prot · FY0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Förhandlingarnaleddes till en början av herr förste vice (almannen. § 1 Justerades protokollenför den 16 Innevarande månad. §2 Om dubbelbeskattningsavtal med Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, nr 162, och anförde: har beträffande dubbelbeskattningsavtal med Spanienfrågat mig Vad är orsaken till att regeringen sagt uppavtalet? Har regeringen upptagit förhandlingar med den spanskaregeringen för att åstadkomma ett nytt avtal? Om så är fallet, närkan detta avtal väntas träda i kraft? Förhandlingarom ett nytt dubbelbeskattningsavtal mellan och har pågått sedanjuli 1973. Från svensk sida har strävan varit att anpassa det svensk-spanskaavtalet till den utformning övriga avtal på detta område fått undersenare år. återstår endast vissa smärre frågor, som jag räknar med skallkunna lösas när förhandlingsdelegationerna möts igen . Jag bedömeratt avtalet skall kunna träda i kraft omkring och därvidges retroaktiv tillämpning från . HerrSÖDERSTRÖM (m): Jag ber att få tacka finansministern för det svar jag har fått. Orsakentill frågan är från början ett brev som en svensk pensionär, bosatt i några år tillbaka, har skrivit. Innan han bestämde sig för att flyttatill och bosätta sig där tog han kontakt med .riksskattevej-ket för attallt skulle gå lagligt till väga. Det han då fick uppgift om har han sedanrättat sig efter. 1 fick han ett brev från sinbankförbindelse i , där det meddelades att dubbelbeskattningsavtaletmellan och inte längre gällde. För hans del innebar det heltkrasst att han fick vidkännas extra avdrag på sin pension med 30 96. Detta komför honom som en fullständig överraskning. ingicknaturligt nog inte i hans dagliga , vilket jag har full förståelse förliksom jag har det för hans häpnad och hans indignation över att ställas infören akut situation som väsentligen kom attförändra hans levnadsvillkor. Vihar fått ett betänkande som heter Utlandssvenskarnas rösträtt. Därav framgåratt ungefär 70 000 svenskar är bosatta i utlandet. Av dem lär ungefär 15 000 ha rösträtt enligt nu gällande bestämmelser. Alla svenska medborgare i liknande situation -som bekant finns det många utlandssvenskar just i - kanske uppfattardet här som en rättslöshet och ett intrång i deras rättigheter som svenskamedborgare. Vihar fått en annan skrift, som heter Register över överenskommelsermed främmande makter, som UD har gett ut. Där finns en förteckning över destater med vilka har ingått dubbelbeskattningsavtal. Deras antal är42, inberäknat , och man kan alltså säga att det numera är vanligt attsådana här avtal finns. I siffran 42 finns inte - med undantag avUngern - inräknade. En del av de här avtalen har tecknats för ganska längesedan: avtal med tecknades 1935, med 1939, med ochUngern 1936, med och 1949 - för att ta några exempel. Avtalet medSpanien tecknades 1963, så det kan knappast vara s. k. åldersskäl som gör attdet nu är uppsagt, utan jag har fått för mig att det är av extraordinära skälsom regeringen sagt upp det gällande avtalet. Herrtalman, det här är bakgrunden till mina frågor. tycker jag att jag har fåttett mycket gynnsamt svar från finansministern. Jag är förvånad över att manmåste anpassa avtalet till den utformning övriga avtal fått undersenare år och med tanke på att vi har så många avtal som är mycket äldreställer jag mig frågande till det. Å andra sidan tycker jag att det är positivtatt man beräknar att snart kunna ha ett avtal klart och att det skall fåretroaktiv tillämpning från . Fårjag bara ställa en liten följdfråga: Innebär det att man kan räkna med en vissåterbetalning av vad som har uttagits? 1 så fall blir del en lättnad förmånga, som har åsamkats de här svårigheterna. Detta avtal är ännu inte klart, och det är därför inte rimligt att jagnu deklarerar ståndpunkter om hur ett kommande avtal skall se ut. Men för denhändelse frågeställaren kommer att föra en korrespondens med den person somhan åberopade, efter det att denna frågedebatt har slutförts, skulle jag nogråda frågeställaren att vara till ytterlighet försiktig med att ställa utlöften i den riktning som han själv ifrågasatte. HerrSÖDERSTRÖM (m): Det är mycket möjligt att jag kommer att meddela det svar jag fått, mensjälvfallet kommer jag inte att lägga till några egna värderingar i fallet. Men,herr finansminister, vore det möjligt att få litet större klarhet i vad deneftersträvade anpassningen verkligen innebär? hade skrivits1963, och vi har många avtal om dubbelbeskattning, som är av äldre datum. Kommerockså de i så fall att vara i farozonen? Det är väl de äldsta avtalen som bordeanpassas och icke ett avtal som är skrivet så pass sent som 1963. Vi har en allmän strävan att uniformera dubbelbeskattningsavtalen. Ivad gäller de avtal som är ännu äldre än det nu aktuella är det vår strävan attfå en anpassning efter de huvudlinjer som i vissa väsentliga frågor har gälltunder i alla de avtal vi träffat . Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om översyn av smittskyddslagstiftningen Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara i (c) anmälda fråga, nr 161, ochanförde: i har frågat mig hur frågan om översyn avsmittskyddslagstiftningen i vad avser behandlingen av veneriska sjukdomarhandlagts och när ett förslag till lagändring kan föreläggas . Iskrivelse hemställde om en översyn avsmittskyddslagstifiningen såvitt gäller behandlingen av de veneriskasjukdomarna. Maj:t åt socialstyrelsenatt göra en sådan översyn. Socialstyrelsenhar avslutat en försöksverksamhet som bl. a. avsett att belysaeffektiviteten i en medicinskt och administrativt förenklad behandling avgonorré i öppen vård. WHO kommer vid sin generalförsamling attbehandla frågan om de veneriska sjukdomarna och deras bekämpande,anser att den dokumentation som därvid kommer att redovisasoch diskussionerna vid generalförsamlingen kan få väsentlig betydelse även förett svenskt ställningstagande i hithörande frågor. Enligt vad jag har inhämtaträknar med att kunna redovisa sitt uppdrag med förslag till lagändringarvid kommande årsskifte. FruANDERSSON i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Anledningen till denna var att inget hörts om den översyn som ett enhälligtsocialutskott begärde i sitt betänkande nr 1973. Mångaläkare väntar på denna översyn, eftersom de anser att den nuvarandelagstiftningen inte är ett tillräckligt effektivt hjälpmedel i kampen motveneriska sjukdomar. Det är ett samhällsintresse, att så många som möjligtkommer till behandling och därigenom upphör att vara smitt- förande samt attsmittkällorna blir uppspårade. Läkarna är väl tämligen ense om att ungdomarunder , som misstänker att de har gonorré, drar sig för att söka läkare,då de vet att deras målsmän skall underrättas. I detta fall bör det varaviktigare att kunna få fram smittade och smit-tospridare än att informeramålsmän. nämnde själv detta i sitt remissvar pä den motion somväcktes i frågan 1973 liksom också fyra andra punkter, där en översyn bordeske. Gonorrénökade ju starkt och är väl vår tredje störstainfektionssjukdom. Även om den har visat en glädjande tillbakagång under deallra , är väl detta ändå den epidemiska sjukdom som har desvåraste konsekvenserna, eftersom 15 96 av fallen hos kvinnorna medförkomplikationer som kan leda till sterilitet. Också med dagens siffror är detnärmare 3 000 kvinnor som blir sterila. Enligt en uppgift jag fått harsänkningen av antalet gonorréfall tyvärr inte lett till samma nedgång ikomplikationerna. Det lär också bli allt fier symtomfria smittospridare. Attmånga väntat sig en snabbare behandling av socialutskottets hemställan beroddepå den positiva inställning till en översyn som visade i sittremissyttrande över motionen. Det är ju tacknämligt att ävenVärldshälsoorganisationen kommer att behandla frågan, men jag hade kanskehoppats på att skulle redovisa sin försöksverksamhet och kommaut med förslag till översyn tidigare. Jagber än en gång att få tacka socialministern för svaret och hoppas att man skallfå fram åtgärder som förbättrar och förenklar förfarandet vid veneriskasjukdomar och bidrar till en ytterligare minskning av dem. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om prövningsreglerna i bostadslångivningen Herr bostadsministern erhöll ordet för attbesvara i (c) anmälda fråga, nr 163, ochanförde: i har frågat om det enligt min mening är det kommunalaansvarsåtagandet för bostadslån som ensamt är avgörande för bedömningen avlåneförutsättningen varaktigt behov eller om det fortfarande krävs en statligjordbrukspolitisk bedömning i vissa fall. Statsmakternasbeslut (prop. 1974:150, CU 1974:36, rskr 1974:372) i fråga omkreditriskbedömningen vid beviljande av bostadslån för småhus som skall bebosav låntagaren innebär att kommunernas ställningstagande i ansvarsfrågan blirhelt avgörande för låneprövningen i detta avseende. Kommunernasställningstagande förutsätts vara grundat på en bedömning av kreditrisken isamband med prövningen av bebyggelsens lämplighet. Man bör kunna utgå från attkommunerna vid denna prövning tar vederbörlig hänsyn till de jordbrukspolitiskaförutsättningarna. i (c): Jag ber att få tacka bostadsministern för svaret på min fråga. Detär ju positivt så till vida att det fullt klargör att kommunerna har avgörandetoch att man inte, som man har gjort, bör föra diskussioner medlantbruksnämnden. Detta är också helt i linje med de ändradeplaneringsförutsättningar som har fattat beslut om. Jagundrar ändå om den tveksamhet som finns helt kan undanröjas, närbostadsministern säger att man skall ta "vederbörlig hänsyn till dejordbrukspolitiska förutsättningarna". Det skall kommunerna naturligvis ioch för sig göra, men har uttalat att det kan vara rimligt attkomplettera redan befintlig jordbruksbebyggelse. I sådana fall skall hänsyninte tas till att bebyggelsen behövs för jordbruksdriften utan till att det avandra skäl kan vara lämpligt att göra kompletteringen. Tolkarjag bostadsministerns svar välvilligt, skulle det kunna betyda att man i vissafall skall ta hänsyn till att man inte får försvåra jordbruksdriften ochpåverka dess inriktning i och med ny bebyggelse. Kunde jag få en kompletterandeupplysning skulle jag vara tacksam. Omökat anslag till vägbyggen i Det är alltid så när nya bestämmelser av det här slaget genomförs inte kan förutse varje tänkbar konfiiktrisk. Jag vill alltså inte heltutesluta att konfiikter kan uppstå, men bl. a. av det här skälet vet jag att deberörda verken med uppmärksamhet följer frågan. Skulle det visa sig att sådanakonfiikter uppstår som beslut och regeringens uttalanden intetillräckligt täcker in i den praktiska verksamheten, får vi återkomma medinitiativ antingen från verken eller från riksdag och regering. FruOLSSON i (c): Jag tackar för den kompletteringen. Det är helt naturligt att man måsteta hänsyn till hur man skall kunna lösa de konfiikter som kan uppstå.Huvudsaken är att man inte bara ser det så att huset inte behövs för självajordbruksdriften, när det kanske är en helt annan person än en jordbrukare somskall bo där, utan att man verkligen ser detta på ett annat och positivt sätt. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om ökat anslag till vägbyggen i Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, nr 158, ochanförde: har med hänvisning till att såväl ordinarie medel somberedskapsmedel för vägbyggande under innevarande år är Omökat anslag till vägbyggen i starkt beskurna för Västerbottenslän frågat mig om jag är beredd att medverka till att anslagen höjs. Avde medel till vägbyggande som stått till förfogande har under år1975 i satsats i stort sett samma belopp som . Avsysselsättningsskäl anvisas betydande belopp till vägbyggnadsverksamhet.Fördelningen av dessa medel mellan olika län åvilar somhar att bedöma behoven med hänsyn till sysselsättningsläget. En variation avanslagen såväl geografiskt som över tiden utgör härvid ett nödvändigt medel iarbetsmarknadspolitiken. Jag finner ingen anledningatt överväga någon höjning. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Anledningentill att jag ställt denna fråga är att ordinarie anslag för byggande av vägar imitt hemlän har minskat liksorh också beredskapsmedlen.Under denna period har beredskapsmedlen minskat från 46,5 milj. kr. kr., alltså med mer än hälften. Till detta kan läggas att den höjning somskett av driftsanslaget - med 12,5 milj. kr. - knappast täckerkostnadsökningarna. Vihar haft högkonjunktur och ett stort utbud av arbetstillfällen. Men trots dettahar vi rätt många arbetslösa. Hur många som är arbetslösa av dem som brukararbeta i vägbyggen är mycket svårt alt bedöma. Man kan inte göra det enbart medledning av den statistik som vi får från . Det är mångasom är organiserade inom , inom och hossyndikalisterna. Dessutom finns ett antal småjordbrukare som inte har fullförsörjning av sitt lilla jordbruk. De är som regel inte anslutna till någotförbund. eller lokala arbetsförmedlingskontor tror sigkunna ge exakta besked i det här fallet. Jag tror mig också veta att denkonfiikt som pågår i skogen kommer att beröra en hel del som inte själva är ikonflikt. Detta understryker behovet av att beredskapsarbetena kommer i gång. Nusäger statsrådet att det blir sak att se till attberedskapsmedlen fördelas. Jag.är helt medveten om att det skall vara så, menjag utgår ändå ifrån att samarbetet och kommunikationerna mellan departementenfungerar så, att man t. ex. tar hänsyn till att vägar som är under byggnad blirfärdigställda. Utei kommunerna är man mycket bekymrad över att vägbyggandet har bromsats på detsätt som skett. Många med mig skulle ha varit glada om statsrådet velat ge ettklarare besked . När del gäller flera av de vägar som ärunder ombyggnad blir det förhållandevis små etapper . Det är ändock frågaom vägar som används för myckel tunga transporter. Medel till vägbyggande från det ordinarie vägbyggnadsanslaget fördelaspå län med utgångspunkt i fastställda flerårsplaner; den nu gällande avseråren 1973-1977. Underinnevarande år skall nya flerårsplaner för samtliga län avseende perioden1976-1980 fastställas. Jag kan här nämna att i sina planeringsramarförutsatt en viss ökning för del. Föråren 1974-1976 har beslutat om särskilda medel till väg-väsendetutöver de ordinarie väganslagen. Sammantaget har av de medel som på det sättetstått till förfogande satsats på 25,5 milj. kr.för mot 25 milj. kr. Förår 1975 har redan beslutats om beredskapsmedel för vägbyggande i Västerbottenom ca 25 milj. kr. Visst är detta mindre än vad som totalt satsades avberedskapsmedel , men jag hoppas att är överens med mig omatt insatsen när det gäller beredskapsmedel måste vara beroende avsysselsättningsläget. 1 vad mån ytterligare medel kommer att satsas senare iår är det naturligtvis för tidigt för mig att säga någonting om . Omåtgärder Jör att bfivara svenskt JlygcharierJÖretag Jag är givetvistacksam för det halva löfte som statsrådet har gett, att man överväger höjdaanslag som ko.mmer. Närdet gäller anslagen till beredskapsmedel har det skett en minskning medhälfien. Det ler sig oroande, för det finns ju andra grupper än dem jag härnämnt som bör tas med i bilden. Det är t. ex. ungdomar från gymnasier ochliknande skolor som under ferierna brukar jobba med asfalleringsarbeten o. d.Deras chanser till feriearbete kommer ju att minska, och vi vet vilkasvårigheter som finns att bereda ungdom feriearbete även under högkonjunkturer.De här ungdomarna är heller inie fackligt organiserade, och man kan i förväginte hitta dem i någon statistik. siffra som statsrådet nämnde är ju inräknat det som går till vägen genomVindelådalen. Dessa 10 miljoner utgår enligt den uppgörelse som träffades närman beslöt att inte bygga ut . Del betyder att siffran blir avsevärtförbättrad, men för länet som helhet är det en betydande försämring jämfört medföregående år. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om åtgärder för att bevara svenskt flygcharterföretag Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i Röslånga (fp) anmälda fråga, nr165, och anförde: i Röslånga har frågat mig om jag vill redogöra för deförhandlingar som pågått för att bevara ett svenskt fiyg-charlerföretag. Omåtgärder Jör att bevara svenskt flygcharterföretag Kommunikationsdepartementethar redan lagt ned ett betydande arbete när det gäller att finna möjligheteratt bevara Transairs verksamhet. Öm den närmareinnebörden av de överväganden som pågår är jag inte beredd att göra någrauttalanden. HerrPETERSSON i (fp): Låt mig bara inledningsvis konstatera att om intet avgörande skernalkas vi just nu den punkt då vi inte längre har något svensktcharterflygbolag av betydelse. Jag har här i kammaren varnat för denutvecklingen. Jag hoppas emellertid fortfarande att jag inte får rätt. Dethar nu gått sedan statsrådet talade om en mängd bollar som fanns iluften för att bevara Transair. Det var då fråga om timmar eller på sin höjd 14dagar innan besked skulle lämnas, vare sig det var positivt eller negativt.Referaten i massmedia och statsrådets egna uttalanden var av den karaktären attde anställda och alla för svenskt charterflyg intresserade människorbibringades uppfattningen att något var på gång, att något skulle ske och attdet skulle ske . Sedandess har den stora tystnaden rått, och har personalen varslats omall företaget skall försvinna . Tiden att skriva nya kontraktär snart ute och piloterna strejkar, såvitt jag kan bedöma föratl skapaopinion. Ryktena surrar i massmedia, från att bolaget skall bevaras till attbetrakta det som definitivt nedlagt. Jagtackar statsrådet för svaret, som dock beklagligtvis inte innehöll några somhelst uppgifter. Ett besked måste nu lämnas med det snaraste, oavsett om det ärpositivt eller negativt, därför all personalens situation är ohållbar. Manmåste också i bolagets ledning kunna förhandla och veta var man står över huvudtaget. Därför vill jag ställa den frågan till statsrådet: Hur kan man, medtanke på den situation som råder, egentligen hålla på all förhandla så länge? Slutligentycker jag att det vore mycket värdefullt om statsrådet här ville ge enklar deklaration om att han har hela regeringen bakom sig i sina försök atträdda Transair. i ställde den direkta frågan till mig, hur mankan hålla på och förhandla så länge som vi gör. Svaret är naturligtvis att vivill förhandla för att om möjligt klara Transair. Jag kan inte länka mig attherr räknar dagarna och menar att vi skall sluta med förhandlingarnavid en viss tidpunkt, även om vi ser en möjlighet till lösning av problemen. Viarbetar inte på del sättet, . Även om del tar tid håller vi ändåpå för att om möjligt rädda ett svenskt charterfiygföretag och klara deanställda ur en besvärande situation. Om förhandlingarna sedan råkar ta litetlängre lid än menar att vi skall hålla på, så kommer vi inte altlägga någon större vikt vid den uppfattning som fö- Vi förhandlar såatt säga i botten med denna fråga, och sedan skall vi gå ut och redovisaresultaten av förhandlingarna. HerrPETERSSON i (fp): Kommunikationsministern talade om "litet än herrPetersson menar att vi skall hålla på", men här gäller det ju herrNorlings egen uppfattning i begynnelsen, alltså . Kommunikationsministernförklarade då att del rörde sig om timmar, maximalt , ochsedan dess har gått och inga besked har lämnats. OmTransair försvinner kan vi utgå från alt det inte inom överskådlig tid kommeralt bildas något nytt charterflygbolag i vårt land. Transair har varit ledandei under charterflygets uppbyggnad. Här rör det sig om enkapitalförstöring av stora mått, om bolaget försvinner. Jag tänker då inte barapå de pengar som man så alt säga kan ta på utan på hela den sammansvetsadeorganisation som har byggts upp, alltså med välutbildade ochintrimmade specialister i olika funktioner. Självklart måste det från en radsynpunkter vara inte bara ett regionalt utan även ett nationellt intresse ochav stor vikt alt Transair bevaras samt att vi inom landet får behålla ettsvenskt charterflygbolag av betydelse. Jaghar försökt att intensivt driva denna fråga här i kammaren , ochjag kommer att fortsätta med det. Omvidgad bankservice vid postkontoren Till detta sista vill jag bara lägga alt jag givetvis inte här ikammaren kan redogöra för de överläggningar som pågår i denna fråga. Det harinte i heller krävt, även om hans replik lydde på atthan menar att det nu är dags att lägga korten på bordet. Skillnaden mellan herrPetersson och mig är alt jag är i full färd med att söka finna en lösning,medan ställer frågor. HerrPETERSSON i Röslånga (fp): Som jag tidigare sade har jag gång efier annan varnat för utvecklingennär det gäller svenskt charterflyg. Jag har debatterat frågan med statsrådetNorling, och jag har föreslagit konkreta åtgärder. Men har vi snart nått denpunkten då det sista charterbolagei av betydelse här i landet kommer att läggasned. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om vidgadbankservice vid postkontoren Herrkommunikationsministern erhöll ordet för alt besvara htrrKarlssonsMalung(s)den löapril anmälda fråga,nr 167,och anförde: Omvidgad bankseiyice vid postkontoren i har fråga mig om jag anser det motiverat allinlösen av bankgiroulbetalningskort samt checkar skulle kunna ske vidpostkontoren för alt skapa jiimslälldhel mellan postverket och bankerna. Huvudsyftetmed samgåendet mellan postbanken och Kre-dilbank var alt genom en endastatlig bank, , nå största möjliga eTfektivitet på den allmännakreditmarknaden. Den nya bankens kunder skulle bl. a. få möjlighet alt användapostanstalterna för insättningar och uttag, dvs. att utnyttja den lokalaservice som tidigare tillhandahållits postbankens kunder. Härutöver harpostverket fått möjlighet att åtaga sig serviceuppgifler för även andra änPK-banken. Efieröverenskommelse mellan postverket och , samt kan numera uttag påbankbokskonto göras på postanstalterna inom ramen för en ettårigförsöksverksamhet. Innanen allmän kontantinlösen av checkar kan införas har dock postverket funnit detnödvändigt att utreda konsekvenserna hiirav för verket, dess personal och fördet långsiktiga samarbetet mellan postverket och . räknarmed att beslut kan fattas i frågan först om ytterligare någon tid. Postverketmåste som affärsverk kunna erbjuda ett så brett sortiment av tjänster som detär lämpligt och möjligt med hiinsyn till verkets marknadssituation ochresurser. I detta syfte bedrivs inom verket ett alltmer intensifieratutvecklingsarbete. Jagär övertygad om att nya tjänster av den typ som berörtintroduceras av postverket när och om det visar sig liimpligt för verket ochdess kunder. HerrKARLSSON i (s): Jag villtacka statsrådet för svaret på min fråga. Anledningenlill att jag ställt frågan är, som framgår av dess formulering, del faktum altdet förekommer inskriinkningar i postens bankservice. Jag kan förstå postenssvårigheter att vara bankinstitut på tider då andra banker har stiingt,siirskilt när del gäller att lösa in checkar. Men niir det gäller inlösen avbankgiroulbetalningskort har jag svårare att förstå varför man inte kan göra enkontantutbetalning. Ett utbetalningskort från via bankgiro kan, omjag förstått det hela riitl, inte lösas med kontanter av posten, och del tyckerjag är tråkigt med tanke på servicen till kunderna. Jaghoppas med utgångspunkt i svaret, som jag tycker iir positivt utformat, attnya tjänster efter hand skall introduceras till gagn för de människor somutnyttjar postens service. Jag tolkar svaret så att man efter hand kommer attkunna få möjligheter att lösa in t. ex. checkar men framför alltbankgiroulbetalningskort, så att postens kunder kan få kontanter direkt i nävennär de går till poslen för att få ett bankgiroulbetalningskort inlöst. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Föredrogs ochhänvisades §9 Föredrogs och hänvisades §10 Föredrogs, men bordlades åter socialutskottets betänkande nr 6,kulturulskotlels belänkande nr 9 och utbildningsutskottets betänkande nr 12. §11 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 58 och 59. Nr 11 med anledning avpropositionen 1975:85 med förslag om tilläggsstai III till riksstaten /75 såvitt avser