prot · FY0930 · 1975-12-31 00:00:00 — , som tog ställning till idrottsutredningen, uttalade sig klart för enutökad breddidrottsverksamhet. Vi är från vår sida, det vill jag kraftigtunderstryka, klart medvetna om att detta växande bredd-idrottsutbud skall skegenom hela det samlade Idrottssverige. Det har därför varit naturiigt för ossatt aktivt söka samverka med Riksidrotts-förbundels olika specialförbund såvälcentralt och regionalt som lokall. Del var likaledes naturiigt för oss att päinitiativ av jordbruksministern i samverkan med utredaeventuella möjligheter för Korpens inträde i . Det fann vinaturiigt därför all vi anser det angeläget att den enskilde medborgaren -skattebetalaren om man så vill - har rätt att kräva största möjligaeffektivitet och samordning i och av motionsutbudet. Den splittring och bristpä samordning som stundom kan iakttagas är inte lill gagn för någon. Denarbetsgrupp, med representanter frän och Korpen, somförra året redovisade sin syn pä det framtida förhållandet mellanRiksidrottsförbundet och var enig i sittställningstagande. Man rekommenderade att Korpen skulle bevifias inträde i RFsom särskilt med representation i särskildordning i Riksidrotisstyrelsen. log också vid extra rikskongress med klarmajoritet ställning för etl inträde i RF. har remissvägen givit sin mening till känna idenna fråga. Det har helt naturiigt redovisats varierande uppfattningar. Mendet är min varma förhoppning all man vid riksidrotts-mötet skall kommafram till ett positivt beslut. Det är, som jag ser del, ett mognadsprov för densamlade idrottsrörelsen inom RF:s ram. För rörelsens egen skull och för denidrotts- och motionssökande allmänhetens skull bör det inte vara svårt attbesinna sitt ansvar i del här avseendet. Skullemot förmodan riksidrottsmölet inte ge Korporationsidrottsförbundel plats inomRF som etl med säte och stämma iRiksidrotisstyrelsen uppslår, som jag ser del, ett besväriigl läge. Om delhänder - vilket jag alltså inte tror - är det min bestämda mening alt Korpen haranledning att ompröva sin situation. Som den stora, levande och fast förankradefolkrörelse vi är måsle vi då ha rätt att kräva av statsmakten att den isärskild ordning prövar våra anslagsframställningar och överger den nuvarandeformen härför. Men jag hoppas livligt att vi skall slippa hamna i en sådansituation. Det finns så många goda och progressiva krafter verksamma inomdagens idrott alt jag hyser stora förhoppningar om en utgång präglad av ansvar,förnuft och vidsyn. - Eftersom jag ser att är i kammaren vill jaggärna understryka att den progressiva kraften och vidsynen i hög grad präglarregeringens ombud i , och det finns all anledning atthoppas på deras fortsatta goda insats i detta avseende. Delfinns ingen anledning att höja några allvarligt kritiska röster i anledning avvad som sker inom dagens idrott inklusive boxningen. Etl litet memento utgördock den påtagliga kommersialisering som ibland skymtar inom tävlingsidroitensram. Spelarköp - trist aktuellt och uppmärksammat i min egen hemstad just nu -liksom märkesjippon av alla de slag bör ansvariga inom respektive klubbar ochförbund söka komma till rätta med för idrottens egen skull. Den är en alltförviktig och positiv kraft i dagens samhälle för att få fläckas kv ovidkommandeintressen. Jag biträder alltså, herrtalman, utskottets betänkande. Hen i (s): I anslutning till Hans AIséns anförande med dess starka betoning avkorporationsidrottens samhällsnyiliga verksamhet vill jag utifrån minutsiktspunkt i Riksidrotisstyrelsen framföra några principiella synpunkter. konstaterade att dess undersökningar har visat "allökad effektivitet kan uppnås genom en organisatorisk samverkan i den formsystemet med specialförbund erbjuder". Utredningen ville för egen del seelt mycket nära samband mellan de kraftigt ökade anslag som utredningenföreslog och den organisatoriska rationalisering som en anslutning av Korpen,Skid- och och del frivilliga skytteväsendel såsomspecialförbund inom skulle utgöra. är man fortfarande helt överens med idrolisutredningenfrån allmän idrollspolilisk synpunkt. samgående mellan mellan RF och övriga utanför RF slående organisationer är mycketangeläget. Jag kan citera idrotts-utredningen eftersom den alltjämt är aktuell: "Ettinordnande av idroitsorganisalionerna i en gemenskap skulle ge bestämdafördelar. Samarbetet dem emellan skulle löpa mer friktionsfritt. Vidare skulleriskerna för dubbelarbete eliminerats i såväl ledareutbildning som när detgäller ungdomsarbete och allmän molionsverksamhet. Resultatet skulle bli eneffektivare användning av de statliga medel som ställs till förfogande." Närdel gäller samgåendet har vi inom RF, liksom med säkerhet också Korpen, vissaproblem all brottas med. Kanske en viss misstro också förekommer som måsteövervinnas. Denna misstro bottnar i olikartad struktur och tradition. Deutanför RF stående förbunden bedriver en omfattande motionsverksamhet. Enbetydande breddidrott bedrivs också inom . Vi får integlömma att huvuddelen av RF:s verksamhet avser just bredd- och motionsidrott.Alla idrottsorganisationer syftar till att främja motionsaktiviteten i allaåldrar. Ipropositionen med anledning av idrottsutredningen konstaterade departementschefen:"Skillnaden mellan motion och tävling är en fråga om intensitet, dvs. inteen art- utan en gradskillnad. Tävlingsmomenlel ingår som en väsentligstimulansmetod pä samtliga nivåer inom korporationsidrottsrörelsen.Riksidrottsförbundet organiserar, som tidigare framhållits, motionsidrott imycket stor skala." Avden anledningen återstår alltså en del organisatoriska frågor som måste lösas, t.ex. regional och lokal samordning samt gemensamt utnytfiande av personal.Svårigheterna skall dock - därom är jag övertygad - vara möjliga att lösa. Menalla vet vi att dessa frågor måste vara väl förankrade. Både RF och Korpenmåste nu bedriva en bred informationsverksamhet. När det gäller dennainformationsverksamhet kanske Korpen har haft det lättare. Riksidrottsförbundethar 53 organisationer med mänga gånger helt skiljaktiga arbets- ochverksamhetsformer. Därför har RF:s utredningsarbete tagit viss och kanskealltför . Detta får emellertid inte tolkas som någon negativism fränRF:s sida. Jagvill inte polemisera mot vännen . Han sade emellertid en sak i sittanförande som jag vill belysa med en annan utgångspunkt. Han sade att de olikaKorpaktiviteterna har refererats alltför kortfattat i Riksidrottsstyrelsenspelila. Det beror i sä fall pä att Korpens framställning i sin helhettillställts myndigheterna. Detta tillvägagångssätt är väl det bästa för Korpen.Det är alftså inget .försök att inför myndigheterna förringa Korpensförnämliga verksamhet. Somledamot av Riksidrotisstyrelsen vill jag med all kraft framhålla den klartpositiva inställning till ett samgående mellan som finns inomRiksidrotisstyrelsen och hos ansvariga ledare inom hela . Jagvill också uttrycka den förvissningen att de problem som ännu inte helt kunnatklaras av skall komma all lösas, sä att beslut om Korpens anslutning till RFutan svårighet skall kunna fattas vid . Bidragsfördelningentill de utanför RF stående organisationerna bestäms av regeringen pä förslagav Riksidrotisstyrelsen. Men riktigt är också att påpeka attRiksidrottsstyrelsens förslag framställs efter del att samhällsrepresentanlernai styrelsen, varav jag är en av tvä, berett dessa organisationer tillfälle attframföra sina synpunkter. HerrAlsén påpekade att ett besväriigl läge skulle uppstå om förhandlingarna blevresultatlösa. Jag är av samma mening, men som jag ser det är detta en hypotetiskfråga, som det inte finns någon anledning att nu diskutera. I ett inlägg ibudgetdebatten uttryckte jag min stora tillfredsställelse med denkraftfulla satsningen på idrotten och ungdomen. Jag framhöll all det, precissom , inte skett någon prutning på begärda medel tillorganisationsstödet, vilket är minst sagt anmärkningsvärt. Jag gjorde förövrigt på det område som berört - samarbetet mellan RF och Korpen -följande uttalande: "Efterförhandlingar i två är är nu Rikskorpens anslutning till Riksidrottsförbundetnära förestående. Detta innebär en ökad styrka för den samlade svenskaidrottsrörelsen. Anslutningen innebär att idrottsrörelsen kan göra effektivareinsatser inom hela bredd- och motionsidrotten. Sä blir det t. ex lättare attsamordna utbudet av aktiviteter liksom kontakter med myndigheter på allanivåer." Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Jag välkomnar denna debatt, eftersom jag anser det viktigt att vi här iriksdagen diskuterar idrottens frågor, inte bara de ekonomiska utan också de övrigaproblem som finns förknippade med idrotten och dess utövande. Jagvill först ge en komplimang till Korpens företrädare, , ochuttrycka min uppskattning över det arbete som utförs inom Korpen, Man kan intenog värdera korpidrottens inriktning. Korpen torde på etl mycket verksamt sättha bidragit till att förbättra stämningen pä arbetsplatser, alt föra olikakategorier anställda inom företagen närmare varandra och att ge dem eninnehållsrikare fritid. Korpidrotten har nått ul lill breda lager av delsvenska folket. Olika motionsdriver och liknande riktade verksamheter har fåtten förbluffande anslutning. Samarbetetmellan Korpen och bör kunna fördjupas i framliden. Jagskulle personligen hälsa med tillfredsställelse om dessa båda organisationerkunde samlas i en enda organisation, som på del sättet fick en störreslagkraft. Tillutskottsbetänkandet är fogad en reservation med begäran om ett större stöd til!anläggningar för idrott. Den framställningen är helt befogad. Del kan dock iär vara svårt att fä ett klart grepp om hur stort anslaget är till denegentliga idrottsrörelsen, eftersom della anslag är sammanbakal med anslagettill anläggningar av fritidskaraktär. Jag kan såsom exempel ta upprustandet avsmåbåtshamnar. Det är viktigt att man särskifier dessa båda anslagskalegorier,sä alt anslag till naturvårds-ändamål och speciella fritidsändamål avskiljsfrån anslag till direkta idrotlsansläggningaf. Jagvill i detta sammanhang även framhålla att del är nödvändigt med en upprustningav de idrottsliga anläggningarna, bl. a. av det skälet att kvinnorna är satta iefterhand. På våra enklare idrottsplatser finns i regel ett enda omklädnadsrum,som ofta är ockuperat av manliga deltagare. En kvinna, som vill utöva idrott ochfä rekreation, måste gå hem och byta. Likadant är det med bastuanläggningarnapå idrottsanläggningarna. Det finns bara en bastu och elt omklädningsrum, ochde är avsedda för Ett viktigtupprustningsändamäl är här eftersatt. StenSjöholm har med sitt inlägg mot boxningen fört in vissa etiska, moraliska ochmedicinska synpunkter i idrottsdebalten. Jag vill bara kort deklarera alt jaginte delar syn på boxningen, men jag delar hans allmännamoraliska och etiska syn på idrotten i stort. Jag skall fortsätta efter denlinjen och ge några synpunkter på just idrottens fostrande betydelse. Jaganser att man bör klart uttala sin uppskattning över vad idrotten betyder dådet gäller att engagera och sysselsätta ungdomen. Idrotten visar de ungaexempel pä hur man skall efterleva regler, den ger sinne för fair play, och denskapar ell intresse för fysiska aktiviteter som i många fall senare i livet larsig ullryck i etl eget motionerande. Delta är den stora vinsten medidrottsutövandet, och när jag säger idrottsutövandet så tänker jag på allanivåer: elitidrotten, molionsidrotlen och de övriga fritidsaklivileter som göralt vi lever ett friskare och sundare liv. finns också problem inom idrotten, och idrottsrörelsen har själv tagit itumed dem och försöker all komma till rätta med dem. Jag vill peka på några avdessa problem. Förstoch främst är publikens uppträdande pä våra idrottsanläggningar ofta av en artoch karaktär som man inle vill sätta i samband med en idrottspublik. Vidishockeymatcher t. ex. kastas det flaskor och görs olika slags sabotage, vilketväl närmast hör ihop med alt förbudet att införa spritdrycker på idrottsplatsernainte efterievs. Det är naturiiglvis svårt all klara av delta. Idrottsrörelsenhar inte själv de bevakningsmöjligheter som erfordras för all elt sådant förbudskall kunna efterlevas. Jag tycker alt del är viktigt att vi från denanslagsgivande partens sida också observerar detta och är generösare äntidigare då del gäller att hjälpa lill med ordningsvakter och poliser vididrottsevenemang. Jagprotesterar alllid för mig själv och även utåt när jag ser segrar påidrottsbanorna firas med . Det är en sed som jag tycker att vi haranledning alt brännmärka. Det finns ett förbud mot att införa alkoholdrycker päidrottsanläggningarna, och vi har en målsättning för idrotten som går ul pä attskapa en sund själ i en sund kropp. Då tycker jag alt de idrottsledare som tarmed sig en champagneflaska eller flera in i ett omklädningsrum för alt fira enviktig seger bryter mol idrottens innersta idé. Delfinns också andra problem. vidrörde elt, nämligen idrottenskommersialisering. Del är ett stort och svårgripbarl problem för idrotten. Detgår lätt att säga att man reagerar mol reklam, att man reagerar motmärkesjippon och liknande, men man skall ha klart för sig att skulleidrotten inte kunna ha den bredd och omfattning som den har, om inle idrollsledarnapå alla sätt försökte att förstärka idrottens kassor. För alt klara ekonominhar de måst gä ut och engagera näringsliv, företag och enskilda förall få medlen att räcka till. Men jag vill betyga att det bästa som kunde händaidrotten skulle vara om bidragen från detallmännas sida och det man kan få in genom inträdesavgifter eller efiest direktfrån den idrottsliga verksamheten räckte till för alt finansiera idrottens egenverksamhet. Sedanhar vi problemet med ersättningar till idrottsmännen, främst itävlingssammanhang. Här råder ju del synsättet all alla kategorier ungdomar -främst gäller det ju ungdomen - skall ha lika möjligheter all delta iidrottslävlingar, och då kommer man in på de ekonomiska spörsmålen. Jag tyckerau en äriig och hederiig redovisning av de ersättningar som idrottsmännen fårför sin tävlingsverksamhet är någonting som vi bör både acceptera och uppmuntrahär i . Vi bör också i de internationella idrottssammanhangen med kraftarbeta för all ell sådant synsätt alltmer får göra sig gällande. Del rör sig omdeltagande i internationella tävlingar, främst då ochvärldsmästerskap. I försätts ju idrottsmännen i del dilemmatatt de skall svära en olympisk ed all de inle har haft någon ekonomisk vinningav sin idrott. Som bekant är del många som måste ha samvetsbetänkligheter infören sådan ed. bör också gå i spetsen för en demokratisering av deninternationella idrollsvärlden. Jag tänker t. ex. på den olympiska kommitténoch dess sammansättning. Ledamöterna väljs av kommittén själv. När en ledamotavgår väfier den olympiska kommittén en ny ledamot, suveränt ulan att höranågon utomstående part. Man har kallat denna olympiska kommitté för "Deolympiska ", och det uttrycket tycks i första hand den olympiskakommittén själv med allvar ha tagit fasta på. Jag tycker att ett val till dennaden högsta idrottsliga församling som finns bör ske enligt samma regler som närman väfier styrelser och kommittéer på internationellt plan i andra sammanhang. Dethär är ju problem och spörsmål som idrottsrörelsen själv brottas med, men jagtycker också all det är viktigt alt de redovisas inför en anslagsbeslutandeförsamling. Och jag tror all det skulle vara av stort värde om riksdagensledamöter också mera allmänt försökte tränga in i idrottens inre problem. Jag yrkarbifall till utskottets förslag. Undertlella anförande övertog herr förste vice uilmamien ledningen av kammarensförhandlingar. hade en misslyckad bisals i sitt anförande - vilket jagannars hade kunnat instämma i - där han säger att han har ingenting negativtatt säga om boxningen. Men det finns många andra som har del - de medicinskafakulteterna vid samtliga våra universitet. , , , riksåklagaren,, hovrätten i , länsstyrelserna i och Stockholmm. T. o. m. egen läkare yttrade ien intervju all visst är boxningen skadlig. Det är ingen diskussion om densaken. 7 protokoll 1975. vi alltså på ena sidanalla dessa auktoriteter och på den andra . Vem skall vi tro på? Jagväfier inte för min del. Sedanär del beklagligt att en gammal fin idrottsman som inte hellerriktigt har fattat del här med boxningen. När han citerar det gamla klassiskamens såna in corpore sano - en sund själ i en sund kropp - vill jag baratillägga alt varken själen eller kroppen blir sund av hjärnskakningar. Ochboxning medför hjärnskakning enligt medicinsk expertis! HenALSÉN (s); Vi har väl alla våra misslyckade bisatser, . Jag kan tröstamig med all min värdering beträffande boxningens betydelse och skadlighetdelas av en, förmodar jag, stor majorilel av . Vi får väl se hur detgår i den votering som jag förmodar att tänker åstadkomma. Jagdelar uppfattning att idrottens frågor bör debatteras, men detbör nog ske något mer förberett än den senaste lidens debatt här i kammaren.Jag vill lacka herrar i och för deras myckel positivaomdömen om Korpens verksamhet. 1 det tacket ligger elt understrykande av denförhoppning jag uttalade i mitt huvudanförande - att Korpens anslutning tillRiksidrottsförbundet skall gå den väg som vi väl alla här i kammaren anser varaden rätta. Tillsist: När vi nu alla ganska enstämmigt sluter upp kring tesen om idrottensbetydelse för ungdomens fostran får vi inle, då vi gör dessa värderingar, tappabort en sak som hör lill den här bilden - nämligen att det finns en radorganisationer som arbetar bland och för ungdom utanför idrottsrörelsen ochdärför oftast inte ens skymtar i våra'mass-medier, organisationer som ändåutför elt ytterst värdefullt arbete för ungdomen, för demokratin över huvudtagel. Dem får vi inte tappa bort i delta sammanhang. Jag tycker att det ärvärdefullt att stryka under della. får också möjlighetall ta ställning mera pekuniärt i del avseendet. HerrSJÖHOLM (fp): Visst har vi våra misslyckadebisatser, , men er var alldeles speciellt misslyckad. Dessutom drarvi misslyckade slutsatser, som nu gav exempel på när han anfördeall ledamöter bättre begriper att värdera de medicinskaskadeverkningarna av boxning än alla de auktoriteter som jag åberopat. Varendamedicinsk auktoritet i delta land, och även i andra länder, har konstaterat inte kan slå varandra i huvudet ulan att det kommer hjärnskakningar. Det kan nog ändå inte förneka. Hen (): Jag yttrade mig över huvud tagel inte. varken i milt huvudanförandeeller i mitt inlägg med anledning av replik. omauktoriteternas kunnande på det här området. Jag konstaterade att en huvudpartav ledamöter förmodligen delade min uppfattning all ocksåBoxningsförbundel skulle omfattas av samhällets stöd. Jag har inle yttrat migom någonting annat, och det tror jag all också kan medge om hantänker efter vad jag sade i min bisats, som jag inte har anledning att tatillbaka. Hen i (s): Frågan om den ökande kommersialiseringen inomidrotten logs upp av och sedan av . Mot den bakgrundenvill jag bara lämna en liten upplysning. En arbetsgrupp har av riksidrotisstyrelsen fått i uppdragalt utreda de här frågorna och föreslå åtgärder för all styra de kommersiellaintressena i en för idrotten positiv riktning. Del är ell oeftergivligt kravatt alla beslut i frågor som rör idrottens organisation och aktiviteter fallasav idrottsrörelsen och inle av intressenter utanför denna. Hen (); säger nu alt han bortser frånaukloriteterna. Då är det ju också lätt alt komma fram till befängdaslutsatser. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Punkten 2 Mom. 1 Propositioner gavs på bifall tilldels ulskoilels hemställan, dels reservationen av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller kulturutskoltets hemställan i betänkandet nr 2punkten 2 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genoin uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Nr 2 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller anslag till samt till utbildning inomkulturområdet m. m. jämte motion Kammaren biföll vadutskottet i della belänkande hemställt. §19 Anslag till skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 3 medanledning av proposiiionen 1975:1 såvitt gäller anslag lill skolväsendetscentrala och regionala myndigheter m. m. jämte motioner. HenFÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: Ifråga om delta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i belänkandet. I det föfiande redovisas endast de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten4 (stöd för produktion av läromedel) Regeringenhade i propositionen 1975:1 bilaga 10 () under punktenD4 (s. 148-149) föreslagit au till Stöd för produktion av läromedelför /76 anvisa etl reservationsanslag av . 1detta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:533av herrar i Lane-Herreslad (c)och i Ulfsbyn (c), 1975:834 av () samt 1975:1368av m. fl. (vpk), vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla 1. att Studium och avEsselle-koncernen kontrollerade läromedelsföretag förstatligades, 2. alt utbildningsväsendet i allaviktiga läromedelsföretags styrelser och ledande organ företräddes genomläromedelsansvariga, lärare och studerande. 1. au med bifall tillpropositionen 1975:1 och med avslag på motionen 1975:533 till Stöd förproduktion av läromedel för /76 anvisade elt reservationsanslagav , 2. alt skulle avslåmotionen 1975:834, 3. att skulle avslåmolionen 1975:1368 yrkandet 1, 4. att skulle avslåmotionen 1975:1368 yrkandet 2. 1. beträffandeförstatligande av Studium och av Esselle-kon cernen kontrollerade läromedelsföretag av (vpk) och (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975:1368 yrkandet 1 hos regeringen begärdeförslag om ett förstatligande av Studium och av , 2. beträffande representanter förutbildningsväsendet i alla viktiga lä romedelsföretags styrelser och ledande organ av (vpk) och (vpk) som ansett att utskollet under 4 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:1368 yrkandet 2 begärde att regeringenframlade förslag av innebörd all representanter för utbildningsväsendet skullefinnas i alla viktiga läromedelsförelags styrelser och ledande organ. Punkten6 (Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendel) Regeringen hade underpunkten D 7 (s. 152-157) föreslagit att till Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsender för /76 anvisa ettreservationsanslag av . I delta sammanhang hade behandlats molionen1975:816 av m. fl. (m), vari hemställts att skulle 1. hos regeringen anhålla om enutvärdering av det pedagogiska utvecklingsarbetet i enlighet med vad som imotionen anförts, 2. besluta att till Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet för /76 anvisa ettreservationsanslag av , 3. som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts beträffande ytterligare medel tillPedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet för /76. 1. att skulle avslåmolionen 1975:816 yrkandet 1, 2. att med bifall lillproposiiionen 1975:1 och med avslag på molionen 1975:816 yrkandena 2 och 3 lillPedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet för /76anvisade ett reservationsanslag av . Anslagtill skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. Nr 30 Reservation hade avgivits Onsdaeenden "'' '' () och () somansett S ''*' ulskoltei under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till molionen 1975:816 yrkandet 1 som sin