prot · FZ09118 · 1975-12-31 00:00:00 — 7. atl beträffandestudieförbundens möjlighet atl bedriva invandrarundervisning skulle avslåmotionen 1975/76:2021 yrkandet 1, 8. all lill Undervisningför invandrare i svenska språket m. m. för /77 anvisade etlförslagsanslag av . 10.belräffande studieförbundens möjlighel all bedriva invandrarundervisning avherrar Lai-sson i Slaffansiorp(c), Elmstedt (c) och i Skärstad (c),() och fröken () samt herrar Nyhage (m) och iAlingsås (fp) som alt ulskollel under 7 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2021 yrkandet 1 som sin mening gerregeringen lill känna all studieförbunden skulle ges möjlighel atl bedrivaundervisning för invandrare på lika villkor. Viddenna punkt hade avgivits etl särskilt yttrande 2. belräffande högskolestudierpå de större invandrarspråken av (vpk). Punkten11 (Bidrag till uppsökande verksamhet pä arbetsplatser, m. Regeringen hadeunder punkten G 15 (s. 489-490) föreslagit atl 1. godkänna atl . avde medel som tillföll statsverket genom vuxenutbildningsavgifien och deinflutna skattemedlen från de beskattade vuxenstudiesiöden för budgelärel1976/77 lillfördes anslagei Bidrag lill uppsökande verksamhet på arbetsplatser,m. 2. lill Bidrag lill uppsökande verksamhet påarbetsplatser, m. m. för /77 anvisa ell anslag av . 1 detla sammanhang hadebehandlats moiionerna 1975/76:1442 av i Slaffansiorp (c) ochfröken () säviii gällde hemsiällan all besluiade all bidraglill uppsökande verksamhd skulle utgå lillLantbrukarnas riksförbund (LRF), () ochSveriges hantverks- och industriorgani-salion (SHIO) enligt samma grunder somför övriga fackliga organisationer (yrkandet 1) samt 1975/76:1460 av m. fl. (m), varihemställts att skulle 1. godkänna all . avde medel som tillföll statsverket genom vuxenutbildningsavgifien och deinflutna skallemedlen frän de beskattade vuxenstudiestöden för budgetåret1976/77 tillfördes anslaget Bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser,m. 2. till Bidrag till uppsökandeverksamhet på arbetsplatser, m. m. för /77 anvisa dt anslag av . 1. atl med bifall tillproposilionen 1975/76:100 och med avslag på moiionen 1975/76:1460 yrkandet 1godkände att . av de medel som tillföll statsverket genomvuxenutbildningsavgiften och de influtna skattemedlen frän de beskattade vuxenstudiesiödenför /77 tillfördes anslaget Bidrag till uppsökande verksamhet påarbetsplatser, m. m., 2. alt med bifall lillpropositionen 1975/76:100 och moiionen 1975/76:1460 yrkandet 2 lill Bidrag tilluppsökande verksamhet pä arbetsplatser, m. m. för /77 anvisadeett anslag av , 3. alt beträffandevidgad rätt lill bidrag för uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m.skulle avslå motionen 2975/76:1442 yrkandet 1. 11.beträffande medelsanvisningen av () och () somansell att utskottet under 1 bort hemslälla att med anledning av proposilionen1975/76:100 och med bifall lill motionen 1975/76:1460 yrkandet 1 godkände alt . av de medel som tillföll statsverket genom vuxenutbildningsavgifienoch de influtna skattemedlen från de beskattade vuxenstudiesiöden för budgetåret1976/77 lillfördes anslaget Bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser,m. 12.beträffande vidgad rätt till bidrag för uppsökande verksamhet på arbetsplatserm. m. av herrar i (c), Elmstedt (c) och iSkärstad (c), () och fröken () saml herrar Nyhage (m) ochJonsson i (fp) som ansett au ulskonei under 3 bort hemslälla altriksdagen med bifall till moiionen 1975/76:1442 yrkandet 1 uttalade atl bidragtill uppsökande verksamhet på arbetsplatser, m. m. borde utgå Nr 118 till , ochSveriges den hantverks-och industriorganisation enligt samma grunder som till övriga Anslagtin vuxenut- Fröken (): bildning Herr lalman! betänkande 1975/76:23 behandlar vuxenutbildning i alla demångskiftande former som den finns. Jag skall med utgångspunkt i ett parmotioner och de reservationer som centerledamöterna i utskottet står bakomkommentera några av punkterna i betänkandet. Förstnågra ord om den kommunala vuxenutbildningen. SVUX - utredningen om studiestödåt vuxna - har i sitt betänkande Utbildning för vuxna föreslagit enbasorganisation som skulle göra det möjligt för en kommun atl anordna ett visstantal kurser i vissa givna ämnen även om antalet deltagare endast uppgår tillfem. Ett förverkligande av SVUX:s förslag skulle framför allt betyda enförbättring av möjligheterna till studier inom den kommunala vuxenutbildningensram i de mindre och medelstora kommunerna. Iårets budgetproposition tog statsrådet inte ställning till SVUX:s förslag utanhänvisade detta för ytteriigare beredning till den tillsattafolkbildningsutredningen. Motiveringen är enligt statsrådet gränsdragningsproblematiken.Enligt uppfattning behöver ett framtagande nu av SVUX:s begränsadeförslag inte innebära att man föregriper den genomgång av helagränsdragningskomplexet som folkbildningsutredningen skall göra. Vi håller medstatsrådet om alt gränsdragningen som helhet mellan den kommunalavuxenutbildningen och studieförbunden, mellan studieförbunden och högskolan ochflera andra utbildningsan-ordnare kommer att bli besvärlig att göra. Därför ärdet viktigt att den inte hastas fram. måste få tid päsig att gå igenom de här frågorna ordentligt och lägga fram ettväl genomarbetat förslag. Det är därför positivt att ett enigt utskott nu begäratt en proposition baserad på SVUX:s förslag skall föreläggas hösten1977. Ett förslag redan till nästkommande riksdag som vi begärt i vår molionhade naturiiglvis varit ännu bättre, men det här bör ge tid för den bearbetningav förslaget som eventuellt kan behöva göras mot bakgrund av remissinstansernassynpunkter. Jagförutsätter att den proposition som läggs på bord i en lighet med utskottets krav kommer au bygga på SVUX;s nu framlagda förslag. Det bör alltså innebära förslag om basorganisation, skolledar- resurser och höjt schablonbidrag. Genom den av SVUX föreslagna bas organisationen kommer den kommunala vuxenutbilningen starkare än nu all inrikta sig på den kompetensgivande utbildningen. Och det är nödvändigl, speciellt om vi menar allvar med att öppna högskolan för nya grupper. Dä måste vi också ge de många människorna möjlighet atl skaffa sig de nödvändiga förkunskaperna för att få tillträde till hög- 204 skolan. Enannan fråga i betänkandet gäller undervisningen i svenska för invandrare.Denna har försöksvis pågått , och det är angeläget att en ordentligutvärdering kommer till stånd. Utskottet tar fram ett antal angelägna frågorsom bör belysas i en sådan utvärdering: hur man nått ut till olika målgrupper,de pedagogiska erfarenheterna, effekterna av timtalsbegränsningen m. m. Densistnämnda har genom sin konstruktion främst drabbat de hemarbetandekvinnorna. Det är därför viktigt att under några årupprepade krav och utskottets skrivning leder till atttimlaksbegränsningen slopas. Regeringen har i praktiskt handlande visat är beredd att i efterhand revidera gränserna och höja timantalet högstväsentligt. Den ordningen medför dock besväriiga organisatoriska problem, inte minstför studieförbunden, som inte förrän i efterhand vet om de får statsbidragtill hela sin verksamhet på det här området. Trygghetslagarnaoch cirkelledaravtalen ställer stora krav på studieförbundens planering närdet gäller behov av lärare och undervisningslokaler. Man vet inte om manmed full kraft skall våga driva en uppsökande verksamhet i bostadsområdena föratt stimulera framför allt kvinnorna till studier. Räcker då den timtilldelningman har fått? Eller riskerar man att inte få ut statsbidrag för en del avverksamheten? Det skulle vara bra om studieförbunden nu kunde få besked att dettrots limtalsbegränsningen är fritt fram för alla studieförbund i en aktivuppsökande verksamhet. Ett besked att alla studieförbund kommer att få täckningför det överdrag av antalet tilldelade timmar som kan bli resultatet av ensådan satsning. Ettsådant besked vore välkommet i första hand kanske inte för studieförbunden menför dem det närmast gäller, nämligen invandrarna. Inte minstinvandrarkvinnornas situation är här besvärlig. Mannen har möjligheter - ochutnyttjar dem också i stor utsträckning - att lära sig svenska på arbetstid.Barnen lär sig i skolan och av kamrater. Kvinnorna blir lält isolerade i ettland vars språk de inle förstår, med andra vanor och sedvänjor. De får svårtatt klara kontakten med myndigheter av olika slag osv. En satsning påundervisning i svenska, som även når ut lill invandrarkvinnorna, är vid sidanav hemspråksundervisningen för invandrarbarn enligt vår uppfattning en av deviktigaste bilarna i förverkligandet av den invandrar- och minoritetspolitiksom antog . måste självklart ha samma möjligheter all arbeta på detla område.Det är viktigt att allt kunnande och all entusiasm som finns för att nå ut tillinvandrarna med svenskundervisning tas till vara. Detta gäller även demöjligheter som efter ett riksdagsuitalande nu finns för folkhögskolorna aUanordna den lagstadgade undervisningen för invandrare. Det är då nödvändigtatt de har samma möjligheter som alla andra att erbjuda en kostnadsfriundervisning, dvs. de måsle fä täckning för kostnaderna för kursmaterial,lokaler, administration och liknande. beslötföregående år atl inrätta ett speciellt bidrag för upp- sökande verksamhet påarbetsplatser. Ansvaret för den uppsökande verksamheten skall enligt beslutetligga på de fackliga organisationerna. Avsikten med den uppsökandeverksamheten är att nå de korttidsutbildade människorna och ge dem en impulsatt börja studera. Många av dessa människor finns i glesbygdsområden och inomnäringsgrenar som jordbruk och fiske. De fackliga organisationer som har enmöjlighel att nå ut till dessa människor är LRF, fiskares riksförbundoch hantverks- och industriorganisalion. Därför är det enligt vårmening viktigt att även dessa organisationer får möjlighet till bidrag föruppsökande verksamhet. På det sättet kan man minska den orättvisa som uppstod ioch med förra årets beslut. Löntagarnas fackliga organisationer får pengar tilluppsökande verksamhet bland sina medlemmar. Genom LRF, och kan man nå stora grupper som har samma behov avutbildning. har när del gällt bidrag till central kursverksamhettidigare jämställt de här tre organisationerna med övriga fackligaorganisationer. Genom att ge bidrag för uppsökande verksamhet även till dessaorganisationer utnyttjar samhället möjligheten att via dem nå ul lill storagrupper korttidsutbildade människor, som annars riskerar att hamna utanförsamhällets satsning på vuxenutbildning. har länge hävdat nödvändighetenav en sådan satsning, delta för alt ge människor som inte haftmöjligheter chans till studier. De utbildningsklyftor som finns måste minskas.Alla tillgängliga resurser måsle sättas in. Dä är det en rättvisefråga attockså de här gruppernas fackliga organisationer får bidrag till uppsökandeverksamhet för alt engagera sina medlemmar i studieverksamhet. Avslutningsvis,herr talman! Till folkhögskolorna utgår ett speciellt statsbidrag för s. k.kringpersonal. Det konstruerades så att fördelningen avlönekostnaderna mellan staten och skolans huvudmän skulle bli oförändrad. Såhar emellertid inte blivit fallet. Till lönekostnaderna har sedan bidragetkonstruerades lagts en rad lönekost-nadspåslag som huvudmannen har att erlägga.Till dessa päslag tas ingen hänsyn vid den äriiga jämkningen avbidragsunderiaget. Pä del sättet har huvudmannens andel av kostnaderna ökathögst väsentligt. Därför har vi föreslagit en uppräkning av detta bidrag iavvaktan på ställningstagandena till folkhögskoleutredningens framlagdaförslag. Med det nu sagda ber jag att få yrka bifall till samtliga dereservationer i utbildningsutskottets betänkande som centerledamö-lerna stårbakom. De flesta kommuner har vuxenutbildning. Den nedgång iantalet studerande som gjorde sig märkbar har förvänts i ensvag uppgång även om man tyvärr måste konstatera att den ökningen inle i förstahand gäller studerande med dålig grundutbildning utan i huvudsak berörstuderande vid gymnasieskolans kurser. Frånmoderala samlingspartiels sida har vi alltid velat se den kommunalavuxenutbildningen som etl medel för all utjämna i första handutbildningsklyftorna mellan dem med enbart folkskola och senare generationer.Den kommunala vuxenutbildningens möjligheter att ge utbildning som leder tillbehörighet till senare fortsatta studier inom gymnasieskolan har vi sett somden viktigaste uppgiften, men fortfarande tycks det vara svårt atl nå dem förvilka vi anser att den kommunala vuxenutbildningen är mest angelägen. Detfinns emellertid en annan kategori presumtiva studerande för vilkenmöjligheterna till den kommunala vuxenutbildningen inle är öppna. Jag syftar dåpå ungdomar som lämnat men ännu inte fyllt . 1 åretsbudgetproposition vidgas möjligheten alt få vuxenulbildning lill altomfatta dem som inle fyllt i de fall de söker behörigheisgivandeutbildning och sådan utbildning inle kan ges i den vanliga gymnasieskolan. Viser denna utvidgning med glädje men anser inte atl den är tillräcklig. De faktasom presenterats av sysselsättningsutredningen och den aktuella situationen påarbetsmarknaden pekar pä slora svårigheter för ungdomar i åldern atlfå arbete. En stor del ungdomar avbryter också sina gymnasiestudier därför attde inte har kommil in på en linje till vilken de i första hand har sökt.Ungdomsarbetslösheten är en realitet och en bister sådan. Del borde ligga isamhällets intresse att vidtaga alla länkbara åtgärder för att bidra till allsänka denna och om möjligt ge dessa ungdomar en utbildning i vilken de kanengagera sig och vilken de finner meningsfull. Ireservationen 1 har och jag föreslagit en ytterligare utvidgningav möjligheterna till tillträde till den kommunala vuxenutbildningen för demsom inte fyllt . Det gäller då dessa ungdomars tillträde till vissyrkesinriktad vuxenutbildning. Det finns många kommuner som saknarvissa av gymnasieskolans yrkesinriktade linjer. På ort där viss yrkesinriktadstudieväg inom gymnasieskolan inte finns, saknas också resurser förundervisning i den praktiska delen. Dä borde utbildningsmöjligheter öppnas, såatl man kunde inordna den fackteoretiska delen av utbildningen i den kommunalavuxenutbildningen medan de arbetstekniska momenten kunde utföras pä arbetsplatspå orten. Vi föreslår därför att nu gällande regler kompletteras medbestämmelser, som gör all den som fyllt och har minst sex månaderspraktisk yrkeserfarenhet efter särskilt beslut av iniagningsnämnden kan antagasom han eller hon inte på annal sätt kan få lämplig yrkesutbildning. Reservationerna vid punkten 3 kommer atl beröras av ochherr Nordslrandh, men vid punkten 8 finns en gemensam borgerlig reservation.Där skall jag någol komplettera vad fröken sagt. Reservationen tar uppmöjligheterna för studieförbunden atl på lika villkor bedrivainvandrarundervisning. Vi ställer delta krav om lika villkor i reservationen10. Utskoltsmajorilelen vill inte göra ell uttalande i denna fråga. Någonmotivering ges inte - vilkel jag lycker är någol märkvärdigt men ändåförståeligt. ABF har nämligen genom del nu tillämpadelillvägagångsättet mer eller mindre skaffat sig ensamrätt belräffande dennaform av undervisning. Det finner vi inte vara riktigt. Jag vill här tillfogaatt det inte bara är de politiskt anknutna studieförbunden som vi anser bör hadenna rätt - vårt krav gäller också Anslag till vuxenut- övrigastudieförbund. Det är en fråga om rättvisa och demokrati och vi anser inte all delnuvarande systemet fyller de krav vi kan slälla på del. Närdet gäller den uppsökande verksamheten på arbetsplatserna har vi också tvåreservationer. I den ena, nr 12, kräver vi att den uppsökande verksamheten isamma grad skall gälla de korttidsutbildade inom LRF, och hantverks- och industriorganisalion. Även här är detett rätlvisekrav som måste uppfyllas, och på samma sätt som bl. a. denprioriterade fackliga utbildningen i studiecirkelform slår öppen för personertillhörande dessa förbund bör också den uppsökande verksamheten förkorttidsutbildade göra det, .Dennauppsökande verksamhet föreslås öka genom en höjning av anslagetfrån 5 milj, kr., inkl. kostnaderna för fack-organisationernas utbildningav studieorganisatörer, till totalt 12 milj. kr. RedanFÖVUX ställde sig emellertid tveksam till huruvida värdet av den uppsökandeverksamheten stod i relation till kostnaderna. Någon ulvärdering kan man hellerinte begära efter så kort tids verksamhet. Vi finner det orimligt att riksdagenutan att en värdering har kunnat göras och mot bakgrund av den skepticism somerfarenheten ger anledning till ändå kan föreslå en sådan ökning av anslaget.Vi anser att del räcker med en 40-procentig ökning, vilket innebär en höjningav anslaget från 5 milj. kr. till 7 milj. kr. Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna 1, 2, 3, 4, 10, 11 och 12. Fröken (): Utbildningspolitiken skall ha till mål att ge alla individer likvärdigamöjligheter alt göra det bästa av sina förutsättningar, skapa jämlikhet samlfrämja andliga och materiella framsteg. För alt uppnå dessa mål måstereformarbetet på utbildningsområdet fortsätta. Därvid är del angeläget attprioritera dem i vårt samhälle som fått minst i fråga om utbildning.De fiesta av dessa finner vi bland de vuxna, och del är därför nödvändigt attsuccessivt bygga ut vuxenutbildningen. Iulbildningsulskottets betänkande nr 23 behandlas frågor om anslag tillvuxenutbildningen. Flera former av utbildning står numera till buds för vuxna,främst undervisning genom folkhögskola, studieförbund och kommunalvuxenutbildning. Genomden kommunala vuxenutbildningen kan den som så önskar skaffa sig både allmänoch yrkesinriktad utbildning. Utbudet omfattar ämneskurser på olika nivåer,grundskolekurser, gymnasieskolekurser och kurser inom särskild yrkesinriktadutbildning. bildningsform i de flestakommuner. För den som genom flit och arbete vill förkovra sig och eventuelltskaffa sig underiag för mera kvalificerade studier finns alltså i dessakommuner möjlighet att vid sidan av yrkesarbetet göra så. Tyvärrär inte nätet av vuxenutbildning heltäckande. Grundskolekurser saknasi ett trettiotal kommuner, och mer än dubbelt sä många kommuner har inga kurserpä gymnasial nivå. Det är naturligt atl det är småkommuner och glesbygdsområdensom i detta avseende är missgynnade. Med de regler som gäller är det i dessabygder svårt att få ihop tillräckligt antal elever för att fylla minimikravenför att få starta en kurs. k. har därför lagt fram ett förslag om en basorganisationsom täcker samtliga kommuner. Vi ifrån menar, alt en sådan ärangelägen ju förr dess bättre. Vi har motionerat om att förslag i denriktningen borde föreläggas nästa . Utskottet har emellertid nöjt sigmed att begära förslag . Vi har accepterat den lösningen, dådet är meningen att det förslag som då läggs fram skall vara grundat påSVUX-utredningens betänkande och alltså skall innehålla förslag ombasorganisation för vuxenutbildning, inklusive skolledarresurser,samt förslag om höjt schablontillägg. En sådan förstärkning kommer attinnebära bättre möjligheter för vuxna i hela landet att få kompetensgivandeutbildning på såväl grund-skole- som gymnasienivå. Svenskundervisningenför invandrare lämnar en del övrigt att önska. a. är det svårt att få utinformation om undervisningen, särskilt till dem som arbetar i hemmet ochdärför lever tämligen isolerat. har därför begärt att åtgärderskall vidtas för att bygga ul svenskundervisningen för icke anställda vuxnainvandrare. En utvärdering av den nuvarande undervisningen bör då ses som enförsta åtgärd. En sådan har aviserats, och utskottet har ställt vissa krav påhur den bör utformas i ett tillkännagivande till regeringen. Jag har därföransett mig kunna biträda utskottets skrivning på denna punkt. Så snart utvärderingenär klar bör den leda till åtgärder som ökar möjligheterna för invandrare attfå svenskundervisning. Reservationen nr 10 som också sysslar med frågan om ettbättre utbud av svenskundervisningen till invandrare vill jäg , avsamma skäl som tidigare talare, yrka bifall till. Tillsammansmed i har jag motionerat om att bidrag till Sverigeshantverks- och industriorganisalions uppsökande verksamhet skall utgå enligtsamma grunder som för övriga fackliga organisationer. Utskottet har emellertidinte velat gå med på det förslaget. Då jag anser att harlika stort behov av stöd i detta hänseende som övriga organisationer, yrkar jagbifall till reservalionen 12. 14 protokoll 1975/76:117-118 (vpk): Det är framför allt tvä förhållanden som nödvändiggör en ökad satsningpå den kommunala vuxenutbildningen. Dels är del väsentligt att motverka denojämlikhet som uppstår i förhållandet mellan de generationer som har fält resp.inle har fåll genomgå och gymnasieskolan, dels är det väsentligtför att besluten om vidgat tillträde till högskolor - som ingick i U68-reformen - skall fä någon praktisk betydelse och inte bara framstå som tommaord. Det är först och främst en fråga om att kompensera de vuxna ur arbetarklassen,eftersom de alllid har varit och alltjämt är diskriminerade i utbildningsavseende. ISVUX slutbetänkande läggs när del gäller den kommunalavuxenutbildningen en rad förslag, som dock inte har lämnat några synliga spår iårets budgetproposition. kommunisterna föreslår därför i enmotion till årets att begär att regeringen pä grundval avSVUX förslag lägger fram förslag om förstärkning av resurserna för denkommunala vuxenutbildningen. Det är glädjande att utskottet delar dennauppfallning. Utskottet understryker angelägenheten av att SVUX förslag beredsskyndsamt. Med lilel god vilja frän regeringens sida borde dock förslag i dennafråga kunna väntas tidigare än . Detfinns också en annan grupp människor som är handikappade iutbildningshänseende, nämligen invandrarna. Deras möjligheter all bedrivastudier är ytterst begränsade. Ändå är behovei av studier både i svenskaspråket och i samhällskunskap betydligt slörre hos den gruppen än hos någonannan. Undervisningen i svenska inom ramen för den s. k. 240-limmarslagen har ipraktiken resulterat i några få timmars undervisning i svenska, då oftastutanför arbetstiden och under ogynnsamma pedagogiska förhållanden. Språkligahinder är ell svårt handikapp i dagens samhälle, där god utbildning krävs äveni enkla, vardagliga kontakter med myndigheter av olika slag. Vänsterpartietkommunisterna menar alt studietillfällena för invandrarna måste ökas. Denkommunala vuxenutbildningen bör byggas ut och följas upp med en bättreinformation till invandrarna om denna rättighet. Del är angelägel alt t. ex.folkhögskolorna används för bedrivande av s. k. kortare kurser för invandrare. Vänsterpartietkommunisterna har också i moiionen 2140 föreslagit dels all en utvärdering görsbeträffande den lagbundna undervisningen i svenska för invandrare, dels atlfrågan om hur invandrare som saknar anställning skall kunna få undervisning isvenska utreds. Även här delar utskottet vår uppfattning, och i sin skrivninghar utskottet pekal pä all en utvärdering bör resultera i förslag lillförändringar och förbättringar om invandrarundervisningen. Jag har givelvis,herr talman, inget yrkande utan noterar bara ulskoltels enighet i vad gällerålgärder för att förbättra både vuxenutbildningen i stort ochinvandrarundervisningen. Utskottets skrivning i dessa frågor borde också frånregeringshåll kunna resultera i praktisk handling. Tillsist vill jag la upp möjligheterna för invandrare atl bedriva högre studier.Studier pä gymnasial och framför allt på högskolenivå är nästan omöjliga förinvandrare att genomföra, eftersom goda kunskaper i svenska fordras. Det ärdärför rimligl att åtgärder vidtas som stimulerar och underlättar förinvandrare atl studera på högre nivå. Frågan huruvida undervisning kan beredaspå invandrarnas eget språk borde undersökas, åtminstone beträffande de storainvandrarspråken. Jag har som jag lidigare sagt inget annat yrkande än om bifall påsamtliga punkter till vad utskottet hemställt. Hert NORDSTRANDH (m): Vuxenutbildningen i sina olika former har i likhet med de närmasteföregående åren totalt sett fortsalt atl öka i omfattning.