prot · FY0994 · 1975-12-31 00:00:00 — olyckor över huvud laget.Jag har här en sammanställning där statens vägverk för iKronobergs län påpekar att antalel djurolyckor där - om vi tar detåret som exempel - är myckel mer än dubbelt så stort som i riket i övrigl.Delsamma gäller för praktiskt taget varie år, men förhållandet är mesl markantunder de fyra fem . Man har i 37 96 djurolyckor iproceni av del totala anlalel trafikolyckor . För hela riket gälldeen procenisiffra pä 14,6. Ciessa siffror måsle ju ändå lolkas så all detta äretl allvarligt problem. HerrJOHANSSON i (c) kort genmäle: Jag lycker inle, i , all vi skall diskuterade här procenttalen längre. Jag slår fast vid min uppfattning, och jag har minstatistik. Jag håller gärna med om all viltolyckorna är alltför niånga iKronobergs län, och vi vill göra allt för att slävja dem. Jag vill också sägaatt det är viktigt att naturvårdsorganisationer och jaktvårdsorganisationerfår delta i planeringen av nya vägsiräckningar. har inte ansträngtsig särskilt mycket för att ta den kontakten vid sin planering, men det harskett en bättring på det omrädei. Det är fel alt lägga en väg rätt övertassemarkerna där de slora djurslräken gär. Man kan naturligtvis inte i varie enskiltfall undvika att bygga en väg där älgarna går, men del borde gä all undvika altlägga den över vissa marker som är väldigi vilirika och där älgarna har sinaslräk. Jag vill också lacka , eftersom jagglömde alt göra det förra gången, för den information han gav om hur man iNorrbotten administrativt klarat av alt ge de mindre markägarna licens. Eftervad jag kunde förstå var det inga krångligheter, utan man gick myckel enkelttill väga. Jag tror inle heller all del behöver vara så krångligt. i (s): Jag vill böfia med alt säga nägra ord om den promemoria som ligger lillgrund för propositionen i delta ärende. Del har sagts att den i flera avseendenär diffus och oklar. Jag vel inte om det ligger någon medveten avsikt bakomeller om del har andra orsaker - del är svårt att säga. 1vart fall är del väl så att del här har förvillat begreppen för remissinstanserna,och det har också flera remissinstanser påtalat. Man har begärt en överarbelning- tyvän har dock nägon sädan inte gjorts - för all få reglerna klarare angivnaredan i promemorian. Det är att beklaga att propositionen i delta avseendebygger på etl undermåligt förarbete. Sedanvill jag ta upp begreppet samordnad älgjakt. 1 propositionen sägs att det är engrundläggande förutsättning för samordnad älgjakt att licensområden, beslåendeav en eller flera fasligheter eller delar av fastigheter, bildas. Delta ärotvivelaktigt hell korrekt. Den arbetsgrupp som framlagt promemorian och enförkrossande majoritet av remiss- instanserna förordar ensamordnad älgjakt för att man skall nä de mål som man önskar nä. Dessa mäl ärbl. a. att åsiadkomma god älgvärd, att fä till stånd en reglering kvantitativtoch kvalitativt, att hälla älgens skadegörelse på en rimlig nivå och attbegränsa olycksfallsriskerna, något som bl. a. har varit uppe till diskussion ide senaste inläggen här. Departementschefensäger på s. 33 i propositionen angående införande" av samordnad älgjakt:"Jag anser tiden nu vara mogen att pröva en sådan ordning." Det låterju bra - i varie fall tycker jag det. Men hur fullföfier man dä detta? Jo, ellpar sidor längre fram i proposiiionen framläggs ett förslag till generell tilldelningför vissa fastigheter som är mycket generöst och i övrigt utformat så att delfinns risker - som förut framhållits här - för alt det kommer att motverkabildandet av licensområden, dvs. motverka de mäl som man vill nä. Detta harframhållits av flera talare, och visade ju även bilder påTV-skärmen som belyste saken. Jagmenar att det förslag som framlagts här är inte ett förslag till samordnadälgjakt. Som jag serdet är det närmast en dålig fortsättning pä den ordning somvi har för tillfället. I vissa avseenden är det kanske något bättre, men iväsentliga avseenden är det avsevärt sämre. Jagskall inte gå in pä förslaget om generell tilldelning - det är andra som hartalat om detta. Men jag vill peka pä en sak, trots att också den nämnts förul,nämligen tilldelningen av ko och kalv. Jag skulle vifia se vad som konimer allhända om en jägare som har sådan här tilldelning får se en ko och två kalvardyka upp. I bästa fall skjuter jägaren kalven försl och sedan en vuxen älg,dvs. Följaktligen kommer del- all finnas en ensam kalv kvar, och det ärsom alla vel inte bra. Men det är inte nödvändigt att jag utvecklar detta ämnenärmare; det har andra lalare redan gjort. Vadsäger då , som har regeringens uppdrag att handläggajaktfrägorna? Där bör man ju veta vad man talar om, eftersom det är sakkunskapbakom. Jo, man säger att förslaget om generell lilldelning konimer attförsvåra överenskommelser med fastighetsägare om samarbete i älgfrågor. Vidarekan det, säger man, leda till all redan existerande licensomräden bryts ner.Detta vill jag livligt instämma i. Idebatten har det påpekats att under det senaste jaktäret sköts det över 25 %mer älgar pade markerdär älgjakt bedrivs under allmän jakttid. Om fördelningenmellan dem som jagar under allmän lid hade varil rättvis, sä kunde man kanskeha accepterat denna hårda beskatining. Dä skulle jag möjligen ha kunnattolerera den. Men man kan konstatera att på vissa småmarker skjuls del älgnästan ständigt vafie år, beroende pä alt just på den marken finns del ett braälgpass, medan på vissa andra småmarker - som kanske fär släppa lill den grödasom förstörs av älgar - man nära nog aldrig kommer äl att skjula någon älg.Delta beror då pä att älgen inte går fram där. Det finns inget älgpass i demarkerna, grödan är kanske borttagen osv. Vid en helt samordnadälgjakt skulle även de markägarna kunna fä sin tilldelning och få en bitälgkött. Ett40-lal remissinstanser har yttrat sig om den generella tilldelningen, och avdem är det endast fem som har accepterat densamma, medan 35 har avstyrkt ellervarit starkt kritiska mol ett system med sådan tilldelning. Där är då attmärka att det är de i detta sammanhang tunga instanserna som har sagt nej. Jagskall här räkna upp några. Det är naturvärdsverket -alltså det organ somhandhar dessa frågor pä regeringens uppdrag -, domänverket, där man kan dessafrågor mycket bra, . Skogshögskolan, lantbruksstyrelsen, REF ochSvenska jägareförbundet. Men det sätter man sig över och viftar bort ipropositionen. Man säger att det betyder inte så mycket, vi måste ta hänsyntill de små markägarna och se till att de får jaga. Jag tycker att det ärbeklagligt att det skall vara pä det sättet. HerrLindberg ansåg att utskottsmajoriteten inte har lyckals sä värst bra med sittförslag. Ja, det kan jag förstå alt tycker. Han har ju skrivitpromemorian, och han har väl också medverkat vid propositionsskrivandet,förmodar jag, och då hade det ju varit märkligt om han hade tyckt attutskottsförslaget var bra. Jag kan f ö. replikera och säga att jag för min deltycker inte att man har lyckats sä bra med propositionen. Jag anser i ställetatt utskottsmajoriteten har kommit närmare de synpunkter som jag har på dennafråga. HerrLindberg sade också att en totalreglering skulle kunna skapa missnöje; manskulle inte använda så hårda metoder. Ja, det är litet märkligt därför att herrLindberg har i promemorian - det står även i propositionen - förordat samordnadälgjakt. Men här i debatten tar man till litet väl hårda metoder. När skall iså fall denna samordnade älgjakt införas? Blir del en mindre hård metod altinföra den senare? Eller lillämpar och kanske även departementetden principen att, som det heler, om man kuperar svansen på en hund så gör detinte så ont om man gör det i omgångar. Jag tror inte att det är 'på det sättet. Iherr diskussion med om den generella tilldelningenpåvisade att de små markägarna i vissa fall skulle kunna fä enköttbit. svarade att han trodde att diskussionen gällde älgvårdoch inte kötfiakt. Det är ett ganskamärkligl uttalande när samtidigtdepartementet och framför alll säger all en vuxen älg och en kalvskall få fällas av varie ägare till faslighet som är registrerad somjordbruksfastighet. Det är ju enligt inte fråga om kötfiakt utanom samordnad älgjakt. Enligtmin och niånga andras uppfattning här har verksamheten i försökslänen medhelt reglerad älgjakt slagit mycket väl ut. Tiden bör vara inne att tillämpaett sådant system, vilket också naturvärdsverket och många andraremissinstanser klart har framhållit. När nu inte propositionen lever upp tilluttalandet att tiden är inne för samordnad älgjakt, så har utskottet lagt ettkompromissförslag som jag anser att bör anta i detta läge. Jag ärinte helt nöjd med det, men del är bällre än förslaget i proposiiionen. Enannan vital fräga, i vafie fall för älgjägarna i , är jakttidenslängd. I den promemoria som har sänts ut nämns det ingenting om att det skulleske en förkortning av licenstiden för jakt. Självklart har då inte hellerremissinstanserna kunnat yttra sig på den punkten. Man trodde givetvis att detskulle bli som . Men så föreslås det plötsligt i propositionen enneddragning av jakttiden med en tredjedel, frän 30 . Föratt få en lugn och urvalsinriktad jakt bör jakttiden enligt min mening vara sålång som möjligt. hade den uppfattningen att propositionensförslag skulle ge en lugnare jakt, men det strider mot all erfarenhet. Jag hartillämpat bägge metoderna, både kort och lång jakttid, och jag föredrar utantvekan den långa jakttiden. Den ger ett bättre urval när det gäller fälldaälgar. HerrLindberg sade också att vi har råd att vara generösa när det gäller dengenerella tilldelningen. Men har man då inte råd att vara generös även i dethär fallet? Jag kan inte förstå varför man vill minska på jakt-lidens längd närdet inte finns några skäl för det. Här har talats om jagarnas allmänintressen,idrottsintressen osv., men jag tror inte alt det är dessa intres.sen som äranledningen. Jag undrar om man verkligen har övervägt frägan inom de poliliskapartierna. tillämpas licensjakt av 70 96 av jägarna, och den jakten pågåri . Är det någon som kan tala om för mig vad det är för politisk vitsmed att reta upp dessa 70 96 av älgjägarna genom att dra ner jakttiden från 30till ? Jordbruksministernframhöll i ett anförande här att han hade fått mängder av kontakter, bl. a. iform av skrivelser, och även på annat sätt. Jag förstår mycket väl att det kanbli så; när man mer eller mindre retat upp 70 96 av älgjägarkåren i en så vitalfräga, är det uppenbart au del konimer en reaktion. Jagkan som sagt inte förstå varför man helt i onödan gett sig in på dennaminskning av jakttidens längd. Detfinns ytteriigare en aspekt på frågan som jag tycker är tvivelaktig. Ipropositionen nämns att och framför allt känner sig oroade över inskränkningarna i deras tid föridrottsutövning under älgjakten. Men det är ju ändå på del sättet' att t. ex.orienterarna har elva av årets all agera på, medan jägarna barahar en månad och då måste de dessutom belala för att fä tillfälle att gå ut ochutöva sin jakt. Jag vet att samspelet mellan jä-garintressen ochidrotlsintressen och allmänna fritidsintressen har gått ganska friktionsfritt- åtminstone i allmänhet; det har naturiiglvis funnits undantag. Jag kännerockså till att representanter i andra sammanhang haruttalat att man föredrar en lång jakttid framför en kort jakttid just för attjägare och orienterare lättare skall komma överens. Dessvärre tror jag att det nu föreligger en uppenbar risk för att eltmotsatsförhållande mellan jägare och orienterare skapas. Tar man orienterarnasovifia mot den långa jakttiden som intäkt för att förkorta denna tid, är det uppenbart attmånga av de jägare som har jagat pä licenstid i fortsättningen konimer attreagera surt eller negativt. När en orienteringsklubb vill förlägga en tävlingtill en mark mäste tillstånd lill detta först inhämtas frånjaktsrättsinnehavaren. Jag skulle förmoda att jakträttsinnehavarna ifortsättningen - i varie-fall inom den närmasle liden - konimer att svaraorienterarna ungefär sä här: Eftersom ni inte velat ha den längre jakttiden,som vi vill ha, utan påyrkat att få den förkortad, kan ni flytta i väg erorientering precis vart ni vill någon annanstans. inte ha er på vårmark! Den risken föreligger uppenbarligen. Nutror jag inte att uppfattning egentligen är alljakiiiden skall vara korlare, men så har saken lagls fram i proposiiionen.- Denlängre jaktliden innebär nalurliglvis inte, såsom förul har sagts här, attjägarna skulle vara ute i skog och mark , utan den innebär alt jaktenkan anpassas kanske framför allt till det arbete man har men även till andra,intressen. Del är med andra ord lättare att samordna det civila livet i övrigtmed det jaktintresse man har. Dessulom blir störningar i naturen och trycket päviltet inle så intensiva under en längre som under en kortare jaklperiod. i och några andra har tagit upp frågan om risken för älgkollisioneri trafiken. Självklart skall vi försöka motarbeta sådana olyckor. Men det kaninte vara så som i Kris-linehamn sade all den länga jakttiden ärorsaken till att del blir fler trafikolyckor av detta slag. Vilka bevis harherr för det påståendet? Sker del fler trafikolyckor där älgar ärinblandade frän det jakttiden böriar till den slutar? Mig veteriigt är detinte så. Au det har blivit en ökning av sådana trafikolyckor i försökslänen ärsjälvklart med hänsyn till att det där har gälll att försöka bevisa attälgstammen kunde ökas med den metod man använde. Vi skall ocksä ha klart föross att i exempelvis har vägarna förbättrats och bilhasiighelenökal med påföljd att risken för skador blir större. Och ingenting är lättareän- all man i , där älgjaklen är reglerad, ökar kvoten föravskjutningen. Dä minimerar man genast olycksfallsriskerna. Det måste vara denenklaste vägen att reglera detta. HerrWikner brukar påstå - och det gjorde han också - all bara tillvaratar de större godsägarnas och liknande kapitalistersintressen. Sä var det förr och sä är det , sade han. Jag skulle vifia altherr med statistik bevisar riktigheten av det påståendet och inte barakastar ur sig det. Jag har i min hand en undersökning som gjordes för några ärsedan. Den visar att genomsnittsinkomsten för de svenska jägarna ligger undergenomsnittsinkomsten för riket. Endast 4 96 hade en inkomst pä över 50 000 kr.Lät oss anta att de där 4 96 bara hör hemma i och intei herr . Man räknar med att har 175 000medlemmar. 4 96 pä del är 12 000. Föfiaklligen skulle 163 000 jägare ha enårsinkomst , och-genomsnittet totalt ligger som sagt Däkan man väl inle säga, , att Svens- Nr 94 ka jägareförbundettillvaratar intressena för godsägare i största allmänhet.- den Jordbruksministern sadeatt han tyckte det var trevligt att debatten 28 rnai 1975 hade hållits på en lugnoch sansad nivå, och det tyckerjag också. röst åkte välupp litet i falsett. Jag vel att för är en kunnigjägare, men jag tycker det är synd att debatten skall spåra älgvården ur.Jag tror inte att vi gagnar jägarintressena genom att representanterna för deolika förbunden böfiar räskälla pä varandra här i . Det är bättre attvi häller diskussionen pä en lugnare nivå. Jagtror också att jägarnas intressen totalt sett skulle vinna pä om de här tväförbunden kunde samarbeta och kanske gå tillsammans. Del finnstillräckligt många som skäller pä jägarna och deras agerande, och vi behöverinte hjälpa lill genom alt skälla oss emellan och vara oense om de här mycketviktiga frågorna. I stället borde vi försöka samordna verksamheten och göra detbästa möjliga ur jägarnas synpunkt. Meddelta ber jag, fru talman, att få yrka bifall till utskottels betänkande päalla punkter. HenLINDBERG (s) kort genmäle: i ställde en rad frågor till mig. Jag kan knappasthinna besvara dem alla. Förslvill jag ta upp ett påstående, som i fällde. iKalmar är en tillräckligt kunnig riksdagsledamot för att veta all jag inle äransvarig för de proposilioner som läggs på bord. 1 det avseendet fårhan vända sig till jordbruksministern. Sedanhävdade han att det är självklart att jag tycker bättre om propositionen än omutskottsmajoritetens förslag och han hänvisade till att vi i arbetsgruppen hadelagt fram ett förslag som är identiskt med propositionen. Men dessa förslag ärinte identiska. Arbetsgruppen hade etl förslag som borde ha tilltalat herrNilsson i . Detta förslag byggde pä en demokratisk ordning. Vi föreslogatt därest det fanns en klar majoritet bland jägarna i länet som föredroghärdare restriktioner än man generellt föreslog i promemorian så skulle länsstyrelsenha rätt att besluta om sädana restriktioner. Detta finns inte med ipropositionen. Jagär fullt beredd att böja mig för argumenten som kjmmer frän båda jägarförbundenoch från många andra håll. Inför inte en sådan ordning, sade man, för då komniervi att ha beslående den hätska debatt om älgjaktens former som vi har haflunder . Jag håller med om att den argumenteringen är riktig. Men detmajoritetsförslag som föreligger frän utskottet innebär i stort sett samma sak.Därför är jag emot majoritetsförslaget. Sedanfrågar i hur vi i promemorian kan - och det talas också i propositionen om detta - förorda samordnad älgjakt och han undrar när den skall införas. Om i varit en tillräckligt uppmärksam lyssnare under mitt lidigare anförande hade 167 han hafl saken helt klarför sig. Propositionen förordar en mjuk linje. Målet är en samordnad älgjakt,men man vill ge jägarna möjligheter att själva finna de lämpliga formerna. Detkan måhända ta , men man undviker den hätska debatt som vi hari dag. Det var promemorians förslag och del är ocksä proposilionens förslag. Denmeloden är inle lika hård, . Del är inte lika hårt att ge jägarnamöjligheter att diskutera sig fram till lämpliga lösningar som att nuomedelbart besluta i att fr. o. m. ett visst datum skall det vara sähär - punkl och slut. Det är denna metod som jordbruksministern inte velatföreslå. HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle: Fru talman! i Kalmarfrågar vad jag har för bevis för att försöksverksamheten i länskulle ha påverkat antalet trafikolyckor med älg. Jag har inte sagt att jaghar något bevis för det. Jag har påtalat all här har lämnats uppgifter dels ipropositionen, dels på annat sätt om det stora antalet trafikolyckor med älg iKronobergs län. F. ö. gäller detta ocksä . Och jag har i dettasammanhang frågat mig varför man inle undersöker del eventuella samband somkan finnas mellan de här båda faktorerna. Vi kan ju ändå inte komma ifrän, somjag sade förut, att det finns statistik på att antalet djurolyckor är mer ändubbelt sä stort i som i genomsnitt för riket i övrigt. Eiet vardet jag sade, inte någonting annal. säger belräffande jakttidens längd allhan tycker det är bäst alt få jaga . Del tror vi del, att del kanvara trevligt all jaga älg , men frågan är väl ändå om älgjägare kangöra anspråk på att få disponera marken utan hänsyn lill andramänniskors behov av att vistas i skog och mark. Den frägan måste ställas. () kort genmäle: Jag hade inte tänkt gä upp i debatien mera, men eftersom iKalmar provocerade mig måste jag ha rätt att svara. a. att jag uppträdde som antagonist och förstörde debatten. Men någotfår man väl ändå låla, i , när man ger sig in i leken? Detär faktiskt fel att göra sä all den som stöder ell visst förslag diskuterarmera mot personen än saken. Jag nämnde något namn, och jag nämnde och även vårt förbund. Öch jag talade om hur de olika förbunden hade uppträtt i älgfrågan -det var del jag gjorde. Öm en viss person här som jag nämnde inte tyckte omtitulaturen sä är det en helt annan sak. talade sedan om de 4 96, trorjag all det var, stora skogsägare somtillhör . Han sade all de övriga inom förbundet var såmånga fler. Men vem är det egentligen som har beslutanderätten övermarkarealen? Man måste tänka pä all det röstas efter markareal. Många säger inte gör det, och det kanske stämmer Men hur kommer detatt tillämpas om förslagen om enbart reglerad älgjakt går igenom? Jagvill trots allt tacka i för att han gav mig berömmet attjag var en bra jägare. Jag vill inte påstå att jag är någon stor jägare, menäven om jag inte har varit med och jagat, som sade, såhar jag i alla fall varit med . Det kan röra sig om somjag har deltagit i älgjakt, sä även jag kan något om den och vet faktiskt vadjag talarom. Och även om jag upprepar mig en gång till, tycker jag att vi skallvara humana även mot smä markägare och marklösa. i (s)kort genmäle: Först nägra ord till . Jag beklagar om jag sade att herrLindberg var ansvarig för propositionen. Jag tror alt det vore att retajordbruksministern att påstå det. Har jag gjort det ber jag om ursäkt, men jagförutsätter att varit med i proposi-lionsarbetet i den härfrägan. Vadjag vände mig emot var att - och i viss män även propositionen -lalar om en samordnad älgjakt. Så står det t. o. m. i sammanfattningen päförsta sidan av propositionen. Ni vill göra sken av alt det rör sig om ensamordnad älgjakt, men det gör del ju inte när ni sedan kommer med dengenerella tilldelningen. Ni lever inte upp till det ni förordar utan kommer medett helt annat förslag, som kanske i stället motverkar en samordnad älgjakt.Det är det jag vänder mig emot. Sedan kan man inte, , säga attförslaget gäller en samordnad älgjakt och älgvård och inte en kötfiakt. I dengenerella tilldelningen är del köttet det är fräga om. Del är det ni härförsvarar ål de små älgjägarna. Jag frågar: Var står ni egentligen i dennafräga? Jag tror inle vi kan lösa dessa frågor enbart genom att jägarnadiskuterar dem. Del tror jag är omöjligt, dess värre. Kronobergslän är inte det som ligger sämst till i det här sammanhanget, iKristinehamn, utan det är . säger att han intehar några bevis för att det är som de flesta olyckornainträffar. Men sade sä i ett inlägg , jag har själv noteratdet, att olyckorna skulle bero på den länga jakttiden. Men det är inte alls pädet sättet. Jag har aldrig sett nägon siffra på det, så jag förslår all herrMagnusson inte kan ha bevis för det. förstår mycket väl att jag vill jaga de . Jag jagar inle de30 dagarna, det tror jag ingen gör. Utan man jagar , sedan vilar manupp och jagar en eller tvä dagar igen och kanske helgerna, just för att passain detta bland andra uppgifter man har både i arbelet och i övrigt. Varförslunga ul, , att bara tillvaratar de rikasintressen? Endast 4 96 av medlemmar har . Det måste väl ändå innebära, eftersom man fattar sina beslut medenkel majoritet, att de är de mindre besuttna som fattar besluten och styr förbundet. HenLINDBERG (s) kort genmäle: Låt mig bara helt kort säga till i all jag intesagt att propositionen gäller samordnad älgjakt. När jag redogjorde förpropositionens förslag lidigare i kammaren sade jag precis så här:Förslaget innebär i korthet en strävan till samordnad älgjakt. Räcker det sombevis, ? Idebatien med sade jag att jag trodde vi diskuterade älgvård ochinte fördelning av kött. I sä fall vill inte jag ta del i den diskussionen, förjag lycker inte den hör hemma här. Jag har inte tagit upp någon som helstdiskussion om kötfiakt och jag tänker inte heller göra del. Men jag vill heltkort säga alt lil syvende og sidst är det när man ger sig ut på älgjakt svårtatt undgå att det kommer kött med i sammanhanget. HerrMAGNUSSON i , (vpk) kort genmäle: Fru talman! Den statistik jagåberopade förut gäller . Det är en sammanställning fränvägverkel, i , och där visar del sig att maj, september ochoktober hade de högsta siffrorna för trafikolyckor med älg. Jag kan läsa uppstatistiken här. hade man 4 älgolyckor, 5, imars 5, 7, , , 8, ,-,, och 7. Det är väl ingen tvekan om attjust september- och oktobersiffrorna kan ha samband med älgjakten, utan alt jagpåstår all det absolut måste vara så. Mycket talar för det och rentförnuftsmässigt mäste man förutsätta att en läng jaktlid oroar älgstammen såpass mycket att den på etl helt annat sätt än normalt springer även över vägarosv. Man kan inte konima ifrän all delta kan spela en viss roll i del här sammanhanget. i (s)kort genmäle: säger nu att han inte har velat gä in och tala om någonfördelning av kött osv. i samband med sin diskussion med .