prot · FZ09129 · 1975-12-31 00:00:00 — Det ärsjälvklarl att sjukvårdshuvudmännen inle gärna vill ändra den nuvarandeprincipen om all en kvinna skall föda barn inom sitt egel landstingsområde. Härär en viss restriktivitel vid användandet av Reservalionenlalar om en generös tillämpning av sjukvårdsavtalel och om att kvinnans skälför att inte vilja ha förlossning inom del egna områdei bör godtas om skälen ärrimliga. Det är en vag skrivning utan några som helsl förpliktelser. HerrÅkeriind hade en egendomlig fundering. Han sade att en kvinna som väntar barnkanske har svårt att hälsa på sina anhöriga i ett annat län. Men då får väl deanhöriga resa och hälsa på kvinnan. Del ger ju samma möjligheter till koniakt,om nu del är det väsentliga i sammanhanget. HerrÅngström var också inne på den här reservationen och sade all del kan kännastryggt om en kvinna får åka lill anhöriga som bor i ett annat län än där honskall föda sitt barn. Jag bestrider inte all det kan vara på det sättet. Men vihar all avgöra om de normala reglerna för sjukvärden skall följas eller omandra regler, som fär konsekvenser i sjukvårdsplaneringen, skalltillämpas. HerrÅngströms funderingar om hur det blivil om kvinnorna skrivit sjukvårdslageneller någonling liknande fär stå för vidkommande. Jag länkerinte lägga mig i de funderingarna. Reservationenom ändrad sjukvårdsregionindelning har utskottet också avvisat. all universitets framtid - om jag fattade honom räll - skulle hängapå en ändrad sjukvårdsregionindelning. Det är nog au ta i, . Visstinser jag all underiagel för sjukvårdsregion är svagt. Men del finns enutredning som bl. a. har till uppgifi att se över regionindelningen, och dä färherr och andra vänta tills den utredningen är klar. Då blir dellillfälle all återkomma. Jag föreställer mig all det kan bli en del ändringar idet här fallet. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Samarbetemellan sjukvårdshuvudmännen, m. m. Hert (): i hade ell genomgående tema i sill inlägg härsom utskottsordförande och försvarare av utskottsbelänkandel, nämligen altallting fungerar bra som det är. Del är ju ell argument som ofta går igen i endeball av den här karaktären, där man saknar vilja atl åstadkomma en ändringlill del bättre. HerrÅkeriind och jag har då del gäller förlossningsvården pekal på all del finnssociala, medicinska och mänskliga skäl för att fä en ändring lill slånd, så allen barnaföderska skall ha större räll än lidigare alt föda barn på etl sjukhusoch i en miljö där hon känner slörre trygghet. Jag lycker all det är etl starktskäl och alt del skulle ha varit vägledande för utskottets behandling avfrågan. har pekat pä atl geografiska skillnader kan ligga hindrande i vägen säall den enskilda människan kommer i kläm dä del gäller atl fä värd pä nära hålloch under för samhället bättre ekonomiska betingelser .som nu är fallet. Imilt arbete i en försäkringskassa har Samarbetemedan sjukvårdshuvudmännen, m. m. jag själv haft tillfälle attkonstatera all della ofta inträffar. Sedanspetsade utskottets ordförande till mill inlägg belräffande utökningen av Umeåsjukvårdsregion. Jag sade aldrig atl universitets framtid hängde på denhär frågan. Jag pekade på all del var för litet underlag för att en forskning,jämställd med vad som förekommer vid andra universitet, skall kunna bedrivashär. Del var för litet material för all forskningen och undervisningen skullebli lill alla delar jämställd. Det är vissa nyansskillnader mellan detta påpekandeoch påståendet all universitets framlid hänger pä denna fråga. Jaghar själv varit med i förhandlingar, som jag sade i milt tidigare inlägg, ändasedan 1967. Del ena skälel efter del andra har anförls för all man inle harvidtagit den här ändringen. av skälen har varit en hänvisning tillriksdagens lidigare beslul - både 1960 och 1969. Del var det skälet somreservanten och jag själv ansåg borde undanröjas. HertJANSSON (s): känner jag mycket väl till de bestämmelser som iHuskvarna här redovisade beträffande sjukvårdslagen. All varjesjukvårdshuvudman har ett sjukvårdsansvar inom del egna landstingsområdet ärhelt klart. Mensamtidigt bör man vara sä flexibel när det gäller gränsområdena till andralandsting att man kan ta på sig ett vårdansvar för de människor som bor intillen länsgräns och som på sä sätt kan få sin sjukvård på närmare håll än om deskulle söka sig till det egna landstingsområdets närmaste sjukhus. Det är dettasamarbele som i regel fungerar väldigl bra i landet. Sedansäger i atl om det skall bli ett avtal mellan tvälandstingsområden så måsle del nalurliglvis bedömas efter vårdsituationen i detlandstingsområde som skall ta emot vederbörande patienter. Ja, naturiiglvis.Men del beror också på vilken god vilja man har att fullfölja sädana härtankegångar. Finns del en god vilja alt hjälpas ål över landstingsgränserna, säär jag övertygad om all del också går att skaka fram de vårdresurser som behövsför att klara sådana uppgifter. återkommer i tilldella med den kommunala självbestämmanderätten, som han anser vara så vikiigall man inle skall tumma på den i detla sammanhang. Fär jag ställa en fråga tillherr som ordförande i socialulskoltel: Vilkel är viktigast - atttill varie pris hälla fast vid den kommunala självstyrelsen eller atl länka påvårdsituationen för de människor som bor nära gränsen mellan tvålandstingsområden? Hert (): i sade atl utomlänsavtalen fungerar bra. Ja,det gör de alldeles säkert. Men vad vi har påpekat här beträffandeföriossningsvården är au där gäller inle utomlänsavtalen för de tre sisla veckorna föreberäknad förlossning. ansåg att jag hade egendomliga funderingar om att kvinnor som väntarbarn skulle vilja åka och hälsa på anhöriga i annat län, och sedan sade hannågonling som gör att man undrar om man hörde räll. Socialulskotlels ordförandesäger att de anhöriga kan väl åka och hälsa på de gravida kvinnorna i stället.Men det kan ju vara så all de anhöriga - åldriga föräldrar kanske i en del fall- inte orkar åka själva, utan vill och behöver ha besök av sina barn. Sådanasituationer kan också föreligga. Just därför lycker jag atl det är ettutomordentligt svagt argument för att inte gä med på vårt förslag som herrKarlsson kom med. Det var verkligen ett negativt ställningstagande. Detär ju sä all man kan få åka uianför det egna länet för att få abort. Då skallvi inle heller ha den här restriktionen på förlossningsvärdens område när detgäller de närmast före beräknad nedkomsl. Samarbetemellan sjukvårdshuvudmännen, m. m. Hert i (s): Nej, , det var inte huvudargumentet mot reservationen allnågon anhörig skulle kunna hälsa på den gravida kvinnan. Jag bara vände päherr Åkeriinds resonemang om atl kvinnan inle skulle kunna åka och hälsa på deanhöriga därför att hon väntade barn. Del är väl inte egendomligare, herrÅkeriind, atl någon anhörig kan åka lill kvinnan. Det var bara det jag villeanvända som argumenl. Huvudargumentetär självfallet alt sjukvårdsplaneringen måste vara avgörande, och det ärslällningstaganden som mer hör hemma inom landslingen än i . Detgäller både och , att här talar ni förreservationer i , medan del rimligaste vore alt era egna landstingmotionerade om de här ändringsförslagen till . Detär bättre all de behandlas där än all skall sätta sig lill doms överlandslingen och lala om hur de skall göra. Dä har man inte satt den kommunalasjälvstyrelsen ät sidan, ulan då är det landstingens eget organ som skall fallabesluten. Vänd er dit - del vill jag rekommendera som den rikliga vägen. Ochså var del . Man skall vara flexibel, man skall ta värdansvar, manskall ha god vilja om ett landsting skall överta patienter från ett annat länslandsting. Men det är ju, , ändå det egna som harvårdansvaret. Man kan väl inle kasta det över på ett landsting som ligger vidsidan om och som har nog med vårdansvaret för sina egna patienter. Eller skallman exempelvis låla mellan 8 000 och 10 000 sjukvårdsplalser ell är las upp avpatienter frän etl annal landsling? Då blir det ju så att de som bor i det egnalänet kommer i andra hand och man får favorisera dem som kommer från annalhäll. Såkan man inte handla. Det är inte fråga om god vilja, utan det är helt enkeltlandstingets sjukvårdsresurser som är avgörande för om man kan ta emol flerpatienter eller inte och för om man skall träffa avtal eller inle. Delta haringenting med god vilja att göra. Samarbetemellan sjukvårdshuvudmännen, m. m. med den saken all göra alllandstinget i första hand har skyldighet all sköta sina egna patienter. Har mansedan kapacitet över, sä kan man nalurligtvis la emot patienter frän annathåll. HertÅNGSTRÖM (fp): Jag vill erinra i om, all när den allmännasjukförsäkringen trädde i kraft i mitten på 1950-talei fanns itillämpningsföreskrifterna just det skäl som här säger är tillhinders när del gäller all lätta på beslämmelserna för att kvinnorna skall fåslörre beslämmanderäii över sin förlossningsvård. Man sade den gången att maninle kunde bemästra detta problem av organisatoriska skäl. Men , 20 årefteråt, vet vi hur många kvinnor som della skulle komma all omfatta. Del ärnågol hundratal . Menarherr då all utvecklingen har stått så stilla, all vi efteråtinle skulle kunna bemästra detta relativt obetydliga problem? Är del inle lid,, alt vi nu lättar på denna bestämmelse, så alt den kommer isamklang med liden och med kvinnans räll alt bestämma över väsentliga ting? Hert (): Först och främst noterar jag alt i inte svaradepå min fråga om vilket som är viktigast, all följa den kommunalasjälvstyrelsens principer eller se till all människorna i områdena kringlandstingsgränserna får god vård. Jag hoppas att nu är beredd allsvara entydigt på den frågan, som jag tycker är ganska viktig i sammanhanget.Herr är ju ändå ordförande i socialutskott. Sedanåterkom till della med vårdresurser. Ja, vissl måste landstingenha vårdresurser för alt kunna ta emot patienter frän ett annal län. Men delmärkliga är - och del känner också till -all man lidigare harhaft ell sjukvårdsavial mellan ell par landstingsområden, och dä har delfunnits resurser all ta emol dessa patienter. Men så har man kommil idiskussion om var länsgränsen skall gä, och dä har de lidigare resurserna hellplötsligt försvunnit i det ena landstingsområdet! Del tycker jag ärhäpnadsväckande. Och därför anser jag all tillsynsmyndigheten eller regeringenbör ha möjlighet all gripa in och se till alt människorna i områdena kring tvålandstingsgränser får en god sjukvård, oberoende av om huvudmännen har kommitihop sig om någonling annal. Det är detla som är detväsentliga i sammanhangei, ! Jaghoppas att jag nu får svar på min fråga om vilkel som är viktigast, att följaprincipen om den kommunala självstyrelsen eller se till all människorna igränsområdena får god värd. Idella anförande instämde i (c) Hert i (s): Jag trodde all del av mill lidigare anförande framgick vad jag menademed mitt svar. Jag har här försökt föra en principdiskussion, men lydligen inte ha någon sådan, ulan han vill föra en diskussion mellan dellän där han är bosall och del län där jag bor. ställde frågan lillmig: Vilkel är viktigast all tänka på, vården om människorna ellerlänslillhörigheten? Det viktigaste är, , all hemlandstinget svararför vården av de människor som bor inom länds gränser. Där ligger ansvaret iförsta hand. Det skall inte skjutas över på ett annat landsting. Samarbetemellan sjukvårdshuvudmännen, m. m. Hert (): Det där sisla har jag inle heller ifrågasatt. Jag ifrågasätter ickehuvudmannens skyldighet alt svara för värden inom sitt eget landstingsområde.Men vi vel alt del pä många häll i landei har träffats avtal mellan huvudmännennär det gäller gränsfall och atl della har varit till fördel för människorna igränsområdena. Och lycker jag också att man med god vilja skulle kunna sältasig ned och diskutera igenom problemen och se på vilkel säll man kan hjälpas ätalt övervinna svårigheterna för de människor som kanske har lång väg tillsjukhus inom del egna landstingsområdet. Jag har aldrig försökt skjuta övervårdansvaret från etl landsling lill ell annal - den saken är helt klar. Menjag tror all den goda viljan och del goda samarbetet kan ha betydelse om vifortsättningsvis skall kunna erbjuda en god vård här i samhällel. Jag tror dethade varit en fördel om man låtit den utredning som arbelar se över dessafrågor. Del behövs inga komplicerade slalliga direktiv eller ingripanden fördet; man kan försöka få till stånd en mer flexibel och lämplig politik atltillämpas vid gränsområdena. 'HerrKARLSSON i (s): Jag konstalerar all har givit mig räll i alll vad jaghar sagt om vårdansvaret, och del är del väsentliga. resonemangom den goda viljan lycker jag påminner om del som moderata samlingspartiet föri skallefrågan. Moderalerna säger alt man kan sänka skallen bara man vill.Omsatt i landsiingssammanhang innebär del att man kan ta emol patienter fränell annat landstingsområde för vård om man bara vill. Så enkell är det i självaverkel inte. Del sammanhänger med hur vårdsituationen för del egna länetsinvånare ser ul. De måsle komma i första hand. har i dessa sammanhang lagil upp de problem som råder mellan Skaraborgsläns landsting och . Låt mig då säga: länslandsting har inle möjlighet alt ta emol mellan 8 000 och 10 000 patienteråriigen frän . Del är det faktum som gör alt vi inle längrekan ha ett sjukvårdsavtal mellan våra båda län. Jag försökte diskuteraproblemel principielll, men eftersom 11 protokoll 1975/76:127-129 Samarbetemellan sjukvårdshuvudmännen, m. m. son nu kommit in pä delegna länds problem kontra mill hemlän har jag velat göra denna deklaration. HertJANSSON (s): drar i till med en jämförelse mellan minaoch resonemang. Jag hoppas all han är beredd att rucka på denåsikten. Närdel gäller samarbeisavlalen är del nu ändå så, i , atlkostnaderna för värden lill sisla örd belalas av del landsting som skickaröver värdlagare lill det andra . Jag kan inte tänka mig all del ärnågon som har anledning alt klaga på de ersäll-ningsbeslämmelser som gäller.Man gör upp ell avtal och man ser till att del län som har fördel av avtalet,dvs. skickar över patienter, får betala för de riänslerna. Del är också vad somsker. Jagär ledsen, i , om jag för att illustrera problemel vartvingad all nämna del problem som råder mellan våra båda landstingsområden i ddhär fallet. Jag är hell införstådd med att vi skall föra en principiell deball,men vi måste också se till all vi kan lösa problemen för gränsområdena. i säger; Vi har ingen möjlighet atl ta emot vårdtagare frånSkaraborg. O. K. då fär man accepiera del konstaterandet. Men tydligen skulledel ha funnits möjlighet att la hand om värdfallen från och baraområdet hade tillhört det egna länet. Då var del ingen brist på resurser. Delär en inkonsekvens i resonemangei. Man svarar alllsä: Vi vill ha ochMullsjö överflyttade lill . Och i sä fall skulle ni ju i alla fall havarit tvingade all skaffa fram vårdresurser för människorna i del här området.- Så ligger saken till. Hert i (s): Om och hade tillförts , hade vi självklarllagit på oss vårdansvaret för invånarna där. Men del skulle i så fall aldrig hafallit oss in att kritisera skaraborgarna för all de inte tog emol patienternafrån detla område för vård. Del är del som skaraborgarna nu kritiserar ossför. säger alt man belalar värden för de patienter man skickar över lill delandra länet. Ja, någonling annat var väl ändå aldrig meningen. Sä långl Iroddejag inle man skulle gå i samarbetet mellan landstingen. Menlål mig underslryka vad jag sade förut; Vill ni ha en ändring till Slånd så gälill ! Där hör både frågan om förlossningsvårdenoch frågan om samarbetet mellan landstingen hemma. Del är kommunala frågor somskall upp på del planel och inte via . Sedanär jag angelägen all säga all jag inle gör någon jämförelse mellan moderalerna i vanliga fall, men när sade atl dd beror påviljan om sjukvårdshuvudmännen gör någonling eller inte läl del som laget ur enmoderat valbroschyr. Hert (): Jag hälsar med tillfredsställelse att i ivarie fall vacklar på den punkten och inte jämställer mig med - dethade smärtat mig djupt. Dellaär inle bara ell problem för exempelvis och . Var som helst ilandet kan man få svärl all klara vårdfrågorna i gränsområdena. Därför lycklevi i vår molion all det vore lämpligl atl läla den utredning som skall se översjukvårdslagen granska även dessa problem. Hade ulskoltet varit såtillmötesgående att det hade skickat över motionen lill ulredningen, hade vikanske sluppil debatten i kammaren . tvingas vi ta den. Samarbetemellan sjukvårdshuvudmännen, m. m. i (s): Jag haringeniing emol att la den här debatten. Vadherr sade om viljan var jag tvungen all reda ul för att del inle skulleuppstå några missförstånd. Jag vill inte jämföra med moderalernai andra sammanhang än just när del gäller det uttrycket. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall till dels ulskoltels hemsiällan, dels motionen nr 311 av herrJansson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialuiskoneis hemsiällan i belänkandd nr 47mom. 1 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil moiionen nr 311. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslat för ja-proposilionen. Då herrJansson begärde rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omrösining gav följande resuliai: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservalionen nr 1 avherr Carlshamre m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Införandeav m. m. Den som vill all kammarenbifaller socialuiskoneis hemställan i beiänkandei nr 47 mom. 2 röslar ja, dendel ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr I av m.fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskoltels hemsiällan. dels reservalionen nr 2 avherr , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialulskotlels hemställan i betänkandet nr 47mom. 3 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallilreservalionen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrÅngström begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 289 Nej - 31 §10 Införande av m. m. Föredrogssocialuiskoneis belänkande 1975/76:48 med anledning av moiioner om införande avsommarlid m. m. 1 della belänkandebehandlades moiionerna 1975/76:878av i m. fl. (s), vari hemslällls all hosregeringen begärde prövning av möjligheterna all införa sommarlid ellerösteuropeisk lid i , och 1975/76:1229av (), vari hemslällls all hos regeringen begärdeförslag om införande av eller allernaiivi östeuropeisk tid alt trädai krafl snarasl. varvid i förslå hand skulle efter- snävas etl genomförande avreformen i de berörda nordiska länderna. Ulskoltet hemställde atl skulle avslå 1975/76:878 och 1975/76:1229. Reservation hade avgivits belräffande prövning avfrågan om införande av eller ny normallid av herrar iKungälv (s). () och () som anselt all utskottet borlhemslälla allriksdagen med anledning av moiionerna 1975/76:878 och 1975/76:1229 gavregeringen lill känna vad reservanierna anfört. HertEKINGE (fp): När jag lar till orda i frågan om införande av elleralternativt ny normaltid kan jag inle undgå alt konstatera atl vi i är kan firajubileum. Del var nämligen 1916 som infördes såväl i som iNorge och . Del är således jämnt . Mot den bakgrunden kan manockså konsiatera alt utvecklingen på vissa områden går myckel långsamt. Trotsde påtagliga fördelar som sommarlid eller ny normallid för med sig har vi ännuinte lyckats lösa frågan tillfredsslällande. har behandlat de två motioner som väckts till årets riksdag ominförande av ny normaltid eller , varav i m.fl. står för en motion och jag själv för den andra, så redovisar utskottet depositiva effekterna av en ändrad tidsberäkning, bäde beträffandeenergibesparing, minskade trafikrisker och vidgade möjligheter att utnyttjafritiden och i fråga om hälsa och trivsel. Trots dessa positiva effekter kommerutskottets majoritet egendomligt nog fram till den slutsatsen att detla ickekan utgöra någon grund för att frågan ånyo skall aktualiseras, vare sig pä detnordiska planet eller för vårt eget land. Tar man del av den utredning om eller ny normaltid i ,som ingår i Nordisk utredningsserie som nr 12 1974, är del inle svårt altgendriva socialutskottets slutsatser. Denegativa faklorer som andragits gäller i första hand jordbruket ochkommunikationerna. För jordbrukets del hänger problemen samman bl. a. meddaggförekomslen och förläggningen av arbetstiden. Den nämnda ulredningenframhåller emellertid att skillnaden i sollid mellan exempelvis östra och öslra i är med nuvarande lidsberäkning inemot 50minuter. Öslra skulle alltså eller få föga större skillnad mellan normaltid och soltid än vad som redani dag finns på västra eller på . Med andra ord betyder det här atteventuella problem med daggförekomslen i öslra skulle bli desamma somman har pä västra . Utredningens uppfattning är alt problemen somhänger samman med daggförekomslen inte är större än att de kan bemästras. Införandeav m. m. Införandeav m. m. Närdet gäller kommunikationerna hör de problemen i första hand samman medanpassningen till den internationella irafiken. Om man går över till nynormaltid blir de problemen egentligen bara en engångsföreteelse vidövergången. Även om man således inte kan bortse från de tillfälliga problem somkan uppstå vid själva övergången finns det dock anledning att, som utskottetgör, ägna uppmärksamhet ål de positiva effekter som en övergång till sommarlideller ny normaltid kan föra med sig. Låt mig först nämna effekterna urhälsosynpunkt. Den citerade utredningen framhåller dessa effekter. Enändrad normaltid eller övergång lill gör del möjligt atl bättreutnyttja dagsljuset. Detta innebär fördelar på tvä sätt. Dels har denultravioletta strålningen i solljus och dagsljus en direki positiv inverkan päden mänskliga organismen, dels stimulerar mera dagsljus lill mera utevistelse.Solljusets ultravioletta strålning har en fysiologisk betydelse. Genombestrålning alstras i huden bl. a. D-vitaminet, som är nödvändigt för kroppenoch bensyslemels tillväxt och för normal ämnesomsättning. Det är alltsåuppenbart att dagsljus i motsats till mörker har en allmänt positiv ochstimulerande effekt. Från de här utgångspunkterna inser de hälsovårdandemyndigheterna i de nordiska länderna de uppenbara fördelarna med ny normaltideller med sommarlid. I , och har man därvid prioriteratny normallid, dvs. övergäng lill, som vi brukar säga, finsk lid året om istället för införande av sommarlid. Ifråga om trafiksäkerheten framhåller utredningen all införande av ny normaltidbör fä till följd ett minskal antal trafikolyckor. Från svensk sida har därvidframhållits all om sommarlid införs i under exempelvis femsommarmånader, , skulle transportarbetet i dagsljus i ökamed . skulle troligen medföra en minskningav antalet svärl skadade och omkomna i trafiken med drygt 100 personer. Införvi i stället ny normallid året om ökar transportarbetet under dagsljus med ickemindre än , och då har man räknat med atl antaletskadade eller omkomna skulle minska med ca 240. De här siffrorna menar jagborde stämma oss lill eftertanke. Skolöverstyrelseni vårt land framhåller alt införandel av sommarrid otvivelaktigt skulle medföraatt elevernas möjlighel all utnyttja sin fritid efter skolans slut skulle öka.Självfallet skulle därvid också antalet barnolycksfall i trafiken minska.