prot · FZ0915 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagkom egenlligen av mig i min uppräkning av anledningarna lill atl vi inte villeha ett statligt monopol. Den tredje punkten sade jag gällde atl granskningensjälvfallet skulle vara kvar oberoende 0/77förstatligande av läromedelsproduktionen av vilka former det ökadesamhällsinflytandet får. Denfjärde punkten är för mig att också ett ökal statligt grepp över självaproduktionen innefattar atl olika författare eller författarlag får utvecklasina idéer om läroboksframställning. Jag menar att konkurrensen mellanförfattare och författarlag är betydelsefull. Detär självklart att man lokall skall kunna välja läromedel och välja bland flera.Och del är någol som våra insalser hiiiills har gåll ut på. Sammanfattningsvisvill jag säga att socialdemokratins inställning i läromedelsfrågan är attsamhället måste ta på sig ett avsevärt inflytande - av alla de skäl som jag harnämnt. Men inte för att likrikta eller för att ge sig in på alla de fasor somde borgerliga beskriver, utan för att förbättra situationen och effektiviseraläromedlen. Hen (): Fru statsrådet förde en debatt mot de fria marknadskrafterna, meninlägget måste ha varit riktat mot någon frånvarande debattör. Såvitt jag vetär del ingen här i kammaren som ansett att de fria marknadskrafterna, såsomslalsrådet lyckles uppfatta dem, skulle verka på den här marknaden. En stalbehövs för att dra upp ramar och riktlinjer och kontroll och både det ena ochdet andra i den ekonomiska verksamheten. Det ingår åtminstone i del budskap somvi försöker förmedla. För atl ta ett exempel anser vi atl man skall ha enobjekiivi-telskontroll. Jag gick l.o. m. sä långt atl Jag ansåg all det skullevara en sådan även när del gäller tryckta läromedel, kanske förövrigt också i fråga om dess bildmaterial, vilket f n. inte är fallet. Närdet gäller de tryckta läromedlen kanske jag yttrade mig en smula oförsiktigt.Om jag förstår rätl har de borgerliga partierna gemensamt i försöktdriva kravet på att del verkligen skall vara beslul på alt objektiviteisgranskningskall förekomma; atl den borgerliga reservationen föll i men att detändå föreligger en frivillig överenskommelse mellan läromedelsnämnden ochSveriges Radio om en sådan granskning. Del är möjligt alt jag har fel härvidlag.Jag uttryckte mig som sagt en smula oförsiktigt, men jag anser att det alltsåskall vara inte bara en sådan frivillig överenskommelse. Påtal om marknadskrafterna hade statsrådet också en hel del resonemang omläromedel på smala sektorer. Ja, det är rikligl alt det flnns sådana smalasektorer, och de är också exempel på alt det där behövs ingripanden avsamhälleligt slag - man har ju ett system med en viss subvenlionering avläromedelsproduktionen på sådana områden. När det gäller det statliga förlagetLiber tror Jag att statsrådet tvingas erkänna att det förlaget inte ulanspeciellt stöd gör några särskilda insatser för atl få ut mera läromedel påsmala sektorer än vad andra förelag gör, så nog är det väl fel att säga allbranschen här sviker. Jag vill också påminna statsrådet om alt när det gällerde statliga företagens verksamhet finns det klart bestämt - påsocialdemokratiska förslag - atl den skall vara lönsam. Därför kan Jag inleheller anklaga Liber för alt det förlaget kanske inte ägnar sig åtnågon verksamhet av det slag som statsrådet tycks tänka sig. När det gällerLiber tror jag dessutom man mäste säga sig all detta statliga föriag inteproducerar några billigare läromedel för skattebetalarna. Är del så altstatsrådet går omkring i tron att kostnaderna för skattebetalarna- något som ofta återkommer i hennes debattinlägg här - på någol sätt skullebli lägre, om del blev ett statligt monopol? Det är sannolikt tvärtom, och denverksamhet som det statliga förtaget Liber har bedrivit tyder inte påatt det skulle bli några kostnadssänkningar. Såfort man talar om en kartläggning, sade statsrådet, misstänkliggörs den för attdet skulle betyda all man skulle vilja socialisera. Med en viss belåtenhetantecknade jag just ordvalet "misstänkliggörs" på tal om ensocialisering. Jag är glad över all statsrådet själv känner det så i själen:att det vore ett misstänkliggörande all lala om socialisering. Men alt vi föreställningen alt del kanske finns utrymme för denna misstanke beror påatt den socialdemokratiska kongressen faktiskt fattade ett sådant beslut försin del. Det gör ett myckel egendomligt intryck när man nu hör att allt lal om monopol på detta område är befängt och att det inte allsär det som socialdemokraterna strävar efter. Men om det nu verkligen bleve ettförstatligande av läromedelsproduktionen -skulle då inte del vara ettmonopol?Jag förstår inle hur det kan kallas befängt att vi försöker argumenteraemot ett sådant monopol. Statsrådetsäger all man absolut inle har några planer på att socialisera läromedlen, meni så fall skulle vi väl kunna få ett klart uttalande om del kusliga i idén attha ell statligt monopol på läromedelstillverkningen - annars finns det juutrymme för tanken, att man tar tag i kongressens beslut och, omman får majoritet i efter nästa val, också försöker atl dåförverkliga delta beslul. Jagskulle alltså vilja höra statsrådei klart deklarera att ett statligt läromedelsmonopolvore någonting kusligt. Har ni från något land någon erfarenhet som ger stödför atl detta skulle vara förenligt med vad vi alla - eller åtminstone nästanalla - här i kammaren skulle vilja känneteckna som frihet? Finns det någotsådant exempel? Jag antar att man i östländerna har en socialiseradläromedelstillverkning och atl del är därför som t. ex. är såförljust i detta, men för borde det vara angelägel atl göra ettklart avståndstagande från ett sådant system. Hen (): bekymrar sig över vårt röstläge i den här frågan. Om det syftadepå mig skulle Jag vilja svara, att det beror på alt jag är väldigt oroad överatt som man säger atl man har en effektiv insyn i den här branschenvill man inte ta avstånd från kongressbeslutet utan säger all man skall göra enkartläggning. Enligt min mening behövs del ingen kartläggning, för det hela ärganska 6 protokoll 1975/76:15 Kvar finns jumisstanken: Till vad skall man använda det material karlläggningen ger, om maninte har tänkt sig väsentligt större samhällsinsatser? Jagmedger gärna att jag känner stark oro för att socialdemokraterna, om de fårmajoritet under nästa mandatperiod - i del fallet tillsammans medkommunisterna, och vi har hört av vart de driver-kommer altaktualisera väsentliga förstatliganden på det här området. Men jag tycker altmyckel av del som sades här visar hur onödigt det egentligen skulle vara. Jagkan inte låta bli att konstatera att på en gång sade att bokfödagenväxte upp som svampar ur jorden, och då borde det rimligen finnas en väldig massa,och au det rådde en starkt monopolistisk utveckling, och då borde man vara påväg mot ett enda förlag. Det visar väl i någon mån vilket underlag man har förde påståenden man gör i den här debatten. Lägetär Ju del att vi inle alls har något läroboksmonopol f n. Vi har ett fiertalprivata förlag, vi har det statliga Liber och vi har också en del andra. Vad vihotas av är däremot att, om den socialdemokratiska partikongressens önskningargår igenom, få ett statligt monopol. Jagtyckleemellertid all statsrådet hade en hel del riktiga argument,som jag kände sympati för. Hon sade alt del finns snäva sektorer inom skolan,små ämnen som inte får sina läromedelsbehov tillgodosedda. Det är alldelesriktigt. Läromedelsmarknaden är lukrativ i första hand i de stora ämnena, ochdet finns inle ett tillräckligt mångsidigt sortiment att välja ur i de små.Jag tror all den beskrivningen är riktig. Det är ett problem som man skall tailu med, och det har uppmärksammats av , bl. a. i motioner av mig. MenJag drar av denna beskrivning en hell annan slutsats än vad statsrådei gör.Slalsrådet anser atl här skall vi ha ett statligt utgivningsmonopol; jag haraldrig hävdat all ni har sagt atl det skall finnas bara en bok i varie ämne,men ni vill att staten skall ha monopol på själva utgivningen - man skall såall säga få välja mellan flera olika siaistill verkade läromedel. Min slutsatsär, som sagt, en hell annan, nämligen atl i det här sammanhanget bör samhälleti ökad utsträckning stödja utgivning av "exklusiva" läromedel ellerläromedel för små sektorer och i fråga om den högre utbildningen väl också avfacklitteratur. Jag tycker att det vore värdefullt, om de som vill ge utläromedel för sådana här små sektorer kunde få räkna med ett ökat ekonomiskistöd från . Kommer ni med ett sådant förslag, tror jagatl jag kan utlova atl i varie fall kommer att ge det sinanslutning här i . Objektiviteten,sade , är någonting som varierar med de kunskaper man har. Dellycker jag var utmärkt sagt. Såvitt jag förslår menade hon atl den däremot inleskulle variera med de åsikter man har, och det lycker jag också var utmärkt.Objektiviteten kan alltså inle utläsas vare sig ur eller ur delkommunistiska manifestet,-inte ens ur det socialdemokratiska partiets programfrån . det väl ingen anledningalt på den punkten göra några ändringar. Om Jag förstod statsrådei räll var honju också ganska nöjd med objektiviteten i del läromedelsmaterial som finns. Detsammagäller allsidigheten, om man tolkar del begreppet så atl inga relevanta bitarfår vara utelämnade i läromedlen. Det är också alldeles riktigt, men naturligtvisär det ingel argument för statlig utgivning av läroböcker. Objektivitet,allsidighet och relevans i den här meningen kan ju aldrig garanteras av atlstaten har ensamrätt till utgivning av läroböcker. Det garanteras genom attdet finns många utgivare som får konkurrera med varandra. Den utgivare som dåbrister i någol avseende får se alt hans läroböcker inte blir använda. 1själva verket talade statsrådets hela argumentation, som jag tyckte var rättsympatisk, väldigt besiäml emot att staten skall ta över utgivningen avläroböckerna. Därför värdet litet ledsamt och alltjämt oroande all statsrådetkom tillbaka och sade att förstatligande kan bli aktuellt. Vissedigen var detinte fråga om ett enhetsläromedel - att alla skulle läsa samma bok. Men det varfortfarande så att staten skulle ta över de bokförlag som ger utläroböcker. Den tanken kom igen. Menförstår då inle statsrådet atl vår oro beror på att om man har en enda utgivareav alla läromedel och om man har samma enda granskare av alla läromedel, så ärdel ett hot just mot allsidighel, objektivitet och relevans i läromedlen. Allade argument som ni har anfört här talar alltså entydigt mot socialisering avläromedelsutgivningen. Del vore väl då värdefullt om ni ville säga all ni ocksåär emot förstatligande av läromedelsutgivning och atl ni vill verka för attriva upp det beslul som den socialdemokratiska partikongressen har fattat. (vpk): Så hade jag rätli alla fall. Regeringen har inga planer på atl förstatliga läromedelsföretagen-absolut inte. Efter statsrådets inlägg kan herrar och nöjda och gå hem lugna. Delblir en kartläggning utan att frågan om förstatligandet tas upp. Men är intedel ett konstigt ställningstagande? Försl analyserar statsrådet i sill svar ochsäger att koncentrationen är påtaglig och atl det förhållandet är olyckligt.Hon finner alt det är ett motsatsförhållande i all statsmakterna fastställerutbildningspolitiska mål medan de privata förelagen får tolka dessa mål. Honkommer att kontinuerligt följa utvecklingen på läromedelsområdet och värnardessuiom om objektiviteten och allsidigheten i läromedlen. Det enda logiskaborde vara att regeringen i en kartläggning, om en sådan behövs, tar uppfrågan om socialisering. SomJag sagt: Inle minst förvånande är detta ställningstagande motbakgrund av att den socialdemokratiska partikongressen klart uttalar sympatierför förstatligande. Jag tror att de värderingar som förmått socialdemokratiskakongressledamöter att kräva förstatligande bygger på politiska och ideologiskaskäl. För vpk är det självfallet de politiska och 0/77förstatligande av läromedelsproduktionen ideologiska skälen som göratl vi vill se ett förstatligande av läromedlen. förmedlar läromedlen i överväldigande grad borgerliga värderingar. Vi villha in hell andra värderingar och helt andra saker i läromedlen. Folkets kampborde mer än kungarnas leverne och öden vara med i historieböckerna, t. ex.arbetarrörelsens historia måste kartläggas mycket mer i läroböckerna. Nuvarandesamhällsliv och arbetsliv borde också få mer plats. Jagär övertygad om alt läromedelsförlagen gör stora vinster. Vi tycker att det ärpincipiellt felaktigt atl skattebetalarna skall betala de vinster som förelagengör. Det är f ö. inle små summor som kommunerna får lägga ul påläromedel. Del lär röra sig om 300 milj. kr. Jaghar som sagl svårt att förstå den här kullerbyttan som statsrådet gör i sittsvar. När borgerliga talare här slår vakt om läromedelsbranschen sådan denser ut måsle del väl ändå finnas ideologiska moiiv bakom delta. Och dåtrodde jag, , all motivet var tron på den fria marknadensalla välsignelser. Jaghar här varken talat om ett slalligl monopol eller - såsom hävdade - sagt ifrån att vi absolut inte skall socialisera. Vad jag harsagt är alt situationen bör kartläggas, och om karlläggningen visar oss atl monopoltendensernablir ännu starkare än vad de är eller visar oss alt branschen på annatsätt inte fungerar lillfredsslällande, så måste vi gå in aktivare, och då kannågon form av förstatligande bli aktuellt. Jag har inte alls klart för mig hur del skulle komma alt ta sig ul, men naturligtvis har Jag med i mintankevärld atl det kan komma att bli så - delta naturligtvis också därför altdet nu står inskrivet i vårt partiprogram. Heltklart är emellertid alt samhällets inflytande över marknaden måste öka, och delav så enkla skäl som det som rycker på axlarna ål. Hansäger: Ja, visst är det dåligt på vissa smala sektorer. Har klart för sig hur omfattande dessa "smala sektorer" är? 30 %av gymnasieskolans elever går på dessa "smala sektorer". Man kaninte rycka på axlarna ål detta och mena alt det gör ingenting atl förlagen inletar på sig den fulla uppgiften atl förse skolan med läromedel. Här menar jagatt branschen har svikit. Dennegativism som kom till uttryck hos gentemot kartläggningen förstårjag inle. Jag begriper inte hur han kan vara nöjd med sex lill gamlauppgifter när vi nu har fått en så intensiv debatt om läromedelspolitiken. Jagär starkt medveten om, genom kontakter ute på fältet, all kommuner ochföreträdare för skolan inle är nöjda med siiuationen. Och vi måste väl ändå harätl atl ha ett visst grepp över hur en sådan här bransch ter sig. Vi vet atlEsselte Studium har en mycket stor del av marknaden - omkring 50 96kanske; vi vet inte exakt hur mycket det är. Alt kartlägga detta är en väldigtvikiig uppgift. Här har talats om enkuslig situation. Ja, en sådan uppstår enligt min Nr 15 mening om skolan ocheleverna inte har tillgång till allsidiga läromedel, Tisdagenden till läromedel som gerungdomarna möjlighet atl bilda sig en självständig 4november 1975 uppfattning om samhället.Den möjligheten kommer vi att slå vakt om------- medalla de åtgärder som vi kan vidta. Hen (): Jag vill då baraavslutningsvis för min del notera all man kan dra den slutsatsen av vadstatsrådet sagt, att under jämviktsriksdagen kommer det inte någotförslagom socialisering av läromedelsutgivningen men att hotet om socialiseringpå del här området förvisso kvarstår därefter. Det vore bra om lyssnade till vad jag sade. Det handlar inteom hur del ser ut i härvidlag, utan det handlar om hur branschen serut, hur branschen fungerar, vilken tillgång skolan har på allsidiga, objektivaläromedel. HenBURENSTAM (): Jag har inte ryckt på axlarna inför problemet med försörjning avläromedel på de smala sektorerna. Jag vill bara påpeka för statsrådet atl detstatliga förelaget Liber inte har gjort några större insalser på detta område. Närjag ändå har ordet vill jag också påpeka att det är någonting märkvärdigt medatt man säger att om det skulle bli ökade monopoltendenser, så skall man införaell statligt monopol. Jag tycker att man skall dra en helt annan slutsats,nämligen den att om det finns monopoltendenser skall man motverka dem på detena ellerandra sättet. Den inställningen har vi talat för i alla möjliganäringspolitiska sammanhang, och det gör vi också i detta fall. Överläggningenvar härmed slutad. Herr socialministern erhöll ordet för att iett sammanhang besvara dels () den 15 okiober anmäldainterpellation, 1975/76:9, dels (vpk) anmälda fråga,1975/76:8, och anförde: har frågat mig om jag anser del önskvärt medstörre valfrihet för föräldrarna när del gäller formerna för barntillsyn och omJag anser atl det finns slöd för att en kraftig utvidgning av den kollektivabarntillsynen är bäst ur barnens synvinkel. ir 15 frågat om jag avser att lägga fram förslag om en förkortad arbetsdag försmåbarnsföräldrar. har frågat migom jag vill medverka till en om- --------------- prövning av ulbyggnadsplanerna på barnomsorgens område med sikle Omfämiljepolitiken på att uppnå fullbehovstäckning, och vilka konkreta ålgärder i fråga om statlig medverkan jagämnar föreslå i sådant syfte. Jag besvarar interpellationen och frågan i ettsammanhang. Av den regeringsförklaring som lämnades vid öppnandeframgår alt en kraftig utbyggnad av barnomsorgen planeras. Barnomsorgen avsesbli en lagfäst uppgift med skyldighet för kommunerna att svara för enplanmässig utbyggnad. Målet skall vara att - utöver den allmänna förskolan försexåringar - bereda plats inom den kommunala barnomsorgen för alla barn iförskoleåldern lill förvärvsarbetande eller sluderande föräldrar samt för barnmed särskilda behov av stöd och stimulans, så all efterfrågan på sådana platserkan tillgodoses. Denna målsättning för samhällets barnomsorg, innefattande ävenfritidsverksamheten för barn i skolåldern, bör successivt uppnås i alla kommunerinom den närmaste tioårsperioden. Närdet gäller barnomsorgens utbyggnad har enöverenskommelse träffats mellan regeringen och . Deninnebär en utbyggnad med 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya platser ifritidshem jämte en ökning av plats-tillgången i familjedaghem. För atl gekommunerna ekonomiska möjligheter att genomföra utbyggnaden av barnomsorgenskall enligt överenskommelsen införas ett nytt statsbidragssystem medväsentligt höjda och värdebeständiga statsbidrag lill kommunerna. I syfte altomedelbart få i gång ett ökat byggande av nya daghem och fritidshem har ienlighet med överenskommelsen också genomförts en tillfällig höjning avgällande byggnadsbidrag redan från . Det nya statsbidragssystemsom enligt överenskommelsen införs är avsett att finansierasgenom en socialavgift på arbetsgivarna. En kraftig ökning avpersonalutbildningen för barnomsorgen kommer också att genomföras. Propositionpå grundval av överenskommelsen och om finansieringen, målsättningen ochlagstiftningen kommer att läggas fram för . Utbyggnadenav samhällets barnomsorg är enligt min mening f n. den viktigastefamiljepolitiska frågan. parti tycks inte dela dennauppfallning, vilket bl. a. har kommit till ullryck i att moderalerna iKommunförbundet ställde sig utanför överenskommelsen om barnomsorgensutbyggnad. Från regeringen ställer vi oss bakom barnfamiljernas krav på enbättre barnomsorg. Vad del gäller är att slå vakt om barnens trygghet ochomvårdnad. Med ökad jämställdhet mellan kvinnor och män blir del allt vanligarebland dagens barnfamiljer all båda föräldrarna förvärvsarbetar. Ca 300 000 barni förskoleåldern har föräldrar som båda förvärvsarbetar iveckan. 86 fungerande barnomsorg är av grundläggande betydelse för dessafamiljer. Den nu planeradeutbyggnaden av barnomsorgen har till syfte alt tillförsäkra barnen en godomvårdnad och att ge föräldrarna den valfrihel de önskar då det gällermöjligheterna att delta i förvärvslivet. Tillde angelägna reformerna inom familjepolitiken hör också en fortsatt utvecklingav föräldraförsäkringen, vars uppgift är att ge ekonomiskt stöd tillföräldrarna i sådana situationer i en barnfamiljs liv då en förälder behöver stannahemma hos barnet. Föräldraförsäkringen har också berörts iregeringsförklaringen, där det framhålls att förslag om en ny utbyggnadsetappför föräldraförsäkringen kommer att läggas fram av regeringen till del nupågående . I det betänkande om ett utbyggnads-program förföräldraförsäkringen som har redovisats av familjestödsutredningen behandlasäven frågan om en förkortning av arbeisdagen för småbarnsföräldrar. Jag villunderslryka att delta är en viktig fråga. För atl vi skall kunna lösa den krävsockså en lösning av de praktiska problemen på arbetsmarknaden. Hur delta skallkunna ske vill vi från regeringen diskutera med lönlagarnas organisationersedan remisstiden för familjesiödsutredningens betänkande löpt ul.Regeringen kommer att inbjuda löntagarorganisationerna till sådanaöverläggningar. Det har blivit så att det vore bättre att umgås medfamiljen än att tala om familjepolitk, men det har inle visat sig möjligt attfå denna debatt flyttad till någon annan dag. Jag ber därför nu att få tackaför det här svaret på min interpellation. Isvaret finns en mening som jag skall be alt få återge . Så här sägerherr Aspling: "Tillde angelägna reformerna inom familjepolitiken hör också en fortsatt utvecklingav föräldraförsäkringen, vars uppgift är alt ge ekonomiski stöd lillföräldrarna i sådana situationer i en barnfamiljs liv dä en förälder behöverstanna hemma hos barnet." Ja,, sådana situationer finns. Vad som här framför allt avses är allen förälder bör ha rätt att med ersättning från sjukkassan stanna hemma och tavård om sitt barn . Man vill nu utsträcka denna tidfrån . Eftersom vi länge har talat för en utbyggnad avföräldraförsäkringen välkomnar vi detta förslag. Menom nu t. o. m. socialdemokraterna anser alt det under ett barns första år finnsbehov av att en förälder vistas tillsammans med barnet i hemmet, då undrar manvarför socialdemokraterna anser all detta behov för samtliga barn upphör vidprecis åtla månaders ålder. Är alla barn så lika? Är alla föräldrar så lika? Nej,så är del naturligtvis inte, och del borde inte heller vara så ens isocialdemokraternas mest kollektivistiska uppenbarelser. Det är också därförsom det för barnens och föräldrarnas bästa måsle skapas valfrihet mellan olikaformer av barntillsyn. Nr 15 heten - när barnen är skall de på daghem och båda för- den åldrarnaut i förvärvslivet utanför hemmet - är en utmaning mot det självklaraatt människor är individer med olika utrustning och olika för- Det är också en skärande ekonomisk orättvisa mot alla dem Om familjepoliliken som inte kan eller vill anpassasig precis lill den socialdemokratiska . Del ni erbjuder är intevalfrihet utan ekonomiski tvång. Idet anförande om barniillsynsfrågorna som höll inför sin kongressobserverade han följande: "Trolsen kraftig förbättring av levnadsstandarden har många barnfamiljer svårigheteratt få ekonomin att gå ihop." Detär en riklig iakttagelse. En väsentlig förklaring lill del är de myckel högaskatterna. Men det glömde alt nämna på kongressen. Vår uppfattningär att skattepolitiken borde inriktas på att ge barnfamiljerna, som har så stor försörjningsbörda, ett rimligare läge. mån man inte kan nå tillräckligt långl på den vägen finns det mycketviktiga kompletterande åtgärder att vidta inom familjepolitiken för att öka denverkliga valfriheten för föräldrarna när de skall utforma vården av barnen.Socialdemokratin erbjuder bara ett alternativ - starkt subventioneradebarndaghem sedan barnen väl blivit mer än . Vi vill utvidgamöjligheterna i följande avseenden: underlättaför dem som önskar ta vård om barnen i hemmei än tillsbarnen blivit , vidgamöjligheterna alt ordna barntillsyn inom och utom hemmet i andra former än ibarndaghem, gebättre möjligheter för föräldrar som förvärvsarbetar atl skapa enföräldrakontakl med barnen under de så viktiga första levnadsåren. De medel -man bör användaför att nå dessa mål är att gradvis bygga utföräldraförsäkringen; införaen vårdnadsersättning i första hand till familjer med barn ; byggaut daghemmen i den takt efterfrågan visar i ett system grundat på valfrihetmellan vårdalternativen;