prot · FY0934 · 1975-12-31 00:00:00 — Det senare har betonatsflera gånger under debatten men från skilda utgångspunkter. Vi vet vad detbetyder när avtalsförhandlingarna tänjs ul i del ovissa - människor vågar inlegöra några satsningar, och även företagen sänker sin verkliga ambitionsnivå. När man ser hur en radandra länder har misslyckats i bägge dessa hänseenden, så tycker jagall svenska folkel har alla skäl all räkna med all den svenska skallvisa handlingskraft. Vi fick i fiol exempel på vad del praktiskt var möjligtatt göra. Del var först svårt att åstadkomma den erforderligahandlingskraften, del log tid. Del var kämpigt all få fram momssänkningen ochHagaöverkommelsen förra årel. Men , med det som allmänt kallas II ochfinansutskottets riktlinjer för den ekonomiska politiken, menar jag altriksdagen under mindre vånda har kunnat svara upp mot sådana förväntningar ochulmaningar. Beskedom skatterna har varit nödvändiga inle minst för allavtalsrörelsen, som så myckel annat hänger på, skall bli framgångsrik. MedHagaöverenskommelsen och med den överenskommelse om skatterna somredovisats här har del faktiskt hänt någonting för stora grupper som harvarit klämda i ett tidigare hopplöst skalteläge. Jagär självfallet medveten om att den föreslagna skatteomläggningen är eltprovisorium. Jag önskar inget högre än alt vi kan komma ur provisoriernas epokoch att det verkligen blir ett mer varaktigt skattesystem . Men om manvill se sakligt på del måste man ändå notera att även engångsrycken har betytten rejäl förbättring för många människor. Taen famifi med . Den kommer 1976 att ligga underden vanliga inkomsten. Vad hände då när den ökade sin inkomst?Jo, först försvann större delen genom skall på löneökningen - den omtalademarginalskatten. Sedan gick ytterligare en fiärdedel bort i minskadebostadstillägg. Av en tusenlapp i löneökning blev det för mänga bara 100 kr.kvar. Genom Hagaöverenskommelsen för etl är sedan mellan ochregeringen mildrade vi de orimliga marginaleffekterna, och det är ju det väsentliga.Det skedde genom en kombination av sänkning av marginalskatten och ändring avinkomstprövningen för erhållande av bostadstillägg. För denna famifi i deltavanliga inkomslläge betydde det ca . mer över av vafie ny-förfiänadtusenlapp. Närfolkpartiet gick in i förhandlingarna om 1976 års skaller hade vi en fastföresats: det vi vann på skulle vi klara också . Då varförslaget frän skatleulredningens majoritet helt otillfredsställande.Kombinationen även av en måttlig inflation 1976 och så begränsade höjningar avkommunalskatterna som skulle i praktiken ha lett till alt demarginaleffekter vi pä fick bort i vissa inkomstlägen hadeåterkommit 1976. Redan vid en inflation på och denna höjning avkommunalskatterna skulle resultatet ha blivit en försämring för ett mycketstort flertal. En ensamstående med . i årsinkomst skulle i fastpenningvärde ha fält en skattehöjning på ca . lill 1976 ulanalt lönen höjts med mer än vad som svarar mot penningvärdeförsämringen. Enfamifi där en av makarna arbetar och förfiänar . skulle meddet dåliga förslaget i praktiken ha fäll en skattehöjning pä 7 protokoll 1975. ca , trotsoförändrad verklig inkomst. Delvar utgångsläget där dessa förhandlingar, i tidningarna kallade II, började. Det var för oss nödvändigt alt försöka förmå dem som stodbakom della felaktiga förslag i skalteutredningen, de tvä största politiskapartierna och den största fackliga organisationen, att komma till ändradeslutsatser. Jag är glad för att del lyckades. Vadvi då sade oss var att tyngdpunkten i skatteomläggningen 1976 måste ligga därde breda löntagargrupperna ligger, om den skulle kunna hjälpa lill altverkligen åstadkomma en tvåårig avtalsuppgörelse, med vad del kan betyda avfred på den svenska arbetsmarknaden. Det måste också betyda alt människor ivanliga inkomstlägen är medvetna om att det inle får vara omöjligt all av egenkraft förbättra sin standard, såsom det var för många fram t. o. m. Ochdel måsle bli något över för del enskilda hushållet av delöneökningar som förhandlingarna leder fram lill, så all mangodtagbart kan hålla spjärn mot inflationen, även om den självfalletfortfarande tyvärr kommer att finnas där som en obehaglig och besvärandefaktor. Viåstadkom det alt i stället för det här otillräckliga förslaget frånskatleulredningens majoritet blir del nu en skattesänkning på . för deallra flesta , och del är faktiskt värt lika mycket som . Del är faktiskt ingen dålig sänkning av den statligainkomstskatten. Med den plus resultatet av förra årets Hagaöverenskommelsevore del fel om inte avtalsparterna verkligen allvarligt syftade lill att nusöka åstadkomma en tvåårig uppgörelse. bör på della sätt kunna slippaatt hamna i en "dansk" situation, och löntagarna kan få det bättreutan all behöva ställa lönekraven så högt all penningvärdet skakas. Vivet inte hur del slutligt går, men vi vet att det här ändå är vikligaförutsättningar för en framgångsrik avtalsuppgörelse. Och vi vet all ulan ensådan vettigare skaltelösning hade en galopperande inflation och någotsom kunde ha utvecklats lill etl kaos på arbetsmarknaden kommit som påbeställning. har delta beskrivits påolika sätt under . HerrBohman har betygsalt våra prestationer. Han har sagt; "De två andraborgerliga partierna har handlat enligt sin övertygelse." Och han tilladealt vi hade åstadkommit obestridliga framgångar. Del är bra all del blev sagl.Herr hävdade all han inte kan avslå frän all här förklara förväfiarna varför moderata samlingspartiet har ställt sig utanför. Det är hanssjälvklara rätt och plikt. Menherr riktade också en myckel omfattande kritik mot den överenskommelsesom har träffats mellan , och regeringen. all den kritiken drabbade vart och ett av de tre partierna. Jagvill därför i gengäld och helt stilla konstatera att vi från sidasjälvfallet inle kan avstå från alt förklara för väfiarna varför vi deltar iöverenskommelsen och varför vi anser all vi i det fallet har vall en bättre linje än moderatasamlingspartiet. Delfinns tyvärr en rad motsättningar i den omfattande kritiken från skall visa upp dem - fortfarande helt stilla och utan alt starta något grälsom kanske en del rubriksätlare men ingen annan önskar. Åena sidan kritiserar här i debaiten den träffade överenskommelsenför att den skulle begränsa avtalsparternas frihet. Å andra sidan kräver sammamoderater i sill eget anliinflationsprogram en ganska hård inkomstpolitik, därman bl. a. skulle koppla ihop en höjning av värdet på den svenska kronan medutfästelser från löntagarorganisationerna alt hålla tillbaka lönekraven. Detvar en punkt. Jag har en lill. Åena sidan hävdar all kommunerna drabbas hårt av de höjdasocialförsäkringsavgifterna, dvs. att löntagarorganisationerna inle räknar avdessa höjda avgifter frän löneutrymmet. Å andra sidan hävdar han allskatteomläggningen leder till minskade ATP-ulbetalning-ar i framliden genom attlöntagarna dämpar sina lönekrav och i stället lar ul en del av löneökningen iform av sänkt skatt. Entredje iakttagelse: Å ena sidan antyder man från den moderata sidan att vi ifolkpartiet och skulle ha gett upp vårt resonemang all statenhar vissa graiisinkomster genom inflationen. Å andra sidan konstaterar herrBohman, fullt riktigt, att staten själv genom den nu aktuellaskatteomläggningen får betala en myckel stor del av den finansiering som beståri att socialförsäkringsavgifter i fortsättningen skall betalas också för dehögsta inkomsterna - alltså pengar som flyttas från en statlig hylla till enannan. Enfiärde och sisla punkt: Å ena sidan har moderata samlingspartiet i sinenergipolitik, liksom , vänt sig mol planhushållning,de-lafiregleringar och ransoneringar och i stället talat för all man skall utnytfiamarknadskrafterna, bl. a. genom energiskatter. Å andra sidan kritiserar numoderaternas företrädare sädana energiskatter när de faktiskt las fram. Närmoderata samlingspartiet valde att lämna parliförhandlingarna återstod ännu denavgörande frågan hur skattesänkningarna skulle se ul för de breda gruppernainkomsttagare. Fler än finansministern förut sade ligger i de berördagrupperna. som diskussionen i så höggrad gällde. stannade kvar vid förhandlingsbordet och pressade fördessa grupper fram en sänkning av den statliga inkomstskatten 1976 med 1 600kr. Visstgår del alt hitta brister också i den här skatteomläggningen. Det är inleprecis den som vi skulle ha arbetat fram om vi hade haft förmånen alt göra deli regeringsställning. Men del sägs klart ut i överenskommelsen all statensarbete skall sikta lill en mer bestående reform 1977, och det är den som ärvårt huvudmål. Men om hade lämnat förhandlingarna hadeföfiden blivit en betydligt sämre lösning för dessa stora löntagargrupper -eller ingen lösning alls. Vad som krävs av , om vi skall klara uppekonomin och säkra arbetsfreden, är faktiskt inte de stora orden ulandet är att man i en sådan här situation vågar la sitt ansvar - även om det inteenbart är angenämt. För det behövs en viss handlingskraft och inle skrammel medett nyval, som bara skulle gälla tolv månaders riksdag, om ens det. HerrBohman gjorde slutligen gällande att den här överenskommelsen binder depolitiska partiernas handlingsfrihet och all debaiten inte kan bli lika öppensom den annars skulle ha varit. Här har jag en helt annan bedömning. Om vi meden vettig ekonomisk politik kan se till att människor slipper gä arbetslösa,att det blir arbetsfred i och all hårt arbetandemänniskor fär en lägre direkt statsskatt har partierna sedan myckel störreutrymme för att föra en mer djupgående debatt om hur det svenska samhället börutvecklas; i liberal riktning, i socialistisk riktning eller i konservativriktning. Frän sida kommer vi inte att väja för att föra ut våregen liberala politik; mol maktkoncentration, mot centralisering och motsocialism, för närdemokrati och för maklspridning. Dethär principiella resonemanget har sitt klara samband med den situation somjämviktsriksdagen befinner sig i. Vi ser ett samband mellan fiolårets handlandeoch del som sker. Åtskilligt uppnåddes redan i fiol. hademissmint sig när han liksom glömt bort alt fördubblingen av sparavdraget togsfram redan genom fiolårets Hagaöverenskommelse. Men del är andra saker som nufullföfis genom den träffade överenskommelsen. Den lättnad vi nådde genom allegen-avgiften inle påläggs förelagarna för de första i inkomstökar , så all de första 18 000 av förelagaren infiänade kronorna befrias frånsådan egenavgift. hår betyder sj'älvfallet inle alt vi skulle vara färdiga, ens om 1977 årsskattereform blir den mer varaktiga som vi är inriktade pä. Det finns ocksåfrågor som kommit vid sidan av både förhandlingarna och en del av den aktuelladebatten - även om en av de tre punkter jag tänker ta upp har behandlats redani inlägg tidigare här. Denförsta punkten, som jag menar all vi alla har försummat men som vi icke längrekan fortsätta att försumma, är att ge rättvisa åt statspensionärerna. Närpensionerade stats- och kommunahjänstemän får högre folkpension eller ATP blirderas glädje av den höjningen liten genom att fiänstepensionen i gengäldminskas. Statspensionärerna släpar också efter i standardulvecklingen.Skillnaden i pension är stor beroende på när pensioneringen har skett. Del ären grupp människor som i de flesta fall gjort en utomordentligt fin insats förvärt gemensamma svenska samhälle och dess statsadministration men som i dettaavseende behandlas illa. Jag skulle gärna vifia veta om inte finansministerninnan han drar sig tillbaka är beredd att göra någontingför statens gamla trofiänare. Denandra punkt som jag vill ta upp är skattehanleringen - den statligaadministrationen - som måste förbättras, så all den enskilda skallebe- talaren kan känna intebara all systemet är någorlunda rättvist ulan att hon eller han också behandlasrättvist av skattemyndigheterna. Justitieombudsmannen , somobserverat alt en reform av taxeringsväsendets första insats är pä gång, harpå eget initiativ skickat en lång skrivelse lill finansministern som verkligenaren utomordentligt intressant men också ganska otäck läsning. Han uttalar där:"Det är väl känt att del finns allvariiga brister i laxeringsarbelet iförsta instans." Han går detafieral igenom hur ofta och hur lätt denenskilde kommer i kläm. Han säger alt han funnit mängder av klagomål frånenskilda helt befogade. a. att ett konkret och berättigat krav är att skattebetalarenfår bättre möjligheter att lägga fram sin syn när en taxeringsnämndifrågasätter hennes eller hans deklaration. görs del ofta inte klartvilka ytterligare informationer myndigheterna vill ha när de skickar en lapp om"ifrågasatt avvikelse frän självdeklaration" och vad dessainformationer betyder för den fortsatta behandlingen. Dessutomfär skattebetalaren som regel på sig att svara, oberoende avvad saken gäller och omständigheterna i övrigt. När taxeringsperioden går motsill slut tillämpas ännu kortare frister. Den som är på semester, som är påresa, som är sjuk eller som är upptagen av arbete får inte möjlighet att gesvar. Jaglade märke till när jag själv blev chef för en länsstyrelse alt del på alla deskrivelser som dittills hade gått ut stod all vederbörande skulle svara ältadagar efter det alt brevet hade gått ut - alltså oavsett om vederbörande varhemma eller bortrest. Jag föreskrev då att det från den ifortsättningen inte skulle få gå ul brev med ett sådant krav. Jag har dock sellatt det från andra länsstyrelser fortfarande går ut brev med krav attvederbörande skall svara älta dagar efter del att brevet avsänts - inte efterdet att man har mottagit brevet. Jagvill fråga finansministern, som väl har läst JO:s fiocka lunta, hur han ser pådenna redovisning av hur skatteadministrationen ter sig från den enskildessynvinkel och om dessa kritiska iakttagelser kommer att las med i bedömningen isamband med den reform som väl nu äntligen måste komma. Dentredje punklen har redan varit uppe lill diskussion mellan herrar ochSträng, men jag tycker all också jag har rält att påminna om den. Den gällervad man nu skall göra åt de samlade kostnadsökningar som annars drabbar devanliga smähusägarna. Här finns en rad olika faktorer som pressar uppkostnaderna 1976. De höjda taxeringsvärdena är bara en. Andra faktorer sominverkar är de nya bostadslånen som ersätter paritetslänen och den ökadeenergibeskattningen utöver ofiepris-höjningarna. Den senare har varit sakligtnödvändig men får naturiiglvis tillsammans med de andra faktorerna en inverkanockså i delta sammanhang. Seddavar och en för sig kan del, som jag sagt, vara fråga om rimliga förändringar.Men tillsammans får de inle leda till att människor i vanliga inkomstlägen inle kan skaffasig eget hus eller förändra de ekonomiska förutsätlningarna så att en familj,som nätt pensionsåldern, måste lämna sitt hus än man hade tänktsig. Finansministernhar lovat att lägga fram förslag till justeringar i villabeskatlningen. Jagvill bara för räkning framhålla att det måste till tre inslag i ensådan förändring för alt vi skall kunna godkänna den. Del är för det första enrejäl höjning av lägsta gränsen för villabeskattningen, som ligger vid . Del är för del andra en höjning av del schablonbelopp, motsvarandereparationskostnader, som alla småhusägare fär dra av i deklarationen, från 500lill åtminstone . Det är för det tredje ändrade regler för pensionärernasbostadstillägg, så att de inte sjunker som en följd av de nya taxeringsvärdena. Den länga förmiddagsdebalten har gett en rad vikliga besked om attfinansutskottets betänkande lägger en ändrad grund för konjunkturbedömningenför , för del som kan komma att hända , vintern ochvåren 1975 och 1976. Det är bra att utskollet ställer sig bakom förslaget omskärpt konjunkturpolitisk beredskap med bifall till och centernsmotion. kan vi verkligen väga hoppas att kreditbromsen lättas och altförelagen skall kunna utnytfia sina investeringsfonder utan att behöva gå upplill finansministern vafie gång. Regering och riksdag skall vara beredda attlidiga-relägga höjningen av barnbidraget, om det behövs, och ge bättre stödlill barnomsorgen i kommunerna under alla förhållanden. I kombination med denstimulans som den inträffade sänkningen av statsskatten fördemed sig och med de retroaktiva löneutbetalningar som bör komma pä försommarenefter - som jag hoppas - ett framgångsrikt slut på löneförhandlingarna kan dethär hålla uppe svensk ekonomi, så all vi får större möjligheter all hänga pä eninternationell uppgång. Därför är drastiska åtgärder, beslutade ochvidtagna , inle nödvändiga, ulan man bör satsa på det här sättet på demjuka stimulanserna . Altuppgången inle kommer lika snabbi och kraftigt som regeringen antog i januarihar utskottet med all tydlighet sagt ut, och om della råder en bred enighet.Men del är två saker som vi , som företrädare för de partier som har varitmed och förhandlat, måste räkna med att regeringen verkligen tänker på. Den enaär alt den stimulanspolitik som beslutar om fullföfis.Riksbanken får då en central roll, men utöver detta måsle regeringen - och dä närmastfinansministern - lojalt tillmötesgå vad begär just för attunderlätta och snabba upp investeringar och se till alt även de mindreföretagen får sina löpande pengar. Den andra är alt regeringen arbetar utanpresligehinder med alt fylla ul detafierna i den konjunkturpolitiskaberedskapsplan som man nu har accepterat, sä att man hinner sälla in deytterligare stimulansåtgärder som sannolikt, ja, med stor säkerhet blirnödvändiga . Då skall vi dra ell strecköver den långa debatt som vi har fört om de två förlorade åren 1971och 1972, dä alltför många blev arbetslösa på grund av en. som vi menar,felaktig ekonomisk politik. Människors rätt till arbete är så viktig att deninte får hotas genom att vi i onödan skapar en hemmalagad svenskkonjunklurförsämring. Jagtror att det är särskilt viktigt - del har också skymtat i ochandras inlägg - att de unga människorna, som lämnar utbildningeller militärfiänslgöring nu i vår och som kan riskera att drabbas av precissamma upplevelser som deras något äldre kamrater mötte 1971 och 1972, känneralt vi nu är vaksammare. De nya på arbetsmarknaden måsle helt enkelt ha ellannat stöd, om det nu blir en konjunklurförsämring, än del som gavs för någraår sedan. Vihar här tagit fram etl krav pä en förpliktande garanti för alt ungdomar skallfå utbildning, praktik eller jobb. En del sakförståndiga ruskar väl på huvudetoch säger: "Del där är en för hög ambition! Klarar vi della? Har vi rådmed del?" Mitt svar är: Vi har inte råd alt stänga skolporten bakom ungamänniskor utan att försöka öppna porlen lill arbetslivet. Del är denverklighet de möter som tvingar oss lill krafttag. Och de behöver inte någonsorts halvdana ursäkter för utebliven politisk handling. Vad de önskar ärutbildning och jobb, och del är därför det krävs en ungdomsgaranli just årel1975. Hen () kortgenmäle: Jag skall begränsa mig till alt dels uttrycka min tillfredsställelseöver att nu har tagit upp statspensionärernas villkor, dels rättatill några missförstånd. Fördet första har vi moderater inte krävt en härd och bunden inkomstpolitik. Vihar begärt en frivillig inkomstpolitik vilande pä vissa garantier fränstatsmakterna. Fördet andra har vi hänvisat till vad både och LO har påpekat,nämligen att om höjda socialavgifter räknas av från löneanspråken blirresultatet ett minskat löneunderiag för kommunerna. Om de inte räknas av itillbörlig utsträckning får kommunerna ökade kostnader. Att kommunerna i bådafallen förlorar 1,1 mifiarder kr. Fördel tredje vidhåller vi att skallesänkningar inte skall totalfinansieras ochatt de . som kommer all överuttagas skall användas förskattesänkningar eller för all lindra ytterligare skallehöjningar. Fördel fiärde har vi påvisat all höjda energiskatter leder tiil ökade kostnaderoch därmed minskar värdet av skattesänkningen. Men detta innebär inle all vilar avstånd frän att man använder energiskatter i del syfte som även GunnarHelén är intresserad av. På den punklen finns ingen motsägelse. Fördel femte valde vi inle att lämna parliförhandlingarna, vilket har påståtts. Viblev helt enkelt - för att tala vanlig svenska - utvisade ifrån dem. Menom föfil det moderata exemplet och blivit utvisade, vad hade dåhänt, frågar . Då skulle ingenting annat ha hänt än att de treborgerliga partierna i fält lägga fram ett eget förslag tillskattesänkningar. Jag har frågat mig om del inte skulle hablivit svårt för socialdemokraterna att gå emot eU förslag som hade arbetatsfram i . De borgeriiga har ju majoritet i finansutskottet efter 1973års val. Slutligenbegärde ett par saker av regeringen, nämligen en fullföfidstimulanspolitik och att regeringen skall ha blicken skärpt för ati säUa inytterligare stimulansåtgärder när sådana behövs. 1 båda dessa hänseenden börregeringen visa att den lärt läxan frän 1971 och 1972, dä hundratusentalsmänniskor blev arbetslösa, förklarade . Jag vill understryka delta.Där har vi, i varie fall , etl gemensamt intresse av att åstadkommaresullal och driva på regeringen. HerrHELÉN (fp) kort genmäle: Jag vill bara erinra om att det tyvärr inle finns någonicke-socialistisk majoritet i skalteutskoltet och att finansutskottet knappastlämpar sig såsom initialivforum för en helt ny skalleskala. Därtill kommer altde tvä största politiska partierna och den största fackliga organisationen stodbakom det majoritelsförslag från skalteutredningen som det blev folkpartietsspeciella uppgift att bekämpa. HerrBOHMAN (m) kort genmäle: har och skulle i den situation som vi nu talar omha alla möjligheter all dra upp riktlinjer för en alternativ ekonomisk politik,som vi sedan fick votera om här i kammaren. i (vpk): När värt parti lämnade de s. k. Il-förhandlingarna sammanfattadevi i 14 punkter vårt partis uppfattning om dessa förhandlingar. Denfrämsta anledningen lill alt vi inte kunde medverka i överenskommelsen är attvi är motståndare till en statlig inkomstpolitik, som innebär att statsmakternainkräktar på de fackliga organisationernas bestämmanderätt och kampmöjligheleri avtalsrörelsen. Vi anser vidare all den bästa metoden att sänka skatten förlåginkomsttagare är att slopa mervärdeskatten pä livsmedel. 1 ett provisoriumför kan vi emellertid acceptera en omläggning av den direkta statsskatten,finansierad med en höjning av den allmänna arbetsgivaravgiften. Vidareanser vi all man måste hålla fast vid låginkomstprofilen i skatleulredningensmajoritets förslag plus den ytterligare markering av denna som görs i herrHermanssons reservation - alltså helt stopp för skattesänkningen vid 100 000kr., vilket inom den angivna ramen möjliggör en större sänkning förinkomsttagare . Vi har sagt att vi kan acceptera envidgning av ramen med ytterligare högst 1 mifiard kr. men alt denna då måslefördelas i enlighet med låginkomstprofilen i skatteförslagel, så all ävengruppen under 30 000 får del av den. Närdel gäller finansieringen av skatteomläggningen hävdar vi all den skall skegenom totalfinansiering i form av avgifter och skatter på förelagen. Varjeavsteg frän den principen innebär i verkligheten en subvention av förelagensom får betalas av övriga skattebetalare, dvs. huvudsakligen av löntagarna. Vihar också sagt alt vi kan acceptera alt finansieringen sker genom en höjning avden allmänna arbetsgivaravgiften, men bara som ell provisorium, och allverkningarna av dessa avgifter och annan produktionsfaktorsbeskattning måsteutredas. Vi anser att företagsavgifter, beräknade enbart på lönerna, inte ärden enda eller den bästa formen. Vid samtalen under överläggningarna medregeringen och de övriga partierna har vi vidare hävdat att kommuner ochlandsting av olika skäl bör befrias helt från allmän arbetsgivaravgift och ivarie fall från den föreslagna höjningen. Vihar sagt att vi är motståndare lill en fördubbling av sparavdraget, därför attdet med nuvarande konstruktion innebär ökade fördelar ju mer inkomsten ökar. Viställer oss kritiska lill de föreslagna skaltehöjningarna på bensin och ofiamed hänsyn lill de effekter de skulle få för bostadskostnader, arbetsresor ochfrakter.