prot · FY0996 · 1975-12-31 00:00:00 — Del gårlältare att åstadkomma skador pä datorer som finns på många ställen i landet.Utskottet har bedömt systemen såsom i stort sett likvärdiga. Då har andrasynpunkter fäll vara avgörande för utskottets ställningstagande. HenHÖRBERG (fp): Den utan tvivel väsentligaste delfrågan i det föreliggande betänkandetär problemen kring den enskildes integritelsskydd i datasamhället. Vihar i sedan mitten pä en s. k. offentlighetsprincip. Deninnebär som bekant att alla statliga och kommunala myndigheter måste visamedborgarna alla sina handlingar om så begärs. Problemet i dagens datasamhälleär att få omsorgen om den enskildes integritet att gå ihop med vär likauppskattade rätt lill insyn i myndigheternas förehavanden. Delkom ett regeringsförslag till om ett slort centralt personregisteröver alla medborgare . En samlad opposition bestående av ,, moderata samlingspartiet och kommunisterna stoppadedetta förslag. Motiveringen till avslaget var i korthet att en datalag måstefinnas före fortsatt registeruppbyggnad. Genom en datalag skulle vi hamöjlighet att övervaka dataregistren och förhindra eventuellt missbruk av dem.Dalalag försl - dalaregister sedan, det vari korthet beslut, lillvilket mycket aktivt bidrog. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet Nuhar vi en dalalag efter riksdagsbeslut . Datalagen innebär i korthet attinga personregister med data om individer får föras utan tillstånd ellerkontroll av datainspektionen, som är en nyinrättad institution med bl. a. fyrariksdagsmän i en styrelse pä nio personer. Datainspektionen har vittgåendemöjligheter att kontrollera och förbjuda olika dataregister och har ansvar föratt de förs så, all inte enskilda individer skadas av dem. Som bekant kan densom så önskar en gäng fä ell utdrag med alla uppgifter om sig själv.Man har rätt att göra anmärkningar och få rättelser införda. Enav de största faror som hotar den enskilde frän olika dataregister-innehavare-offentliga som enskilda - är när samköming av register sker. Var för sigxälmoiiverade och, vad innehållet beträffar, godtagbara register kan vid ensamköming skapa ett nytt register med ett för den enskilde uppenbariigenskadligt innehåll. Vid samköming av register utgår dalainspektionen från attvafie sådan samköming utgör ett nytt register, för vilket alltså lillsländfordras - delta oavsett om de tvä samkörda registren har fäll tillstånd var försig. Datalagensoch datainspektionens tillkomst innebär att folkpariiel har fåttgehör för ett par av sina starkaste krav när det gäller skyddet för denenskildes integritet mot dataövergrepp. I det föreliggande betänkandet harfolkpartiet fäll tillfälle att ytteriigare understryka sina krav beträffandeintegritetsskyddet. Utövervad vi nu anfört om integritetsskyddet i elt nytt datasystem bör som bakgrundtill behandlingen i detta betänkande beaktas skatleutskottets betänkande nr 31,som kammaren behandlade. I della belänkande har utskottet under betydandeenighet tillstyrkt nya riktlinjer för skatteadministration och taxering iförsta instans, föreslagna i proposiiionen 87. Skatleadminislralionen skallbyggas ul och effekliviseras, bl. a. genom ell väl utbyggt ADB-stöd.Skattekontrollen skall förbättras därigenom - etl krav som alla partier ställtsig bakom. Närdel gäller den enskildes integritet i samband med inrättandet av ett nyttinternt arbetsregister för beskattning gör skatteutskottel i del betänkandesom vi nu behandlar, nr 32, ett klart uttalande att "elt betryggandeskydd måste skapas mot obehörigt utlämnande av uppgifter om individer".Uttalandet gäller för både de regionala register som skall finnas kvar och detnya centrala arbelsregistret. betänkande, som endast innebären principiell tillstyrkan av ett forlsatl sy-siemulvecklingsarbete,understryker all "inlegritetsskyddet i det fortsatta utvecklingsarbetetbör tillmätas stor belydelse". Utskottet utgår ifrän all riksskalleverkeloch statskontoret bedriver det fortsatta utvecklingsarbetet i nära samarbetemed datainspektionen. Därigenom garanteras ett parlamentariskt inflytande översystemets fortsatta utformning. Detkan förfiäna framhållas här alt departemenlschefen tillmötesgått krav frånflera remissinstanser när han utarbetat proposiiionen. Del ursprungligasystemförslaget har reviderats så att den av departemenlschefen föreslagna -och av skatleutskottet tillstyrkta - uppläggningen fäll en blandat re- gional och centralkaraktär bl, a, av integritetsskäl, Skatteulskoltel förutsätter att delfortsatta utvecklingsarbetet kommer att bedrivas utifrån den utgångspunktenatt beslutanderätten och registeransvaret i datalagens mening skall i alllväsentligt ligga kvar hos länsstyrelserna, Skatteutskotlet har särskiltunderstrukit detta med hänsyn till de farhågor för centraldirigering somuttryckts i vissa motioner. Närnu dels departementschefen föreslagit att systemstrukturen för det internaskatteregislrel skall ha en blandad regional och central karaktär, delsskatteutskotlet starkt understrukit delta och särskilt poängteratinte-gritetsskyddeis beaktande vid det forlsalla syslemarbetel, anser jag altde molionärer som av integrilelsskäl önskat ell hell regionall syslem måstevara tillgodo,sedda. För alt ytterligare understryka allvaret i vad skatteulskolietsagl har i utskottets hemställan tillagts att i det fortsatta utvecklingsarbetet.skall beaktas vad utskottet anfört. Samtidigtmed att jag yrkar bifall till utskottets hemställan vill jag understryka attfolkpartiet är starkt engagerat i problemet om integritetsskyddetför den enskilde, trots de förbättringar som partiel fått gehör för ,Lägel , när vi diskuierar ell iniernl arbetsregister för beskattningen, ärelt annat än före datalagens och datainspektionens tillkomst. En deltrygghetsåtgärder är genomförda, men vill nu försöka lösa dekvarvarande problemen genom alt gå längre in mot kärnfrågan och kräva svar päbl, a, detta: Vad är det som fär registreras och vem skall bestämma hur vafiedatauppgift skall se ut? Starkare kontroll i delta hänseende måste skapas ochdetta oavsett om berörda register förs av statlig, eller enskildinstitution. Det är i dessa frågor om etl registers innehåll och utnytfiandesom integritetsriskerna ligger och detta oavsett om ett register förts centralteller regionall. NyUsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet HerrLUNDGREN i (m) kort genmäle: Herr talman! Utskottet har inte iteknisk mening gjort någon ändring i det förslag som lagts fram. Det är bara såatt utskottet uttalandevis har givit ytterligare försäkringar om attinlegritetsskyddet skall tillgodoses. Men samma invändningar som rent lekniskikunde resas mot proposilionens förslag flnns kvar. säger att efter det all datalageninfördes kan man accepiera cenirala register. Det skulle vara intressantall höra om och nu också är beredda att accepteraexempelvis ett centrall personregister på folkbokföringens område somkomplettering till skatteregislrel. Det måsle rimligen uttalandeinnebära. () kortgenmäle: Vi behandlar frägan om elt internt arbetsregister förbeskattningen, och del är ett principbetänkande om den saken som vi skallbesluta om. Del är också för alt ge direktiv för del fortsatta systemarbetetsom skaiieulskouet har gjort vissa förstärkningar och klarlägganden av del somdepartementschefen har sagt och som vi i slort Nyttsystem Jör ADB inom folkbokförings- och beskattningsområ -det sett är nöjda med. Utöverde punkter vi har understrukit har vi dessutom i utskottets hemställan sagt altvi utgår frän att vad vi i detta sammanhang anfört, där vi alltså har förstärktdepartementschefens krav, skall beaktas i det fortsatta systemarbetet. Jagvill understryka vad jag nämnde - och som f ö, stämmer med de krav somfolkpartiet har i sitt partiprogram - att skall ha inflytande överdatasystemets uppläggning och utveckling, I det betänkande som ligger päriksdagens bord står del alt skatleulskoltet förutsätter att riksskatteverkeloch statskontoret i fortsättningen utvecklar datasystemet i samarbete meddatainspektionen. Via datainspektionen har alltså del parlamentariskainflytande över systemutvecklingen som vi kräver. Därmed är vi nöjda i dagensläge. iKristianstad (m) kort genmäle: Herr talman! 1 så fall vill jag i sammanhangei nämnaalt datainspektionen i sill yttrande över utredningens förslag inte villegenomföra de här centrala registren. Hen (vpk): kommunisterna har varit och är principiella motståndaretill stark cenlralisering av dalaregislren. Vi menar att man inte skallunderlätta för myndigheter eller privatekonomiska intressen att kartläggamänniskors privatliv. Diskussionenkring den nu aktuella propositionen har dock övertygat oss om attintegritetsfrägan i det här fallel inle i avgörande grad påverkas av om manväfier den av propositionen förordade lösningen eller inte. Dels är - på gottoch ont - utvecklingen sä pass längt gången då det gäller kopplingsmöjlighetermellan register att man svårligen kan förändra uppbyggnaden, ochintegritetsfrägan får i stället bevakas via den särskildaintegritetsla.gstiftningen, dels är det obestridligen för vissa skattepolitiskaändamål ett intresse för en effektiv skattebevakning att man kan göra dekopplingar som propositionen siktar till. Närjag nu lar till orda är det därför i försia hand för all understryka en heltannan sida av datainformationen. Man kan ha olika perspektiv pä användning avdata. Det är en politisk maktfråga. Data kan användas för att öka myndigheternaskontroll över människors förhållanden. Men de kan lika väl användas för att ökaden offentliga informationen om samhällets problem och utveckling. Attsamhällsförhållandena kan undersökas och att resultaten kan bli offentligtkända och spridda - det är av centra! betydelse för den allmänna politiskadiskussionen. Offentlighetsprincipen vinner därpå. Initiativen nedifrån i detpolitiska och adminislrativa systemet kan stimuleras, Pälänsstyrelserna är del lyvärr sä, alt dataproduklionen ensidigt byggts upp föratt passa skattemyndigheternas behov. Samhällsplaneringen och dess dalabehovhar inte spelat nägon egentlig roll för ulformningen. Delta aren allvarligbrist. Länsdala utgör en synnerligen viktig statistisk källa för länsförvaltningenssamhällsvetenskapliga uppgift, för informationen till allmänheten, press ochkommuner om vad som händer i länet. Detär därför helt felaktigt att - som tyvärr skett i stor utsträckning -samhällsvetenskapligt utrednings- och planeringsarbete blivit undanskuffat ochendast kunnat räkna med att få sina behov tillgodosedda i den månskatteintressena ansett sig böra bevifia plats därför. Jagtror att det finns mycket litet kunskap i riksdag och regering om vad dettaundanskjutande av det samhällsvetenskapliga databehovet har inneburit.Bristande utnytfiande av datacentralerna gör att statistikarbete fått ske förhand, vilket är uppenbart orationellt. Det innebär att viktiga upplysningar inlekommit fram, vilket fält negativ effekt både för planeringsarbetet och för denoffentliga diskussionen. Vihar t, ex, en dälig sysselsättningsstatistik här i landet. Vi har folkräkningbara vart femte är. Och folkräkningsresultaien publiceras först ett par årefler räkningen. Vi har AKU-slatistiken, som bygger på urvalsundersökningaroch som är nästan värdelös i sina länssiffror på grund av slumpfelen. Det finnsingen som helst klar bild av vad som händer med arbetskraften ochsysselsättningen på länsnivå, inga faktiska dala, genom vilka man kan föfiautvecklingen. Men genom skalledata kan man kvartalsvis föfia den och få exaktaoch pålitliga dala - förutsatt alt man gör vissa programmeringsarbeten avengångskaraktär. Att sådana här och liknande möjligheter inte utnytfiats ihögre grad sammanhänger enligt min uppfattning med den trånga och egoistiskainställning som har gjort datainformationen till något av ett monopol förskattemyndigheterna. Del är också uppenbart att en användning av skattedataförsamhällsplaneringsändamål förulsätter en viss regional självständighet pådataområdet. En förvaltning måste kunna ta initiativ efter de utredningsbehovsom betingas av den regionala situationen. Skall man lita till välvifia frännågon central databank, försvinner denna möjlighet, Dessulom fär mansvårigheter med kontakterna. Utredning av ett regionalt problem måste kunnaförsiggå på det regionala planet. Källmaterialet måste finnas där.Kontorspersonalen, pä vars arbeie så mycket beror, måste ha kontakt med källanoch möjlighet att fortlöpande resonera med utredningsledningen om materialet. Kortsagt: Vill man ha en initiativrik förvaltning, en förvaltning som är rationelloch obyräkratisk - dä skall man inte gä över en viss gräns när det gällercentralisering av datainformationen. Jag har inget annat yrkande än utskottets. Men det är vår förhoppningall utskottets påpekanden rörande samhällsplaneringens legitima roll isammanhanget skall leda till ett bättre sakernas tillstånd. Församhällsplaneringsarbetel liksom för länsbefolkningens och kommunernasmöjlighel att få en information och elt utredningsarbete, som gagnar den öppnaoffentliga debatten, är delta av slor betydelse, Alllför mycket harsamhällsinformationen fäll slå lillbaka för skattemyndigheternas intressen utepå länsförvaltningarna. Del är tid alt fä till stånd en förändring - bäde idemokratins och i rationalitetens inlresse. NyUsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet Hen WUKMAN (m): Först vill jag bara säga att mycket av det som uttaladeförstår jag mig över huvud taget inte pä. Man skall komma ihåg en sak - och detär väl det väsentliga - alt nästan samtliga de uppgifter som vi nu diskuierarinom själva skatteområdet är sekrelessbelagda och skall användas avtaxeringsmyndigheterna, inte av några andra. Det trorjag är en grundprincip somvi verkligen skall hålla fasl vid. Jag skall kort, även om mycket har sagts i denna debatt, försöka slåfast några principiella ståndpunkter i detta sammanhang. Det är mycket viktigtvad vi väfier för system på det här områdel, eftersom detta system sedansäkerligen kommer att vara i funktion under 10, 15 eller kanske 20 är. Vi kannäppeligen vända om med etl lappkast, om vi skulle bli missnöjda om t, ex, tre,fyra eller , Ulskoileisäger i belänkandet uttryckligen all skillnaderna, både tekniskt ochekonomiskl, mellan de regisleralternativ som riksskatteverkel har utrett ärsmå. Utskottet gör även etl allmänt uttalande, som i stort sett är ett uttryckför en förhoppning om alt man skall kunna komma överens, oavsett vilket systemsom man väfier. Vidare vet vi att mycket klart och enstämmigtuttalar - och det gör även representanter för riksskalleverkel när man frågardem - att nuvarande regionala struktur fungerar utomordentligt bra och hargjort det . Detsägs vidare ullryckligen av riksskalleverkel all samtliga presenteradesystemalternativ, som alltså finns med i , ger god lönsamhet.Därför, herr talman, menar jag att vi egentligen uppenbariigen talarommarginella tekniska och ekonomiska skillnader. Det ärdå, menar jag - utöver dekonkreta invändningar mot det av ulskoitsmajorilelen förordade syslemet som bl,a, herrar i och anfört - ytterst enprincipfråga vad vi skall ta för ställning . Skallvi gä vidare pä en väg ledande till flera centraliserade ADB-system ellersträva mot en mer decentraliserad ordning? Jag vill framhålla all vi under degångna fem-tio åren, när vi i samhället successivt har vant oss vid ochinstallerat datoranläggningar och datorsystem inom myn-dighetsvärklen, i myckethar levt i något slags övertro på dessa centrala system. Vi har byggt ut en radcentraliserade system. Jagskall bara la elt exempel, nämligen stora anläggning iSundsvall, , där vi har kunnai bevittna en rad problem av bådeleknisk och ekonomisk natur systemei har varit i gäng. Vi har såsent som i vär här i kammaren diskuterat de äkta kostnader som RAFA-systemelhar lett till och som väl ingen hade räknal med från börian, 1 detta system,herr talman, vill nian nu göra komplexiteten ännu slörre. Utöver pensioner,sjukförsäkringar och barnbidrag finns det, såvitt jag förstår, planer på attbidragsförskott, värn-plikisbidrag, studiemedel osv, skall integreras med dellasyslem. Det är alldeles uppenbart att den utvecklingen medför problem, vilketbl, a, herr och herrLundgren i redan har varit inne på. Samtidigtvet vi all den rent tekniska utvecklingen hargivil en situation där maskinvaranhar blivit billigare, medan systemvaran, dvs, mjukvaran, har blivit allldyrare. Jag menar, herr talman, att man borde stanna upp och tänka efter; Ärsatsningen på breda, centrala register vettig? Skall vi läsa oss för 10-15 årframåt? En senare övergång till ett regionaliserat system torde i praktikenvara omöjlig, framförallt av ekonomiska skäl. Jagfinner det inte övertygande bevisat - och jag har verkligen studeratRS-utredningen - vari ens de tekniska fördelarna skulle ligga med detcentraliserade syslemet, 90 96 av de enskilda uppgifterna i skaitesam-manhangstannar kvar inom regionen. Uppgifterna skulle med det föreslagna sysiemelsändas per post fram och tillbaka, företrädesvis i form av magnetband. Framföralll är hela frågan om registeransvarigheten problematisk, och den tarutskottet inte upp med ett ord. Så finns de konkreta problem som berörs ireservaiionen, i första hand integritetsfrägan. Den löser man inle, herrHörberg, bara genom all man skriver häri och kraflfulll i ut-skoilsbelänkandel.Man måste ju från börian vara på det klara med att den kan lösas minst likatillfredsställande i vårt system som i de förordade systemen. Här vill jagåterigen hänvisa lill datainspektionens yttrande - ell yttrande som trots alltkommer från den myndighet som i försia hand har att beakta justinlegriletsaspekten. Vadsedan beredskapsfrågorna beträffar har riksskalleverket entydigt sagl att jusldär är ett regionaliserat system att föredra. Funktionssäkerheten har herrLundgren i redan varit inne på. Lägelär etl annal efter tillkomsten av datalagen och dalainspektionen, säger herrHörberg, Märk då att datainspektionens styrelse - och där har vi haft majoritethela tiden - konsekvent har arbetat för att minimera antalet centralabefolkningsregister och strävat efter att decentralisera. Det harvi gjort av beredskapsskäl och av funktionsskäl, för della är också en del avhela integritetsfrågan. Sammanfattningsvis,herr talman: Jag tycker att det vore en olycklig utveckling, om vi i dagbeslutade oss för att acceptera det system som föresläs i propositionen och somutskottsmajoriteten tillstyrker. Rent principiellt borde vi förorda endecentralisering, även om den skulle kosta ell antal mifioner kronor mer perär. Integriteten bör få kosta de slantarna. Lönsamheten är, som jag redan harpåpekat, god i bägge alternativen. Detsom jag tycker är tråkigt i sammanhanget är, , att folkpartietuppenbarligen har hoppat av från sin traditionella vakthållning kring denpersonliga integriteten. Jag hoppas verkligen alt detta är ett enstakaolycksfall i arbetet och att i övrigt skall fortsätta att slå vaktom den personliga integriteten, eftersom dén frägan är så viklig i denutveckling vi nu befinner oss i. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet () kortgenmäle: Jag böriar från slulel: uttryckte en för- A'_v(/system för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet hoppning om allfolkpartiet skulle fortsätta sin vakthållning kring den personligaintegriteten. Jag lycker knappasl att jag skulle behöva säga att det ärsjälvklart. Det anförande jag höll handlade inte om någonting annat än vadfolkpartiet har gjort, gör och komnier all göra för att garantera denpersonliga integriteten. Vidaresade att han var emot "breda, centrala register". Det ärju inte alls fråga om sådana breda centrala register, utan det är fräga omlänsstyrelserna skall ha de innehållsrika registren hos sig. Vad utskottetsmajoritet förordar är etl internt register för beskaltningsul-räkning,skattekontroll och skatteadministration. HerrWijkman var kort inne på registeransvarigheten. Jag vet inte hur han har lästbetänkandet, men utskottet har starkt understrukit att registeransvaret idatalagens mening skall ligga hos länsstyrelserna. Sedansade något som jag tycker är riktigt, nämligen att man löserintegritetsfrågan lika bra med ett regionalt register. Jag anser ocksä att manlöser den lika bra med ett regionalt register - eller ett central/regionaltregister; det beror pä hur man lägger upp registersystemen och vilkakontroller man bygger in i dem. Om de är regionala, central/regionala ellerupplagda på något annat sätt har ingen betydelse för integritetsskyddet. Datainspektionensuttalande pä sin tid gjordes ju innan departementschefen hade anpassat sigefter remissyttrandena. Datainspektionen tillstyrkte faktiskt ett centraltuppdateringsregister. Reservanterna har inte myckel all säga i sin reservalion. Jag förslårdem, eftersom de krav som majoriteten har ställt i betänkandet är så starka altdet inte är mycket kvar alt reservera sig för. Del slår i en mening omintegritetsskyddet att motionsyrkandena i första hand grundar sig på denuppfattningen att regionala system är bättre ägnade att tillgodoseintegritetsskyddet än centrala. Jag tycker att skatteutskottets majoritetvisar att den uppfattningen har mycket svagt underlag. (vpk) kortgenmäle: Orsaken till vad jag framhöll - och som sade sig inleförstå - ärjust skillnaden mellan olika system för beskattning och folkbokföring.Jag vill ylleriigare understryka vad jag tidigare sade. För oss är detangelägel att framhålla all f n, är det behov som tillåts domineradalapolitiken skalleadministrativt. Planeringsdata är styvmo-deriigtbehandlade. Det visar sig dels i att åtskilliga samhällspolitiska sammanhanginte klariäggs i den regionala politiken, dels i att planeringen blirteknisklirrationell, Somjag nämndetidigareärdetexempelvis massor av data som behandlasför hand, Samhällsdataär i princip lika viktiga som skaltedata. Det är viktigt att man garanterar godoch rationell tillgäng på samhällsdata. Om skatteadministrativa hänsyn fårstyra datapolitiken, kan samhällsdata konima i kläm. Jag anförde exempel på deti milt inlägg, när jag talade om alt skattedata möjliggör den bäsla fortlöpandesyssselsättningsstatistik som står all få men inteulnylfias systematiskt till föfid av all dala läggs upp och administreras medensidig hänsyn till skatteadministraliva skäl. HerrWIJKMAN (m) kort genmäle: Till vill jag säga att det finns flera andra metoder attbedöma sysselsättningsläget. Vi har arbetskraftsundersökningarna som eltförsta inslrument, och vi har naturligtvis den löpande statistiken från försäkringskassorna.Jag vet inte varför vi skall blanda ihop skatteuppgifterna och den informationvi fär i de registren med delta. Jag tror att vi löser det problemet på ettbättre sätt i annan ordning, och jag tror också att vi skall särskifia de olikaregistren. Jaghar aldrig, sagt att ett central/regionalt eller regionalt systemhar ungefär samma betydelse ur integritetssynpunkt - det är sompåstår detta. Jag uttalar mig inte så enkelt att jag säger alt det beror på hurman konstruerar syslemet, ulan jag har efter moget övervägande kommii fram tillalt ell regionaliserat syslem, oavsett om del rör beskattningsområdet ellerandra områden, är att föredra. HerrHörberg anser alt reservationen skulle vara torftig. Jag tycker att den innehålleren väldig massa läsning - bör läsa den noga. Den behandlar dettamed funklionssäkerhet och beredskapsskäl, för att ta tvä exempel. Och om inteherr har begripit att det här har med integritetsfrågor att göra, såtycker jag han skall läsa datalagen, för där fär man klart för sig delta iförarbetena. Det är ju ytterst en fråga om integritet, nämligen hur systemetfungerar tekniskt och ekonomiskt, inte bara i ett perfekt läge som det vi hari dag ur demokratisk synvinkel utan även i andra situationer. HerrHörberg framhåller att datainspektionen uttalade sig för ett centralluppdateringsregister.