prot · FZ0997 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill därför ställa följandefråga till statsrådet: Med hänsyn lill erfarenhelen, enighelen på den härpunkten och effekten, är del tänkbart alt denna försöksverksamhet kan utökas?För egen del tror jag att det vore väl placerade pengar. () kortgenmäle: Statsrådet ägnade mycket tid åt hur bra den svenskaarbetsmarknadspolitiken är, och del var väl i och för sig ingen som förvånade sig överdet. Jag tror också all del är riktigt att säga att den i varje fall kunde havarit bra myckel sämre. Menäven om vi har fäll röna internationell uppmärksamhet för den svenskaarbetsmarknadspolitiken pä det sätt som beskrev får det inteförblinda oss för de problem på vår arbetsmarknad som fortfarande kvarstår. Vivet t. ex. att det finns en betydande dold arbetslöshet, som inte alltidredovisas i arbetslöshetsstatistiken - en dold arbetslöshet som dessutom ärmycket ojämnt fördelad regionalt. 1 stora delar av landet finns det betydligtsämre möjligheter att få jobb om man vill ha det än vad som framgår av degenomsnittliga sysselsättningsförhällandena i vårt land. Det måste vara enviktig uppgift att åstadkomma en utjämning här. Dessutomfinns del särskilt utsatta grupper på arbelsmarknaden som inte heller kanåtnjuta de möjligheter till sysselsättning som finns rent generellt. Det gäller kvinnorna. Och det gäller de handikappade. Därför måste vita krafttag här. Även om ungdomsarbetslösheten inte ökat utan kanske t. o. m.gäll ner något är den fortfarande oacceptabelt hög och del sade ocksåstatsrådet. Jagvill sedan ta upp några enskildheter och först det 75-procenliga bidraget tillkommunerna. Del var ett dåligt förslag när vi förde fram del. Det ärett bra förslag nu när det kommer frän regeringen. Vad är del egentligen somhar hänt med ungdomsarbetslösheten frän lill nu som har gjort att vårtdåliga förslag blivit regeringens goda förslag? Det skulle jag gärna vilja habelyst. Närdet gäller bidraget till det enskilda näringslivet har arbetsgivarna varitnöjda, och det är klart att bidrag alltid är bra. Men varför sätts takel så attbidragsandelen frän staten blir mindre ju bättre löner företaget betalar? Detskulle också vara värdefullt all få förklarat. Bådeherr Fageriund och arbetsmarknadsministern har kommit in på det betänkande somvi snart skall behandla och där gjort undantag för företag med mindre än tioanställda. Del är väldigt många företag, och det kan se ut som en stor del avarbetsmarknaden. Men trots allt gäller det bara 12 96 av antaletarbetstillfällen. Och eftersom vi dessutom vel all flyiiningsbenägenhelen ärbetydligt mindre i mindre företag kan vi räkna med all det här rör sig omväsentligt av antalet arbetstillfällen som skall tillsättas. Meddetta som bakgrund tycker jag inte att det förslag vi framfört är särskiltalarmerande. Däremot är det viktigt all minska byråkratise-ringen för de mindreförelagen, de med mindre än tio anställda. () kortgenmäle: Arbetsmarknadsministern gav företagarna en eloge och jag tackar å derasvägnar för del. Jag kan i min tur lacka för de stimulansåtgärder som beslutatsför lagerhållning och de ökade satsningar på utbildning som skett under densenaste tiden. Det är naturiigtvis ett steg i rätt rikining i nuvarandekonjunkturläge. Menvi får komma ihåg att en del av dessa bidrag inte är hell rältvisa för allaförelag. De mindre förelagen har fortfarande vissa problem med en del saker.Jag skall bara peka på några, eftersom arbetsmarknadsministern tycker all mankan lägga på dem fler uppgifter. Han menar att del är så lätt att tatelefonluren och ringa in en anmälan om en ledig plats. Så enkelt är det intemed tanke på alla de uppgiftsskyldigheter som redan finns. Del är ofta så allde mindre företagen har någon som redan är förberedd på arbetet och kan ryckain när det finns behov. Kontakten mellan de redan anställda och dem someventuellt söker plats är hell annorlunda i de mindre förelagen än i de sloraförelagen. Därför tycker vi all anmälningsplikt för de små företagen är onödig. Delhar också påvisats frän myndigheterna i remissvaren att en anmälningsplikt ivarje fall inte skapar några nya jobb och att del inle är säkert all man ökarsysselsättningen med en sådan. Jagkonstaterar fortfarande all varken eller arbetsmarknadsministernsvarade på min fråga med anledning av beslut i höslas. Bidragetligger fortfarande kvar vid ungefär penningvärde. Vad ell företag fåri lärarlön under förutsättning att man har en lärling i utbildning, blirungefär utslaget per limme. Det är inte så underiigt att företagen inteär roade av alt ta på sig en så direkt för-luslbringande verksamhet, när manhar så många andra avgifter att betala. Detkanske inte heller är så märkligt att det inle finns det stora intresse förnyanställning och utveckling som man hade hoppats när det förhäller sig pä detsättet att - enligt en uppgift som jag fått frän upp-lysningstjänsli dag - om en liten företagare verkligen lyckas öka sin inkomst från 100 000kr. får han av ökningen på . behålla ungefär 1 325kr. under innevarande är. Den risk och del ansvar han måste ta för all nå dennaökning av inkomsten anser han inte stå i proportion till merinkomsten 1 300kr. HerrLORENTZON (vpk) kort genmäle: Jag måste erkänna au när jag har tillfälle lyssna på landetsarbetsmarknadsminister så tycker jag att han brukar göra ell kraftfullt intryckoch det är intressant att höra på honom. Men kom jag faktiskt att länkapå dikt om Lucidor: var del "en blek en visa".Varför? Jo, därför alt arbelsmarknadsminislern fortsatte uppräkningen av destödåtgärder åt företagen som är vidtagna för att som han säger hållaproduktionen i gång. Del var sannerligen inget kraftfullt lal. Manskulle kunna tänka sig all del blir en annan regering i hösl efter valel - jaghoppas au del inte blir det. Men den nya regeringen skulle kunna hänvisa lillau under del socialdemokraiiska regeringsinnehavei fick förelagarna här ilandei 11 miljarder i siödåigärder och den skulle kunna säga: Vifortsälter bara på den socialdemokraiiska linjen, för varför skall 11 miljardervara maximum? Varför skall del inte vara 12, 14, 16 eller 18 miljarder? Detfinns borgerliga motioner och även reservationer som vi nu behandlar där maninte är nöjd med de stödåtgärder som vidtagits utan där man kräver attstödåtgärder som omfattar skall ökas lill och där man yrkar påökningar från . Man vill bara plocka desvenska skattebetalarna på pengar. Fråganär: Hur långt skall samhället egentligen gå i eit fall som detla? Del var dessasaker som arbelsmarknadsminislern inle uppehöll sig vid. Däremol sade han allhan ville "ge förelagarna i della land en eloge för au de förståttregeringens arbetsmarknadspolitik". Vad skulle del vara för förelagare sominte begriper sig på den politiken - när han får nästan hur myckel ekonomiskistöd som helst? Herrarbelsmarknadsminislern nämnde också att förelagarna får användainvesteringsfonderna. Det tycker jag är en utmärkt väg att gå - i stället förau använda stödåtgärder och skattebetalarnas pengar. Men i del fallet är man,herr arbetsmarknadsminister, rätt ogin mot . Jag har framför mig desenaste uppgifterna. användes avinvesteringsfondernas medel. Av detta belopp gick exempelvis tillVäsiernorrlands län 33,3 miljoner, men till 929 milj. kr. Berordet - herr statsråd - på att man har en kraftfull landshövding i Gävleborgslän? Jag tyckte jag såg honom här inne i kammaren . Ungdomsarbetslöshetenär ett stort problem. Vi har i vår motion gett anvisningar på även kortsiktigalösningar. Del är beklagligt att inte var road och nöjd med mittanförande. Det var emellertid inle min avsikt att tillfredsställa herrLorentzon, ulan det var min avsikt att försöka ge en bild av hur vi frånregeringens sida bedömer läget och en information om de åtgärder som vi harföreslagil och vilka ytteriigare åtgärder vi ämnar föreslå. Om några områden ivårt land har nytta av de bidrag som vi ger företagen så är del juNorrlandslänen. Jag har ännu aldrig träffat någon kommunalman från sominte har önskat all vi skulle ge ännu mer bidrag till företagsamheten för allutöka den. Om våra bidrag är så enormt omfattande, är det konstigt att intefier företag ändå utnyttjar bidragen i de områden där man verkligen kan få såmycket pengar. Jagber om överseende, , med all jag inle besvarade frågan omlärlingsutbildningen och det beslut som fattade. Den frågan liggerhos utbildningsministern, som just nu är i färd med att bestämma sig för vilkenväg han skall gå för alt knäcka problemet. Mitt svar är således att fråganvilar i goda händer. Bådeherr och försvarar förslaget att man skall undantasmåföretagen från skyldigheten all anmäla lediga platser och säger: A la bonneheure, del är bara 12 96. Men för mig är väldigt mycket. Det representerarmånga arbetsplatser. och herrGransledi alt det ger inle några nya jobb. Del är i och för sig rikligt. Menhur kommer del sig alt arbelsförmedlingarna på de fem försöksorterna har kunnatplacera så många ungdomar? Förklaringen är alt arbetsförmedlingarna har gåttul och talat med företagen som har haft lediga jobb men inle anmält dessa tillarbetsförmedlingen. Delfinns alltså arbeten åt ungdomarna som man inle får tag i om intearbetsförmedlingen lägger ned ell fantastiskt jobb. För alt underlätta detlajobb bör vi se till alt arbetsförmedlingen har hela arbetsmarknaden till sittförfogande. Det kan inte vara så besvärligt för småförelagen alt anmäla ledigaplatser till arbetsförmedlingen, i all synnerhet om även dessa är väldigtintresserade av att anställa ungdomar. HerrFagerlund påpekade att när vi för någon vecka sedan här i kammaren diskuteradeungdomsarbetslösheten med anledning av en interpellation från såströk man krafligl under hur belydelsefulla de små företagen var försysselsäiiningen och hur vikiigi del var all Slödja de små förelagen, för dekunde verkligen skapa jobb åi ungdomar. Då är del väl inle för myckel begäriall förelagen skall vara med och anmäla sina lediga platser. Kan det vara såbesvärligt - om man har den enormt goda viljan att ge jobb åt ungdomarna, somherr och påslår all de har. Varoch en som lyssnade till mig fick väl inte intrycket all jag sade att vi harlöst våra problem. Jag försökte ge en objektiv beskrivning av situationen,vilka åtgärder som är vidtagna och vilka resultat som obestridligen föreligger.Jag gav inga uppgifter som inte var statistiskt verifierade. Jag underströkmycket kraftigt att vi har slora problem och allvarliga bekymmer därför altkonjunkturuppgången ännu inle är så märkbar ute i världen. Jag framhöll ocksåau vi måste hålla en myckel hög beredskap. Närdet gäller statsbidragen till beredskapsarbeten och siimulansål-gärder fickregeringen en fullmakt au använda statsbidrag upp till 75 96.Då undrade majoriteten här i varför de skulle fatta ett beslut somredan fattals. Regeringen fick i sin hand. Vi gick upp till 50 96, vilketgav god effekt. Vi såg sedan alt vi behövde 75 96 och vi gick upp dit. Rättsnart kan vi kanske gå ner igen med den procentsatsen. har givit ossen fullmakt och sedan får vi använda vårt sunda förnuft och la till denprocentsats som är erforderlig. Tillherr ordföranden i utskottet vill jag säga all jag vidhåller all 10 000praktikantplatser inom näringslivet för ungdomar mellan är enmyckel bra siffra - en djärv målsättning. Skulle det visa sig att denna djärvamålsättning inle är tillräckligt djärv, har jag redan givit besked om hur viskall göra. Närdet gäller försöksverksamheten för ungdomar vill jag framhålla att vi redan nukan se hur betydelsefull den är. Därför finns det all anledning att allvariigtöverväga alt utöka verksamheten. Eljest försöker arbetsförmedlingen behandlaalla lika i en gemensam arbetsför- medling för kvinnor ochmän. Först när någon behöver specialbehandling skall han eller hon få det. Menjag anser att del för ungdomen är mycket viktigt all man sätter inspecialåtgärder. Därför är jag alltså beredd att utöka försöksverksamheten ochså småningom permanenta den del som har med ungdomens arbetsmarknad ochsysselsättning att göra. HertLORENTZON (vpk) kort genmäle: Vår arbetsmarknadsminister fortsätter att tala om del kära ämnet stödåtgärder.Jag skulle vilja ställa en fråga till arbetsmarknadsministern med anledning avvad som tilldrog sig på den socialdemokratiska disirikiskonferensen i Kramforsförra söndagen. Efter vad jag förstår, bidrog han till glädjen där. 1tidningarna slår att arbetsmarknadsministern myckel vältaligt skildrade detekonomiska stödet till företagen, lagerslöd och annat. 1 ett referat heterdet: "Smygsocialisering gillar vi, sade och drog nerapplådåskor." Är det fråga om smygsocialisering när man ger stödåtgärderlill landets storfinans? Uttalandet måste vara rätt återgivet i tidningarna,för annars skulle det ha dementerats. Förall uppehålla mig vid samma konferens så vill jag från en socialdemokratisktidning återge en hälsning som mötte arbetsmarknadsministern när han kom tillKramfors. ber man: "Hjälp oss,vi vill ha hit industrier." Vad svarar pä årskonferensen? Del fårvi vela i måndagens nummer av samma tidning: Ni skall få högre arbetslöshetsunderstödi , säger han. "Del var en blek en visa!" Ifråga om de många olika ekonomiska stödåtgärderna till företagen vill jag knytaan till vad Fabriksarbetareförbundei sagt. Man tar upp dessastödåtgärder som en stor fråga på sin kommande kongress och spolar hell dennastödverksamhet. Förbundet säger alt samhället måste träda in och öka de 5 96 avnäringslivet, som är nationaliserade, till 16 96. Fabriksarbetareförbundetmenar att det kräver en insats på och menar att del orkar vimed i delta land när vi kan lägga tiotals miljarder lill storfinansen. Mananvisar vilken industri som först bör nationaliseras, men framför alll ställssamma krav som vpk gjort : Stoppa gåvoverksamheten tillmonopolkapitalet och se till att samhället tar hand om industrierna! Närsamhället ändå betalar lönerna och annat, kan folket också äga förelagen. Hert () kortgenmäle: När det gäller 75-procentsbidraget till kommunen vill jag säga att jagär hell medveten om alt regeringen haft möjlighet alt införa detta redan ihöstas. Men jag frågade om vad som har hänt när det förslag som var dåligt ihöslas, nämligen ett 75-procentigt bidrag till kommunerna, nu blivit ett braförslag. Varföranvände sig inte regeringen av möjligheterna att ge tillkommunerna? I så fall hade vi redan varit i gång med en omfattande verksamhetpå det här området, en verksamhet som kunnat starta först en bra bit in pådetta är, då vi ser konjunkturuppgången framför oss. Hade det inte varil myckelbättre om verksamheten hade kommit i gång , så som vi motioneradeom? Även om vi har givit regeringen möjligheter att ta initiativ, måste ocksåvi från oppositionens sida ta initiativ när regeringen inle utnyttjar demöjligheter som finns, vilket inte har skett förrän sent under denna vinter.Det innebär en beklaglig försening som medfört att många ungdomar har fått gåarbetslösa mycket längre än vad som hade varit nödvändigt. Sedanfrågade jag också statsrådet varför man hittar på enbidragskonstruklion när det gäller näringslivet som fungerar så att företagenfår de som ullovals under förutsättning att de betalar en tillräckligtdålig lön. Ju högre lön man betalar desto mindre andel bidrar staten med. Jagtycker all del är en dålig bidragskonstruklion. Del finns ingen anledning, somjag ser del, all här ha en principiell skillnad mellan kommunerna och förelagennär del gäller metoderna att skapa arbetslillfällen. Jagskulle vilja ta upp någol om småföretagen och den obligatoriskaanmälningsplikten, även om vi får anledning att diskulera den frågan vidbehandlingen av näsla betänkande. Detär klart att 12 96 är en hel del arbelsplalser. Men jag konslalerade lidigarealt omsättningen på arbetskraft i de små företagen som regel är betydligt lägreän i företag i allmänhet. Det kommer alltså inle alt bli så alt 12 96 av deplatser som finns all lillsälla kommer från de små förelagen. Vi måste vara pådel klara med all del är fråga om en belydligl lägre andel. Därförär dellarelalivl marginelll. Administrationen i de här förelagen sköts i allmänhet avförelagarna själva på lunchpauser, eller nätter. Därför måsle mannoga se upp innan man lägger ytterligare administraliva bördor pä de människorsom leder de minsla förelagen. () kortgenmäle: Jag lackar arbelsmarknadsminislern för svarel på min fråga. Jag är dockinle särdeles nöjd med del. har fallal ell beslul som anger all delskall lillsällas en ulredning som snabbi framlägger ell förslag.Arbelsmarknadsminislern svarade all frågan vilar i goda händer hosulbildningsminislern. Del gäller här en akluell fråga, dvs. möjlighelerna altskapa en ur samhällets synpunkt ekonomiski fördelaktig och för den enskildeungdomen bra och lämplig utbildning. Att en sådan fråga har "vilat"ända , under den senaste liden i utbildningsministerns händer, ärinte särdeles tillfredsställande - inle heller för de ungdomar som vill kommain på del här området. Det har visal sig vara en bra ulbildning. Sedansade arbetsmarknadsministern all arbetsförmedlarna har gått ut och talat medungdomar och företagare. Vi har denna försöksverksamhet i , ochhantverksföreningen där liksom andra organisationer 5 protokoll 1975/76. har haft täta kontaktermed arbeisförmedlarna. Arbelsförmedlarna har visseriigen sagt alt de lyckatsplacera så många ungdomar som statsrådet här nämnde, men förelagarna har sagtatt tiden är för kort för all ge ungdomarna den praktiska erfarenhet och denfortbildning som de egentligen vill ha. Vad händer efter dessa praktikmånader?Det är där problemet ligger. Det problemet har arbelsförmedlarna inte lyckatslösa, och företagarna har inle velat vad de skall göra om man inte får denlängre utbildning som man vill ha. Därför vore det mycket värdefullt, som jagframhöll i mitt förra anförande, om arbetsmarknadsministern ville uttolka § 5lilel tydligare. De mindre förelagarna tror nämligen fortfarande att det finnsrisker för att de skall tvingas betala löner , även om de intekan sysselsätta dessa ungdomar. Påden halva minut som jag har kvar av min repliklid vill jag säga lill herrLorentzon all del ofta är de mindre förelagarna som inte riktigt förstårregeringens politik. Bl.a. förstår de inte att just de inle äger rätt lillavdrag för egen ulbildning och fortbildning. Sådan ulbildning är nödvändig,inte minst för att de skall förstå alla lagar som hastigt kommer på. Del ärhöjden all det utgår i lärarlön, och det är fel att konkurrensen skerpå olika villkor. HerrERIKSSON i (fp) kort genmäle: Det var ett värdefullt besked som statsrådet gav belräffandeförsöksverksamheten med intensifierad ungdomskon-lakt. Rakt och klart sade hanall denna verksamhet gett så pass goda erfarenheter att man kommer alt utvidgaden och. om det behövs, permanenta den. Tack för det svaret. kom också in på nästa ärende på föredragningslislan,inrikesutskoltets betänkande nr 28. Jag har ingenting emot alt diskutera delnu, även om del blir ytterligare tillfällen till del . Men del ärväl ändå all la i litet väl mycket när statsrådet säger alt han tvivlar påäktheten i vår inställning lill den här frågan, eftersom vi har en reservationbeträffande småföretag. Jag fick nästan en känsla av att när vi äntligen fickdel förslag som vi från sida länge försökt pressa fram, så skullevi ha bytt fot. Det har vi visst inte gjort, herr statsråd. Vi har hela lidenintagit samma ståndpunkt och sagt ifrån att det ger för litet antal jobb iförhållande till arbetet när det gäller anmälningsplikten för småföretag. Avpraktiska skäl tycker vi alltså att man t. v. skall undanta småföretag. Vi harsatt en gräns vid tio anställda. Vi har klart moiiverai vår insiällning i inrikesuiskolteisbelänkande nr 28 på s. 10 och 11. Vi intar alltså denna ståndpunkt av praktiskaskäl, och vår linje på den punklen har alllid varil klar. Slalsrådei harsannerligen inget fog för all betvivla äktheten i våra förslag. Jag anser all praktiska skäl talar för motsatsen. Arbetsförmedlingenborde av praktiska skäl ha även dessa platser till sill för- Jag anser att ungdomensintressen i detla fall bör komma först. Del är min principiella inställningtill den frågan. Jagsvarade i mitt förra inlägg inle på den uppmaning jag fick frän iArvika alt marknadsföra de nya bidragen till företagen. Delta är en viktigfråga. Jag håller med om att det tar innan destimulansåtgärder vi beslutal får genomslagskrafl. Vi har kommit underfund meddel. Och vi skall med alla lill buds slående medel sprida information om dessabidrag. Del kommer snart att ge resultat. Jagskall inte fortsätta retroaktiva debatt om de ihöstas. Det är rätt meningslöst, och dessutom var i förmiddagsinle iniresserad av historia utan av nutiden. Men del är en väldig skillnad mellanstatsbidrag lill kommuner och slalsbidrag till privata företag försysselsältningsstimulans. Det är ytterst få kommunala inrättningar som fårbetalt för sina tjänster. Däremol får alla företag som har en produkt alt säljabetalt för den. Men de som får jobb, oavsett var det är, gör ju ändå ettmeningsfyllt arbete. Delfinns alltså anledning att ge kommunerna högre stimulansbidrag än privataförelag redan av del skälet att privata förelag får betalt för sina produkter. Sedanhar vi bestämt oss för att kräva att det måste vara avtalsenliga löner. En dellöner är ju högre än andra, men hela liden är de avtalsenliga. Del är välmyckel sannolikt att om lönerna är högre är också lönsamheten högre, och då ärdet inte riktigt att arbetsgivaren skall ha mer än . i förhållande tillden som har låga löner. Avpraktiska och andra skäl skall man alltså ha en gemensam, lättadministreradbidragsform. Eftersom ingen av de företagare och företagsorganisationer somvar tillstädes i hade några invändningar mol denna konstruktion och ejheller den fackliga rörelsen, menar jag all del inte finns någon anledning allhöja detta stimulansbidrag på . Tillherr Lorentzon vill jag säga att det var en riktigt bra konferens partivännernahade i . Det var en konferens som slutade i enighetens tecken,vilket inte alla konferenser gör i del där området som bekant. Jag fick envälkomsthälsning i tidningen när jag kom, och när jag gick därifrån varhälsningen lika hjärtlig. Jag hade talat orri vilka planer regeringen har förall stödja verksamheten i , och jag mötte ingen olacksamhet, menjag mötte en del oro. Uppgiftenatt vi skall föreslå att höja ersättningen från arbetslöshetsförsäkringenfrån . avsåg inle bara , utan hela landet.Det är efter framställning från och som riksdagenkommer att få det förslagel av mig. Ja, visst fick jag många fina applåderfördel anförande jag höll om smygsocialiseringen. Jag vel inle om herrLorentzon slumrat lill i , men sammanhanget är ju följande. Deborgerliga partierna skyller oss för att smygsocialisera. Jag log som exempelvarvet i och det stöd vi ger det varvet förall rädda sysselsättningen. Jag sade då all är det sådant man kallarsmygsocialisering, skall vi vara stolta över det. Jag tyckte det var allanledning all applådera delta, jag hade också applåderat om jag hade hörtnågon säga del. Herr förste vice talmannen anmälde att herrarGranstedt, Lorentzon och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytieriigare repliker. har de flesta frågorna i inrikesutskottetsbetänkande diskuterats. Jag skall nöja mig med att ta upp ett par frågor. Jagvill först beröra kvinnornas sysselsättning. Jag vill uttala min glädje överatt det trots en konjunkturdämpning skett en fortsatt kraftig ökning av anlalelkvinnor i arbetskraften. Sammanlagt förvärvsarbetar över 1,7 miljoner kvinnor iSverige , och anlalel ökar med 70 000-80 000 . Samtidigtefterfrågar allt fler kvinnor sysselsättning. Arbetslöshetstaletför kvinnor har legat betydligt högre än för män.Många av de arbetsmarknadsåtgärder som vidtagits hardock i hög grad salts in för att stärka kvinnornas möjligheter att fåförvärsarbete. Jag vill här nämna de insalser som gjoris genom de specielltinrättade tjänsterna inom arbetsförmedlingarna för att vidga insatserna förkvinnornas sysselsättning, försöksverksamheten i sex län för att få flerkvinnor till typiskt manliga yrken, könskvotering m. m.