prot · FZ0920 · 1975-12-31 00:00:00 — Det gäller motioner omkomplettering av förarutbildning på skilda områden och vidare motioner omskolbarns säkerhet i trafiken. Fleramoiioner, som förulom all deras yrkanden i stort sammanfaller också har detgemensamt alt de kommer från , tar upp frågan om inrättande av kommunalatrafiknämnder. Man vill ha kommunalt valda Trqflksäkerhets-och körkortsfrågor, m. m. Traftksäkerhets-ochkörkortsfi-ågor, m. m. nämnder som skall behandlaärenden angående irafik och trafiksäkerhet inom kommunen. För alt få en fastarekommunal förankring av besluten har förslag härom framlagts i en PM somutarbetats av arbetsgrupper från trafiksäkerheisverket och Kommunförbundet.Promemorian har remissbehandlats. Del har då visat sig att det inte varit såenkell att lösa de problem som arbetsgruppen tagit upp. Det har stött påsvårigheier. Delhar därefter tillsatts en sakkunnig för att se närmare på dessa frågor. Manvill ha en samordning och överblick av handläggningen av trafikfrågorna inomkommunerna. Del beräknas att de överväganden som den sakkunnige nu gör skallvara klara för redovisning inom 3 ä 4 månader. Utskottet vill avvakta detresultatet innan ställning tas. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna. 1samband med andra utredningar och undersökningar rörande speciella trafikfrågorprövas redan en stor del av motionskraven. Moiorredskaps-utredningensbetänkande Molorredskap har föreslagit atl regler för mo-torredskaps användandebör utformas i stort setl efter samma riktlinjer som gäller för andramotordrivna fordon. Men frågan om regler för truckar, som ftamförls i enmotion, har inte behandlats av utredningen. Del finns nu en särskild sakkunnigtillsatt för att överväga de problem som förekommer när truckar används. Och iväntan på det förslaget har utskottet avstyrkt motionen. Vissamotionskrav har redan tillgodoselts såsom bestämmelser om rattlås ochstöldskydd å fordon - det var den frågan som tog upp.Detsamma gäller krav på möjlighel för väghållningsmyndighet au vid vägbyggeno. d. tillfälligt få nedsätta hastighetsgränser. Del sistnämnda kom till genomändring i vägtrafikkungörelsen . Vadgäller krav på redovisning av resultatet av utvärdering av bestämmelserna omhastighetsbegränsningar pågåren sådan utredning. Uiskoltet anser attredovisningen snart bör framläggas, och den lär enligt vadtrafiksäkerheisverket meddelar komma . Dehandikappades problem med parkerings- och anhaltsrestriktioner för trafikanterhar tagits upp i en molion. har hoskommunikalionsdepartemenlel aktualiserat en rad frågor angående dehandikappades trafikproblem. Frågorna får där sin prövning, och vad gällerparkering i övrigt anser utskottet att det först och främst är en kommunalangelägenhet. Någraandra frågor som åter aktualiserats om våra tvåhjuliga fordon, cykel och moped,gäller lysei på de förstnämnda och hjälmtvång för förare av de sistnämnda.Cykellyset har ju redan tidigare berörts här i debatten. Frågan om lyktor påcyklar och nödvändigheten av alt cykeln skall vara utrustad med lykta underbåde dag och natt har aktualiserats motionsvägen med krav på att bestämmelsenom lykta ej skall vara obligatorisk. Den frågan har åter varitutsänd på remiss hos ett antal organisationer och myndigheier. Och remissvarenhar översänt till trafiksäkerheisverket för vidarehandläggning. Utskottetanser också att irafiksäkerhetsverket efter genomgäng av remissvaren kan fåavgöra i frågan. Men det kan sägas nu alt alla instanser, så när som på en,vill helt hålla fast vid nuvarande bestämmelser. De remissinstanser som dennaskrivelse varit utsänd till är , ,transportforskningsdelegalionen, Kungl. , Cykel-och mopedfrämjandet. här remissvaren säger bl. a. för irafiksäker-heiensfrämjande all de som kritiseral beslämmelsen måsle ha otillräcklig kunskap omde ökade risker som de oskyddade trafikanterna utsätts för vid färd undermörker. Så gott som alla remissinstanser har framhållit viklen av att bättrebelysningsanordningar utvecklas, och trafiksäkerheisverket påpekat alt detpågår ett utvecklingsarbete för att den svenska marknaden skall kunna försesmed cyklar med inbyggda belysningsanordningar, vilka har alla förutsättningaratt bli de nuvarande överlägsna vad gäller driftsäkerhet och hållfasthet. Detär alltså en remissomgång där samtliga svar är hell enlydiga. Alla går i sammarikining; den besiämmelse som gäller vill man ha kvar. Del är bararikspolisstyrelsen som skiljer sig litet från de övriga. Rikspolisstyrelsenvill ha dygnei-runt-lykla men önskar atl straffsanktionen slopas. Vadgäller mopedhjälmarna så har regeringen uppdragit åt trafiksäkerhetsverket attgenomföra en informationskampanj för huvudskydd för mopedförarna. Dessuiomskall del sällas i gång ell ulvecklingsarbeie för all få fram lämpliga hjälmar.Del är inle mer än 7 ä av mopedförarna som använder hjälm, såinformalionskampanjer här lorde behövas. Och i awaklan på resullalen av deredan vidlagna åigärderna avslyrker uiskoiiei molionerna. Somen parenles kan nämnas all när bilbälleslagen infördes fanns uppgifter somsade alt användandet av bilbältet var i närheten av . När det gällermopedhjälmar ligger alltså användandet så lågt som 7 a . Mångaproblem liknande de sislnämnda prövas också av Nordiska tra-fiksäkerheisrådet.Jag länker då bl. a. på bestämmelser om reflexer för gångtrafikanler. Om delskall finnas sådana är del önskvärt au vi i får likvärdiga besiämmelseroch all vi så långl som möjligl kan gå fram gemensami. 1 awaklan på delavslyrker uiskoiiei de molionerna. Parkeringsbölernaoch vem som skall lillgodogöra sig dessa har lagils upp i ett par moiioner. Denfrågan har aklualiserals av kommunikalionsdepartemenlel i en promemoria somjusi nu remissbehandlas. Även här anser uiskoiiei all de synpunkter som därmedkommer fram skall avvaktas innan beslul fallas. Belräffandeden fråga som tog upp vill jag hänvisa till utskoitsbetänkandet.Det gällde alltså frågan om en ändring av in- Trajlksäkerhets-och körkortsfrågor, m. m. Nr 20 betalningen av överiastavgifter. Länsstyrelserna skulle få beviljaanstånd. den Utskottethar förutsatt att lillämpningen av lagstiftningen skall ske på sådantsätt att man tar rimlig hänsyn till den enskildes krav på rätts- --------------- säkerhet, men att på del här områdel införa möjlighet atl stoppa verk- Traflksäkerhets-ställandet av en myndighels beslut är inte uiskoiiei bereit att tillstyrka. Vi är rädda all del kan få vidare följder, exempelvis då även '" m. kan inhibera verksiällighei av beslul iskalleärenden. Delfinns en reservalion lill utskottsbetänkandet. Den gäller utskottets meningangående behörigheten att få föra s. k. minibuss. I en molion har krävts attminibussen vad gäller förarkompetens skall jämställas med vanlig peisonbil.Minibussarna får ta upp till 20 passagerare. Avirafiksäkerhetsmässiga skäl avstyrker utskottet moilonskravel. Utskotlei anseratl och den kompetens detta motsvarar inte är tillräckligt förframförande av buss även om den har epitetet mini. Även om del finns förståelseför att föreningar och sällskap kan ha ekonomiski utbyte av att själva ordna enbuss och ha någon medlem med vanligt körkort sinande på förarplatsen anser vidock att trafiksäkerhetsaspeklen skall väga tyngst. Föraren skall ha busskort. Del blev ell långl anförande, men lika litet som säkerhet fåråsidosiittas för pengar, lika litet får lal om säkerhet åsidosättas för tid.Med det ber jag alt få yrka bifall till irafikulskollels hemställan på samtligapunkler. Under detta anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. FruNILSSON i (c): Det betonas ofta här i hur angelägel del är alt viunderlättar för handikappade personer att kunna leva ett så normall liv sommöjligt även med sitt handikapp. Del kan inte nog understrykas hur viktigt detär med åtgärder i detta syfte, och det återstår förvisso myckel au göra i denvägen. och jag har i molionen 1975:1483 lagil upp frågan om befrielse förrörelsehindrade från erläggande av parkeringsavgift. Vår hemställan går ut på 1. atl regeringen måiie verka för all avgiftsbefrielseför rörelsehindrad vid parkering på avgifisbelagda parkeringsplalser kommer alltillämpas i alla landels kommuner. 2. att sådan avgiftsbefrielse skall bli gällande ihela landet, oberoende av i vilken kommun medgivande därom utfärdats. 3. alt expeditionsavgifter i samband med utfärdande avparkeringsdispenser och avgiftsbefrielser icke skall utkrävas. Utskotleihar en mycket kortfattad skrivning om molionen och har dess värre också, som jag ser det, delvis missuppfaiiai förslagen i mo lionen. 122 Uiskoltet framhåller att moiioner i ämnet lidigareavslagils av riks- dagen och hänvisar tillalt aktualiserat frågor rörande dehandikappades parkeringsproblem i en framställning hoskommunikationsdepartementet. Det refererades också här av avstyrker motionen och uttalar alt frågan om befrielse från avgiftvid parkering i första hand torde vara en angelägenhet. Enligtvad Jag erfarit från den tidskrift som DHR ger ut, februarinumret 1975, hardenna organisation i sin framställning till kommunikationsdepartementetuppmärksammat frågorna om parkeringsiillstånds giltighet i hela landet,oavsett i vilken kommun detta tillstånd är utfärdat och att tillstånd skallvara knutet till person. Vidare har man lagil upp frågan om enhetlig skyltningvid parkeringsplalser för rörelsehindrade och frågan om bölespåföljd för ickerörelsehindrade personer, som ul-nyttjar parkeringsplatser avsedda förrörelsehindrade. Det är bra all dessa frågor har tagits upp, men jag har vid engenomgång inte kunnal se att de frågor om avgiftsbefrielse som vi motionärerberört i motionen 1483 finns med i den framställningen. Atlfrågan om avgiftsbefrielse för rörelsehindrade är en angelägenhet äralldeles riktigt. Det är emellertid endasi ell fålal kommuner som har gått inför sådan avgiftsbefrielse . Som bekant är det ju inte heller ovanliglatt överläggningar i ekonomiska frågor förekommer mellan departement ochKommunförbundet, och man skulle väl kunna tänka sig sådana överläggningar äveni detta avseende, överläggningar som skulle utmynna i rekommendation i syftealt få lill stånd ett enhetligt förfaringssätt i landels alla kommuner. Riksgilligheienför avgiftsbefrielse och den expediiionsavgift som las ul i samband medulfärdandeav parkeringsdispenser och avgiftsbefrielser är däremol icke kommunalaangelägenheier. Jag beklagar all ulskolls-behandlingen blivii missvisande, mendet får givetvis till följd att vi motionärer finner anledning återkomma iärendet. Detkan ju tyckas vara obetydliga frågor som vi här tagit upp, men för dem somberörs är det av stort värde atl vi får en lösning imotionens anda. har jag erfarit att man i t. ex. idetta avseende behandlar sina rörelsehindrade betydligt generösare än vi gör. 1England utgår sedan lång lid inle avgift för par-keringsiillstånd. Ingentidsbegränsning gäller för rörelsehindrade vid parkering där parkeringsförbudi övrigt råder. Vidare utgår ingen avgift, och ingen lidsbegränsning gäller påparkeringsplats med parkerings-automat Ulöverdeiui har hell n\ ligen iilikommii yllerligare besiämmelser. a. den allrörelsehindrad kan få parkera sin bil upp lill ivå limmar där del annars råderförbud all sianna. Delmåsle vara möjligl all även i våri land komma fram lill generösare regler närdel gäller rörelsehindrades möjligheler alt utnyttja sina bilar. Även dessasynpunkter ger oss motionärer anledning Ti-aflksäkerhets-ochkörkortsfrågor, m. m. Nr 20 att återkomma. finner jag det tyvärr meningslöst att framställa Onsdagenden annat yrkande än utskotieis. --------------- () kort genmäle: Belräffande parkeringsmöjligheter för de handikappade och körkortsfrågor, delar i tydligen den uppfattningen att della i m. m. främsta hand är en angelägenhet. munikationsdepartementetbör ha överläggningar med i denna fråga och alt utskotleiskulle ta initiativ till en hemställan härom friin sida. Men vi harförutsatt att en angelägenhet som denna i första hand bör behandlasinom och att sådana kommuner som inte har införtavgiftsbefrielse bör ta ad notam en eventuell rekommendation frånKommunförbundets sida som jag förutsätter blir positiv. FruNILSSON i (c) kort genmäle: Herr lalman! Frågan omavgiftsbefrielse är en angelägenhet, som jag sade i milt anförande,men för atl få lill stånd ett enhetligt förfaringssätt över hela landet voredet naturligtvis bra om utskottet hade nämnt något om den möjlighet som härfinns. har ju uppmärksamheten riktals på denna fråga och den kanske lösersig i alla fall. Detvå andra frågorna som vi berör i motionen är emellertid inte kommunalaangelägenheter, men om dem har utskoilel inle uttryckt någon mening, vilket Jagbeklagar. Jag ber att la återkomma till dem. HenROSQVIST (s) kort genmäle: Vi kan väl vara överens om, , att skall hamöjlighel att sköta sina angelägenheter, innan kommunikationsdepartementettrampar in och lar vederbörande i örat. Jag tror att konmiunerna kan klara uppen hel del av de här frågorna inom sill egel förbund. Och den vägen kan man juockså få lill slånd enhetliga bestämmelser. Vad de andra två frågorna beträffar har vi skriviti utskollsbetänkandel - och jag har också påpekat det här - alt det pågårutvärdering inom kommunikalionsdepartemenlel, efter uppvakiningar från bl. a.De handikappades riksförbund. i (c) kort genmäle: Nej, , jag vill vissl inie all vi skall hållaKommunförbundet i örat, men del finns möjligheler all lala med in-sianser ulanatl behöva göra det. Närdel sedan gäller De handikappades riksförbunds hänvändelse lill depariemenieiavsåg den andra frågor än dem som vi har tagit upp i vår molion. Det är det jagbeklagar - att man i utskottet inte har uppmärksammat della. Men även om inte har tagit upp dessa frågor, kanske man ändåefter den här diskussionen i beaktar dem idepartementet. Det är i varje fall min förhoppning. HenÅKERLIND (m): I irafikulskollels betänkande nr 3 avstyrks inte mindre än 37 motionersom berör trafikföreskrifter. Betänkandet är till omfånget mycket tunt. Meninnehållet i utskollels motiveringar är i många fall ännu tunnare. Imotionen 1513 har jag begärt atl skulle beslula om alt lagen omskyldighet att använda bilbälte skall upphöra att gälla från närmastemånadsskifte efter beslul i frågan. 1 molionen anför jag bl. "Argumenlelatl en hög användningsfrekvens inte kan åstadkommas på frivillig väg ärobevisat och därför av ringa värde. Trots sparsam propaganda för användningoch trots otympliga och besvärliga konstruktioner var det drygt 15 %av bilislerna som använde bälte. .År 1973 hade siffran stigit till ioktober, och - - låg siffran på 35 %.Detta motsäger vad både departementschefen och trafikutskottet ansåg vid förraårets behandling av frågan, nämligen atl det inte skulle kunna gå all få en höganvändningsfrekvens genom frivillig användning och intensivare propagandaJämsides med bättre konstruktioner." Jag säger vidare imotionen: "Enannan fullständigt omänsklig effekt är tanken atl folk skulle kunna ansesolämpliga att köra bil och mista sitt körkort på grund av all de känner siginspärrade i ett bilbälte och därmed får någon sorts 'cellskräck'. --- En särskilt negaliveffekt av bilbälteslagen är alt den gäller även vid mycket korla färderinom tätbebyggt samhälle. bestämmelser kanifrågasättas, men varje nytt ingrepp i den enskildes handlingsfrihet måste varasynnerligen nödvändigi för all accepteras. Lagen om skyldighet all användabilbälle är inie så pass befogad. Därför bör denna ivångslag snaraslavskaffas." Del var en del av vad jagskrev i molionen. Införlagens införande lalades myckel om all vi måsle rädda liv. Del sades all enivingande lagsliflning skulle innebära all man räddade 200-300 liv iirafiken. har del inle blivii så. Slaiisiiken för de försia nio månaderna iår visar i slällel all del är någol fier irafikdödade än under molsvarandelid förra årei. Man frågar sig varför moi bakgrund av de Ulialanden somlidigare har gjorts. Däremot har tydligen antalet svårt skadade minskat. Menför mig är inte det här huvudfrågan, utan det är principen om man skall utsättamänniskorna för tvång på allt fier områden eller inte. Jag menar att tvångskall användas sparsamt. Det synsättet - au tvång skall användas sparsamt -harockså understrukits av flera talare i tidigare debatter här , bl. a. idebatten om pornografin och i debatten om förlidspension. Men när del gällerdessa frågor angående trafiken är man Trajlksäkerhets-och körkortsfrågor, m. m. Nr 20 förvånansvärt mycket för tvång. Jag är helt övertygad om allpropaganda Onsdaeenden ' frivilligt användande av de alli bälire lyperna av bälien på liieisikt ungefär samma användningsfrekvens som en tvångslagsiiftning. --------------- Jagvill också upplysa kammaren om atl jag inte i någon annan fråga Trafiksäkerhets- som jaghar tagit upp i motioner under de år jag deltagit i riksdagsarbetet och körkortsfrågor, har fått så många sympatiyttringar från allmänheten somjust i denna. m. m. Folk har ringt och skrivit från olika delar avSverige och tackat för att ändå någon har tagit uppdet här. Det visar att det finns ett starkt motstånd mot tvång på detta område,något som man med rätta uppfattar som ett nytt ingrepp i den personligafriheten. Även utskottets ledamöter borde väl ha känt av denna opinion. Motden bakgrunden hade jag väntat ett seriösare resonemang från utskottet. Mendärav blev intet. Utskottet konstaterar på s. 11 att lagstiftningen ombilbältestvånget beslutades och trädde i kraft . Det ärallt, och det visste vi ju alla förut. Sedan säger man bara: "Uiskoltethar ej funnit anledning ompröva lagstiftningen i fråga varför motionenavstyrks." Sedan står del inte mera. Del finns ingen moiivering. Eftersom det inte finns någon reservation till förmån för den molionsom jag har väckl i denna fråga, har jag lyvärr inga tekniska möjligheter attnu yrka bifall till motionen. 1en annan motion som behandlas i betänkandet, motion nr 867, har jag hemställtatl hos regeringen begär all generella hasiighels-begränsningar påvägar ulanför lälorier skall omvandlas lill rekommenderade farter. Ellliknande förslag finns i molionen 848 av herrar i ochStrömberg i . Men i den motionen föreslås i första punkten en sådanredovisning av erfarenhelerna av den differen-lierade hasiighelsbegränsningensom riksdag begärde. Observera all del var riksdag. LJlskolieibesvarar den försia punkien i folkpariimoiionen med all den åsyftaderedovisningen kan beräknas komma under näsla år. Sedan anser man lydligen har besvaral den andra punkten och även min molion med del uttalandet, menjag lycker inle att man har gjort del. Om det skall vara en hastighet på , 90eller i limmen, eller någon annan hastighet, är ju en sak. Om denhastighetsgränsen sedan skall vara ovillkorlig eller om den skall vara enrekommenderad högsia haslighel, som jag har föreslagil, är en annan fråga. Jagkan därför inie finna all min molion över huvud lagei är besvarad. Den som färdas längs våravägar måsle efter bara fiird konslaiera all förslagei allhasiigheisgränser ulanför läiorier skall vara rekommenderade farter är delenda rälla. Såviii jag känner lill har ju också de olika bilistorganisalionernaslälll sig bakom del kravei. Jag yrkar bifall till molionen 867år 1975. () kort genmäle: 126 Herr lalman! Användningen av säkerhetsbälten ärlydligen en käpphäst Om jaginte minns fel var ensam vid röstningen i , eller ivarie fall var det väl ytterst få i denna kammare som röstade emot det beslutsom tog om ett obligatorium när del gällde alt använda bilbälte. Detär utan tvivel på del sättet - trafiksäkerheisverket kan verifiera deuppgifterna - alt bilbälteslagen har bidragit till alt rädda liv. Även om herrÅkerlind är emot tvång, har dessa tvångsåtgärder dock räddat liv, och detprimära inom trafiksäkerhetsarbetel ärju att rädda liv och lindra skador. HerrÅkerlind hade själv uppgifter på att antalet svårt skadade personer har minskatefter lagens ikraftträdande. Statistiken - det kan jag medge - harinte givit det resultat som vi trodde när lagen infördes, men det anser jaginte betyder att vi tog ett felakiigi beslul vid del lillfällei. Benägenheienau använda bällel har minskal någol, och vidare haren slor del av de förare somomkommii vid olyckor icke haft bällel på sig. Dessuiom har under della årförekommil några allvarliga lågolyckor och dessa olyckor inräknas också islaiisiiken. Vi har vidare haft osedvanligl många olyckor där de passageraresom skadais suilil i baksälei på bilen. Där har man inle bälie på. dellahar bidragit till all statistiken inte ger den rättvisa ål fördelarna av allanvända bällel som vi har nämnt tidigare, men får vi ytterligare någol ellernågra år på oss. , övertygad om att vi även med statistikskall kunna bevisa att hundratals liv räddats genom det beslut som vi fattat. HerrÅkerlind är också emot hastighetsbegränsning och vill i slällel harekommenderade farter. Men hasiigheisbegränsningar på våra vägar är intenågonting som vi har infört bara för att reta bilislerna, , utanäven hastighetsbegränsningarna är införda för att rädda liv och minska skador.Vi har statistiskt och på fiera andra säll också kunnat konstalera att hastighetsbegränsninghar medverkat lill atl minska trafikolyckornas anlal. Denutredning som här kritiserade därför atl den inte var färdig -den hade beställts av - byggde ju, , påförutsättningen atl man måste ha det statistiska materialet innan man kundegöra utvärderingen. har man materialet tillgängligt och håller på att prövadelta. Del är av den anledningen som utredningen inle blivii färdig, men närdenna prövning är klar skall resullaiei säkert redovisas. Traflksäkerhels-ochkörkortsfi-ågor, m. m. () kortgenmäle: sade alt bilbältet räddar liv. Det är han lydligen interikligt säker på. eftersom statistiken inte visar att så är fallet,men han är säker på att vi i varje fall får larre skadade. Också jag har sagtatl statistiken pekar på att så är förhållandet, men jag har också sagt atthuvudsaken för mig är huruvida vi skall ha tvång eller frivillighet på deltaområde lika väl som vi har frivillighei på många andra områden. Då kan manfråga: Är beredd all förorda Nr 20 ivång på alla de områden dar vi kan lagslifta för att rädda liv ellerför Onsdaeen den ''medverka till att personer inte skadas? 'örorda tvångslagstiftning på alla dessa områden, eller på fler områden? --------------- Närdel gäller hastighetsbegränsningar sade att sådana Trafiksäkerhets- kan räddaliv. Ja, det kan de säkert göra. Kör man i limmen och körkortsfrågor. är risken inte särskilt stor, men kör man i limmen är risken m. m. betydligt större, och kör man är den självfallet ännu slörre, eftersom högrehasiigheter kräver snabbare reaktioner och skadorna då blir svårare om delinträffar en olycka. Men när vi nu upplever att kanske 98 eller av svenskafolket inte håller hastighetsbegränsningarna har ju dessa i praktiken ingenbetydelse. HenROSQVIST (s) kort genmäle: Jag skall inte förlänga debatten, men eftersom uttolkademin replik så, alt jag inte skulle vara övertygad om atl bältet räddar liv,vill jag säga till honom att Jag är absolut övertygad om att bilbältet räddarliv. VadJag sade var att vi talade om 200-300 liv 1974 och all del kanske inte blirfullt så många. Men, , är del 150 eller 175 liv bällena räddar ärjag myckel glad; och för vari och ell liv som räddas får man vara glad. HerrÅKERLIND (m) kort genmäle: Alt döma av den hittillsvarandestatistiken är del inie ens ell. I de inlägg som här har gjorts, framför allt av utskottetsrepresentanter, har jag med tillfredsställelse noterat atl enigheten är stor ide här frågorna, och det var den även i utskottet. Jag håller med om attbetänkandet är ganska knapphändigt, men det är lättförklarligt med hänvisningtill del utredningsarbete som pågår. Här i debatten har representanter förutskoilel från olika partier redovisat en samsyn som är mycket intressant. Detbetyder emellertid inte atl allt är väl beställt som del är . så dennasamstämmighet får inte bli någon kudde som vi vilar på och tror all alli ärbra. Ävenanialei moiioner som har väckls visar all förhållandena är långl ifrån brapå irafiksäkerhelens område.