prot · FZ09137 · 1975-12-31 00:00:00 — Och imotiveringen i moderatmolionen heter det ju att om en i laget får mer övertidän de andra, skall detla hindra hela laget att ta ut en längre övertid. Ärdetta inte att försöka rida på övertidsparagraferna till deras bristningsgräns?Jag tyckeratt borde skämmas för detla inför arbetarna. Sedan får väl arbetarna mer att säga till om, ochlagen av har varit dispositiv ända . Man har kunnat förhandlaom den, och man har gjort det. Men är del väl så, all de förhandlingarnahar varit svåra att genomföra, därför att det i lagen inte funnits någol stödför arbetarna att uppnå bättre avtal än vad lagen säger. Det är del vi vill:ell stöd i lagstiflningen för arbetarnas kamp. Men jag kan förslå att det ärsvårt för att begripa det. i Blenlarp(s): 1 socialutskottets belänkande 1975/76:45 behandlas propositionen 179angående den allmänna arbetstidslagen. I1970 års arbetstidslag förekommer, som också nämnde, fyra formerav övertid, nämligen överlid för nödfallsarbeie, övertid för föreberedelse- ochavslutningsarbete och allmän övertid samt extra övertid. I den föreliggandeproposilionen förordas vissa begränsningar av de övertidsuiiag som medges iarbetstidslagen. Somnärmare redovisas i propositionen pågår, eller har avslutats, ettomfattande utredningsarbete som direkt eller indirekt har betydelse förbedömningen av frågor när det gäller arbetstidslagen. Det finns skäl att härnämna detla arbete som arbetsrättskommittén utfört och som lett fram lillbeiänkandei Demokrati på arbetsplatsen och föranlett proposition nr 105 omlagstiftning angående medbestämmande i arbetslivet. Avsikten är att genom enmedbestämmandelag öka förutsättningarna för arbetstagarna att bl.a. få arbetstiden reglerad i avtal med arbetsgivaren. Löntagarorganisationernahar i antagna program uttalat att det långsiktiga målet är en , uppnådd genom en förkortning av den dagliga arbetstiden. Attregeringen delar den här uppfattningen är allmänt känt. Del råder full enigheimellan regeringen och parterna på arbetsmarknaden om att det måste vara de somskall avgöra i vilken takt det långsiktiga målet skall nås och hur dengenerella arbetstidsförkortningen skall vägas mol andra aktuella reformer inomarbetets område genom ökat standarduttag. FruMarklund sade att vi gör ett slort nummer av det förslag som framlagts om tolvmånaders föräldraledighet. Jag vill anföra att det inte är något nummer utan enallvarligt menad reform som inte får nonchaleras. Jag förstår att man inom vpkgärna vill nonchalera förslaget, men jag förutsätter också att fram får möjligheter att diskutera förslaget, eftersom det inte hör tilldet här ärendet. Utskottetframhöll senast förra årel att frågan om en förkortning av arbetstiden liksomspörsmål om en förlängning av semestern och andra former av uttag av en möjligstandardökning främst är en fråga om prioriteringar mellan olika aktuellabehov och att det i första hand är arbetslagarens sak att avgöra dennaavvägning och besluta när man vill aktualisera dessa frågor. Vidsamhällsekonomiska bedömningar av förevarande art måsle arbetslagarnas syntillmätas stor betydelse. Huvudsyftet med den nya lagstiftningen ommedbestämmande är att de anställda vid förhandlingar med motparten skall kunnapåverka arbetsmiljön i vid mening. Arbetstiden är därvid en viktig del.Utskottet vill därför erinra om all arbetstagarnas organisationer har bedömtbehovet av en förlängd semester och vissa andra förbättringar påsemesterlagsliftningens område som mest angelägna. Närdet gäller yttrandet av i att det vilar ett löjetsskimmer över utskottsbetänkandet får jag nog säga att löjet gäller denna del. Imotionen 1245 och reservaiionen 1 förordas en sänkning av arbetstiden förvissa arbetstagare. Utskottet vill erinra om att av--talsuppgörelsemellan SAF och LO bl. a. innehöll en rekommendation lill berörda förbund om ensuccessiv förkortning av arbetstiden för dessa arbeisiagargrupper. 1 deefterföljande förbundsförhandlingarna har rekommendationen i huvudsak följts.Med hänvisning till del anförda avstyrker utskottet motionen och yrkar avslagpå reservaiionen. Jagkonstaterar att desavouerar den fackliga rörelsens rätt att frittfå bestämma inom delta område, och därest den inte kan klara denna del såkommer man säkert till den lagstiftande myndigheten och ber om del stöd sombehövs. Delfinns anledning att anta all relativt betydande förändringar påarbetstidsområdel växer fram på grundval av medbestämmandelagen, och med hänsyntill delta och med förlitande på att dessa frågor kommer attbeaktas i den allmänna översynen och att det allmänna agerandet närarbetstidslagarna har antagits kommer alt påverka det hela har utskottet intefunnit anledning att lägga någol förslag i denna riktning. Utskottet anslutersig lill arbetsmarknadsministerns gjorda bedömning. Iarbetstidslagen saknas f. n. en definition av övertidsbegreppet. Utskottettillstyrker förslaget i propositionen att det införs föreskrifter av innehållatt med övertid avses arbetstid som överstiger den för ordinarie arbetstid ochjourlid i lagen angivna tidsmängden eller annan arbetstid som avtalats iangiven ordning. Föratt helgledigheten inte skall ge möjlighet till motsvarande ökning avövertidsuttaget föreslås också i propositionen att vid beräkning av övertidenman bör minska den ordinarie arbetstiden enligt arbetstidslagen med denarbetstid som arbetstagaren skulle ha fullgjort om arbetsfri helgdag som ej ärsöndag i stället hade varit vardag. Utskottet delar denna uppfattning. Genomändringar i 8 § arbetstidslagen tillgodoses önskemål från arbetstagarorganisationernaom begränsning av möjligheten att ta ul övertidsarbete i nödfall. Någonanledning att i lagen ange en maximigräns för denna form av övertid finnerutskottet således inte. Enligtarbetstidslagen erfordras för att ta ut extra överlid synnerliga skäl. Molbakgrund av detta har en bättre ordning beträffande dispensprövningen krävts.Därför föreslås att instruktionen för arbetarskyddsstyrelsen ändras, så attyllrande från central eller lokal organisation av arbetstagare i principalllid skall föreligga vid prövningar av dispensärenden om arbetstiden. Delanförs i motionen 2446 att denna skärpning av handläggningen inte är motiverad.Men som framgår av vad som anförts i proposilionen och ulskoltsbetänkandet kanman förutsätta att endast en mindre del av dispensansökningarna bör remitterastill central organisation. Normall skall dispensansökningarna redan hatillstyrkts eller avstyrkts av den lokala fackliga organisationen. Omarbetsgivare som söker dispens inte på lokalplanet har sökt kontakt med denfackliga organisationen och fått denna tillstyrkan, så får han finna sig i attcentralorganisationen behandlar ärendet. Dethar också krävts i motion att den siraffrällsliga påföljden vid brott molarbetstidslagens föreskrifter skulle skärpas. Det har hänvisats till attfrågorna om eventuell reformering av det ekonomiska sanklionssys-temet inomstraffrätten f. n. är under utredning. Med hänsyn härtill och till vadarbetsmarknadsministern anfört i proposilionen anser utskottet att det inte fn. är erforderiigt med någol initiativ i de här aktuella delarna. Meddet anförda, herr talman, har jag berört huvuddelen av de frågor som upptas ipropositionen och utskotlsbetänkandel. Jag yrkar bifall till utskollelshemställan och avslag på reservationen. (vpk) kortgenmäle: i Blenlarp motsäger sig själv. Först insinuerar han attvpk nonchalerar de frågor som förslaget om förlängd föräldraledighet enligt minmening inbegriper. Sedan viftar han bort -eller nonchalerar, om del ordet - de synpunkter på frågan om arbetstiden som jag harredovisat. Jag vill, eftersom jag verkligen lar allvariigt på den här frågan,betona att jag inte som någon odiskutabel ståndpunkt kan se detta som utskottethar framfört och som här upprepar, när han menar all frågan omarbetstidens förkortning skall överiämnas till arbetsmarknadens parter för avgörande.Frågan innefattar ju så mycket mer än vad som rör arbetslivet. Den griper in iflera andra samhällsområden - som planeringen av barnomsorgen, för att baranämna ett exempel. Jag menar att det är en politisk fråga, som skall avgöras avde politiskt beslulande organen. Fackföreningarnahar ju dessutom redan nu möjligheter alt förhandla om andra arbetsiidsformer ände som gäller. Del som kan komma i den nya lagen om medbestämmande i detlaavseende kan därför knappast betecknas som någonting alldeles nytt. Ävenom jag gärna skulle vilja dela i Blenlarp tro på att enfackföreningsrörelse - med all den styrka som den otvivelaktigt besitter om denvill använda den - kan åstadkomma en förkortning av arbetstiden, så måste jagsäga att jag uppfattar utskottets hänvisning till den väntade lagstiftningensom aningslös. Medbestämmande ger inte kortare arbetstid. HerrHagbergs i tidigare hänvisningar till vad som uppgetts i kvällensnyhetssändningar ger ju ytleriigare skäl för tvivel på en snar reform iarbetstidsförkortningsfrågan - en reform som är angelägen. i Boriänge(vpk) kort genmäle: När det gäller prioriteringarna frågar man sig verkligen efler derapporter som kom på TV - att vi skall vänta medsextimmarsdagen - vad socialdemokratin har för samhälle att göra prioriteringari. 1fråga om medbestämmanderättslagen skulle man tro, om man lyssnar till herrJohnsson i Blenlarp, att vi egentligen inte skulle behöva någon lag, förmedbestämmanderältslagen klarar av allt det här som gäller arbetstidslagen.Men tycker han att förändringarna i lagen är bra. Det är precis vadsom behövs; det behövs ingenting mer. Resten skall ske via en annan lag. Jagtror inte att det är hela sanningen, utan jag tror alt man måste skärpaarbetstidslagen för all få bukt med det problem som övertiden innebär. Detär också intressant att utskottets talesman inte med ett ord försvararnuvarande praxis med allmän övertid som något normalt i produktionen. Det ärotvivelaktigt så, trots dessa förbättringar, att det kommer att vara mer ellermindre normalt att minst tas ut av arbetarna som befinner sig påarbetsplatsen, vare sig de vill eller inte. Det är ett mycket 10 protokoll 1975/76:136-137 stort mått av kollektivöverlid som man pressas lill. Och detla försvinner inte genom de förbättringarsom har skett. Jag skulle gärna vilja höra en motivering. Varför skall dennaform av övertid flnnas kvar? HenJOHNSSON i Blenlarp (s) kon genmäle: Nej, , jag motsäger inte mig själv. Men jag konstaterar attfru vill ta ifrån den fackliga rörelsen dess rätt att ha inflytande påarbelslidsfrågorna inom sina verksamhetsområden. FruMarklund anför alt det är en politisk fråga. Ja, det är en politisk fråga, är också i allra högsta grad en facklig fråga, och den fackliga rörelsenbör prioritera denna del, innan man fattar politiska beslut inom det området. Tillherr i vill jag säga att medbestämmandelagarna kommer att fåen väldigt stor betydelse för den fackliga rörelsen, för folket påarbetsplatserna. Man får större möjligheter att hävda sig även när det gällerarbetstidsfrågorna. Skulle man inte klara den delen står den gamla vägen öppen,all man får gå till de politiska partierna och hävda sin rätt där. HerrHAGBERG i (vpk) kort genmäle: Jag vill bara ställa en fråga till i Blenlarp: Vilken skillnadblir det i fråga om arbetstidens längd och även i fråga om övertiden när detgäller förhandlingar genom fackföreningarna och tecknande av kollektivavtal?Jag kan inte fatta alt del blir någon skillnad i den delen genommedbestämmanderättslagen. Manhar även rätt att teckna avtal på del här området, och jag kan inteförstå att övertiden minskar genom att man får medbestämmanderätt, utan delmåste regleras i ett avtal. Den möjligheten har man i och med att lagenär dispositiv. Men det har inte hänt någonting, och det är därför vi kräver ettstöd i lagstiflningen. HenJOHNSSON i Blenlarp (s) kort genmäle: Jag vill bara helt kort till i Boriänge säga, att om hanstuderar förslaget lill medbestämmandelagar kommer han att flnna den skillnadenatt vi har rätt att teckna avtal men att det i den nya lagen finns enkvardröjande stridsrätt. Sedanhen (), som anmält sig på talarlistan, avstått från ordet,förklarades överläggningen härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill alt kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 45 mom. I rösiar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kamniarenbifallit reservaiionen nr 1 av i . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då fruMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 289 Nej - 18 Proposilionergavs på bifall till l:o) ulskollets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avherrar Carlshamre och samt 3:o) reservationen nr 3 av iBorlänge, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandeja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalels mening för sig. Sedan begärt votering belräffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendesocialutskottels hemställan i beiänkandei nr 45 mom. 2 antar reservaiionen nr 2av herrar Carlshamre och rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 3 av herrHagberg i . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposilion uppläst och godkänd: Ändringi allmän t ta arbetstidslagen Den som vill all kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 45 mom. 2 rösiar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av herrar Carlshamre och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels uiskoueis hemsiällan, dels reservaiionen nr 4 avherrar Carlshamre och , och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 45mom. 3 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av herrar Carlshamre och Åkeriind. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrÅkerlind begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels uiskoueis hemsiällan, dels reservationen nr 5 av herrHagberg i , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. §7 Utbildningsbidrag för doktorander Föredrogsulbildningsuiskotiets belänkande 1975/76:28 med anledning av propositionen1975/76:128 om utbildningsbidrag för doktorander m. m. jämte motioner. Sedanregeringen i proposilionen 1975/76:100 bilaga 10 beräknat medel för Stipendierför forskarutbildning (punkten E 46) hade regeringen i propositionen1975/76:128 () föreslagit delsalt anta i proposilionen framlagt förslag till lag om ändring islu-dieslödslagen (1973:349), delsalt lill Utbildningsbidrag för doktorander för /77 Nr 137 under åttonde huvudliieln anvisa ell reservationsanslag av 32 314000 -r- . 1 isQagen oen kr. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: Utbildningsbidrag "I propositionen föreslås att de nuvarande doktorandstipendierna för doktorander fr. o. m. ersätts av utbildningsbidrag för doktorander. De nya bidragen föreslås bliskattepliktiga och pensionsgrundande. Antalet utbildningsbidrag föreslås blidetsamma som antalet doktorandstipendier innevarande budgetår, dvs. I della sammanhang hade behandlatsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:2258 av (), vari hemställts attriksdagen med ändring av regeringens proposition 1975/76:128 tillUtbildningsbidrag för doktorander för /77 under åttondehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 1975/76:2297av ftu () saml 1975/76:2298 av fröken () och (),vari hemställts all beslutade 1. allutbildningsbidraget för doktorander för /77 skulle utgå med . 2. att lillUtbildningsbidrag för doktorander för /77 under åttondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . 1. all riksdagenskulle anla del i proposilionen 1975/76:128 framlagda förslagel lill lag omändring i siudiestödslagen (1973:349), 2. all riksdagenmed anledning av propositionen 1975/76:128 samt med avslag på motionerna1975/76:2258, 1975/76:2297 och 1975/76:2298 lill Utbildningsbidrag fördoktorander för /77 under åttonde huvudtiteln anvisade ellförslagsanslag av . Reservation hade avgivils av herrarNordsirandh (m), Elmsiedi (c), i Skärslad (c), i (c), Nyhage (m) och i (fp) samt () som ansettall utskollel under 2 bort hemställa alt med anledning av propositionen 1975/76:128och motionen 1975/76:2258 samt med bifall till motionen 1975/76:2298 och medavslag på moiionen 1975/76:2297 till Utbildningsbidrag för doktorander /77 under åttonde huvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av . Fröken (): När de nuvarande doktorandstipendiernainfördes 137 var rekryteringseffektenen avgörande faktor för beslutet om stipendiebeloppets storlek. Denna harunder åren kraftigt urholkats. Detta gäller trots den höjning på . perår som på initiativ av och gjorde för två årsedan. Delnu framlagda förslagel är i vissa avseenden en klar förbättring jämfört medstipendieformen, eflersom det ger doktoranderna del av den sociala trygghet somförmåner under sjukdom och tilläggspension innebär. Del är också enligl våruppfattning principiellt riktigt att bidragen blir beskattade och därmedinvägda i doktorandernas totala ekonomiska situation. Menkonstruktionen med utbildningsbidrag för doktorander måsle ändå ses som ettprovisorium i väntan på ell slutgiltigt förslag från forskarutbildningsutredningen.Speciellt flnns del i den fortsatta diskussionen anledning all överväga om delär lämpligl all ha en sådan anknytning lill inkomstbortfallsprincipen som dennu föreslagna konstruktionen innebär. Del är möjligt att någon form avtjänsiekonsiruklion vore en mera framkomlig väg. Men det fär vi ta ställningtill när forskarutbildningsutredningen återkommer. Likaså flnns det anledningall återkomma lill antalet utbildningsbidrag för doktorander. Utbildningsbidragetför arbetsmarknadsutbildning och vuxensludie-stöd fungerar så, all denstuderande tilldelas en summa som varierar mellan 90 och . perdag beroende på tidigare inkomst. Den som inte tidigare hafl någon inkomsterhåller en summa som motsvarar . För den som genomgårarbetsmarknadsutbildning är hela summan ett bidrag, för den som erhållervuxenstudiestöd är 65 96 bidrag och resterande belopp ellåterbetalningsplikiigl lån. Destuderande som antagits till doktorandstudier har minst tre hårtstudiearbete bakom sig. Det är därför enligt uppfattning fel attjämställa dem med den grupp som just kommit ul på arbetsmarknaden. Det ärbetydligt rimligare att i stället placera in dem, som reservanterna i utskollelföreslår, mill i inlervallei för vuxenul-bildningsstöd. Det är på den nivån, minst,som de kommer alt finna sina jämnåriga kamrater som studerar påutbildningsbidrag eller med vuxenstudiesiöd. Någraexempel på grupper vilka som utbildningsbidrag eller vuxenstudiesiöderhåller . eller mer per dag är: byggnadsarbetare, fas-lighelsanslällda,försäkringsanslällda, arbetare inom den grafiska industrin, gruvarbetare,kommunalarbetare och meiallindustriarbeiare. Listan på exempel skulle kunnagöras betydligt längre. Medden konstruktion som utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning ochvuxenstudiesiöd har är det helt rimligt att bl. a. dessa gruiiper erhåller dehär beloppen. Men det är lika rimligt att doktoranderna inte sätts i strykklassulan också tillerkänns utbildningsbidrag på en nivå som gör det möjligl för studerandeall oavsett social och ekonomisk bakgrund välja att fortsätta med sina studier. Möjligheterna lill studierpå doklorandnivå får inte hänga samman med föräldrarsförmögenhet, makes/makas inkomst eller den egna viljan Nr 137 alt ta ytleriigare lån.Den viljan är som bekanl vanligast bland dem som den kommer från hem medstudietradition. Inte minst för att minska den j*; mai 1976 sociala snedrekryteringenlill forskarkarriären är del väsentligt alt ul- bildningsbidragen lilldoktorander läggs på en högre nivå än proposi- Utbildningsbidrag tionensförslag. Representanter för både socialdemokraterna och vänster- fordoktorander partiet kommunisterna brukar ju i andra sammanhang tala varmt föråtgärder mol snedrekrytering lill högre studier. Här flnns en möjlighet attgöra en direkt insats för all minska den snedrekryteringen. Jagber att få yrka bifall till reservaiionen. HenMOLIN (fp): De utbildningsbidrag som här föreslås avlöser de tidigare licenliand-och doklorandslipendierna Som i sin lur flck sin senaste utformning i sambandmed forskarutbildningsreformen - en reform som i många avseenden harstannat på papperet. Dennivå på stödet åt forskarstuderande som angavs 1969 kan ses som ett uttryck församhällets ambition härvidlag. Det enda rimliga är då naturligtvis, som frökenRogeslam påpekade, att de nya utbildningsbidragen får samma realvärde somdoktorandstipendierna hade vid reform. Vi har också från folkpartietssida yrkat på sådana höjningar avdoktorandstipendiebeloppen att man skulle återställa eller i varje fall närmasig realvärdet 1969. När en omläggning av principerna för della stöd - en i ochför sig angelägen omläggning - nu sker bör man självfallet återställarealvärdet, annars .skulle förändringen innebära sänkta förmåner. Om man skallkunna åstadkomma en sådan återställning av realvärdet bör stipendierna utgå medminst 0,23 basbelopp . Jagvill f. ö. bara tillägga alt syftet med stödet ju är all främja rekryteringentill forskarutbildning och på till forskning. Det rör sig om vuxnastuderande, personer som är eller äldre, och det är just i konkurrensenmed övergång lill förvärvsarbete efler grundexamen som det är så vikligi attdet flnns ett incitament lill fortsatta studier på högre nivå. Jaghar i min motion 2258 tryckt på att syftet med bidragen måste vararekryter!ngsfrämjande och au beloppet, om della syfle skall kunna uppnås, måslehöjas så att bidragen i någon mån kan fungera som en lockelse för dessa vuxnastuderande att fortsätta på forskarutbildnings-nivå. Jagfinner till min glädje all reservationen i allt väsentligt tillmötesgår delyrkande som jag har ställt i min motion, och jag yrkar bifall lillreservaiionen. HerrJÖNSSON i Ariöv (s): I utbildningsutskotlets betänkande nr 28 behandlas frågan om utbildningsbidrag till doktorander. I ett avseende är utskottet en- 139 Utskottet lyckeralt del är riktigt all de nuvarande formerna för dessa stipendier ändras. De ärnu inte skallepliktiga men å andra sidan inte heller förenade med socialaförmåner med undantag för en grupplivförsäkring. Proposilionen128 innehåller bl. a. förslag om att de nuvarande doktorandstipendierna fr. o.m. den ersätts av utbildningsbidrag för doktorander, och de nyabidragen föreslås bli skattepliktiga och pensionsgrundande. Antaletföreslås bli detsamma som , dvs. Därtill kommer några stipendier vidjordbrukets högskolor. Jordbruksministern kommer att föreslå regeringen attgodkänna samma förändringar belräffande dessa som beslutas påutbildningsdepartementets område.