prot · FY0967 · 1975-12-31 00:00:00 — Men svårigheten,, ligger inle i anslagets natur. Har man avsikten allorganisalionerna skall få , per sammankomst, så är del antaletsammankomster som är osäkerhetsfaktorn i sammanhanget. Delär intressant all notera all i säger att myckel lyderpå all man under innevarande år kommer upp lill ett bidragsbelopp som ärväsentligt högre än lidigare. Del var sannolikheten av att så blir fallet somgav mig anledning all i mitt inlägg fråga vad utskotlsmajoriteten menar med allutgångspunkten skall vara att bidragel inle sätts lägre än under innevarandebudgetår och alt del är önskvärt att bidragel blir minsl lika högt, Efiersomman inle är beredd all höja anslaget måsle väl della tolkas så allutskottsmajoriteien inle vill garantera alt bidragsnivån kan upprätthållasutan alt man medger att det kan bli lägre bidrag . Det är inle någotglädjande besked lill organisalionerna. Del var detta som också gav miganledning att ställa frågan om i menar att del här ärett inslag i en framålsiklande ungdomspolitik. Icentermotionen ges inga garantier för att liokronorsmålel nu kommer all uppnås,säger i . Som framgick av mitt anförande har vi i denhär omgången när del läggs ell regeringsförslag om ett nytt stödsystemprioriterat principerna för hur del cenirala stödet skall se ul, och vi hardelvis fåll utskottet med oss på de förslag vi framlagt. Men vi har sagl allnär man går över lill förslagsanslag, skall man också la konsekvenserna av ensådan övergång - del vill ulskoitsmajoriteten beklagligtvis inle göra. Delär enkelt alt konstatera all gör vi en övergång lill förslagsanslag behövs detåtskilliga miljoner till. Jag beklagar att inle vill vara med om attklarlägga för kammarens ledamöter att det här ställer krav på ökade anslag. Jagtycker det är värdefullt om man är så hederlig all man redovisar vilka beloppdel är fråga om. Nr 67 () kort genmäle; Fred'ieen den talman! Jag skulle bara vilja rikta några ord först till ""o"' , Jagtror au jag har blivit litet missuppfattad. Jag sade att vi får inle Slöd till ungdoms- bara selill den rena sysselsättningen när del gäller ungdomsorganisa-organisationernationerna, utan vi måste även räkna med deras stora betydelse social-preventivi.Det är inget återfall i tänkesätt från 1950-talei - del är bara konstaterandetav faktum alt ungdomsorganisationerna har stor betydelse ocksåsocialpreventivt. Delta innebär ju inte att man skall ge ungdomsorganisationernapengar bara för alt de har betydelse i delta avseende, ulan jag menade att dehar betydelse på många områden. Vadgäller förslagsanslag kontra reservationsanslag har vi, om jag inte minns fel,i utskottet velat ha ett klarläggande av hur många sammankomsteretc, som finns att redovisa. böriar vi få statistik över della, och vi kanalltså med en viss säkerhet övergå till förslagsanslagsprincipen utan attdärför behöva vara rädda för att det skall bli kolossala skillnader ianslagsslutsummorna. Detmåste ju, om inle annat, vara väldigt svårt för finansministern ifall del bliralltför stora variationer i anslagen. Detta behöver vi som sagt inte befara nu.Därför menar vi moderater, som ju tillhör majoriteten i detta fall, att man fr.o. m, näsla år skall kunna bestämma dels det ungefärliga antalet sammankomster,dels det bidrag per sammankomst som är nationalekonomiskt vettigt, om jag såfår säga. HerrANDERSSON i (s) kort genmäle; Jag tycker att det råder förvirring om vad förslagsanslagsprincipeninnebär. Om förvirringen är medveten eller omedveten skall jag låta vara osagt: Klartär att när vi går in för förslagsanslag väljer vi en anslagsform där beloppelkan komma alt överskridas. Ökningen av det totala anslaget i propositionen är 3milj, kr, från innevarande budgetår till näsla budgetår - 10 96 således. Del ären väsentlig ökning, och vi menar att bidraget per sammankomst nu bör beräknasutifrån denna nivå. Dåvi får fram antalet sammankomster under innevarande budgetår, vilket det kommeratt föreligga uppgifier om , är det ganska enkelt förregeringen att beräkna vad del kommer all finnas för utrymme inom ramen för de33,5 miljonerna. Då kan den ange ell fast belopp per sammankomst och gå ut tillungdomsorganisationerna och ange hur stort det blir. Utskottethar sagl all beloppet inte får sättas lägre än under föregående budgetår. Jagtycker att det är en fullt tillfredsställande princip vid övergången niellantvå anslagsformer. I fortsättningen kommer ju denna problematik inte alt behövaföreligga. pekade på en svag punkt i reservation 3, Där slår fru 94 fast au beloppel per sammankomst skall vara10 kr, men bedrar i varie fall sigsjälv när hon säger all del då räcker med 35 milj, kr. De beräkningar som nukan göras pekar på all det inte kommer all räcka. Men självfallet hoppas vi attkomma ett gott stycke närmare de , som har varit målsättningen, enmålsättning som vi aldrig har kommit i närheten av. Den bidragsformsom vi nu föreslår är en klar förbättring i förhållande till den lidigare, ochvi är självfallet glada för att vi har fåll majoritet för del förslaget. Låtmig än en gäng betona att del är en ökning på , dvs, totalt 3 milj, kr. FrökenELIASSON (c) kort genmäle: Jag noterar att majoritetens talesman inle kan göra några utfästelserom att man åtminstone kan räkna med ett oförändrat belopp persammankomst. Om nämligen situationen är den att vi för delta budgetår får ettbidrag per sammankomst av storleksordningen , eller däröver, så sprängs deramar som utskotlsmajoriteten har angivit. Och eftersom iLycksele har klargjort att regeringen skall sätta sig ned och räkna på vad delinom ramen 33,5 inilj, kr, finns för utrymme för att sätta upp ettbidragsbelopp kan detta inte tolkas som något annat än att om bidragsbeloppet iår blir , eller däröver och antalet sammankomster inte sjunker, så måstebidragsbeloppet sättas lägre . Vadsedan gäller skillnaden i de belopp som anges i centerreservationen ochvpk-reservationen så bygger den uteslutande på ett misstag av omskolöverstyrelsens beräkningar. Om man går till vpk:s motion, så ser man ocksådär att det slår klart och tydligt all sätter man beloppet lill . persammankomst, så kommer det enligl beräkningar att gå åt43,3 milj. Det är inte särskilt komplicerat. Jag tycker ändå att denna debatt och de funderingaroch förslag som framkommit visat att det finns ett klart behov av all vi får enöversyn av samhällets totala slöd till ungdomsverksamheten. Om fru statsrådetHjelm-Wallén har för avsikt alt della i debatten skulle det vara av stort värdeatt få ell besked om hur utredningsarbetet fortsättningsvis kommer att bedrivas.Riksdagen har begärt all arbetet skall bedrivas under medverkan avbidragsgivare och bidragsmoltagare. Del finns t, ex, en framställning frånKommunförbundet om att få delta i det arbetet. Det vore som sagt värdefullt omstatsrådet kunde ge besked på den punklen. (vpk) kortgenmäle; Jag har aldrig sagl, i , och jag har inle velatlura mig själv eller andra genom alt påstå, att del skulle räcka med 35miljoner, om man vidhåller målsättningen . Och efiersomvi inte vill ändra på den målsättningen har vi förordat ett förslagsanslag.Skolöverstyrelsen har yrkat på en ökning med 4,5 miljoner, och vi har gåtl pådet beloppet men velat göra det till ett förslagsanslag. Somfröken har sagt fiera gånger beror del sedan på antaletaktiviteter hur stor summan blir. Det är sålunda antalet sammankomster Nr 67 som är basen. Jag är fullt medveten om det. Likaså är jag medveten om Fredaeen den ''beloppet säkeriigen kommeratt överskridas med åtskilliga miljoner. 75 -inril 1975 hoppasjagockså att.det gör, efiersom jag inle vill att antalet sammankomster Stöd till ungdoms organisationerna i (s) kort genmäle: säger att beloppel per sammankomst måste sältas lägre näsla år, ominle antalet sammankomster minskar. Jag förstår inte resonemanget. Jag harförsökt peka på förhållandet att propositionen och utskottsmajoriteten nuföreslår en höjning av del totala anslagsbeloppel med 10 9f), från 30,5 milj.kr, lill 33,5 milj, kr. Jag har sagl lidigare i debatten att jag menar att detinom den ramen bör finnas utrymme för såväl en ökad aktivitet som en vissökning av bidragsbeloppet per sammankomst. Sedan vill jag hålla med om behovetav en samordning - det har vi skrivit i ulskotlels belänkande. Däri liggerockså delvis svaret på reservation beträffande åldersgränsen. HerrFRIDOLFSSON (m):' I denna politiska församling råder - det är jag helt övertygad om -icke några delade meningar om att ungdomsorganisationerna av olika slag utförett synnerligen värdefullt arbete. Jag tror att man ulan överdrifi kan säga attderas insats är omistlig för dagens , Naturiigtvis är del därför på sinplats att samhället bidrar ekonomiskt till dessa organisationers verksamhet.Regeringens proposition när det gäller stöd till ungdomsorganisationernasarbete är därför välkommen. Utformningenav stödet, eller kanske rättare sagl de kriterier som uppställs för alt enungdomsorganisation skall vara slaisbidragsberälligad, är dock av den arten med skärpa måste vända sig mot den. Regerings-förslaget har nämligen enstyrande effekt inbyggd i sin modell lill slöd. Man skall uppfylla vissa kravnär det gäller organisationsform etc, för att vara bidragsberättigad. Gör maninte det blir det inga bidrag - punkt och slut. Denlikformning av organisationernas uppbyggnad som regeringen försöker sig på kanenligl mitt förmenande icke godtas, Varie organisalion har sin egenart. Enmodell som passar vissa andra organisationer kan inte ulan vidare anbefallasför t, ex, kristna organisationer, som vuxit fram ur särpräglade folkrörelser.Att försöka styra organisalionerna då del gäller deras uppbyggnad ocharbetsformer måste framstå som ett brott mot de principer som vi alla häraccepterat. Delförslag som regeringen framlagt har naturiigtvis väckt uppseende - berättigatuppseende - just av den anledningen att där uppställs vissa kriterier somresulterar i att bl. a, ungdomsarbete inte accepteras.Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete, PU, blev hell enkelt i regeringsförslageiunderkänt som bidragsberättigad organisalion. Delfinns säkert en förklaring till regeringens förslag. Socialdemokratiska 96 politiker har förvisso fåll sin skolning inom SSUoch liknande. inte förslå eller har ivarie fall myckel svårt all förslå att del över huvud taget går att bedrivaomfattande verksamhet på annat sätt. Man kan inle del här. Man är okänslig förde kristna rörelsernas egenart. Man tror att allt värdefullt ungdomsarbetemåste vara organiserat som en politisk organisations arbete, som SSU;s ellerUnga Örnars, Jaghar tillsammans med en partikamrat, i Agnas, väckt en motion i denfrågan. Motionens motivering går helt ut på principre-sonemanget, nämligenfriheten för organisationerna alt bedriva sin verksamhet efter sina egna riktlinjer.Det måsle vara orimligt att en särpräglad rörelse, som uppfyller kraven vadgäller verksamhet och medlemsantal men som av trosskäl icke vill och kanacceptera en central organisation, skall mista sina bidrag. Denoffentliga debatt som förts i denna fråga har tydligen, för all inte sägabevisligen, varit besvärande för regeringen och vissa andra socialdemokrater.Man ville på något sätt komma ur den här saxen. Man berördes illa av den kritiksom mötte förslaget! Man har gjort krafiiga övertramp - i den här kammaren, bl. a, - när man här hardiskuterat frågan på ett uppmärksammat sätt och har gjort utfall mol entidning, tidningen - vad nu detta kan ha med den här saken att göra! Manhar varit inne på alt försöka få själva sakfrågan ur debattcenirum. Får jagbara säga, herr talman, att del är hell natudigl all en tidning medstort inlresse följer den här frågan och framför sina synpunkter. Del är ju entidnings uppgift. När oppositionen angriper regeringspartiet i principielltvikliga frågor är ju den socialdemokratiska pressen helt naturiigt på bettet;då för man till lorgs sin uppfattning i frågorna. Men när landets enda dagligakristna rikstidning går in i debatten och kritiserar regeringens orimligaförslag, som drabbar en av våra största folkrörelser, då angrips tidningen ifråga på ett - tillåt mig, herr talman, att säga det - närmastoförskämt sätt! Nuvet jag att många socialdemokratiska politiker och väljare blivit upprördaöver ett sådant osakligt påhopp. Det har skadat vederbörande i första hand meni sakfrågan har utskottet, som man nu kan läsa i betänkandet, gjort enkompromiss, en skrivning som dels skall tillmötesgå regeringen, dels skalltillmötesgå de organisationer som ställs utanför bidragel på grund av sinvägran all följa regeringens krav på en viss organisalionsprofil. Man försökersig på konststycket att sitta på två stolar . Utskottetframhåller för att gå regeringen lill mötes följande; "Enligt utskottetsmening ärdet viktigt och värdefullt att den statliga bidragsgivningen tillungdomsorganisationerna kan ske efter klara och entydiga riktlinjer vilket bl,a, bidrar till att tillgängliga resurser fördelas så rättvist som möjligtmellan organisationerna." Och man fortsätter: "Utskollet anser därföratt den definition av begreppet slalsbidragsberätligad i propositionen bör godkännas." - Där fick regeringen ochpropositions-skrivarna så att de blev nöjda! Sedangår man lill motionerna och till de organisationer som har kommit alt lämnasutanför. Där säger man följande: "Utskottet har förståelse för desynpunkter som redovisas i motionerna och anser alt det kan vara moli- 7 protokoll 1975. verat med ett statligtstöd lill en organisation även om den inle i alla delar uppfyller de krav som uppställts för del generella slödet till central verk samhet," Något längre ner fortsätter man: "Det är emellertidangeläget alt denna typ av bidragsgivning sker efter bedömning i varie särskilt fall --- ," - Där fick motionärerna en liten bit av kakan! Föratt gå bl, a, pingstförsamlingarnas ungdomsarbete till mötes inför man också enövergångsbestämmelse. De organisationer som enligt de här nya reglerna - somman skriver fast i ulskouets belänkande, där del står all reglerna skallgodkännas - faller utanför gruppen bidragsberättigad organisalion skall få ennådatid . skall dessa organisationer - och här hoppasjag all kammariedamölerna lyssnar - erhålla ett successivt minskande bidrag.Man förvånar sig över att ulskottet kunnat bli nöjt med en sådan skrivning, Hellklart är all vi måste få en ändring lill stånd i själva principfrågan.Enligt min mening - och jag vågar påslå att jag har många med mig i den tanken- skall inte regering och riksdag försöka påtvinga organisationer enorganisationsform som strider mot deras grundprinciper för hur verksamhetenskall vara uppbyggd. Att del behövs revision och kontroll är självklart.Givetvis skall den understödda verksamheten ha ägt rum och lill omfattningenmotsvara bidrag som utgår. Men sedan skall inle vi i del här huset lägga oss ihur organisationers, samfunds och i detta fall ungdomsarbeteorganisatoriskt är uppbyggt. Minpartikamrat försöker trösta oss motionärer med all säga all dessaorganisationer får väl försöka "putta in sig" i den krets som skallfå bidrag. Del är fel väg. Det är vår uppgift alt "putta in" dem iden or-gansiationsform där regeringen har slängt dem ute. Får jag uttala mitt beklagande över att de borgeriigautskottsledamöterna skrivit ihop sig med socialdemokraterna i denna fråga. Jaginbegriper representanterna för mitt eget parti, moderata samlingspartiet, likaväl som representanterna för och . Jag tycker del ärbeklagligt all de har gjort del. Visserligen skall man inte dra lott omprinciper, men frågan är så viktig all jag beklagar all man skrev fasi sig pådella sätt. Undermina i har jag lärt mig all del är lönlösl all mot ett enigtutskoll vinna kammarens bifall lill ett yrkande. En sådan demonstration skalljag inle göra. Jag tror att jag med detta anförande har deklarerat att delta ären principfråga som är viktig inte bara för mig ulan för många som tillhörorganisationer av det slag som jag har nämnt. Jag har alltså inget yrkande. Idetta anförande instämde herrar () och i Agnas (m). i (s) kort genmäle: Herr talman! Jag skall bara ta upp en enda punkt i herrFridolfssons inlägg. Han sade att socialdemokratiska politiker inle kan förståatt det går all bedrivaverksamhet i andra former än de själva tillämpar. Jag Nr 67 tycker altdel är någol av en ful insinuation, I själva verket har ju bi- Fredaepndpn dragskriterierna utarbetats av ungdomsorganisationerna själva. Del ärdet r , ,q-,c helt övervägande antaletungdomsorganisationer som vill ha den här mo- . Vi har i utskottethaft att ta hänsyn till den opinionsyttringen. Stöd till ungdoms-Vi hardå sagt alt del är önskvärt all slå vakt om dessa kriterier för organisationerna ungdomsslödet. Organisationernasjälva har alltså deltagit, men vi konstaterar då all en del organisationer ärmissnöjda och anser sig ha hamnat mellan stolarna. Därför har vi lagit uppdella i utskottets belänkande och sagt att vi har förståelse för att man ivissa fall får göra särskilda bedömningar. citerade vadutskollet skrev på s. 5. Om han hade fortsall alt läsa skulle han ha funnit attdel på s. 6 står: "Det får förutsättas att dessa frågor tas upp iöverläggningar mellan regeringen och vederbörande organisation varvid de avutskottet angivna synpunkterna bör beaktas." Om någon organisation, vilketgjorts gällande, inte i tillräcklig grad har fått vara med och diskuterabidragskriterierna är detta en inbjudan till dem; Kom nu och gör er hörda!Efter vad vi erfarit har den organisalion som närmast taladeför - ungdomsverksamhet - inle deltagit i remissarbetet vidutformningen av de nya bestämmelserna. Men det här är en inbjudan; Kom ochdiskutera era problem! Vihar i utskottet inte velat fungera som en bidragsmyndighet och behandla varieorganisation för sig genom att säga att den organisationen skall ut och denorganisationen skall in i systemet. Men vi har genom vår skrivning, vilken allastår bakom, ordnat det så alt ingen organisation nu faller ut ur systemet, utanalla är kvar under . Under den liden finns del möjlighet för varoch en av organisationerna all diskutera sina speciella problem. Jaghar inget behov av alt putta ut någon utan är glad för varie organisation sompå ett lämpligt sätt kan puttas in i systemet. HerrFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: i säger att det är ungdomsorganisationernasrepresentanter som föreslagit bidragskriterierna. i Lyckselefann det naturligt att man följde deras förslag. Det är naturligtvis så att deungdomsorganisationer som utarbetat dessa bidragsregler och gynnas av demtycker att de är bra, och de säger naturligtvis ingenting. Men det framgickockså klart av inlägg att det finns en stor grupporganisationer som inle får någonting och som inte heller fick någonting iförsta omgången, och dessa organisationer är naturligtvis missbelåtna. Skallman då inte i första hand la hänsyn till de synpunkter som en utfrusenorganisation framför? Jag tycker att det är helt naturligt att man i förstahand bör beakta deras synpunkter. Sedan påpekar herrAndersson mycket riktigt att utskottet framhållit 99 att de organisationer somnu sakta men säkert under tre års lid skall försvinna som bidragsberälligadeorganisationer skall få vara med vid de här överiäggningarna. Ja, men fattasbara annat! De organisationer som stipulerat de regler som gäller får varamed. Men de organisationer, framför allt ungdomsarbete, sominte varit med och fastställt reglerna har mer eller mindre av nåd tagils ini ell överläggningsschema i kanslihuset. HerrANDERSSON i (s) kort genmäle: 80-lal organisationer har bereits tillfälle att yttra sig över dethär förslaget. Det helt övervägande antalet har lagit detta tillfälle i akt.Tiil det fåtal organisationer som inle yttrat sig och gett sina synpunkterlill känna under beredningsarbetet hör ungdomsverksamhet. Jagbeklagar det, men vi inbjuder dem nu alt komma lill överläggningar. HerrFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: Jag skall fatta mig hell kort, eftersom jag vet att kammarensledamöter vill åka hem lill , eller vart det nu bär i väg.Får jag bara säga lill i att jag tycker alt det är ettmyckel märkligt argument all nu skall straffas för all man inleframlagt sina synpunkter i rattan tid. Del råder inget tvivel om vilkasynpunkter har på den fråga som här diskuteras, även om dessasynpunkter har framförts någol . I varie fall har de, herr lalman, inlekommit så sent all de inle skulle ha kunnat beaktas av utskottet och avkammaren, varigenom beslutet skulle ha blivit mer positivt för pingströrelsensdel. Del statliga stödet lill ungdomsorganisationerna har ju varit föremålför ett myckel ingående utredningsarbete, som utmynnat ipropositionen 14. Jag tycker att den grundsyn på barn- och ungdomsarbetet somanläggs i propositionen är mycket positiv. Föredragande statsrådets bekännelsetill barn- och ungdomsorganisationernas betydelse för en god samhällsutvecklingbör betraktas som en uppfordran lill forlsalla akiiva insatser och förnyelse avarbetet i takt med tidens förändringar. Jag skulle själv ha velat utveckladetta närmare, speciellt vad gäller del kristna barn- och ungdomsarbetets platsoch betydelse i vårt land, men beslöt mig för att avslå med hänsyn lill kammarledamöternasönskan att få avsluta arbeiet den här dagen någoriunda . Jag skall därföravslå från en mer omfattande debatt. Sommotionär vill jag dock kommentera den fråga som kanske varit svårast förutskollet att la ställning lill, nämligen huru en stor ungdomsorganisationgenom propositionens skrivning - eller kanske rättare sagl genom vad som inlestår där - blir hell ulan stöd lill sin cenirala verksamhet. Jag avserPingstförsamlingarnas ungdomsarbete, I de fiesta avseenden har statsrådetvisat förståelse för de olika särdrag som kän- Nr 67 netecknar kanskesärskill de kristna ungdomsorganisationerna. Bl, a, har Fredaeen denstatsrådet tagit hänsyn till den tveksamhet som anföris från kristet håll -,<; ...-iril 1975 mot kravet påmedlemsavgift. Del visar också på god förståelse för den kristna synen påmedlemskapet i församlingen när statsrådet tolkar frågan Stöd lillungdomssåsom gällande främst hur medlemskapet skall styrkas för medlemmar organisationerna som inte erlagt medlemsavgift. Jag har i min motion uttrycktden förhoppningen att detta inle på del regionala och lokala planet leder lillandra, försnävande kriterier. Vidarehar, när del gäller vissa organisationer som inle helt fyller alla grundkravenför del statliga slödel, särskild bedömning gjorts därför att organisationernai övrigt redovisar en verksamhet som borde berättiga lill slöd. Heladen här positiva inställningen kunde myckel väl omfatta Pingstförsamlingarnasungdomsarbete. Men här blev del tyvärr stopp. Statsrådet harlidigare inför kammaren uttalat all Pingstförsamlingarna inle har någon riksorganisation.Det är gravt felaktigt. Hur kan tröskelbidrag utgå till en organisation sominte existerar? Pingstförsamlingarnasungdomsarbete är en sammanslutning av omkring 450 lokala församlingar medomkring 65 000 7-25-åringar i sitt ungdomsarbete. Organisationen kom till 1971,Stadgarna upprättades i samråd med expertis på . Vid det härlaget är alla de här bortförklaringarna om att organisationen inte är någonorganisation mycket väl kända. Man säger: PU har inga kostnader, PU avlönarbara en halv kontoristijänsl osv. Menpingsförsamlingarnas ungdomsarbete består av mycket mer. Det har funnits långtinnan del gemensamma organet föddes. För bedömningen av rätten lill bidrag bördet därför vara mera angelägel och mer vägande att se vad som uträttats ochbedrivs som gemensamma, låt mig kalla det produkter, i form av studiematerial,arbetsmaterial, ledartidning, ledarutbildning, precis som inom andraorganisationer, och annat som är gemensamt för hela rörelsen och inte avgränsattill en lokal eller regional aktivitet. Inom förekommer såledescentral verksamhet och ledarutbildning lika väl som inom andra liknanderörelser. Det är endast formen för finansieringen som skiljer. Allungdomsverksamhet bygger på ideellt engagemang. De fiesta ungdomsledare, ochkanske särskill i de kristna samfunden, uppoffrar inte bara sin fritid utanbistår med inte föraktliga summor av egna medel.