prot · FZ09101 · 1975-12-31 00:00:00 — Attgöra livsåskådningsfrågorna till föremål för ett samlat studium viduniversiteten ligger också i linje med den utveckling av religions- kunskapen som skett igrundskolan och gymnasieskolan mot mer allmänna livsåskådningsfrågor. Eftersom jag tillhörde RUMO har jag i motionen 1452tillsammans med herrar i och i Lyckseleunderstrukit att det är högst angeläget att den beslutade reformeringenav den religionsvetenskapliga utbildningen fullföljs. Utskottetsskrivning är positiv men knapphändig - därför ett par kompletteringar, som jagtror är väsentliga. Högskolereformenger de lokala högskoleorganen ökad frihet att fördela tillgängliga medel mellanolika utbildningslinjer och att fördela dem mellan lärarlöner ochdriftkostnader. Jag tror det är viktigt att de beslutande organen därvidspeciellt stimulerar pedagogiska experiment och nyare arbetsformer, t. ex. iRUMO:s anda, och ser till att sådana insatser prioriteras ianslagsfördelningen. På det sättet kan den lokala högskoleenheten bli en vitalkraft och genomgå en dynamisk utveckling. Dennya forskningsrådsorganisationen innebär bl. a. elt nytt gemensamthumanistiskl-samhällsvetenskapligt forskningsråd. var det separataforskningsråd. Sammankopplingen ligger i linje med RUMO:s intentioner - enreligionsvetenskaplig utbildning och forskning som inte bedrivs i en"inomreligiös" eller "inomhumanistisk" sfär ulan står ikontakt med det omgivande samhället och dess aktuella problem. Slutligenvill jag ge en kommentar också till frågan om en professur ireligionspedagogik. nämnde om den i sitt första inlägg. Detkan diskuteras om en sådan professur - trots RUMO - är det bästa sättet attlösa de problem som vederbörande professor skulle syssla med. Jag är tveksam.Rör det sig egentligen inte om en del av ett större problem, nämligen frågan omhur man över huvud taget förmedlar symboler till andra - barn, ungdom ochvuxna - på ett meningsfullt sätt? Om det är så, är det då vettigt att rycka utreligionspedagogiken ur detta större sammanhang? Med dessa korta kommentarer har jag velat stryka under vikten av attden religionsvelenskapliga utbildningen orienteras mot centrala mänskliga ochsamhälleliga problem. Jag har inget särskiltyrkande. Anslagtill högre utbildning och forskning Herrförste vice talmannen tillkännagav all anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . HerrNORDGREN (m): Det svenska näringslivet är känt för att producera kvalitetsmässigiförstklassiga varor. Även den hantverksmässiga tillverkningen och dessprodukter har kännetecknats - och kännetecknas alltjämt - av yrkesskicklighetoch god kvalitet. Genom den strukturomvandling som skett har en del yrkennästan helt försvunnit, och flera är på väg Anslagtill högre utbildning och forskning Hur svårtär det inte all få lag i en skicklig ka-kelugnsmakare, en siuckalör, enkonstsnickare osv. Med den stigande levnadsstandarden och det växande intressetför all restaurera äldre fastigheter m. m. och för att bibehålla och vårda vårakulturföremål krävs skickliga yrkesmän och hantverkare. 1det föreliggande betänkandet, nr 20 från utbildningsuiskotlet. punkten 7,behandlas en motion som har berört, nämligen nr 1422. Dennamolion var avsedd alt vara en fyrpartimotion. Av någon anledning - sannolikt pågrund av olycksfall i förarbetet med motionen - har mitt namn inte kommit med.Men det är av mindre betydelse. Däremot är del ell problem som motionen larupp, nämligen risken alt ännu ett yrke - bokbindaryrket i dess hantverksmässigaform - allvarligt decimerats . Varför, herr lalman, är del såangelägel alt behålla just det yrket? Jo,den vetenskapliga litteraturen utgör en nödvändig förulsällning för bedrivandeav all högre utbildning. Den litteraturen ökar starkt år i takt med devetenskapliga landvinningarna. Detta avspeglar sig i tillväxttakten i devetenskapliga forskningsbibliotekens bokbestånd. Kravenfrån forskares och studerandes sida på att ha tillgång till den nyutgivnalitteraturen och de aktuella lidskrifterna på del vetenskapliga området harhaft till följd att man vid disponerandet av anslagen för bokinköp ochbokbindning setl sig tvungen alt prioritera bokinköpen på bokbindningensbekostnad. Det finns därför på de fiesta bibliotek elt uppdämt behov avbokbindning som inle kunnat tillfredsställas på grund av brist på pengar, delslill erforderlig bokvårdspersonal på biblioteken, dels - och kanske viktigast- lill betalning av del bokbinderiarbele som borde ha utförts. Enkonsekvens av de knappa anslagen har blivit att en växande del av bibliotekensbok- och lidskrifisbestånd inle får det skydd som en ändamålsanpassad bindningav beståndet skulle innebära. En annan konsekvens, som inte beaktatsi sammanhanget, drabbar de bokbinderier vilkas huvudsakliga sysselsättning ärbokbinderiarbele för de vetenskapliga biblioteken. Dessabokbinderier har på grund av arbetets art bibehållit sin hantverksmässigakaraktär, då varje bokband i de olika arbetsmomenten kräver individuell behandling,matlagning osv. Arbetskraften som sysselsätts på dessa bokbinderiverkstädermåste i likhet med utövare av andra hantverksyrken besitta en gedigenyrkeskunskap, som uppnås först efier flerårig verksamhet inom yrket. Arbeistillgångenför de förelag som driver bokbinderi har på grund av här relateradeförhållanden successivt minskal. Delta har hafi till följd bl. a. att en delföretag - antingen av åldersskäl eller på grund av dålig lönsamhet - lagts nedeller fusionerats. Som nämnde fanns ungefär 25 förelaghär i Slockholm som bedrev hantverksmässigt bokbinderi. har vi högst 14kvar, och det är samma tendens ute i landel. På grund av de osäkraframtidsutsikterna och den låga lön- samheten har någonnämnvärd rekrytering till elt så pass värdefullt yrke inte skett under senareår. Omdenna utveckling ohämmat får fortgå, kommer det all innebära altbiblioteken inte kan få sitt behov av bokbindningstjänster tillgodosett ochinle heller ges möjlighet att ta igen det behov av bokbindning som eflersails.Biblioleken eller arbeisvårdsverksiäderna kommer då inle heller alt somhittills kunna rekrytera arbetsledare och utlärda yrkesmän från näringslivet. Genomsnittsåldernhos de nu verksamma bokbindarna är hög, varför det måsle vara angeläget atlskapa förutsättningar för att bokbindaryrket kan fortleva och yrkeskunnandetbibehållas. Attell urgammalt, förnämligt och för universiteten och forsknings-litteraturennödvändigt hantverksyrke som bokbindarens på så sätt är hotat till sin existensoch kanske helt borla i vårt land är en skrämmande utveckling,som måsle bringas alt upphöra. 1vårt grannland är de statliga anslagen lill forskningsbiblioteken ännuskilda ål belräffande inköp och bindning. Man slår där vakt om yrketsfortlevnad på ett hell annat sätt. Så måste även ske i vårt land om vi villbehålla bokbindaryrket. Jag förstår att det i nuvarande läge tyvärr är meningslöst att yrkabifall till motionen 1422, men jag ber i stället alt få vädja till berördamyndigheter och institutioner att beakta detta problem och att t. v. inom ramenför erhållna anslag avsätta erforderliga medel till bindning av nämndlilteralur. Det är, herr talman, en kulluruppgift som vi bör slå vakt om. Anslagtill högre utbildning och forskning iStockholm (s): En snabb teknisk utveckling med krav på en effektiv och lönsamproduktion har kännetecknat arbetslivet . Kraven på godarbetsmiljö har dock åsidosatts. Tillkomsten av en förändradarbetarskyddslagstiftning, resurser för forskning, bl. a. genomarbelarskyddsfonden, och förstärkning av myndigheternas möjligheter att seefier arbetsmiljön har gett slörre förutsättningar alt förändra miljön ute påarbetsplatserna. Men många stora och allvariiga arbetsmiljöproblem kvarstår. Yrkesskadestatistikenvisar atl 250 yrkesskador leder till döden och 2 200 lill invaliditet. Delabsolula fiertalel människor upplever sin arbetsmiljö som riskfylld ochbesvärande. Vi vet l. ex. all 98 96 av människorna inom stålindustrin uppleverfaror och risker i jobbet. Det gäller besvär av damm, buller, vibrationer,gaser, belysning och klimat. Densnabba tekniska utveckling som vi har upplevt bygger bl. a. på en omfattandeforskningsverksamhet. Inriktningen av denna forskning har uppenbarligen endasli liien skala riktals mol utvecklingens konsekvenser för arbetsmiljön. Nyteknik, nya produktionsmetoder och ämnen har införts i arbetslivet utan slörrehänsyn lill hur människorna Anslagtill högre utbildning och forskning Delolala forskningsulgifternas fördelning i amhället har granskats inom LO. Av dessa användes inom företagssektorn 2,4miljarder kronor, inom högskolesektorn och inom denoffentliga sektorn . finansierades viastatsbudgeten och via förelagsseklorn. Enligtstatistiska centralbyrån användes endast 0,7 96 av företagens och denoffentliga sektorns - exkl. universitets och högskolors - insatser inom områdetteknisk och naturvetenskaplig forskning till arbetsmiljö och personalskydd.Samtidigt konstateras att 77,6 96 används inom industriell verksamhet. 1 detbegreppet ingår självfallet projekt som avser också arbetsmiljö, men det tordeändå föreligga en avsevärd skillnad mellan satsningarna på arbetsmiljön ochindustriell verksamhet i övrigt. Arbetarskyddsfonden använder ungefär 20 milj.kr. till forskning och utveckling inom delta område. STU har ca 200miljoner, statens råd för samhällsforskning 10 miljoner och statens råd förbyggnadsforskning 35 miljoner. Även om siffrorna inte är helt färska ger deändå ett begrepp om omfallningen. Universitet och högskolor disponerar åriigenöver 1 miljard till forskningsändamål. Densituation som råder inom arbetsmiljöns område kräver starkt ökade resurser.Yrkesskadestatistiken, som jag inledningsvis berörde, är tyvärr djuptlögnaktig. Med täta mellanrum kommer larmrapporter om "nya"arbetsmiljöfaror, där del anses att klara samband föreligger mellan sjukdom-dödsfalloch arbetsmiljö. Dessa fall finns inte med i den av mig tidigare åberopadeyrkesskadestatisliken. Det är bara att konstatera att det finns ell otal föross okända hälsorisker ute på arbetsplatserna. Motbakgrunden av de svåra arbetsmiljöproblem som finns i arbetslivet är detförvånande att utskottet har ägnat dessa frågor så litet intresse, om nu dettakan utläsas av det utrymme frågorna fått i utskottets betänkande. Imotionen 1975/76:1396 har vi yrkat att hos regeringen begär förslagom förstärkning av resurserna på det arbetsvetenskapliga området. Utskottet harhävdat att regeringens förslag i budgetpropositionen innebär en sådan förstärkningoch avstyrker med hänsyn härtill motionens yrkande. Därefter understrykerutskottet vikten av en fortsatt successiv förstärkning av resurserna påområdet. Utskottetsbehandling är lakonisk. Man har inte orkat redogöra för vad det är för verkligförstärkning av resurserna som föreslås. Någon avstämning mot föreliggandebehov finns inte. Någon diskussion om nödvändigheten av all bygga upparbetsvetenskapen som en tvärvetenskap förs inte. Här skall bara påvisas altinom området kemiska ämnen och substanser, kopplat till produktkontroll, rörforskningen så vida fält som bl. a. yrkesmedicin, yrkeshygien, biokemi,fysiologi, genetik m. m. Närdet gäller ergonomi, arbetsorganisation och metodutformning har utvecklingen avkunskaperna inom arbeismiljöområdet varit baserad på forskning som växt framinom psykologi, sociologi, fysiologi, medicinsk stressforskning m. m. Arbetsvetenskapliginriktning krävs sålunda inom så gott som alla vetenskapliga ämnesområden föratt uppnå en täckning av arbetsmiljöns olika problem. Det är därför avutomordentlig betydelse atl den utbyggnad av arbetsforskningen som bl. a.Landsorganisationen har krävt inom teknik, medicin, samhällsvetenskap ochmatematik-naturvetenskap förverkligas. Vi står mitt uppe i en intensiv arbelsmiljödebatt. Löntagarnassjälvklara rätt att få sina arbetsmiljöproblem lösta ifrågasätts inte avnågon. Därför borde forskningen på detta område nu slarkl prioriteras. Tyvärrdelar inte utskottet denna mening. Dessa frågor kommer att ägnas storuppmärksamhet där. Vi är inle nöjda med behandlingen av de arbetsvetenskapligafrågorna. Jag hävdar att löntagarnas krav på en krafiig utveckling av resursernapå detta område är del mest angelägna krav som vi i delta hus har atttillgodose. Debattenom arbetslivsforskningen kommer att fonsälta. kanske den ocksåleder till beslut om ökade resurser. Anslagtill högre utbildning och forskning Idelta anförande instämde fröken samt herrar Ulander, ,, i , i , i , Häll ochAndersson i (samtliga s). i påpekade att det inle var så mångarader som i betänkandet hade ägnats det arbetsvetenskapliga området. Låt migförst rent generellt säga att det aldrig i utbildningsutskottets betänkandenråder något samband mellan antalet rader i betänkandet och den vikt ulskolletfäster vid de frågor som behandlas i betänkandet Vidarefinns det en rad på s. 28 i betänkandet som skall tittapå. Utskottet erinrar där om atl chefen för haranmält sin avsikt atl senare under lägga fram förslag om förstärkningav den beleendevetenskapliga arbetslivsforskningen. Det föreligger nu enproposition på detta område som behandlas i annal ulskott. I den föreslås altriksdagen skall inrätta ett särskilt forskningsinstitut kallat Centrum förarbelslivsfrågor. Det är en avsevärd satsning på detta forskningsområde av delslag som nu efterlyser. Jagvill understryka att vi inom utbildningsutskottet fäster den största vikt vidatt forskningsresurserna successivt byggs ut, så att den lagstiftning som finnspå arbetslivels olika områden skall kunna få del forskningsstöd den behöver. Under debatten tidigare har vi diskuieral kvaliteten ihögskoleutbildningen. Jag hade på grund av kammarens arbetsordning Anslagtill högre utbildning och forskning ingen möjlighet att begäraordet när i hade yttrat sig. Men i etttidigare inlägg hade sagt att han inte hyste någon tilltrolill de s. k. organisationsbyråkrater och regeringens tänkare som satt i H 75och i de regionala kommittéerna. Litet pressad tog sedantillbaka en liten del av detta och sade att det omdömet inte gällde herrThorsten . Om det gäMde alla de andra framgick inte av inlägget. Nuber jag att med talmannens tillstånd få fråga : Är detherr uppfattning att de andra medlemmarna i H 75 fästeravseende vid en hög kvalitet i högskoleutbildningen? HerrSIVERT i (s). Det var glädjande att höra atl utskottets ordförande fäster betydligtstörre avseende vid arbeislivsforskningen än vad man kan utläsa av skrivningeni utskollets betänkande. Närdet gäller den anvisning till innanläsning på s. 28 i betänkandet som jag fickvill jag säga alt jag tvivlar på alt statens övertagande avArbetsgivareföreningens ekonomiska ansvar för kommer att innebäranågon väsentlig utveckling av de krav som vi ställer på detta område. Jag troratt det är att sätta ambitionerna alldeles för lågt. Detär min bestämda uppfattning atl delta är ell av de allra viktigaste områdenaoch att det måste prioriteras. Efier att ha lyssnat till debattenom utskottets betänkande noterar jag med viss förundran att man här diskuterar40-poängsutbildning i kvinnofrågor, bokbinderier och annal. Den stora fråganär, som jag ser det, att få fram en forsknings-och utvecklingsverksamhet närdet gäller människors liv och hälsa. HerrLARSSON i Staffanslorp (c): ställde en fråga till mig om miti intryck från H 75 av denbetydelse som övriga ledamöier fäster vid hög kvalitet i utbildningen. Jag harfunnit att H 75 är en församling som verkligen gör så stora ansträngningar sommöjligt för atl nå hög kvalitet i utbildningen. Jag kan tala om för kammarenatt förslaget till högskolelag och förordningar, som har skickats ut påremi->s, har föregåtts av många och långa överläggningar. Bland ledamöt,;rna i H 75 finns universitetskanslerLöwbeer, professorn vid , överdirektör , studentkårsrepresentanterosv. - alla stora organisationer i della land är företrädda. Jag är övertygadom att alla dessa ledamöter är besjälade av viljan att åstadkomma enkvalitativt god ulbildning. När U 68 starlade sill arbete och fortsatte det under fiera år var dethuvudsakligen organisations-, dimensions- och intagningsfrågorna somutredningen sysselsatte sig med. Frågan om undervisningsformerna,undervisningssätlel, lärarkompelensen, forskningen - vilka frågor inneslulits ibegreppei kvalilel - behandlades i ringa utslräckning alltifrån U 68 översommarberedningen fram lill H 75 där vi nu är. Jaghar pläderat för att frågan om undervisningens kvalitet skallvara med i de överväganden som görs och det arbete som f n. utförs i H 75 och ide regionala kommittéerna. Vi har i en motion från moderata samlingspartietbett om alt synpunkten på kvaliteten och dess roll i universitetsundervisningenskall bringas till H 75:s kännedom för beaktande i arbetet. Och om nukvalitetsaspekterna verkligen spelar en mycket stor roll i kommitténs arbete -vilket jag inte har någon anledning att betvivla när det här sägs - kan jaginte finna annal än alt vårt motionskrav är uppfyllt. Men sedan återstår altse om kvalitetsaspekterna har fått den behandling som de nu påstås ha fått. HerrALEMYR (s); står del väl alldeles klart att yrkande om bifalltill reservationen 1 är fullständigt meningslöst. HerrNORDSTRANDH (m): är nu ute med knallpulverpisiolen igen i tron alt han dödarmed den. Ivår molion tar vi inte bara upp frågan om kvaliteten - vi framför ocksåsynpunkler på organisationsformerna, på dimensioneringen, på intagningsbegränsningenoch på intagningsformerna. Dessa synpunkter vill vi ha framförda till H 75.Yrkandet om bifall till reservationen är alltså ingalunda meningslöst. Det ärvår enda möjlighet all få vår åsikt i dessa frågor framförd. Jag erinrar än engång om att i H 75 saknar moderata samlingspartiet parlamentariskrepresenlalion. HerrALEMYR (s): Även om känner sig skrämd, är det inte herrNordslrandh jag avser alt döda. Del är hans meningslösa argument. HerrNORDSTRANDH (m): Minaargument fortsätter att leva med ytterligare kraft, men jag förmodar att herrAlemyr sticker upp igen för att försöka döda dem. Gör han inle det, förutsätterjag au de lever. Överiäggningenvar härmed slutad. Anslagtill högre utbildning och forskning Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoiieis hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Nordslrandh och , och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begäri volering uppläsiesoch godkändes följande voleringsproposilion: Anslagtill högre utbildning och forskning Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 20 punkten 1 mom. 1 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNordslrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 264 Nej - 42 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall till dels ulskoiieis hemställan, dels reservationen nr 2 av fruLantz, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering uppläsies och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 20 punkten1 mom. 5 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av . Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 291 Nej - 13 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemslälli. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av fruLantz, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begäri volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller ulbildningsulskoltets hemställan i beiänkandel nr 20 punklen 1 mom. 21 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 3 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flerialel av kammarens ledamöier haröslal för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvolering med omrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 292 Nej - 14 Kammarenbiföll vad ulskotiei i dessa momenl hemställt. Mom. 36, 37 och 43 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avfröken , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskotleis hemställan i betänkandet nr 20 punklen 1 mom. 36, 37 och 43 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av fröken . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal. Denna omröslninggav följande resullal: Ja- 276 Nej - 29 Anslagtill högre utbildning och forskning Mom. 38-42 och 44-62Kammaren biföll vad ulskollei i Mom. 63 och 64 Proposilionergavs på bifall till dels utskollets hemställan, dels reservationen nr 4 avfröken , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begäri volering uppläsies och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller ulbildningsulskoltets hemställan i betänkandet nr 20 punkten1 mom, 63 och 64 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av fröken , Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalel av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 276 Nej - 29 7Riksdagens protokoll 1975/76. Mom. 65 och 66 Kammarenbiföll vad ulskoilet i dessa momenl hemställt. Vissaanslag inom Kammaren biföll vad utskottet i dessa punklerhemslälli. socialdepai'temen - tets verksamhets område § 10 Vissa anslag inom socialdepartementetsverksamhetsområ de Föredrogs socialulskotleis beiänkande 1975/76:30med anledning av i propositionen 1975/76:100 gjorda framställningar inomsocialdepartementets verksamhetsområde jämle moiioner. HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i belänkandet. I det följande redovisas endasl de punkler, vidvilka under överläggningen framsiällls särskilda yrkanden. Punkten7 (Länsläkarväsendei) Regeringenhade i propositionen 1975/76:100 bilaga 7 (socialdepane-mentet) under punktenE4 (s. 77 och 78) föreslagit till Länsläkarväsendei för budgelårel1976/77 anvisa eu förslagsanslag av . 1detta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:748 av () ochherr (), vari hemslällis såviu här var i fråga, atl riksdagenuiialade sig för inrällandet av im-migrantläkarljänster enligt vad som imolionen föreslagils, samt 1975/76:1290av fröken () och i (c). beträffande konsultläkare förinvandrare att skulle avslå motionen 1975/76:748, såviu här var ifråga, att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1975/76:1290 lillLänsläkarväsendei för budgelårel 1976/77 anvisade ett förslagsanslag av . 1. belräffandekonsuliläkare för invandrare av () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att med anledning av motionen 1975/76:748 såvitt här var 98 i fråga gav regeringen till känna vad reservantenanfört i frågan. Punkten 10 (Bidrag lillfamiljerådgivning m. Regeringenhade under punkten (s. 97 och 98) föreslagit alt till Bidrag lillfamiljerådgivning m. m. för budgelårel 1976/77 anvisa ett förslagsanslag av . Idelta sammanhang hade behandlats molionerna 1975/76:567av fruSwanzm, fl, (fp), vari hemställts att skulle till Bidrag tillfamiljerådgivning m. m. för /77 anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med , förhöjt anslag av , förytterligare bidrag åt , och