prot · FZ09144 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:144 Förhandlingarnaleddes av fru tredje vice talmannen. § 1 Styrelserepresentation för de anställda i aktiebolagoch ekonomiska föreningar, m. m. Styrelserepresenta-tionför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Fortsattesöverläggningen om näringsutskottets beiänkanden /76:68 och 69. Hert WENNERFORS(m): Jag skall begagnanågra minuter lill all rikta en liten vädjan till kolleger i kammaren ochalldeles särskilt lill mina kolleger i riksdagsgrupp. Mitt inläggoch min vädjan gäller frågan om hur arbeisiagarrepresentanlerna skall utseslill bolagsstyrelsen. Delta behandlas i reservation 9, där samt centerpartisterna i Glömminge. ochPetersson i har reserverat sig för en princip som jag finner vara klartIjänsteman-navänlig. Närlagen om styreiserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar antogs bestämdes all den organisation somomfallar80 96 av arbetslagarna i elt förelag äger atl besätta samtligasiyrelseplatser som kommer de anställda lill del, såväl ordinarie somsuppleanter. Det här gjorde all tjänstemännen i många förelag inte blevrepresenterade i bolagsstyrelserna. Nuföreslår regeringen atl organisation som företräder minst 5 96 av arbetslagarnaskall ha rätt till en suppleantplais. Jag - och jag förmodar många tjänstemänrunt om i svenskt arbetsliv - betraktar delta som etl fall framåt. Emellertidvill jag påpeka alt reservation 9 innebär en avsevärd förbättring. Den sägernämligen att organisation som företräder av de anställda skallerhålla ordinarie plats i styrelsen. Delslår helt klart all en ordinarie plats - del behöver jag inte ens säga - är atlföredra framför en suppleantplais. Suppleanterna skall visserligen efter deltaha rätt att närvara och rätt att yttra sig, men del väsentliga är ju all iniebara ha närvaroräiien och yllranderäiten ulan framför alll rätten atl rösta,alt vara med om all fatta besluten. Jagbeklagar att regeringspartiet inte har velat öppna den här möjligheten för desmå fackliga organisationerna på arbetsplatserna. De små fackligaorganisationerna är oftast tjänslemannaorganisalioner, och jag beklagar ännumer all representant i utskottet inte har velat ge tjänstemännenvidgade möjligheter till representation i bolagssiyrel- 11 protokoll 1975/76:143-144 Styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Altregeringspartiet på det här sättet visar sin brist på förståelse för tjänstemännenskrav är kanske inte så förvånande - vi har fåll se liknande exempel på del -men alt , som säger sig vara ett ijänsiemannavänligt parti, agerarpå det här sättet har jag litet svårare att förstå. Omjag fattade rätt, så kunde vi tjänstemän nöja oss med alt få ensuppleantplais t, v. Sedan skulle vi - om jag även på den punkten uppfattadeherr Nyquisi rätt - se hur det gick och hur del kunde bli därefter. Varför,, inte säga ett klart ja till de små fackliga organisationerna?Det vore ett klart ställningstagande, och det vore klart tjänslemannavänligl.När jag nu förutsätter all hela centerpartigruppen stöder sina kolleger iutskottet, så hoppas jag alltså atl kollegerna i riksdagsgruppomprövar sitt ställningstagande. Medde här orden ber jag, fru talman, atl fä yrka bifall till reservationen 9, Hert () kortgenmäle: I mitt anförande beskrev jag skälen till folkparligruppensställningstagande. Vi anser att propositionens förslag är klart positivt i dendel nu har kommenterat och vädjat till oss i folk-partigruppenall ompröva vårt ställningstagande till, F,n, finns inte alls den här möjligheten, men för de organisationer som häröver av de anställda har man vid sidan av 80-procenlsregeln infört möjligheten attfå en suppleant med närvarorätt, yttranderätt och tillgång till detbeslutsmaterial som fordras för full insyn. Detförslag har talat för skulle kunna innebära, om vi som exempeltar en organisation som har mer än 80 96 av de anställda som medlemmar, att deni första hand skulle ha två ordinarie ledamöter och två suppleanter, dvs. Finns det, med förslag, ytterligare en organisationmed minst 10 96 av de anställda skulle den organisationen ta en ordinarieledamot av de två huvudorganisationen har. Finns det ytterligare enorganisation med mer än 5 96 skulle resultatet kunna bli alten organisation med80-85 % av de anställda fåren ordinarie ledamot och en suppleant, och de tvåandra organisationerna - som representerar högst 15 96 av de anställda -skulle få en ordinarie ledamot och en suppleant, alltså lika myckel. Vihar inte i folkpartigruppen sett delta som en distinktion mellan tjänstemän ochlöntagare, som del görs gällande, ulan vi har sett detta som etl för allalöntagare positivt förslag. Vi menar atl man nu måste se hur delta förslagutfaller innan vi återkommer med den fråga aktualiserat. Fårjag också ta tillfället i akt, fru talman, all påpeka det jag glömde då delgällde reservationen 4 i betänkandet nr 68, 1 den mån reservationen 4 fallervid den förberedande voteringen kommer folkpartigruppen alt sluta an tillreservationen 3, () kortgenmäle: Jag ville bara med min korta inlägg peka på möjligheten förfolkpartiets representanter att vara med och ytterligare vidga rättvisan förtjänstemannaorganisationerna i svenskt arbetsliv. Jag skulle också kunnatillägga all del inte minst är värdefullt att man på del här saltet får enstörre allsidighei i representationen i bolagsstyrelsen. Del är etlbetydelsefullt reformförslag som vi behandlar. Det ingår som ett viktigtled i arbetet på att ge de anställda och samhället mer makt och infiyiande iarbetslivet och i del ekonomiska livet - kort sagt i demokratiseringen av delsvenska samhället. Jagvill, fru talman, inledningsvis framhäva detta när jag nu tar lill orda för attredovisa den inställning som ligger till grund för kraven i motionen1975/76:2408, Vi motionärer slår helt bakom de förslag som behandlas. Dethar vi också markerat i motionen, bl, a, genom alt i yrkande 2 hemslälla allriksdagen i övrigt skall anta de i propositionen 166 upprättade lagförslagen. Vadsom föranlett vår motion är alt förslag saknas på en mycket viktig punkt -nämligen när del gäller rätten lill representation i vissaortsdominerande förelag. Vi vill ha en komplettering på den punkten, somskulle göra den reform vi skall falla beslul om ännu bättre. Denhär frågan är välkänd. Kraven pä representation i vissa företag harrests . Jag skulle tro all de flesta av oss har upplevt denverklighet som ligger bakom dessa krav, I mitt hemlän -län - har vimånga små bruksorter helt dominerade och beroende av etl enda förelag och ocksåstörre orter där etl eller elt par förelags agerande spelar en alldelesavgörande roll för kommunens sysselsättning, planering och ekonomi. Motden bakgrunden var del naturligt alt redan när första steget i det nu aktuellareformarbetet togs , så aktualiserades frågan om kommunalrepresentation, 1 proposition 1972:116 anförde departementschefen bl. a. attdet enligt hans mening vore väl motiverat alt kommunen bereddes tillfälle altutse en representant i del i kommunen dominerande företagets styrelse. Som skälför denna ståndpunkt anfördes all utvecklingen av sysselsättningen,bostadsbyggandet och andra samhällsinvesteringar liksom skalleunderlaget i höggrad påverkas av de s. k. orts-dominerande företagens verksamhet. Enligtindustriministern borde en försöksverksamhet med kommunalstyreiserepresentation inledas för alt man skall nå bättre samordning mellansamhällets och företagets framtidsplanering. Försöksverksamheten borde baseraspå frivilliga överenskommelser. Riktlinjerna borde läggas fasl vidöverläggningar mellan kommunförbundet och andra berörda organisationer. Somalla vei har denna frivilliga försöksverksamhet dess värre varit av litenomfattning och inte gett de resultat man förutsatte. Styrelserepresenta -tionför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Styrelserepresenta-tionför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Idepartementspromemorian Styreiserepresentation för samhället föreslås bl. a.med hänvisning härtill och lill all - som del heter i promemorian -erfarenheten visar atl kommunens informationsbehov i fråga om sådana företagsverksamhet inte kan tillgodoses genom nuvarande former för insyn atl ävenkommunerna skall inordnas i systemet för offentlig styrelserepresentation.Promemorian hänvisar dessutom lill samma principiella motiv som anfördes avdepartementschefen 1972 och till de förslag som kommunala demokraliulredningenlämnat i sitt slutbetänkande demokrati. 1promemorian föreslås - och del är delta förslag som vi för fram i motionen 2408- all rätt till representation skall föreligga beträffande företag medmer än 500 anställda eller med av det totala antalet anställda ikommunen. En sådan reform skulle omfatta 160 kommuner och 260 företag, har manberäknat. Förslagethar bemötts positivt av inajorilelen av remissinstanserna, t. ex. av del storaflertalet kommuner samt av AMS och . Viblev därför både förvånade och besvikna över all propositionen inte tar uppförslaget ulan skjuter frågan på framliden, liksom över utskottets kallsinnigainställning lill motionen. Deninställningen är, fru lalman, myckel svår att förstå mot bakgrunden av destora problem som många kommuner kämpar med och den nytta de skulle ha av enkommunal representation i de förelags styrelser som de är så beronde av. Jaghar som ordförande i bosladssociala delegationen under del besöktett stort antal kommuner för alt med dem diskutera problem i vad gällerouthyrda lägenheter. Gång på gång har jag då fåll beskrivet för mig hurkommunernas nuvarande svårigheter direkt hänger samman med bristande insyn iföretagens planering och med bristande möjligheter atl påverka denna planering. Oftaär bilden den här: Först har företagen presenterat planer på expansion avbefintlig verksamhet eller lokalisering av ny verksamhet till orten. Som etlvillkor för denna har man krävt en omfattande utbyggnad av bosläder,kommunikationer och offentlig service förutom den service företagen ofla fårfrån kommunen för själva verksamheten. Därefterhar del, i konimun efter kommun, inträffat all man plötsligt och oförberettfåll veta atl expansionen eller lokaliseringen inte blir av eller allverksamheten t. o. m. måsle skäras ned. 1 andra fall har del lika plötsligt ochoförberett inträffat alt en hel industri har lagts ned. Dåslår kommunen där med alla de ekonomiska åtaganden den gjort somskatieunderlagel minskar i stället för att som beräknat öka. I de härproblemens spär följer också alla de sociala problem som beror på an människorgår arbetslösa eller att bosläder slår outnyttjade. Del bostadsområde somdrabbas av outhyrda lägenheter blir ofla en härd för segregation och social utarmning. Den somupplevt deiia på nära håll kan inie annai än lycka att det voresjälvklart all kommunerna skall ha denna rätt till insyn och infiyiande i dessaföretag. Del förefaller så myckel mera motiverat som ju företagen inte sällanhar insyn i och möjligheter all påverka kommunens handlande genom all personerinom företagen också är kom-munalpoliiiskt verksamma. Nusäger utskottet alt detta behov skall tillgodoses genom det informationssystemsom också ingår i förslaget. Ja, mot denna invändning finner man de mest övertygande och uttömmandeargument man kan önska sig i propositionen, där departementschefen på s. "Vadslutligen gäller invändningen att det finns andra och lämpligare former förinformationsutbyte än styreiserepresentation, måste jag konstatera all del intehar varit möjligt atl konstruera ett informationssystem som görstyreiserepresentation obehövlig. Styreiserepresentation är enligt min meningetl lämpligt komplement till del informationssystem som jag har förordat i detföregående. Siyrelserepresenialionen har fördelen atl den ger snabba ochsmidiga kontakter som del blir möjligt atl bredda företagetsbeslutsunderlag och i viss mån också påverka företagel i en för samhälletönskvärd riktning." Vimotionärer kunde inte uttrycka oss bättre än vad departementschefen gör pådenna punkt, och delta resonemang är självfallet tillämpligt i del här falletlika väl som överallt annars. Vi är alltså ingalunda övertygade av skälen för all ytterligareförsena denna angelägna reform. Vi är emellertid på del klara med att del ärmeningslöst att yrka bifall till motionen mot ett enhälligt, om än inteövertygande, utskott. Vi kommer därför inte all framställa något sådantyrkande. Men vi förutsätter all förslagom representation i vissaortsdominerande företags styrelser föreläggs . Och vi kommeralt återkomma i denna fråga lill dess att den fått en konstruktiv lösning. 1 detta anförande instämde herrar Hjorlh, Håkanssoni och i (samtliga s). Styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Låt mig säga lill att jag har mycket starka sympatier för detankegångar som hon har fört fram. Jag hoppas också atl jag skallbli i tillfälle all föra fram ett förslag i den riktningen. Men det är ju så,fru lalman, alt det just nu händer mycket inom arbetsrätten i vad gäller insynoch medbestämmande, och därför kan del vara rimligt all ta reformerna steg försleg efter hand som man vinner erfarenheter. s. k.DIS-syslemel, som jag hoppas all nu godtar, ligger bl. a.den möjligheten att om en länsstyrelse som får redovisning för vad som händer iett företag kontaktar kommunen för atl lämna upplysningar om vad som kommerall inträffa i del förelaget, negativt eller positivt, kan man föranstalta ommuntliga överläggningar mellan de kom- Styrelserepresenta -tionför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. munala representanternaoch företaget för all på det sättet få en vidgad information. Vi får väl se ivilken omfattning som det här kan bidra lill atl förbättra informationen. Vihar också i viss mån tagit intryck av atl remissutfallet varit ganska blandatoch menar, att vi därför ytterligare behöver överväga detta. Det är ju allmäntbekant att exempelvis har tagit möjligheten alt vända sig till en kommunalmani och vall in vederbörande i sin styrelse. Det har frånVolvoledningen sagts alt man betraktar vederbörande som en uppenbarförstärkning av , inte minst i kraft av hans kunnighet på delsamhällspoliliska området. Vihar, såsom också redovisade, sagt alt vi vänt oss tillindustrins huvudorganisation med rekommendationen atl mandär borde erbjuda kommunala företrädare plats i styrelsen för att därmed vinnaerfarenhet. Detta har dock sken i en mycket liten utsträckning. Jagtycker del är lämpligt, fru talman, atl här i få göra det uttalandetoch rekommendera industrin all vända sig till kommunala företrädare, åtminstonedå det gäller de stora företagen, som ju är av väsenilig betydelse för en ort,och erbjuda en plats i styrelsen för att på del sättet förbättra kontakten ochinformationsverksamheten. Sker inte del ser jag det nog så atl vi, om vi harförutsättningar atl återkomma, också kommer att göra det i fråga om denlagstiftning som vi då närmast har att diskutera, nämligen kommunalrepresentation. Jag har lyssnat lill den föregående debatten, och jag skall försöka attinte alltför mycket förlänga den . Del har emellertid ställts ett par frågorsom jag är angelägen om att försöka besvara. HerrNyquisi har önskat en klarare uttalande av mig om avsikten med den offentligasiyrelserepresenialionen. Lät mig poängtera att regeringen ser den form avrepresentation som vi här har valt som en framkomlig väg an få med olikasamhällssynpunkier vid förelagssiy-relsens bedömningar och beslut. Jagtycker också all den erfarenhet som vi nu har fått klart visar atlvi inte söker att via del här systemet utöva något slags myndighetsinflylande,utan vi har velat utse representanter från olika partier och med hänsynslagandelill deras allmänna kunnande i samhället. Del är inte heller regeringens meningatl dessa representanter skall ses som regeringens förlängda arm, utan avsiktenär all de, som jag sade, i kraft av sill samhällskunnande skall kunna bidra medvärdefulla synpunkter i berörda styrelser. Del är ju inte heller på något sättnågra hemligheter vilka representanter det är som vi har utsett; jag trorsåledes all kammarens ledamöter ger mig rätt i atl vår talman knappastkan betraktas som regeringens utsträckta arm i del här sammanhanget när vi harutsett honom såsom en - del har vi klart för oss - myckel värdefullrepresentant för samhället i en styrelse. Vi har utsett ytterligare någramedlenimar i moderata samlingspartiet och även några från centerpartiet.Enligt vad jag förstått av de kontakter jag har haft med olika styrelseordförande - vihar gjort vissa intervjuer - uppskattas den representation som vi på dettasätt har i styrelserna. Jag förslår därför inte riktigt folkpartietsinställning, när man där avböjer alt över huvud tagel delta i etl sådantsamhällsvikligt arbete. Inte finns det någon anledning all känna misstro motde företrädare för samhället som på detta sätt utsetts eller atl anse all deinte skulle kunna klara uppgiften att i en styrelse å ena sidan representerasamhället genom sitt allmänna kunnande och lägga fram sina synpunkter idebatterna i styrelsen och å andra sidan i övrigt ha en objektiv inställning. Viser del också som utomordentligt angeläget atl vi får tillfälle att utseföreträdare för samhället även i de multinationella företagen, där vi i övrigti många samnianhang har svårt all få en kontakt och en insyn som skulle kunnapåverka utvecklingen också i de företagen. HerrHagberg i har ställt frågan: Vad får de anställda ut av det här? Ja,har ju deklarerat sin och vpk:s principiella inställning. Man äremot delta förslag. Man anser alt del försvårar den fackliga rörelsens arbete.Vi har under fiera år sökt utveckla företagsdemokratin, och går vi vidaremed styrelserepresentation och insynsmöjligheter, inte minst via denarbetsrättslagstiftning som kommer atl diskuieras . Det är enutveckling inom del demokratiska samhället som steg för steg ökar deanställdas möjligheter att utöva inflytande i del företag och över deverksamheter i vilka de är sysselsatta. Jaghar gentemot kritikerna från förelagarhåll när vi diskuterade den här reformensagt att det är en kolossal underskattning av de anställdas möjligheter allbidra med den erfarenhet som de har från verkstadsgolvet och produktionen närproblem skall diskuteras och beslut fattas i styrelserna. Det är en underskattningav den stora erfarenhet och kunskap som de tillför debatterna i styrelsernainnan beslut fallas. De har sannerligen redan visat sig få åtskilligt gehörför åtgärder som kommer de anställda till del. Deliakan vi göra inom en demokrati. Jag erinrar mig från vår resa lillSovjetunionen samtalen mellan Kosygin och statsminister , därstatsministern bl. a. talade om alt vi har en lagstiftning som gerskyddsombuden rätten och möjligheten att om de finner det påkallat stoppa verksamheteninom etl företag. Detta överraskade Kosygin. Han ställde frågan etl par gånger:Menar ni atl ni verkligen har tillagt de anställda i företagen ett sådantinflytande? Det skulle inte kunna ske i . Jagdrar nu inte alltför vidlyftiga slutsatser av det, men jag drar den slutsatsenatt i den form av demokrati i vilken vi arbetar ger vi åt människornaväsentligt större frihet än vad man vågat sig på i ett land som Sovjetunionen.Det är i och för sig ingenting nyll, men det säger oss att det liggerväsentligt större fördelar i de fri- och rättigheter med vilka vi arbetar ivärt land. Till dessa hör de möjligheter till inflytande över arbetsplatsen somockså siyrelserepresenialionen ger. Det är ett värdefullt Styrelserepresenta-tion för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Styrelserepresentationför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. instrument - del visar deerfarenheter som vi har. Vi måste gå vidare på denna väg, och jag hoppas atlriksdagen godtar förslagen. FruDAHL (s): Jag vill lacka industriministern för att han här så klart markerat atlvi i sak har samma uppfattning. Vi skiljer oss egentligen bara i uppfattningenom hur snabbt vi som de relbrmister vi är skall gå fram. Här anser jagfortfarande att vi borde ha kunnat lägga fram etl förslag . Industriministernhar rekommenderat förelagen an vidta åtgärder för att den härsiyrelserepresenialionen möjligt skall komma till stånd på frivilligväg. Han har också uttalat vad jag uppfattar som en avsikt att lägga fram enproposition i ärendet om man inte kan komma fram med god vilja på del härområdet. Del ser jag naturligtvis som en myckel viktig deklaration. Jagtror för min del all vi kommer alt se att del blir nödvändigt altgå fram lagstiftningsvägen, och jag grundar min tro bl. a. på del faktum attdel - som jag sade i milt tidigare inlägg - är ganska vanligt an företagengenom representanter är väl förtrogna med del kommunala livet och sitter med ikommunala organ och utövar inflytande där men inte utnyttjar denna möjlighetför all informera om planer från företagens sida på förändringar iverksamheten, vilket är ett ganska illavarslande faktum. Jag tror alltså attdet blir nödvändigt att la nästa steg, lagstiftningsvägen. Fårjag också, fru lalman, säga atl det faktum alt remissopinionen är splittradinte är så konstigt. Studerar man remissvaren så finner man att del är frågaoin de vanliga politiska motsättningarna i samhället, alltifrån det privatanäringslivets företrädare och borgerligt styrda kommuner och landsting å enasidan och sådana som delar arbelarrörel.sens värderingar å andra sidan. Det äralltså självklart att remissopinionen är splittrad på samma sätt som den härkammarens ledamöter är det i denna fråga. Men,fru talman, jag lackar som sagt industriministern för hans deklaration och hoppasatt vi snart skall få se resultat i frågan. Hert (): Låt mig medanledning av industriministerns anförande bara få säga följande. Jag utveckladei milt första inlägg inställning till styrelserepresentanier fördet allmänna i företagen. Det är självfallet inget misstroende från vår sidamot dem som har beiroits med sådana här uppdrag. Tvärtom har de säkerligen -det vill jag understryka- förstånd och omdöme atl undvika de jävsfrågor ochkonflikter som faktiskt kan uppkomma på grund av dessa dubbla lojaliteter. Jagär ganska säker på det. Vad vi är djupt kritiskamot är del förhållandet all systemet som sådant gör alt vi politiker ochrepresentanter för näringslivet kan misstänkas för atl göra upp bakom stängdaslyrelsedörrar, HertHAGBERG i Boriänge (vpk): Industriministern är ute och reser och informerar om svenska lagar. Jaghoppas alt han då också informerar om att rätten för skyddsombud att avbrytaett arbete bara gäller till dess atl yrkesinspektionen kommer och avger sittomdöme. Det är alltså en begränsning av denna rättighet. Erfarenheten är denalt om ingen yrkesinspektion har varit på arbetsplatsen förut och skyddsombudetavbryter arbetet, så kommer yrkesinspektionen . Industriministernvisade alt han har en positiv inställning lill arbetarnas rättigheter, vilketjag efterlyste i mitt första inlägg. Vi har lill morgondagens debatt - vilkenjag inte skall föregripa alltför myckel - krävt demokratiska rättigheter påarbetsplatsen. Finns det något ställe i detta samhälle där demokratin intefungerar, så är det innanför de grindar som omger våra fabriker. Där finnsarbetsköparnas välde, och del tas inte bort i och med morgondagens beslul.Regeringen har konsekvent vägrat atl ge de fackliga organisationernademokratiska rättigheter. På sin höjd har de fån möjligheter att träffasamarbetsavlal. Det är en intressant glidning i regeringens ställningslagandenär nu industriministern är positivt inställd lill atl arbetarna skall få vissarättigheter. Kanske kan man förvänta sig ytterligare ett förslag med nyarättigheter. Arbetsmarknadsministernhar en sådan inställning alt han skjuter ifrån sig de frågor som ger arbetarnaoch de fackliga organisationerna konkreta rättigheter. I frågan om inflytandegenom styreiserepresentation har jag inte i något fall funnit att arbetarna kanpåverka ett beslut. Jag menar då i de grundläggande frågor där arbetarnasuppfattning står i strid med företagels eller bolagets.