prot · FY0948 · 1975-12-31 00:00:00 — Skall vi accepieradella därför all vi tillhör ell FN-organ? Måste vi inle dra oss ur när vi serall ett handlande enligt FN;s riktlinjer uppenbarligen strider mot de åsiktervi tidigare ullryckl? Måsle vi inle avsäga oss värdskapel när vi ser all deluppenbarligen skulle medföra att vi visar upp två ansikten mot omvärlden? Jagtycker det är beklagligt att slalsrådel lar sä lätt på denna fråga. Jag trorinte att det är så enkelt att man bara kan hänvisa lill FN;s stadgar ochprinciper. Vi måste också försöka föfia våra principer och se till huromvärlden ser på roll i detta sammanhang. Jag uttrycker härmed miltbeklagande över statsrådets mycket negativa svar. Om den här politikenfullföfis och utvecklas trorjag att vi kommer att stöta på slora svårigheter.Del är en balansgäng där man hela liden trillar ned pä fel sida då man utsättsför utpressning som i del här fallet. Varken jag eller regeringen lar lätt på vad som händer i olika länder.Jag har i mitt svar sagt att den klart tagit ställning mol samarbetemed regimen i . Men vi måste accepiera de spelregler som gällerför ell medlemskap i . Jagtrodde all skulle dra konsekvenserna av sill resonemang och hävdaatt borde utträda ur FN, men det tror jag inte alt ellervpk menar. Vi måsle alltså accepiera spelreglerna. Jag kan bara beklaga altden här situationen har uppstått. Vihar som jag sade i mitt tidigare svar möjlighet att begränsa kurserna lilldeltagare frän vissa regioner. Men jag vill ännu en gäng påpeka alt vi, om viutesluter deltagare från , därmed ocksä utesluter deltagare frånCuba, och del tror jag inle menar att vi skall göra. Omprinciperna för spridning av utskrifter av statsråds offentliga tal Hen i Boriänge (vpk): Del är lätt all beklaga del förhållande som lett till an regeringen härvisar tvä olika ansikten. Men del är väl ändå uppenbart att man ger ell slöd åtChilejunlan genom alt låta dessa personer komma lill och studeraproduktiviteten och effektiviteten och lära sig hur de skall öka vinsterna.Della gör trots all vi vet all dessa kunskaper sedan kommer alt drabbade chilenska arbetarna - vi vet ju hur juntan går fram i . Dä måsle vi väländå belänka vårt ansvar genom att är värdland för en sådan utbildningoch i slor utsträckning också finansierar den, även om del sker i FN;s regi. Jagtycker att resonemanget, all vi då borde la konsekvenserna av detta genom allutträda ur FN, är ell långtgående resonemang. Men vi måsle väl ändå la dekonsekvenserna, att vi inle deltar i arrangemang som strider mol den politik viuttrycker - det borde väl vara en rimlig konsekvens och elt rimligt handlande. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om principernaför spridning av utskrifter av statsråds offentliga tal Herrjustitieministern erhöll ordel föratl besvara () den 21mars anmälda fråga, nr 129, och anförde: har frågat om jag vill upplysa kammaren om efter vilkaprinciper utskrifter av mina offentliga tal distribueras till landelsdomstolar. Omprinciperna för spridning av utskrifter av statsråds offentliga tal Denav mig tillämpade principen är att inle distribuera mina tal lill landetsdomstolar. HenWINBERG (m); Jag ber all få lacka justitieministern för svaret. Del var kort ochkonkret, och jag har ingenting alt invända mol del. Fråganär emellertid föranledd av del tal som justitieministern höll på Runöskolan islutet av januari och vilket numera är ganska känt -om det är berömt ellerberyktat lämnar jag i det här sammanhanget därhän. Jag har en utskrift avtalet, som är utsänd från , informalionssekreleraren. Därstår del: "Justitieminister talade pä omkriminalvård m. m. vid en debatt på Runöskolan utanför . Vi villställa den fullständiga texten till justitieministerns inledningsanförande tillErt förfogande. Denna utskrift har justerats efter talet." Såvittjag vel har denna utskrift distribuerats lill ell antal domstolar - om del ärtill alla vel jag inle, men del är lill åtskilliga. Del ger mig anledning atthär komplettera min fråga lill slalsrådel Gefier: Vilka undantag görjustitiedepartementet från de av justitieministern angivna principerna? Jag häller kanske ett offentligt tal . Det av talet, som myckel rikligt har utsänts till landels domstolar, kansägas vara undantaget som bekräftar regeln. Anledningenlill all det sändes ul var att man kunde räkna med all det skulle väcka intresseoch bli återgivet i massmedia. Därför tyckte jag del var angelägel alt denrikliga texten kunde komma ut , sä all del inle i tidningarna skulle bliåtergivet slyckvis eller snedvridet. Del var alltså för all undvika en sådansituation som talet sändes ul. Hen (): Jag tackar för del kompletterande svaret. Juslilieminislern gör alltsåundanlag från regeln. Men dä kommer frågan varför just Ru-nötaletdistribuerades. Av justitieministerns svar framgår närmast alljuslilieminislern inle litar pä all massmedia korrekt skall återge justitieministernsanförande. Och den farhågan kanske gällde just detta tal därför att detinnehöll en hel del nyheter. Jag tycker emellertid all det principiellt ärlitet tveksamt om det är riktigt att distribuera della tal just därför all detinnehöll en hel del synpunkter som är delvis nya och som kanske inte stämmermed motiven i gällande lagstiftning. Jag tänker på uttryck som attfrihetsberövande är vedergällning, all fängelse bara kan försvaras med renaskyddssynpunkter. Del här talet skifier sig sålunda frän de många andra somjustitieministern häller. Jagtror inte för alt justitieministern har haft för avsikt alt taletskall påverka domarna i deras dömande, men risken är att det av någon kan uppfattas pådet sättet, och del är mycket allvarligt. Inle ens en misstanke får uppstå alllandets högste företrädare inom justi-tieområdet på något sätt skulle försökaatt med nya idéer påverka den dömande verksamheten. Och del är ändå så, herrstatsråd, att del inte har saknats exempel i pressen där det påståtts att justdel här uttalandel har blivit vägledande. Om de uppgifterna skulle vara riktigaär frågan mycket allvariig. Jag tror alt underskattar våra domare. De utövar sindömande verksamhet efter gällande lag. De har säkerligen klart för sig alt denomständigheten att man i elt offentligt tal framför nya idéer inte innebärnågot försök att påverka domarna i deras dömande verksamhet. Omprinciperna för spridning av utskrifter av statsråds offentliga tal HenWINBERG (m); Jag tror inte heller att del är elt försök från justitieministernssida att påverka domstolarna, men jag menar all det kan finnas risk för allmänniskor, som läser talet och fär reda pä all just det har distribuerats lilldomstolarna, kan uppfatta del som en möjlighet all justitieministern villförsöka fä domstolarna att gä över lill en ny rältslillämpning. Jagåterkommer lill exemplet som återgivits i pressen. I den 16 marsstod del i en artikel - om uppgiften är riktig vel jag inle - alt en domare isödra hade åberopat justitieministerns ullalande som skäl för ändradpraxis i straffmätningsfrågor. Det tycker jag är skrämmande. Många människorläser del och kan tro alt även andra domstolar gör likadant. Jag är hellöverens med juslilieminislern om att andra domstolar inte tillämpar en ändradpraxis. Skulle man dra konsekvenserna av vadherr nu säger skulle det vara alt egentligen får domarna inte läsatidningar, därför att tidningarna återger de tal och anföranden som hålls ochden debatt som pågår i samhället. Men vill väl inte tro att denomständigheten alt våra domare läser tidningar - vilket jag ulgår frän att degör - skulle innebära en obehörig påverkan pä deras verksamhet? Hen (): Men skillnaden, herr statsråd, är ju att mot de principer somstatsrådet säger gäller har talet i detta fall distribuerats till domstolarna.Det är detta som kan ge intryck av att del innehåller något hell annorlunda änalla andra tal som statsrådet håller. Ombättre boende-och arbetsförhållanden på Inspektions- och underhållsfartyg kunna innebära att detuppstod en misstanke om all avsikten skulle vara alt påverka laglillämpningen.Det är den stora skillnaden. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om bättre boende- och arbetsförhållanden påinspektions-och underhållsfartyg Herr kommunikationsministern erhöll ordetför all besvara i (s) anmälda fråga, nr 113,och anförde: i har frågat mig vilka omedelbara åtgärder jag ärberedd vidta i syfte att förbättra boende- och arbetsförhållandena ombord påinspektions- och underhällsfarlyg av den typ representerar. Defartyg som använder för anläggningsarbeten, tillsyn ochunderhåll i farlederna är av varierande ålder. Säkerhetsstandarden på dessaspecialbyggda fartyg och bålar är av naturliga skäl genomsnittligt myckel hög.I vissa av de äldre fartygen - i vilka personal måste förläggasombord på grund av arbetsuppgifternas karaktär - är den sociala standarden docki vissa delar bristfällig i förhållande lill de krav som pä senare årtillgodosells i nybyggda fartyg. All fullt ut anpassa ell äldre fartyg tillmoderna krav med avseende på boende- och arbetsförhållanden är ofta förenatmed myckel stora svårigheter och kostnader. planerar förnärvarande en upprustning även i dessa delar av fartygs- och bålbeslåndel.Betydande invesieringsmedel har salsals i nya bålar . Nyligenhar ett nytt, stort byggnadsfartyg beställts, vilket bl. a. är avsett allersätta ett äldre fartyg med dålig arbels-och boendemifiö. Beträffandefartyget , som är byggt är 1950, överväger lämpligheten avalt i stället för att rusta upp fartyget för att förbättra arbets- ochboendemifiön - vilket skulle medföra kostnader i storleksordningen 1 mifi. kr.- anskaffa ell nytt fartyg. I avvaktan på ett ställningslagande i denna frågaplanerar verket vissa förbättringsåtgärder på fartyget. Hen iKalmar (s): Jag ber all fä tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Vivet all arbetsplatsernas mifiö i hög grad har uppmärksammats pä senare lid.Detta med all räll, eftersom det ofta är fråga om dåliga förhållanden.Lagstiftningen på området har ocksä hell skärpts, och ytterligareskärpningar kommer. Målet är alt vi skall få så riskfria arbetsplatser sommöjligt och all arbelsmifiön skall bli sä bra som det går att fä den. Del ärkrav som vi ställer på industrin och de privata företagen, och självfalletskall staten gå före med gott exempel. som jag påtalat visar dessvärre alt motsatsen är fallet. Statenanvänder genom del här fartyget , där de sanitäraförhållandena beskrivs som urusla. Säkerhelsförhällandena är ocksä i vissadelar otillfredsställande. Det har med hänsyn härtill ifrågasatts om fartygetinle borde skrotas. Det framgår också av del svar vi har fått alt man är innepå den tanken. Tillsaken hör emellertid att är vårt lands högstasjö-farlsmyndighel. a. genom sjöfartsinspektionen tillseatt förhållandena ombord på fartyg över huvud taget föfier de i lag fastställdanormerna. synade Sefyr, och i en rapport harman angivit all fartyget inle uppfyller de uppställda kraven. Vi anser dellavara synnerligen otillfredsställande. Jag skulle nästan vifia säga all delrenlav är uppseendeväckande - sä här bör det inte fä vara pä en statligarbetsplats. Det finns egentligen ingen ursäkt för att man låtit arbelsmifiönpä den här båten försämras så långt all sädana här förhållanden uppställ. Vianser all del är nödvändigt att man vidtar omedelbara åtgärder för all rättalill detta. Nuhar kommunikationsministern i svaret angivit att f n. planeraren upprustning av dessa fartyg. När det gäller Sefyr överväger man allanskaffa ell nyll fartyg i dess ställe. Dess värre kommer del all la ganskalång lid all anskaffa ett nytt fartyg. Del är därför tacknämligt att del avsisla meningen i svaret framgår att man är beredd att vidta vissaförbällringsätgärder. Jag har den förhoppningen att kommunikationsministernkommer att medverka sä långt han kan för all nu skall göra dessaförbättringar. Åtminstone bör varmvatten och duschmöjligheter flnnas. Delmåste vidare finnas torknings-rum för väta kläder, och det bör ordnas mednödutgångar och annat. Jag hoppas som sagl att kommunikationsministernkommeratt medverka lill alt dessa förhållanden rättas till så snart sommöjligt. Jag tycker nämligen all detta är en skamfläck. Omförbättradarbetsmiljö i SJ:s stationsbyggnader Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om förbättradarbetsmiljö i SJ:s stationsbyggnader Herrkommunikationsministern erhöll ordel föratl besvara iÖrebro (fp) anmälda fråga, nr 120, och anförde; i har frågat mig om vilka omedelbara ätgärderjag är beredd att vidtaga i syfte att förbättra arbelsmifiön inom SJ:sstationsbyggnader. SJ genomför fortlöpandeförbättringar i sina personal- och arbetslokaler. Ifråga om exempelvis stationsbyggnaden i kan nämnas all en moderniseringoch förbättring av bl. a. lokalerna för bifietlexpeditionen planeras ske /76. Även andra upprusiningsätgärder diskuteras. Omförbättrad arbetsmiljö i SJ.s stationsbyggnader Hen i (fp); Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Jaglyssnade med intresse lill i , som log upp elt problembeträffande sjöfarten. Del gällde etl fartyg som staten har ansvaret för. Ävenom det i mina exempel inle har varit fråga om så grava förslitningar avarbelsmifiön som i exempel, uppfyller en stor del avstationsbyggnaderna och arbelsmifiön för t. ex. växlingspersonalen inte dagensstandardkrav. Under1960-lalel pågick en fortgående nedslitning av lokalerna inom SJ:sverksamhetsområde beroende på transportväsendets omstrukturering ochjärnvägsnedläggelserna. Man har inte hunnit rusta upp befintliga arbetslokaleri den takt som varit önskvärd. Den personal som skall arbeta i de hän nedslitnalokalerna är utsatt för påfrestningar. Emellertid vet vi att SJ-personalen ärutomordentligt lojal mot sin arbetsgivare. Jagär glad över att statsrådet nämnde att stationsbyggnaden i skall blibättre. Del har dröjt länge, men jag kan förslå att planeringsarbetet taravsevärd lid. Del är dock inte bara fråga om . I ett flertalstationsbyggnader kan man se att personalutrymmel utgörs av en avskärmningbakom en masonilskiva. Bakom den skall personalen dricka sitt kaffe.Möjligheter alt diska kaffekopparna finns inle. Det får ske på toaletten, därman också får hämta vatten. Klädskåp saknas ofta. Även nedslitningen i övrigtär rält så stark. Detvore intressant att få vela om det finns någon plan för en upprustning. Såvittjag har mig bekant har SJ velat skapa en mifiöfond men inle fält göra det. Attjag tog upp delta ärende berodde framför allt på all jag besökte planverket.Där säger man på en slor affisch att stationsbyggnaderna i många kommuner äromsorgsfullt byggda och har ell framirädande läge och därför är värda attvårda. Men del gäller inle bara den yttre mifion ulan även arbelsmifiön, somjag har tagit upp. De flesta riksdagsmän som reser myckel kan se hur hårtnedslitna arbetslokalerna är inom SJ;s verksamhetsområde. Därför hade det varitangeläget med ett mer konkret svar belräffande planläggningen av SJ:supprustning. Jag har inle myckel alt tillägga, men en fråga som iÖrebro tog upp kan ändå tarva elt svar. Jag tror att intealls behöver sägas slå i någon speciell strykklass när del gäller försöken allmodernisera och tillskapa arbelsdugliga lokaler. Men som självsade kan en långsiktig planering ibland krävas för att man skall veta att sättain insatserna där de gör den största och mest varaktiga nyttan, och där kan detbli en kollision mellan del omedelbara behovet och behovet av att vela att mansatsar rätt. Del tror jag nu inle är något unikt förhållande för SJ. Sedannämnde i förbifarten att SJ i sina petita i fiol begärde all fäavsätta en viss del av sitt överskott till en särskild ar- Ibudgetpropositionen har jag, som vet, sagt alt jag inle länkerbifalla den framställningen, och del är av del enkla skälet att bestämmelsen omavsättning av av vinslen till arbelsmifiöfonder icke gällerstatliga förelag. Jag kan naturligtvis inte säga ja till en begäran om att fåinrätta en sådan fond, när förelaget inte omfattas av bestämmelserna omarbelsmifiöfonder. Jag har haft an-.ledning alt titta på konsekvenserna av ettbifall, och de skulle bli ganska konstiga. Vissa statliga verk skulle inle fåelt enda öre, medan andra skulle ha möjlighet att avsätta mycket stora belopp. Delmå dock vara hur som helsl med det. Det viktiga är all ochandra statliga verk är skyldiga all i sina petita la upp de behov de har förmifiöförbättrande åtgärder. Sä sker också. Att de sedan inte alltid får lillsista kronan vad de har begärt är en sak som vi alla känner till. Omförnyelseav SJ.s vagnpark av rälsbussar HerrANDERSSON i (fp); Jag kan väl till viss del ansluta mig lill statsrådets uppfattning vadgäller mifiöfonden, men beklagar jag att SJ inle har möjlighet altsätta av pengar till en sådan fond. Förelag med andra associationer till statenhar kanske bättre möjligheter, i synnerhet de som tillhör Statsföretagsgruppen,men det går ju inte att jämföra dem med ett verk som SJ. Jagvel också att man på vissa arbetsplatser inom SJ:s stationsbyggnader har kunnatutnytfia ett AMS-stöd för förbättringar. Det är väl ocksä en väg som bordekunna länkas, om det föreligger brist på arbetstillfällen. Men summan avkardemumman är alt arbelsmifiön, trols vad statsrådet säger, inte är av någonsärskilt hög kvalitet i de flesta av SJ:s arbetslokaler. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om förnyelse av SJ:s vagnpark av rälsbussar Herr kommunikationsministern erhöll ordelför alt besvara () anmälda fråga, nr 130, ochanförde: har frågat mig om SJ:s vagnpark av rälsbussar kommer attförnyas för alt därigenom säkerställa erforderlig personbefordran på bandelarsom f n. trafikeras med rälsbussar. I enlighet med uttalande om behovet avbl. a. motorvagnar pågår inom SJ f n. förberedelser för upphandling av nyavagnar. Provkörning av två moderna motorvagnar kommer att inledas iÖstersundsområdet. Hen NISSER(m): Jagber all fä lacka kommunikationsministern för svaret. Bakgrunden till att fråganhar ställts är all åtskilliga människor som Omförnyelse av SJ:s vagnpark av rälsbussar bor i bygder där man ärberoende av transporter med järnväg frågar sig hur del kommeratt bli i framlidenmed persontransporterna pä järnvägen. Inom slora områden bedrivs den trafikenmed motorvagnar eller rälsbussar, och det är allmänt bekant att dessa böfiarbli väl nedslitna av lidens land. De är inle precis några under av komfort,milt sagl; och deras dagar kanske är lätt räknade. Dessutom måste man kanske iden här oron ta med även säkerhetsaspekter, inte minst då vi harbevittnat den fruktansvärda olyckan i . Den var visserligen förorsakad avyttre omständigheter, men man kan ju länka sig all det, om en vagnpark blirhårt nedsliten, finhs slora risker för att olyckor kan hända pä grund avförslitning ocksä. Alltnogutgör de här motorvagnarna ell viktigt instrument när del gäller alt hälla igång personkommunikationerna och binda samman bygderna. Det är därför med orosom många ser hur de här vagnarna slits ned och alt inga nya kommer i stället. Detär klart all det ställer sig myckel dyrt att rusta upp moiorvagns-parken.Kanske alltför dyrt, eftersom resandefrekvensen inle är vad den borde vara -kanske beroende på den bristande komforten i vagnarna. Därför skulle del varamycket tacknämligt om man kunde se fram emot den dag dä vagnparken antingenförnyas eller persontransporterna ordnas på annat sätt, så alt effektiva ochför framliden säkerställda förbindelser vore alt räkna med. För mänga människorär detta kanske den enda möjlighet som står lill buds för att undvika allisoleringen skall bli om inte total sä i varie fall besvärande. Nusäger herr kommunikationsministern i sitt svar all SJ förbereder upphandling avnya vagnar. Man kan fråga sig varför SJ inte gjort del tidigare. Tvä moderna vagnar skallprovköras i Östersundsområdet. Dä ställa frågan - om nu kommunikationsministern kan svara på dendirekt: När kommer den här försöksperioden all ta slut? Om försöken utfallerväl, kommer maskinparken hell att ersättas med sådana vagnar? Om de inteutfaller till belåtenhet, vad kommer då all hända? Jag tror att del i anledning av vad yttrade om säkerhetenär angelägel att påpeka all SJ tillämpar samma tekniska och ekonomiskabedömningar vid underhåll av rälsbussar som vid underhåll av annan rullandemateriel. Del innebär att man inle gör avkall på irafiksäkerhetskraven vare sigdel gäller det ena eller del andra for-donsslagei och att ulrangering av fordonsker i den utsträckning som är motiverad av tekniska och därmed ocksäsäkerheismässiga skäl samt av ekonomiska skäl. Behovetatt ersätta utrangerade rälsbussar med nya motorvägnar är naturligtvis beroendeav mänga faktorer, bl. a. hur irafikunderlag och ekonomi kan bedömas pä någotlängre sikt. Delsamma gäller naturligtvis även de vanliga personvagnarna. SJhar, som jag sade i milt svar, i anslutning lill del uttalande om investering ibl. a. motorvägnar som gjort, redan studerat motsvarandeanskaffningsplaner vid järnvägsföretag ute i . Efter en inledanderundfråga konstaterades vid en studieresa att de tyskaoch italienska lösningarna var värda en närmare prövning. De förhandlingar somdärefter har upplagils med de västtyska och italienska järnvägsmyndigheternaär nu delvis slutförda. Medden tyska järnvägsledningen har uppnått en överenskommelse omförhyrning av två moderna motorvagnar. Dessa vagnar kommer till iböfian av innevarande månad och kommer som jag nämnt i mitt svar allprovas i Östersundsområdet. Jag vet inte hur länge sådana prov behöver pågå föralt man skall bli klar över om del är en bra produkt eller om det är en dåligprodukt, men jag kan aldrig föreställa mig alt del skall behöva la sä lång lidatt något av grundtanken i del hela går föriorad, nämligen att så snabbi sommöjligt kunna sätta in moderna vagnar med god komfort i stället för dem somherr Nisser - kanske med viss räll - säger är utrangerade eller omoderna ochsom verkligen behöver bytas ul. HenNISSER (m); Jag ber all få lacka för del senaste beskedet och hoppas all den härfrågan löses i syfte att motverka den isolering som är säallvariig i stora delar av . Överiäggningenvar härmed slutad. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren att päföredragningslistan återstående frågor skulle besvaras efter behandlingen avutskolis-betänkandena. §10 Föredrogs och hänvisades Nr 1997 och 1998 tillförsvarsutskottet Föredrogsnäringsutskotlels belänkande nr 11 med anledning av motioner rörandeskogsindustrin. I della betänkandebehandlades molionerna 1975:1647av m. fl. (vpk), vari hemställts alt uttalade sig för ettöverförande av den privatägda skogsindustrin i statlig ägo samt 1975:1664 av m. fl. (s). 1. att skulle avslå motionen 1975:1664, 2. att skulle avslå motionen 1975:1647. Reservation hade avgivits av i (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med bifall till motionen 1975:1647som sin mening gav regeringen till känna vad reservanten anfört om förstatligandeav skogsindustrin. Hen LORENTZON(vpk): Årefter år har kommunisterna återkommit med motion till ,där vi framställt önskemål om en avancerad och samordnad forskning för att urskogen som råvara få fram nya produkter och därmed nya arbetstillfällen. Så ärfallet också . Massa, papper och sågade trävaror är de huvudsakligaprodukterna ur skogen. Profiterna på dessa produkter har varit slora, inteminst under senare är. Dessa övervinster har inspirerat till fortsatt rovdriftoch en omfattande rationalisering med resultat alt tiotusentals arbetare gjortsarbetslösa. Bygder har avfolkats, ja, lagts hell öde. Framför allt hargivetvis della drabbat skogslänen, där bl. a. de slora och omfattandekalhyggena är dessa bygders mest karakteristiska drag. Defria marknadskrafterna har sannerligen haft fritt spelrum när det gällerskogsindustrin. Samhälleliga styrmedel har det i det här fallet inte varit talom. 1 stället har ansvariga myndigheter, regering och riksdag jämtearbetsmarknadsmyndigheterna, understött och uppmuntrat rovdriften genom beslutom bidrag och län lill skogsbolagen. Dessa slora summor haranvänts för ylleriigare rationalisering och slörre utslagning av arbetskraft.Skogsbolagens kapitalexport till utlandet har även varit omfattande.