prot · FZ0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:80 §1 Meddelande om ändrad tid för sammanträdet Meddelandeom ändrad tid for sammanträdet HenTALMANNEN: Om ökat antal Medhänsyn till alt fem av de interpellationssvar som aviserats till kam- khntkplatsei jot marensbordläggningsplenum , , inte kan ratlspsyktatiis a lämnasvid nämnda sammanträde tar detla sin börian kl, 14,00, §2 Om ökat antal klinikplatser för rättspsykiatriska undersökningar Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:249, tillherr justitieministern, och anförde: har frågat justitieministern vilka ålgärder som harvidlagils i syfte alt utöka antalet rältspsykialriska klinikplatser så altväntetiderna för rälispsykiatrisk undersökning i brottmål kan minskas. Fråganhar överiämnats lill mig för besvarande, Ienlighet med 1961 ärs riksdagsbeslut (propositionen 1961) har under delsenaste årtiondet del rättspsykiatriska undersökningsväsendet rustats upp ibetydande grad. Sålunda har nya rältspsykialriska kliniker byggts i ,och Göleborg, Vidare planeras två nya rältspsykialriska kliniker ianslulning lill resp, . Dessa kliniker beräknaskunna tas i bruk , Äveni övrigl har åtskilligt gjorts för att förbättra förhållandena inomrättspsykiatrin. Den rättspsykiatriska verksamheien har konlinueriigt förstärktsmed läkare, kuratorer och annan personal. Vidare har lämnalanvisningar om rationalisering av undersökningsarbetet och om ut-: formningenav rältspsykialriska utlåtanden. Dessutom har sökt stimulerautomstående psykiatrer all medverka i undersökningsarbetet. Antaleträltspsykialriska undersökningar pä häktade personer har varit i slorl sett oförändrat; dock har en viss ökning skettunder är 1975, har undersökningsfallen visal en lendens all blialltmer komplicerade. Detta sammanhänger bl, a, med alt enklare fall numeraofla får åtalseftergift. Trots de åtgärder som jag här har redogjort för hardet därför inle varil möjligt att minska undersökningstiderna i önskvärdutsträckning, F, n. utgör den genomsnittliga undersökningstiden för häktadepersoner ca , vilket innebär en minskning Omlokaliseringsstöd Jör att tiygga sysselsättningen inom vissaglasindu-sliiorter Jagvill i delta sammanhang också erinra om alt ulredning om behandling avpsykiskt avvikande enligt direktiven har i uppdrag att bl, a, undersöka i vadmån utredningens förslag påverkar det rällspsykialriska undersökningsväsendet.Utredningen avser all redovisa resultatet av sitt arbele , Enligtvad jag har inhämtat kommer utredningens förslag att innefatta betydandeförändringar i den rältspsykialriska organisalionen, som bl. a. syftar tillalt väsentligt förkorta undersökningstiderna för häktade personer. HenLÖVENBORG (vpk): Jag ber alt fä tacka statsrådet för svaret på min fråga. Jagkan falla mig mycket kort, därför att jag betraktar svaret som positivt. Detvisar att man har uppmärksamheten riktad mot den här problematiken och au manförsöker göra något för att förbättra läget. Minfråga ställdes mot bakgrund av alt del under föregående år fanns en del rättuppmärksammade fall, där väntetiderna måste betraktas som helt oacceptabla. Detgällde inte minsl klinikplalser för kvinnor. Nuär saker på gång här efter vad som framgår av svaret. Jag noterar - det var ivart fall för mig en nyhet - att två nya rältspsykialriska kliniker planeras ianslutning till resp, . Det bör rält väsentligtkunna förbättra silualionen, Iår redovisas resultatet av utredningen om behandling av psykiskt avvikande.Det kan också ha sin betydelse i sammanhanget. Jagvill än en gång tacka för svarei och säga att vi också från vårl håll skallfölja utvecklingen med uppmärksamhet, Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om lokaliseringsstöd för att trygga sysselsättningen inom vissaglasindustriorter Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1975/76:258, ochanförde: har frågat mig om , , ochUppvidinge kommuner kan påräkna statligt lokaliseringsstöd för att Iryggasysselsättningen. Bakgrundentill fråga är de väntade svårigheierna för den manuellaglasindustrin. De akluella kommunerna ligger utanför del allmänna stödområdet.Lokaliseringsstöd lämnas i första hand inom stödområdet. Regeringen kan dockbevilja lokaliseringsstöd till förelag utanför stödområdet, t. ex. när en orthotas av arbetslöshet lill följd av industrinedläggning. Regeringen kommer attmed utgångspunkt i dessa grundlag- gande regler prövaansökningar om lokaliseringsstöd från företag som ämnar Nr 80 slartaeller bygga ut verksamhel i de nämnda kommunerna. Jag kan av Torsdaeen den naturiiga skäl inle föregripa regeringens prövning i de enskildafallen, .1 _,p \91(i Hen (): Jag skall be attfå lacka arbetsmarknadsministern för svaret, som jag tolkar positivt. Jagförstod ju att man inte kan ge ett generellt löfte, men jag tar arbetsmarknadsministernsuttalade all regeringen "kommer att med utgångspunkt i dessagrundläggande regler pröva ansökningar om lokaliseringsstöd från förelag somämnar starta eller bygga ul verksamhet i de nämnda kommunerna" som ett direktlöfte att ansökningarna kommer all prövas med all den generositet som är möjligför att rädda sysselsättningen. Bakgrundenför min fråga är ju precis den som arbetsmarknadsministern har angivii. Lål mignämna elt par siffror för att visa den glas-industrins betydelse förnågra kommuner. ILessebo kommun finns det 2 210 industrisysselsatla. Av dessa är 818 anställdainom glasindustrin, vilket är lika med 37 96. IUppvidinge kommun finns det 2 370 industrisysselsatla, varav 373 inomglasindustrin, vilket motsvarar 16 96. Men om jag i också räknar inteko- och träindustrierna blir andelen för de industrisysselsatla 65 96. Vi vetockså hurdant läget är inom trä- och tekoindustrierna. Jagär alltså tacksam för svarei. Men som jag lämnade in min fråga kom,ulan att jag då kände till saken, del första varningstecknet, och del varfaktiskt i en kommun som inte tillhör dem som jag tagit upp. Det var i Högsbykommun, vars näringsliv är ganska likartal det som finns i , med glas-,trä- och tekoindustrier. Jag vill ställa en följdfråga, nämligen om även Högsbykommun kan inräknas bland dem som kommer au ha möjlighel att fålokaliseringsstöd. Omlokaliseringsstöd för att tiygga sysselsättningen inom vissa glasindustriorter Jag har kännedom om silualionen i , samma situation som ide i mitt svar uppräknade kommunerna. Mitt svar gäller självfallel även fördenna kommun, om den drabbas av en sådan nedläggning som man befarar. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Föredrogs och hänvisades Propositioner 1975/76:104 tilllagulskoliel 1975/76:121 och 124 till näringsulskollet 1975/76:127 lilltrafikutskottet /76:130 till jordbruksutskottel /76:131 tillkonstitulionsutskottet /76:140 lill inrikesulskottel Finansdebatt(forts.) 1975/76:145 tillcivilulskollel 1975/76:151 till näringsutskottet /76:152 tillförsvarsulskoltel /76:154 till jordbruksutskollel /76:159 tillnäringsulskottei 1975/76:161 till kulturutskottet §5 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2214 tillskatteutskottet 1975/76:2215-2217 tillutbildningsulskottel §6 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:148. §7 Finansdebatt (forts.) Fortsattes överläggningen om finansutskottetsbetänkande /76:20, näringsutskoltets betänkande 1975/76:34 och skatleulskotletsbetänkande 1975/76:29. HenSÖDERSTRÖM (m): Man brukar definiera en lipsexpert som en man som i förväg vet exakthur utgången skall bli av en match - och som efter matchens slul vel exaktvarför utgången blev en annan än den han förutsett. Detär inte min avsikt att Jämföra vår finansminister med nägon lipsexpert, men detär alltid lika inlressanl att läsa i finansplanen hur prognoserna frän etttidigare år av olika orsaker blivit ganska annoriunda än vad han dä förutsett. Omårets finansplan gör gällande att utfallet blivit någoriunda ilinje med hans prognoser och att de allra flesta utomstående experter lyckalsbetydligt sämre än vad han själv gjort. Del är klarl att man kan ha olikauppfattningar om vad som är bra eller dåligt vad gäller prognoser, men nog ärdel så pass markanta skillnader mellan prognoser och utfall att del finnsanledning alt vara en smula ödmjuk. Men del är kanske inte praktisk politik fören finansminister. Trotsdetta kan han inte komma ifrån att nämna vissa påtagliga avvikelser, exempelvisalt konjunkturnedgången 1975 blev avsevärt djupare än vad han kunde förutspå,vilket medfört en dämpad produktionsutveckling inom industrin. Vi fick envolymminskning av den svenska exporten, varvid skillnaden mellan prognos ochulfall var ca 10 96. Delta innebär konkrei att vi gick miste om ca 7,5miljarder kronor i intäkter. Samtidigtsleg konsumentpriserna med 10 96, vilket är en fjärdedel mer än vadherr Slräng räknade med. Detmest allvariiga på sikl är att vi föriorat stora marknadsandelar på exportmarknaden.Även om en del av förklaringen härtill är att marknaden varit svag för vårabasprodukler ligger den allvariigaste anledningen i alt kostnadsutvecklingen iSverige varil så ogynnsam jämfört med våra konkurrentländers. Vår ökning avarbetskraftskostnaden - 22 96 - låg ungefär 50 96 högre än något annalOECD-lands, och det kommer inte att bli läll alt återta dessa marknader. Utfallethar även lett till en kraftig försvagning av bytesbalansen, vars underskoll1975 beräknas uppgå lill . Del kan i detta sammanhang varaav inlresse alt göra en jämförelse med den publiceradelånglidsulrredningen, som konstaterar alt vår ekonomi är helt beroende av deninternationella ekonomiska utvecklingen. Studerar man hur finanspolitiken läggsupp i väromvärid,finner man alt ett flertal av länderna tycks prioritera prisstabilitetoch balans i utrikeshandeln på bekostnad av målet full sysselsättning. Regeringarnai dessa länder lycks bedöma de poliliska riskerna av en hög inflation somstörre än de som följer av en hög arbetslöshet. Eftersomvi i har den fulla sysselsättningen som främsta mål kan della medförasvårigheter på del inlernationella planet. Pådel inrikespolitiska planet konstaterar långtidsutredningen att vi ända sedan1960 haft en avlagande produktivitetsstegring som följd av en förskjutningfrån varuproducerande sektorer lill tjänstesektorn, vilken har klart lägrestegringslakt i sin produktivitet. Detla märks mycket väl om man granskarprisökningarna för de olika komponenterna. Lägst ligger den internationelltbestämda sektorn med drygt 3 96, medan den offentliga sekiorn når högsl med enökning av . Förklaringen ligger i mekanismen att de sektorer somär skyddade frän internationell konkurrens erfarenhetsmässigt har en lågproduktivitetsutveckling, vilket leder lill elt större genomslag på dessasektorers pris- och kostnadsstegring vid en likformig lönestegring. Genomdetla förhållande kräver en volymförändring en ökning av löpande priser somligger klarl över den privaia konsumtionens ökningstakt. Dettamedför i sin lur att bruttonationalprodukten ökar långsammare, vilket skärpertrycket på skatteflnansieringen, där skatteinkomsterna - trots automatiskaökningar - inte räcker till. Man kan komma att få pröva nya grepp i denekonomiska politiken för att bringa vår inhemska pris- och kostnadsutveckling ilinje med omväridens. Finansministernanser också all "vi måste inrikta poliliken på all successivt återställajämvikten i vår utrikesbalans och att detla kommer alt bli allt svårare julängre vi dröjer med åtgärder". Kraven frän våra långivare kan annarsmedföra all den ekonomiska politiken ställs om så alt den tvingar fram endeflationislisk politik med ökad arbetslöshet och sänkt levnadsstandard. Närman sä försöker läsa ul vad finansministern konkrei föreslår i finansplanenblir man ganska besviken. Han konstaterar alt resursutrymmet för enbrutlonationalproduktutveckling med 3 96 om årel i betydande omfattning redanär iniecknat. Dessutom flr vi ingel produktivitetsiillskoU genombefolkningsökning, eftersom hela ökningen faller på årgångarna över Finansdebatt(jons.) Finansdebatt(jörts.) När såproduktivitetsökningen efter hand blir alltmera dämpad och deninlernationella'skuldsäiiningen beräknas öka lill islutet av det här året - och troligen ännu mera - blirulgiftsbelaslningen myckel påtaglig. Finansminislernkonstaterar beträffande årets budgetunderskott att utgiftsökningen - 14,7miljarder kronor - i huvudsak beslår av automatiska kostnadsökningar och eltfullföljande av redan fattade beslul. Del finns dä grundad anledning all befaraatt årets kostnadsökningar kommer att medföra ännu slörre underskoll i näsla årsstatsbudget. Dä är del också uppenbar risk för att finansminislern i denfinansplanen kommer alt skriva att även det årets budgetunderskott "kananses försvarbart" - under förulsällning all del är herrSlräng som är finansminister efter valet - och att samlidigt målsättningen allåterställa den yttre balansen flyttas längre fram . Den kannämligen endast återställas genom en förbättring av det samlade finansiellasparandet i landet. Eftersominduslrin måste genomföra elt krafiigt investeringsprogram för alt klara av enexportökning, som är en absolut nödvändig förutsättning för balans, kanindustrins sparande inle väntas öka. Inle heller kan man räkna med någon ökningav hushållens redan nu rekordhöga sparkvot. Dä återstår den offenlliga sekiornoch i första hand slaten, som får öka sitt sparande, vilket innebär en stramfinanspolitik där utrymmet för nya utgifter är starkt begränsai. Vidbehandlingen av finansplanen i finansutskotlet hade som vanligt ävenoppositionspartierna kommit in med sina partimotioner, där de presenterat sinsyn på den ekonomiska politiken och lagt fram konkreta krav pä åtgärder för attnå de mål som vi från olika utgångspunkter önskar. Imoderata samlingspartiets partimolion har vi särskill tryckt på att stimulansåtgärderär nödvändiga, om inle 1976 skall bli elt dåligt är med minskad produktion,ökad arbetslöshet, snabb inflaiion och en otillräcklig invesieringsulveckling.De förslag som vi lägger fram är alternativa lösningar, och därför har vi intehaft några svårigheler all ansluta oss till det mesta av vad som föreslås imillenmolionen och på så sätt få en gemensam skrivning i finansutskottetsbetänkande. Meni två avsnitt har vi haft en avvikande mening, vilket framgår av dereservationer som bifogals belänkandet. Jag skulle vilja beröra dem någol. Delgäller först frågan om skall bemyndiga regeringen att överföra 500milj. lill fiärde AP-fonden för aktieköp saml om fondens aktieinnehavskall begränsas lill 5 96 av röstvärdet i något enskilt förelag. I de härfrågorna har vi den principiella ståndpunkten all sådana ålgärder strider motfondens syften och att de inte var åsyftade vid fondens tillkomst. Denna våruppfaltning delas även av kapitalmarknadsutredningen, som anser att detta kanfå vitiomfallande konsekvenser för inflytandet inom näringslivet och för denekonomiska utvecklingen över huvud taget. Till det kommer att vi vill läggastor vikt vid all ålgärder vidtages för alt slärka finansieringen i de mindreoch medelstora företagen. De ålgärder som här föreslås kan direkl motverka allen sådan finansiering når god effekl. Denandra frågan gäller utställandet av en flnansfullmaki på 1 500 milj, kr,, vilketvi anser olämpligt. Vi menar alt det är regeringens uppgift att ha planeradeoch väl förberedda ekonomisk-politiska ålgärder och inte hastigt tillkomnaåtgärder, som kan vidias inom ramen för en finansfullmakl. Delär som efter behandling i utskottet skall få la ställning tillberedskapsplaner, vilka således öppet bör redovisas så all de kan bli föremålför deball. Vi anser att delta skulle medföra att vi fick en väsentligt bättreekonomisk-politisk beredskap än genom en finansfullmakt med oklart innehåll. Med del anförda ber jag all få yrka bifall lill reservalionerna I B och7 vid finansutskottets betänkande 1975/76:20 och i övrigl lill utskolletshemställan. Finansdebatt(jons.) i (s): Under gårdagens överläggning om finansutskottets belänkande nr 20diskuterades bl. a. småföretagens och de medelstora förelagens siluation. Manfick då, liksom lidigare när den frågan behandlats, närmasl en känsla av attsocialdemokralin och fackföreningsrörelsen skulle vara på något sätl fientligtinställda lill denna kategori av företagare. Finansutskollels majoriiet skriveri sitt belänkande bl. a. följande: "Föratiuppfylla centrala sysselsätlningspoliliska mål bör-som framhålls i motionen2042 - ske en omläggning av näringspolitiken, vilket självfallet även måstepåverka investeringspolitiken. Denna omläggning bör enligt utskottels meningha som mål all ta tillvara den betydande utvecklingspotential som finns i demindre förelagen sett även ur sysselsättnings- och regionalpolilisk synpunkt.En nyorientering av denna innebörd i samhällets syn på näringslivet är enligtutskollels mening angelägen." Ombeskrivningen utgjorde en faktisk bild av småföretagens situation, sä skulledenna arbetsgivargrupp uigöra en liten och ur kapilalförsörinings-synpunktmissgynnad kategori. Men sä förhåller del sig inte i verkligheten. Somofta har påpekats i liknande debatter beslår del svenska näringslivet till stordel av småföretag. Vi har 250 000 företag här i landet, och 245 000 av dessahar färre än fem anställda. Ser man enbart på den privata sekiorn, finner manatt över 900 000 människor, eller ca 40 96 av samtliga anställda, arbelar iförelag med mindre än 50 anställda. Småföretageni den privaia sekiorn svarar således för nästan hälften av verksamheten i detnäringsliv som varit så framgångsrikt att det fön fram det svenskafolkhushållet till dess ledande position bland världens industrinationer ochsom medfört att vårt lands medborgare erövrat den välfärd vi faktiskt har. Trorverkligen finansutskottets majoritet och center- och folkpartimotionärerna attdetta skulle ha varit möjligl om 245 000 av vårt lands 250 000 företag ställ istrykklass för den svenska näringspolitiken? I själva verket är del ju tvärtom.Eftersom mer än 95 96 av våra företag är småförelag, är de av avgörandebelydelse för produktion, sysselsällning och välfärd i vårt land. Finansdebatt(förts.) Mankan också fråga: Är då 95 96 av förelagen försummade i näringspolitiken föratt vi satsar på slora industriella utbyggnadsprojekt och för all vi satsar 500miljoner på den fiärde AP-fonden? Eller för att citera utskottsmajorilelen:"Dessa förslag gynnar alltför ensidigl de stora börsnoterade förelagen,där fjärde fondstyrelsen satsar sill kapital, och den statligaföretagssektorn." Återigenär svaret självfallet nej. Det är en banal missuppfattning att slora och småförelag skulle leva sina egna liv oberoende av varandra. Jag behöver baraerinra om ett talande exempel bland flera som bevisar det orimliga iresonemanget - en exemplifiering som ofla anförts i liknande debatter. Volvoär vårt största företag. Det sysselsätter i egen regi över 50 OCK) personer,vilket redan det är mer än vad hela branscher sysselsätter. Men dessutomsysselsätter ungefär lika många anställda såsom underleverantörer, oftasmå företag. Industriproduktioneni det här landet är ell sammanvävt mönster, där små och slora företag ingår iett oskiljaktigt samband. Ingendera kan klara sig den andre förulan. Nåväl,små företag mår bra av all de slora finns och av all de slora företagen gårbra. Då kan man fråga: Satsas inget direkt för småföretagens ulveckling? Svareiär åter ett annat än vad ulskottsmajoriteten menar. Näringspolitikenär mesl utvecklad, differentierad och nyanserad när del gäller de mindreförelagen. Den äger bara inle rum i så uppseendeväckande former som t, ex, deslora satsningarna i våra basindustrier, Imotsats till vad ulskottsmajoriteten tycks tro är behovet av insaiser för demindre förelagens framgångsrika utveckling inle störst när det gällerfinansieringen. Där är de väl tillgodosedda för de flesta typer av kreditbehovgenomen långrad specialinslilut för mindre företag. Här satsas sammanlagetmiljardbelopp på att klara de mindre företagens finansiering. Del är en bådenödvändig och bra näringspolitisk insats. Meddelta, herr lalman, skulle jag vilja slå fast all socialdemokratin ochfackföreningsrörelsen är verkligen inle näringsfienlliga, verkligen inle företagsfientligaoch verkligen inle småförelagsfieniliga. Det vore Ju också orimligl, när nästanalla våra företag är småföretag och vi alla i avgörande grad är beroende avföretagens framgångsrika verksamhel. Mendet finns andra problem i det här sammanhanget. En viklig fråga som varken deborgeriiga molionärerna eller den borgeriiga majoriteten i finansutskottetvisal något inlresse men som är belydande är att de anställda i småföretag ochpå små arbelsplalser erhåller förmåner motsvarande vad nuvarande lagar medgerför löntagare på större arbelsplalser. Viär några socialdemokrater som i en motion gjort en genomgång av de nya lagarsom redan beslutat om och de som kommer att laställning till pä arbetslivets område. Genomgången visar en belydande risk föratt de 900 000 människor som arbetar i småförelagen mer eller mindre kommer allställas utanför arbetslivets förnyelse. Småföretagens problem fårinle lösas genom att deras anställda placeras Den fackligarörelsen kan aldrig accepiera att den anställde skall behöva riskera sin hälsa,ha sämre villkor eller ha en olryggare anställning bara för att han arbetar iett mindre företag. Det tror jag inte heller att småföretagen vill. De villgöra rält för sig både hos de anställda och mot samhällel. Menvad vill dä cenlern och ? Är ni beredda all medverka lill enpolitik, som innebär att också de anställda i de mindre företagen skallomfattas av arbetslivets förnyelse? Det är det som poliliken skall inriktaspå, nämligen all se till att även småföretagen får möjlighel alt leva upp lillkraven i morgondagens arbetsliv. En sådan målsältning klarar man inte medborgerlighetens recept, Föratiinle nya klyftor skall uppslå mellan olika arbetsplatser och löntagare måstesärskilda insaiser göras. Särskilda insaiser måste till för de anställda i småoch medelstora förelag och för branscher med många små arbetsplatser. Jaghoppas att och kommer alt visa sig lika intresserade, närriksdagen skall behandla kraven på insatser för de anställda, som de nu är närvi diskuterar insatser för denna kategori av företag. Meddetta, herr lalman, vill Jag yrka bifall lill reservalionerna i finansutskottelsbetänkande av m, fl. Finansdebatt (förts.) Hen (): Jag vill försllacka för de utomordentligt erkännsamma ord han fällde omsmåföretagarna. Jag noterade dem och skall faktiskt be att fä klippa en del avvad han sade. Jag kan inte säga del bättre själv. Självfallet bör man vara räddom en sådan företagargrupp. Det gav också löfte om, och jag tarfasta på det. Han behöver inle befara att i varie fall vi frän kommeralt göra några ansträngningar som innebär att de anställda i småföretagen fären sämre ställning än anställda i större förelag. Eftergårdagens långa debatt är det givelvis inle möjligt att nu lillföra debattennågol nyll. Så långl sträcker sig heller inle mina ambitioner. Jag har närmasltänkt begränsa mig till några kommentarer lill del som sades under gårdagen ochsom man också ule i landel ofla möter i den allmänna debatlen om den ekonomiskapoliliken. Delsom då är intressant alt konstalera är all som socialdemokraterna såenergiskt försvarar den politik som de fört - för alt inle sägaårtionden - erkänner de, och har också salt det på pränt i flnansulskottetsförevarande betänkande, alt utvecklingen har gått snett. Jag tänker här påbudgetunderskottet och på underskottet i vår betalningsbalans. Likasåkonstaterar man i betänkandet att det inte kan få forigå på del sättet längre,utan att det måste rättas till. Men det kan inte ske förrän på 1980-lalel. Jagskall här återge några rader ur reservationen 4 lill finansutskollels belänkande,där det sägs så här: "Ifinansplanen har regeringen - i anslulning till en första presentation av 1975års långtidsutredning - preciserat att en rimlig målsättning för den Finansdebatl(jons.) ekonomiska poliliken börvara all balansen i våra utrikes betalningar successivt skall återställas framlill 1980. Utskottet delar denna uppfaltning.