prot · FZ0933 · 1975-12-31 00:00:00 — atl med anledning av propositionen1975/76:26 samt med bifall till motionen 1975/76:35 och motionen 1975/76:38punkten I till Teckning av aktier i och , , påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 under fonden förstatens aktier anvisade elt invesieringsanslag av . 2.beträffande utvärdering och redovisning av Post- och Kredilbankens verksamhetav herrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (fp),() och Hovhammar (m) samt () som ansett atl utskottetunder 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:38 punkten 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. HenSJÖNELL (c): Den offentliga verksamheten i vårt land manifesteras genom en rad olikaorgan, institutioner och förelag. Även inom det ekonomiska området är det heltnaturligt att det finns ett av siaten belagt organ, i del här fallet en affärsbank,och så har förhållandel varit . Del är ett självklart och naturligtförhållande. Det är också ett självklart och naturligt förhållande all dennastatens affärsbank skall vara så effektiv som möjligt, all den skall hatillräcklig volym när del gäller i första hand utlåning men även annanbankverksamhet, att den banken slutligen skall ha möjligheter att konkurreramed de privata bankerna på lika villkor. Det är naturligtvis också självklartatl den banken inte heller skall ha bättre villkor än vad de privata bankernafår arbeta under, ulan villkoren skall vara likvärdiga så all konkurrensen blirlikvärdig, jämlik och rättvis. Denstatliga affärsbanken har som bekant, bl. a. genom beslut här i ,expanderat myckel snabbi . Den har blivit en av landetsstörsta banker - är den kanske rent av landels största affärsbank. Vi vetalla att del är bara halvlannal år sedan föreslogriksdagen en sammanslagning av dåvarande kreditbank och postbanken.Från sida var vi inte särskilt övertygade om att fusionen skulle gagnade angivna syftena, alt göra den statliga affärsbanken så effektiv sommöjligt och ge den så goda konkurrensbetingelser som möjligt. Vi var tvärtomskeptiska på den punkten. Vi betraktade åtgärden närmast som ett utslag avfusionsraseriet, detta ulfiöde av gigantomani som har härjat så svårt i dethär landet . Tron på all bara man slår ihop ett par företag ochcentraliserar deras verksamhei så blir strax effektiviteten högre betraktar visom uttryck för en primitiv mentalitet. Vihade emellertid, herr talman, ytterst små möjligheter att bedöma om vår skepsisvar motiverad eller inte. Vi anmärkte också på att propositionen, vilketlyvärr ofta är fallet, var utomordentligt lapidarisk. Del beslutsunderlag somserverades var, kan jag väl säga, upprörande otill-, räckligt och knappt. Vigjorde också - det var väl fler än vi som gjorde det - anmärkningar på denpunkten och sade all så här får det inte gå till. Ett så utomordentligi viktigtbeslut av denna omfattande storleksordning måsle vila på bättre underlag, medandra ord bättre fakta, bättre analys av bakgrunden. Nukommer man bara elt och etl halvt år senare och begär en ny väsentlig ochingripande åtgärd i den nuvarande . Man vill fördubbla aktiekapitaletför att därmed återställa konkurrensrelationerna, om jag får uttrycka migmycket knappt. Och vad inträffar'' Jo, precis samma sak. Ett knapphändigt, isjälva verket otillräckligt beslutsunderlag Teckningav ytteiiigare aktier i Teckningav ytlerligare aktier 1 presenteras - ingen analysav vad som har förevarit, ingen utvärdering av verksamheten, över huvud lagetinga kommentarer till vad utfallet har blivit som kunde ge underlag för enrejäl och uttömmande bedömning i utskottet. Detär, herr lalman, förvånande. Ja närmast beklämmande att man fortsätter alt visariksdagen denna nonchalans. Det är inte fråga om något annat än nonchalans. Detfinns möjligheter att ta fram beslutsunderlag. Det finns möjligheter att görade erforderliga analyserna och utvärderingarna och la med dem i en proposition.Men det har man inte gjort. Beviset för atl sådana möjligheter finns är altutskollel, just på grund av del ofullständiga beslutsunderlaget ochnonchalansen i propositions-skrivandet, tvingades alt genom hearing försökaförbättra sitt kunskapsunderlag. Vi hörde bl. a. kollegan här i kammaren, herrArne i , som är ordförande i banken styrelse, och fick då visstytlerligare faktaunderiag, men enligl vår mening inte tillräckligt för att utskottetskulle kunna göra den slutgiltiga och uttömmande bedömningen. Mankan fråga sig, och det har vi gjort - på grundval av detla ofullständigaunderlag: Räcker det med att fördubbla aktiekapitalet? Det kanske rent avskulle behöva höjas halvannan gång för alt banken skall få de likvärdiga och konkurrensrikligabetingelserna. Del hade vi ingen möjlighet att bedöma. Vi har - det medger Jag- genom hearingen fått bättre möjligheter att göra en bedömning. Men, herrtalman, jag vill rent principiellt fastslå att så skall det inte gå lill. Viskall inte här i via våra utskolt, mer eller mindre motvilligt ochmed mer eller mindre begränsade resurser, behöva plocka fram det underlag somsjälvklart borde finnas i propositionen och som vi behövde men alltså intehaft. Detär kanske nödvändigt alt Jag här lämnar en redovisning av hur vi reservanterhar sett på frågan om höjning av aktiekapitalet och av vårt förslag att barahalva aktiekapitalet skall få höjas. Det står i reservationen bl. a. atl"nyemissionen skall begränsas lill alt motsvara av det nuvarandeaktiekapitalet. En sådan höjning bör i erforderlig utsträckning kunnatillgodose Post- och aktuella behov av kapitaltillskott frånaktieägarnas sida." Medden här något kategoriska formuleringen menar vi från sida all del fårlov alt räcka med denna höjning av aktiekapitalet, temporärt, tills vi harfått den utvärdering och del beslutsunderlag som erfordras för au göra enfullständig bedömning. Vi bedömer att det bör räcka, men vi är också på detklara med att om vårt krav på en sådan begränsad höjning bifölls, skulle delsannolikt inom ganska kort lid behöva göras en ny bedömning - på ett bättreunderlag. Jagvill slutligen, herr talman, säga att vi reservanter anser, som jag sagl fleragånger här, atl den utvärdering som skall göras bör vara mer utförlig. Den böröver huvud taget på grundval av utfallet av verksamheten - även om det bara ärfråga om så som - beröra framför alll vad som kanlänkas hända i fortsättningen. bör efter denna lid kunnase hur trenden är, hur utfallet börjar bli och hur utvecklingen ifortsättningen kan förmodas bli. Vihar i reservationen vidare sagt att det "bör särskilt beröras hur Post-och Kredilbankens tillkomst och inriktningen av dess rörelse har inverkat påkapitalmarknaden samt hur banken uppfyller kraven på förräntning av desskapital". Vivill alltså atl skall fatta beslut om en särskild framställning tillregeringen rörande Post- och . Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1 och 2 vidnäringsutskottets betänkande nr 4. Teckningav ytterligare aktier i Hen REGNÉLL (m): I sak finns väl inte mycket att tillägga till vad lagitupp i sitt anförande. Jag skall därför i stället föra fram några allmännarefiexioner. Idessa dagar har vi kunnal la del av varningar från olika håll om atl vi här ilandei tillåter oss utgifter utöver vad som är motiverat av vår produktion.Långtidsutredningen hör till dem som har påpekat detta - den riskablauigifisbenägenhel som man finner på olika håll i samhället. Ingen har kunnat förnekadet berättigade i de varningsorden. Viriksdagsmän har en god del av ansvaret för delta. Och här finns plats för vadjag kallade "allmänna reflexioner". Ensådan är att ofta av regeringen anmodas anslå ett första belopp utanalt få realistiska besked om huruvida nya anslagskrav är att vänta efter deförsta. Etl näraliggande exempel på detta är 80, där ett redan frånbörjan minst sagt imponerande anslag tydligen kommer atl behöva mångdubblas.Ett annat lika näraliggande projekt, som smugits på genom successivuppräkning är , vars märkliga finansiering kammaren inästa vecka skall debattera. Påden privata sektorn måste man gå annorlunda fram. Där måste man vara varsam ochskaffa sig en klarare uppfattning om del långsiktiga kapitalbehovet. Denkritik förefaller vara mycket berättigad som i motionen från moderat hållriktas mol den bedömning som regeringen gjorde , när den ladefram förslaget om den nya och om det aktiekapital som då angavs varalämpligt och nödvändigt. Alt nu lägga fram elt förslag om enhundraprocentig ökning av det aktiekapital som betecknadessom lämpligt är att ta till ordentligt. Motionärernas förslag om alt gå med påen femiioproceniig höjning måsle sägas vara generöst, både som procentpåslag -för atl låna en term från löneförhandlingar - och som, inte kronpåslag utanhun-dramiljonspåslag. Diskussionenom den lämpliga höjningen av aktiekapitalet hos rör för resten intebara banken som sådan. Vi vet väl atl statsverket långtifrån att simma ipengar är neitoupplånare på kapiialmark- Teckning av ytterligare aktier 1 Varje nyttutgiftsbeslut hos statsverket ökar upplåningsbehovet for staten. So öder soförverkligas delta upplåningsönskemål. Det betyder att andra får maka åt sig påkapitalmarknaden i motsvarande mån. Detla är inte konkurrens på lika villkor -del sägs också i motionen. De som kan räkna med att få sina kapitalbehov läcktavia siaten har en förmån som de andra inte har. Så,herr talman, en sista reflexion, också den av allmän karaktär. har isin kundkrets många av de företag som normalt får sina ekonomiska villkorreglerade genom riksdagsbeslut. I den mån engagerar sig i dessaförelag med mer betydande belopp kan finansieringsbilden ändras på ell sättsom först med avsevärd eftersläpning över huvud taget får kännedomom. , som jag nämnde, är etl exempel på det. Storaresurser åt statens bank innebär atl avsäger sig en del av detdirektinflytande och del direktansvar för användningen av statliga medel somman normalt räknar med alt skall ha. Lagdatill de skäl som framförde i sill anförande anser jag att deprincipiella synpunkter som jag här har anlagt - flera skulle kunna föras fram- är tillräckliga för atl beteckna reservanternas förslag om en halvering avvad regeringen hade tänkt sig som väl underbyggda. Jagber, herr talman, all få instämma i det yrkande om bifall till reservationernasom redan har ställt. Hen i (fp): Vi har från sagl all skall ha en i förhållandelill andra affärsbanker likvärdig ställning, och det står vi fast vid. Införbehandlingen av proposilionen om kapitaltillskott tyckte vi väl att någrafrågetecken kvarstod. Vi hade inte från folkpartihåll väckl någon egen molion,och därför ville vi ha en ytterligare redogörelse från bankhåll, och vi flckockså en sådan. Bankens verkställande direktör och dess ordförande kalladestill utskottet och lämnade en redogörelse, .som framför allt gällde bankenskapilaltäckningskrav. För min egen del tyckte jag au jag fick en braredogörelse. Banklagenhar föreskrifter om kapiialtäckning, och i det här fallet hade vidsin tillkomst ett kapitalkrav enligt 57 i; banklagen om 536 milj. kr. medan detriskiäckande kapitalet inklusive förlagsupplåning uppgick till 740 milj. kr.Det förelåg således etl överskott på 204 milj. kr. Fram iår steg kapitalkravet från 189 milj. kr. lill 725 milj. kr. medan delriskiäckande kapitalel, beroende på amorteringar, sjönk med 7 miljoner till 733milj. Överskottet reducerades sålunda lill endast 8 milj. kr. Denkraftiga ökning av kapitalkravet som redovisats för sammanhängerdelvis med volymökningen men var till siörre delen ett resultatav den pågående omvandlingen av bankens rörelse i riktning mol en strukturliknande övriga affärsbankers. Jag tyckte all bankens direktör redogjordemyckel klart för delta. uppgick ökningen avbankens tillgångar till medan kapilalkravet steg . Den faktiskakapitaltäckningskvoten ökade därmed från 1,lill 1,av tillgångarna. Det ärklart att kapital-täckningsproblem sammanhänger med alt banken iJämförelse med övriga storbanker är underkapilaliserad. Vid slutet av 1974uppgick aktiekapital och fonder till av balansomslutningen medansolidiietstalen t. ex. för SE-banken utgjorde och för 2,. Tar man hänsyn lill avsättningar lill värderegleringskonton och samtidigtdrar ifrån redovisade nedskrivningsbehov, blir ställningen relativt ännuogynnsammare för . Mätt på detta sätt uppgick soliditetsgra-den vidslutet av 1974 lill 2,6 mol 6,4 resp. 5,7 för de båda övriga storbankerna. Förall på kort sikt möta detta stigande kapilaltäckningskrav fick banken utge två förlagslån om sammanlagt 175 milj. kr. Möjligheten atl ikapitaltäckningssammanhang utnyttja förlagslånekapital har därmed praktiskttaget hell utnyttjats, och en ökning av bankens redovisade egna kapital ärnödvändig för alt den normala rörelseulveck-lingen inte skall äventyras. Därföranser vi att den föreslagna ökningen av aktiekapitalet med 316,8 milj. kr. börmöjliggöras för att banken vid en planerad utveckling under en treårsperiodskall kunna motsvara kraven. Delär också en annan fråga som har varit uppe i det här sammanhanget, nämligenfrågan om förräntningskravet. Om man jämför med övriga banker - manhar gjort det - finner man att haft en utredning som borde varanormal. Detta framgick också av verkställande direktörens redovisning. Delframgår likaså - på s. 21 i bankens årsredovisning - att utdelningsnivån iverkligheten låg på , om hänsyn tas till att aktiekapitalet fördubblades inför sammanslagningen mellan . Omutdelningen bibehållits vid på , hade avkastningen pänytillskottet motsvarat en årsränta på . Detla redogjorde bankens verkställandedirektör för inför utskollel. Vi ställde jusl en fråga om förräntningskravet,och bankdirektören svarade då att banken eftersträvar all hålla utdelningen oförändrad,dvs. vid på aktiekapitalet. Någotsom också är väsentligt i det sammanhanget är alt ullåningsränta igenomsnitt ligger lägre än de övriga affärsbankernas. Det äretl faktum som ger en resultateffekt på ungefär 100 miljoner. Det hänger sammanmed bankens nuvarande struktur, men ränteskillnaden kommer till väsentlig delalt utjämnas genom den pågående strukturomvandlingen. Vi har från folkpartietssida gått med på framställningen om elt invesieringsanslag på 316,8 milj. kr.för att möjliggöra för banken all bedriva en likvärdig verksamhet. Teckningav ytteiiigare aktier i Hen (): Jag vill först framföra elt lack till i för atthan har gett oss information om bl. a. förräninings- och kapi- Teckningav ytteiiigare aktier 1 Jag utgår ävenfrån alt han också gett många värdefulla upplysningar och svar påhans frågor. sammanhanget måste jag dock även uttrycka min undran och förvåning. När jaghör talas om möjligheter att få information från banken kanman fråga sig, om inte har haft samma möjligheter att skaffa sigsådan information, bl. a. om förräninings- och kapitalkravet. Jag säger deltaockså med anledning av att , om Jag är riktigt informerad, är ledamotav någon av lokalstyrelser här i . Men det är väl så, atldet är centerpariiagilalorn som agerar i och intePK-banksstyrelse-ledamolen. - Jag har inte kunnat komma till någon annanslutsats sedan jag hört ständiga klagan över att ha fåll sådåliga informationer. Sedannågot om vad citerade. Han har tydligen råkat ut för, jag vet inteom jag skall säga huvudmotionärens citatkonst. I motionen av iBorås m. fi. har nämligen skrivits att föredraganden hävdade att storleken avdet egna kapitalet "under nuvarande omständigheter är lämpligtavvägd", men man har sorgfälligt "glömt" att fortsätta allcitera ur propositionen vad föredraganden där har skrivit. Fortsättningen lydernämligen: "Utvecklingen får ge vid handen om en ändring av kapitaletsstorlek kan anses motiverad." Jag har velal säga detla, för man kan Jucitera på många olika sätt och därmed lägga argumenten till rätta. Sedanfrågade vilken som var den största banken och förmodade alt detvar . Vi har ju fått uppgifter i vår hand om bankernas aktiekapital.På den punkten är störst med 543,9 milj. kr.Därnäst kommer med 501,6 milj. kr., och så kommer påtredje plats med sina nu aktuella 316,8 milj. kr. Näringsutskolietsbelänkande nr 4 gäller som bekant propositionen 26 om teckning av ytteriigareaktier i och för att därmed öka aktiekapitalet från 316,8milj. lill 633,6 milj. kr. - alltså en fördubbling av bankens aktiekapital.Två moiioner har väckts i anslutning lill proposilionen. 1 den ena - som jaghar hänvisat till tidigare - hemställer i m. fl. au underfonden för statens aktier anvisas ett investeringsanslag av endast 158 400 000kr. - alltså en 50-procentig höjning. Vidarefinns en ceniermotion av m. fl., som föreslår ett liknandeinvesieringsanslag men dessuiom i en andra punkt begär en utvärdering ochredovisning av verksamhet. betänkande har fogats två reservationer, och jag vill börja medreservationen 1, som gäller anslagshöjningen. Den reservationen har man ickekunnat enas om; inte ens samtliga centerpartister finns med blandreservanterna. Kanske kan förklaringen ligga i alt man icke kunnal finna sig ide värdeomdömen som avges i motionerna. Där används så hårda ord som"uppseendeväckande" om all regeringen så kon tid eftersammanslagningen av de två bankerna nu - utan någon närmare utvärdering ochmotivering - föreslår en fördubbling av aktiekapitalet. Uppmärksamma all mananvänder ordet "skaiiekapitai"! Häri ligger naturligtvis en speciellinställning lill en statlig bank. Man talar också i reservationen 2 om "enmyckel stor och principiellt betydelsefull investering som den nuföreslagna". I den moderata motionen är man så att säga litet moderatareoch talar i något mindre starka ord om avkastningen på de pengar som regeringenföreslår. Utskottetansluter sig till bankstyrelsens och regeringens uppfattning att en fördubblingav aktiekapitalet är motiverad, främst med hänsyn till möjligheterna atl senaregöra en mera långsiktig bedömning; departementschefen anförde Ju "attutvecklingen fick ge vid handen om en ändring av kapitalets storiek kunde ansesmotiverad". Vibör också observera att reservanterna i sin bedömning av en eventuellakiiekapitalshöjning använder ordet "bör". De borde nog ha kunnat setiden an och därmed få en mer realistisk bedömning. 1reservationen 2 har tydligen en lillnyktring skett. Man använder inte längrenågra överord, däremot ställer man en massa krav och räknar upp vilkabeslutsunderlag som borde ha varit självklara. Vadär det då som regeringen och dess propositionsskrivare har försummat ochundanhållit reservanterna? Jo, reservanterna vill ha en utvärdering och allmänredovisning av bankverksamheten. En redogörelse för tillkomst ochför hur inriktningen av dess rörelse har inverkat på kapitalmarknaden liksomett klargörande av hur banken uppfyller kravet på förräntning av sitt kapitalanser de också behövas. Vidaresäger reservanterna all utskottet fått så dåligt beslutsunderlag att man varittvingad att hämta upplysningar direkt från Post- och . Detta harutskottet, som sagt, också fått, och då har naturiigtvisutskotlsmajorileten trott att upplysningsverksamheten skulle vara tillräcklig.Dä så icke tycks vara fallet måste man fråga sig: Varför fortsätterfrågesporten i reservationen? Varför utnyttjades inte tillfällel tillklariäggande när ordföranden i och dessverkställande direktör besökte utskollel? Eller fick man icke tillfredsiällandeupplysningar? Och om det sistnämnda är fallei, vilka ytterligare upplysningaroch redogörelser är del som saknas? Det skulle vara av intresse för kommandebehandlingar i att veta det. Jag är naturiigtvis icke mannen attsvara på dessa frågor, men det kan ju vara en möjlighet att adressera dem tillregeringen och dess propositionsskrivare. Jag utgår nämligen ifrån altPK-bankens verksamhet kan bli så framgångsrik alt en ytlerligare ökning avbankens aktiekapital kan bli nödvändig igen. Sålill vad frågan verkligen gäller, nämligen - regeringens förslag om en fördubblingav bankens nuvarande aktiekapital från 316,8 milj. kr. till 633,6 milj. kr. Ipropositionen hänvisas i första hand lill lagen om bankrörelse - attbankaktiebolag skall till insätiarnas skydd ha ett visst lägsta kapital, vidareatt vid beräkning av kapilalkravet detta indelas Teckningav ytteiiigare aktier i 9 protokoll 1975/76:33-34 Teckningav ytterligare aktier i i fyra riskgrader osv. Deterinras också om sammanslagningen av postbanken och från den 1juli 1974. Menden direkta orsaken är ju en skrivelse från styrelsen för Post-och Krediibankenden , där man hemställer atl åtgärder vidtas förati faenökning av bankens aktiekapital. Del kan ha sitt intresse, med tanke på vilkasom är motionärer och reservanter, atl se vilka som är med i bankens styrelse.Ordförande är som bekant förre LO-ordför-anden . Förrecenterriksdagsmannen , m. fi. Banksiyrelsenredogör i sin skrivelse bl. a. för bankens sammanlagda tillgångar, det egnakapitalet i förhållande lill bankomslutningen osv. hadebalansomslutningen stigit till 36 400 milj. kr., medan det egna kapitalet varoförändrat. Styrelsen konstaterar vidare beträffande sin kapiialtäckningskvotall den av verksamheten ökat från 1,6 till 1,996. Man jämför med de till anslutnamedlemsbankernas genomsnittliga kapiialtäckningskvot, som var i juni1975. Styrelsen betonar atl ökningen av kapilalkravet hänger samman medomvandlingen av bankens verksamhet så att den liknar övriga affärsbankers. Styrelsensummerar : "Enligt styrelsens bedömning bör en ökning av detegna kapitalet ske genom en fördubbling av aktiekapitalet genomnyemission." Varförkan nu de borgerliga reservanterna icke lita på sina partivänners bedömning?Har dessa vid sitt ställningstagande icke gjort någon utvärdering av bankensframlida verksamhei, strukturella förändringar, möjligheter lill utdelning påaktiekapitalet osv. Beträffandedet sistnämnda - möjligheterna till utdelning - föreslår ju banksiyrelsen i sinvinsldisposiiion atl utdelas för helår på det gamla aktiekapitalet, 158,4milj. kr., och för på det nyemitteradeaktiekapitalet, 158,4 milj. kr. Omdetla och mycket annat har stått alt läsa i årsredovisning ochrevisionsberättelse , del föreliggande utskottsbetänkandet m. m. Menviljan atl läsa på ett visst sätl har varit för stark. gäller det nämligenen statlig bank, och då kommer ideologiska frågor in. Annat var det närriksdagen behandlade samgåendet mellan och . Då hördes inga krav från borgerligt håll på beskrivningar avstrukturella förändringar, utvärdering av bankernas verksamhet, avkastning påbankaktier osv. Iproposilionen delar föredragande departementschefen bankstyrelsens bedömningall möjligheterna till fondering av vinstmedel inte kan lösa frågan om dennödvändiga kapitalökningen. En nyemission bör därför komma till stånd. Sammabedömning har också näringsuiskottets majoritet kommit lill, varför jag yrkarbifall till utskottets hemställan i belänkandel nr 4. Hen () kortgenmäle: Mycket skulle kunna sägas om utomordentligt engageradeinlägg till försvar för sin husbonde - den högste propositionsskrivaren i delhär fallet. Jag tror att denne kan klara försvaret alldeles utmärkt själv. Menhela inlägg vittnar om att inte har begripit ettdugg av vad det här är fråga om från vår sida, och lyvärr kommer med en hel del ovidkommande och ganska onödiga, rent personliga angrepp. Jagskall ta inlägg från början. inledde med alt tackaherr . så hjärtligt för alt han från talarstolen upplystmig framför allt men även andra kammarledamöter om hur det står till medförränlningskrav, kapitaliseringsfrågor osv. Ja, herr talman, dennaplötsliga tacksamhet från sida är på något sätt avslöjande. Deupplysningar som kom med skulle vi ha haft i propositionen. Detär det vi har hävdat . Utskollel skall inte vara tvunget att kräva inuppgifter i efterhand för all komplettera'bilden annat än rent marginellt, menhär har utskottet på centrala punkter fått lov alt försöka skaffa siginformation genom en sådan här hearing. Och är så omållligltacksam över all utskottets ledamöter har fått uppgifterna och kan stå här ikammaren och tala om dem! Det visar att inte har förståttvad del är fråga om. Vårkritik riktar sig nästan helt och hållet mol all behandlas nonchalantoch att vi inte får det beslutsunderlag som är nödvändigt i stora och viktigafrågor.