prot · FY0936 · 1975-12-31 00:00:00 — Jaganser att postverket gör allt vad som rimligen kan göras för att ge dem som bori mindre tätorter och inom glesbygd en sä god närservice som möjligt. närservice i glesbygdsområden och mindre tätorter Hen i (c): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Jag villpåminna om all så sent som har uttalat att manbör gå fram myckel försiktigt när del gäller indragning av postexpeditioner iglesbygder och mindre tätorter. närservice i glesbygdsområden och mindre tätorter a. i en skrivelse lill kunderna vid postexpedition, anserstatsrådet att postanstalier bör bibehållas vid en tätbebyggelse med omkring200 hushåll. Jag inser liksom alt del måste finnas ett visstunderiag för all en postexpedition skall kunna finnas kvar. Jagvet all man även ute i kommunerna är väl medveten om all del krävs ett rimligtbefolkningsunderiag om det skall vara möjligl alt upprätthålla en godnärservice. Det är därför många kommuner är inriktade pä att stimulerabyggandet i mindre tätorter för alt garantera närservice. tvä konkreta fall som jag pekat pä i min fråga arbetar såväl somNybro kommuner på att stärka underiaget för tätortsområdena . Del sker genom en omfattande egnahemsbebyggelse i båda tätorterna ochgenom viss industriutbyggnad i . När kommunerna nu är mitt uppe i arbetettned alt, som jag ser del, styra utvecklingen i en positiv riktning, planerarpostverket för indragning av postexpeditionerna. Post verkels planer gäralllsåpä kollisionskurs gentemot kommunernas planer. Jag utgår ifrån att kan anse del lämpligt och rimligt att postverket sätter käppar i hjuletför den kommunala planeringen. Jag begär inte alt skall taställning till de aktuella lokala fallen, men jag hoppas inneriigl alt herrNoriing håller med mig om all postverket i fortsättningen bör ta större hänsynlill kommunernas planer. När man ute i kommunerna är i fullt arbete med attskapa bättre underlag och bättre förutsättningar för lokal service tycker jagdella är elt intresse även för postverket. Voredet inte, , rimligt att postverket lägger sina nedläggningsplanerpå hyllan i alla de orter och samhällen där man är på väg all nå detminimiantal hushåll som själv har angett? Jag skulle hälsa ellsådant uttalande med stor tillfredsställelse. Jag delar i uppfattning att vi inte skallbehandla enskilda ärenden här i kammaren. kan man emellertid i detta fallgärna, om man så önskar, ta de ivå platser, som har byggt uppsin fråga på, såsom typexempel pä hur jag i mitt svar har beskrivit postverketssäll att arbeta. Då kanske det må vara förlåtligt om vi stannar upp etlögonblick vid etl konkret ärende, eftersom del då fär fiäna till bevisning avhandläggningen. Poststationeni , som i talar om i sin fråga, är förenad medSJ-slationen där. Postgöromålen ombesöris alltså av järnvägspersonal enligtsärskilt avtal mellan statens järn vägar och postverket. har SJ sagt uppavtalet med postverket från av den anledningen attjärnvägsstationen kommer att avbemannas från detta datum. SJ:s beslut omavbemanning har överklagats hos regeringen. långsiktsplan skall vid lämpligt tillfälle undersökas omposistationen i bör ersättas med lantbrevbäring från . Postdirektionen i östradistriktet har i samråd med postmästaren i upprättat ell förslag tilldylik omorganisation av postanordningarna i Ör-sjöområdel. Del förslaget harsänts lill kommun för yttrande, men något yttrande har ännu inle inkommitfrän kommunen lill postdirektionen. informationsmöte med befolkningen hardessutom ägt rum ganska . Jaghar med den här beskrivningen bara velat visa att den handläggningsordning somjag rent allmänt talat om i min svar har föfits och håller på all fullföfias ifallet . Poslexpeditioneni , som också nämnts av , kommer - som jag också taladeom i milt svar - att dras in och ersättas med lantbrevbäring plus postställe,sedan Kungl. Maj;l i fiol lämnat besvär över indragningen utanåtgärd. närservice i glesbygdsområden och mindre tätorter HenANDERSSON i (c): Statsrådets beskrivning av lägel för och ärnaturligtvis riktig. Jag hoppas givelvis att de planer som finns på indragningav järnvägsstationen i inle blir en realitet. Man borde, i avvaktan påett definivt beslut därvidlag, inle förhasta sig när det gäller indragning avpostexpeditionen. Jagvill, , återknyta lill milt tidigare anförande. Både jag måste vara intresserade av att inle allmänhetens förtroende rubbas församhällets vifia att upprätthålla en rimlig lokal service. Pä den punkten är visäkert överens. Men om man studerar utvecklingen i finner man allmänniskorna har knutit en förhoppning till den positiva utvecklingen vidposlexpeditionen där, som haft en kraftig ökning av omsättningen. annatfaktum är all kommunen bygger ul i den här tätorten. Ett stort antal nyahushåll kommer till i området inom en nära framlid. Del är rätt rimligt attmänniskorna i det lägel ställer förhoppningar på att samhället, inte minst närdet gäller posten, skall beakta denna positiva utveckling vid ställningstagandelill postens framtid. Jag skulle vifia sluta med all ullala förhoppningenatt studerar dessa frågor ytteriigare, sä att postverketsplanering och den kommunala planeringen kan stämma överens i fortsättningen. Jag delar i länga stycken i uppfattning all mannaturiiglvis inte skall göra någonting förhastat. Men skulle jagönska all hade viss förståelse för att man - när man kommer i ensituation där del kan vara diskutabelt huruvida man kan behålla en fastpostanslalt och då söker upprätthålla närservicen genom inrättande avlantbrevbäring, i vissa fall kombinerad med postslälle - talar med människornasom är postkunder i området och presenterar detta alternativ för dem. Något årefter det att man infört lantbrevbäring i ett visst område - som måhända harberörts vid frå- geslunder av den härkaraktären i - har del hänt all jag passerat det området eller avannan orsak träffat människor som är postkunder där. Jag har då ofta fältdokumenterat all den nya ordningen med lantbrevbäring, kanske kombinerad medposlställe, har fungerat myckel bra. 1 många fall har människorna på min frågasagt att de naturligtvis inle skulle önska sig tillbaka lill den situation sområdde innan lantbrevbäringen inrättades. Meddet här har jag bara velat poängtera alt även postkunderna bör få möjlighet allförutsättningslöst värdera del säll på vilket postverket försöker bjuda ul dennya formen av service. Det sker också. HenANDERSSON i (c): Bara enmyckel kort replik. Jagär överens med kommunikationsministern om det värdefulla i denna informationoch i kontakten mellan postverket och allmänheten. Men verkligheten är ju denall postverket tyvärr inle kunnat föfia de starkt uttalade önskemål som harkommit fram i båda de aktuella fallen. Jagdelar kommunikationsministerns uppfattning om den goda servicen ilantbrevbäringen. Men jag tror all vi också måste vara överens om attlantbrevbäringen inle alltid kan ge människorna den service som de behöver. Detgäller t. ex. förvärvsarbetande som inte är hemma när lantbrevbäraren kommer.De kan tyvärr inte utnytfia lantbrevbärings-servicen. Vidare kan förelag ochandra i samhällen med mera utvecklat näringsliv ha svårt att alllid utnytfiaden service som lantbrevbäringen ger. Jag erkänner dock gärna alllantbrevbäringen för många människor innebär en god service. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Föredrogs och hänvisades §12 Vissa kommunala frågor belänkande nr 7 med anledning av moiioner rörande vissakommunala frågor. I della belänkandebehandlades motionerna 1975:70 av (), 1975:93av m. fl. (m), såvitt avsåg hemställan punkterna 13 och 14, 1975:308 av hen iGävle (c), 1975:676 av (), såvitt avsåg hemställan punkten 2, vari yrkats att riksdagenbegärde förslag av regeringen till vårriksdagen 1976 a) om sådan ändring av kommunallagen att kommunernagavs möjlighet att inrätta direklvalda kommundelsråd (lokala styrelser) ienlighet med vad som anförts i molionen, b) om sådan ändring av kommunallagen att kommunerna gavs möjlighet attanordna rådgivande kommunala folkomröstningar, c) om sådan ändring av kommunallagen att kommunalnämnd och styrelse gavs rätt alt hålla offentliga sammanträden, d) omåtgärder för vidgad insyn i och kontroll av kommunala bolag och stiftelser i enlighet med vad som anförts i motionen, 1975:983 av m. fl. (c), 1975:992 av hen Gransledt m. fl. (c), 1975:1007 av herrOlsson i (c), 1975:1009 av hen SchöU (m), 1975:1014 av herrWachtmeister i (m), 1975:1015 av herrar iSlaffanstorp (m) och Schött (m) samt 1975:1016 av herrarWachtmeister i (m) och Schött (m). Utskottet hemslällde allriksdagen skulle 1. avslå motionerna 1975:70, 1975:93, såvitt avsåghemställan punkterna 13 och 14, 1975:308, 1975:983, 1975:992, 1975:1007,1975:1009, 1975:1014, 1975:1015 och 1975:1016, 2. avslå molionen 1975:676, såvitt avsäg hemställanpunkten 2. Reservation hade avgivits av () somansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen skulle med bifall till motionen 1975:676, såvitt avsåg hemställanpunklen 2, begära förslag av regeringen till vårriksdagen 1976 i enlighet medvad som anförts i motionen. HenROMANUS (fp): Vi lever i en lid med slora enheter. Del är etl faktum som gäller istor utsträckning pä det kommunala området. Genom sammanläggningarna haravståndet från medborgarna till kommunens centrum ökat både fysiskt och påannat säll och möjligheterna lill kontakt minskal. Antalet kommunalaförtroendeposter har skurits ner till en fiärdedel på några få är, och det hargjort all det nu är mycket färre personer som känner en förtroendemaneller som har en sådan, i sin närhet. ökar omfattningen av denkommunala verksamheten'. Kommunerna lar på sig nya uppgifter, och uppgifternahar blivit alltmer komplicerade. Del blir svårare och svårare för den enskildamänniskan all överblicka motiven bakom de kommunala åtgärderna. Dessa ter sigofta som svåra att förklara och framstår som omotiverade Deras genomförande medför ofta ganska mycket av oro och bekymmerbland de berörda människorna. Dettaär problem för den kommunala demokratin. Elt ylleriigare problem hartillkommit, nämligen den gemensamma valdagen för kommunal-, landstings- ochriksdagsval, som gör att de kommunala frågorna i stor utsträckning kommer borti debatten inför valen. Det är rikspoliiiken som dominerar genom TV och andramassmedia. Det gör också att del är svårt för människor alt påverka politiken.Man vet inte hur den egna kommunen påverkas av att man rösiar pä del ena ellerdet andra sättet i kommunalvalet, eftersom den informationen inte nått fram.Risken är också att den kommunala valrörelsen inle erbjuder särskilt myckel avalternativ. Dettaär välkända utvecklingstendenser, och det är de som har motiverat all vi ifolkpartiet fört fram konkreta förslag för att förbättra denkommunala demokratin, för att ge människor mera inflytande och för att ge demstörre möjligheter att påverka sin egen närmifiö och också den egna kommunen idess helhet. I en moiion till årets har jag fört fram en del av dekonkreta förslagen, och de behandlas bl. a. i del här utskollsbetänkandet. Delförsta av förslagen är att skall uttala sig för direklvalda kommundelsrådoch begära förslag av regeringen om ändring av kommunallagen lill våren 1976.Frågan borde egentligen ha behandlats , sä alt kommunerna hade haft god tidpä sig för att besluta om inrättandet av kommundelsråd, om deras storlek, omvalkretsindelning och alla sådana saker. Det är verkligen i senaste laget attfä ett sådant beslut , men på grund av det sätt som utredningsarbetethar bedrivits på är det den tidigaste möjliga tidpunkten, och det är därfördella yrkande är framställt. Detär vikligl att fä kommundelsråd både i de fall där ett flertal kommuner harslagils ihop lill en storkommun och i de fall där en stor kommun har existeratunder läng lid, t. ex. de stora städerna. 1 båda fallen är det väsentligt altde lokala synpunkterna, framför allt på planfrågor, får komma fram bättre än dehar gjort . I synnerhet är naturligtvis människor som bor i enkommun som har slagils ihop med en större kommun angelägna om att delinte innebär alt deras synpunkter inte längre blir tillgodosedda utan så attsäga körs över av uppfattningen i den nya centralorten, som naturiigt nogkanske de flesta politiska förtroendemännen kommer från och som har den störstabåde befolkningsmässiga och ekonomiska vikten i de kommunala sammanhangen. De.här lokala synpunkterna måsle komma fram. Jag tror att del redan finnstillräckligt med erfarenheter för att man skall kunna säga, att den endagarantin för all de verkligen kommer fram är alt vi får lokala organ -kommundelsråd eller vad man vill kalla dem - som är valda direkt av människornai den aktuella kommunen. Del har gjorts en del försök med kommundelsrådtillsatta av fullmäktige, och de har i och för sig varit lovande; jag kansärskilt nämna försöken i , som vi har hört myckel posifivl om. Alla ärvi väl ändå medvetna om risken för all om inle förtroendemännen är direkt valdaav de människor som de skall företräda, sä har de inte samma förpliktelse allhälla god kontakt med den lokala opinionen. Det blir en stor risk för att desynpunkter som förs fram av t, ex, kommunens centrala förvaltning - som oftakan domineras av effektivitetstänkande, sä att säga av planritningar som serbra ul pä papperet men inle tar hänsyn lill de lokala förhållandena och lillhur människor upplever ingrepp i mifion - kommer all överväga, så all man inlei lid utarbetar alternativ. Då kommer de lokala synpunkterna precis som såmänga gånger tidigare alt möta argumentet: "Det är . måste vigöra så här, för annars kommer det att kosta så myckel. Vi kan inle väntalängre och länka pä nya alternativ vid den här tidpunkten,"Kommundelsråden bör alltså vara direkt valda, och för del behövs en ändring avkommunallagen i god lid före nästa val. Eltannat angelägel önskemål är rådgivande folkomröstningar. Att vi skall ha enrepresentativ demokrati i kommunerna är vi alla ense om, men vi vet också attdet finns många frågor som tillsammans skall ligga till grund för den enskildesval av parti. Det gör helt naturligt all den kommunala församlingen inle ärrepresentativ för medborgarnas uppfattning i alla frågor som den skall avgöra- de är kanske inle pariifrågor. Dessutomspelar ju rikspolitiken en stor roll vid valet av även de kommunala förtroendemännen,och det gör att del är ännu mera angeläget all man direkt kan ta reda pä vadmedborgarna tycker i en omstridd fråga. Det skulle man kunna göragenom folkomröstning. Dentredje punkten gäller rätt för de kommunala nämnderna och styrelserna all haoffentliga sammanträden. Del behöver ju inte betyda all de alllid haroffentliga sammanträden. Men de skall ha en rätt till sådana offentligasammanträden där man kan informera människorna om viktiga aktuella problem -också ute i kommunens olika delar. Slutligenär det förslaget om bättre insyn i och inflytande över de kommunala bolagen.Det har varit en mycket stark utveckling som inneburit att man mer och mer harlagt över den kommunala verksamheten på bolag. Det kan ha vissa praktiska skäl.Bolagen arbetar smidigare i mänga avseenden. Men det blir också sämre insyn förmedborgarna. Det gäller att försöka ta till vara de fördelar som kan finnas ibolagsformen men ändå se lill att inle de demokratiska värdena går förlorade. I motionen tar jag upp åttapunkter: Återhållsamhet i fråga om bildandet av kommunalabolag. Om man går igenom de kommunala bolag som har bildals, är del säkertåtskilliga som skulle kunna ha arbetat som vanliga kommunala nämnder och styrelserom man hade lagt mera vikt vid behovet av insyn i verksamheten. Offentlighetsprincipen bör slås fast i de kommunalabolagens bolagsordning, sä att man ålägger dem som arbetar inom bolagenöppenhet gentemot medborgarna. Man bör ge rätt för kommunfullmäktiges ledamöterall närvara vid bolagsstämmorna och ställa frågor, sä att inte bolagsstämmanblir en sluten tillställning. Rätt för kommunfullmäktige att förrätta val avstyrelseledamöter i de kommunala bolagen. Man bör inte överiäta denna rätt tillnågon nämnd eller styrelse. Besluten bör fattas så nära medborgarnasom möjligl. Man bör låta kommunfullmäktiges valberedningförbereda även val av ledamöter i kommunala bolag, sä att man verkligen serlill all det blir samma representativitet i de styrelserna som i övrigakommunala nämnder och styrelser. Möjlighetatt i kommunfullmäktige interpellera bolagsstyrelsens ordförande. Kommunala bolag gör ofta ute i kommunen saker som berör medborgarna direkt, och det skulle i sädana fall vara av värde att snabbi få en interpellationsdebatl i fullmäktige. Då bör det inte finnas några hinder för delta, utan det bör vara en rättighet för fullmäktigeledamöterna att interpellera bolagsstyrelsens ordförande i sådana frågor. Rätt för kommunens revisorer att granska dekommunala bolagens räkenskaper. Skyldighet för bolagsstyrelse att fortlöpanderedovisa bolagels verksamhet för kommunstyrelsen och alt varie är lämna enfyllig offentlig redovisning för de olika åtgärder som bolaget har vidtagit. Attjag har tagit upp dessa punkter betyder inle alt delta inte skulle förekommaredan nu, för det gör det naturligtvis på många håll. Men det gäller all selill att det blir en regel och inte bara någonting som fungerar när allting ärbra. Dessa yrkanden har framförts tidigare och besvarats med all ulredningenpågår. Ja, en utredning har pågått länge och den pågår fortfarande. Del ärmärkligt alt del skall vara så väldigt svårt att fä fram konkreta förslag pådetta område. Nuhänvisas lill att betänkandet snart kommer att framläggas. Ja, det ärvärdefullt även om man tycker sig ha hört den synpunkten . Men del bordevara möjligl för all la ställning lill principfrågorna ulan altavvakta ytterligare utredning, och del är vad jag har begärt och vad herrAhlmark begär i sin reservation. Det borde inle behövas någon utredning ellerremissbehandling för alt man skall kunna la ställning lill den fundamentalaprincipen all de som representerar medborgarna i en viss del av kommunen ocksåskall väljas av dessa medborgare och inle utses av ett centralt organ. Delborde inle behövas ylleriigare remissförfarande och diskussioner för all slåfast alt medborgarna skall kunna yttra sig i en folkomröstning eller alt manskall ha bättre insyn i de kommunala bolagen. Jag ber all fä yrka bifall till reservationen. Jag beklagar all inleutskottet har velat uttala sig för dessa principer, men jag hoppas alt någon avutskottets talesmän kommer alt kunna göra det i den här debatten i varie fall.Jag beklagar också att ensamt i reservationen uttalarsig för, som jag tycker, ganska självklara demokratiska principer. HenJOHANSSON i (s): Låt mig först helt kort få erinra om att kommunallagsutredningennyligen avgivit sitt huvudbetänkande och all ulredningen om den kommunalademokratin kommer med sitt huvudbetänkande . I dennasituation tycker jag det är föga meningsfullt att ta upp någon diskussion isak. Del är rent av olämpligt all nu fatta beslut i sak. HerrRomanus har yrkat bifall till reservation till förmån förherr motion. Han förklarade rakt ut att det fanns inget som helst behovav remissyttranden över - som jag fattade det - vare sigkommunallagsulredningens förslag eller det kommande förslaget från utredningenom den kommunala demokratin. Det betyder all och ochde som evenluelll kan komma alt rösta på deras förslag skjuter ät sidan intebara ulredningen om den kommunala demokratin utan även primärkommuner,landsting, de båda kommunförbunden och övriga remissinstanser. Det gäller dockkommunala angelägenheter, och kommunerna representerar en betydande erfarenhet- t, o, m. större erfarenhet än herrar och tillsammansrepresenterar i all sin tro på att själva begripa allting bättre än alla andra. Härtalar man om närdemokrati, här talar man om att höra människorna, men man villinle tillåla primärkommuner och landsting all yttra sig över sina egnaangelägenheter. skall fatta beslut om principerna, säger herrRomanus, och skall del läggas fram en proposition pä grundval aven motion som har väckt. Jag hoppas att sädana principer aldrigskall vägleda svensk politik. Meddelta yrkar jag bifall lill utskottels hemställan. HenROMANUS (fp) kort genmäle: Jag är säker på att konstilutionsutskolteis ordförande uppfattade vadjag sade beträffande rernissförfarandei, nämligen att del finns inget behov avremissförfarande om principen alt de som representerar människor i etl visstområde skall väfias av dessa människor och inle utses centralt av kommunensfullmäktige. Jag sade självfallet inle att det inle skulle finnas behov avremissförfarande när det gäller de här betänkandena. Det är klart att de skallremissbehandlas - de kommer alt innefatta en mängd praktiska frågor. Men detbör väl inte behövas något remissförfarande för att skall stå fastvid principen om direkta val. Del var vad jag sade. Jagskulle vifia be i Trollhällan att förklara vad del är förremissynpunkter som skall kunna fä all avstå från alt hävda principenom direkta val av människor som skall representera en viss del av kommunen. Jagvill också påpeka att det är fråga om alt ge kommunernamöjlighet all inrätta direklvalda kommundelsråd. Det är inle fråga om att herrAhlmark och jag i vår självtillräcklighet här vill tvinga kommunerna att göranågonting. Vi vill ge varie kommun möjlighet all efter sina förhållandenbesluta om man skall inrätta dessa kommundelsråd eller inte. Del är detta detär fråga om. Medall respekt för den erfarenhet som finns samlad i t. ex. Kommunförbundelsstyrelse sä har inte jag den uppfattningen att man där skall sitta och beslutaför kornmunernas räkning och yttra sig för kommunernas räkning i politiskafrågor. Det är önskvärt alt de olika lokala förhållandena får spela in, så attvarie kommun fär ta ställning för sin del. Del är en annan historia. Jagunderstryker alt förslagen självfallet skall remissbehandlas, men det bordevara möjligl för att ta ställning till vissa principer. Och varföranser vi del då sä angeläget med elt ställningstagande nu? Jo, det är därföratt om vi skall kunna vara säkra pä att etl förslag enligt dessa principerföreläggs nästa års riksdag, så är del önskvärt att regeringen verkligen färdirektiv att utarbeta ett sådant förslag. Mot bakgrund av tidigareerfarenheter vet vi att det annars inte är säkert att del kommer fram någotförslag. Och tyvärr finns det ju vissa begränsningar i möjligheterall utarbeta egna lagförslag. Det är därför som vi vill slå fast principernaredan nu, sä att del verkligen kommer fram ett förslag till nästa års riksdag.Att göra det innebär sannerligen inget nedvärderande av de lokala, kommunalasynpunkterna. Det är ju de synpunkterna som vi vill tillgodose med förslaget. HenJOHANSSON i (s) kort genmäle; Självfallet noterar jag medtillfredsställelse alt vill att dessa förslag skall gå ut päremiss. Men varför skall vi då fatta beslut i innan vi har lästremissvaren? Det finns väl inget annat rimligt svar på den frågan än att herrRomanus och och de som eventuellt stöder dessa tvä herrar intetillmäter remissvaren den betydelse som vi andra gör. Vi vill grunda våra ställningstagandenpä dé synpunkter som kommunerna för fram. Och det tror jag ändå är klokast attvi gör. Hen () kortgenmäle: Det har väl aldrig rätt något tvivel om att vi vill att dessa förslag ialla detafier skall remitteras lill olika instanser och diskuteras där. Menjag noterar att i inte log upp min utmaning att geexempel på några synpunkter som skulle kunna leda lill all man avstår från attge kommunerna rätt alt utse direklvalda kommundelsråd. Och om man inte troratt det kan komma fram några sådana synpunkter och man dessutom vill varaalldeles säker pä att får ta ställning till ett förslag sombygger på den principen, sä har man väl ingen annan möjlighet - om man intetillhör regeringen -än all riksdagenbeställer etl sådant förslag av regeringen. Om förslaget hade kommit framtidigare, så hade det inte varit nödvändigt alt pressa sä hårt. hadevi därför ingen reservation. Då utgick vi nämligen från att skulle hamöjligheter all behandla förslaget .