prot · FY0966 · 1975-12-31 00:00:00 — Dådet gäller immissionsbegränsande åtgärder på själva fiygplanet och möjlighetenatt göra fiygplan tystare - del har berörts av fiera talare - beskärs dennationella rörelsefriheten främst av den omständigheten atl fiygplansiillverkningär en industri med synnerligen inter-naiionell marknad, men även av detförhållandet alt flygtrafiken, särskilt på större flygplatser, även bedrivs avflygplan som är registrerade i andra länder. Flygplanens egenskaper urmiljösynpunkt blir därför i hög grad en internationell angelägenhet. Dådel gäller flygbuller innebär de immissionsbegränsande planerings-ålgiirder somkan komma i fråga huvudsakligen att bebyggelse och flygplats förläggs på ettbetydande avstånd från varandra. Delta medför naturligtvis vissaolägenheler urtransporlsynpunkt genom atl man får längre transporter för såväl passageraresom flyggods, men de ölägenheterna lär man givetvis ta, om man bedömer delangelägel alt så långt möjligt skydda bosatt befolkning från störande flygbuller.Detta skulle också innebiira att de kommuner som är berörda avflygplalsplaneringar får vid-kiinnas stora inskriinkningar när det gäller attutnyttja marken runt omkring en flygplats för bebyggelse, främst då förbostads-, vård- och undervisningslokaler o. d. Delhar talats rätt mycket om kritisk bullergräns . har det ju varitså, att reglerna för den fysiska planeringen runt en flygplats har följt deresultat som flygbullerutredning formulerade som s. k. kritiskbullergräns. För vår del har det gällt all i utredningen ta stiillning lill0111 kritisk bullergriins i sak innebiir en rimlig anvisning förtillförsäkrandet av godtagbara bullersituationer. Det har fördel första varitpä det siitiel alt just begreppet kritisk bullergräns iir en isoleradföreteelse, som inte tillämpas någon annanstans i viirlden. För det andrabaserar flygbullerutredning sina förslag på bl. a. en begränsad studieav siörningseffeklerna kring en enda svensk flygplats. För vår del har vidäremot funnit det önksvärt all mera ingående studera sambandet mellanbullerexplosioner och -störningar. Till den ändan uppdrogs det åtnaturvårdsverkets omgivningshygieniska avdelning att göra en särskildundersökning kring en antal skandinaviska flygplatser, den s. k. skandinaviskaflygbullerundersökningen, som leddes av professor . har vi ansett det vara av väsentligt viirde all det normsystem somskall tillämpas i vårt land i systematiskt hiin-seende anknyter lill de normsysiemsom anviinds utomlands. I dessa system anviinds i allmiinhet niållenheter somuttrycks i ekvivaleninivå och som lill skillnad från kritisk bullernivå iivenlar hänsyn lill effekten av bulleremissionens varaktighet i liden för deenskilda överflygnings-lillfillena. Inom utredningen har vi funnit alt dennanormkonslruktion. uttryckt i ekvivaleninivå, som vi kallar fiygbullernivå, påett bra siitt ansluter till den beskrivning av sambandet mellanbullerexposilioner och siörningsreaklioner som framkom genom den Rylanderskaundersökningen. När vi hiir hartalat om flygbullernivån, som vi håller på atl arbeta medi vårt betiinkande - som inte iir firdigt ännu; jag vill understryka det iinnuen gång - har man tydligen fått upplänningen att den skulle vara någontingrevolutionerande nytt. Det iir den egentligen inte, ulan del råder godöverensstämmelse så all siiga mellan kravnivån på gammal kritisk bullergränsoch den nya metod som vi föreslår. Skillnaden är att den på ett bättre sättbeskriver bullrets utbredning och varaktigheten vid enskilda överflygningar. Man tycks också i debatten ha lätt den uppfattningen niirman talar om del här revolutionerande systemet som skulle komma allutvecklas atl del skulle medföra en liberalisering på något sätt, så atl manskulle kunna tillåla mera buller enligt den nya metoden, men del är alldelestviirtom. Vi har konstaterat -såviil ledamöter som experter i utredningen ärense om del - all den kommer all medföra alt vid större flygplatser kommerkraven atl bli striingare med den hiir metoden än med den tidigare metoden medkritisk bullergräns, under det att vi vid mindre flygplatser blir något litetliberalare. Vi tycker all del från miljösynpunkt är ett acceptabelt resultat.Men uppenbarligen måste höra lill dem som enligt denna metodblir strängare bedömda . Jag vill gärna ha delta sagt eftersom man i deballennästan har fåll del intrycket att eftersom trafikbullerutredningen tänker föreslåvissa åtgärder skulle man genom det nya sättet att miila få mindre buller. Delligger inte alls lill på del sättet. Om jag nu vågar skall jag göra ett försök att förkammarens ledamöter med hjälp av högtalarna demonstrera hur buller låter ute påBromma. Ni skall också få möjlighet att titta på bullret på bildskiirmen. Detförsta flygplanet ni nu hör är och det andra är Nord 262. Sedan hör niF-28, som ju iir i hög grad aktuell. Slutligen hör ni ett litet snälltsponflygplan som inte bullrar siirskilt myckel. De hiir inspelningarna iirgjorda i startbanans liingd, I från den plals diir planen startar. var ett litet smakprov på hur det låter.på Bromma.Del kanske kan v;ira av viirde för dem av kammarens ledamöter som iinnu inlehar lagil stiillning lill denna viktiga fråga. För min del yrkar jag bifalllill reservationen. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Den ärade ledamoten harbeskrivit bullersituationen. Inspelningen iir gjord I från den platsdiir planen startar, säger han. Om jag skruvar upp ljudet på min radioapparatkan jag naturligtvis la den bullerfrekvens som det passar mig att framföra. Jagkan alltså inte avgöra om del buller vi har hört iir del riktiga. Dessutombefinner vi oss så att siiga i en tyst salong, diir vi lyssnar enbart på deltabuller mot bakgrunden av den situation som iir utomhus. Jag tycker det v.ir intressant med den redovisning somgjordes hiir av . Men jag vill i anledning av detta siiga all herrLundberg givit oss de mått vi anviint oss av. Efier dessa mått har herrLundberg gjort sina beriikningar enligt tr;ifikbulleruiredningens nya metod ochefter konsultation medöveringenjören , hälsovårdsnämnden, samt doceni ochlaborator vid . har lämnat av honomberäknade bullergränsmaiior, som använt för beräkningar av antaletstörda. Del är således det som ligger till underlag för den diskussion som jaghar hafi hiir i kammaren och som jag här ville redovisa. HerrJANSSON (s) kort genmäle: Jag kan heller inte, , svara på om del var räll ljudnivå.Det var jag inle uppe i leknikerrummet och kollade. Menjag hoppas alt ändå märkte skillnaden pä ljudet mellan de olikaplanen. Det var just delta som jag ville illustrera. Därmed tror jag ändå atlIjuddemonstrationen kunde ha ett värde. Atl del var exakt den riktiga ljudnivånär jag heller inte övertygad om. Men skillnaden i hur dessa plan uppträderföreställer jag mig att samtliga kammarledamöter hade möjlighet att bedöma. Belräffanderesonemanget atl doceni använt våra beräkningsmodeller och kommitfram till ett visst resultal vill jag betona atl icke på någol sättanvänt våra gränsvärden, våra ambitionsnivåer. Dessa framgår inle av dennarapport. Däremot har del skett en sammanblandning mellan delar av denRylanderska utredningen som man applicerat på den här metoden. Det har bl. a. själv sagt. Det framgick väl också medall önskvärd tydlighet av vad statsrådet här tidigare sade. HenLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Del är svårt all över huvud laget diskutera dessa frågor på della sätt.Vi vet inte gränsvärdena. Hur skall vi med den utgångspunkten kunna göra derätta beräkningarna? Säg då gränsvärdena så alt vi får reda på dem. Men ensådan diskussion är ju i praktiken meningslös. Jag förmodar alt en expert försökeranvända sig av så sakliga argument som möjligt, annars blir han förr ellersenare smälld på fingrarna. Han ställs inför en stor expertis av sina kolleger,och då försöker han att göra det på ett rikligt siitt. Hen () kortgenmäle: Jag kan försäkra alt vi inom utredningen har den allra bästa expertissom står lill förfogande i det här landet. Jag är ganska övertygad om att närvi - förhoppningsvis - lägger fram vårt betänkande, så skallherr kunna räkna fram att del inle kan bli tal om att säga att delgår viildigl bra att ha kvar. Niir fakta blir kiinda kommer detta inteatt hända. Jaghar fattat det så att vi har tillsatt en utredning för alt försöka skapa enbättre miljö i landet. Ambitionen måste då också vara all komma fram tillsådana bedömningar och beriikningsresullat att tillämpningen av dem i praktikenkommer att medföra att miljön blir bättre. Det iir i varje fall min ambition. Herrtalmannen anmälde alt anhållit att till protokollet få antecknataVt han inte 'ägde rätt lill ytterligare replik. Jag tvingas tyvärr att ta en minut i anspråk denna sena timme, eftersomherr återkommer tydligen i tanken att inle alla kommer ihåg vad jagsade i fråga om användandet av professor och docent . '3gvill, , upprepa vad jag sade i min huvudanförande: "DocentenLundberg envisas med att trots professor tidigare reaktion utnyltjadata i den nämnda undersökningen av och på ett sätt somföranlett en ny reaktion från dessa vetenskapsmäns sida. 1 en i dagarnainkommen skrivelse till departementet har de framhållit all den i derasundersökning använda principen för bestämning av bullerstörningar använtsfelaktigt och att resonemang om antalet mycket störda vid påangivet sätt ändrad trafik på saknar slöd i befintliga data och därförblir meningslösi." Denskrivelse som jag nu åberopar och som har kommit från professor ochdocent håller jag här i handen som ett bevis på nll förvilla begreppen på nytt vid denna sena tidpunkt. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Jag anhåller att få reda på vilket datum denna skrivelse är avlämnad. Den är instämpladi departementet . Hen (): Jag skall vid inte närmare ta upp de skäl för och emot enförändring av användningen av och konsekvenserna av det somanförts - inte beröra t. ex. den kapitalförstöring det kan anses innebära,inle heller den nedläggning av fiyglinjer som kan bli följden ellerkonsekvenserna för sysselsättningen på . Tillden demonstration av buller som lämnade hade del varit intressant- men jag förstår all det av rent tekniska skäl inle var möjligt - alt få enjämförelse med det buller som åstadkommes av flygplan F-28 med de ljuddämpandeeffekter som vi kan vänta inom en inte så avlägsen framtid. Del hade varitintressant att få veta hur det skulle ha legal till liksom vilket buller viskulle hört från s. k. Quil Short Take-Off and Landing-plan. Jag skall inteheller närmare beröra de miljöeffekter som kan bli följden. Men allt dellasammanlaget, herr talman, talar väl ända för alt det vore ganska rimligt med enutredning om framtid. Låt mig också påpeka alt-jag vet inte om det skett tidigare i debatten - om man koncentreradeallt trafikfiyg till , skulle det väl vissa lider medföra risker för sådana anhopningar av plan som skulle landa all lång väntan i luften kunde uppstå med åtföljande förseningar i första hand för inrikesflyget. Jag har begärt ordet för atl ge en kort regionalpolitisk aspekt på denhär frågan. Det är väl så all landets medborgare har ett solidariskt ansvar föratt olika regioner skall ges rimliga möjligheter till utveckling. Jag villunderstryka att behovet av en flygplats i ett lands huvudkommun, som det heternumera, måste ses som ett riksintresse. Åtskilliga företrädare från många olikahåll i olika delar av landet har ju också uttryckt det vid många olikatillfällen och pekat på vikten av atl man kan behålla . Elt nedläggandeav skulle innebära försämrade kommunikationsmöjligheter förstora delarav landet, framför allt för Norrlandslänen, delar av sydöstra , delar avVästsverige och för . Ett nedläggande skulle vara helt emot de avriksdagen tidigare antagna regionalpolitiska inientionerna. Representanter förnäringslivet i olika delar av landei har påpekat hur väsentligtman anser det vara atl ha tillgång till ett så centralt beläget flygfält somBromma. Om man ser Brommafrågan ur Norrlandssynpunkl kan man konstatera allinrikesflyget har fått en ganska ordentlig ulveckling iNorrlandslänen med bl. a. ianspråktagande av nya flygfält med fleraförbindelser lill . Det har gjort alt Norrlandslänen har kommit atlframstå som mer attraktiva än tidigare när del gäller lokalisering avföretagsamheten dit och därmed kunnat ge större möjligheter lillsysselsälining. Ett beslut som i sak skulle innebära nedläggning av , enbeslui enligt reservationen, skulle vara en beslut, som måste karakteriserassåsom i hög grad negativt för många län men kanske framför allt förNorrlandslänen och för . Jag vill bara notera - ochdet är väl inte okänt för kammarens ledamöter - all bland många andrabåde länsstyrelserna och landstingen i Väster län och har hemställt hos konimunikalionsmi nistern atl flygverksamheten på måtte fortgå tills en ny allsidig 'och förutsättningslös utredning om lokaliseringen av inri kesflygplats har presenterats. Man torde därför kunna konstatera atl opi nionen i dessa län är - oavsett partitillhörighet - helt entydig; utredning om före beslut. Jag ber med detta alt få instämma i framsiiillda yrkanden om bifalltill trafikulskoiiets hemställan i betänkandet nr 4. Hen (): Jag vill i all korthet lämna tre upplysningar såsom komplement tilldenna långa debatt. I. Närsocialdeniokraternaimin hemkommun,kommun, håller sitt förstamajmöte , kommerell av kraven att vara: Inrikesflyget lill . Men detta krav är inie visocialdemokrater ensamma om. Del råder total politisk enighet inom kommunen omdetta Ikommunens yttrande över ULF-belänkandet slår - och del är elt bestyrkande avvad statsrådet tidigare framhöll - följande: "Föraliernativet talar ur bullersynpunkt atl en anpassning av kommunensbebyggelseplaner har sken och alltjämt sker till flygplatsen. Någol hinder altutnyttja hela kapacitet med beaktande av nu uppnådd anpassning mellansamhälle och flygplansrörelser föreligger alltså inte från kommunenssida." I sammanlättningen drasföljande slutsatser i kommunens yttrande: "Sammanfattningsvisfår konstateras alt en alternalivflygplals till är en nödvändighet,men det kan inte vara rationellt att separera inrikes- och utrikesflyget med dekostnader och miljöproblem som därvid uppstår för atl erhålla de marginellatidsvinster vid marktransporl av passagerare till som antyiis ovan.Om ett alternativ med utrikes- och inrikeslrafiken åtskild genomförs blir,såvitt kommunen känner till, del enda land i världen vars siorfiygplalsinte har en sani-lokaliserad utrikes-och inrikestrafik. Från samhällsekonomiskasamt miljö- och servicemässiga synpunkter sett förordar kommunen således enförläggning av resterande del av inrikesfiyget till ." Låtmig i detta sammanhang få anföra följande till de borgerliga talare som harsagt att man bara fiyllar bullret. Med del starka miljöansvar som densocialdemokratiska regeringen har visat i Brommafrågan är jag inte särskiltorolig för vidare utbyggnad. En intressant och inte oväsentlig upplysning är denföreliggande statistiken över antalet passagerare på inrikes linjefart. För desenaste åren är antalet inrikespassagerare ungefär detsamma på som på ,och detta framhåller kommun i sin yttrande över ULF-belänkandet. 1973var antalet inrikespassagerare på ca 767 000 och pä ca 750 000.För 1974 var motsvarande på ca 840 000 och på .Arlanda ca 790 000. Delär alltså missvisande all debattera den här frågan på ett sådant sätt att intryck av att inrikesfiyget i en överväldigande stor utsträckningfinns på . Vad det gäller är utfiytining av resterande del avinrikesflyget. Liksom vill jag ocksånågot citera vad hyresgäströrelsen har sagt. iSlor-Stockholm, som representerar ca 200 000 medlemmar, har genom sillfullmäktige avgivit ett yttrande över ULF:s betänkande. För yttrandetsutformning tillsattes en arbetsgrupp med ledamöter från bl. a. de kommuner somnärmast berörs av Arlandaflyget, nämligen , och . Iingressen till yttrandet slår det: "har i många åraktivt arbetat för en förbättring av boendemiljön, vilket bl. a. innebär alt vislår vakt om en bullerfri miljö. Detta gör att frågan om flygplatslokaliseringiir av ston intresse för oss. Vårt arbete med boendemiljön omfattar ävenkommunikalions- och rekreationsfrågor. Från utgångspunkten att människornastrivsel till stor del beror på hur den totala boendemiljön inklusiverekreationsområden m. m. utformas, har vi be- dömt ULF:s betiinkande- ." Sånågra centrala avsnitt i yttrandet: "Nyttan av flygel som kommunikationsmedelmåste vägas mot de nackdelar som ökat buller över bostadsområden innebär. Vikan inle acceptera atl några minuters tidsvinst för ett relativt fåtalpassagerare skall bedömas som viktigare än kravet på en god boendemiljö. Vianser därför, an del är självklart att skall läggas ned . Den nyalokaliseringen av inrikesflyget skall i hög grad bestämmas på miljömässigagrunder, dvs. förläggas så atl del stör så litet som möjligt även omkostnaderna skulle bli något högre." Ochytterligare: "Arlandaflygplatsen haren markresestriicka från Stock holms city . Vägförbindelsen har en relalivt god kapacitet och har långt framskridna [ilaner på en utbyggnad av förbindelsen. Den ökning av irafikbelastningen på vägarna, som en konccntraiion av fiygverksamhelen lill skulle innebära, kan ur miljösynpunkt ej tmses vara av någon avgörande betydelse. är redan en eta blerad flygplats som kan kompletteras för inrikesflygets behov. Bebyg gelsen har i viss omfattning utformats med tanke på den befintliga fiyg verksamhelen. Vid bedömningen av Arlandaalternalivet bör även noteras, atl man frånSigtuna kommuns sida uttalat sig odelat positivt loren förläggning avinrikesflyget till . Kommunen har dessutom redan planerat och avsattmark för den väntade expansionen av flygverksamheten." i Sior-Siockholm är dels atl verksamheten vid Brommaflygplats planenligt avvecklas fram , dels alt om värdet av godboendemiljö och minsta möjliga bullerstörning medräknas "blir resultatetav den samhällsekonomiska' beräkningen allArlandaalternalivet framstår som del fördelaktigaste". Dessa tre kompletterande upplysningar understryker ytterligare delrikliga i alt rösta för reservationen i trafikutskottets betänkande nr 4.Samtidigt som jag alltså yrkar bifall till den reservationen hiilsar jag päSigtuna kommuns vägnar den resterande delen av inri-kesflvcei välkommen lillArlanda. I flertalet län finns åtminstone en uivecklingsrcgion som primärt centrum.Det är särskilt angeläget att det primära centrum, som omfattar länelsresidensorl, understöds av statsmakterna genom utlo-kaliseringar och vidnyetableringar av exempelvis uibildningsanstalter. Sådanl slöd förekommer ocksåi stor omfattning. Även goda kommunikationer, främsl med huvudstaden,erfordras föratl våra primiira centra skall utvecklas. Förde längre bortbelägna regionerna spelar diirvid fiygel en avgörande roll. Genomriksdagsbeslut uppdelades de fiygplatser, som då trafikerades medreguljär linjelrafik, i två grupper. Huvudgruppen med mer än 14 000 passagerareper år kallades primärflygplatser och drivs av staten. Siffran gällde för den då sämst belagda fiygplatsen somblev primär, niimligen . Gränsen synes inte satt vid flygplatsens egen lönsamhetutan torde bedömd från luftfartsverkets allmänna förutsätlningar förkostnadstäckning. De övriga tre flygplatserna , ochKristianstad, som hade reguljär linjelrafik, kallades sekundärflygplatser. Dedrivs av kommunerna. Sedermera har tillkommit sekundärflygplatser med reguljärlinjefart, bland vilka och är primära centra. I Regional trafikplanering, anvisningar lilllänsstyrelserna, () har angivits (s. 53): "I syfte att åstadkomma ett funktionelltflygplatssystem bör nedanstående indelning av de godkända flygplatserna kunnatjäna till vägledning, (Från trafikal synpunkt har en uppdelning skett i stor-/riks-/ flygplats, primär- /liins-/ flygplats, regionsflygplats och lokalflygplats.) Genom anknytningen till den i del regionalpoliiiskahandlingsprogrammet antagna ortsgrupperingen förutsätts att tillhörandeflygplats lär en motsvarande trafikfunkiion. För primärfiygplats har i tabellangivits lokalisering till primärt centrum och all trafiken skall vara minstinrikes linjetrafik med jet." Av de nämnda flygplatserna är utrustad för och ichartertrafik trafikerad med jet. Kristrianstad utrustad för jet och Växjöunderbyggnad alt tas i drift 1975, utrustad för jet. Linjelrafik med jetplaneras för och Vä.xjö. Ulvecklingen har medfört, att passagerareanialei vidBorliinge, och Vä.xjö, som samtliga är primära centra, stigitöver den här angivna gränsen för passagerarunderlaget. har jag återgivit en motion, nr 89, som någramedmotionärer och jag väckt . Jag hoppas oriittvisan mot de kommunalaflygplatserna, särskilt mot dem som staten avhände sig 1965 klart framgår avdenna text. De kommunala flygplatsernas läge är emellertid besvärligtäven på andra sätt. Jag är ordförande i förhandlingsdelegationför flygfrågor och är därför här nödd till ett par påpekanden. Det finns nu sju kommunala fiygplatser med reguljärlinjelrafik, sedan nödgades upphöra på grund av bristande lönsamhet.De är norrifrån; , , , , , ochKristianstad. Samtliga trafikeras genom Linjeflyg. Dessutom finns vid"lufiens smalspär" - de som har reguljär laxitrafik - , ,, , , och , sedan numera,såvin jag vet. och Sollefieå lagt ner trafiken pä grund av bristandelönsamhet. Vad jag kallar smalspårsniiiet innehåller vanligen flygfält av klasstre med banor om ca 1 000 m längd och ulan avancerade landningshjiilpmedel samlmed en nyanläggningskostnad av omkring tre milj. kr. Drifiunderskoilentorde här uppgå till 0,5 milj. kr. med avskrivningar ochirafikgaraniier. För dekommunala fiygplalserna vid, om jag lär fortsälia bilden, nor- malspåret har jagnoggrannare uppgifier. kostade i investering 8,9 milj. kr., varav manhar fån statsbidrag genom AMS med 4,6 miljoner. Man har drifisunderskott för1974 på . kostade ca 25 miljoner, varav kommunala medel ca15 miljoner, och hade ett driftunderskott beräknat pä 10 månader på597 . /kostade i investering.Driftunderskoliel beräknat var . /kostade8,7 miljoner då, senare har fiera investeringar gjorts. Driftunderskoliel för1972/73 uppgick lill . Hullsfred kostade i kommunalinvestering, det var en gammal militär basflygplats. Driftunderskoliel för 1974blev . Vä.xjö - även den äldre flygplatsen - var också enbasflygplats. Investeringen var 1,6 miljoner och driftunderskoltet för . som aren äldre basflygplats fick 1,7 miljoner iinvestering och underskottet blev . Utöverdel här måsle i vissa fall garantier betalas för trafikunderlagel. Gällivarekommun har betalat 1.3 milj. kr. förgarantier för passagerarunderlaget. /har betalat . för samma sak. Somvar och en förslår så tål inte verksamheten vid de kommunala fiygplalsernanågot bakslag. Jag har till kommunikationsministern uttryckt min oro tidigareför den utveckling som skisserat för en nedläggning av . Men med detutlåtande häröver som statsrådet har givit, uti från den sak kunskapsom departementet besitter, har jag nu emellertid ingen grund kvar för någotyrkande, så mycket mindre,som jag tycker mig kunnat andas in en deparlementalförståelse för min motion om en omprövning av indelning i primär- och sekundärflygplatserenligt principen primiiri centrum - primiir flygplats. FrökenANDERSSON (c): Jag skall falla mig kort. underströk den breda politiskaenigheten i om atl inrikesflygel bör bort från och jagkan verifiera della. har i hiivdat den uppfattningen,bl. a. i hälsovårdsnämnden, som här sades. Miljöskäl har varit helt avgörandeför ställningstagande. Jag har också den uppfattningen och kommer ivoteringen all rösta för reservationen. Hen i (s): Jag och några andra socialdemokrater har som bekant, av olikaanledningar, tillhört de tveksamma i den här frågan. I den här deballen harframhållits att restiden skulle vara en av de viktigare frågorna när del gällerBrommas vara eller inle vara. Jag tror emellertid alt del inle har någon störrebetydelse. Det finns mer atl säga om restiden men jag skall inle förlängadebatten med det. Vadsom är mer iniressant när det giiller den här frågan iir kostnaden tor helaoperationen. Vad kostar det all lägga ned , vad kostar