prot · FZ09133 · 1975-12-31 00:00:00 — Liknandeiransporlsamband utgör grund för SJ:s irafik- och bandislriklsorganisalion.Siatsmakterna beslöt alt hela skulle föras över lill SJ:sÖre-brodislrikl. Avslutningsvisvilljag framhålla atl av uppgifter som lämnats av chefen för postverket vidutskottsbehandlingen framgår, all inle obetydliga besparingar konimer allgöras genom den ändrade organisaiionen som alllså slörreeffektivilel, bättre servicemöjlighder och ökat personalinflytande uppnås. Med hänsyn lill den sena tidpunkten skall jag avslå frän all kommenteraherr i särskilda yllrande. Jag vill med det anfördayrka bifall lill ulskoltels hemställan. Hert (): Även om irafikulskotteis belänkande 1975/76:26 är ell bevis påledamöternas vilja och förmåga all komma fram till acceptabla kompromisser mådel väl tillåtas mig, som varit anställd i verket och som bl. a.tilldelats PostOänslemännens förenings hederstecken för facklig verksamhei, alti detla sanimanhang yttra mig något mera ingående om föreliggande förslag lilländrad organisalion för postverket än som kanske är brukligt. Inledningsvisvill jag framhålla all posiverkei visai klara tendenser lillcentralisering. Pä detla lyder inle minsl ulvecklingen beträffande personal iden administrativa karriären. Denna personal är specialutbildad för planeringsamt högre arbetsledande och ekonomiska funktioner. 1965 fanns det inomcentralförvaltningen 350 anslällda. Det antalet hade ökat lill 1970 och530 . Vid postdirektionerna är serien mera jämn: 160, 180, 210. Vidlokalförvaltningarna är motsvarande siffror 840, 870 och 880. Totalt blir det1 350 personer i karriären 1965, 1 1970 och 1 1975. Deangivna siffrorna är ungefärliga genomsnittssiffror . men deantyder enligt min mening en olycklig centralisering av beslutsfattande m. m. Under entioårsperiod har denna kategori anställda i centralförvallningen ökat från 26lill 33 96, som linjepersonalen reducerats från 62 lill 54 96. Dennautveckling kan vi i cenlern inle accepiera i fortsättningen. Vi förutsätterdärför all den nya organisaiionen för centralförvallningen i kombination meden omfattande befogenhetsdelege-ring skall leda lill en bantning av denadministrativa personalen där. Vi kommer också alt noggrant följa ulvecklingenunder . Detär dock förvånande alt deparlementschefen i proposilion 1975/76:167 inte lämnarnågra uppgifter om hur personalfördelningen avseende den administrativakarriären skulle utveckla sig lill föOd av den ändrade befogenhdsdelegering somutlovas. Under utskottsbehandlingen har emellertid erfarits all postverketsyfiar till alt reducera den administrativa personalen pä central nivå med ca15 96 och på regional nivå med ca 30 96. Denna målsättning är ju inte minst medhänsyn till redovisad utveckling förcenlraladministralionen relativtblygsam och har lell lill all ulskollel enhälligt understrukit angelägenhetenav alt söka föra ut ytterligare arbetsuppgifter frän central lill regionalresp. Somlämpliga arbetsuppgifter i detta sammanhang har fastighetsförvaltningenredovisats. Visserligen hävdar postverkels ledning-eflersom nyanskaffande avfasligheler förutsätter medelstilldelning från - att del är lämpliglmed en central handläggning av dessa frågor. Men uiskottd menar alt förvärvetär en engångsföreteelse som bör motivera vissa specialregler. Den löpandeförvaltningen av de akluella fastigheterna sträcker sig över en myckel längtidsperiod, och del ekonomiska ansvaret bör därför lämpligen åvila den postalainstans som har sin verksamhet förlagd till byggnaden. Vii cenlern-och sannolikt hela utskottet -menar all de av posiverkei ägdafastigheterna bör förvaltas på lokal eller eventuellt regional nivå för atlundvika onödigt administrativt krångel. Därtill kommer att det ekonomiskaansvarei för verksamheien lättare kan utkrävas av resp. chefer, om de även haransvarei för fastighelsförvallningen, något som riksrevisionsverketunderstrukit i sill remissyttrande. Dencenlrala förvaltningens roll i postverket bör i första hand vara inriktad påatl fungera såsom etl konsullorgan ät de regionala och lokala instanserna ochicke syssla med delaljbeslul. Dessuiom bör naluriiglvis den cenlralaförvaltningen syssla med den övergripande långsikliga planeringen ochsammanställa de postala räkenskaperna. Jag hoppas all del s. k. PEA-syslemei -postverkets ekonomiadminislrativa system - skall bli etl gott hjälpmedel föratt uppnå dessa mål. Närdel gäller översyn av den regionala indelningen vill jag inledningsvis noteraall jag - liksom många inom posiverkei - ställer mig synnerligen skeptisk lillbehovet av densamma. Av vad jag lidigare sagt framgår all man räknar med atlden nya befogenhelsdelegeringen skall innebära all personalen päpostdirektionerna kommer att successivi re- Motdenna bakgrund synes det ha varit lämpligast au t. v. lämna den regionalaindelningen orörd, eftersom det dä hade varit lättare atl genomföra denbefogenhdsdelegering som förestår. Medproposilionens förslag, som ulskollel i stort accepleral, kommer vi alt få enradikal förändring av såväl den lokala som den regionala organisaiionen,som dessa inslanser tillförs en mängd nya arbetsuppgifter, vilkatidigare handlagts vid postdirektionerna eller inom centralförvallningen. Myckeltalar för all det hade varit bäsl om man hade kunnai bibehålla denpersonkontakt som finns etablerad mellan personal pä linjen och pä resp.postdirektioner. Detta blir nu dess värre inte fallet, ulan i mänga fall kommerde lokala administratörerna all få vända sig lill andra postdirektioner än delidigare gjort, någol som kan innebära problem i samband medbefogenhelsdelegeringen och vid genomförandet av den nya organisaiionen. Mentrots alt del egentligen fanns sympatier inom utskottet för all lämnadistriktsorganisalionen oförändrad blev det slutligen inle så. Utskotld enadesig i slällel om en kompromiss innebärande all postverkets regionala indelningi fortsättningen skall vara baserad pä åtta permanenta regioner. Detla innebäralt samtliga sju lidigare direktionsorler även blir kvar saml all enny direktionsorl etableras i . Närman nu ökar antalet regioner till älta samt genomför en kraftig delegering avarbetsuppgifter frän regional till lokal nivå kommer delta au medföra allpersonaluppsättningen i vissa postdirektioner måsle krympas ganskaradikall. För all något mildra effekterna bör emellerlid enligt utskottetsmening en fortsatt delegering av arbetsuppgifter från central till regionalnivå eftersträvas, någol som också ligger i linje med dedecenlraliseringsslrävanden som företräder. permanent indelning i landet i älta regioner bör också föranleda en översynav de föreslagna regiongränserna, eflersom dessa - speciellt när det gällerÖrebro- och Gävleregionerna - har baserats pä den förutsättningen atlGävleregionen ganska snabbi skulle försvinna och sammanläggas medSundsvallsregionen. Dä detta nu icke blir fallet är del angelägel all lillföraGävleregionen såväl nya arbetsuppgifter från central nivå som utökatgeografiskt område. Detta synes lämpligen kunna ske genom all länliksom f n. är fallet hänförs lill Gävleregionen. Ävenandra smärre gränsjusieringar lorde böra genomföras när del nu är fastlagt atllandei skall vara uppdelat i älta permanenia regioner under en överskådligframlid. Vadslutligen gäller den lokala förvaltningen har ju postverkets ledning atl självfatla beslul om densamma. Men jag vill redan i detta sammanhang medtillfredsställelse notera atl man frångått den ursprungliga tanken på allendast ha 40 omrädespostkonior och avser all basera verksamheien pä ca60 omrädespostkonior. Del bör kanske noteras au endast dessa omrädespostkoniorhar rätt och befogenhet all svara för ändringar och ulbyggnad av den postala serviceninom sina områden. Lokal- resp. ort postkontoren har mycket begränsadebefogenheter till detla och endasl inom sin egel lokala närområde. Urbaniseringenhar medfört all postverket efter hand fått en vikiig roll inle bara ipostdistributionen - som ju är dess egentliga arbetsuppgift - utan även för atttillgodose behovet av skiftande former av social service i glesbygden. Del ärdärför enligt mening angelägel all anlalet Ny organisation för omrädespostkonior inle blir färre än ca 60, ly detta skulle innebära oac- ceplabla avslånd mellanakluella kommunala myndigheter och vederbörande omrädespostkonior. Det kanskeinte är känl för sä många att exempelvis landskapen och Härjedalenenligt föreliggande förslag inte kommeratt ha någol områdesposikonlor inomsina egna gränser. För Häriedalens del kommer servicefrågorna atl handläggas avpostmästaren i och för vidkommande blir del poslmäslarnai Trollhällan och som svarar för dessa uppgifter. Meddella har jag velal visa all redan med 60 områdespostkontor kommer kommunernai glesbygden atl få ganska långl lill de postala inslanser som de har allsamråda med när del gäller poslens service på skilda områden. Enligt centernsmening är del angeläget all dessa avslånd inte utvidgas genom enyllerligare utglesning av antalet områdeskontor. Vi menar atl del är lättareall vinna förslåelse för olika servicebehov i glesbygden, om inte dehandläggande poslfunklionärerna är bosalla alllför långl bort frånproblemområdena. Vid bedömning av dessa frågor är del angelägel atl postmästarnagrundar sina beslul pä ingående kännedom om och förståelse för glesbygdens kravoch inle pä stela byråkratiska beslulsmallar. Enligt förslag harpostverket hitintills väl svarat mot rimliga krav, men det är vikligl atlrationaliseringskraven inle blir så slarka i framliden all de hotar servicen iglesbygden. En lanlbrevbäringslinje får t. ex. inle ersättas med en lokal brevbäringmed mindre än alt dt nyll postkontor inrättas. Jagvill också å vägnar understryka all glesbygdens postkontor ochlanlbrevbäringslinjer kompletterar en bristfällig affärsservice genom allmöjliggöra postorderföretagens sändningar lill kunder i glesbygden. Delta behovär inle lika markant i städer och slörre tätorter med rikt varierad kommersiellservice. Även om jag här gell uttryck för enviss krilik mot utskoltets förslag, så respekterar jag den träffadekompromissen, och jag har därför inget annal yrkande än om bifall lillulskotlels förslag. i (c): I propositionen 1975/76:167 föreslår regeringen en ny organisalion inompostverket. I proposilionen föreslås bl. a. tillskapandet av en nyÖrebroregion, som skall omfatta huvuddelarna av ochVäsimanlandslän,vidare ,och saml atlDals-Eds, Benglsfors och Åmåls kommuner i förs tillÖrebroregionen. Utvecklingenunder de senare decennierna har kännetecknats av en allt tydligare slrävanefter stordrift inle enbart av tillverkande funktioner utan även av funktionerav administrativ karaktär. företag, myndigheter ochandra organisationer har lell lill en koncentration av administrativa resurserlill färre och slörre enheter och därmed regionindelningar omfattande alllslörre geografiska områden. Inom den offentliga seklorn står en sådanutveckling i uppenbar konfiikl med de regionalpolitiska målsättningarna.Samhälleliga serviceinrättningar måste som glesbygdsuiredningen framhåller ibelänkandet Ulbildning i glesbygder i högre grad än vad som varit fallethitlills kunna anpassas efter de lokala förutsällningarna, så att de på etttillfredsslällande sätt kan fylla sina funktioner under myckel skiftandevillkor. Organisatoriska förändringar, som innebär alt kraven päbefolkningsunderlag stegvis ökar, undergräver förutsättningarna för all skapaeller bibehålla ell likartal serviceutbud i regionala cenlra. Kraven på ellstegvis ökat befolknings-underiag för olika servicefunktioner måsle brytas. Detär nödvändigt att statsmakternas regionalpoliliska målsättningar, som bl. a.konkretiserats i den av antagna planen för utveckling av denregionala strukturen, först och främsi följs upp inom den offentliga seklornpå ett sådant sätl atl inte agerandet inom skilda sektorer slår imolsatsförhållände lill de uppställda målen. beaklande av t. ex.individernas kosinader och tidsförluster för all nä olika serviceenheier skulleockså ge ell annal perspektiv på de sektorsekonomiska fördelar som stordriftoch koncentration bedöms medföra. Föratt skapa bätlre förutsättningar för samordning rhellan sektors-planerade organoch de regionalpolitiski ansvariga myndigheterna föreslår länsberedningenbildandel av s. k. samverkansområden. Del framhålls härvid allsamverkansområden skall uppfattas som ett alternativ lill en sammanläggning avlänen lill slörre enheter och göra det möjligt alt inskränka justeringar avlänsgränserna till ett minimum. och län föreslås bilda dtområde. Länsberedningen motiverar denna indelning med all enbarti några enstaka fall - av de regionbildningar som beredningen relevanta- ingår lillsammans med övriga Vanerlän och Göleborgs och län. Jagförmodar all della synsätt varit vägledande vid upprättande av del förslag lillposlal regionindelning som vi nu har all beslula om. Jag vill framhålla att delmellan Vänerlänen etablerade samarbetet - grundat pä intressegemenskap ochfrivillighd - efter hand har fördjupats och funnil olika nya former.Vänerbäckenet utgör en grund för gemensam planering och skapar en starkintressegemenskap mellan länen runt . Länsslyrelsen i harstarkt belonal alt landets naturiiga inriktning mol sydväst alltid måsle beaklasvid regionala indelningar av landet för att länels förulsällningar effektivtskall kunna utnyUjas. läns inriklning mol sydväst är ensjälvklarhet. Med hänsyn lill den långt framskridna liden ber jag alt med del anfördafå yrka bifall till reservalionen av i , vilketinnebär aU , Åmåls, Benglsfors och kommuner liksomhittills kommer att tillhöra . Hert (): 1 regeringens proposilion nr 167, som avser ny organisation förpostverket, har riksdagsmän ur fyra partier i och länmotionerat om all även fortsättningsvis i postall hänseendeskall tillhöra södra regionen med som regionhuvudort. Enligtproposilionen skall nämligen fiyttas över lill Linköpingsregionen.Anledningen till del förslagel har icke kunnat utläsas ur vare sigproposilionen eller trafikutskotlels betänkande nr 26. Överfiytiningen är sämycket mera förvånande som föredragande statsrådet uttryckt att val avregionorter har skett med hänsyn till resvägar och reslidsavslånd. Detbeaktansvärda och kloka argumentet är icke till-lämpligt vad gäller Kronobergslän, eflersom restiden mellan exempelvis och är längre änmellan och . Vidaresäger slalsrådel i propositionen atl man strävat efter all försöka skaparegioner som så långl rhöjligl är siorleksmässigi jämbördiga. Denna fina lankeär givetvis en prakiisk omöjlighet att förverkliga, vilket också framgår av denspännvidd som markeras av antalet hushåll inom de olika regionerna, förSlockholms region omfattande och och 760 000hushåll mol Bodens region omfattande Norr-botlens län och 200OOO hushåll. Såsäger statsrådet ocksä all man bör eftersträva föOsamhet i förhäflande lilllandets administrativa indelning, dvs. Inte heller på denpunkten har man varit konsekvent efiersom delar av tillförtsMalmöregionen. Jag kritiserar inte detla senare förslag, jag bara konstateraratl det saknas konsekvens i handlandet. Trafikutskottethar inte kommenterat molion nr 2426, som är numret pä vår gemensamma molion,ulan nöjt sig med att helt kallt hemställa om avslag på moiionen. Möjligenberor lystnaden på atl man saknar skäl för avstyrkandet, men när ulskoltet isin skrivning pä dt annal ställe påpekar all erforderliga åtgärder bör ommöjligt genomföras i samförslånd med vederbörande kommunala myndigheter, sålåter del falskt åtminstone i vad gäller . Här har nämligenlänsslyrelserna i bäde och , ävensom ,förordal alt skall vara kvar i . Del önskemåletfrån våra högsla regionala beslutande organ har man hell ignorerat. Vaden flyttning postall sell frän lill utavslörre delen av för med sig i ekonomiskt avseende förstatsverket har inte redovisais, inte heller vilka konsekvenser detla skullefä för de Oänstemän som möjligen behöver förflyttas. Jaghar, herr lalman, inle velal försitta chansen all i kammaren nämna demotsägande argumenten såväl i propositionen som i utskottsbetänkandei. Del kanvara bra att del jag pålalal finns i kammarens protokoll. Vår molion ärverkligen allvarligt menad och moliverad. Men dä jag förslär all del inte ärlill någon nytta all mol etl enigt ulskoll yrka bifall till motion nr 2426,skall jag avslå från della och har således intel yrkande. Idella anförande instämde i (c). Hert ÖSTRAND (s): Jag villnågot kommentera de två senasle inläggen. Jagär medvelen om att det har väckts moiioner om vissa förändringar, vilkamoiioner kan sägas vara mer eller mindre lokalt betonade, dä de lar hänsyn tilllokala önskemål. Men irafikulskollei har ju måst skaffa sig en helhetsbild avorganisationsförslaget, och det grundläggande i förslagel är en myckelomfattande delegering av beslutsfattandet. För personalen innebär delta ettökat medinflylande, en större samhörighet men också ell slörre ansvar förverksamheien, bl. a. belräffande servicen gentemot allmänheten och även närdet gäller de ekonomiska delarna. Skall man, som föreslås, kräva ettresultatansvar av bl. a. regionförvak-ningen, måsle den geografiskt anpassassä, all personalen kan ta etl ansvar såväl för kostnader som för intäkter. Dämåste man bl. a. följa brev-områdesindelningen. Det är dessa grundläggandeförutsättningar som måste gälla, om man inte skall moiverka de syften som manvill uppnå med del här organisalionsförslagd, nämligen en långtgåendedelegering, ell ökat regionalt och lokall ansvarslagande saml dt ökatmedinfiylande. Ulskollelskriver ju också att i och med att vi slår fast all del skall finnas åttapermanenta regioner får regeringen i uppdrag att tillsammans med postverketgöra de gränsjusieringar som kan bli erforderliga i della sammanhang. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskottds hemsiällan. dels reservalionen av herrMagnusson i , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Krislinehamn begärl voleringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller irafikuiskolleis hemsiällan i beiänkandei nr 26mom. I röslar ja. den del ej vill röslarnej. harkammaren bifallil reservalionen av Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-proposilionen. Då i Krislinehamn begärderösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omrösining gavföljande resuliai: Kaminarenbiföll vad ulskoltet i dessa monieni hemställt. 1975/76:27 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden 1975/76:64 med anledning av proposilionen1975/76:125 med förslagom lilläggsbudgd III lill slalsbudgden Ibr budgelärel 1975/76i vad avser handelsdeparlemcnicis verksamhdsområde jämle molion Kammarenbiföll vad uiskollen i dessa beiänkanden hemsiälli. På förslag av herr lalmannen beslöi kammaren alluppskjula behandlingen av del pä föredragningslisian älerslående ärendei lillmorgondagens sammaniräde. §12 Herr talmannen meddelade all pä föredragningslisian för morgondagenssammanträde skulle ulbildningsulskottets betänkanden nr 30, 32 och 34 uppförasfrämsi bland ivä gånger bordlagda ärenden. § 13 Meddelande omfråga Meddelades att följandefråga framställts 1975/76:381av () till herr kommunikationsministern om medel lillfortsatt upprusining av väg 989; Kommunikationsministern har i skrivelse lillStrömsunds kommun meddelat kommunen alt departementet i diskussioner medvägverkei och AMS föreslagil att den fortsatta förbättringen av väg 989 skulleske med medel från anslaget Särskilda byggnads- och förbättringsåtgärder för1977. 1skrivelsen hävdar kommunikalionsminislern bl. a.: "En förulsällning föralt dessa medel kan lilldelas väg 989 är all godkänner regeringensförslag i årets budgetproposition och all anslaget las upp lill ett belopp om200 milj. kr. Som bekanl har de borgerliga partierna i yrkat avslag,innebärande all inga pengar ges anslaget. I ställd föreslås atl motsvarandebelopp skall fördelas på Vägverkels ordinarie byggnads- och driflanslag.Enligt regeringens uppfattning ävenlyrar dock della avslagsyrkande såvälsysselsällningen i skogslänen som genomförandel av viktigavägupprusiningar." Riksdagensbeslut byggde på trafikutskottets betänkande 1975/76:11, Nr 133 där detframhölls alt projekt som redan påbörjats med anlilande av be- Torsdaeenden redskapsmedel bör fullföljas. I utskottets betänkande erinrades ocksåom 20 mai 1976 atl regeringen fått rällatt utnyuja den i årets budgetproposition begärda mening föreligger från sysselsätt- Meddelande om ningssynpunkten sådan situation att medel härav nu bör slällas lill för- .fråga fogandeför vägarbeten bl. a. i skogslänen, framhålls del i betänkandet. Riksdagensbeslut innebär sålunda att medel ställts lill förfogande bl. a. för upprustningav väg 989. beredd atl i enlighet med de riktlinjer som uttalat ställamedel till förfogande så att bl. a. väg 989 kan färdigställas? §14 Kammaren åtskildes .