driva varje slalligl transportföretagför sig måsle vi här i la initiativ för all få en ordenlligsamordning i della sammanhang. Det är inle så slor skillnad mellan och min uppfallningnär det gäller de slora lingen. Jag vill särskill framhålla viklen av altiransporisamordning kommer lill stånd i glesbygderna -vilkel var huvuddelen iherr fråga. Godsmängden är där ofla otillräcklig. Den är mångagånger för lilen för all ge underlag för separala godslurer, och då måste ensamordning ske mellan förelagen för all man skall undvika dubbelkörning, som isig kan vara myckel oekonomisk. Jagär hell övertygad om alt en aldrig så god samordning kan förbättras i delenskilda fallel, och då skall en sådan förbällring göras. I de nya trafikplanersom vi nu har under deball skall naturiigtvis ett av målen vara en sådanförbättrad samordning. Vadjag menade ulöver del som jag anförde i milt förra inlägg var: Skall vi få enrationell och riklig trafikapparat i vårt land, både på godslransportsidan ochpå persontransporlsidan, fordras all inle bara transportföretagen och vi somintresserade medborgare i största allmänhet lar del i diskussionen, ulan dåmåsle också de som köper tjänsterna - företagen och andra - della i den. Annarskommer det atl fattas en komponent i den här deballen, och ulan allakomponenter och ulan alt alla intresserade är med lär slutprodukten inte bliden som och jag är ense om all den skall bli. Hen (); Jag är lacksam för denna deklaration och tror allkommunikalionsminislern och jag är överens om all alla måsle hjälpa lill föratl få denna samordning. Men det känns hårt atl personligen se hur del brister.När man aldrig har infordrat ell anbud annal än från SJ lillskolskjutsar - för atl del skulle vara samordning - blir man besviken när SJöverlåter godstransporterna lill ell förelag som SJ äger lill två tredjedelareller när postverket nu säger upp transportavtal med SJ. Båda dessa händelserminskar underiagel för järnvägen. Jag tycker all del är brister som vi måslerälla lill, och jag tror all kommunikalionsminislern och jag är överens på denpunklen. Överiäggningen var härmedsluiad. § 10 Om åtgärder föratt bevara svenskt charterflyg Herr kommunikationsministern erhöll ordelför alt besvara i Röslånga (fp) i kammarens protokoll för den10 januari inlagna fråga, nr 12, och anförde: i Röslånga har frågal mig om jag avser att vidtaga någraåtgärder för atl bevara svenskt charlerfiyg. Betingelsernaför charterflyget i liksom i och bestäms av gemensammaskandinaviska regler. Dessa övervägs och omprövas från lid lill annan av deskandinaviska regeringarna. En genomgång av regelkomplexel har skelloch har som bekanl resulterat i väsentliga förbättringar förcharterflyget. Förutsättningar har sålunda skapals all öppna ell anlal nyaallrakliva inlerkonlinentala relationer, möjligheter har getts till en utökadcharlerflygverksamhel inom och lättnader har gjorts i fråga omolika reslriklioner avseende sällskapsresegruppernas storlek, sällskapsresornasvaraktighet etc. Äveni forlsällningen kommer givelvis utvecklingen inom såväl linje-som charterflygall följas och charlerreglerna all i möjlig utsträckning anpassas som resultatav gemensamma skandinaviska överväganden. Omålgärder för att bevara svenskt charterflyg Hen i Röslånga(fp): Jag tackar statsrådet för svarel. Del innehöll vad jag kanske hade väntat,men ingalunda vad jag hade hoppals. Delär inte första gången som jag diskuterar svenskt charterflyg medkommunikalionsminislern, och den pessimistiska bedömning som jag har haftlidigare i vad gäller utvecklingen av svenskl charterflyg har beklagligtvisvisal sig hell välgrundad. Viär snarl uppe i en miljon svenskar som åker charter, men della tillirols misler vi alll fier svenska charterbolag. Del är beklagligt av mångaanledningar, kanske främst ur turistbalanssynpunkt och när det gällerförsvarspolitiken. Vidare ger varje nedläggning som sådan upphov lillarbetslöshel. Eflersom våra två sisla charlerbolag är baserade på är detnu dessutom fråga om regionalpolitik. Milllidigare agerande i della ämne har gällt all försöka ulveckla svensktcharterflyg. rör det sig knappast om ulveckling, ulan nu är del fräga omalt bevara vad som finns kvar. På korl sikt, för atl inle säga alldelesomedelbarl, måsle svensk luflfartspolilik inriktas på all i görligaste månbevara de nu existerande svenska charterbolagen, Pä måste dessabolag få klarhel om sina möjligheler au utvecklas. Jag anser för minpersonliga del all följande fyra punkler då är väsenlliga. I.Del måsle göras en ny omprövning av 87 § luftfarlskungörelsen. De nuvaranderesmålen är inle lillräckliga. Slalsrädel har tagit upp problemet , menjag anser all del är nödvändigl med en ny omprövning av denna paragraf 8 protokoll 1975. Omålgärder för all bevara svenskt charterflyg "Splil charter"-beslämmelsen måsleändras, eflersom den reglerar och griper in på ett orimligt sätt och placerarluftfarten i en särställning. Jag anser forlfarande alt konkurrensen inomSkandinavien inte bedrivs på lika villkor. Svenskl charterflyg måste veta att det har etthelhjärtat stöd av statsmakten och behöver alltså få etl klarl ullalande fråndepartementschefen. Jag ber slulligen herrstatsrådet all kommentera dessa mina synpunkler. Jag kan börja där i Röslånga slutade, nämligen medfrågan om hur den svenska slalsmaklen ser på svenskl char-lerflyg. Jag vel inievid hur många tillfällen jag under min lid i regeringen i offentliga uttalandenhar klarat ut att regeringen är positiv till svenskt charterflyg; ibland harjag tyckt all mina uttalanden har kommil så ofla all de näslan skulle verkatjatiga. Jag kan försäkra alt vid de uppvaktningar som jag hartagit emot av intresserade för den här branschen har jag även tillåtit mig atlframlägga regeringens positiva inslällning. Ulöver offentliga uttalanden harjag gjorl liknande ullalanden i många andra sammanhang. Där fallas såledesingenting. Mankan fråga sig, , vad del är som gör atl vi inle har någol svensklcharterflyg som på samma säll som och kan verka och levavidare. Där har man ju samma charterregler som vi, men man har sedan lång tidhaft en prival charterverksamhel. Del kan alltså inte bara bero påcharterreglerna. Uppenbarligen har i det förgångna funnils ell hell annaliniresse i våra skandinaviska grannländer atl salsa riskvilligt kapital påcharter. Man skulle kunna lycka atl vårt land med dess utvecklade näringslivlångl lidigare borde ha gått in i den här branschen, så mycket mer som vårmarknad också erbjuder ett belydande kundunderlag. Underden senasle liden har det förts diskussioner mellan olika intressenter påmarknaden, och jag försäkrar att jag följer dessa diskussioner med stortiniresse och hoppas alt på det ena eller andra sältel någol också skall kommaut av dem. Regeringen kan della i det här arbelel främsl genomall påverka de yiire betingelserna för charierverksamheten. När det gällersjälva etableringen måsle det nalurligtvis vara fråga om en ekonomisk insalsfrån någol håll där man verkligen är inlresserad av uppgiften. Det går inte allbara leva på löften om ändrade regler, , utan del måste finnasetl levande iniresse och en sund ekonomi i bollen för all man skall kunna klaraupp sådana här ting. Hen i (fp): Jag lackar för statsrådets klara deklaration om intresset för svensklcharterflyg, men del är inle bara fråga om all deklarera ulan man måsle ocksåvidtaga åtgärder. Del är alltså myckel väsenlligl. Jaginstämmer i vad kommunikationsministern sade om svenskl näringsliv - allsvenska flnanskrelsar i jämförelse med flnanskrelsar i övriga nordiska länderhar visal sig oerhörl lilel intresserade av charterflyg. Det är all beklaga.Men man kan också fråga: Var finns anledningen lill detta? Jag tror icke allsvenskl näringsliv är på någol säll sämre än danskt och norskt. Slulligenber jag kommunikalionsminislern all någol litet la upp frågan om s. k. splitcharter, som jag tycker är av oerhörd betydelse nu när fraklmarknaden kommerall öka alltmer. Omåtgärder för all bevara svenskl charterflyg Som jag sade i milt svar och sedermera också i repliken har vi ,tillsammans med och , ändrat charlerreglerna. Vi har gäll igenom alla olika bestämmelser och kommil fram lill deregler som gäller, inklusive split charter, inklusive de inlernalionella resmålenosv. Därför är jag trots allt fortfarande något förvånad över atl det, när manhar samma regler i de tre länderna, skall vara så svårt all i vårt land få igång en verksamhel som i och bedrivits framgångsrikt under mångaår. Föratl få litet klarhel i vad i Röslånga avser all vi skall görafrån slalsmaklernas sida i vårt land måsle jag be säga om delyllersl är fråga om all vi skall ge slalsbidrag lill della, fast del inle sägsut. Skall vi bidra ekonomiski med skallemedel lill all etablera verksamhelenför ell svenskl charterförelag som redan vid starten har en potentiellkundmarknad på en miljon resande ? Om det är detta del är fråga om, såtycker jag del är bra all säga del klart ul i slällel för all bara påpeka alldel inle räcker med all regeringen ändrar reglerna ulan all man måsle göramera. Del kan då inle vara fråga om myckel annal än all del skall varaslalsbidrag lill verksamhelen. Jag tycker atl det i så fall bör ul i denhär diskussionen, så all vi framgenl vel vad del är som man från olika hållvill atl vi skall göra. HerrPETERSSON i Röslånga (fp); Nej, herr slalsråd, del är ingalunda fråga om atl ge några slalsbidrag- del kan vi klara ut med en gång. Närdet gäller de nya resmålen och genomgången av 87 >; luftfartskungörelsenanser jag alltså all delta inte är tillräckligt utan all frågan måsle las uppylleriigare. Men vad som är väsentligt i dagens läge ärutvecklingen av fraktflygel. Del är alltså fråga om bestämmelsen rörande s. k.splil charter. Det är någonting som borde ändras med delsamma. Del är på denpunklen som jag tycker all del är viktigast all få ell klarl besked avstatsrådet. Jag skall begränsa mig lill den sisla frågan som iRöstånga ställde, nämligen frågan om fraktcharler. Omåtgärder Jör atl bevara svenskt charterflyg Delär nog riktigt all fraktcharlern framgenl kommer alt utvecklas myckel snabbt.Alla bedömningar pekar i den riktningen. Då är del verkligen ännu meraförvånande all inle något svenskl företag lidigare har varil ule för altetablera sig på denna marknad. Man vel all del här flnns en potentiellfraklmarknad av myckel slor omfattning. Men, , om viskall komma från lill våra skandinaviska grannländer och diskuleraändringar i gällande regler, bl. a. när del gäller fraktcharler, så är del väländå lällare atl diskulera om man har någol företag all hänvisa lill i silleget land. Vad är del för mening för oss all åka och lala med danskar ochnorrmän om ändrade charlerregler, om ändrade flygfraklregler, när vi inle velför vem vi talar? Med en viss räll kan man i och fråga sig; Vemär del ni lalar för? Ni har ju ingel charterförelag i . Bara denaspeklen borde ju vara lillräcklig för all här skulle i någon form finnas elliniresse för all etablera ell förelag. Då har vi ändå någol konkret all lalamed våra vänner i och om när det gäller ändrade regler. Del härär en av de slora svårigheterna, i , när del gäller allöver huvud lagd kunna få förståelse för någon snabb och radikal förändring avgällande regler. Vi har inget behov i vårt land att hänvisa lill. HenPETERSSON i Röslånga (fp); Inledningsvis skall jag lill viss del hålla med statsrådet. Men vad jagvelat peka på är den ulveckling vi hafl i vårt land med först charterflygetsuppgång och blomslring och sedan beklagligtvis dess nedgång och fall. Vadgäller fraktflygel kan ju inle linjefarten täcka näringslivets behov i en liddå fraktflygel stadigt ökal i betydelse. Om man jämför med sjöfarten ser mandet orimliga i förhållandena. Jag föreställer mig liksom statsrådet allfraktflygel kommer all markant öka, och jag tror också på en strukturförändringi rederinäringen på grund av energikrisen. Detta i sin lur kommer naturiigtvisatl ytteriigare öka fraklflygels betydelse. Jagtror alltså forlfarande all "splil charter" är en flaskhals när delgäller utvecklingen på della område. Överläggningen varhärmed sluiad. § II Föredrogs ochhänvisades Nr 95 punklen 6 lillcivilutskottel och i övrigl till konstitulionsulskollet Nr 104 lill lagutskottet Nr 105 och 106 lillförsvarsulskollel Nr 6 Nr 107-109 lillsocialförsäkringsulskollel Torsdaeen den NrllO lill socialuiskoltd 16januari 1975 Nr 111 och 112 lillkullurulskotlel Nr 113 och 114 lillulbildningsulskollel Nr 119 lill civilutskottel Nr 122 lill civilulskollel Nr 123 lill socialförsäkringsulskollel §12 Föredrogs och bifölls inlerpellalionsframställningen nr 14. §13 Herr talmannen meddelade all propositionerna nr I och 2 skulle sällas sislpå föredragningslistan för morgondagens sammanträde. §14 Anmäldes och bordlades Nr 125 av registreringen av persondata Nr 126 av och om räll förkyrklig kommun all lämna u-landsbislånd Nr 127 av m.fl.angående länsdemokrali Nr 128 av m.fl. angåendevalsystemet vid kommunala val Nr 129 av angående formuleringen avhemställan i riksdagsutskotts betänkande Nr 130 av angående tidpunkten förframläggande av utredningsförslag, m. m. Nr 131 av m.fl. om avdragsrätl vidinkomslbeskallningen för gåvor till religiösa ändamål, m. m. Nr 132 av i Agnas om befrielse frånhundskall för kennel-hundar Nr 133 av . om höjning av spelskallen Nr 134 av herrar och om slopande avbeskattningen av fritt bränsle från egen faslighet Nr 135 av m.fl. om ändrade regler förberäkning av intäkt av schablonlaxerad annan fasiighel Nr 136 av m.fl.angående kriminalvården Nr 137 av . angående ;s verksamhel Nr 138 av . om höjning av ersättningen till övervakare Nr 139 av herrar Peterssoni Röslånga och i angående sammanläggningar av polis-och åklagardislrikt 105 Nr 140 av . om inrällande av ylterligare en avdelning vid kammarrätten iGöteborg Nr 141 av i m.fl. om brottsförebyggande ålgärderNr 142 av om sänkl minimigräns för aktiekapitalet i aktiebolagNr 143 av m.fl. om ökal inflytande för anslällda i aktiebolag 144av i m.fl. angående de homosexuellas familjerältsligaslällning Nr 145 av m.fl. om upprättande av diplomatiska förbindelsermed Cambodjas nationella enhelsregering Nr 146 av m.fl. om ökadtrafikutbildning för värnpliktiga Nr 147 av m.fl. angående försvarelsflygverksamhet i Kris- lianstadsregionen 148av m.fl. om sjukpenning för vård av barn vid hemmamakessjukhusvistelse Nr 149 av herrar i och angåendeberäkningen avsjukpenning Nr 150 av m.fl. om ökad iraflkulbildning i förskolan av i om höjning av maximibeloppet för näringshjälpål handikappade Nr 152 av m.fl. angåendeläkemedelsinformationen lill allmänhetenNr 153 av m.fl. om ökal inflytande för anslällda i fråga om arbetsmiljön,m. Nr 154 av m.fl. om införande av 30 dagars semester 155av och om slalsbidrag lill koslnad förfamiljedaghemsassislenl Nr 156 av m.fl. om höjning av anslagen tillbidrag till trossamfund Nr 157 av m.Jl. om ökad Iraflkulbildning igrundskolan Nr 158 av m.fl. angående skolutbildningen Nr 159 avherr Henmark angående sjukskölerskeulbildningen Nr 160 av m. Jl.angående stödundervisningen för invandrarbarn Nr 161 av i Agnasm.fl. om breddning av Nr 162 av m.fl. omändrad benämning på högskola Nr 163 av fruIngvar-Svensson och angående statsbidraget lill personellassistans för vissa handikappade elever i den obligatoriska skolan Nr 164 avfru m.Jl. om decentralisering av undervisningen av elever med syn-, hörsel-och talsvårigheter Nr 165 av m.fl. om rätl för socionomer lillinlräde vid 166 av m.fl. om irafikkunskapskurserför körkortsinnehavare Nr 167 av iÖrebro m.fl. om översyn av säkerhetsföreskrif- Nr 6 Nr 168 av . om upphävande av besluld om Nr 169 av iKristinehamn m.fl. om ökade anslag lill forskningsprojekt ivallenrenande syfle i Nr 170 av i m.fl. angående kollektivtrafikentill och från västra Nr 171 av i Gäddvik m.fl. om ökaltransportstöd lill inland och Nr 172 av och omslalsbidrag lill cykelbanor och cykelleder Nr 173 av . om slalsbidrag lill Irådbusslrafik Nr 174 av och om främjandeav biodynamisk jordbruksdrift Nr 175 av i m.fl.angående valet av huvudmän i sparbank Nr 176 av m.fl.om utbyggnad av vattenkraften i Lule älv Nr 177 av m.fl. angående slalensöverlagande av del belgiska bolaget verksamhet i södra Nr 178 av i m.fl.angående verkstäderna vid vissa statliga verk Nr 179 av och ombegränsning av råva-ruexporten från malmfälten, m, m. Nr 180 av i m.fl. om införiivandeav eller delar därav i allmänna stödområdet Nr 181 av m.fl. om en pariamentariskkommillé för ålgärder för jämslälldhel mellan män och kvinnor Nr 182 av m.Jlom flexibel.arbetstid, m.m. Nr 183 av herrar Henmark och ompensionsutjämning m. m. för pensionerade slalsljänslemän Nr 184 av m.Jl angående rällen lillarbetslöshelsersällning i vissa fall Nr 185 av i Ariöv m.fl. angåendeanställningsskyddet vid värnpliktstjänstgöring m. m. Nr 186 av herrar i och Åbergangående slödom-rådesgränserna i norra Nr 187 av i m.fl. om särskildaregionalpolitiska ålgärder för Nr 188 av . Nr 189 av m.Jl angående inrättande avprimärflygplals i vissa fall Nr 190 av herrar och om förbällringslånvid byte av oljecistern och yttertak § 15 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivils lill kammarkansliet Nr15 av i (c) lill herr juslilieminislern om polismansinställelse för vittnesmål vid domstol: Många polismän tvingas till omfattandeövertidsullag och dessutom omfattande tidsförskjutning av arbetstiden. Överlidoch tidsförskjutning är särskilt frekventa , nätter och vid veckoslutoch . En arbeislidsfråga som däremol slår utanför de berörda parternasdisposition och därmed möjlighet all påverka är polismännens vittnesmål vid domstol. Enliglde bestämmelser som gäller räknas vittnesmål som tjänstgöring. Om enpolisman ställer upp som vittne på frilid, dvs.