prot · FY0941 · 1975-12-31 00:00:00 — Förhandlingarnaleddes till en böfian av herr förste vice talmannen. § 1 De homosexuellasfamiljerättsliga ställning Föredrogs lagutskottets belänkande nr 8 medanledning av motion om de homosexuellas famifierättsliga ställning. HenSVENSSON i (vpk): Uppskattningsvis finns det minst 300 000 homosexuella i Sverige.De representerar en sedan urminnes lid grovt diskriminerad minoritet i detsvenska samhället. Länge var homosexuellt umgänge ell brott enligt svensk lag.Ännu pä 1950-lalei drevs i den borgerliga välansiändighelens namn enskoningslös hels i massmedia mol homosexuella. Mycketlångsamt har denna grova intolerans vikit lillbaka. Vid 1973 årsfamifierättsreform glömdes de homosexuella fortfarande bort. 1 mängd stodledamöter av företrädesvis borgerliga partier upp här i kammaren och höllsentimentala tal om käriek mellan man och kvinna och om äktenskapet som den normalaoch naturliga samlevnadsformen, basen för samhällets bestånd. I sin grovatanklöshet fattade man inte, all delta var en diffamering av de hundratusendenvars samlevnad med en partner av samma kön därmed indirekt klassificerades sommindre normal och mindre naturlig. Men1973 hände också något positivt. Vpk hade i motion krävt allsamlevnadslagstiftningen skulle gälla också för homosexuella. Detta biföllsinte, men lagutskottet gjorde ell värdefullt uttalande enligt vilkethomosexuell samlevnad våren från samhällelig synpunkt fullt acceptabelsamlevnadsform. Delta positiva yttrande representerar faktiskt en symboliskmilstolpe. Det var första gången ett svenski statsorgan erkände dehomosexuellas rätt. Medslor tillfredsställelse noterar vi från vpk också dagens aktuella yttrande frånlagutskottet, att de famifielagssakkunniga skall lösa frågan om lagstiftningtill stöd för homosexuella samlevande. All vi så envist har motionerat i sakenberodde på del negativa yttrande som gav ännu den 16november 1973 och i vilket det hette att "famifielagssakkunniga har lilluppgift all syssla med de vanliga äktenskapen och deras problem, all desakkunniga har ett besvärligt arbete framför sig och att del inle skulle varasärskilt lämpligt all anförtro ät dem alt utreda diverse samlevnadsproblemsoni' rör de homosexuella men som har ganska ringasamband med de sakkunnigas egna huvuduppgifter". Attdenna statsrådet kategoriska uppfattning icke längre häller är givetvisföranlett av lagutskottets agerande. Utskottet förfiänar en eloge för detta. Mennär nu homosexuell samlevnad står inför segern att erkännas i svensk lag, bördetta genombrott vara oss en erinran om all den för-fiugenhet ochdiskriminering som pä så många andra områden drabbar de homosexuella av bådakönen. Vi kan peka på att inom militärapparaten den uppfattningen utbreds attde homosexuella är säkerhetsrisker och alt detta godtages av riksdagensjustitieombudsman i skrivelse . Vi kan erinra oss attbrottsbalkens 6 kap. 4 i; kriminaliserar homosexuellt umgänge i åldersklasser,där heterosexuellt umgänge alltid varit legaliserat. Vi kan erinra oss attsocialstyrelsens klassifikalion över svenska sjukdomar hänför homosexualitetenunder rubriker som "sexuella anomalier" och "mentalarubbningar". Vi kan erinra oss alt utbreder den totaltovetenskapliga s. k. förförelseteorin på ell för homosexuella lärare djuptkränkande sätt. Vi kan gä lill och under rubrikenHomosexualitet finna en fullständig uppsjö av felaktiga påståenden omhomosexualitet och en grovt,förolämpande karakteristik av homosexuellapersoner. Delär tid att göra upp med della. Ty homosexualitetens problem ligger inte hos dehomosexuella. Det ligger uteslutande i samhällets falska inställning ochfördomar. Del är sin egen sjukdom samhället ger uttryck för i diskrimineringenav de homosexuella. Samhälletsskuld lill de homosexuella är mycket stor och den är gammal.Lagutskottets belänkande nr 8 är 1975 är en liten, liten avbetalning. Detåterstår rnyckel innan de homosexuella blir accepterade för vad de är och kan ifullt mått göra det enda förnuftiga - att leva upp till sin homosexualitet. Vimåste därför gå vidare för all nå det fullständiga likaberättigandet -det tillstånd pä delta område som är det enda som anstår värt kultursamhälle. Hen (); Eftersom inle ställde något yrkande kan det måhändaförefalla onödigt att jag lar till orda. Men jag.vill gärna noiera herrSvenssons uppskattande ord om lagutskottets betänkande nr 8 och om vårbehandling av motsvarande fråga under fiolåret. Jaghar här ingen anledning alt gå in på värderingar i sammanhanget.För oss i lagutskottet är det tillräckligt all jag säger att de fördomar somfortfarande kan leva kvar på della område har man från samhällets sidaanledning all försöka arbeta bort, och det är vår uppfattning att detta i vadgäller de laglekniska förutsättningarna lämpligen bör göras avfamifielagssakkunniga. I utskottet hade vi också vid behandlingen av della ochföfiande ärende pä föredragningslistan den fördelen att vi inför utskottet hademöjligheter att ställa frågor direkt till den utredningensföreträdare, och det stod då klart att utredningen icke kommer all dra sig förall behandla även de frågor som hör samman med de homosexuellas sammanboende iformer som har vissa likheter med äktenskapliga och andra sammanboendeformer. Med anledning av vad som förevarit skall jag nu inle uppehålla migvidare vid delta ämne ulan nöjer mig med att yrka bifall lill lagutskottetshemställan i dess betänkande nr 8. Reglernaom underhållsbidrag, m. m. Överläggningen var härmedslutad. Utskottels hemställan bifölls. §2 Reglerna om underhållsbidrag, m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande nr 9 medanledning av motioner om översyn och ändring av famifielagsliftningen m. m. HenSVENSSON i (vpk): Jag ber att helt kort få kommentera frågan om underhållsbidragen, somtas upp i några motioner. 1sin 1973 redovisade principiella syn på famifierätisfrågorna förklarade sig vpkvara anhängare av en restriktiv syn när det gällde utdömande avunderhållsbidrag lill make. Del kan lyckas i och för sig vara en vällovligsträvan all söka skydda en make som i äktenskapet undanhållits yrkesutbildningoch därför vid en separation har kommit i ett svårt läge. Det är naturligtvisockså vällovligt att söka hävda barnels intressen i elt underhållssammanhang.Det fanns när della grovt försummades i samhället. Mennumera finns del också skäl all varna för alltför påtagliga strävanden attlägga underhållsbördor på den andra maken och föräldern. Vi vet all enseparation leder till allvariiga påfrestningar såväl psykiskt somekonomiskt. Vi har därför anledning att i sammanhanget uppmärksamma deunderhållsskyldigas problem. De underhällsskyldiga har alltför längebetraktats som vällovligt byte för strävan att la ul underhåll. I mänga fallhar en orimlig underhållsbörda verkat starkt ekonomiskt nedtryckande ochbidragit lill den fränskildes sociala misär. Vi har anledning uppmärksammadella förhållande, bl. a. av del skälet att en gradvis förändrad domstolspraxisi värdnadsmål kommer all leda lill all allt fler fäder blirvårdnadshavare. betyder att mödrarna - ofta lågavlönade - blirunderhällsskyldiga för barnen. Underhållsskyldigheten kommer då att drabba enredan i många sammanhang diskriminerad part. Detta talar klart för tanken gradvis böriar trappa ner de privata underhällen och i allt högre gradbetraktar barnkoslnader och kostnader för frånskildas utbildning m. m. som ensamhällelig, inle en i första hand privat angelägenhet. Reglernaom underhållsbidrag, m. m. som bär ansvaret för attfrånskilda kvinnor har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden. Det är samhälletsom bär ansvar för att alla barn får en någorlunda likvärdig standard. Då börsamhället akta sig för all i alltför hög grad vältra över sin skyldighet på denmånga gånger illa ställda kategorin av frånskilda och underhållsskyldiga. Enligtvår mening är del alltför svårt att i domstolarna få rättelse, närunderhållsbidraget har blivit ekonomiskt orimligt alt bära. Det är betydligtlättare all höja än att sänka ett underhällsbidrag. Det bör också uppmärksammasall det på detta område förekommer allvarliga avsteg i praxis från vad somvarit lagsliftarnas uppenbara avsikt. Enligt lagen skall försl barnels behovoch därnäst föräldrarnas resp. ekonomiska förhållanden beaktas vidfastställandet av underhållsbidrag. I verkligheten tillämpar t. ex.socialmyndigheterna helt andra regler. De använder sig av förgrovade ochjuridiskt irrelevanta och oiillålliga tumregler. Som flitig åhörare vidlingsrätisförhandlingar i famifiemäl har jag själv kunnat notera hur lagensklara principer överges och förhandlingar om underhållsbidragurartar lill ett principlöst schackrande, där domstolen söker väfia medeltalmellan oförenliga och var för sig kanske helt orimliga yrkanden. Slutligen börockså noteras den skoningslösa över- budspolilik som inle minst de allmännaadvokaterna ibland ägnar sig åt när de tror sig fiäna sporrar på att jaga enunderhällsskyldig. De hugger lill med hell orimliga belopp utan hänsyn lilllagens bokslav och anda och i hopp om all domstolen skall utdöma högre beloppju högre de begär. Eller vad skall man säga, när en allmän advokat införNorrköpings tingsrätt begär etl schablonbelopp av . i underhäll av enslakte-riarbeiare, vars behållna nettoinkomst är . Slutligenbör beaktas det svåra problem som den nuvarande skonings» lösa ochfelkonstruerade uppräkningsregeln innebär för de underhällsskyldiga. Det ärhög tid all denna revideras, ly den bryter matematiskt sett sambandet mellanunderhållsbidraget och den underhållsskyldiges behållna lön. Tillsist vill jag också påtala det här aktualiserade problemet medvård-nadsulredningar. Hela delta syslem bör enligt min mening i framtidenöverges. Man bör väfia en hell annan form för att avgöra vårdnadsfrågor, enform där en terapeutisk infallsvinkel väfis i stället för den juridiskakonfrontationens form och där framsynt vetenskap fär etl ord med i laget istället för konservativa domare och ibland lindrigt kompetenta socialvårdare. Jag har velat göra dessa små bemärkningar mol den tänkbara bakgrundenalt famifielagssakkunniga som arbetar med dessa frågor möjligen då och däläser protokoll. Jag har inget yrkande. Hen (); Jag skall inle falla för frestelsen alt gå in på värderingar av dedomar som verkställs i enlighet med nu gällande regler. vill jag understryka altvi i lagutskottet har klart för oss att det i samband med behandlingen av andrafamifierättsliga frågor finns anledning att ta upp de regler som finnsbeträffande vårdnad och underhåll. Menjag har, herr lalman, närmast begärt ordet för all göra några allmännareflexioner om de olika problem som behandlas i lagutskottets betänkande ochsom har tagils upp i etl antal motioner med flera olika yrkanden. I dessamoiioner har behandlats frågor angående bodelning, vårdnad och underhåll - somherr i var inne på - och förslag om utredning angåendeändrade arvsregler. Slutligen har i en moiion lagils upp ett resonemangbeträffande ATP-poäng för makar. Beträffandemöjligheterna att få en bouppteckning lill stånd redan vid den s. k.betänketidens börian säger utskottet pä s. 14 alt flertalet av de reformer somföresläs tillhör den grupp av frågor som ingår i den senare etappen avfamifielagssakkunnigas utredningsarbete. Utskottet vill därför inle nu göranågra värderingar. Vadbodelningsfrågorna i övrigl beträffar har utskottet framhållit alt vissa avmotionärernas önskemål redan med gällande lagstiftning kan tillgodoses, ochdärför avstyrker vi motionerna i denna del. Vadgäller frågan om vårdnad och underhäll är del rikligt, såsom här har sagts, alldenna ingår i famifielagssakkunnigas uppdrag. förhoppning altdenna utredning skulle läsa protokoll delas självfallet avutskollsordföranden, i den mån ulredningen läser även lagutskottets betänkande. Vadslutligen arvsreglerna beträffar har dessa inle berörts i diskussionen, ochdel finns därför ingen anledning för mig alt gä in pä dessa. Delsamma gällerfrågan om delad ATP-poäng för makar. Med slöd av del anförda ber jag att få yrka bifall lill lagutskottetshemställan. Klassningav den s. k. sjukhussjukan som yrkessjukdom Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls, §3 Klassning av den s. k. sjukhussjukan som yrkessjukdom Föredrogssocialförsäkringsulskottets belänkande nr 7 med anledning av moiioner om vissayrkesskadeförsäkringsfrågor. (vpk); I socialförsäkringsulskottets belänkande nr 7 behandlas en motion avmig m, fl. i vpk rörande den s. k. sjukhussjukan. Vi har hemställt om sådanändring i yrkesskadeförsäkringslagen alt siafylokock-infeklioner för allsjukhuspersonal klassas som yrkessjukdom. Utskottetsäger i sitt betänkande över motionen att den aktualiserade frågan är föremålför utredning inom yrkesskadeförsäkringskommillén. Klassningav den s. k. sjukhussjukan som yrkessjukdom vars arbete väntas bliavslutat under innevarande år. Enligt vad utskottet erfar är det kommitténsavsikt all föreslå att skada genom smitta av resistenta slafylokocker skallhänföras lill yrkesskada. Med delta avstyrker utskottet motionen 203. Jagmåsle vät ändå kunna tolka betänkandet så.att utskollet är helt överens medmotionärerna beträffande motionsyrkandel och all det skall leda lill ettpositivt konkrekl förslag, alltså i princip elt bifall lill motionen. förslag väntas föreligga under innevarande år finns del ingenreservation till belänkandet. Men jag vill ändå ha sagt all det inte ärtillräckligt att stafylokockinfeklioner klassas som yrkessjukdom. För mångasom smittas fär sjukdomen så svära konsekvenser all de inte kan återgå lillsill arbete. Sjukdomen innebär för alla som drabbas både fysiska och psykiskalidanden. Därför är det viktigt att den förebyggande verksamheten beaktas ochatt hygieniska förhållanden som motverkar spridandet av smitta skapas.Ekonomiska besparingsskäl som motivering för minskad renhållning kan inlegodtas. Kommersiella intres.sen får inle vara avgörande vid inköp av hygieniskaartiklar och materiel. Sjukhuspersonalen vill inle vara försöksobjekt förinförande a v olika tvätt- och rengöringsmedel med ökad risk för eksem ochallergier. Utbildningoch information om vikten av hygien till alla yrkeskategorier inom sjukvårdenharen avgörande betydelse för att minska riskerna för smitta. 1Läkartidningen nr 9 har sjukhushygienikern vid gjortföfiande kommentar: "Sjukhushygieniska åtgärder i form av förbättrade ochstandardiserade rutiner, förbättrad personalinformation och övervakning,sjukhushygienikerinflytande vid upphandling av desinfektionsmedel o. d. kanavsevärt sänka riskerna för sjukhusinfektioner hos både patienter och personal.Vi kan registrera sjukhusinfektioner hos personalen och vi kan ersätta demunder sjukdomstiden. Men vill vi förebygga personalinfektionerna skall viskaffa fler sjukhushygieniker och hygiensköterskor, införa metodböcker och selill alt de föfis och över huvud taget öka satsningen på sjukhushygienen. Delär av slor betydelse för patienterna men är inte heller betydelselöst förpersonalen." Idetta, herr lalman, vill jag instämma och hoppas alt den debatt som förekommiti frågan om sjukhussjukan skall leda lill skärpta åtgärder pä olika områden. Överläggningenvar härmed slutad. Nr 8 med anledning avmotioner om beräkning av sjukpenning § 5 Anslag till detobligatoriska skolväsendet m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 4 medanledning av proposiiionen 1975:1 såvitt gäller anslag till del obligatoriskaskolväsendet m. m. jämte motioner. HenFÖRSTE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta belänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. I det följande redovisas endast de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten1 (Bidrag till driften av grundskolor m, m,) Regeringen hade i propositionen1975:1 bilaga 10 (uibildningsdepar-temenlet) under punkten D8 (s. 158-171)föreslagit att 1. godkänna de i propositionen 1975:1 förordaderiktlinjerna för statsbidrag lill socialförsäkringsavgift för sjukförsäkringeninom statsunderstödd verksamhet, 2. godkänna de ändringar för statsbidrag som behövdesmed anledning av den höjda socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringenoch som förordals i proposiiionen 1975:1, 3. godkänna de i propositionen 1975:1 förordaderiktlinjerna i vad avsåg särskild undervisning, 4. lill Bidrag till driften av grundskolor m. m. /76 anvisa etl förslagsanslag av 4 . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:160 av m. fl. (vpk), vari hemställtsalt hos regeringen skulle anhålla att skolstadgans poängsystembeträffande samordnad specialundervisning skulle tillämpas i fråga omstödundervisning åt invandrarbarn i , 1975:163 av () och herrRämgärd (c), vari hemställts all skulle anhålla all regeringenfastställde sådana regler för bidraget lill personell assistans för vissahandikappade elever i obligatoriska skolor, att bidraget täckte kommunensfaktiska kostnader, 1975:357av herrar i (fp) och Remgärd i (fp), varihemställts att hos regeringen begärde ändring av skolstadgan 1 kap.7 Jj i enlighet med vad i motionen anförts. 1975:518 av hen m.fl. (s). 9 protokoll 1975. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. 1975:547 av (), 1975:548av i (fp), 1975:806 av herrar i Skärstad (c) ochNordin (c), såvitt gällde hemställan att hos regeringen begärde allstatsbidraget till personell assistans fr. o. m. /77 inlefördelades schablonmässigt ulan pä sätt som angivits i molionen efter bedömningav de enskilda elevernas behov av assistans (yrkandet 2), 1975:821 av m. fl. (m), varihemställts all skulle 1. hosregeringen anhålla om en redogörelse för den försöksverksamhet som bedrivits i anslutning till utredningen om skolans inre arbete i en lighet med vad som anförts i motionen, 2. hosregeringen anhålla alt utredningen om skolans inre arbete gavs i uppdrag att avge en redogörelse för de alternativa försök med resurs användning som förekommit, 1975:823 av m. ft. (m), vari hemställtsatt hos regeringen skulle anhålla om en sådan ändring av läroplan förgrundskolan och skolstadgan, att skolstyrelsen i varie kommun ägde besluta hurden enligt nu gällande bestämmelser tilldelade försiärkningsresursen skulledisponeras, 1975:833av (), 1975:1369 av m. fl. (vpk), varihemställts att hos regeringen begärde tillsättande av en utredning,vars uppgift skulle vara alt omformulera skolsystemels huvudmålsättning ochsociala värderingar i enlighet med vad som anförts i motionen, 1975:1394 av m. fl. (vpk), varihemställts att beslutade alt den för gällandeschablonregeln för tilldelning av statsbidrag lill elevassistenter räknat eftervisst belopp per elev skulle upphöra och att bidrag skulle utgå alt täcka ellfaktiskt behov redovisat av varie kommun efter anslagsframslällan, vilken regeläven borde bli riktmärke för gymnasieskolan, 1975:1395 av (), vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde förslag i nästkommande budgetproposition ominförande av skolintendennjänst i enlighet med utredning, 1975:1396 av m. fl. (m), varihemställts att hos regeringen uttalade att på säll i motionenangivits undervisningsskyldigheten för rektor och studierektor vid grundskolanfastställdes med hänsyn till omfattningen av undervisningen av invandrarelever. 1975:1397 av hen Nyhage m.fl. (m). 1975:1398 av m. fl. (m), varihemställts alt beslutade att försöksverksamhet fr. o. m. läsåret1975/76 fick bedrivas med finska eller annat invandrarspråk som tillvalsämnevid högstadium utöver de i skolstadgan 5 kap. 8 S andra stycketangivna tillvalsämnena samt att . ställdes till skolöverstyrelsensförfogande för denna försöksverksamhet, 1975:1399 av m. fl. (m), varihemställts all beslutade alt fiänsl som huvudlärare skulle finnasför specialundervisningen vid samt 1975:1422 av () och fröken (), vari hemställts att hos regeringen begärde all invandrarbarnbereddes möjlighet att väfia hemspråk som lillvalsämne på grundskolanshögstadium. 1. att godkände de i propositionen 1975:1förordade riktlinjerna för statsbidrag lill socialförsäkringsavgift försjukförsäkringen inom statsunderstödd verksamhet, 2. att godkände de i proposiiionen 1975:1förordade riktlinjerna för statsbidrag till socialförsäkringsavgift lillfolkpensioneringen, 3. att beträffande bidrag lill personellassistans för vissa handikappade elever med anledning av motionerna 1975:163,1975:806 yrkandet 2 och 1975:1394 som sin mening gav regeringen till känna vadutskollet anfört, 4. all beträffande tillämpning avskolstadgans poängsystem på stödundervisning för invandrarbarn i grundskolanmed bifall lill motionerna 1975:160 och 1975:357 samt med anledning avmolionen 1975:1396 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört, 5. att beträffande hemspråk som alternativtlillvalsämne pä högstadium skulle avslå motionerna 1975:1398 och1975:1422, 6. alt beträffande slöjdundervisningensdelningsbestämmelser skulle avslå molionen 1975:1397, 7. all beträffande särskildläromedelspersonal skulle avslå motionen 1975:1395, 8. all beträffande förslärkningsresurserskulle avslå motionen 1975:823, 9. all beträffande redogörelse för vissförsöksverksamhet skulle avslå motionen 1975:821, 10. all beträffande skolsystemets mål skulleavslå motionen 1975:1369, 11. att beträffande vissa arvodesfiänster sominstitulionsfö-reständare och huvudlärare skulle avslå motionerna 1975:518 och1975:548, Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. 12. alt beträffande arvodesfiänsl somhuvudlärare för specialundervisning skulle avslå molionen 1975:1399, 13. att beträffande arvodesfiänsl sominvandrarkonsulenl skulle avslå molionen 1975:547, 14. alt beträffande tillkännagivande avbeslut om tillsättning av tjänst skulle avslå molionen 1975:833, 15. att godkände de i propositionen 1975:1förordade riktlinjerna såviii gällde särskild undervisning för allergisjukaoch gravt infektionskänsliga elever, 16. att med bifall lill propositionen 1975:1samt med avslag på motionerna 1975:1398 och 1975:1422, motionerna såvitt gälldemedelsanvisningen under detta anslag, till Bidrag till driften av grundskolorm. m. för /76 anvisade etl förslagsanslag av 4 . 1. beträffandehemspråk som alternativt tillvalsämne på högstadium av herrar Nordstrandh (m) och Nyhage (m) som ansett all utskottet under 5 och 16 bort hemställa 5.att med bifall lill motionen 1975:1398 och med anledning av motionen1975:1422 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 16.alt med anledning av propositionen 1975:1 och motionen 1975:1422 samtmed bifall till motionen 1975:1398, motionerna såvitt gällde medelsanvisningenunder ifrågavarande anslag, lill Bidrag till driften av grundskolor m. m. /76 anvisade ell förslagsanslag av 4 , 2. beträffande särskildläromedelspersonal av herrar Nordstrandh (m) och Nyhage (m) som ansett att utskottet under 7 bort hemställa attriksdagen med anledning av molionen 1975:1395 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört, 3. beträffandeförslärkningsresurser av herrar Nordstrandh (m) och Ny hage (m) som ansett att utskollet under 8 bort hemställa allriksdagen med anledning av motionen 1975:823 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört angående delegering av beslutanderätten, 4. beträffande viss försöksverksamhetav herrar Nordstrandh (m) och Nyhage (m) som ansett all utskottet under 9 bort hemställa att beträffande kompletteranderedogörelse för viss försöksverksamhet med bifall till molionen 1975:821 somsin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 5. beträffandeskolsystemets mål av (vpk) som ansett att utskottet under 10 borthemställa altriksdagen med bifall lill molionen 1975:1369 hos regeringen skulle anhålla omtillsättandet av en utredning beträffande skolsystemets mål, 6. beträffande arvpdesfiänsl som huvudlärare förspecialundervisningen av herrar Nordstrandh (m) och Nyhage (m) som ansett altutskottet under 12 bort hemställa