prot · FZ09129 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:129 §1 Meddelande om besvarande av interpellation 1975/76:171om samarbete för utveckling av ny teknik för energiproduktion m. m. På grund av tidsbrist har jag haft svårt att besvara i föreskriven tid. Jag har för avsikt att besvarainterpellationen vid lidpunkt som jag kan diskutera med herr talmannen om. §2 Föredrogs och hänvisades 1975/76:212 lillskalteutskollel §3 Föredrogs men bordlades åter juslilieulskoilds betänkanden /76:37, 38och 45 ulrikesulskoliels beiänkanden /76:14, 17 och 18.socialförsäkringsulskollels belänkande 1975/76:43 Meddelandeom besvarande av Inteipellation Kvinnori statlig tjänst, m. m. §4 Kvinnor i statlig tjänst, m. m. Föredrogs inrikesutskottels belänkande 1975/76:42med anledning av proposilionen 1975/76:173 om kvinnor i slallig tjänst jämiemoiioner i jämslälldhelsfrägor. Iproposilionen 1975/76:173 (finansdepartemeniei) hade regeringen lämnalriksdagen lillfälle all avge yllrande över vad som anförls i del utdrag avregeringsprolokoll som bifogals propositionen. Belräffande proposilionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 proposilionen redovisas vissaålgärder för au förbättra kvinnornas situation och skapa ökad jämställdhetmellan kvinnor och män i slallig riänsi. Redovisningen bygger pä del belänkandesom lades fram av ulredningen om kvinnornas situation inom denstatligt löne-reglerade offentliga förvaltningen. Ensärskild jämsiälldheisförordning komnier an ulfärdas. 1 förordningen kommer anföreskrivas bl. a. all slalliga myndigheter inom sill verksamhetsområde aklivlskall verka för en ökad jämslälldhel mellan kvin- Nr 129 nor och män. Myndigheternas arbele skall därvid främsi inriklas på all Tisriflppn den moiverkaden iradilionella uppdelningen i manliga och kvinnliga be- 18 mai 1976 fattningaroch underiätta för såväl kvinnor som män alt kombinera för- värvsarbele med god omvårdnad om barnen. Kvinnor 1 statlig gång perår i anslutning lill anslagsframställningarna redovisa de ålgärder tjänst, m. m. som vidtagits och effekterna härav. handlingsplaner fördelfortsatta jämsiälldhetsarbetei. Dessutom bör redovisning ske lillföretagsnämnderna. Olikametoder för individuell personalutveckling, såsom planeringssamtal, arbetsrotation,arbetsutvidgning, delegering av handläggarupp-gifler lill befattningar iassistent- och koniorskarriären m. ni. bör prövas hos myndigheterna. Myndigheternasjämslälldhelsarbeie bör ske i nära konlakl med de anställdas organisaiioner.Förelagsnämnd eller annal parissammansaii organ bör vara det forum däråtgärderna planeras, vidareutvecklas och anpassas lill förhållandena inom deenskilda myndigheterna. Särskildaålgärder för alt underiätta för statsanställda med ansvar för tillsynen av barnalt delta i statlig personalutbildning på, annan ort än hemorten redovisas.Särskild ersällning bör försöksvis ulgä fr. o. m. för demerkostnader för barnlillsyn som kursdellagare visar sig ha haft för att kunnadella i ulbildningen. Vidare konimer stålens personalulbildningsnämnd (PUN) atlges i uppdrag au lämna förslag lill plan för en försöksverksamhei med statligbarnlillsyn med anknylning lill kursgården Sjudarhöjden. PUNkommer vidare all fä i uppdrag all i samråd med de berörda myndigheterna ikvarteret och med statens personalnämnd (SPN) planera och genomföraförsöksverksamhei med vidareulbildning av anslällda i de lägre lönegraderna. SPNkommer att få i uppdrag att i samråd med arbetsmarknadsverket snarasl lämnaförslag om uppläggning och omfattning av särskilda rekryterings- ochinformationskampanjer i syfte au stimulera kvinnor att söka Iradilionelllmanliga riänsler och män kvinnligt dominerade riänsler. En försöksverksamhetbör startas på för atl med koncentrerade insalser försöka ökaandelen kvinnor inom manligt dominerade yrken. Vidare ulökasmöjligheterna lill ledighel vid tillsyn eller vård av barn." Idella sammanhang hade behandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöie väckta motionerna 1975/76:252 av herrHermansson m.fl. (vpk), vari yrkats 1. attriksdagen uttalade sig för faslslällande av en minimiarbdstid om 20 limmar , utom i de fall då annan överenskommelse nåddes med den lokala fackliga organisaiionen, 2. attriksdagen hos regeringen skulle anhålla om en översyn av lagen 86 om anställningstrygghet i syfte all garanleraalla arbdande trygghet i 1975/76:857 av ftu (), 1975/76:1830 av m. fl. (fp), variyrkals all hos regeringen begärde uiredning om och förslag lilllagstiftning mot könsdiskriminering enligt de riktlinjer som gavs i moiionen, 1975/76:1833 av herr försie vice lalmannen Benglson(c), vari yrkals all besluiade all vid riänsleärsberäkningen islallig riänsi alla yänsieär skulle tillgodoräknas oavseii när de intjänats, 1975/76:1847av m.fl. (c), 1975/76:1903 av fru (), vari yrkals altriksdagen hemställde hos regeringen all den av begärdaparlamentariska kommittén för jämställdhet fick i uppdrag all uireda frågan ominförandel av en lag mol könsdiskriminering, 1975/76:2067av hert m. fl. (fp), 1975/76:2135 av m. fl. (c) såviii nuvar i fråga (yrkandel 2, punkl 4), 1975/76:2149 av m. fl. (vpk), variyrkals all beslutade atl hos regeringen hemslälla om förslag lillåtgärder för att förverkliga del yugopunklsprogram för kamp mot kvinnodiskrimineringsom redovisats i moiionen. innebärande, såviu här var i fråga, 3. all arbdsköpare ålades all anla av (ar-bdsförmedling) anvisad arbetskraft, 4. all könsriklad platsannonsering förbjöds i lag, 5. all kvinnodiskriminering vid riänsldillsäliningförbjöds och skulle belraklas som grovt uänslefel, 6. all slaiens avialsverk och riksdagenslönedelegaiion borde verka för höjda löner i "kvinnoyrken" som lågunder deras kompelens, 7. all alla regler som förhindrade kvinnorna fråneller stimulerade dem all inle la förvärvsarbete avskaffades, delsde med anledning av proposilionen vackla moiionerna 1975/76:2394 av fruSundberg (m) och (), vari yrkals atl begärde atl fråganom meritvärdering av vissl arbele i hemmei för anslällning i slallig riänsioch för lönegradsuppflyltning utreddes i syfte all en hemarbetande skulle kunnafä tillgodoräkna sig meriter av sådanl arbele. Kvinnor1 statlig tjänst, m. m. 1975/76:2411av m. fl. (vpk), vari yrkals all beslutade atl ianledning av proposilion 1975/76:173 som sin mening ge regeringen lill kännavad som anförls i moiionen, och Kvinnori statlig tjänst, m. m. 1975/76:2412 av fru afUgglas (m). 1. belräffande jämslälldheisförordningens ulformningmed avseende på arbetsförmedlingens uppgifter alt skulle avslåmoiionen 1975/76:2412, i denna del, 2. belräffande ålgärder vid de statliga företagen altmotionen 1975/76:2412, i denna del, inle föranledde någon äigärd, 3. belräffande informaiionen lill omjämsiälldheisarbeiei au skulle avslå moiionen 1975/76:2411, i dennadel. 4. belräffande frågor om personalutveckling m. m. altmoiionen 1975/76:857, i denna del, inle föranledde någon åigärd, 5. belräffande barnlillsyn vid personalulbildning allriksdagen skulle avslå moiionen 1975/76:2411, i denna del, 6. belräffande chefsutbildning att moiionen1975/76:857. i denna del. inle föranledde någon åigärd. 7. belräffande höjda löner i s. k. kvinnoyrken anriksdagen skulle avslå moiionen 1975/76:2149, yrkandel 6, 8:belräffande meritvärdering av arbete i hemmei m. m. au med anledningav moiionerna 1975/76:1833 och 1975/76:2394 som sin mening gav regeringen lillkänna vad ulskollel anfört, 9. belräffandeinformationskampanj om föräldraförsäkringen all mo tionen 1975/76:1847, i denna del. inle föranledde någon åt gärd, 10. beträffande flexibel arbetstid an moiionerna1975/76:857, i denna del, 1975/76:2067 saml 1975/76:2135, yrkandd 2, punkl 4 idenna del, inle föranledde någon åigärd, 11. belräffande dellidsriänsler all moiionerna1975/76:2135, yrkandel 2, punkl 4 i denna del, och 1975/76:2412, i denna del,inte föranledde någon åigärd, 12. belräffande minimiarbetstid m. m. alt riksdagenskulle avslå motionen 1975/76:252, 13. belräffande uiredning av regionalsysselsällningspoliiik för kvinnor all skulle avslå moiionen1975/76:1847, i denna del, 14. belräffande lagstiftning mol könsdiskriminering allriksdagen skulle avslå moiionerna 1975/76:1830 och 1975/76:1903, 15. belräffande andra ålgärder av lagsliftningskaraklärall skulle avslå moiionerna 1975/76:2149, yrkandena 3, 4, 5 och 7,och 1975/76:2411, i denna del, 16. all lämnade ulan erinran vad som anförlsi proposilionen 1975/76:173, i den mån frågorna inte berörts ovan. 1. belräffandeinformationen lill om jämslälldheisarbdd av (vpk) somansett atl ulskoltet under 3 bort hemslälla all med bifalllill moiionen 1975/76:2411, i denna del, som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanien anfört. den 2. belräffande barnlillsyn vidpersonalulbildning av 10 m ' 1Q7fi (vpk) som auulskollel under 5 bort hemslälla allriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:2411, i denna del, som Kvinnori statlig sin mening gav regeringen lill känna vad reservanien anfört, tjänst,m. 3. belräffande höjda löner i s. k. kvinnoyrken avherr Lorenlzon (vpk) som an uiskottd under 7 bon hemslälla allriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:2149, yrkandel 6, som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanien anfört. 4. belräffande minimiarbetstid m. m. av herrLorenlzon (vpk) som an selt all utskoltet under 12 bort hemslälla attriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:252 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanten anfört, 5. belräffande lagstiftning mol könsdiskrimineringav herrar i (fp) och i (fp) som ansett all ulskollel under 14 borl hemslälla allriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:1830 och med anledning av moiionen1975/76:1903 begärde all regeringen uppdrog ål en parlamentarisk uiredning attularbda och lägga fram förslag lill lag om ålgärder mot könsdiskriminering ienlighet med vad reservanterna anfört, 6. belräffande lagslifining nioi könsdiskrimineringav (), herrar (), Gusiafsson i (c) och Gransledl (c), fru () saml () som all ulskollel under 14 borl hemslälla allriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:1903 och med anledning av moiionen1975/76:1830 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanierna anfört, 7. belräffande andra ålgärder avlagsliftningskaraklär av zon (vpk) som all ulskollel under 15 borl hemslälla allriksdagen med bifall lill moiionerna 1975/76:2149, yrkandena 3, 4, 5 och 7, och1975/76:2411, i denna del, som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanien anfört. Tillbeiänkandei hade fogals särskilda yiiranden 1. belräffande arbetsförmedlingens roll ijämsiälldhetsarbetei av (ni) och fru (), 2. belräffande mcrilvärdcring av arbele i hemmei m. m.av () och (vpk), 3. belräffande regional sysselsällningspoliiik lillslöd för kvinnor av () saml herrarGusiafsson i Säffie (c), Gransledl (c) och Riini- °9 gård (c). Nr 129 Hert TALMANNEN: -r. , . Överläggningenrörande inrikesutskottels betänkande nr 42 får omfatta ävennäringsutskoitels belänkande nr 61, men yrkanden belräffande sisi- nämndabetänkande framsiälles först sedan detsamma föredragils. tjänst, m. m. FruJONÄNG (c): Jämställdhet mellan män och kvinnor är en av de tunga samhällsfrågornaoch en del av samhällets allmänna utjämningspoliiik mellan olika grupper. Denär också ett led i den strävan efter jämlikhet som är en av hörnstenarna icenlerparliels politik och värderingar. Detinternationella innebar en vidgad debatt om jäm-slälldhelsfrågorna- men del verkar fortfarande som om många människor vägrar alt ta debatten päallvar. Man tror all vi i värt land kommil.mycket längre än vi i själva verkelgjort när del gäller jämslälldhetsfrägorna. Det sker naturligtvis ständigaförbättringar. Man ser t. ex. all kvinnorepresentationen ökar i , atlvi har en kvinna som talman, all det finns kvinnor i en del av de politiskapartiernas presidium osv. Och sä drar man dä slutsatsen all vi kommit långt påjämställdhetens väg. Dellaär ytliga bedömningar och del förhäller sig inle så som man tror. Vi harsannerligen inte .kommit långl pä väg - och ulvecklingen går alldeles förlångsamt, - del största poliliska kvinnoförbundet här i landei -har vi arbetat med jämslälldhetsfrägorna och genomförtdebatter framför allt på lokalplanet om jämslälldhel i arbetslivet, i hem- ochfamiljearbetet och i samhällslivet under mottot Delat ansvar - lika villkor.Jag tillstår gärna all jag blev näslan chockad när vi plockade frambakgrundsmaterialet av att se hur hårt vi sitter fast i våra traditionellakönsroller och, vad värre är, alt förskole- och skolbarn också synes ha fastnati de gamla positionerna. Olika undersökningar visade att barnen hade mycketklart för sig vem som skulle stå vid spisen och laga mal och vem som skulle uloch arbeta och tjäna pengar. Kvinnoroch män sitter fortfarande fast i iradilionella yrkesval. Kvinnorna arbelarsom hemvårdare, telefonister, sjuksköterskor, barnsköler-skor, butiks- ochrestaurangkassörskor. I de här yrkena är 98-99 96 kvinnor. 75 96 av deförvärvsarbetande kvinnorna finns i bara 25 av 300 yrken. Del förhållandet allkvinnorna är bundna lill en så smal sektor av arbetsmarknaden betyder mindremöjligheter atl konkurrera om de välbetalda jobben. Och det framgår ocksågenast av årslönerna för helärs-och heltidsanställda män och kvinnor 1972.Männens medellön var dä . medan kvinnornas var . Kvinnornahar lägre löner än männen. Atl ojämlikheten är slormellan män och kvinnor är nalurliglvis kam marens ledamöler väl medvetna om. Jag skall därför inskränka mig lill att påpeka att denna brisiande jämslälldhel finner vi på prakliskl taget 90 alla områden av samhällslivet, inom ulbildningen,pä arbelsmarknaden Samhällelhar vidtagit en hel del åtgärder. Jämslälldhelsdelegationens iniiialiv ärpositiva, men jag anser ändå alt de åtgärder som vidtagits av regeringen föratl åstadkomma bättre jämslälldhel är klart olillräckliga. Man har länge vägratatt ge jämslälldhetsdelegationen en pariamenlarisk bredd. Trots all inovember beslöt all så skulle ske har man - -inle orkat med alt få fram denna ulökade delegalion. Man har hållil på med allskriva direkiiv, och del är lydligen svårare än all klara de mänga lagförslagsom kommer på bord. Regeringenhar infiytande över hela vårt utredningsväsende. Del infiytandet använder mansannerligen inle lill att åsladkomma ökad jäm-stälidhet. Utredningsapparatenhar ju en myckel klar mansdominans. Vi kan la som exempelsysselsällningsuiredningen med sina 17 män och 1 kvinna. Den sammansättningenavspeglar sig också i resullalel. Utredningarnastyr ofta myckel av den framtida ulvecklingen och de framtida beslulen. Det ärav den anledningen oförsvarligt all stänga kvinnorna ute i så storutsträckning som sker. Kvinnorna har sin erfarenhet - och den behöver finnasmed i utredningsarbetet. Kungl.vetenskapsakademien hade i januari i åren ivådagarskonferens med rubrikenLandskapet, människan, framliden. Den konferensen borde ha hetat Landskapet,mannen, framtiden. För räknar lydligen inle alls medkvinnor. Man hade 26 medverkande vid konferensen och det var 26 män. Det fannsdiverse statsråd och generaldirektörer med - de borde som jag ser del havägrai all della, om de hade haft något sinne för .jämställdhet. tror jagemellertid all det trots allt fanns kvinnor med. Del var nämligen kaffepaus ochlunch -och del slod säkerl kvinnorna för, även om den insatsen tydligen intevar sä betydelsefull eftersom deras namn inle fanns med i programmet. 1Gävle kommun ställde en centerkvinna en interpellation denna vår, där honredogjorde för kvinnokonferensen i och dess världsaktionsplan för allåstadkomma jämslälldhel mellan man och kvinna och frågade vad man i Gävlekommun gjorde för atl förverkliga aktionsplanens intentioner. Ettsocialdemokratiskt kommunalråd påpekade dä alt "den berörda världsaklionsplanenoch dess uppföljning knappasl är en angelägenhet". Endasl i denmån densamma kunde anses beröra kommunen i dess egenskap av arbetsgivare skulledella möjligen vara fallet. Han pekade därefter på delegationens rätt "alltrycka på myndigheter, organisationer, kommuner och näringsliv" och hanansåg det väl beställt med bevakningen av världsaklionsplanens inlenlioner ivärt land. Delär intressant atl konstatera oförståelsen för all delegationens rätt atl"trycka pä" skulle kunna gälla även kommun. Har den socialdemokratiskajämslälldheispolitiken inle ens nån ner lill kommu-nalrädsnivä, är det kanskeinte atl undra på atl del är så däligl ställt som del är. Kvinnor1 statlig tjänst, m. m. Kvinnori statlig tjänst, m. m. är inle bara regeringen som är reaktionär när det gäller jämställdheten.Sveriges Radio ligger som god tvåa, eller jag skulle kanske överlåta ätherrarna - för del är väl mesl herrar - all strida om den inbördes ordningen. Delhar gjorts en undersökning om antalet män och kvinnor iTV-program, nyhetsprogram, diskussioner osv. Programledarna i Rapport ochAktuellt var bara män. 88 96 av diskussionsledarna var män, av allaspeaker och uppläsare var män och 82 96 av alla intervjuade experter var män. Jagställer frågan: Hur skall vi kunna få ell samhälle där det finns jämställdhetmellan män och kvinnor när vi jämt och ständigt i TV skall malas på del härsättet? Del är männen som kan och vet och begriper och det är männen som harsvaren på alla frågor - det är vad vartenda barn och varenda vuxen i värl landdagligen får se i TV. Och hur skall vi då kunna komma någon vart? TV försökerju annars alllid all vara progressiv - hur skulle del vara med litetprogressiviiei i jämställdhets-frågorna? Ulvecklingengår alltså alldeles för långsamt när det gäller jämställdheten och dä ärfrågan: Vad kan vi göra yllerligare? Inrikesutskoltets belänkande 1975/76:42,som behandlas, lar förutom moiionerna i jämslälldhetsfrågor även uppproposilionen om kvinnor i slallig tjänst, som bygger pä betänkandet Kvinnor istatlig ijänsl. Den ulredningen lalade sitt lydliga språk om kvinnornasunderordnade och relativt lågavlönade befallningar och om skillnaderna ibefordringsmöjligheier, som enligt ulredningen inle kan förklaras av olikheteri utbildningsnivån mellan män och kvinnor. Det finns verkligen anledning allkänna glädje och lillfredsslällelse över den här proposilionen; del vill jagunderstryka. Mänga av förslagen skall regleras genom kollektivavtal. Jag villbara liksom departementschefen utgå frän all kvinnornas situation och ulredningensförslag särskilt uppmärksammas och behandlas i samband med kommandeförhandlingar och överiäggningar. Näringsutskoitelsbetänkande nr 61 om lagstiftning mol könsdiskriminerande reklam finns delockså anledning all känna glädje över. Frän har i en fråga tagit upp spörsmålet om en ändring av marknadsföringslagensä atl könsdiskriminerande reklam skulle kunna fällas i . Nusäger näringsulskottet i sin belänkande med anledning av moiioner i frågan atlriksdagen hos regeringen skall begära förslag lill lagstiftning molkönsdiskriminerande reklam. Jag hoppas alt vi kan påräkna en lagstiftning pådel områdei redan lill hösien. Denmest inlressania frågan i ulskotlels belänkande är nalurligtvis lagstiftningmot könsdiskriminering och huruvida man den vägen kan åsladkomma en snabbareutveckling i riktning mol jämslälldhel. 1Ool framhöll vi frän cenlern i inrikesutskoltets belänkande nr 9 tillsammansmed ulskollsmajorilelen all myckel lalade för all man kunde nå bätlre resultatmed insalser av annat slag än lagstiftning. omständigheter borde manavvakla behandlingen av fri- och räilighetsutrednings förslag innanytterligare lagstiftningsåtgärder initierades. Ipropositionen om fri- och rältighelerna i grundlag anser deparlementschefenall del ligger ell väsenlligl värde i all könsdiskriminerande norm-givninghindras, och han föreslår en förbudsregel. Dessuiom finns ellmålsäliningsstadgande, atl det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnorlika rällighder. Viss lagstiftning har således genomförts, och en jämsiälldheisförordninghar även aviserats för den statliga seklorn. Förbudsregelnär emellertid, som jag ser det, mer av programmatisk natur, och enlagstiftning mol könsdiskriminering har ell vidare syfte. i uppmanar i världsaklionsplanen medlemsländernalill lagstiftning mol könsdiskriminering, och har också 1975 aniagil en aktionsplan som behandlar framförallt jämställdhelsfrågorna pä arbetsmarknaden. En antal länder har införtlagstiftning mol könsdiskriminering. I har dock regeringsförslagetförkastats av det förstärkta socialutskottet. Förslaget kommer därför ej upp istortinget ulan går lillbaka lill regeringen. Partiernas slällningstagande idetla sammanhang kan vara intressant. Arbeiderpartid och höyre är posiiiva lilllagförslaget, senterparliet och krislelig fojkeparti är negaiiva och vill haerforderliga lagparagrafer inom nuvarande lagstiftning. Sosialistiskvalgforbund önskar mer långtgående förändringar. Molbakgrund av detla internationella tryck och den långsamma ulvecklingen i värtland har vi i anselt atl ingen möda får sparas när del gäller allåsladkomma jämställdhet. Vi har därför reserverat oss för en uiredning ifrågan. En uiredning bör kunna underlälla dt ställningslagande för eller emolen lagstiftning. Vi är medvetna om all lagstiftning kan vara svär all åsladkommaoch alt del i praktiken också kan vara besvärligt atl uppräilhälla en sådanlagstiftning. Men under alla förhållanden bör en uiredning kunna bli till nyttai det forisalla reform- och upplysningsarbetet. Och utredningen bör göras avden parlamentariska jämslälldhetsdelegationen. Fräganom jämslälldhel mellan män och kvinnor är yllersl en fråga om ochen kamp för kvinnors och mäns möjligheter all frill forma sina liv - efteranlag och begåvning och efter önskemål ulan all tyngas av förlegade fördomaroch konventioner. Jämslälldhel innebär au varie individ skall vara ekonomisktsjälvsländig. Jämställdhet innebär en omställning för kvinnan och för mannen -del är en utvecklingsprocess som vi måsle igenom. Den är nödvändig för all viskall kunna fä möjlighet atl frill forma våra liv. Jag vill underslryka detstora ansvar som vi alla har i denna utvecklingsprocess, såväl i hemmei ochfamiljen som i skolan och i samhällel för övrigl. Jagber med detta, herr lalman, all få yrka bifall lill reservalionen 6 vidutskottets beiänkande och i övrigl lill ulskoltels hemställan. Kvinnori statlig tjänst, m. m. Kvinnor1 statlig tjänst, m. m. Del belänkande från inrikesulskottet som vi har alt behandla här i daginnehåller myckel av värde för både män och kvinnor. Det baserar sig dels päpropositionen om kvinnor i slallig riänsi, dels pä ett antal moiioner väcktaunder den allmänna motionstiden, som t. ex. , och i anslutningtill propositionen. Silualionenför de ca 135 000 kvinnliga slatsriänslemännen beskrivs pä ell ingående ochförljänstfulll sätt i ulredningsbelänkandel Kvinnor i slallig Ijänsl, vilkelpresenterades . Utredningen konstaterar all fiertalei kvinnor istatlig ijänsl har underordnade och relativt lågavlönade befallningar, all delfortfarande finns en strikt uppdelning mellan traditionellt manliga och traditionelltkvinnliga befallningar, alt kvinnorna oftare än männen kännerolillfredssiällelse med arbetsorganisation och personalpolitik, all kvinnornafått della i statlig personalutbildning i mindre ulsiräckning än männen och altkvinnor har mindre möjligheter till befordran än män. Utredningensslutsatser är inle överraskande. Vi vel alla atl del är på del här sättet detförhåller sig och alt del stämmer med kvinnornas situation pä arbetsmarknaden istort. Ulredningennöjde sig inte med en lägesbeskrivning ulan presenterade också en rad konkretaålgärdsförslag, varav de flesta följts upp i proposilionen och tillstyrkts avulskoltet. Jag tror all de åtgärder som skall falla beslut om i dagoch som återfinns under rubriker som Personalutveckling m. m..Personalutbildning och Rekryterings- och informationsinsatser kan få storbetydelse för all förbättra silualionen för de statsanställda kvinnorna. Päen punkl brydde sig departementschefen inle om all följa utredningens förslag.Ja. han kommenterar inte ens detla avsnitt i proposilionen. Jag syfiar pämeritvärderingen av vårdarbete i hemmet. Del är ändå en fråga som återfinns imänga av personalorganisationernas yttranden. Lål mig fä citera.