prot · FY0995 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag har i mill tidigare inlägg endastvelat peka pä all bäde och i pensionskommitténanslöt sig till den linje som förordades av Arbetsgivareföreningensrepresentant i utredningen, nämligen en avtalslösning av heladelpensionsfrägan. Kommittén hade då kännedom om bl. a. all TCO trots flera årsförhandlingar med SAF inte hade kunnat konima fram till något avtal om rörligpensionsålder. Kommitténs majoritet föreslog en lagsiiftningslösning avgrunderna för delpension, och regeringen har med hänsyn till den sloraprincipiella betydelse som flertalet remissinstanser tillmätt fråganföreslagit alt hela delpensionsfrägan löses lagstiftningsvägen. resesinga invändningar mot delta, och del noterar När jag lyssnade tillinlägget från i fick Röriigpensionsålder m. m. jag en känsla av att haninte med någon större entusiasm ställde sig bakom denna viktiga reform. Härtillnödd och tvungen, tyckte jag mest karakteriserade hans inlägg. Somjag framhöll i mitt första anförande är en anpassning av arbetstid ocharbetsuppgifter en förutsättning för en riktig kombination av del-lidsarbeteoch delpension. Man kan självfallet ha olika uppfattningar om vilka möjlighetertill deltidsarbete som föreligger för äldre arbetstagare. Man kan emellertid pämyckel goda grunder ulgå ifrån alt när delpen-sionsreformen träder i kraft säkomnier de fackliga organisationerna målmedvetet att i anpassningsgrupper ochpå annat sätt driva igenom löntagarnas önskemål om anpassning av arbetstid ocharbetsuppgifter för de äldre arbetstagarna. Jagvill gärna i delta sammanhang direkt peka pä vad LO anfört belräffandedeltidsarbetena. I remissvaret över pensionskommitténs betänkande understrykerLO att arbetsmarknadens parter - vid en lagstiftningslösning av pensionsdelen- bör ta ansvarel för all frambringa de deltidsarbeten som är en nödvändigförutsättning för all reformen skall kunna föras ut i verkligheten. LO sägerocksä föfiande: "Överhuvud laget är reformens utfall till myckel slor del beroende av de fackligaorganisationernas agerande. LO och fackförbunden är medvetna om detta ochkommer att pä alla möjliga sätt medverka till reformens förverkligande." Fråganom deltidsarbete bör ses mot bakgrunden av delta yttrande och med beaktande avden nya lagstiftning om förhandlingsrätt om kollektivavtal som förbereds. Medden utformning som delpensioneringen fält enligt propositionen gäller det ju enlagfäst delpensionsförsäkring, där samhället går in och tar hela ansvarel fördelpensionen för dem som har inkomster upp lill 7,5 basbelopp. Det gälleren försäkringsom avser alt möjliggöra en gradvis nedirappning av förvärvsarbetet de sislayrkesverksamma åren före övergängen till hel ålderspension. I de fall någonvill helt lämna förvärvsarbetet, finns det andra pensionsformer. Delpensionsförsäkringenbör enligl min mening inte utformas sä, att den kan bli ett medel förarbetsgivaren att bli av med arbetstagare, eller som LO uttryckt de: de vidgademöjligheterna till minskning av arbetstiden får inte tas till intäkt för attmot den anställdes vifia ändra arbetsförhållandena, så att utslagningen ökar istället för minskar. Detfinns således, herrar Ringaby och , niånga goda skäl för propositionensförslag. Eftersom i lalal om engagemang då delgäller den rörliga pensionsåldern och i lalal omcenterpartiets agerande dä det gäller pensionsålderssänkningen vill jag barasäga att nog inrymmer pensionsfrågan i sin helhet en intressant historia. Närman emellertid från olika håll med sådan iver söker muta in sina olika delar ipensionsfrågan finns det kanske anledning alt göra några stillsamma påpekanden. 1930-och 40-talen innebar väsentliga reformer på detta område. De reformerna varsignerade av . Låt mig i detta sammanhang påpeka att OskarÅkerström, trämassearbetare från och socialdemokratisk ledamot iandra kammaren, väckte en motion som ur historisk synpunkisannerligen är intressant. Egentligen aktualiserade han i motionenATP-reformen liksom frågan om en kommande sänkning av pensionsåldern. Sedandenna historiska motion väckts i ledde utvecklingen under 1950-taletfram lill ATP-striden och det i sin tur historiska beslutet om ATP-reformen. Under1960-talet fortsatte pensionsreformerna, och vi ställde dä i förgrunden fråganom standardförbättringar för dagens folkpensionärer. Den frågan såg vi då somangelägen att ge förtur, och denna politik kom till uttryck i det viktigabeslutet om pensionstillskotten. 1970-taletspensionsreformer inleddes med en genomgripande reformering avförtidspensioneringen, då regeringen i enlighet med LO:s önskemål införderegler som i realiteten innebar en kraftig sänkning av pensionsåldern för degrupper som hade störst behov av en sänkt pensionsålder. Man bör också kommaihåg att vi genom förtidspensioneringen också tog ett viktigt steg på vägen moten ökad rörlighet i fråga om pensionsåldern. Närvi nu är framme slår vi mitt uppe i genomförandel avetl omfattande reformprogram, som beslutades för sedan ochsom utöver sänkningen av den allmänna pensionsåldern till som bekantinnefattar långtgående förbättringar av pensionerna för dagens folkpensionäreroch handikappade. Detta reformprogram fullföfis nu genom det förslagregeringen lagt fram om en röriig pensionsålder. Den nyadelpensionsförsäkringen innebär - det har utskottet också understrukit - enbanbrytande reformering av pensionssystemet genom att vi tar bort de skarpa,fixerade åldersgränserna inom pensioneringen och skapar en mjukare övergångfrån arbete till pension. Jag är övertygad om att detta är en utomordentligtviktig reform som konimer att avsätta betydelsefulla resultat i det svenskaarbetslivet. Jag har med detta velat få antecknade till protokollet dessa historiskanoteringar om hur pensionsfrågan i olika avseenden behandlats under de senastedecennierna. Röriigpensionsålder m. m. iVikmanshyttan (c) kort genmäle: Herr talman! Jag har i min inledning i dagredovisat ställningslagande i pensionsålderskommillén angåendedeltidspensionen. Jag hänvisar till detta. Herrsocialministern påminner om de gamla dalmälarna, som målade som det roade dematt måla. Det gjorde verkligen också herr socialministern i sinhistorieskrivning. Låt mig påminna om att det var herr socialministern somföfide linje när det gällde tidpunkten för en sänkningav pensionsåldern från 67 till . 4 protokoll 1975. Rörligpensionsålder m. m. Herrsocialministern talade om att det 1944 väcktes en socialdemokratisk miotion iriksdagen om en sänkning av pensionsåldern. Jag vill då påminna om att centerndrivit denna fråga och 1970-talen. Men det dröjde ändå 30 årefter det att den socialdemokratiska motionen väckts i innan herrsocialministern framlade ett förslag om en sänkning av den allmännapensionsåldern. Omvi skall ägna oss åt de historiska motiveringarna till dagens reform är detargeläget att socialministern också gör en riklig och realistiskhistorieskrivning. Jag har redovisat detta. Jag hoppas att herr socialministernskomihåg inle är sä dåligt att han inte kan erinra sig vad som förevarit underhans tid som socialminister. Det är betecknande nog för den inställning som därhar funnits. HenRINGABY (m) kort genmäle: Jag har litet svårt att förstå socialministern när han talar om"helomvändning" och hänvisar till all vi i pensionsålderskommitténföfide Svenska arbetsgivareföreningens linje beträffande förhandling ompensionsrätten men alt vi nu går in för lagstiftning. Jag hävdar, herrsocialminister, att det är fråga om en förhandlingspension,eftersom deltidsarbetet är det avgörande för att få pensionen och eftersom manskall förhandla fram deltidsarbetet. vilar det då på resultatet av enförhandling om alt få deltidspension. Detfinns många goda skäl för att kräva deltidsarbete, anser socialministern. Ja,herr socialminister, men det finns faktiskt också flera goda skäl för att intehårdra kravet på deltidsarbete. har ju varit mycketkritiskt till detta, eftersom det för byggnadsarbetarna inte går att få någradeltidsarbeten, I sådana lägen får man alltså inte hårdra del här systemet -och det är del jag inte tycker att man skall göra heller. Jagkonstaterar sedan att socialministern går förbi kravet pä lio år som anställdefter , vilket får svåra konsekvenser för de småföretagare som gåröver till anställning och då mäste böria om på nytt och fiäna för , t, o,m, . Men socialministern går också förbi det förtida uttaget för demsom har arbete - de som är och böriade arbeta - ochsom då får samma reduktion av pensionen som de som har arbetat . Detta är väsentliga frågor. Har jag framstått som kritisk mol systemet, berordet pä all jag under de korta repliker som vi har här måste koncentrera mig pådel som jag tycker är fel i systemet. Det finns naturligtvis mänga positiva ochbra saker - det har jag också nämnt - men dem behöver vi inte tala om . Härbehöver jag bara peka pä det som jag vill ha en ändring på. i (vpk) kort genmäle: Herr talman! LO:s intentioner angående delpensionen är brasom målsättning, men jag är inte säker på att man har medlen för att nå dit. Hade man dem, skulle manväl kommit åtskilligt längre i fackligt hänseende och kunnat flytta fram sinapositioner på en hel del olika sätt. Attförlita sig på att resultatet av § 32-utredningen skulle ge en så braförhandlingsrätt att man sedan skulle kunna lösa de här frågorna tycker jag äratt se in utan att ändå veta vad som där finns. Nog skulle det gålika bra att nu ta in regeln om möjligheterna att tolka hur det skall bli meddeltidsarbetena. Här kan det bli fråga om ekonomisk utpressning frånarbetsköparna. Socialministerntog upp frågan om den äldre arbetskraften. Det är en mycket viktig fråga. Mankan röna motstånd från arbetsköparna när de vill ha arbetskraften kvar, men närde inte vill ha arbetskraften kvar kan de lösa sitt problem med den äldrearbetskraften genom att utnytfia den här reformen. Därför borde initiativet påett mer markant sätt ligga hos fackföreningarna. Socialministernhar inte heller svarat på min direkta fråga - vilket skulle ha varitintressant, eftersom det också är svaret på vår motion. Om det inte går attordna deltidsarbete, säger utskottet - och hänvisar därvid tilldepartementschefen - att den enskildes ekonomiska intressen torde "kunnatillgodoses inom ramen för arbetslöshetsstödet och förtidspensioneringen".Då står min fråga kvar: Är det så, att den som begärt ett deltidsarbete - ochsom hans fackförening men som han ändå inte kunnat få - när detgäller förtidspensionering kan hänvisa till detta såsom arbetsmarknadsskäl föratt begära pensionen? Det är en fråga som det vore intressant att få ett svarpå. Röriigpensionsålder m. m. HerrJONSSON i (fp) kort genmäle: Jag vet inte om jag skall fatta socialministern på det sättet, att hanvar förvånad över att jag i mitt anförande nämnde någonting om vad folkpartietgjort när det gäller den rörliga pensionsåldern och de krav som partiet harställt i den frågan. Eftersom den här reformen nu ligger på bord,har jag funnit det ganska naturligt att något erinra om våra insatser när detgäller den saken. Socialministernnämnde flera andra reformer inom socialförsäkringssystemet som har genomförts. Jag vill då gärna säga att harmedverkat till många av dem och att flertalet reformer under de senastedecennierna dessutom har genomförts under ganska stor enighet. Jag har i denna fråga bara helt stillsamt velatpåpeka detta och säga någonting om de krav och förslag som från folkpartietssida ställts när det gäller den rörliga pensionsåldern. Jag har också, i , mycket stillsamt velat påpeka attnär man nu från olika håll varit så angelägen att framhålla sin egen roll ipenionsfrågan fanns det anledning att göra en liten historieskrivning ompensionsreformernas utveckling frän Rörlig pensionsålder m. m. och dagarfram lill dagens viktiga reformbeslut. Jagframhöll i mitt anförande, i Boriänge, att den reform som vi haratt besluta om i hög grad har initierats avMetallin-dustriarbeiareförbundet. Där drogs denna diskussion upp om en delpension,och vi har följt upp detta. Förslaget är förankrat i den fackliga rörelsen. Omherr vill kritisera förslaget skall han alltså veta att reformen har enmycket djup facklig förankring. Jagskall inte gå i polemik med - jag tycker att harlämnat svar på alla de punkler som tagit upp. Fårjag slutligen säga till i all vi väl inte skall;göra detta till en debatl om historia - det är en reform som gäller framtiden.Men visst är det intressant all notera agerande. Vi har lagt förslagom slora pensionsreformer. Var har stått? Jag vill erinra omATP-reformen. Vi har sedan fullföfil pensionsreformen med mycket viktigareformbeslut - standardlilläggen för folkpensionärerna, den viktigaförtidspensionsreformen. Vi gav de reformerna förtur. Det var dåherr Carisson framför allt ägnade sig åt debatt om pensionsålderssänkningen.Det var naturligtvis hans sak, men vi ansåg all dessa reformer var sä viktiga attvi fick ta dem med förtur. står vi inför den viktiga reformen om denrörliga pensionsåldern. Visserligen släller sig bakom dettaförslag, men del finns ell förspel i utredningen, och inle har jag upplevt detsom all han med någon slörre entusiasm har talat för den här reformen. Jagskall inie föriänga det hisloriska avsnittet i debatien, men jag har haft ettbehov av att säga della. iVikmanshyttan (c) kort genmäle: Del är inte nog med att herr socialministern använder dalmålarnasmetoder pä ett någol egendomligt sätt, det är också märkligt att hans minnesviker på vissa punkter. Fårjag påminna herr socialministern om att när vi under 1950-lalet diskuterade ATPlade fram ett förslag som i mänga stycken skulle ha inneburitförbättringar. Jag redovisade i mitl inledningsanförande att det fannsallvariiga erinringar mot utformningen av ATP-reformen med de orättvisor somden inneburit niellan läginkomstlagarna och människor med en snabbt stegradinkomstkurva. Vidarevill jag påminna herr socialministern om alt jämsides med att vi under1960-talet diskuterade frågan om en sänkning av pensionsåldern krävde vi ocksåförbättringar av pensionstillskotten sä alt pensionärerna skulle få sin del avde årliga standardhöjningarna. Det var en hård kamp vi mäsle föra innan vi fickigenom de förbättringarna på 1960-lalet. Socialministernpåslår att det är med stor tvekan som vi har accepterat reformen cm rörligpensionsålder. Fär jag bara hänvisa till utskottsbetänkandet! Vad finns detför underiag i det betänkandet för socialministerns påstående? Vad finns detför underiag i den diskussioii som vi har fört här ? Fårjag säga, herr socialminister, att vi som tillhör förbehåller ossrätlen att bedöma frågorna från saklig synpunkt och ta den ställning som vianser vara den rätta och riktiga för människornas bästa. Här har man lagt ettsådant förslag på bord genom den proposition som vi nu behandlar. Vihar föfit upp den genom det beslut som socialförsäkringsutskottet har fattat. Detär märkligt att socialministern inle vill ha en bred uppslutning kringreformen. Socialministern har tydligen en ambition när det gäller attse till att vi inte kan sluta upp bakom reformerna. Jagupprepar: Vi ställer oss bakom de reformer som vi anser vara väsentliga ochriktiga. Vi har ställt oss bakom den här reformen, men vi har uttalat den förhoppningenatt de erfarenheter man kan vinna och den försöksverksamhet man skall bedrivaskall ge underiag för nödvändiga förbättringar på väsentliga punkter. Rörlig pensionsålder m. m. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: Jag skall försöka att lika stillsamt som socialministern göra ett parkommentarer. Den här reformen är visserligen förankrad i denfackliga rörelsen, men metoderna att förverkliga den finns det litet delademeningar om. Det finns etl problem -det trorjag att socialminislern och jag ochden fackliga rörelsen är överens om - nämligen möjligheterna att ordnadeltidsarbete, 1 samband med yrkandet om avslag pä värt förslag om undantagfrån kravet på deltidsarbete för den som inte kan få det men ändå önskardelpension hänvisas till förtidspensionering. har jag frågat socialministerntvå gånger om man skulle kunna åberopa arbetsmarknadsskäl när det inte går attordna deltidsarbete, men socialministern har inte svarat. Då får jag väl utgåifrån all den möjligheten inte finns, I så fall återstår för de arbetare sombegär deltidspension men inte får det därför att deltidsarbete inte kan ordnasbara alternativet att fortsätta att arbeta. Del lycker jag är en svaghet ireformen. Därför är jag styrkt i uppfattningen att den undantagsregel som viföreslagit i reservationen 7 på grundval av förslaget i LO:s remissyttrande ärden rikliga. Jag vill bara säga lill i Boriänge att med delpensionenhar vi fått ett nytt viktigt inslag i pensionssystemet. Det skapar ökadrörlighet och ökade möjligheter att arbetsinsals och pen-sioneringstidpunklanpassas efter individuella behov och önskemål. De andra viktigapensionsreformerna som vi har genomfört kvarstår självfallet,Förtidspensionsreformen är ett av de viktiga inslagen här. Tillherr i vill jag säga föfiande: Visst noterar jag medtillfredsställelse uppslutningen bakom denna reform. Jag har gett uitryck fördet i mitt första inlägg. Men jag har inte kunnat underiåta att lyssna tillherr Carissons i inlägg här och de toner Rörligpensionsålder m. m. och undertoner som fanns idet. Det tog för att ändra ståndpunkt i den här viktigafrågan - det noterar jag. Det tog för cenlern att ändra sig ifrågan om ATP-reformen, men man gjorde det . Herr andre vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fä antecknat att han inte ägderätt till ytteriigare replik. När jag anmälde mig till den här debatten beräknade jag att mitt inläggskulle omfatta . Men del är helt klart att när man kommer så långtner på talarlistan som jag är det mesta sagt. Därför skall mitt väl förbereddaanförande kortas ned, och jag kommer att hälla mig . Minparti- och utskottskamrat har ingäende redogjort för de synpunkteroch ställningstaganden som ligger bakom de reservationer som fogats tillutskottets betänkande av och mig, och jag skall begränsa mig tillatt helt kort beröra reservationen 5. Vikommer att lagstiftningsvägen besluta om införande av delpension, och jagär helt övertygad om att denna möjlighel - denna rättighet - till delpensionkommer att av många noteras som en bra och tilltalande reform. Många kommerockså alt försöka använda sig av möjligheten all erhålla delpension. Vilagstiftar alltså om rätlen till delpension, men överiämnar vitill de avtalsslutande parterna att klara av den viktigaste föresättningen föratt ha rätt till delpension. Föratt komma i åtnjutande av denna förmån skall vederbörande ha ett deltidsarbetepå i genomsnitt . Den anställde och företagsledningen -alltså de avtalsslutande parterna - skall ordna denna sak. Här, herr talman,finns enligt mitt förmenande en svårighet, ett spänningsmoment inbyggt isystemei. Del måsle uppslå komplikationer på många arbetsplatser, där arbetaresom önskar övergå till det nya systemet med delpension inte kan erhålladeltidsjobb. Systemet kan mycket läli spåra ur och bli orättvist. Detär inte alls säkert att de som verkligen önskar och behöver delpension fårdenna förmån. Avgörande blir om man arbetar i en bransch och i ett företag somkan ordna deltidsfiänster. Jag tror inte att kvalifikationsregeln fördelpension kommer all bli så besvärande i de större förelagen med mångaanställda. Där kan man genom omflyttningar och nyanställningar ordnadellidsjobb, som löser problemen med delpension. Svårigheterna kommer att blibesvärande framför allt i de mindre företagen. Man konimer inte ifrån att ävenbland de små förelagen finns s, k, nyckelpersoner. Om en anställd med enbefallning, som har en för hela företaget viktig och betydelsefull funktion,skulle begära delpension, kommer hela företagel alt råka i svårigheter. Jag tror att utskottetsammantaget är införstått med dessa problem. I en TV-intervju för någonmånad sedan var också socialministern på det klara med problemen men ansåg skulle avvakta tiden. Jag kan inte förstå, herr talman, att man med öppnaögon går in i ett komplicerat system. Redan nu borde man mildra kravet påtimtantal för deltidsarbete. På så sätt skulle hela systemet med delpensionbli smidigare. Allrasisl, herr talman, vill jag framhålla att det är orimligt att många ställsutanför denna reform. Många egenföretagare, exempelvis lantbrukare och fiskarehar självfallet lika stort behov som anställd personal av tidigare pensioneller en mjukare övergång från fullt arbete till full pension. Meddetta förkortade anförande, herr talman, yrkar jag bifall till de reservaiionersom bär namnen Ringaby och , Rörligpensionsålder m. m. Hen i (c): Socialminislern har lämnat kammaren, men jag vill ändå ta upp en del avde frågor som han berörde tidigare i debatien. Detfinns ell gammalt ordstäv, som säger att man inle skall kasta sten när mansitter i glashus. Det finns anledning att erinra herr socialministern om dettai dag efter hans agerande här i kammaren. Han påstår att har ansett signödd och tvungen att ansluta sig till regeringspropositionens förslag omlagstadgad rätt till delpension. Nödd och tvungen? Det är regeringensproposilion vi först nu behandlar. Del har inte kommit något förslag tidigare.Det borde ju herr socialministern veta. Eftersomsocialministern kom in på historieskrivning och talade om nödd och tvungen,undrar jag: Vem är det som harvaril nödd och tvungen att lägga fram förslag, t,ex, om den sänkta pensionsåldern, som varit uppe här tidigare? Socialministernhar talat om historia. Jag tror att so-cialminstern verkligen borde ta och gåigenom andra lagutskottets protokoll och handlingar . Detfinns litet av historia där, herr socialminister, och det finns anledning attlilla pä del. Ta standardtilläggen i börian av , Vad sade socialdemokraternadå? De sade nej, Frägan om förtidspensionerna har vi varit med om att driva.Vad har socialdemokraterna sagt under om de deltidsanställda och derasproblem? Vad har de sagt om de lågavlönades ställning i ATP-systemel? Ochfrägan om deltidspensionen är inle ny. Del är inle försia gången vi diskuierarden i . Den var uppe under det tidiga efter motioner fråncentern, dä vi krävde alt en person skulle ha möjlighet alt la ut en del av sinpension. Vi motiverade della precis på samma sätt som socialministern nu görnär han lägger fram sitt förslag: En människa skall ha möjlighet att trappa avsin arbetsinsats inför pensionsåldern. Vi fick nej dä. Läs historia, herrsocialminister - den finns i andra lagutskottets handlingar! Jaghade tänkt ta upp en reservation, nr 2 av i m,fl,, vilken avgivits med anledning av en motion som jag väckt tillsammans mednågra av mina partikamrater. Röriigpensionsålder m. m. det förtida uttaget. redovisat har vi begärt omräkning av pensionen för dem som gjortförtida uttag. En person som gjort förtida uttag fär mednuvarande reduceringsregler pensionen reducerad med 28,8 96, Enligt det nyareglerna skulle det bli 24 96, Vi har föreslagit att utgångsläget ifortsättningen skulle sättas vid 65 årsgränsen. Det innebär alt den somtidigare har begärt förtida uttag frän 63 är och som fär 24 96 reduktion förden ätersiående livstiden i stället skulle få en reduktion med 12 96, och densom har begärt förtida uttag från 65 ,år skulle inle fä nägon reduktion alls. Ulskottetanför alt det inte finns skäl för en sådan ändring, och sadeungefär så att det inte skulle vara rättvist att genomföra motionärernas ochreservanternas förslag. Jo, jag anseratt det finns mycket starka skäl fördetta, och frän rättvisesynpunkt ärdet mycket angeläget att genomföra förslaget. Vilkamänniskor är det i regel som har begärt förtida uttag? Jag satt under flera åri pensionsdelegationen i mitt hemlän och fann att många människor begärdeförtidspension men att de medicinska indikationerna inte var tillräckligavarför någon förtidspension inle kunde utgå. De valde då i stället att göra detförtida uttaget.