prot · FY0980 · 1975-12-31 00:00:00 — kan stimulera en expansivekonomi men kan ocksä vara en påfrestning för en ekonomi av annal slag.Invandring ställer i vissa fall slora krav pä samhällsinvesteringar, särskiltom målsättningen är likabehandling av landets egna invånare och invandrare.Därvid får man inte förbigå kullurpolitiska insalser. Som lidigare har sagtshär betyder en omplantering lill ell nytt land - i många fall lill en nykullur - omvälvningar för de flesta människor. Propositionennr 26 sammanfattar målen för invandringspolitiken i jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. Det innebär i princip likaberättigande socialt, ekonomiskl ochkulturellt med svenska medborgare. Invandringen till vårt land skall varareglerad, och fackföreningarna skall ha stort inflytande påtillståndsgivningen. Delfinns , lycker jag, anledning alt erinra om förhållandena för ungefär tio årsedan. Då förekom varie år moiioner om en fri invandring. Enligt vår mening ären reglerad invandring en föulsällning för all vi skall kunna leva upp lill demålsättningar som vi har i fråga om likaberättigande och likabehandling avinvandrare och svenska medborgare. Ilikhet med andra talare vill jag ullala tillfredsställelse över den storauppslutningen kring principerna och målen för vär invandringspolitik. Jag trorinle alt de tolv reservationerna jävar påståendet att del är en mycket slorpolitisk uppslutning bakom principerna och målen för den föreslagnainvandringspolitiken. Ivad gäller uppfattar jag dem på del sättet alt de i principacceplerar målen men all de i vissa fall vill gå andra vägar. har iden här frågan åsikter som vi från vän håll inte kan dela. Enligl vär meninginnebär förslag i vissa fall risker för gruppbildningar och isoleringoch risker för alt man inte stimulerar lill kontakter mellan svenskar ochinvandrare. är myckel viktigt när del gäller att få ell gott förhållandemellan dessa grupper. Vpk-reservationerna tar i vissa fall upp frågor somsenare kommer pä bord. principiella inställning iinvandringsfrägor är alt del är vikligt att samhället underlättar kontakternapå alla områden mellan invandrare och landels egna invånare. Därigenom ökasmöjligheterna lill förståelse och samförstånd. Proposiiionenliksom utskollsbetänkandet lar upp en rad konkreta samhällsområden varigenommålen skall uppnås. hör sysselsättningen, bostads- och sociala frågor,utbildnings-, kullur- och informationsfrågor. Den föreliggande proposiiionen äringet fullbordat reformverk. Flera av de problem som möter invandrare ochminoritetsgrupper och som omfattas av målsättningarna är ännu under ulredningoch ligger inom andra utskotts ämnesområden. hör t. ex. den kommunalarösträtten för invandrare - en proposilion som redan har aviserats. hörockså reformbehov inom utbildningsområdet och inom det sociala området. Det ärvår förhoppning all det inte skall dröja onödigt länge innan regeringen läggerfram förslag för i dessa ärenden. Närdet gäller principerna och målen för invandringspolitiken överensslämmeralltså regeringens proposition i allt väsentligt med uppfattning. Enviklig punkt är all det i princip skall vara lika behandling av invandrare ochlandels egna invånare. Särskilda insalser är behövliga för att främjasamförstånd och förståelse mellan landels egna medborgare och invandrarna.Särskilt i initialskedet är språkproblemen viktiga all uppmärksamma, och inteminst gäller det för hemmavarande famifiemedlemmar. Ettpar cenlermolioner har blivit tillgodosedda under utskottsbehandlingen. och har motionerat om ylleriigare . Detta skulle möjliggöra för tidningen attutkomma i oförändrad omfallning. Au så blir fallet måste anses vara ettminimikrav mot bakgrund av målsättningsforniuleringarna, som det råder storenighet om. Inrikesulskollel föreslär alllsä bifall lill den molionen. HerrNordin m. fl. föreslår i molionen 1727 ell särskilt reservationsanslag om 1mifi. att disponeras av invandrarverket för produktionsstöd tillinvandrartidningar pä annal språk än svenska. Inrikesutskoltet föreslår enförstärkning under rubriken för invandrare med . Del är enförsöksverksamhet som skall beröra organisalioner och tidningar m. m. Detankommer på invandrarverket all finna lämpliga former och principer för detslödel. Därmedkan ell i princip motsvarande produktionsslöd som ges lill svenska tidningar,också med beaktande av invandrartidningarnas speciella situation, komma dessatill del. De bedöms av inrikesulskollel som myckel viktiga från informations-och samhörighetssynpunkl såväl inom berörda invandrargrupper som mellan dem ochdet svenska samhället. Dessa tidningar är således etl verksamt medel all uppnåde allmänna målen för invandringspolitiken. Jag ber att få yrka bifall lill inrikesutskoltets hemställan ibetänkandet nr 6. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. FruDIESEN (m) kort genmäle: i säger att han har förstått moderalasamlingspartiets uppfallning så alt vi acceplerar målen, men han kan inte delavåra åsikter därför att dessa skulle medföra risk för gruppbildning. Ja, vi ansluter oss till målen, och del ärvalfrihelsmälel som vi särskilt vill slå vakt om. Vi kan inle förslå att manskall förmena invandrarna alt sluta sig samman i grupper och ta lill vara sillspråk och sin kullur, om det kan hjälpa dem att känna trygghet, all finna siglill rätta i samhället och all bevara den identitet som vi vill tillerkännavarie människa. i (c) kort genmäle; Herr talman! De målsättningar som här angav finnervi är beaktade i proposiiionen pä ell sådant säll att identiteten, kulturlill- Riktlinjerför invandrar- och minoriletspolitiken, m. m. hörighelen, språket ochannat kan tillgodoses men i samarbete och nära kontaki med del svenskasamhället och med de svenska invånarna. Dessutom innebär de riktlinjer som vihar anslutit oss till en möjlighet och en siimulans för såväl svenskamedborgare som invandrare alt öka kontakterna med varandra och därmed ökakunskapen om varandras likheter och olikheter. FruDIESEN (m) kort genmäle; Vi avvisar självfallet inle samverkansmälel - tvärtom slår vi vakt omdet. Men vi tycker att det bör vara likvärdiga grupper som på lika villkor harmöjlighet att samverka. Och de som inle behärskar språket, som framför alllvill behålla sina kulturtraditioner och sin anknytning till ett annatspråkområde, de bör ha samhällets hjälp, de bör komma i åtnjutande av särskildaåtgärder. HerrNILSSON i (c) kort genmäle: Jag får mer och mer svårt att förståmoderaterna. säger alt vill stimulera till alt skapa"likvärdiga grupper" för alt tillgodose intressena. Del är justdetta som vi menar alt propositionen lillgodoser när invandrare och svenskartillsammans med varandra utbyter åsikter och meningar och genom sådanakontakter skapar förståelse för varandra. är del en viktig dag för svensk invandrarpolitik. Man kan hävdaalt del är första gången som vi lägger fast en långsiktig målsättning församhällets insatser när del gäller att förbättra invandrarnas sociala ochkulturella situation. Detär glädjande att det redan frän böfian, i invandraruiredningens arbeie och nuockså i , råder enighet om målen. Del för framgång för slrävanatt steg för steg göra lill någol av elt föregängsland påinvandrarpolitikens område. Pä andra håll har invandrarfrågorna ofta verkatsplittrande mellan partierna och del har naturligtvis drabbat invandrarna. Vikan vara glada över att vi inle har den silualionen här. Dettidigare arbelel på alt förbättra invandrarnas situation har i första handvarit inriktat pä att skapa jämlikhet i lagstiftningen och på annat sätt mellaninvandrare och den övriga befolkningen och pä alt undanröja sociala skillnader. Nulägger vi tyngdpunkten pä kultur- och utbildningsfrågorna, på alt invandrar-och minoritetsgrupperna skall få större möjligheler alt utveckla sin egenverksamhel. Vi utökar stödet lill invandrarnas och minoriteternasorganisationer. Del är dessutom helt i linje med god svenskfolkrörelselradition. Vi förbereder reformer för att förbättra invandrarbarnensulbildningssilualion och bl. a. skapa bällre förutsättningar för att de skallfå undervisning i hemspråket. Vi utvidgar siödet till inköp av litteratur påminoritetsspråk och vi uppmärksammar behovet av insatser även på andrakulturområden för de språkliga minoriteterna. Ipropositionen föreslås också ökade resurser för informationsinsatser och enomorganisation av statens invandrarverk, för all det bättre skall kunna svaramol de nya krav som ställs. Vidare föreslås elt system för auktorisation avtolkar och översättare och all elt invandrarråd med bl. a. företrädare förinvandrare och minoriteter skall inrättas. Demål, sammanfattade i orden jämlikhet, valfrihet och samverkan, som vi nuställer upp för invandrarpolitiken fär inte bli bara vackra paroller som vianvänder i högtidliga sammanhang. De mäste bli verklighet i den mifiö därinvandrarfamifien lever, de måste praktiseras av myndigheter ochorganisalioner, men ocksä av grannar, arbetskamrater och skolkamrater. Iarbetslivet skall målen stå för lika lön och för samma rätt till arbetsmarknadspolitiskastödåtgärder som de svenska arbetskamraterna har. De skall stå för rätten attslippa hänvisas till enbart hårda, smutsiga och lågavlönade arbeten. Pä sammasätt som vi vill bryta upp den delade arbetsmarknaden mellan män och kvinnor,på samma sätt skall vi sträva efter att förhindra att vi får en deladarbetsmarknad mellan invandrare och infödda svenskar. Påsina håll försöker man motverka konjunktursvängningar genom ett system som meden vacker omskrivning brukar kallas gästarbete. Våra mål förhindrar en sådanpolitik. Den som en gång fän rätten att invandra skall veta att han finns påarbetsmarknaden pä samma villkor som de infödda svenskarna och att han inte kanfråntas rätlen all stanna här och rätten att kräva ett arbeie. Förett par år sedan genomfördes reformen om svenskundervisning för invandrare päbetald arbetstid. Goda språkkunskaper är en förulsällning för lika villkorsåväl i arbelslivet som i samhället i övrigt. Även om det under det senasteåret har skett en positiv utveckling när det gäller förverkligande av denreformen kvarstår en hel del problem. Utbildningen sker ännu inte i en taktsom för all målet kommer all . Långl ifrån alla får sinundervisning på arbetstid. Jaghar på senare lid fått en hel del krav frän LO på ytterligare åtgärder somenligt LO:s mening behövs för att lagens mål skall förverkligas. Jag kommerdärför inom de närmasle dagarna att tillkalla en arbetsgrupp med bl. a.företrädare för arbetsmarknadens parter. Den fär lill uppgift all snabbi -- lägga fram en karlläggning av de aktuella problemen påområdet. Den kartläggningen får sedan visa om några ytterligare ätgärderbehövs från regeringens sida. Men jag kan redan nu säga all någon ändring avfinansieringen komnier jag inle alt aktualisera. Det stämmer ocksä hell överensmed LÖ:s linje. Närdet gäller den enskildes kontakt med samhället innebär de mål vi nu ställer uppökade krav. Invandraren skall få möjlighet alt bli förstådd och förstå.Tolkservicen måste byggas ut, service av tolkar som invandrarna litar på. Pämyndigheterna måste vi i ökad utsträckning fä tvåspråkig Riktlinjerför invandrar- och minoritetspohtiken, m. m. 3 protokoll 1975. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Invandrarenskall kunna få skriftlig information pä sill eget språk, genom den service sominvandrarbyråerna ger i kommunen, genom invandrartidningen och genominvandrarverkels och andra centrala myndigheters insalser. Våramål innebär att barnen skall ha samma möjligheler till stödundervisning iskolan var de än bor. Deras möjlighet att finna trygghet i och hålla kontaktenmed det språk som talas hemma måste förstärkas. Men valfrihetsmålet för barnenfår inte leda till isolering. Det förverkligas i stället bäst inom ramen förgrundskolan, som skall vara en skola för alla barn i , oberoende avderas ursprung. Detta ställer och kommer alt ställa än större krav på skolan.Men skolan har ocksä något all vinna. Invandrarbarnen ger bl. a, skolan en unikchans att internalionalisera sin undervisning. Invandrarbarnens närvaro gerskolan möjlighet till konkretion av begrepp som kontakt över gränserna ochinternationell solidaritet. Våramål kräver vidare ökade möjligheter för olika invandrar- och minoritetsgrupperatt bilda egna organisationer och utveckla sitt eget föreningsliv, attupprätthålla sina traditioner, att få tillgäng lill böcker pä del egna språketpå kommunens bibliotek, alt få se och höra sändningar i radio och TV pä delegna språkel och frän hemlandet. Del återstår mycket att göra innan de högl ställda målen är omsatta iinvandrarens verklighet. Men en hel del är ändå genomfört. Det är viktigt attdet fortsatta arbetet sker i samverkan med invandrarnas egna organisalioner, såaU politiken skapar grund för solidariiei, för respekt och tolerans mellan ossinfödda svenskar och dem som kommii hil, kanske höjt sin egen standard, menframför allt bidragit till allas vår välfärdsutveckling. Hen (): Efter många års utredande har invandrarulredningen preciserat deövergripande målen för invandrar- och minoritelspoliliken i orden jämlikhet,valfrihet och samverkan. Jag vill gärna inledningsvis understryka att jag heltdelar statsrådet uppfallning, att de orden inle endasl får bli vackraparoller. Denproposition som vi nu behandlar, liksom ett enigt utskott, ansluter sig ocksålill dessa mål, men därmed lar enigheten delvis slut. Del intressanta och ävennågot uppseendeväckande är att trots denna enighet om de övergripande målen harmoderata samlingspartiels representanter i inrikesulskollel tvingats reserverasig, främst när del gäller alt uppnå målet om valfriheten. Vadär dä valfrihet? Ulskottet konstaterar all valfrihelsmälel innebär allmedlemmar i språkliga och etniska minoriteter skall kunna väfia i vilken gradde vill gä upp i svensk kulturell identitet och i vilken män de vill behållaoch utveckla den ursprungliga identiteten. Vilkakonsekvenser drar då utskoltsmajoriteten av della enhälliga uttalande? Tillåtmig, herr talman, att göra en liknelse. a. tyskt näringsliv finns en företagsform benämnd Gesellschaft milbeschrenkter Haftung (G.m.b.H.). Överfört till utskottsmajoritetens tolkning avvalfrihelsmälel skulle del bli "Valfrihet i begränsad omfattning" -det är nämligen precis den linje som majoriteten företräder. Den linjenfullföfides f ö. konsekvent av i hans anförande . Vadvore naturiigare, herr talman, för all tillgodose invandrar- ochminoritetsgruppernas möjlighet att bevara sin identitet än all medge deras barnatt gä i en enskild förskola, där deras speciella kulturbehov kan beaktas? Vadvore naturligare för att uppnå valfrihelsmälel och tillgodose invandrar- ochminoritetsgruppernas krav pä bevarande av språk och kultur - och därmed sinidentitet - än all stödja minorilelsskolor, som uppfyller vissa av samhälletuppställda villkor? Ochvad vore naturligare, herr lalman, för att tillgodose invandrar-ochminoritetsgruppers krav på valfrihet än att ekonomiskt stöda avminoritetsgrupper drivna ålderdomshem, där åldringar tillhörande samma folk-eller språkgrupp kan finna den gemenskap som de med all rätt kan kräva påålderns dagar? Detskulle inte vara nägon som helsl svårighet att fortsätta frågandet frän rentprincipiella utgångspunkter, men jag skall begränsa mig till dessa tre frågor.De ansluter nämligen till moderata samlingspartiets reservationer nr 2, 3 och6. I dessa reservationer har vi föfil upp vår partimotion, där vi mot bakgrundav valfrihetsmålet krävt stöd lill enskilda förskolor, stöd till avminoritetsgrupper drivna ålderdomshem och stöd lill minorilelsskolor. Jagskall, herr lalman, inte fördjupa mig i någon delafidiskussion kring dessareservationer, utan begränsa mig till all yrka bifall till dem. kanjag inle underiåta all fråga utskottets talesman hur man kan ställa sig bakomde övergripande målen utan att dra de nödvändiga konsekvenserna av dellaställningstagande. HerrFagerlund konstaterade f ö. i sill anförande att ingen reservation ärundertecknad av mer än ell parti. Ja, det är tyvärr etl riktigt konstaterande.Moderala samlingspartiet har förvånansvärt nog inte fält stöd från något annalparti i sin strävan att ge valfrihelsmälel ett reellt innehåll. Apropå dendiskussion som fördes mellan i och kan jaginte låta bli att konstatera att i var rädd för att drakonsekvenserna av valfrihelsmälel. Han var rädd för risker som skulle uppslå iform av olika gruppbildningar. Vadinnebär den rädslan i klartext? Jo, att valfrihetens innebörd icke skall fåtolkas av invandrarna själva. i anser sig tydligen merakompetent än invandrarna att tolka valfrihetsmålets innebörd. iTvärålund ursäktar mig nog, om jag inte har samma uppfattning om kompetensenjust pä det här området. Eninvandring som innebär att vårt land i genomsnitt tillförs 25 000 å 30 000invandrare ställer utan tvivel samhället inför många, delvis svårlöstaproblem. För att fä en fortlöpande vägledning när del Riktlinjerför invandrar- och minoritetspohtiken, m. m.. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. gäller invandrar- ochminoritetspolitikens framtida utformning kan forskning med anknytning tillinvandringen vara av stor betydelse. Därom råder enighet. Propositionen liksomutskottsmajoriteten förordar att en expertgrupp för invandrarforskning inrättasoch knyts till . Gruppen bör, heter det,"arbeta i nära kontakt med arbetsmarknadens parter och invandrarnasorganisationer". Ja, argumentet kan vid första påseendet te sigbeslickande, men det hindrar inte alt i förslaget kan ligga vissa faror. Detkan leda lill, och detta framhålls i moderala samlingspartiets partimotion, allforskningen styrs och att resultatet kan ifrågasättas. Ulskoitsmajorilelenanser all motionärernas farhågor är överdrivna. Ja, del är möjligt, men det presenterasdefinitivt inga bevis för att så är fallet. Här slår uppfattning motuppfattning, och jag kan för min del endasl hävda alt forskning - det ärdäremot bevisat - inom universitetens ram är fri och obunden. HerrFageriund måste för övrigt ha missförstått den reservation som vi har på deltaområde. Han framhöll nämligen i sitt anförande att de forskningsresultat somframkommer vid universiteten inte skulle stå till förfogande på samma sätt somom forskningen skulle bedrivas i samarbete med departementet. Så är givetvisinte fallet. Resultaten av den forskning som bedrivs vid universiteten stårtill förfogande på precis samma sätt. Meddetta ber jag att få yrka bifall till reservaiionen 11 vid inrikes-utskottetsbelänkande nr 6. Enväsentlig sak, och jag vill understryka den, är all de principer som kammarensledamöier snart kommer all besluta om när det gäller den framtida invandrar-och minoritetspolitiken innebär att berörda grupper därmed bör kunna känna attdel svenska samhället är berett att ekonomiskt, socialt och kulturellt stödjadem när det gäller deras anpassning - ofta nog sä svår - i värt land. Därutöverkommer ju invandrarnas slällning ytterligare att stärkas när senare -förmodligen i stor enighet - även ger dem som uppfyller vissakvalifikationskrav rösträtt och valbarhet i de kommunala valen. Detta bör bidralill ökad hemkänsla och samhörighet med del svenska samhället. Skulle riksdageni dag även bifalla de i inrikesutskoltets betänkande nr 6 behandlade moderatmotionerna,skulle invandrarna säkerligen i än högre grad uppskatta vär uppriktiga strävanatt förverkliga de övergripande målen om jämlikhet, valfrihet och samverkan. i (vpk): I inrikesutskoltets betänkande behandlas bl. a. en moiion med mitt namnsom del första. Den handlar om huvudmannaskapet för invandrarbyråerna. Ävenom det har sagts mänga vackra ord och lagts fram förslag om förbättringav villkoren för invandrarna måste man i äriighelens namn konstatera att derasvillkor inte är särskilt bra i alla sammanhang. Del gäller framför alll denutländska arbetskraften, som mänga gånger är hänvisad till de sämstaoch smutsigaste jobben. Invandrarna har svårt att göra sig gällande, inte minstpä grund av språksvårigheterna. Vihar ett ganska stort antal invandrare här i landet. Vid årsskiftet 1973-1974var omkring 400 000 regisirerade utlänningar bosatta i vårt land. Men denregionala fördelningen av invandrarna är starkt koncentrerad till tätbefolkadedelar av landet, , som jag kommer ifrån, har den störstaandelen invandrare. Antalet utländska medborgare i detta län uppgick lill över 22 000 eller av hela befolkningen. Menäven inom länet varierar antalet utländska medborgare starkt, I en kommunuppgår sålunda invandrarna till hela 18 9é av befolkningen. Ständigaproblem har varit och är informationen lill invandrarna i olika frågor, bl, a.om deras sociala rättigheter. Det gäller alt bistå dem med råd och upplysningarav olika slag, Idet här sammanhanget har invandrarbyråerna, som från börian startades avfrivilliga organisationer, spelat en ganska betydande roll. De har sedermerautvecklats till samhälleliga organ och drivs nu lill en del i samhällelig regi.När det gäller huvudmannaskapet finns det inga klara gränser, I en del fallslår studieförbunden som huvudman, i andra fall socialnämnder, kulturnämnder ochi något fall fackliga organisationer. Oavsett oklarheten om huvudmannaskapetfinansieras invandrarbyråernas verksamhel i regel genom kommunalt ekonomisktstöd. Invandrarbyråernasverksamhel och inriktning har angelts bl. a. av i ettcirkulär som om jag inle minns fel utgavs . Trols Kommunförbundelsrekommendationer och det stora antalet i bosatta invandrare finns det endast ell 40-tal invandrarbyråer. Ivärt län med dess stora andel av invandrare är det endast tre kommuner som harinvandrarbyråer. Det uttrycks också i olika sammanhang på länsplanet och ute ikommunerna oro över detta förhållande. I Länsplanering 74 för länkonstaterar all del finns etl mycket starkt behov av service fråninvandrarbyråerna. Men man har gjort en enkät pä området och talat med dekommunala representanterna och fän till svar att de anser all eftersom statenbär huvudansvaret för invandringen bör ocksä staten ha huvudansvaret för deekonomiska resurserna och svara för dessa. Delta problem har jag tagit upp imotionen. Nusägs del i utskottets betänkande all föredragande statsrådet inte har behandlalstalsbidragsfrågan i sak ulan anfört att denna bör ses över i ett vidaresammanhang. Därmed torde man avse beredning av de kommande förslagen frånkommunalekonomiska utredningen och socialulredningen. I och med detta anserutskollet att min motion borde vara besvarad. Jagär inte riktigt nöjd med det uttalande som utskottet gjort. Jag hade ställt eltkonkret yrkande i motionen att skulle ullala sig för ett i principstatligt överlagande av kostnadsansvaret för invand- Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Jagvill lill sisl, herr talman, understryka att det inte fär vara pä del sättetatt del skall bero pä kommunernas svära ekonomiska läge eller på om den enakommunen har det bättre ekonomiskt ställt än den andra huruvida invandrarnaskall få sitt rättmätiga krav pä service tillgodosett. Meddetta, herr lalman, vill jag yrka bifall lill reservationen nr 9 i betänkandet. FruAF (): Jag skall helt kort be att få kommentera två särskilda yttranden somfinns fogade till utskottsbetänkandet, och där och mitt namnförekommer. Detförsta gäller den omdiskuterade frågan om invandrartidningarnas situation. HerrNordgren och jag har samma principiella uppfattning som våra kolleger ikonstitutionsutskoltet, nämligen att presstöd enligt pressiödskungörelsen börutgå till alla i publicerade tidningar som uppfyller reglerna förpresstödet, oavsett vilket språk de publiceras pä. Denna principiellainställning slår helt i överensstämmelse med pressiödskungörelsen, och det ärmajoritetens i presstödsnämnden uppfattning som är obegriplig. och tidskrifter som inte kan göra anspråk på presstöd menarvi i likhet med övriga i utskollet att det är önskvärt att de som ett led iinvandrarpolitiken får elt särskilt stöd. I enlighet med uppfattningen imoderaternas partimotion stödjer vi således utskottets förslag om alt 400 000kr. anvisas till en försöksverksamhet på området.