prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — Delär alltså etl litel erkännande av hur felaktigt yttrandet i partimolionen är.Och undvek myckel noga all använda uttrycket atl vi villupphäva rättigheter - han säger nu ""inskränka"'. Del är ju delfrågan gäller. Om vi åtminstone kunde diskutera del på elt litet sakligare ochlugnare sätt och erkänna atl det är stora svårigheter när del gäller att kunnafå dl tillfredsställande och heltäckande skydd för de medborgerliga fri- ochrättigheterna. Delär ju bara del all vi har föreslagit olika metoder. Men det är me toderna vi diskuterar, och då skall vi väl inte behöva slå och beskylla varandra för att vilja upphäva fri- och rättigheterna, när vi diskuterar, var och en från sin utgångspunkt, hur vi iror-alt vi skall få del starkaste skyddet för dem. Jag har inte i och för sig menat annal än att jag tror atl föreställer sig alt dess metod skulle vara överlägsen vår. Men jag har i mitt första inlägg försökt påvisa de renl sakliga konse- '22 kvenser som den medfört och som jag inte tror altfolkpartiet heller gärna vill ha. Om delsedan är så atl den argumentationen inte har gått Nr 149 hem och alt ni inte kanvika från del förslag som ni nu slår för, så Fredaeen den må del väl vara en sakför sig. Vad del gäller är ju alldel inte finns vare sig ond vilja eller några------------- baklankar i vare eller värt förslag om metoderna för all göra in- Fri- och rättigheteri skränkningar i demänskliga fri- och rättigheterna. Också ni vill ju all grundlag man skall kunna görasådana inskränkningar. Det är inte för att komma ål medborgarna som manskall göra dessa inskränkningar, utan del är för att man skall kunna skyddaandra viktiga rättigheter i samhället som kommer i kollision med demsom vi nu skall skriva in i grundlagen. Vi måsle ha ett sätt altläcka in de inskränkningar som finns i de gällande lagarsom nu skall flyttas in i grundlagen, att se lill att det finns enmöjlighet all även i framliden ha skydd för andra viktiga rälligheler sominte står i grundlagen. Sedanrycker loss en mening - och jag lycker det är etl typiskt ochbeklagligt exempel - och säger att jag har talat om en liten grupp rättigheter.Därmed vill han liksom göra gällande atl jag skulle uttala mig om rättigheternaskvalitet. Del var endasi fråga om rättigheternas kvantitet, . HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle: vände sig i ett avsnitt av sitt anförande direkl till mig,och jag skall ta upp de saker som han, såviii jag förstår, vill ha besked om. HerrAhlmark hänvisar till att väckle och centerpartietgemensamt en parlimotion som jag hade undertecknat, och det är alldelesriktigt. Jag har motionen här - det är motionen 1880. säger allarbetsgruppen föreslog kvalificerad niajorilel när beslutar om lagaroch inskränkningar. Del är alldeles rikligt atl vi gjorde det, men vi sadeockså i motionen följande: ""Vivill uttryckligt framhäva all och cenierns riksdagsgrupper intetill alla delar känner sig bundna av del utkast lill kapitel 2 som framläggs ibilagan."" Del är alltså den lillmotionen fogade bilagan som avses. Deltavar ju ganska självklart, och har själv dragit konsekvenserna avdel i sitt utredningsarbete, eftersom del som slår i den här motionen gällde enkvalificerad majoritet med två tredjedelar. har inte känt sigbunden av det utan valt fem sjättedelar. Sedanslår del också i denna moiion som jag undertecknat - och jag skulle missminna mig myckel om inte Per hade etl ganska stort inflytande på hur den motionen slutligen skulle se ul: "I den all männa debatten om rättigheterna kommer troligen uppslag atl föras fram som utskottet kan ta fasta på. Vi välkomnar kritiska och konstruktiva kommentarer lill arbetsgruppens förslag."" Och slutligen heter det:""Mål sättningen för ceniern och är alt vår nya regeringsform så väl och så genomtänkt som möjligt skall skydda de medborgerliga fri- 123 Nr 149 och rälligheler som är grundläggande för den svenska demokratin." Fredaeenden ' ' ' " ' ' , att det som slår här ochsom jag 4 iuni 1976 hänvisatlill ger utrymme för båda partierna all överväga metoderna. Men vi ärreservationslösa beträffande målsättningen, nämligen att man Fri- och rättigheter såväl som möjligt skall skydda de medborgerliga fri- och rättigheterna i grundlag som är grundläggande för den svenska demokratin. Det var det avsnittet. Närherr därefter ser på vad vi har föreslagit säger han: Det är ju sammaenkla majoritet som beslutar båda gångerna eftersom del inte krävs val emellanoch heller inte kvalificerad majoritet. Och framför alll har denna majoriiei,som kan bestå av en enda röst, möjlighet all först besluta all en lag inteinskränker friheten och sedan la lagbestämmelser som begränsar friheten. Somjag har lärt känna Per strävar han efter all hålla isär värderingar ochomdömen å ena sidan och fakta å andra sidan. Därför utgår jag från all PerAhlmark inte har lagt märke lill vad vi klart säger ut i förslagel lill 17 ! Jag läser upp första meningen i den paragrafen: "Lagav sådant innehåll som avses i 1 ! ; stiftas" - del reglerar alltså de härfri- och rättigheterna - "genom två beslul." Delslår alltså: "stiftas genom tvä beslut". Om del inte är så atl PerAhlmark har undgått all lägga märke lill denna klara lagregel, så påstår herrAhlmark all med öppna ögon skulle bryta mot en klar regel igrundlagen. Men, Per , om vi här i kammaren har den uppfattningen allriksdagen med öppna ögon medvetet bryter mot klara regler, vad har det då förvärde all vi försöker åsiadkomma klarhet i grundlagen? Jag utgår alltså nuifrån all Per inte har haft tillfälle atl ta del av den klara lagregelsom vi föreslår. Sedangällde del omfattningen av å ena sidan och förslagoch å andra sidan cenierns förslag. Det går inte all förneka att det är etlkvalificerat förfarande som vi föreslår. Men därtill kommer - utöver skyddetför de viktiga reglerna om demonslralionsräll, yttrandefrihet osv. -att vi hartagit med hela kap. 2 där individers frihet kan begränsas genom all man ändrarbarnavårdslag, omsorgslag, lagen om frihetsberövande, egendomsrätt ochupphovsrätt. Hur kan någon då säga alt cenierns förslag på dl sämre sättskyddar de borgerliga fri- och rättigheterna, när vi med vår metod kan la inett vidare fäll av fri och rättigheter. HertHERNELIUS (m) kort genmäle: Efiersom har tillfälle atl gå in i debatten senare isamband med en ny parliledarrunda skall jag passa pä tillfället att besvarajustitieministerns frågor. Justitieministern hartydligen tyckt att han ägnat liten uppmärksamhet åt de moderata molionerna,och när han då tog ett grepp ner i mo- 124 lionssäcken råkade han få tag i den moderata motionen om ersättnings- Och gjorde justitieministern ett ganska Nr 149 märkligtultalande. Han frågade först: Hur stämmer krav den påskälig ersättning vid expropriation eller annat liknande förfarande med 4jpj }9-7g Jag måstesäga alt jag aldrig hört talas om att någon ---- begärtexpropriaiionsersättning med användande av allemansrätten, som Fri- ochrättigheter ju är ett skydd. Och redan i ordet allemansrätt ligger ju alt deninte i grundlag kan ligga till grund för några enskilda ersättningsanspråkav del slag som är vanligt. Hurgår del med arvs- och gåvoskatten? frågade justitieministern sedan. Ja, härtalar vi väl inte om skatlelagsliflningen; den brukar ju normall inte hellerförekomma i sådana här debatter. Men det är klart att om det skulle i någotdepartement förberedas renl konfiskatoriska skaller, så kan ju frågan frånprincipiella synpunkter få en annan valör och betydelse. Vidarefrågade justitieministern om arbetsrätten och nya bestämmelser där skall liggatill grund för ersättningsanspråk. Nej, så har väl ingen uppfattat lägelnormalt. Men där vill jag göra del undanlaget, att om regeringen avser au läggafram Meidnerförslaget, som ju innebär att enskilda genom lag skall avslå vissegendom lill tredje man, så kan del bli fråga om ersättning föregendomsförlust, vilket också uttryckligen har påpekats i den moderatamotionen. Såvärdet med den saken, herr justitieministern. Jagar litel överraskad överinlägget. Hert () kort genmäle: Det är alldelesriktigt som säger, all vi inte var bundna. Däremot var denbärande principen i molionen, som också undertecknade, just denkvalificerade majoriteten för atl hindra all en enkel niajorilel skulle kunnabeslula om frihetsinskränkningar. Svaghetenmed nya linje är att det är samma enkla majoritet som beslutar enagången och som nästa gång beslutar om inskränkningar, . Detär precis samma riksdagsmän, inget val mellan de båda gångerna, ingen möjlighetatt gå ul till folkel i ett val. är det faktiskt också oklart ochkan bli en politisk stridsfråga huruvida en lag är en inskränkning i defriheter som nämns i grundlagen. Följer man cenierns linje är del då riksdagensom tolkar detta. Med enkel majoritet kan då säga alt detta inte ären sådan lag som inskränker friheter och anla lagen på en gång. Det går intemed vårt system. Vi har ett skydd mot etl sådant övergrepp. Delvar en helt ny ton i justitieministerns tal nu i jämförelse med alla andra tal han har hållit, inklusive del han höll . Han sade nu myckel bestämt atl han inte tvivlar på goda vilja. Säg det till , som sade all vi har lagt fram det här förslaget för atl hindra reformer och liknande! Det var bra alt rättades av justitieministern. Nr 149 Jag har här några tal av statsministern och justitieministern. Fpdaeen den '''' " "minoritetens diktatur", sadeLennart på dl ställe. j in-7/; annal ställe skulle vårt förslag slå i "dåligöverensstämmelse med de 4juni IV/o grundläggande demokraiiska principerna". I ett annal anförande säger Fri- och rättigheter i statsministern, som just anlänt till kammaren, att vårt förslag "är hell grundlag främmandeför vårt styrelseskick". Nusäger justitieministern all del bara rör sig om tekniska skillnader och atl maninte kan ifrågasätta goda vilja. Jag utgår därför från allståndpunkterna i dessa tal är förlegade och all vi kan lägga talen åt sidan. Justitieministernfrågade om jag delade hans mening atl det demokratiska sinnelaget hosmedborgarna är grunden för demokraiin. Ja, visst gör jag det. Det sade jagmånga gånger i mitt anförande. Vi har ständigt varit överens om all i dl lägedär inte medborgarna och deras representanter i slår för demokratihjälper del inte hur bra grundlag man har. Och i ett läge där en överväldigandemajoritet av medborgarna Slår för frihel och folkstyre spelar det inte hellerså stor roll vilkel skydd man har. Del är just i krislägena, i den grå zonen,då upphetsade opinioner eller ett spänt utrikespolitiskt läge trycker på förall göra inskränkningar i friheterna, som man behöver det bäsla skydd som vårlagstiftning känner, alltså i författningen. Numedger justitieministern alt del här inte är något skäl mot grundlagsskydd.Del är utomordentligt bra att justitieministern säger det. Här har möte efter mete sagt alt detta är avgörande och anfört det som skäl mot delförfaltningsskydd som vi vill ge de andliga friheterna. Men säger alltsåjustitieministern: om medborgarnas sinnelag är icke något skäl motatt ge de grundläggande fri- och räitigheterna ett reellt skydd i den svenskaförfattningen. Regeringensförslag ger inte något reellt skydd för dessa fri- och rälligheler. LennartGeijer sade att jag hade ändrat mening på denna punkt. Jag vore glad om jagkunde göra det. Men lagtexlen är fylld av så luddiga formuleringar all den somläser den klart inser all man i elt krisläge bara har an säga att del gäller ensärskilt ändamål såsom "allmän ordning och säkerhet" eller"rikets säkerhet", något som är "godtagbart i ett demokratisktsamhälle" osv. Jagupprepar alt en lag som för några är dl hol mot den fria åsiktsbildningen,vilkel er lagformulering är,- kan andra godta, efiersom "den friaåsiktsbildningen"" kan påstås vara garanterad på annat sätt, genomtryckfriheten. Därmed kan man t. o. m. i realiteten upphäva en frihel. Man kannämligen säga att tryckfriheten är garanten och avskaffa övriga delar av dennafrihel, yttrandefriheten eller vad del kan vara. Mötes-och demonslralionsfrihelen kan upphävas för "rikels säkerhet". 1 elt läge då vi utsätts för stark press av främmande makl kommer en sådanformulering alt öppna alla möjligheter. Del räcker med alt en regering och enriksdagsmajoriiet säger all rikets säkerhet '26 kräver all demonstralionsrätten avskaffas eller all föreningsfrihetenupp- hävs eller atlmötesfriheten lill största delen försvinner. ""Rikets säker- Nr 149 het"",vad är del? Del är ju bara en snömosformulering! 1 sådana lägen, närdemokraiin verkligen är pressad, duger del inte, a \gi( menar vi därför, medsådana här kaulschukartade ordvändningar. måsle man ha ettstarkare skydd. Vi har lagt fram en lösning som innebär Fri-och rättigheter att del för ett beslul ominskränkning krävs fem sjättedels majoritet i grundlag eller också tvä beslut med val emellan. FruJACOBSSON (m): De medborgerliga fri- och rättigheterna kan skyddas på olika sätt ochpå olika stadier. Det har förvånat mig att man nästan enbart har talat omskyddet vid antagandet av en ny lag. Även om man har exempelvis regler ommajoritet i kammaren i dessa frågor återstår elt annal skede i vilkelrättigheterna behöver skyddas. Det skede jag syftar pä är rättstillämpningen. Jaghar, fru lalman, under den allmänna motionstiden lämnat in en moiion omförfattningsdomstol, och den har behandlats av konslitu-tionsutskotlei isamband med propositionen 1975/76:209 om fri- och rättigheter i grundlag. Etlenigt utskott avstyrker min moiion med följande motivering: "Den tanke påen specialdomstol för lagprövningsfrågor, en författningsdomstol, som väcks imotionen 1975/76:897, saknar f n. all aktualitet i värt land." Jag villpåslå atl frågan om författningsdomstol är aktuell. Enförfattningsdomstol skulle utöva judiciell kontroll över lagars ochförordningars grundlagsenlighet, alltså utöva lagprövning. - Korrekt borde detheta normprövning eftersom lagar numera endasi skall beteckna riksdagensprodukter. Jag lalar i fortsällningen i alla fall om lagprövning, eftersomtermen är inarbetad. Menarman all frågan om inrättande av en författningsdomstol är viklig och aktuellberor det på all man anser alt lagprövning är viktig och all sådan bäst utövasav en författningsdomstol. 1reservationen 26 av i och yrkas atllagprövningsrällen skall inskrivas i grundlagen. Jag ansluter mig lill del ireservalionen framställda yrkandet men menar att lagprövningsräll inte kanfungera annal än genom en författningsdomstol. Reservalionen innebär enligt minuppfattning alt man har tagit ett sleg i rätt rikining men atl man borde hagått en steg längre. Fråganom lagprövningsräll och frågan om författningsdomstol är in timt förknippade. Vi har redan en viss lagprövning i svensk rätt, inte genoni uttryckligt slöd i lag utan genom all sådan praxis har utbildat sig i domstolarna. En svensk domstol anser sig ha både rätt och skyldighet att sätta en föreskrift åt sidan om denna inte överensstämmer med gäl lande grundlag. Del har emellertid varit en sällsynthet all en svensk domstol har behandlat frågan om grundlagsenligheten hos av anlagen lag. Endast två fall har noterats och i intet av dessa fall fann man grundlagsstridighd föreligga. En viss prövning har dock skett av 127 Nr 149 lokala föreskrifter beslutade av kommuner och länsstyrelser och avför- den fattningarbeslutade av regeringen. 4 iuni 1976 Viktenoch nödvändigheten av en fungerande lagprövningsräll angår ---------- medborgarnas fri- och rättigheter i mycket hög grad. Fri-och rättigheter i avse frågan om en i grundlagen inskriven fri- och rättighet har blivit grundlag åsidosatt i lag eller förordning. Framföralll två omständigheter aktualiserar frågan om lagprövningen. Den ena ärökningen av lagstiftningstakien. Jag skulle egentligen inte behöva orda närmareom den här i kammaren. En speciell sida av den höga lagstiftningstakien villjag emellertid dra fram. Risken för all en inskränkning i en rättighet skallglida förbi och bli lagfäst finns. Den lidsbrist som vi alla arbetar under göratt man i synnerhet dä det gäller lill omfånget siörre lagarbeten går in medpunktvis granskning. Remissinstanser har lill sill förfogande ochskjuter in sig på några speciella, iögonfallande frågor. Även propositionerframläggs ofta under tidspress. 1 motioner tas ofta upp enbart de frågor somremissinstanserna har aktualiserat. Vid utskottsbehandlingen granskas i förstahand de frågor som tidigare aktualiserats. Vi barett syslem med punktvisgranskning och granskning av granskning. Det kan finnas vita fäll emellan. Delär realistiskt atl räkna med alt en tagen lag på någon punkt fått en olyckligformulering, som kan lolkas som en inskränkning av en rättighet. Allldel här skall ses i ljuset av att rättigheterna inte är konlurskarpa. Tillåteninskränkning är definierad i spärregeln i regeringsformen 2:12. Del heter attbegränsningar endast får ske "för all tillgodose ändamål som är godtagbarti dl demokratiskt samhälle". Vidare enligt samma paragraf får enbegränsning aldrig bli etl hol mot fri åsiktsbildning och får inte ske"enbart på grund av politisk, religiös eller annan åskådning". Dessuiomskall man komma ihåg all kreisen av grundlagsskyddade rättigheter väsentligtkommer att ökas till följd av den lag som vi om kommer all röstaigenom. Riskenär därför uppenbar att inte sä sällan någon enskild människa i framliden kommeralt mena atl en domstol tillämpat en lag så, att en rättighet har kränkts. Fri-och rättighetsutredningen var inne på linjen atl lagprövningsrätten varväsentlig, och man föreslog alt skriva in den i grundlagen. Men man villesamtidigt formulera den så, alt den endast skulle leda lill underkännande aven lag i myckel klara fall. Man föreslog att en lag skulle kunna sällas åtsidan endast om den uppenbart stred mot en grundlagsbestämmelse.Uppenbarhdsrekvisild blev starkt kritiserat av remissinstanserna. 1propositionen togs stadgandet om lagprövningsräll bort. Nubehandlar man frågan i proposiiionen så här. Departementschefen förordar i sill yttrande att uppenbarhdsrekvisitel skall gälla lagar och av regeringen antagna förordningar. Övriga föreskrifter, menar depar tementschefen i sin kommentar, skulle däremoi kunna sättas ål sidan ulan att kollision med högre föreskrifter var uppenbar. Dessuiom framför '28 departementschefen synpunkten att en domstol skallförda lagprövning endast om en påståddnormkonfiikt uttryckligen åberopats. Det här be- Nr 149 lyder med andra ordatt en svensk domstol enligt moiivuttalanden till den lagen inteskulle ha skyldighet all pröva grundlagsenlighet, bara ha möj- 4 j jy lighel all göra det om enpart väckt domstolens uppmärksamhet på för- . Fri- och rättigheter i Granskarman så remissyttrandena över lagprövningsrällen, faller det grundlag i ögonenen intressant omständighet. Den tveksamhet som uttalas mot självalagprövningsrällen beror till myckel stor del på en ovisshet om vilket organsom skulle kunna utöva den. Man hyser farhågor för alt domstolens bedömning aven rättighets grundlagsenlighet skulle bli en politisk värdering, och därfördiskuterar man i första hand vilket organ som skulle kunna anförtros dennapoliliska värdering. Jagär också rätl övertygad om all del skulle bli poliliska värderingsfrågor vidlagprövningen. Men då vill jag ställa frågan: Är det i så fall bättre atl låtadel förbli vid del gamla, dvs. att ulan all ha tagit in bestämmelserna igrundlagslexten lämna ål de allmänna domstolarna att göra poliliska värderingarvid lagprövningen? Är det verkligen bra? Är det inte i stället så all politiskavärderingar vid de allmänna domstolarna skulle kunna leda till två olika utvecklingar?Aniingen skulle tillsättningarna till de allmänna domstolarna politiseraseller skulle domarna vid de allmänna domstolarna inte våga ge sig in påpolitiska ställningstaganden och hela lagprövningsinslilutel skulle komma atlfalla bort. Detla är ett val mellan Schylla och Karybdis. Båda vägarna är likaolyckliga. Nusäger man i betänkandet all därför måsle lagprövningen inskränkas lill altskydda de demokratiska värdena endast i krisbetonade lägen. Domstolarna kommer,heter det, "i extraordinära lägen atl kunna ingripa till skydd för degrundläggande demokratiska fri- och rättigheterna med all den auktoritet somlillkommer elt opartiskt, opolitiskt rättsväsen". Enligtmin uppfattning ligger det en slor fara i del synsättet. Jag ifrågasätter omdel är realistiskt alt räkna med att grundläggande fri- och rälligheler endastskulle hotas plötsligt i dl extraordinärt läge. Ligger inte i ställd denstörsta faran i en smygande utveckling mot en långsam uppluckring av fri- ochrättigheterna? I så fall är del av allra största vikt all lagprövningsrällenutövas av etl organ som på dl relativt tidigt stadium kan gripa in i en sådanutveckling. Därför borde lagprövningsrällen anförtros dl organ som ärsjälvständigt och som kan förväntas handla med ett visst mått av mod ochhandlingskraft. För en sådan lagprövningsrätt synes en författningsdomstol varabättre lämpad än allmänna domstolar och förvaltningsmyndigheter. Sedankan man givetvis diskutera - och del är egentligen en andra-handsdiskussion -hur en författningsdomstol skulle vara sammansatt. Man kan diskutera om denborde vara permanent eller tillfällig, och man kan diskutera hur stort inslagetskall vara av fackdomare resp. lek-mannadomare. Den diskussionen bör givelvisföras och föras noggrant. Sammanfattningsvis skullejag vilja säga alt det vore åtskilligt atl vinna 129 9 protokoll 1975/76:149-152 Nr 149 genom atl lägga lagprövningsrällen på en härför särskilt inrättad för- den fatlningsdomstol.Lagprövningen skulle kunna bli effektiv. 4 iuni 1976 domstolarnaskulle befrias från en obehaglig uppgift, och förvaltnings- --------------- myndigheterna, som ju står i etl principiellt lydnadsförhållande lill re- Fri- och rättigheter geringen, skulle slippa en ännu obehagligare uppgift. Man skulle få ga- i grundlag rantier för en enhetlig och konsekvent bedömning avhithörande frågor. Jag ställer inte något yrkande , men jag hoppas all då man utrederlagprövningsfrågan man och tillsammans med den lar upp frågan ominrättande av författningsdomstol till seriös behandling. Hert (): Del är flerafrågor som behandlas i föreliggande belänkande som jag i och för sig gärnaskulle vilja säga något om, men jag skall begränsa mig lill frågan omkollektivanslutningen. Det kan vara intressant att något beröra vad som harsagts i den frågan lidigare. Redan1934 väcktes motioner i i frågan. I en moiion i första kammaren, nr243, av herrar och sägs bl. a. följande: "Rättenlill fri personlig avgörelse i del folkstyrda samhället kan äventyras på olikasätt. Riktningar kunna uppslå, vilka med våldsamma medel vilja undertrycka denfria åsiktsbildningen och kasta den lagliga ordningen över ända. Folkstyretkan omöjligen godtaga sådana riktningar. Individens obundna, politiskabestämmanderätt kan emellertid förkvävas eller i vart fall göras i hög gradillusorisk genom att han utsattes för otillbörliga påtryckningar även i andraformer, främmande för den fria övertalning och diskussion, som äro demokraiinslivsluft. En sådan form av otillbörlig påtryckning utgör den metod förmedlemsvärvning, som på socialistiskt håll - i främsta rummet avsocialdemokraterna - praktiseras genom den s. k. kollektivanslutningen avfackföreningar." tid när demokratin hotades i stora delar av skrevs alltså dennamotion. Den vill med del av mig refererade avsnittet visa på all del finns ävenicke våldsamma tendenser lill inskränkningar av den demokrati och friaåsiktsbildning som vi har. Imolionen anförs ett antal exempel på hur del har gått lill redan på 1930-talelvid kollektivanslutning. Efter att ha anfört dessa exempel säger man: "Attdessa exempel på politisk ivångsrekrylering skulle ha något gemensamt meddemokraiisk samhällsuppfattning lärer ingen kunna leda i bevis. Metoden allulan den enskildes samtycke eller mot hans bestämt deklarerade viljamantalsskriva honom i ett visst politiskt parti förekommer väl i de diktalurstyrdastaterna men är - eller borde i vart fall vara - främmande för de rätts- ochfrihetsbegrepp, som uppbära de västerländska demokratierna."