prot · FY0914 · 1975-12-31 00:00:00 — En oljefacililel av denna storlekskulle kunna klara återflödel om man ocksä beaktar de möjlighetersom finns genom den inlernalionella kapitalmarknaden i övrigl och genomenskilda länders direkta upplåning i oljeländerna. Dentidigare nämnda interimskommillén inom valutafonden hade all la slällning lilldella förslag. Dessutom hade föreslagits olika arrangemang för all söka lättabördan för de mesl utsatta . Från valutafondens sekretariat lade mant. ex, fram ell förslag om etl lånearran-gemang finansierat genom bidrag delsfrån oljeproducerande länder, dels från , De finansiella resursersom härigenom skapades skulle överföras till i form avräntesubvention på lån från oljefa-cilitelen. sammanträdde också i Washinglon den s. k. liogruppen den9-16 januari 1975. Denna grupp beslår av , , , ,, , , Neder- ländema och samtSverige. På dagordningen för delta möle stod bl, a, två andra förslag omåierfiöde av oljepengar. efter valutafondens årsmöte förra årelpresenterade generalsekreterare van Lennep och ;s utrikesministerKissinger Ivå liknande förslag om hur i-länderna skulle upprätta ellfinansiellt skyddsarrangemang för all klara de mesluisalla i-ländernas behov.Skillnaden mellan förslagen var främst alt Kissingerplanen i första handförulsalle direkta inbetalningar lill en fond, medan van Lenneps idé förordadeborgensåtaganden för att möjliggöra en på internationell upplåning uppbyggdfond. I bägge förslagen skulle ländernas rättigheter att låna resp,skyldigheler atl bidra bestämmas av en på bruttonationalprodukten ochutrikeshandeln grundad andel. Skyldigheten att bidra avsåg såväl delursprungliga lånet som del-ansvaret vid låntagares eventuella fallisemang.Fondens storlek förutsågs i Kissingers förslag vara ca , särskild teknisk grupp inom liogruppens ram bearbetades förslagen och . Dessabägge förslag - oljefacilileten och OECD-fonden - blev föremål för diskussioneri inlerimskommittén resp. tiogruppen. Inominterimskommillén enades man om atl föreslå inrättandet av en oljefacililel förår 1975. Denna facililel begränsades dock lill . Från nordisksida ställde vi oss bakom Witteveens förslag om etl väsentlig större belopp,eftersom vi vill se valutafonden som den väsentliga mekanismen förmultilateralt kapitalålerförande. Enligt vår mening är den givna ramenotillräcklig. Vid kommitténs näsla samman-iräde, som är planerat all äga rum ijuni, skall lägel på nyll diskuleras. Därvid torde man ta upp frågan om enutvidgning av ramen. En sådan ulvidgning förutsätter dock atl del bestämdamotstånd uppges som rests från visst håll inom fondens medlemskrets. Sker inledella torde andra finansieringsvägar få övervägas. förordadeäven all lån från oljefaciliteien lill de mest utsatta skulle skemed reducerade räntor och fonden skulle från övriga medlemsländer söka bidragför atl möjliggöra en sådan räntesubvention. Tiogruppensministrar hade att för sin del la ställning lill vad man skulle göra medförslaget lill en s. k. solidaritetsfond inom för i-länderna. Del bör idelta sammanhang påpekas atl en allmän accepl av denna fond visade sig vara ellvillkor för all man skulle kompromissa fram den tidigare nämndaoljefacilileten. Från svensk sida anmäldes i diskussionen atl man ännu inletagit slällning till frågan om vår anslulning lill solidaritetsfonden.Kommunikén från liogruppen innebär endasl alt gruppen är överens om all ensådan fond sedermera borde komma lill stånd. Det tekniska arbetet skall närmastslutföras inom ram. Delta arrangemang skall således vara öppel för allaOECD-med-lemmar. Det finns en rad ännu öppna frågor all lösa i della förslagframför alll om medlemsländernas insatser skall ske i form av direkta lån tillfonden eller borgensåtaganden vid dess upplåning på de nalionella ochinlernalionella kapitalmarknaderna. Av iniresse kan dock vara att beröra Tisdagenden 4 febmari 1975 Ombetalningsbalansproblemen på grund av de höjda oljepriserna Ombetalningsbalansproblemen på grund av de höjda oljepriserna de villkor som man avseralt slälla upp för lån från solidaritetsfonden. Låntagaren måste försl imaximalt tillbörlig omfattning ha utnyttjat dels sin valutareserv, dels andrakreditmöjligheter. Solidaritetsfonden är således avsedd atl vara en sistautväg. Vidare måste låntagaren underkasta sig vissa villkor beträffande sinekonomiska polilik och sin energipolitik för atl kunna få lån. Jag har med avsikl redovisat de förhandlingar som hölls i Washinglonrelalivl ingående i syfte all klarlägga innebörden av de olika förslag sombehandlades. Regeringens slällningslagande lill valutafondens oljefacililelhar varit positiv. svenskl ställningstagande till i-ländernassolidaritetsfond lorde få ske , när elt färdigl förslag ularbelals.Detta slällningslagande får då göras med utgångspunkt i alla relevantaomständigheter. Om regeringen finner atl etl beslul om dellagande , kommer detta självfallet all underställas prövning. Hen (): Handelsministern har lämnat en inlressanl redogörelse för deöverläggningar som har ägt rum i Washinglon om hur man skall hanlera deslora störningar i betalningsbalanserna som olje-prisslegringarna har utlöst.Jag ber självfallet få tacka för den beskrivningen. Överläggningarnahar som vi hörde gällt två olika förslag. Jag delar handelsminislernsuppfattning all del är viktigt atl den internationella monetära fonden fårutvidgade möjligheter all ge lån främst ål de underutvecklade länder som hårthar drabbats av oljeprishöjningarna. flan-delsministern har däremot egenlligeninle haft någonting atl säga om det andra förslaget - del som diskuierades inomliogruppen - och om etl svenskl slällningslagande lill del. Del förslagetinnebär atl man skulle bilda en s. k. solidaritetsfond på 25 miljarder dollarför atl utjämna betalningsbalanserna inom OECD-blockel, Vi är, såvili jag vet,det enda land i tiogruppen som inle har givit besked om atl vi önskar vara medi denna fond. Även om handelsminislern nu säger atl dröjer med sillslällningslagande lills fondförslaget har utformats mera i detalj, borde deldock vara möjligt atl redan nu göra vissa påpekanden som bakgrund för desvenska ställningstagandena. Belalningsbalansproblemenär synnerligen allvarliga. Risken är den alt alla länder - osäkra om sittbdalningsbalansläge - för en ekonomisk polilik som häller lillbaka efterfråganoch därmed sysselsätlningen. Följden kan bli en allmän konjunkturnedgång ocharbetslöshet. Vårt eget betalningsbalansläge är, såsom också framgår avfinansplanen, så pass känsligt atl finansministern tvekar all föra en verkligtsysselsättnings-främjande polilik. Även om vi i inle hade någon sådanhämning, skulle risken finnas all andra länderdrogåt och all på det sättetefterfrågan på svensk export snabbt skulle minska med allvarliga störningar föross. Den obehagliga möjlighetenfinns också, all alll fler länder ökar de direkta, protektionistiskahandelsrestriktionerna. Med värl stora beroende av exporten kan vi på den vägenträffas illa av valulaoro. Jaggör dessa påpekanden därför alt det i svensk debatt klart bör framgå alt vi harell slarkl egeninlresse av atl rubbningarna i industriländernas betalningsbalanserkan motverkas. Det är alltså inle på del viset atl dt svenskl dellagande i ensådan här fond skulle förutsätta etl oegennyllans självuppolTrande i någonsorts u-landshjälp lill i-länder. Så ärdet absolut inle. Än tydligare blirdelta om vi räknar med risken av allvarliga försämringar i vårt egetbetalningsläge. I del sammanhanget vill jag påminna om atl de beräkningar avbytesbalansen som finns i finansplanen redan visat sig starkt överdriva densvenska exporten föregående år. Handels-balansunderskottel beräknas nu inlelill I miljard kr. ulan snarare lill . Anledningen lill dennaylterligare försämring av handelsbalansen är alt exporten föll kraftigt inovember och december i förhällande till vad man räknat med. Del innebär sannoliktoch tyvärr atl utsikterna för vår betalningsbalans är sämre än vadfinansminislern räknal med i sin finansplan. magra debatl vi i hillills haft om denna fond har den tanken ocksåframskymtat, atl fonden knappasl kan bli funktionsduglig, eftersom allai-länder - utom möjligen - har underskoll och att det alltså intefinns lorutsätlningar all åstadkomma en utjämning som ger balans i ländernasbetalningar. Men denna invändning, som framförts t. o. m. på auktoritativt håll,måste bygga på ett missförslånd. Visserligen är del sanl alt näslan allaindustriländer har underskott i sina bytesbalanser-jagunderstryker/v/cvbalanser. Så långl ärdet riktigl. Men de slora överskoll somoljeländerna nu ijänar in måste de placera någonslans. Överskotten uppkommer jupå grund av att deras import inte ökal i lakl med exportinkomsterna. Dessaöverskott har OPEC-länderna vall att placera i vissa industriländer. De harinte placerats i eller i u-landsvärlden, av skäl som man möjligenkan gissa sig till. Mennär nu överskotten strömmar tillbaka lill vissa i-länder innebär det också alldessa vissa i-länder har överskoll i sina betalningsbalanser, även om de harunderskott i bytesbalanserna. Man får alltså elt stort kapilalinflöde.Problemet är dock att dessa stora kapilalströmmar som går till vissa i-länderinte innebär någon garanli för atl de går lill jusl de i-länder som verkligenbehöver dem för atl kunna belala sin olja. Del är dessa olikheter ibylesbalansunderskotlen å ena sidan och ka-pilalslrömmarna lillbaka frånOPEC-länderna å andra sidan som kräver någon mekanism för utjämning. Detförtjänar kanske alt särskill understrykas atl inle tillhör de länder somhar så slora belalningsbalansunderskott att skulle begära andra ländershjälp föratt utjämna dessa underskott. Det förtjänar kanske också att påpekasatl det att ha en utjämningsmekanism inom i-landsgruppen är motiverat av altdessa länder utsätts för mycket slora störningar och kan behöva en enklarebeslutsmekanism än den som den Ombetalningsbalansproblemen på grund av de höjda oljepriserna Ombelalningsbalansproblemen på grund av de höjda oljepriserna inlernalionella monetärafonden innebär när del gäller att fatta beslul om en sådan här utjämningniellan länderna. Iblandheter del i en annan typ av argument atl en sådan här fond inte skulle fungeradärför alt "man gjorl upp räkningen utan värden", dvs, att man gjorten överenskommelse ulan alt tala med OPEC-länderna, Del förutsätts när manframför den synpunkten all man på något sätt måsle förhandla med oljeländernaom denna omfördelning av kapital-strömmarna. Men av vad jag redan sagl bör delframgå alt även denna invändning är felaktig. Oljeländerna har av alldeles frivilja .själva valt atl placera sina överskottspengar i i-länderna. Atl sedangenom en fond göra olika lån niellan i-länderna är hell möjligt utan atl förvarje transaktion lala med OPEC, För atl bilda denna fond behövs del alltsåinte försl någon inledande liggarronda lill de olika oljeländerna. Iblandsägs del också au del skulle vara någon Ibrm av aggression mol oljeländerna atlbilda en sådan här mekanism för betalningsbalans-utjämning. Även här lycker jagalt del är ganska svårt all förslå argumentet, all fonden skulle innebäranågot fientligt. När alll kommer omkring borde även oljeländerna ha intresse avalt det inom i-landsgruppen skapas mekanismer för en sådan utjämning, därföralt del i sin lur innebär en bällre garanti för all inle i-länderna kastas in ien konjunkturnedgång som även skulle drabba importen från oljeländerna.Oljeländerna borde rimligen vara intresserade av alt den typen av nedgångundviks - åtminstone om oljeländerna inle själva har en myckel fientliginslällning till i-länderna. Detär över huvud laget svårt all förslå alt del skulle vara någon form avaggressivitet mol oljeländerna atl i-länderna bygger upp elt system för lånsinsemellan. Sådana system har vi ju redan i i-länderna, har f ö.nyligen begagnat möjligheterna till att anlita sådana mekanismer. Del är barastorleken som skiljer de här aktuella förslagen från de system som redan finns.Den ökade storleken är motiverad av atl påfrestningarna f n. är slörre. Manskall också komma ihåg all risken för valutaslörningar i i-länderna, inräknatSverige, i ganska hög grad beror på all oljeländerna vill placera sina pengarkortfristigt och all de är inriktade på alt fiylta pengarna från det ena landetlill det andra alll-eftersom det bedöms säkrast eller lönsammast atl ha pengamapå det ena eller andra stället. Det är sådana omplaceringar som starkt ökar behovelav en form av mekanism för utjämning av belalningsbalanssiör-ningar inomi-landsgruppen. Jag vill inle göra gällande alt man inle kan finna problem av olikaslag förenade med atl bilda en fond som den som planeras. Jag har inle hellernågon inblick i de forlsalla förhandlingar som bedrivs om hur etl sådantfondsystem skulle utformas. Eftersom jag inte har del är del svårt för mig atlta slutgiltig ställning. Men jag anser alt del finns utrymme för korrigeringarav en del resonemang som har förts i när det gäller denna fond, och jagär, herr talman, kanske förvånad överalt handelsministern inle log lillfälletalt göra en del sådana bemötanden av synpunkteroch resonemang som har framkommit i deballen. Eftersom gör elt visst nummer av atl Sverigeskulle ha varil det enda land som inle redan har deklarerat sin beredskap altanslula sig lill del här OECD-syslemet, solidaritetsfonden eller vad delkommer all hela, kanske jag skall någol mera ingående beröra de viktigaobesvarade frågor som finns i della sammanhang. Fördet första, och del berörde jag i mitt interpellationssvar, flnns det de tvåalternativen huruvida del skall vara en fond som bygger på bidrag från dedeltagande länderna eller en fond som baseras på borgensåtaganden. Det är rättviktigt för de deltagande ländernas del, 1 det ena fallel gäller det attfaktiskt belala ut belydande belopp, och i del andra fallel inställer sigfrågan huruvida en fond som enbart har borgensåtaganden från en samlingunderskottsländer har någon egentlig, rejäl kreditvärdighel på deninternationella kredilmarknaden. Den frågan har i varje fall slällls. Fördelandra är del -och den oklarheten kommer all kunna undanröjas bara under detpågående utredningsarbetet i - fråga om delta-garkretsens storlek. Blirdel 9 eller 24 eller någonting däremellan? Det är också myckelvikligl för att bedöma det här systemets sätt att fungera, värdet att vara medoch konsekvenserna i olika avseenden. Fördel iredje är det inle så som utgår från i sinaresonemang atl det är givet all fonden skall ha som syfle all verka utjämnandepå betalningsbalansen i någon allmän mening, dvs. det vi har kallat föranpassningsprocessen under många års arbele i och valutafonden. Frånvisst håll, och del underströk jag i milt svar, vill man se solidaritetsfondensom en sisla utväg, dvs. att försl när man har renskrapal den internationellakapitalmarknaden för egen del och utnyttjat i all tillbörlig omfattning sinaegna reserver träder systemet i funklion. Del belyder all länder som ,som förvisso inle har till fullo ulnylljal sina reserver eller sininternationella kreditvärdighel, kommer alt ha ell myckel långl avstånd lill densisla utvägen, som enligt det här beirak-lelsesälid fonden skulle ulgöra. Däremotfinns det - det nämnde jag inte i mitt interpellationssvar därför all därbyggde jag på liogruppens presskommuniké som anger fonden som en sisla utväg -en uppfattning som görs gällande från andra håll all del här borde mera hakaraktären av del som lalade om, nämligen ell försök alluljämna bdalningsbalansskill-nader. Då skulle alltså syslemel träda i funklionpå elt långl lidigare Sladium än del jag angav. Vilken av dessa tvålösningar man kommer att slanna för kan bara Ombelalningsbalansproblemen på grund av de höjda oljepriserna Ombelalningsbalansproblemen på grund av de höjda oljepriserna förhandlingarna ocharbetet i visa. Delär alltså på dessa tre grundläggande punkter som vi måsle få bättre klarhel.Jag håller med om atl del är ell vitalt svenskl iniresseatl få en lösning på de internationella belalningsbalansproblemen för allåstadkomma en så snabb konjunkturålerhämlning som möjligl i indusirivärtden och- naturiigtvis - en så litet katastrofal ulveckling som möjligl i u-länderna.Där är vi hell ense. Kan sådana här lösningar bidra lill della välkomnar videm. Del var elt av skälen lill all jag i liogruppen på vägnar iprincip godtog all arbelel på en solidaritetsfond fortsätter. Denandra bilen av iniresse är nalurligtvis - och det var den del som herrBurenstam berörde - vår egen betalningsbalans. Kan räkna med atli olika, situationer få slöd? vår egen betalningsbalanssituationförbättras genom slöd via ell multilateralt lånesy-slem eller blir vi barabidragsgivare? Kommer vi all ylterligare försämra vår betalningsbalanssitualiongenom all belala ul bidrag eller slälla borgen, vilket gör alt vår egennationella kreditvärdighel måste minska? Påden frågan har jag inte något svar. Skälen härtill har jag angelltidigare: detta vet vi inte förrän vi har sett systemets slutliga utformning.Men därmed har jag också all del inte ur mera begränsad nationellsynpunkt är självklart all bör ingå i den här gruppen, jaglycker sålunda, herr talman, alt del är lilel myckel begärt all jag på Sverigesvägnar skulle ha tagit ställning för etl förslag som existerade i form av enpresskommuniké på två och en halv A-4 sida, som var resullalel av fiera dagarsintensiva manglingar och kompromisser men som ändå visade att flera av degrundläggande problemen inle var lösla. Sedanvill jag tillägga - även om liden blivil långl framskriden - all della trotsalll inle är mer än ett bidrag lill de långsikliga och stabila lösningar pååterföringsproblemel som vi måsle hilla. Jag vet inte om jag missförstod herrBurenstam , men jag menar all det är nödvändigt all förhandlingar medlångivarna kommer lill stånd. Jag skall inte gå in på den myckel kompliceradesituation som har uppstått på de internationella kapitalmarknaderna. Jagvill bara säga all sådana här sanital eller förhandlingar med de långivandeländerna, alliså de reella överskottsländerna, redan pågår.Internationella valutafonden har inlett den rundresa lill elt antal oljeexportörersom är nödvändig för all skapa den nya oljefacilileten , som jagredogjort för. Och del är ingen liggarronda, erbjuder hederliga och marknadsmässiga villkor för den upplåningman söker. Dessutom förbereds sådana här samtal i den dialog niellankonsument-och producenlländerna som vi vänlar oss . Jagtror atl det kommer att finnas etl växande iniresse från de ol-jeexporterandeländernas sida all delta i sådana här samtal och förhandlingar. De har liksomvi ell iniresse av au konjunkluråterhämtningen kommer i industriländerna. Ävenderas ekonomi är beroende av vad som händer här. Men delavgörande för om vi skall kunna lösa dessa problem och lösa dem för resten av1970-talel - så pass långsikliga är de - är alt vi skapar en lillräcklig gradav förtroende bland överskolls-länderna, dvs. oljeländerna, för vår förmåga altförvalla deras pengar - för dd är vad det i sista hand är fråga om. Del ärdärför som vi i alla avseenden och i alla sammanhang driver tesen all ulan ellförtroendefullt och öppel samarbete med överskoltsländerna når vi inle denfullsländiga och mera långsikliga lösningen på dessa problem. Onthelalningsha-lansproblemen på grund av de höjda oljepriserna Hen (); Del vilar inle över handelsministerns inlägg någon tvärsäkerhet, ochdel gör del inte över det som jag har att säga heller. Det är självklarl althär finns olika problem, och vi har all anledning all fundera på vad vi börgöra. Men en anledning lill all jag väckte min interpellation var all del lillaav deball som förekommil i och de ställningstaganden som aniyiis hargrundals på väldigl konstiga resonemang. Jag var lilel förvånad, som jag sadei mitt inlägg , över att handelsministern inle bemött en delav de uppenbara missuppfattningarna. Men jag är den förste att erkänna att detockså finns problem som inle ulgör missuppfattningar ulan är sådanl som lål altdiskuleras. Jaglycker all del är värdefulll all handelsministern slår fasl all del är ettslarkl svenskl egeninlresse all del görs konstruktioner på del inlernalionellamonetära området som ger oss ell vissl inflytande. Även om vi inle precis kanfå vår egen ideallösning inom ramen för Internationella monetära fonden är detett intresse för oss att man finner andra lösningar, så all - som ärmycket beroende av del eko-nomiska lägel i andra länder - skall kunna vara medoch bidra lill all denna ekonomiska ulveckling i de andra länderna inle går ien riklning som innebär försvårande villkor för vårt land. Sådana risker finnsalldeles uppenbart f n. Jagtror också alt vi inle skall vara tvärsäkra på all vi inie även för egen deldirekl kan ha ell intresse av alt få lillgång lill ylleriigare möjligheler allförslärka den svenska valutareserven. Vi har haft en godutveckling när det gällt vår valutareserv. Men vi är medvetna om atlvalutareserver är flyktiga ling, och vi hade en kraftig nedgång . Om den ulveckling man nu ser på handelsbalansens sida forlsäller kanpåfrestningarna bli ganska allvarliga. Regeringen har inle visal någon slörreentusiasm för all låla slalen bedriva upplåning inlernalionelll, ulanregeringen litar än så länge bara på all förelagen och möjligen en eller annankommun skall sköta denna upplåning. Jag har svårt all tro all den ståndpunktenkommer atl visa sig hållbar . Sedantror jag inte atl solidaritetsfonden är en konstruktion som är länkl attinnebära någon långsiklig lösning. Så har jag inle uppfattat den. Tvärlom ärden presenterad som någonting som måste göras nu Om belalningsbalansproblemen på grund av de höjda oljepriserna och göras snabbt, beroendepå atl del lar lång lid all få lill stånd andra lösningar. En sådankonstruktion som vi nu diskuterar kanske behöver avlösas av något merlångsiktigl. Och jag lar det som självklart att man i det sammanhanget hariniresse av all diskulera också med överskolls-länderna. Jagvill även underslryka - som jag sade i mill lidigare inlägg - au en avanledningarna lill all vi f n. har tämligen slora påfrestningar påindustriländernas betalningsbalansförhållanden helt enkell är att oljeländernaär "osolidariska" nog atl göra endast korlsikliga placeringar. Dessutomflyttar de dessa pengar - eller ålminslone löper man risken atl de gör det. Manbör därför genom olika överenskommelser försöka minska störningar av detslaget. Jaglycker alltså att del är rikligl och betydelsefullt atl vi för den dialog somhandelsministern ansåg all vi skall föra. Med förhoppning om tillgift för atl jag förlänger debatten med någraminuler vill jag framhålla all kortsiktigheten i den här OECD-fonden redan ärfastlagd. Den skall bara fungera . Det är alldeles klarl alt allalångsiktiga lösningar måste ligga någon annanstans. Vidarekan de snabba slutsatser som dragits på sina håll om ihnebörden av della systemi slor ulslräekning bygga på missförslånd. Ofla förutsätter snabba slutsatseratt missförstånd föreligger. Tillsisl, herr talman, vi kommer all få återvända lill delta problem.Arbelel bedrivs inom med sikte på att redan i slulel av elleri ha en konstruktion färdig och då ivingas vi alltså taslällning lill förhållande till fonden. Del gör all jag lycker all delär bra all vi har fåll den här deballen . Tyvärr är jag lillräckliglluttrad för all tro att vi därmed inle skapal någon fullständig klarhel om vadsaken egenlligen gäller, men då ell mera komplett material föreligger kan viåtervända lill den diskussion som är nödvändig här i när del gällerSveriges evenluella anslulning lill syslemel. Överläggningenvar härmed slutad. §16 Föredrogs och hänvisades Nr 6 lill lagulskollel §17 Föredrogs och hänvisades Nr6 och 7 lill finansulskollel § 18 Föredrogs ochhänvisades § 19 Föredrogs och bifölls inlerpellaiionsframslällningarna nr22-27. §20 Meddelande om inbjudan från Riksdagensledamöter m. fl. har inbjudits all bevista Dramatiska teaterns föreställningGalilei av Bertolt i regi av på tisdagen den 25februari ,30. De som önskar är välkomnaall medföra en gäst. Teckningslistorfinns ullagda i foajén. Beställdabiljetter bör inte överlåtas.