prot · FZ09123 · 1975-12-31 00:00:00 — den vagnslasterav slyckegods men är inle särskilt lyckat för .styckegods, och JSkan hänvisalill au utskoiid pås. 19 i betänkandet harskrivii följande: "En --------------- förbättrad regional och lokal trafik är också nödvändig liksom åtgärder motira- Tiaflkpolltlken fikhämmandeojämnheter i taxorna m. "Jag hoppas alt SJ har sin uppmärk- samhet riktad på den härsaken och kan fä till slånd en slyckegodslrafik som uppfattas som rimlig. Tillherr i vill jag säga att anledningen lill atl utskottet nu inlehar velal ta ställning är atl del pågår en regional irafikplanering över helalandet i de olika länsstyrelserna, och i den planeringen ingår ocksåjärnvägstrafiken. Denna regionala irafikplanering skall nu sammanställas, ochavsiklen är atl del skall göras en gemensam värdering. Del är anledningen tillatl vi inte nu har velat ta upp frågan. Tillsist- , som inte är motionär. Han beklagade atl SJ inle har någonmöjlighet all på dt representativt sätt delta i debatten. Jag måste säga altdet inlägg som i sin egenskap av styrelseledamot i statensjärnvägar gjorde här var myckel representativt och mycket intressant att lyssnatill. Jag välkomnar den här möjlighelen till en dialog. sade atl här i skall vi se politiskt på lingen och all delinle har någon politisk udd om man riktar sig mol SJ. Men vi som fört framkritiken har varit iniresserade av alt se frågan frän sakliga utgångspunkter.Då tycker vi alt vi på allt sätt skall medverka lill all SJ far sä godaförutsättningar som möjligt atl driva sin verksamhet. Och jag lycker au det ärlitet beklagligt när säger att de extramedel som riksdagenbeviljat utöver vad regeringen föreslagit - 30 miljoner för tvä är sedan och 30miljoner , som gör del möjligt all anskaffa t. ex. nyamotorvägnar eller rälsbussar och som gör att man kan företa en upprusining - äringeniing, i jämförelse med del behov som finns. Vissl är det litet ijämförelse med föreliggande behov, men jag hoppades att ändåskulle ha sagt all en anslagsökning pä 60 milj. kr. ju är bättre än ingeniing. Härhar sedan talats om etl smågneligl slatsbidragslänkande, när det har gälltbegäran om statsbidrag som har avvisats av både regering och riksdag. När SJavskaffade sniitaxan, som var lill nackdel för bäde resenärerna och SJ,skickade man etl krav lill pä statsbidrag för all moiverka delinkomstbortfall som man därigenom skulle fa vidkännas. Men kommunikationsministernförklarade atl del inle blev någol verkligt inkomstbortfall, eftersom manfaren mera rationell biljetluppbörd och en siimulans i trafiken. var jusiell exempel på det slatsbidragslänkande som jag lalai om. Jag vill ocksåhänvisa lill vad som skrivits i Svensk Trafikiidning. organ för fackligtanslutna vid SJ. atl del vore pä liden alt man gick ifrån detla ensidigastaisbidragstänkande och drog upp lilel mera vidsyfiande riktlinjer förframliden. Vidare sade klandret mot personalen, som man så ofta hör frän denna talarstol,vill han tillbakavisa. Men del kan omöjligen gälla 64 mig, . Tvärtom gav jag i milt första anförande en elogeät personalen vid SJ för detvärdefulla arbele som den utför. Jag kan också säga all förelagsledningen utföretl effektivt arbete frän de utgångspunkter som man där själv har ställt. Menfelet är all man enligt vår uppfattning har felaktiga utgångspunkter, all mansitter fasl i ett föråldrat länkande när del gäller företagsekonomi. Den sakenhar vi här illustrerat med flera exempel, som jag nu inle skall ingå på. Slutligenvill jag ta upp frågan om Irafiken Alingsås-Göleborg, inte därför att delskulle vara någon för mig särskilt intressant lokalpolitisk fråga utan därföratt reservanterna har sagt atl del bör finnas förutsättningar för en regionalpassagerartrafik med järnväg pä den sträckan. Del är f ö. inte barareservanterna som har sagt del. Kommunminisier Gusiafsson var sålunda iBlekinge och riktade dä, enligt vad lidningarna skrev, en svidandekrilik mol SJ och gav företaget en överhalning för alt man inle skötte denregionala irafiken. Jag måsle också fråga: Om SJ anser atl del inle finnsförutsättningar för en passagerartrafik pä en sträcka mellan och Göleborg, där man har 4 000 resenärer per dag, var skall man då kunna ha enregional passagerartrafik med järnväg? Var någon annanslans i landet, iBlekinge eller på andra ställen, kan man på en sträcka av uppvisa 4 000 resenärer per dag? Däsäger man på SJ: Del är ointressant, eflersom vi kan köra bussarna myckelbilligare. Och del lycker jag är mycket allvariigt. I en deball medkommunikationsministern har jag sagt atl om SJ har rätt i sinbedömning på denna punkt, så är del en dödsdom över all regional passagerartrafikmed järnväg. Och en sådan dödsdom vill vi inle vara med om atl skriva under. Hert i (c): Låt mig tacka i Göleborg för svaret på min fråga - ävenom jag inte kan fatta och förslå vilka förelagsekonomiska vinsterknutpunktlrafiken innebär. Men del beror kanske på, som jag lidigare sade, minalekmannamässiga kunskaper på del här området. För mig förefaller delsjälvklarl all del inle kan vara någon vinst - vare sig företagsekonomiskteller samhällsekonomiskt - all frakia ell kolli, oavseii siorieken på detsamma,exempelvis när del verkliga avståndet är 4 mil. Mankan, herr talman, göra en jämförelse med persontrafiken, även om del lålerlilel cyniskt och man kanske blir misstänkt för atl vilja uttala motpersonalen - en misstanke som vore ganska orättvis, eftersom jag, liksom herrGustafson i , vill utlala min lillfredsställelse över atl SJ harverkligt bra personal. Jag är lacksam över all knuipunkiirafik-systemel integäller persontransporter, sä all exempelvis den som skall resa med tåg frånFalköping lill först måste åka lill för atl sedan föras vidaretill Göleborg för befordran därifrån lill . Jag medger gärna atl den härjämförelsen är myckel hallande och överdriven, men oavsett della finns del ändåen viss - om än liten - realism bakom den. 5 protokoll 1975/76:123-124 HertTURESSON (m): Hell kort med anledning av iGöleborg replik. Såviii jag minns förklarade jag atl summan var obetydlig ijämförelse med behoven. Använde jag ordet "ingenting" beklagar jagdel. Del är naluriiglvis felakligl. Sedan sade jag - del hade jag faktiskt antecknat och kansåledes belägga - all klandret riktade sig mol del förelag som personalen görsitt bästa för all sköta. Propositioner gavs på bifall till l:o) ulskottdshemställan, 2:o) reservationen nr I av m. fi. saml 3:o)reservalionen nr 2 av i Krislinehamn, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades hafiertalets mening för sig. Sedan i Krislinehamn begärt voteringbelräffande koniraproposilionen uppläsies och godkändes följandevoleringsproposilion: Den som vill all kammaren lill kontraproposition ihuvudvoteringen angående trafikutskottets hemsiällan i beiänkandei nr 18 mom. I anlar reservalionen nr I av m. fi. röslar ja, den del ejvill röslar nej. Vinner nejhar kammaren lill koniraproposiiion i nämnda volering aniagil reservalionen nr2 av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr i begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoleringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill atl kammaren bifaller trafikulskottdshemställan i betänkandet nr 18 mom. 1 röslar ja. den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr I avherr Mellqvisl m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklarades tvekan kunnaråda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparal verkställdes. Denna omrösining .gavföljande resultat: Ja- 162 Nej - 162 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs proposilioner på alt ärendei skulle dels ålerförvisas lill utskotld, delsavgöras , och förklarades den senare proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Herrlalmannen nedlade i rösiurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrlalmannens anmodan i Alvesia (c) ur urnan uppiog den ena avdessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alllsä i enlighet med ja-proposilionens innehåll bifallil ulskotlelshemställan. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr Mellqvisl m, fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkandet nr 18mom. 8 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 3 av m. fi. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslat för ja-proposilionen. Dä rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resullat: Ja- 178 Nej - 146 9 a och b Kammaren biföll vadulskollel i dessa moment hemställl. Propositionergavs pä bifall till dels ulskotlels hemställan, dels reservalionen nr 4 avherr i , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering uppläsies ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom. 9 c röslar ja,den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 4 av i Krislinehamn. Vidomrösining genom uppresning förklarades fiertalei av kammarens ledamöler haröstat för ja-proposilionen. Dä begärde rösträkningverkslälldes votering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Mom.9 d och e saml 10-16 Kammarenbiföll vad ulskoltet i dessa moment hemställl. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 5 avherr i Krislinehamn, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller trafikulskoltets hemställan i belänkandet nr 18mom. 17 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrMagnusson i begärde rösiräkning verkslälldes votering medomröslningsapparal. Denna omrösining gav följande resultat: Ja- 306 Nej - 19 §6 Föredrogs Trankutskollels belänkande 1975/76:24 med anledning av proposilionen1975/76:201 om överlåtelse av staten tillhörig fast egendom, m. m. § 7 Anslag tillungdomsorganisationerna, m. m. Föredrogs kuliurutskolieis belänkande 1975/76:37med anledning av proposilionen 1975/76:100 säviii gäller anslag lillungdomsorganisalionerna och jämle moiioner. Ifråga om delta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkier.Under den gemensamma överiäggningen flr yrkanden framställas beträffandesamlliga punkier i belänkandet. Anslagtill ung-domsorganlsatlo -nerna, m. m. följande redovisas endast de punkter, vid vilka under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Punklen 1 (Bidrag lill ungdomsorganisationernascenlrala verksamhet m. Regeringenhade i proposilionen 1975/76:100 bilaga 10 (ulbildnings-deparlemenld) underpunklen B 37 (s. 104-107) föreslagil all lill Bidrag lillungdomsorganisationernas cenlrala verksamhd m. m. för budgelärel 1976/77anvisa ell förslagsanslag av . Idella sammanhang hade behandlais moiionerna 1975/76:575 av hen Henmark (fp), 1975/76:1340av i m. fi. (fp, c, m, vpk), 1975/76:1349 av i Lane-Herresiad m.fl. (c) såviu gällde hemsiällan atl beslutade 1. atl del rörliga bidraget tillungdomsorganisalionernas cenlrala verksamhet skulle utgå med . per medlemmellan 3 000 och 15 000 medlemmar, med . per medlem mellan 15 000 och 40000 medlemmar och med . per medlem över 40 000 medlemmar (yrkande 1), 2. alt lill Bidrag lillungdomsorganisalionernas cenlrala verksamhet anvisa ell förslagsanslag om . (yrkande 2), 3. all lill ett nyll anslag.Bidrag lill poliliskl informationsarbete bland ungdoni, anvisa ,all fördelas pä säll som angivils i moiionen (yrkande 5), 4. all ge regeringen lill kännavad som i moiionen anförts angående tillsynsmyndighet (yrkande 6), 1975/76:1352 av m. fl. (m), varihemslällls all uttalade all fördelningen av bidragen lill ungdomsorganisalionernasverksamhet även forlsällningsvis borde göras av . Anslagtill uiig-domsorganlsaiio -nerna, m. m. 1975/76:2016av m. fl. (ni), vari hemställts all uttalade att detstatliga stödd lill idrotten borde sammanföras lill en huvudtitel. 1. alt med bifall tillproposilionen 1975/76:100 och med avslag på moiionen 1975/76:1349 yrkande 1 och2 till Bidrag till ungdomsorganisationernas cenlrala verksamhet m. m. /77 anvisade etl förslagsanslag av , 2. all skulle avslåmoiionen 1975/76:575, 3. all skulle avslåmoiionen 1975/76:1340, 4. all skulle avslåmotionen 1975/76:1349 yrkande 5, 5. att med anledning avmotionerna 1975/76:1349 yrkande 6 och 1975/76:1352, förstnämnda motion såvittnu var i fråga, som sin mening gav till känna för regeringen vad ulskollelanfört angående slaiens ungdomsråds uppgifter och sammansättning, 6:atl med anledning av motionen 1975/76:1349 yrkande 6, såvitt nu var ifråga, som sin mening gav till känna för regeringen vad ulskollel anförtangående en översyn av samhällets lolala slöd lill den inom olikaorganisaiioner bedrivna ungdomsverksamheten, 7. all skulleavslå moiionen 1975/76:2016. I. belräffandesiorieken av del rörliga bidraget till ungdomsorganisationernas cenlralaverksamhei saml anslagsbeloppei av herrar Mallsson i Lane-Herrestad, Sundmanoch sami fröken och (samlliga c) som allulskollel under 1 bon hemslälla allriksdagen med anledning av proposilionen 1975/76:100 och med bifall lillmoiionen 1975/76:1349 yrkande I och 2 lill Bidrag lill ungdomsorganisalionernascenlrala verksamhei m. m. för /77 anvisade ell förslagsanslag av26 . 2. belräffandebidrag lill poliliskl informationsarbete bland ungdoni av herrar Mallsson i Lane-Herrestad, och saml fröken och (samlliga c) som au ulskollel under 4 bon hemslälla allriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:1349 yrkande 5 lill Bidrag lillpoliliskl informationsarbete bland ungdom för /77 anvLsade ellanslag av , 3. belräffande en översyn av samhälleis lolala slödlill den inom olika organisationer bedrivna ungdomsverksamheten av herrar i (s) och (). i (s), herrar () och AIsén (s) samt () och (vpk) som ansett all ulskollel under 6 bort hemslälla atl skulle avslåmoiionen 1975/76:1349 yrkande 6, såviii gällde en översyn avsamhälleis lolala slöd lill den inom olika organisaiioner bedrivnaungdomsverksamheten. 4. bdriiffande sammanförande av alla frågor omanslag lill idrotten till en huvudtitel av i Agnas (m) och fruDiesen (m) som ansett all utskotld under 7 bon hemslälla altriksdagen skulle bifalla motionen 1975/76:2016. m. m. Vidbelänkandd hade avgivits särskilda yttranden 1. beträffande anvisande av medellill poliliskl infoniiaiionsarbeie bland ungdom av (), 2. belräffande överförande lillstatens ungdomsråd av vissa uppgifter av i Agnas (m) och fruDiesen (m). Punkten2 (Bidrag till ungdomsorganisalionernas lokala verksamhet) Regeringen hadeunder punklen B 38 (s. 108) föreslagil att tillBidrag till uiidomsorganisaiioncrnas lokala verksamhet för budgetåret 1976/77anvisa etl förslagsanslag av . 1detta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:582 av ()och (), 1975/76:1349 av i Lane-Herrestad m.fl. (c) såviii gällde hemsiällan all beslutade 1. all bidrag lillungdomsorganisationernas lokala verksamhet skulle ulgå med . peraktivitet (yrkande 3), 2. all till Bidrag lillungdomsorganisalionernas lokala verksamhd anvisa ell förslagsanslag om . (yrkande 4), 1975/76:1365 av m. fl. (vpk), varihemslällls atl beslutade 1. fastslå alt bidrag tillungdomsorganisalionernas lokala verksamhet från och med /77skulle bestämmas till . per bidragsberätligad sammankomst, 2. atl för denna verksamhei anslåyllerligare 2 000 000 kr.-, så all anslagei sammanlagi skulle ulgå som ellförslagsanslag på , saml 1975/76:1366 avherrar Rämgård (c) och i (c). 1. att skulle avslåmotionerna 1975/76:582 och 1975/76:1366. 2. all med bifall tillpropositionen 1975/76:100 sann med avslag på motionerna 1975/76:1349 yrkande 3och 4 samt 1975/76:1365 yrkande I och 2 lill Bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verk- Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. samhet för budgelärel1976/77 anvisade ett förslagsanslag av . 5.belräffande siorieken av bidraget per sammankomst i ungdomsorganisationernaslokala verksamhei samt anslagsbeloppet av herrar Mallsson i Lane-Herrestad (c)och (), (), () samt fröken (),() och (vpk) som ansett an utskotld under 2 borthemställa allriksdagen med anledning av proposilionen 1975/76:100 och moiionen 1975/76:1365yrkande 2 saml med bifall lill moiionen 1975/76:1349 yrkande 3 och 4 ävensomlill moiionen 1975/76:1365 yrkande 1 lill Bidrag lill ungdomsorganisalionernaslokala verksamhei för /77 anvisade ell förslagsanslag av . Fröken (): Under senare lid har man på alll fler håll starkt betonatföreningslivets roll i samhällsarbetet och det värde som ligger i självständigafolkrörelser med profli och egenart. Del är glädjande att notera denna föreningslivetsrenässans i breda kretsar. Men det är också nödvändigl att de många uttalandenaom föreningslivets värde följs av en växande medvetenhet om betydelsen av allsamhällel aklivl medverkar lill alt skapa förulsällningar för ettsjälvständigt, mångskiftande föreningsliv. Delär viktigt alt barn och ungdomar flr möjligheter att bekanta sig medföreningsverksamhet i olika former. Atl del finns klara behov av della visarbl. a. de resultat barnstugeutredningen och ulredningen om skolans inre arbetekommit fram lill. Framför allt upplever organisalionerna själva det somangeläget atl nå ut lill ungdomarna med attraktiva allernaliv till ettkommersialiserat fritidsliv och passiviserande ungdomskulturer. Det behövs en positiv opinionsbildning om aklivl föreningsliv, en ökad samverkanmellan skola, social- och fritidssektorer och en helhetssyn och samordning närdet gäller samhällets insatser till stöd för föreningslivet. Skolans roll idella sammanhang kommer snart alt behandla i samband medSIA-proposilionen. Kultumlskollelsbelänkande nr 37 ägnas i stort sell ivå väseniliga frågor. Den första ärmöjligheterna alt åstadkomma en helhetssyn och samordning av samhällets totalastöd till ungdomsorganisalionerna. Den andra är förbättringar ibidragssystemet för atl underlätta organisationernas möjligheter all arbeta. Vadförst gäller behovei av en bättre samordning av samhällets slöd framhöll enenig riksdag 1973 all det var uppenbart all del brast både i fråga omsamordningen av samhällets lolala slöd lill ungdomsorganisalionerna och i frågaom utformningen av det statliga slödel. begärde därför en skyndsamöversyn. I översynsarbetet borde, menade , delta företrädare förbidragsgivarna - staten, landstingen och kommunerna - och de bidragsmollagandeorganisalionerna. var flera moiioner, främsitvä moiioner om en översyn av samhällets totala slöd, den ena en centermolion,den andra en socialdemokratisk molion med det nu ansvariga statsrådetHjelm-Wallén som första namn. Kultur-ulskottel läl frågan gä ut på remiss. Avde sju organisaiioner och myndigheter som hördes var del ingen som avstyrkte -alla var positiva. a. och begärdeuttryckligen en pariamenlarisk uiredning med företrädare för bidragsgivare ochbidragsmollagare. Såhär beskrev ungdomsorganisationers landsråd, SUL, i sill yttrande deproblem som följde med de olika bidragssystemen: "Detstatliga slödel lill ungdomsorganisalionerna är uppdelat påflera olika typer av bidrag, bl. a. stöd till central verksamhei, ledarutbildningoch lokal verksamhei. Även landsling och kommuner lämnar bidrag lill de tväsislnämnda verksamhetsformerna. Dennauppdelning mellan olika bidragslyper och givare skapar med nuvarande reglerofta problem för ungdomsorganisalionerna. Man har t. ex. ibland möjlighet allerhålla bidrag från flera olika källor församma aktivitet. komplicerarsåväl ansöknings- som redovisningsförfarandel, eftersom man nödgas bryta nedden totala budgeten respektive kostnaden för aktiviteten i fråga pä fleraolika sätt, molsvarande de olika bidragsbeslämmelserna. Denna process ärtidsödande, samt kräver omfattande kunskaper om olika bidragsnormer. Sannoliklhar även bidragsfördelande inslanser motsvarande svårigheter vid bedömningen avansökningar och redovisningar." Svenska kommunförbundetsade i sill yttrande: "Nuvarandesystem av bidrag lill ungdomsorganisationerna från stal, landsling och kommunerär uppbyggt utan någon övergripande helhetssyn. Från bäde kommunernas ochorganisationernas synpunkt är detla förhållande otillfredsställande." "Ensamlad bedömning har ej skett av samhällets slöd lill ungdomsorganisationer,men bör, enligt styrelsens mening, komma lill slånd för att klariäggaansvarsförhållanden och kostnadsnivåer. För atl möjliggöra sådana bedömningarbör här aktualiserade frågor utredas." Skälenför en samlad översyn sammanfattades så här i den molion som som första namn: "Delflnns hos ungdomsorganisalionerna en olillfredssiällelse med den samhälleligabidragsgivningen till deras verksamhei. Även kommuner och landsling har ullalatalt samordningen i bidragsgivningen måste fungera bätlre. Vi vill i deltasammanhang hänvisa till tvä skrivelser lill statsministern. Den ena fränordföranden i idrotts- och fri-lidsdelegalion, borgarrådetThorsten , den andra en skrivelse från 13 ungdomsorganisationer. Bådaskrivelserna ullalar sig för 'en allmän översyn av hela bidragssystemet genomen särskild utredning' respektive 'en genomgripande översyn av samtligastatliga bidragsformer genomföres och samhällets erkända behov av idébureiungdomsarbete därvid särskilt beaktas'." Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. Nr 123 1975 återkom lill den här frågan. Onsdaeen den utskottsbetänkande,där kuliurutskonei underströk viklen av etl forlsali 12 m'ii 1976 skyndsamtöversynsarbete i den ordning som lidigare utlalal sig för.Della gavs också regeringen lill känna. Anslag lill ung- avdet slag begärt inle kommil lill siänd återkommer domsoiganisatio- nukulturutskollel än en gång i frågan. Uiskouei anser del synnerligen nerna. m. m. angelägel med en översyn som helt svarar mol deönskemål som Skälenför en samlad översyn är inle mindre än de var 1973 och 1975 - de harsnarare ökat i styrka. Som även framgår av redovisningen i budgetpropositionenvarierar bidragsslandarden starkt, och organisationernas ekonomiskaförutsättningar skiftar i hög grad från kommun till kommun. Eu särskilt problemär avvägningen mellan det reguljära statliga slödel lillungdomsorganisalionerna och de öronmärkta pengarna för kampanjer av olika slag.Alla dessa frågor fordrar en samlad översyn. Syftel måste vara all underlällaförenklingar i bidragssystemen, undvika dubbelarbete och åstadkomma en samordningså atl man på olika håll kan koncentrera sina insatser lill någoriundaavgränsade områden. Del är anmärkningsvärt alt upprepade uttryckligabegäran om en samlad översyn med företrädare för organisalionsliv ochbidragsgivare inle efterlevls. Av en reservalion till utskoliels belänkandeframgår all socialdemokraier och kom-munisier t. o. m. nu tycks ha gell lapptinför regeringens molsträvighei och frångäll sina lidigare slällningstaganden. Äveni den samordningsfråga som rör den centrala tillsynsmyndigheten förungdomsstödel har regeringen varii pälagligi molslrävig och förhalat enlösning. 1972, bl. a. med anledning av en cenlermolion, begärde enskyndsami förutsäiiningslösi ulredningsarbete i tillsynsfrågan. 1årets budgetproposition anmäls hell korlfallal, ulan all någol underiagpresenierals eller ens något ulredningsarbde lycks ha förekommil. atl statensungdomsråd skall bli central tillsynsmyndighet efter fr. o.m.