prot · FY0994 · 1975-12-31 00:00:00 — Ordenföll väl ändå sä, , all ni sade att ni trodde att det var- frägaom älgvärd och inte om kötfiakt. Jag noterade just ordet kötfiakt. Jag tyckerdet är litet förvånande att man först säger att man vill förorda en samordningav älgjaklen. Sedan kommer man med ett förslag om generell tilldelning där detjust är fräga om all tilldela jägaren i liten skala mer för att han skall fämer kött. Sedan vill man inte diskulera vad saken gäller utan kallar detälgvärd. Vilkel är det vill ha det till? Är det älgvård ellerkötfiakt? Närdel gäller de olyckor som har inträffat genom kollision niellan ;i|g och iförsia hand bil är del klart, i , alt jag häller meddem som tidigare sagl att vi skall göra vad vi kan för att motarbeta sådanaolyckor. Men det finns ingenting som säger att det just är den längre jakttidensom är orsak till olyckorna. Vi har varit inne pä några faktorer, t. ex.brunst, kalvavstötning och annal, men vi skall ocksä lägga märke till en annansak: Vid vilken tid sker de flesta olyckorna? Jo, i skymningen dådjuren rör sig mest. I skymningen är inte älgjakt tillåten, ochjakten kan alltså inte orsaka olyckor dä - möjligen . Jag troremellertid inte att olycksfallen totalt sett är särskilt många pä morgonen. Deflesla inträffar i skymningen pä kvällen och pä dygnet,och dä pågår ingen älgjakt. Hen RINGABY (m): Jag begärde ordet därför att jaktmarksutredningen har nämnts nägragånger här. Eftersom jag har pysslat i fem och etl halvt år med älgjaktsfrågori den ulredningen tyckte jag all jag borde säga etl par ord. Förstoch främst kanske vi inte skall dramatisera skillnaden niellan utskottetsförslag och reservationen. Vi skall ha klart för oss att båda förslagen innebären inskränkning av den fria jakträtten. Oavsett vilket förslag som konimer attvinna kommer älgstammen förmodligen att öka även . Anledningen tilldet är helt enkelt att del är ganska svårt att skjuta en älg. Omkring 130 000personer jagar älg under jaktåret, men det är faktiskt fyra femtedelar eller 8096 av dessa jägare som över huvud laget aldrig fär skjuta någon älg. För attklara de mellan 40 000 och 50 000 älgar som skjuts varie är gär det åt 750 000jakldagar, så den som fäller en älg har verkligen anledning att känna sig stoltoch belåten. Jaktvårdsulredningen,som avslutade sitt arbete i är, gjorde den största inventering som någonsin hargjorts i det här landet kring jakt och jakt-vårdsfrägor. Inte mindre än 15 000jägare har svarat på en rad frågor som utredningen har ställt till dem. Vår ambitioni ulredningen är att få ordning och reda pä i första hand älgjakten ifrivilligt bildade jaktvärdsomräden, där inte minst - det vill jag betona -jaktvärden skall ha en mycket framträdande plats. Vi vill därför införa enjägarkompelens, en sorts jägarexamen, för nytillkommande jägare. Vi vill hajakträtten knuten i fortsättningen också till dem som disponerar eller ägermarken enligt urgammal hävd. Vi vill underlätta bildandet av jaktvärdsomräden. Utredningensförslag har fäll myckel fina omdömen frän alla remissinstanser och de harvarit väldigt mänga. Efler det all jaktmarksulredningen lagt sitt betänkandepresenterade en promemoria om reglerad älgjakt som gickut på remiss och som fick ett negativt mottagande av de fleslaremissinstanserna. Förslaget att oavsett områdets siorlek ge generell dispenslill alla markägare för etl vuxet djur och en kalv vafie år har inle fått gehörhos de sakkunniga. i redogjorde för remissvaren, sä detbehöver jag inte göra. Jag kan bara tillägga att av 24 länsstyrelser somyttrade sig över förslaget var 19 mycketkritiska mot eller avstyrkte den generella lilldelningen på två djur. Efterden dåliga kritiken skrev alltså jordbruksministern en proposition på grundvalav promemorian. Det är det förslaget som inryms i reservation 1 och som alltsåinte heller har fått majoritet bland jordbruksutskottets ledamöter. Nuär frågan, fru talman, och det är väl detta som hela den här debatten gäller,om regeringspropositionen eller reservation 1 rimmar med jaktmarksutredningensinlentioner, som väl ändå kommer att ligga lill grund för framtidens ännu meraansvarsmedvetna jaktvård och jakt. Den här långa debatten harenligt mittförmenande ändå visat att utskottets förslag mera är ägnat att stimuleragemensamhetsjakt än vad reservation I är. Behövs del egentligen några fleraargument, ärade kammarledamöter, än konstaterandet att jordbruksdepartementetsförslag ger tio markägare med t. ex. var, som gått samman för altsköta jakten och jaktvärden mönstergillt i ett gemensamhetsområde, rätt attskjuta ell eller två djur pä av ? Men om dessa tio markägareupplöser jaktområdet får de skjuta 20 djur, om de kan och vill, men det mästeske på två . Det sista är ingenting att förorda, men reservalion 1 germöjlighet till detta. Som jag ser det, ger reservation 1 ingen stimulans lillordnad gemensamhetsjakt och god jaktvård, i varie fall inte pä samma sätt somutskottets förslag. Skallvi då arbeta för gemensamhetsjakt? Skall vi ha reglerad jakt eller skall vi somensamma vargar jaga varoch en på sin egen lott ? Det är delta frågangäller. Jag tycker att alla med en modern uppfattning om jaktvård borde inseatt vi måste ha en ordnad gemensamhetsjakt när det gäller högviltet i det härlandet. Många kritiserar den reglerade gemensamhetsjakten som sådan, men det ärganska egendomligt alt överallt där den har prövats praktiskt tystnarkritiken. 1 åtta höstar å rad har den prövats i bl. a. , som vihört här, och praktiskt taget ingen är missbelåten. Och alla talare frän länmed reglerad älgjakt som har deltagit i kammarens debatt har varil belåtna medutfallet. Jagkan ocksä ge en i milt tycke mycket intressant rapport frän mitt eget län,län. beslöt att Götlunda församlingskulle överföras till . Där har man reglerad älgjakt pä försöki hela länet, vilket vi inte har i län. Markägarna i Götlunda var alltsåvana att jaga enskilt var och en pä sin egen mark men tvingades nu alt ordnalicensjakt i jaktvärdsomräden. Pä anordnades frivilligt iGötlunda mänga sammanslutningar - man kanske kan kalla dem byalag - förlicensjakt: Hasta byalag med , Urvalla med 960, Hagelsbäcken med356, Abborrtorp med , osv. Inte mindre än 19 stycken nyajaktvårdsområden av sådan karaktär bildades, och det utan några som helstsvårigheter. , efter tvä ärs erfarenhet, var belåtenheten så stor att manbeslöt sig för att alltid ha det pä det här sättet. Det är ett mycket fintbetyg åt gemensamhetsjakten. Alla är mycket nöjda i Götlunda med denna nyajaktform. som man alltså inte varvan vid. Jagkan också berätta att jaktvårdsområde i , där man hadereglerad älgjakt, i samma veva överfördes till län, där man inte harreglerad älgjakt. Men jaktvårdsområde begärde att fåvara kvar som jaktvårdsområde, därför att man trivdes med det, tyckte bra omdet. Defä markägare med mycket små marker i Götlunda vilka inte kom med i något byalagfär nu alltså enligt utskottsmajoritetens förslag skjula en kalv var, vilketfaktiskt inte är dåligt på en liten mark. Det är nämligen förenligt med godälgvård att låta ränlan av älgkapilalei, alltså kalven, utgöra den generellatilldelningen för alla markägare. Dä finns incitamentet att bilda ettjaktvårdsområde kvar, nämligen incitamentet att fä skjula elt eller flera vuxnadjur. Även om en gammal älgjägare, van alt jaga hur mycket han vill, blirupprörd över alt bara fä skjula en kalv, herr jordbruksminister, måste både alla vi andra för helhetens bästa underkasta oss vissa inskränkningar ivår frihet att fritt jaga. Jordbruksministern brukar i andra sammanhang haförståelse för sädana synpunkter. De gäller inte minst i fråga om en litenmark, där jägaren faktiskt icke ensam äger älgen. Utskottsmajoritetensförslag måste vara det riktiga och är hell förenligt med god ochansvarsmedveten jakt och jaktvård. Utskottets förslag stöds också av allaseriösa, erfarna och jaktligt intresserade både enskilda och organisationer. Jag yrkar med detta, frutalman, bifall lill utskottets hemställan. HenWIKNER (s): Jag avstår på grund av den sena timmen. HenLOTHIGIUS (m): En part som inte har fått komma till tals här i kammaren är älgensjälv, som diskussionen har gällt. Jag skall be all fä tillägna den individenmitl lilla anförande. Lyssnat pä debatten här flck då en vision denna härliga vårdag bär Såg kanimaren somnaturens sal överallt slår jägare på pass läktaren - ett berg, talmanpodiet -dal höstsol lyser genom skog och vass Andedräktens varma ångastiger ifrän myr och mun lätt är det alt fånga spänningen i denna stund en fågel eller en gren somknäckts Ingen vågar säga ordet Skogens konung, har hanväckts?- NyaDrillings, gamla muskedunder höjes sakta vågrätt med sitt lopp Säkring lättas,hanar spännas under det att spänningen gär opp Mellan talmansbordenkliver älgfamiljen lyst tiotaggarn, kon som driver kalvarna hon kysst Ensalva dånar över kammarnejden kulor slår mot kropp och sten signalerna attfejden börias över kött och ben Pämossan ligger älgfamifien som var sä full av liv Uselt län att storma varbastifien Med en kula och en kniv Minär kon, min är kalven alla djuren tillhör mig höres älgmarksskalven genomriksdans konterfej JaktvärdLundkvist delar bytet pä etl akademiskt sätt Fel har Bleking-greve rutit smäoch stora har sin rätt Fulljämlikhet kan aldrig föfias om skydd skall ges mifiö och art Prestigen, HerrStatsråd, måste döfias Reglera accepteras ock av moderat HerrWikner gläder skogsman ifrån Norrlandsläger missar storvilt på förnära håll när han Vaktminister säger Övningsskjut, ,så blir ej fel i protokoll När röken lagt sig efterskott och envig ochkammarn fattat har beslul nog vore väl om denna enig får sanna jägares salut och kvar blev kammarensverklighet , varken utskotteller reservant är drömlik men jag böjer mig förutskollsmajoritel Överiäggningen var härmedslutad. Punkter/ta1 och 2 Kanimarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr13 punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrLindberg begärde rösträkning verkslälldes volering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 2 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr13 punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärderösträkning verkställdes votering med omröstnings-apparat. Cienna omröstninggav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr13 punkten 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Eienna omröstning gav föfiande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kanimaren bifaller jordbruksutskoltets hemställan i betänkandetnr 13 punklen 6 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr13 punkten 7 b röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kanimarenbifallit reservationen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrJonasson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Punklerna7 c och 8 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §2 Anslag ur jaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 14 medanledning av motion om anslag ur jaktvårdsfonden till Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare. I della betänkande behandlades molionen 1975:1592av m. fl., vari hemställts att beslutade att uttala sigför att ett årligt anslag ur jaktvärdsfonden om . tillerkändesJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Utskottet hemställde att lämnade motionen1975:1592 utan åtgärd. Anslagur jaktvårdsfonden UU Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare Reservalionhade avgivits av herrar () och (vpk) som ansett all ulskottetbort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:1592 uttalade sig för att ett årligtanslag ur jaktvårdsfonden tillerkändes Jägarnas riksförbund-Landsbygdensjägare. 12 protokoll 1975. Anslag ut jaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens Jägare Hen (): I motionen 1592 av m. fl. hemställs att beslutaratt uttala sig för att elt årligt anslag ur jaktvårdsfonden om 250 000 kr.lillerkänns Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Motioneri samma syfte har varit föremål för behandling. Dessamotioner har avslagits med motiveringen alt jaktmarksulredningen hade fråganför utredning och skulle komma med förslag. Därför har jag lidigare biträttavslagslinjen. Man brukar föfia den principen här i att man avvaktaren pågående utredning. Till detta kommer att jag hoppats pä att de tväföreningarna skulle kunna enas. har emellertid jaktmarksutredningen kommitmed sina förslag, varvid del visat sig att den ej haft någonting med del imotionen framställda yrkandei att skaffat Med andra ord: Här har vi blivitlurade. Närnu detta klariagts är det min bestämda uppfattning att Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare ocksä bör komma i åtnjutande av anslag. Jagskall inte närmare gå in pä förbundets arbetsuppgifter. De anges i motionen.Vad jag särskilt vill trycka pä, förutom de sedvanliga föreningsrutinerna, ärdet nya som måste komma. Det gäller informationen i anledning av detriksdagsbeslut vi har fattat angående samordnad älgjakt. Jag ulgår ifränatt förbundet arbetar och propagerar för en lugnare jakt och för ökadförståelse niellan älgjägare. Med detta, fru talman, berjag att fä yrka bifall till reservationen. Hen (): Den fräga vi nu diskuterar - att skall ultala sig för ettanslag ur jaktvårdsfonden lill Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare - ärinte ny. Den är säkert känd av riksdagsledamöterna, åtminstone en hel del avdem. Jordbruksulskolletsmajoritet är lika orubblig som vid tidigare behandling. Man föreslår allriksdagen lämnar motionen 1592 ulan åtgärd. Men ulskottet är inte enigt. Härfinns en reservalion av herrar och , som yrkar bifall tillniotionen. Jag vill framhålla att Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare ilikhet med som sin huvuduppgift har dettavilivårdsarbete. 1 detta ingår forskning och resullatsuppföljning samt förslagoch rådgivning till berörda myndigheter. Det förbund jag tillhör fungerarocksä som remissorgan. Man bedriver också studieverksamhet med bl. a. kursermed ulbildning för jägare och naturvårdare, skytleverksamhet med bl. a. jakt-och skytteprov som jägarna enligt lag mäsle genomgå samt informaiion ochrådgivning om praktiskt vill- och mifiövårdsarbeie till såväl jägarna somallmänheten. I propositionen 1975:25 på s. 38 andra stycket säger departementschefenatt han förutsätter att jägarnas organisationer - således Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare och - även ifortsättningen kommeratt svara förbi. a. viss information föratt genomföra detnya älgjakisförslagel. Jag vill poängtera att del nämnda förslaget nyss har antagits avriksdagen. I jordbruksutskoltets belänkande 1975:13 föresläs enligtproposilonen 1975:25 att till länsstyrelserna skall knytas en länsälgnämnd medhuvuduppgift ati dels vara elt rådgivande organ åt länsstyrelserna iälgvårdsfrägor, dels sköta de frågor som älgskade-nämnden nu svarar för.Länsälgnämnden skall bestå av sju ledamöter, och till ledamöter bör utsesrepresentanter för jordbruket, skogsbruket, frilufts- och naturvårdsintressena,trafiksäkerhetsverkel och jägarnas organisationer - således även Jägarnas riksförbund-Landsbygdensjägare. Eftersom denna organisation bedriver sanima verksamhet när det gällerviltvården som och i likhel med della fåll de uppgifterenligl de nya jaklvårdsförslagei som jag här nämnt är det inte för myckel begärtalt uttalar sig för del anslag som yrkats i niotionen 1592.Utskoltsmajoriteten kan väl ändå inte mena att skall fåersättning för sitt arbete, medan Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägaresjälva skall slå för sina koslnader? Finns det nägon logik i att 1972/73 enligt uppgift erhöll ca , medanLandsbygdens jägare inte fick någonting? Man har ökal jaktvårdsavgiften till43 kr., och då kommer summan för Svenska jägareförbundets del att stiga till ca8 mifioner. Det finns dessulom fonderade medel som inte på något vis skulleberöra statskassan. Jag ställer således frågan till jordbruksutskottetsmajoritet: Hur orättvis fär man egentligen vara? Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare har under niånga år gjort framställningar, menman har trots detta aldrig erhållit någol anslag ur jaktvårdsfonden. Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare - ursäkta, i , att jagnämnder organisationen vid namn så mänga gånger - har sedan det bildades 1938i ökad omfattning bedrivit vill- och mifiövårdsarbeie som varil allmänheten,jägarna och samhället till ovärderiig nytta. Organisationen har enligtredovisning 16 645 medlemmar. Till jaktvårdsfonden betalarvarie medlem - märk väl varie medlem! - i de båda jägarorganisationerna likaslora avgifter. Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare har ännu inte fältnågonting tillbaka från jaktvärdsfonden, medan fälltillbaka mera än deras medlemmar betalat in till fonden. Jägarnasriksförbund-Landsbygdens jägare beräknar med väntad höjning avmedlemsantalet och medlemsavgiften betala in . Då torde det inte vara för mycket begärt att man skall fåtillbaka ca en tredjedel av vad medlemmarna betalar in. Däremot får åriigen . i anslag ur jaktvårdsfonden, fastänföreningens medlemmar inte betalar ell enda öre lill den här fonden. Enliglstadgandet i 26 § 3 mom. lagen om rätt till jakt skall av influtnajaktvårdsavgifter bildas en fond,jaktvårdsfonden, vilken efter regeringensbestämmande användes till främjande av jaktvården inom riket. Det är dä heltnaturligt att Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare har rält all för sillarbeie erhålla medel ur denna fond. Alt tilldela annanjaktorganisation än bidrag Anslag ur Jaktvårds -fonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens Jägare Anslagur jaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare ur fonden för den löpandeverksamheten anser ulskottet emellertid medföra administrativ oklarhet ochvara ägnat alt öka administrationskostnaderna för jaktvårdsarbetet. Jag frågaroch har frågat tidigare när delta varit uppe: Vad äradministrativ oklarhet? Gäller inte detta när fåranslag på ? Del kan inte vara svårt att överiämna . tillJägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Vidden senaste behandlingen av frägan hänvisade jordbruksutskottet lillden pågående jaktmarksulredningen som - sä heter det i utskottels betänkande -bl. prövade frågorna om underlättande och förenkling av bildandet avjaktvårdsområden, om ularrendering av jakträtt och om andra former för att geökade jaktmöjligheter ål jägare som inle äger jaklmark. Utredningen skulleockså, om den så fann lämpligt, lägga fram förslag i fråga om administrationenpä jaktens område. Och skriver utskottet i sitt betänkande: "Ulskottetvill härtill foga att jaktmarksutredningen framlagt sitt betänkandeJaktmarker (SOU 1974:80), vari bl. a. jaktens administration behandlas.Utredningens förslag är under remissbehandling. Den vidare prövningen avförslaget bör avvaktas, och ulskottet finner inte skäl föreslå något ändratställningstagande från sida." Jagvill meddela - och det anser jag är sanningsenligt - att enligt uppgifter harjaktmarksulredningen inte prövat nämnda fråga om medelstilldelning urjaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Det har hellerinte ingått i jaktmarksutredningens direktiv att pröva denna fråga. Jagfrågar utskottets talesman: detta fel? Jag kräver etl svar. Uteblir detanser jag att mina uppgifter är riktiga. Närvi nu har fattat elt beslut där det lilla förbundet fär ta pä sigarbetsuppgifter enligt del nya jaklvårdsförslagei, sä tyckerjag all ni skallvara så pass renhåriga, även om ni inte förstår er på jakt, att ni skall föfiarättviseprincipen. Lämna även etl anslag - det är etl litet anslag iförhållande till vad fär - till det lilla förbundet,som gör alll vad del kan för att främja humanitära åtgärder när del gällerjakten. Jag yrkar bifall tillreservationen. Frågan om anslag ur jaktvårdsfonden till Jägarnas riksförbund-Landsbygdensjägare är inte ny för kanimaren. Under de senasie 10-15 åren har den varit såatt säga årlig gäst hos . har regelmässigt på förslag avjordbruksutskottet lämnat motioner med begäran om riksdagsuttalanden i fräganutan äigärd. Dettafär dock inte lolkas som att utskottet eller haft en specielltnegaliv inställning till riksförbundets önskemål. Del är bara så att det ijaktlagen fastställs all det är regeringen som skall bestämma över användningenav fondmedlen, inte . Det är rikligt att jakt- marksutredningen inte harhaft till uppgift att behandla frågan om jaktvårdsfonden, men den har haft attpröva jaktens administration och har även lagt fram förslag i ämnet. Omriksdagen nu skulle göra ett speciellt uttalande om anslagsanvisningen frånfonden, sä vore del delsamma som att gå in pä en ändring av de administrativarutinerna. Något skäl för att man just på den punkten skulle föregripaställningstagandena till jaktadministrationen har icke påvisats. Fru talman!Med det sagda villjag yrka bifall till utskottets hemställan. Ansvarför funktio -närer i offentlig verksamhet ' Hen (): Bara helt kort. Jag har inte yrkat att skall besluta i frågaom anslaget utan bara göra det uttalandet att förbundet bör fä detta anslag -och det är ju det som vi nu kommer att fatta beslut om. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifallerjordbruksuiskotieis hemställan i betänkandet nr14 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kanimarenbifallit reservationen av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrJonasson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resullat: