prot · FZ0957 · 1975-12-31 00:00:00 — Dåsäger ni: "Men det blir lika illa med det här förslaget; del blir baranågra gubbar i loppen som bestämmer allt." Och så blåser ni uppskrämselpropagandan mol de här centrala fonderna. För det försia har decentrala fonderna enligl Meidners modell, om jag nu minns rätt, ganska litetall säga till om - de fördelar i stort sell bara anslag till vissa aktiviteter.För det andra är dessa fonder alls inte något konstitutivt, något avgörande förhela del Meidnerska systemet. Den LO-enkäl som genomförts visar atl man vill hafondbildningen i nära anslutning till de enskilda företagen. Del är möjligl kan söka sig fram på den vägen; jag vill inte utlala mig om del . Men iså fall fär man, precis som den liberala tidningen har sagt, etl utomordentligtdecentraliserat system som jusl i sin demokratiska utformning bjärt avvikerfrän den kapitalism som har utvecklats i de rika industriländerna. IMeidners modell finns en rad svårlösta problem som gör atl man inte kan bindasig för dem - del går inle. Men i den vulgära argumentationen mol Meidnersförslag säger man atl det är lika illa atl ha de här centrala fonderna som altha den nuvarande kapitalismen, och alllsä blir det inte bättre med Meidnersförslag. Men del fina med den här modellen är alt den kan länjas ät olika hålloch utformas på olika sätt. Därför faller hela er argumentation. Jagvill bibehålla min öppna attityd. Men den är inte förutsättningslös, herrBohman. Jag säger atl del problem vi skall lösa är ett fördelningsproblem, ellinflytandeproblem och ell kapilalbildningsproblem. Den lösning vi skall kommafram till skall förena önskan om en rättvisare för-mögenhelsfördelning, ellbreddat demokratiskt inflytande i vår ekonomi och etl tryggat framåtskridande.På den punklen har Jag myckel bestämda förutsällningar för mitt tänkande. Menför alt vi skall komma fram lill ell genomförbart syslem krävs omfaltandediskussioner och utredningar. Hen (): Hörde jag fel? Del är möjligl att Jag gjorde del, men jag tyckte altstatsministern sade alt han inte läst sin egen partistyrelses utlåtandetillräckligt väl. Han kunde tänka sig alt man med "biand-ekonomisktsystem" hade menat "privatkapitalistiskl system". Hörde Jag felpå den punklen? Om jag hörde räll, måste det vara mycket egendomligt all herrPalme inle läser sitt eget partistyrelseutlålande räll. Det är ändå en väldigskillnad pä ell privatkapitalistiskl system och ell blandekonomiskl syslem.Jag utgår ifrån att jag inte behöver stå här och definiera för statsministerPalcm vad vi menar med biandekonomi. Innebördenav detla parlistyrelseutlätande var ju atl biandekonomin har ändrats under desenaste åren och all processen mot avskaffandet av biandekonomin skall fortgå iden takt som fackföreningsrörelsen och partiet anser vara lämplig. Det varalltså inte fråga om vad väljarna ansåg vara lämpligl, ulan processen skullefortgå i den takt som partiet och fackföreningsrörelsen anser vara lämplig. Attjag tog upp frågan om konfiskation berodde på att i silt svarredovisar alla möjliga komplikalioner som kan vara förenade med den härkonstruktionen. Men en sak som icke tog upp varrättssäkerhetsfrägorna och äganderättsfrågorna, dvs. hur man skall bära sig åtnär man genom lagstiftning skall förordna att hädanefter skall en del avavkastningen från ell företag - den avkastning som tillhör de nuvarande ägarna- föras över lill en helt ny grupp av människor, dvs. Det är för mig en rällssäkerhetsfråga av allra högsta polens.Ell individuellt vinslandelssysiem kan och bör i största möjliga utsträckningbygga på frivilliga överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter, och det ärnågonting helt annal än atl lagstifta om konfiskation. HerrPalme sade i sitt förra inlägg - och det framgår också av svaret - all han inlevar beredd alt i detalj gä in på hela denna stora problematik. Sedan gjorde handet ändå men bortsåg ifrån del som ändå varil så väsentligt i den debatt somförts och som jag återkommer till, en debatt som pågått , veckaefter vecka, sedan framlade sitt förslag ochdär kören från socialdemokratiskt håll - jag inkluderar här ävenfackföreningsrörelsen - har gått ul pä all här är det fråga om maklen isamhället, här är del fråga om ägandet i samhällel, här är det fråga om altinföra socialism. Det är alltså någonting helt annat och någonting väsentligtmycket mera genomgripande än de mera tekniska problem som uppehöllsig vid. HerrPalme påslår alt jag - och jag förmodar att det även gällde -sysslar med vulgärargumentation, eflersom den nuvarande maktkoncentrationen ärså allvarlig. Ja, jag vill ål den maktkoncentration som finns , både påenskilt och på offentligt håll. Men skillnaden mellan del som blir följden omman förverkligar de Meidnerska tankegångarna och de nuvarande förhållandena äratt den intressebalans som finns - trots koncentrationstendenserna -kommer att upp- Del kommer - somjag, i viss mån förenklat, påvisade i mill förra inlägg - att bli enintressekoncentration, och det tycker Jag är väsentligt. Sedanförklarar statsministern till slut alt del är tre problem som måste lösas:fördelningsproblemet, inflytandeproblemel och kapitalanskaff-ningsproblernet,dvs. På den punklen delar jag statsministernsuppfattning. Jag menar atl om man skulle förverkliga de Meidnerskatankegångarna löser man inte fördelningsproblemet, inte inflytandeproblemel ochinte heller kapitalanskaffningsproblemei. Det finns betydande risk alt manmotverkar en förnuftig lösning av alla dessa tre viktiga problem. Först vill jag ta upp det här parlistyrelseutlåtandet. Vi hade på vårkongress 1 500 molioner. Detta är partistyrelsens förslag på moiion nr D 14från arbetarkommun. Där står det atl "vi steg för Sleg är pä vägfrän ett utpräglat blandekonomiskl samhälle till etl samhälle där beslutsrättenöver produktionsmedlen allt mer övergår till samhällel och de anställda." Hadejag okulärbesiktigal alla dessa 1 500 motionsullälanden skulle jag ersatt ordet"blandekonomiskl samhälle" med orden "privatkapitalistisklsanahälle", inte därför att det nödvändigtvis är fel utan därför att detkunde misstolkas och missbrukas av . Euicke-blandekonomiskt samhälle är det där all makt är koncentrerad antingen hosett privatkapital eller hos staten eller där det inte finns någon blandning avolika maktcentra, ägandecentra och sådant. Meningen är alltså något ologisk. Ilogikens och så atl säga i det partipolitiska missbrukels intresse skulle jagha ändrat detta. Men det är bra atl ni lusläser våra motionsullälanden. Deltaär i och för sig glädjande. Omman nu har en mycket stark koncentration av makten och kapitalbildningen päell fåtal händer inom den kapitalistiska delen av samhällel, hur kan man därätta lill missförhållandena? är, som fullkomligt riktigt säger, alt de som arbetar tillföljd av sitt arbele skall fä större inflytande. Det är ocksä fullkomligtriktigt att vi måste arbeta med en planmässig hushållning för att tillvaratavåra naturresurser och allt möjligt annat. Men detta speciellakapilal-anhopningsproblem kommer man inte ät på någon av dessa vägar annal änmed mycket grova åtgärder. När man då velat komma till rätta med detlafördelningsproblem och förena det med demokratiska beslutsformer ochmed en vilja all verkligen slå vakl om sparandet och kapitalbildningen isamhällel, har dessa tankegångar väckts. Det har skett i och i vartendaeuropeiskt land. Alt den sakliga lösningen är förenad rned slora problem är Jagfulll medveten om. Vadjag i all blygsamhet försökt göra är atl förklara atl del. vore en fördelom herrarna lämnade slagordens värld och kom ner till en diskussion - gärnautifrån bestämda ideologiska värderingar - om de sakliga problemen.Eftersom detla är ganska svåra problem är Jag övertygad om att vi behöver denärmaste fyra fem åren för en sådan diskussion. HenBOHMAN (m): Vi kanske inte skall förlänga den här debatlen alltför långl molveckans slul. När herr statsministern flck låna mitt exemplar - jag hoppas jag får detlillbaka sä det inte konfiskeras av den soci aldemokratiska partistyrelsen - konstaterar alltså statsministern atl del här var en felskrivning, del var inte meningen, och att det inte skulle tolkas på del här sättet. Om man hade tänkt sig för så skulle man ha skrivit på ell annal sätt så att jag inte kan misstolka eller missbruka det i fortsättningen. Detta måste ju vara innebörden. Jagskulle sälta värde på om statsministern ville ägna en del av sin tid åt atlläsa igenom den socialdemokratiska partistyrelsens utlåtanden i andra frågoroch sedan tala om för oss vad del är för fel även i dessa. Vi har faktiskttrott atl en partistyrelses beslut skall läsas efler orden och tolkas pä delsättet. När man även i övrigt genom det socialdemokratiska partiets handlandetycker att man får stöd för den här lolkningen gör delta ju inte positionensvagare. Herr statsministern får gärna låna del här exemplaret ochsedan komma tillbaka och tala om för mig vad man i övrigi inte menar i vad manhar sagt sig mena i den här fina, vackra röda boken. Statsministernlalar om en stark koncentration. Men vilka är det i vårt land som verkligen harförsökt åstadkomma slorföretagsamhet om inte de socialdemokratiskaregeringsledamöterna! Atl de små och medelstora förelagen har det besväriiglberor ju på atl man målmedvetet och systematiskt har gynnat slorföretagsamheleni vårt land. Men om det nu är för stark koncentration så kommer man ju intelill rätta med denna genom all skapa en ännu siörre koncentration. Även om delfinns koncenlralionslendenser i alltför hög grad finns det i alla fall balansmellan de olika intressena. vill man enligl del Meidnerska förslaget, somherr inte har lagil ställning till - del är bäst all säga del - förena dessa intressenpå en och samma hand, och Just delta gör ju den här frågan så väldigl allvarlig. Detta har gjort att frågan bör föranleda debatt - och kommer atl fortsätta alt föranleda debatt. var ändå en trevligdeball, herr lalman, och jag får kanske på nytt anknyta till dagens högtidligakaraktär med den gamla ramsan: Ska' man inle va' gla' på sin födelseda'! Närska' man då vara gla'! Hen (): Statsministern och är ju så sams i den här debatlen, nästansmeksamma, så det känns näsian litet opassande att gä in. Jag tänker inte barapå födelsedagshyllningen utan även på att man rättar till deformuleringar som har använts i parti-styrelseuilåtanden och interpellalionerså snart motståndaren påpekar all Nr 57 det inte var så bra. den Menjag vill beröra frågan om maktkoncentrationen. 30 ianuari 1976 '"''"'' och andra har sett alt det finns en påtaglig maktkoncentration inom det privata näringslivet som man vill göra nå- Om löntagarfonder gonling åt. Det lycker jag är enriklig utgångspunkt. Del vill vi också göra. Det finns en mängd saker man kangöra ät detta. Inte minsl viktigt är att se till att flera är med och fattarbesluten inom företagen. Arbetsrättslagstiftningen går ut pä detta. Delhandlar om att stärka de små och medelstora företagens ställning så atl dessakan hävda sig gentemot de stora koncernerna som i rask takt är på väg atl köpaupp dem när de inte kan klara problemen vid ägarskiften och medkapitalanskaffning m. m. Jag tror att det finns anledning att överväga enhårdare fusionskontroll så all inle en mängd sammanläggningar av företag ägerrum utan prövning med hänsyn till konsumenterna och utan beaktande av vad detfår för följder på konkurrensen. Jag tror alt det inte minst för att förhindranya "cementmonopol" finns anledning att se över kartell-ochmonopollagstiftningen, så att bevisbördan ligger på dem som vill skapa sådanamonopol och slora fusioner och inle såsom nu tvärtom. Det finns en mängdåtgärder man kan vidta för att förhindra maktkoncentration inom näringslivet. Mendet vi nu diskuterar är ju vad kallar för stora kapitalanhopningaroch som skulle nödvändiggöra alt man bildar dessa väldiga löntagarfonder. Delförsiggår en kapitaltillväxt inom näringslivet som inle bara kapitalägarnaulan även de anställda enligt min mening bör få del av. Det problemet kanuppenbariigen lösas på annal sätt än genom att skapa jättelika cenlrala fonderav det ena eller andra slaget. Jag lycker alt det är så myckel viktigare somutgångspunkten för det här resonemanget var alt man skulle motverkamaktkoncentration. Jag säger medvetet maktkoncentration utan epitet därför attjag anser att del är viktigt att motverka såväl privat maktkoncentration somstatlig maktkoncentration eller en maktkoncentration som skulle kunna kallasfacklig eller vad som helst, dvs. en situation där de sloralöntagarorganisationerna också vore de stora företagsägarna. Jag tror alltså att man skall lösa del härproblemet genom att ge de anslällda del i förelagens kapitaltillväxt ulan atlskapa jättelika centrala fonder som äger näringslivet. Och man kan och skallenligl min mening lösa frågan orn inflytande för de anslällda genom att mankoncentrerar sig på atl ge de anställda inflytande på del sätt som jagföreställer mig att man är inne på i den väntade s. k. skall få lillbaka partislyrelseutlålandet. Om jag säger alldet i en enorm massa på tio böcker kan finnas ett ord som jag är beredd attbyta ul för all inte skall missbruka det, kanske inle blåsa upp sig alltför stort för detta. särskill om han minns attdenna deball började med ett renl felcitat i interpellation, somhan ändå var alldeles ensam om all stå för. Sedanär vi nog inte specielll sams och jag - del tror jag inle är någonrisk, . Men jag har hafl en medvelen strävan all försöka rensadebatten från överorden för atl få ned den pä ell sakligt plan. Mankan vara glad pä sin födelsedag, för en debatt med herrarna slutar så lätt medall den följer vissa turer som i en irandans. Den slutar så ofta med att niskäller på oss för all vi är alltför vänliga mol storföretagen, och sä lalar niom alt man skall stödja små och medelstora företag. Jag är utomordentligtangelägen om att stödja små och medelstora företag, men jag kan inte della idet här borgerliga klanket på de svenska storföretagen som produktionsenheter.Har man någon kunskap om hur förhållandena är på världsmarknaden, så vet manatt ASEA, SKF, , , , m. fl. är små förelag pävärldsmarknaden. För alt kunna hävda sig pä världsmarknaden måste de få en vissstorleksordning i . Det är väldigt mänga människor som jobbar i dessaföretag, som har intresse av att jobba där och av all företagen skall klarasig. Men i den här irandansen slutar debatten med alt ni säger: Varför är ni såvänliga mol dem? Jo, därför alt de svarar för en stor del av det svenskaproduktionsvärdet och för att de svarar för en stor del av det svenskaexportvärdet. Men om det blir en koncentration av den ekonomiska makten och enojämn fördelning pä grund av dessa företag skall vi finna vägar attdemokratisera inflytandet och mera rättfärdigt fördela ägandet ulan att slåsönder produktionsstrukturen. För slår vi sönder den blir vi alla fattigare. Ärdet inle konstigt att man sländigl försätts i den situationen att vi skallförsvara de stora förelagen, som har investerat en hel del även i mina ärademotståndare - föruiom de produktiva investeringarna -, mot era angrepp? Det ärväl konstigt! Men så är nu en gång irandansens gång här i livet, och det fårman väl finna sig i även i fortsättningen. Men,och , della har fört oss rätt långt vid sidan av dagensdebattämne, och den debatlen får vi väl fortsätta någon annan gång. Hen (): Det är intressant all höra att statsministern tycker alt de storasvenska förelagen är så illa ute på grund av kritiken från mig och andra allhan måste slälla upp i elt storartat försvar för dem. VadJag sade, mera i förbigående, var alt det kanske kunde finnas elt inlresse, omman lalar om atl motverka maktkoncentrationen i det enskilda näringslivet, atlse lill all de mindre och medelstora företagen slipper att så ofta som hamnai en tvångssituation där de nödgas sälja lill slora kedjebyggare inomnäringslivet. Jag kan inte begripa på vilket sätt del stärker ASEA:s, L MEricssons och konkur- Nr 57 rensförmäga genlemol utlandet att rader av små svenska företag inom Fredagenden " ' '' branscher köps upp av olika privata ochstatliga investment- 30 ianuari 1976 bolageller produktionsbolag. Del vore beklagligl om det senaste beskedet --------------- frånstatsministern skall tolkas pä det viset att han ser med knusende Om löntagarfonder ro på denna ulveckling. Det omnågonting hotar atl skapa en snedvridning inom del svenska näringslivel iriktning mot en skadlig maktkoncentration. Det kan man påpeka och känna oroför och samiidigi inse alt vi måste ha stora och effektiva exportföretag om viskall kunna konkurrera framgångsrikt på utlandsmarknaden. Överläggningenvar härmed sluiad. §9 Föredrogs och hänvisades 1975/76:96 lillutrikesutskottet 1975/76:98 tilllagutskottet 1975/76:99 lillnäringsutskotlel 1975/76:106till trafikutskottet § 10 Föredrogs ochhänvisades Molioner 1975/76:891-923 tillkonstilulionsutskollel /76:924 till kulturutskottet /76:925-927 tillfinansutskollel /76:928 lill konsiitutionsutskottet /76:929-944 lillfinansutskottet /76:945-965 till skalteutskotlei /76:966 till socialförsäkringsutskottel1975/76:967-1051 lill skatteutskottet /76:1052-1097 lill justilieutskottel1975/76:1098-1100 till lagutskottet /76:1101 till justitieutskottet1975/76:1102-1106 till lagutskottet /76:1107 till inrikesuiskottet 1975/76:1108-1128till lagutskottet /76:1129-1156 till utrikesutskottet /76:1157-1172till försvarsutskottet /76:1173-1218 lill socialförsäkringsutskottel1975/76:1219-1312 lill socialutskottet /76:1313-1393 lill kulturutskottet1975/76:1394-1398 till utbildningsulskotlet /76:1399 till socialutskottet1975/76:1400-1485 lill utbildningsutskottet /76:1486 lill kulturulskollet1975/76:1487-1513 till ulbildningsutskoltel /76:1514 till inrikesuiskottet 1975/76:1515 och 1516 lill utbildningsutskottet Nr 57 1517-1627 till trafikulskollei den 1628-1744 lill jordbruksutskottet 30Januari 1976 1745-1829 lill näringsutskottel ------------- 1843 punkten 1 lill inrikesulskoilel, punklen 2 lill finansutskol- 1975/761975/76 1975/76 1975/76 1975/76 tel /76:1844-1893 lillinrikesulskoilel 1975/76:1984 lill socialförsäkringsulskollet 1975/76:1895-1909 lill inrikesuiskottet 1975/76:1910-1963 till civilutskottet /76:1964 till laguiskoitet 1975/76:1965-1974 till civilulskottet 1975/76:1975 till konstilulionsulskotlet 1975/76:1976 lill kulturutskollel /76:1977 lill konstitulionsulskottel /76:1978 till socialutskottet /76:1979 lill finansutskottet /76:1980-1985 till konstilulionsulskotlet 1975/76:1986 och 1987 lill finansutskottet /76:1988-1997 till skaiieutskottet /76:1998 lill justilieutskottel /76:1999 lill lagutskottet /76:2000 till utrikesutskottet /76:2001 till försvarsutskottet /76:2002-2006 till socialförsäkringsutskottel /76:2007-2013 lill socialulskollet 1975/76:2014-2017 till kulturutskottet /76:2018-2021 till utbildningsutskottet /76:2022 till trafikutskottet /76:2023 och 2024 till /76:2025 lill kulturutskottet /76:2026-2030 lill näringsutskotlet /76:2031-2034 till inrikesutskotiei /76:2035 till socialförsäkringsutskottel /76:2036-2041 lill civilulskottet 1975/76:2042 till finansutskottet /76:2043 till skaiteulskoitei 1975/76:2044 lill näringsutskottel /76:2045 till finansutskollel /76:2046 lill civilulskottet 1975/76:2047 till finansutskottet /76:2048 och 2049 lill skaiieulskotlel 1975/76:2050 lill näringsutskottel /76:2051 lill skalteutskotlei /76:2052 lill socialutskottet '07 1975/76:2053 till justitieutskottet 1975/76:2054 till socialulskollet 1975/76:2055 lill utrikesutskottet 1975/76:2056 till skatteutskottet 1975/76:2057 till näringsutskotlet 1975/76:2058 till socialfösäkringsulskottel 1975/76:2059 till socialulskollet 1975/76:2060 lill socialförsäkringsutskottel 1975/76:2061 till socialutskottet 1975/76:2062 lill socialförsäkringsutskottel 1975/76:2063 lill utbildningsulskotlet 1975/76:2064 till socialulskotlet 1975/76:2065 lill socialförsäkringsutskottel 1975/76:2066 till jordbruksulskoltet 1975/76:2067 lill inrikesulskoilel 1975/76:2068 lill socialutskottet 1975/76:2069 till socialförsäkringsutskottel /76:2070 och 2071 till socialutskottet 1975/76:2072 till ulbildningsutskoUet 1975/76:2073 och 2974 till socialutskottet 1975/76:2075 till utbildningsutskottet 1975/76:2076 till socialutskottet 1975/76:2077 till socialförsäkringsutskottel 1975/76:2078 lill socialulskollet 1975/76:2079 till utbildningsutskottet 1975/76:2080 till socialutskottet 1975/76:2081 till skalteutskottet 1975/76:2082 till justitieutskottet 1975/76:2083 lill kulturutskottet 1975/76:2084 till utbildningsutskottet 1975/76:2085 till inrikesutskotiei 1975/76:2086 till utbildningsulskotlet 1975/76:2087 lill socialulskollet 1975/76:2088 till utbildningsutskottet 1975/76:2089 till trafikutskottet 1975/76:2090 till utbildningsutskottet 1975/76:2091 till socialförsäkringsutskottet 1975/76:2092 till ulbildningsutskotlel 1975/76:2093 till skatteulskottel 1975/76:2094 till kulturutskottet 1975/76:2095 till utbildningsutskottet 1975/76:2096 lill socialutskottet 1975/76:2097 till trafikutskottet 1975/76:2098 till inrikesuiskottet 1975/76:2099 till trafikulskoltet 1975/76:2100 till jusiilieutskoltet 1975/76:210! 1975/76:2102 lilljordbruksutskouet den 1975/76:2103 tillsocialutskottet 30 ianuari 1976 1975/76:2104 tilljordbruksutskottet ------------- 1975/76:2105 till civilulskottet 1975/76:2106 till jordbruksutskottet 1975/76:2107 till skalteutskottet 1975/76:2108 till jordbruksutskoltel 1975/76:2109 till inrikesuiskottet 1975/76:2110 lill näringsutskottel 1975/76:2111 till skatteutskottet 1975/76:2112 lill lagutskottet 1975/76:2113 lill näringsutskotlet 1975/76:2114 till skatteutskottet 1975/76:2115 till civilutskottet 1975/76:2116 till näringsutskotlet 1975/76:2117 lill skatteutskottet 1975/76:2118 till näringsutskottel 1975/76:2119 till skatteutskottet 1975/76:2120 till näringsutskottet 1975/76:2121 lill civilutskottet 1975/76:2122 lill näringsutskotlet 1975/76:2123 lill konstitutionsulskottet 1975/76:2124 till skatteutskottet 1975/76:2125 till civilutskottet 1975/76:2126 lill näringsutskottel 1975/76:2127 lill finansutskottet 1975/76:2128 till näringsutskotlel 1975/76:2129 till skatteulskotlet 1975/76:2130 lill inrikesulskoilel 1975/76:2131 lill socialförsäkringsutskottet 1975/76:2132 till utbildningsutskottet 1975/76:2133 lill inrikesuiskottet 1975/76:2134 till trafikulskottet 1975/76:2135 lill inrikesuiskottet 1975/76:2136 lill socialförsäkringsutskottel 1975/76:2137 lill socialutskottet 1975/76:2138 till utbildningsutskottet 1975/76:2139 till inrikesulskoilel 1975/76:2140 till ulbildningsutskoltel 1975/76:2141 till inrikesuiskottet 1975/76:2142 till socialutskottet 1975/76:2143 lill trafikutskottet 1975/76:2144 lill jordbruksutskottet 1975/76:2145 lill näringsutskottel 1975/76:2146 till inrikesuiskottet '09 1975/76:2148 1975/76:2149 1975/76:2160 till § 11 Föredrogs1975/76:95-98. § 12 Propositionen1975/76:100 med förslag till statsbudget för /77 hänvisadestill utskott enligl följande: Bilaga 1 Finansplanen.............. Finansutskollel dels avsnittet Särskildafrågor 2: dels moment 6 i hemställanoch dels bilaga 6................................ Näringsutskottel Bilaga 2 För flerahuvudtitlar gemensamma med undantag för punkten 7Lokalfrågor för Bilaga 3 Kungl. hov- och slotisslaterna .. Bilaga 4 .... med undantag för punkterna A 9 Datainspektionen..................... Konstilutionsutskoliet D 6 förfastig hetsdata .................................... Civilulskottet G 5 Slöd lill politiskapartier... G 6 Vissa kostnader ianledning av allmänna val................................. Konstitutionsutskoltet Bilaga 5 ... Ulrikesutskotlel Bilaga 6 F-örsvarsdeparlementet Försvarsuiskoltei B Allmänförsäkring m. m. C Bidrag tillsjukförsäkringpunkten en för föräldraförsäkring- Socialförsäkringsut- Bilaga 8 .. Trafikulskoltet Bilaga 9 .... med undanlag för punkterna B 2-4 Statistiskacentralbyrån. B 16-20 - .... Inrikesuiskottet C 1-2 ....................... Skalleulskoltel s. 101- Del nya ADB-syslemet 110 för folkbokföring och be skattning m.m.................... Skalleulskoltel