prot · FZ0949 · 1975-12-31 00:00:00 — Om vederbörande då besvärar sigmot det kommunala beslutet kommer in i bilden, men inle på någotannat sätt. Jagföreställer mig atl inte menar atl vi skall avskaffabesvärsrälten för den enskilde gentemot kommunens beslut. Omskyldigheten att betala renhållningsavgift Hen LEUCHOVIUS (m): Den sista frågan borde vara onödigt all besvara. Det är hell klart atljag menar atl besvärsrälten skall vara kvar. Jordbruksministernsäger atl Jag rör ihop del för mig när jag talar om . Men det är sä- Jag har inte sagl eller trott något annat - all kommunerna om viljan finnshar möjligheler atl lösa sophämtningen på ett vettigt sätt enligl denbeslutade ändringen. Men jag har också sagt all den PM som Kommunförbundetskickat ut inle stämmer med beslut. Där har del uppståttfelaktigheter, och det var därför Jag bad atl jordbruksminisiern skulle la uppförnyade överläggningar med och tala om Just dettaförhållande. Jagskall bara nämna elt enda exempel belräffande förenklat hämi-ningsförfarande.Riksdagen och utskollet har sagl att ell sådanl samtycke skulle ske utan någonskriftlig förbindelse. har inte nöjt sig med detta utanförordar en skriftlig förbindelse av alla som vill delta i etl förenklathämtningssystem. Det är atl gå litet längre än vi tänkt oss inom utskott ochriksdag. Omskyldigheten att betala renhållningsavgift Jagtror inte heller något annat än att man, med litet vilja från kommunernassida, borde kunna sköta detta någorlunda smidigt. Men vi har ändå en hälsovårdsstadga,som förbjuder människorna alt själva gräva ned, gödsla, bränna etc. dethushållsavfall som kommunen är skyldig att ta till vara och forsla bort. Enändring därvidlag mäste göras - och det - och jag hoppas atl dåockså följer ändringar i de olika lagar som måste samordnas. Jag vet inle omdel behöver råda delade meningar på den punklen. Det finns Ju många lagar somgriper in i varandra, inle minst avgiftslagen för renhållning samthälsovårdsstadgan, hälsovårdsordningen, kommunala renhållningslagen osv. Jagtror alt det behövs en samordning av det hela. Del hade varit ett praktisktförfarande alt låta nu sillande utredning ta med dessa lagar i den samordningsom ändå måste göras förr eller . HenBÖRJESSON i (c): Jag hade inle tänkt förlänga debatlen ytterligare, men Jag vill gärnaha antecknat i kammarens protokoll atl man i den skrivelse från som jag citerade i mitt lidigare anförande bl. a. säger altKommunförbundet i ett tidigt skede har påtalat behovel av alt lagstiftningengenomförs på ell smidigt sätt och alt kommunerna ges tillräcklig lid förplanering och information till allmänheten. Tyvärrhar dessa önskemål ej beaktats i önskvärd utsträckning vid länsstyrelsernasdispensprövning. Jag finner detta litet anmärkningsvärt och värt atl påtala idetta sammanhang. Jag vill till slut säga några ord lill när det gällerKommunförbundet. vet lika väl som Jag att haratl utfärda sina rekommendationer. Del är bara fråga om rekommendalioner somman utfärdar till kommunerna - givetvis inom ramen för gällande lagstiftning.Vi har inga möjligheler att ge - och skall heller integöra det - om vilka rekommendationer förbundet skall utfärda. Del förefallermig också som om i de skrivelser som har gått ut har varil likaangeläget som vi är här om atl den här lagen skall få en smidig tillämpning. Jagtycker alt man kan sluta den här debatten med att säga att det kanske finnsanledning för oss - eflersom vi alla känner behovet av omsorg på den härpunklen och inser att det är nödvändigt atl hantera ocksä den här miljöfråganpå ett vettigt sätt -all ta hänsyn till alt kommunerna har haft ganska mångapraktiska problem all brottas med. Jag tror alt vi kan förutsätta all dendiskussion som har förts inle bara här utan också ute i bygderna - och somkommer att föras i kommunerna - kommer atl leda fram till alt vi också får enbra tillämpning av den här lagen. Överläggningen var härmedslutad. § 11 Föredrogs ochhänvisades Nr 49 1975/76:91 tillskatteutskottet Mjanuari 1976 §12 Föredrogs och hänvisades 1975/76:10 tillkonstitutionsutskottet §13 Föredrogs och hänvisades Motioner 1975/76:194-198 lillkonsiitutionsutskottet /76:199-203 lill skaiteulskoitei 1975/76:204 och 205till /76:206 lill lagutskottet /76:207-209 lillutrikesutskottet /76:210-214 till socialförsäkringsulskollet1975/76:215-220 lill socialulskollet 1975/76:221-225 till kulturutskottet /76:226-230till utbildningsutskottet /76:231-233 till trafikulskollet 1975/76:234 tillcivilulskottet 1975/76:235-237 till trafikutskottet /76:238-243 tilljordbruksutskottet /76:244-247 till näringsutskottet /76:248-253 lillinrikesutskottet /76:254 till trafikulskoltet §14 Föredrogs och bifölls interpellaiionsframsiällningarna 1975/76: 80-85. §15 Herr talmannen meddelade att propositionerna nr 100 och lOI skulle sättassist på morgondagens föredragningslista. §16 Anmäldes och bordlades 1975/76:92 om utbyggnad avbarnomsorgen §17 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1975/76:12 lönedelegations redogörelsefördess veiksamhet §18 Anmäldes och bordlades 1975/76:255 av herrFågelsbo om öppnandet av 1975/76:256av m.jl. om rösträtt för invandrare vid 77 riksdagsval1975/76:257 av m. f. om ätgärder mot inflationen 1975/76:258 avherrar i och Hovhammar om slopande avskatt på annonser och reklam 1975/76:259 av herrar i ochJonsson i om slopande avbeskattningen av fritt bränsle från egen fastighet 1975/76:260 av herrFredriksson om uppskattning av premieobligations värdevid beräkning av arvsskatt 1975/76:261 av herrar och om lid föringivande av ar- belsgivaruppgiftfrån vissa mindre företagare 1975/76:262 av m. P. med anledning av propositionen 1975/76:77om avveckling av s. k. faktisk sambeskatlning 1975/76:263 av m.fi. om lokaliseringen av pansarlrupp- skolan1975/76:264 av och om ätgärder för att öka devärnpliktigas inflytande på de militära förbanden /76:265 av herrarAndersson i och i Röslånga om rättlill sjukpenning vid förlust av idrotlsinkomst 1975/76:266 av . om vidgad räll lill hustrutillägg, m.m. 1975/76:267 av m.fl. om räll till sjukpenning m.m. förgivare av transplanlat 1975/76:268 av herrar och i omsjukpenningen förhemmamake 1975/76:269 av m.p. om hälso- och sjukvården /76:270av m. P. om förbättrad mödrahälsovård 1975/76:271 av herrKarlehagen m. fi. om befrielse frän skyldighet för sjukvårdspersonalatt medverka vid abortingrepp 1975/76:272 av m.fl. om ändring /76:273 av i Hjärlum och om slopande avklassindelningen på tågen 1975/76:274 av och iHjärlum om lokala vä- derieksprognoser1975/76:275 av i m.jl. om bättre anpassning avkollektivtrafikmedel lill handikappade /76:276 av herrar och utökning av irafikvak- lernasarbetsuppgifter 1975/76:277 av om varselljus för motorcyklar1975/76:278 av i m.jl. djursjukhusen1975/76:279 av i m. fl. till den slutnadjursjukvården /76:280 av m.fl. om en hushållningsplan förnaturresurserna 1975/76:281 av m. fl. om en samladresurspolitik 1975/76:282 av och fru .Andersson i Hjärlum om röjnings- 1975/76:283 av i m..P. omregionalpoliiiska insatser för 1975/76:284 av i ometablering av ett industricentrum i Ange 1975/76:285 av i ometablering av etl statligt industricentrum i 1975/76:286 av om klassificering avBJurholm i kommun som kommundelscentrum 1975/76:287 av om torghandeln §19 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1975/76:86 av () lill herr justitieministern om åtgärder för all minska anlalelvåldsbrott: Under 1960-talel inträffade en dramatisk ökning avantalet registrerade misshandelsbrotl i . Efler att ha legat nästankonstant Sleg antalet frän ca 8 700 brotl är 1960 till över I8000"broii 1970 - en ökning med 110 96, om man tar hänsyn tillbefolkningsökningen. Dessafakta framgår av en nyutkommen kriminalvetenskaplig studie övermisshandelsbrottslighetens utveckling: "Våldsbrott och alkohol".Rapporten har utarbetats av jur. kand. vid . Deåtgärder som vidtagits mot den ökade väldsbrottsligheten har av alltall döma inte haft någon påtaglig effekt. Av rapporten framgår bl. a. atl denslraffskärpning för misshandelsbrotl som genomfördes på 1960-lalel inle syntesha någon påvisbar effekt. Däremot framgår del av rapporten ?.\.\.misshandelsbrotten ökade myckel markant . En mindre del avdenna ökning kan förklaras genom de ändringar som infördes istalisiikrulinerna under 1960-talel, En viss del av ökningen kan också hänföraslill förändringar i befolkningens ålders-mässiga sammiansäitning. Menfortfarande äiersiär en reellt sett myckel stark stegring av antaletmisshandelsbrcll. Av rapporten framgår atl det finns etl mycket starkt sambandmelkn denna ökning av misshandelsbroiisligheten och den kraftiga ökning somalkoholkonsumtionen i landei genomgått framför allt genommellanölsreformen 1965, Del framhålls i rapporten alt del måste röra sig om etlorsaksförhållande mellan alkoholkonsumtionen och misshandelsbrollen, dvs. atlalkoholen under givna förutsättningar har en självständigt brotisgenererandeeffekt, Uppfallningen att alkoholbruk ochvåldsbrott endast skall ses som parallella symptom pä någon gemensam,bakomliggande orsak måste alltså revideras. Mankan länka sig all traditionsbundna beteendemönster kan vara den faktor som göratt våldsbrott över huvud tagel kommer lill stånd. Alkoholens roll skulle dåvara all den minskar de hämningar som häller tillbaka aggressiva tendenser somligger förborgade i ett sådanl mönster. Dessa förhållanden är fortfarandeotillräckligt utredda, men det kan å andra sidan inte på något sätt förändraalkoholens belydelse för våldsbrotten. Alkoholen kan spela samma roll även omandra faktorer i sista hand bestämmer våldsnivän. Enintervjuundersökning, som gjordes , visar all ölets rollför våldsbrottsligheien är dåligt känd bland allmänheten. De intervjuade kundehell enkelt inte uppfatta mellanölet som en berus-ningsdryck. Den rapport somhär tidigare refererats till ger dock stöd ät uppfattningen atl mellanölet harspelat en avgörande roll för den slora stegringen av anlalel misshandelsbrotlunder 1960-taleis senare hälft. Medanledning av della vill jag slälla följande frågor lill herr justitieministern: Vilka slutsatser drarstatsrådet av utvecklingen av antalet våldsbrott och det orsakssamband denrefererade rapporten pekar på? Avser statsrådet föreslååtgärder i avsikt att minska anlalel våldsbrott? §20 Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1975/76:173 av herrGustavsson i (s) lill herr kommunikationsministern om bibehållandeav järnvägsförbindelsen -Teckomalorp: I pressen meddelades för kon tid sedan all SJ hadeplaner på alt nedlägga vissa bandelar av järnvägsnätet, bl. a. en del avvästkustbanan, nämligen mellan och Teckomalorp. Dettaskulle komma att innebära en betydande försämring av kommunikationerna mellanÄngelholm och och även en försämring av kommunikationerna pä västkustenöver huvud taget. FörÅstorps kommun, som är en knutpunkt på denna bandel, skulle del också komma aubli ell avsevärt avbräck, liksom för hela nordvästra , som befinner sig ien expansiv ulveckling f n., vilkel framgår av befolkningssiffrorna under desenare åren för där belägna kommuner. 1, Anser siaisrådel ensådan ålgärd frän SJ försvarbar? 2.Kommer statsrådet i sä fall all biträda en eventuell framställning härom? 1975/76:174av (vpk) till herr utrikesministern om svenskt initiativ tillförmån för befolkningen i väslra : När den spanska fascistregimen fann sig nödsakadavstå från sitt koloniala välde över väslra skedde delta inle för atterkänna befolkningens rätt lill självbestämmande. I samförstånd med Spaniensfascistiska regering tränger nu och trupper in i landet.Saharas befrielsefront. Polisario, gör väpnat motstånd. En tredje gränsstal,, stöder politiskt befrielsefronten. President d'Eslaing iFrankrike stöder däremol den marockanska invasionen, och i fransk press harullrycket "axeln Paris-Madrid-Rabal" använts om koalitionen molvästra folk. Delär mol denna bakgrund som jag till herr utrikesministern vill ställa frågan: Vilkainitiativ har den tagit för att bidra till att befolkningeni tillförsäkras rällen till självbestämmande och fred? 1975/76:175av () till herr justitieministern om begränsning av anlalelcentrala persondataregister: Enligt datalagen skall inställningen hos deregistrerade särskilt beaktas när man prövar om personregister på data skall fåinrättas. Datainspektionens erfarenheter visar, alt människor ofta uppleverdet som en risk i sig själv atl finnas registrerade i en mängd olikapersonregister. För all begränsa antalet centrala personregister hardatainspektionen arbetat efter grundprincipen all företag och organisationerbara skall få registrera personer som är kunder, anslällda eller medlemmar,eller som själva har medgivit regislreringen. Den principen har regeringen gällemol i beslut i besvärsärenden. Avvilken anledning frångår regeringen den grundprincip dalainspektionen sökttillämpa och som medger en begränsning av anlalel cenlrala personregisier? 1975/76:176av (vpk) lill herr utrikesministern om åtgärder med anledning avdödsdomar i : Shahen försöker all slå ned sina motståndare med slöd av enalll rättsvidrigare lagstiftning och alll brutalare våld. dömdestio molståndskämpar lill döden. I anledning av den senaste lidens utveckling iIran vill Jag fråga herr utrikesministern: Vilkainitiativ avser regeringen all la i anledning av del alll bruialare förtrycketi ? 6 1975/76. Nr 49 1975/76:177 av () lill herr kommunikationsministern om Onsdaeenden sänkta avgifter för ombordansiälldas radiosamtal och telegram: Mjanuari1976 Avser statsrådet att vidta älgärder i anledning avde sjöfackliga or- ganisationernasskrivelse med krav på sänkning lill hälften av avgifterna för deombordansiälldas radiosamtal och telegram? § 21 Kammaren åtskildeskl, 15,22,