prot · FY0991 · 1975-12-31 00:00:00 — c, medgeatt, utöver tidigare medgiven ram för , medel för energibesparande åtgärder inom slalliga byggnader siälldes lill byggnads- styrelsens förfogande inom en ram av , under budgelärei 1975/76, d, medgeall bidrag till prototyp- och demonslrationsverksamhet fick bevifias intill ett belopp av , under /76, e, tillVissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m, m, för /76 under tolfte huvudtiteln anvisa ell reservalions anslag av ,. 5, belräffande informations-och utbildningsfrågor saml uppsökande verksamhel m, m, av i (fp) som anseit all ut skottet under 18 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:2033, yrkandena B 1-2, och medanledning av regeringens förslag saml motionerna 1975:905, yrkandei 6, 1678,1795 och 2009, yrkandei 11,5, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanten anfört, 6, beträffande vidgadtillsiåndsplikt enligt 136 a i; byggnadslagen (1947:385), tystnadsplikt m, m, av herrar Wennerfors (m) och () som anseit att utskottet under 20 bort hemslälla a, medbifall lill motionen 1975:2029, yrkandei 7 i motsvarande del, och med anledning av regeringens förslag saml med avslag pä molionen 1975:905, yrkandet 11, anta det framlagda förslaget till lag om ändring i byggnadslagen (1947:385) i vad det angelts som reservanternas förslag, b, medbifall till motionen 1975:2029, yrkandet 7 i vad del inle be handlats undera,, icke anta det vid propositionen 1975:30 fogade förslaget till lag om ändring i mifiöskyddslagen (1969:387), 7, belräffandehandläggningen av ärenden om tillstånd enligl 136 a 5; byggnadslagen av i (fp) som anseit alt utskottet under 21 bon hemslälla att med bifall till molionen 1975:2033,yrkandet A, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanten anfört. 8,beträffande utformningen av vissa byggnadsnormer m, m, av herr (fp) som ansett att utskottet under 23 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975:2033, yrkandei B 4, och med anledningav motionerna 1975:289, yrkandet 4, 905, yrkandet 10, 2009, yrkandena II, 1, 2 och 6, och 2030, yrkandet 8, som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanten anförl, 9, beträffande älvsträckor m, m, inom det södrautredningsomrädei som till vidare skulle omfattas av särskilda riktlinjer förden fysiska riksplaneringen av herrar i , , ,, i Karistad, i och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 25 bort hemställa attriksdagen med bifall till regeringens förslag och motionerna 1975:412 och 2037,yrkandet 1 (delvis), samt med avslag på motionerna 1975:1850, 1964, 2029,yrkandet 5 i vad del inte behandlats ovan, 2030, yrkandei 9 (delvis), 2033,yrkandet D, 2034, yrkandet 5 (delvis), och 2036 godkände vad iregeringsprotokollet förordats. Energihushållningen,m. Tillbetänkandet hade fogats etl särskill yttrande beträffande den fortsattautbyggnaden av vattenkraften av (vpk). I propositionen 1975:92hade regeringen -efler föredragning av statsrådet - i fräga omenergibeskattningen m, m, föreslagit att anla de vid propositionenfogade förslagen till lag om ändring i förordningen(1957:262) om allmän energiskatt, lag om ändring i lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskalt, * lag om ändring i förordningen(1961:372) om bensinskatt, 13,lag om ändring i förordningen (l973:1216)om särskild beredskaps-avgift förofieprodukter samt attmedge att inkomsterna av beredskapsavgiften för ofieprodukter fick fonderas hosriksgäldskontoret och disponeras för genomförande av ol-jelagringsprogram ienlighet med vad som förordats i propositionen, 1 propositionen lades fram förslag om all energiskallenpä elkraft, som f n, utgjorde av kraftpriset, lades om till en specifikskatt om per kWh saml förslag om vissa i proposiiionen 1975:30 aviseradehöjningar av energiskalten på drivmedel och ofiebränslen samt av beredskapsavgiftenför ofieprodukter. Förslagen innebar i fråga om energiskatten alt skatten påbensin och gasol höjdes med per liter och att nu gällande skattesatser om16 kr, per m' för fiock eldningsofia och , per m' för tunn eldningsofiaoch motsvarande ersattes med en enhetlig skattesats om , per m'. Dennämnda beredskapsavgiften förlängdes tvä år och höjdes med per liter förbensin och med , per m' för ofia. Dessa ändringar hade föreslagils träda ikraft , Slutligenhade föreslagits i fräga om energiskatten att industrier med särskill högförbrukning av bränsle och elkraft fick en generell nedsättning Energihushållningen,m. av skatten sä att den inleöversteg av de tillverkade produkternas försäfinings värde. Regeringenkunde om särskilda skäl förelåg genom dispens medge visst företag ytterligarenedsättning av energiskatten, 1detta sammanhang hade behandlats delsde med anledning av propositionen 1975:92 väckta motionerna 1975:2106 av herrBohman m, fi, (m), vari under punkterna II och 12hemställts att beslutade om ändrad elbeskattning ienlighet med vad som i motionen anförts, vilket innebar att elskalten skulleulgä med 15 96 av eriagda avgifter, att den i 2 § förslaget tilllag om ändring i lagen om nedsättning av allmän energiskatt föreslagnaprocentsatsen om 3 96 skulle bestämmas fill 2 96, 1975:2109av m, fi, (vpk), vari under punkterna 4 och 5 hem;;tällis altriksdagen beslulade all i förslagei till lagomändring i förordningen (1957:262)om allmän energiskatt avslå förslagen tilländring av skattebeloppen i 5 S samt avslå förslagen till förändringar iskattesatserna i bilaga till nämnda lag, benämnd "Förteckning över vissabränslen för vilka allmän energiskatt skall eriäggas", att i förslaget till lag omändring i lagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt avslå deföreslagna 2 och 3 SS, 1975:2112 av m, fi, (m), 1975:2116 av henPolstam m, fi, (c), 1975:2121 av henÅkeriind m, fi, (m), 1975:2122 av herrÅsling m, fi, (c), dels de till utskottet hänvisade med anledningavpropositionen 1975:30 väckta motionerna 1975:2009av (), såvitt nu var i fräga (punkterna 11,8, 11.12, 11,13 och11,18), 1975:2032 av hen m,ft, (fp), delsde vid börian väckta motionerna 1975:687 av hen m,fi, (c) samt 1975:1085 av herrarSöderström (m) och (). 1, beträffandeskattesatsen för energiskatt på elkraft att med avslag på molionen 1975:2106 punkten 11 och med bifall till propositionen 1975:92 i här behandlade delar fastställde energiskattesatsen för elkraft till per kWh, 2, beträffandeskattesatserna för energiskatt pä bensin och ofia all riks dagen med avslag pä motionerna 1975:2109 punkten 4 och 1975:2121 och med bifall tillproposiiionen fastställde energiskattesatsen för bensin till per literoch för ofior till , per m', belräffande reduceringsreglernaför industrin att med avslag på motionerna 1975:2106 punklen 12 och1975:2109 punklen 5 och med bifall till propositionen fastställde den övregränsen för energi-skattebelastningen till av försäfiningsvärdet samtgodkände de möjligheter till ytteriigare nedsättning som förordals iproposiiionen, beträffande energibeskattningenav mifiövårdande anläggningar alt med avslag på niotionen 1975:2112godkände de i propositionen föreslagna avdragsreglerna för energiskatt, belräffande skatleläitnaden förden mindre industrin all skulle avslå niotionen 1975:1085, belräffande uppvärmning med s,k, ackumulerande elvärme att skulle avslå niotionen 1975:2116, belräffande skatt på blektpapper att skulle avslå motionen 1975:2009 punkten 11:18, beträffande tidpunkten förinförande av enhetlig prisnivå på ofieprodukter att med avslag påniotionen 1975:2122 godkände vad som i propositionen uttalats i denna fräga, beträffande ulredningsyrkandeni fräga om energi- och vägtrafik-beskattningen att skulle avslåmotionerna 1975:687, 1975:2032 och 1975:2009 punkterna 11:8, 12 och 13, 10, beträffandeförfattningsförslagen och propositionen i övrigt att riks dagen skulle dels anta de vidpropositionen såsom 5-7 och 13 fogade förslagen till lag om ändring i förordningen(1957:262) om allmän energiskatt med de ändringar att ingressen och punklerna2-4 och 6 i övergångsbestämmelserna skulle erhålla av ulskottet föreslagenlydelse, lag om ändring i lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt, lag om ändring i förordningen(1961:372) om bensinskatt, 13.lag om ändring i förordningen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift förofieprodukter med den ändringen alt 3 S skulle erhålla av utskottet föreslagenlydelse, innebärande sådan komplettering av avdragsreglerna all avdragsrättäven i fortsättningen skulle föreligga för det bränsle som raffinaderiernaanvände för sin verksamhet, delsmedge att inkomslerna av beredskapsavgiften för ofieprodukter fick fonderas hosriksgäldskonloret och disponeras för genomförande av ofielagringsprogram ienlighet med vad som förordats i propositionen. Energihushållningen,m. 1,av i (m) och () som anseit alt ulskottetunder 1 och 10,5 bort hemställa attriksdagen med avslag på propositionen 1975:92 i denna del och med bifall lillmotionen 1975:2106 punkten 11 skulle anta förslaget lill lag om ändring iförordningen (1957:262) om allmän energiskatt med 4 protokoll 1975. Energihushållningen,m. den ändringen att 14 Sskulle ha av reservanterna angiven lydelse, 2, av i (tii) och fruTroedsson (m), som ansett all utskottet under 3 och 10,6 bort hemställa attriksdagen med avslag pä propositionen i denna del och med bifall till motionen1975:2106 punkten 12 skulle anta förslaget till lag om ändring i lagen(1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt med den ändringen att 2 Sskulle ha av reservanterna angiven lydelse. Tillbelänkandet hade fogats elt särskill yttrande av herrar i (c),Mundebo (fp), (), i (c) och Hallenius (c). Hen (): Sökandel efter förklaringen till förborgade ting, efler den enklasanningen bakom alll det märkvärdiga som formar sig i och utgör det vi kallarnaturens ordning haralltid varil tvillingbror med människans Ulveckling. Fränböfian log sig denna drifl uttryck i en allmän mer eller mindre organiseradnyfikenhet pä alll som inte kunde konkret förklaras med de femsinnenas hjälp. och är sökandet efter det okändasverkningssätt väl organiserat och uppdelat pä en rad vetenskapliga disciplineroch kallas forskning. En betydande del av denna forskning ulgöres av den naturvetenskapligaforskningen och allt fier i denna forskningssektor engagerade människor har idessa yttersta dagar kommit au inrikta sina ansträngningar på all söka svar päfrägan om människan pä längre sikl över huvud laget har några möjligheter altöverleva såsom art. Självfallet syftar denna forskning till en mål ellerslutprodukt, nämligen alt presentera de vägar människan har alt beträda och deramar hon haratt verka inom föratt fortsatt levnad som medveten och civiliseradvarelse skall kunna garanteras arten hoino sapiens. Deforskare som allt intensivare engagerar sig i denna pä sill sätt vidunderligauppgift återfinns inte bara på del tekniska omrädei utan även medicinsk,samhällsvetenskaplig och beteendeveienskaplig forskning kommer här i förgrunden.Av lätt insedda skäl ligger dock tills vidare tyngdpunkten ochprimärforskningen pä del tekniska omrädei. Engrundläggande sanning av axiomatisk självklarhet som gått upp för alllfier människor är all alla livsyttringar, alltså även människans alla olikaaktiviteter, måste ske med striki tillämpning av den lagbundenhet sorn präglarnaturens ordning. Det går inte alt agera mol denna. Vi böfiar helt enkelt blimedvetna om lagen om den biologiska verkligheten. Del är med utgångspunkthärifrån uppenbart att vi av jordens resurser i iirincip icke kan ta i anspråkstörre kvantitet av råvaror, energi etc. än som kan återproduceras resp.återvinnas och heller inle i snabbare takt än att balansen hela tidenbibehålles niellan uttag och återförande. Deltaaxiom tillämpat på energin innebär att energiuttaget inle kan bli större ellersnabbare än att del nödiga återskapandet sker i "balans- Deenergirävaror, som slår för den allt överskuggande delen av värtenergiulnylfiande, nämligen de fossila bränslena, olja och kol, behöver ytterstspeciella förutsättningar och en lidsrymd av för sillåterskapande, när de är uttömda och använda. Beträffande uranet,kärnkraftens energirävara finns inte ens leoreliska möjligheter för ettåterskapande, när della inom lagil slut. Sluisatsenav nyssnämnda konstaterande blir alltså att människan om hon vill räkna medforlsalt existens - på vilken kultur- eller civilisa-lionsnivå del än må vara -måste böria anpassa sig efler naturens kontinuerliga cykliska skapelsesystem:produklion-användning-ålerproduk-tion. Denna rytm gäller även i fråga om denmängd energi som står lill förfogande och betyder etlovillkorligt krav pä all vi frän och med nu endast har att söka utnyuja denfiödande energin, dvs. de oändliga energikällor som ulgöres av solenergi,vindkraft och jordvärme och några till, vilken i stor skala mäste tas ianspråk. Instrumentet för att möjliggöra detta ianspråklagande efter någraårtionden heter forskning och intensiv forskning men också en rätt avvägdsåväl ekonomisk politik som energipolitik. Centernsenergipolitik är mot denna bakgrund fotad på en mycket enkel, lättfattlig ochkonsekvent filosofi: vi och alla andra människor måste såväl i fråga omenergiproduktion och -användning som i alla andra sammanhang inrätta oss eflerde förutsättningar och lagar som naturen uppställt. Detta betyderatt grundenför vår framlida energipolitik måste vara en strävan all så snart som möjligtskapa förutsättningar för att endasl de förnyelsebara energikällorna - de somsländigl återskapas - UlnyUjas för den erforderliga energiproduktionen och attenergianvändningen ställs i kontinuerlig balans med den energiproduktion somframspringer ur dessa energikällor. Delär dessutom självklart, herr talman, att , på samma sätt som regeringenuttrycker saken i energipropositionen, utgår ifrån "att energipolitikenliksom andra delar av politiken även i fortsättningen måste medverka tillvälfärd och irygghei för människorna". Vi understryker också regeringensuttalande all energipolitiken skall vara ett instrument i vår Slrävan attvidmakthålla vårl nationella oberoende, men i fråga om bägge dessamålsättningar ligger för den socialdemokraliska regeringens del en klarmotsättning inbyggd niellan uttalade ambitioner och de medel man anvisar förambitionernas förverkligande. Ty vilken välfärd, herr talman, och framför alltvilken trygghet erbjuder man detta lands invånare och deras efterföljare, närman genom dagens energibeslut vill etablera som ett kärnkraftssamhällemen inte kan erbjuda någon säker och verklig garanii motförgiftnings- och strålnings-skador på människorna med svårartade föfider förliv och hälsa'? Dessarisker - om de är slora eller små är likgiltigt, därför att föfiderna är såfruktansvärda - finns därför all katastrofer kan uppstå vid kärnkraftverkeller upparbelningsanläggningar uppenbarligen av de mest triviala anledningaroch därför att ingen kan viifia.sig mol olycksfall t. ex. Energihushållningen,m. Energihushållningen, m. m. vidtransport av kärnbränsle och radioaktivt avfall. När vetenskapen fastslagitalt etl maximalt reaktorhaveri leder till många akuta dödsfall, lill ännu Herlivslånga handikapp under svära lidanden och risk för genetiska skador, somdrabbar kommande generationer, är del närmast makabert att tala om irygghei ochvälfärd för landels invånare om man inle kan lämna full ochslutgiltig garanii för all elt sådant haveri aldrig kan inträffa. Och en sådangaranii lämnar inte regeringen, därför att den lika liiet som nägon annan ärmäktig all göra det - det finns nämligen alltid även i den mesl fulländadeteknik en svarlalf närvarande, som heter den mänskliga faktorn och som kanutlösa fullständigt oväntade och oförutsedda katastrofförlopp. Även n.iir del gäller förverligandet av den andra iregeringsförslagel fastlagda huvudmålsättningen för energipolitiken,vidmakthållandet av del nationella oberoendet, blir del en kollision mellanmälsällning och förverkligande. Det kärnkraftssamhälle som regeringen vill göraSverige lill - 1985 skall enligt propositionen av all elproduktion ske viakärnkraft - kommer alt i varie fall under överskådlig lid att vara beroende avtvä suparmakters vifia och förmåga all förse vårl land med del bränsle som blirbasen för sä slor del av vär energiproduklion, nämligen anrikat uran. Denrikliga lillgång lill nalurligl uran som vi äger bl. a. i är lillingen nylia för de svenska lältvaltenreakiorerna, eftersom dessa inåsie laddasmed anrikat uran som vi inte kan framställa. Regeringen framlägger heller inget förslag om uppförandetav nägon svensk anrikningsanläggning, utan induslriminislern säger isannnan-hangel att "tekniska och ekonomiska förutsiiiiningar för enanläggning i kan komma alt föreligga under senare delen av 1980-lalet".Eftersom del, sedan de tekniska och ekonomiska förutsältningarna för byggandetav en anrikningsanläggning uppkommit, lar minsl ne lill fem är alt få tillstånd en anläggning som fungerar tillfredsställande i full-skaledrifi. skulledel alltså i bästa fall bli på 1990-talei som skulle kunnabli självförsöriande med anrikat uran. Iniill dess är vi helt beroende avsupermakterna och eller något längre framöver även av EG-staternasom bygger anrikningsanläggningar och har enais om gemensani energipolitik. Att under dessa förhållanden påslå all regeringensenergipolitik, vars ena huvudkomponent är kraftig kärnkraftulbyggnad med tyåtföljande beroende av utländska anrikningsfiänsier. skulle underlätta slrävanall vidmakthålla vårt nationella oberoende, dvs. vår neutralitet, kan väl mildastbetecknas som ell utiryck för barnatro. Eller är regeringen verkligen såbergfast övertygad om att den svenska kärnkraftsulbyggnaden blir en globalsignal till den eviga fredens äntliga inbrytande och all jorden fram tillålminslone kommer att vara förskonad från internaiionella konflikterav t. ex. Mellersta Östern-typ? En allvariig internationell konflikt i vilkenen eller båda supermakterna blir invecklad betyder överhängande risker för etlinställande av exporten av anrikat uran, därför au delta av bl. a. militäraskäl måste beredskapslagras av leverantören eller leverantörerna i fräga. herr talman, något mer i deiafi utveckla skälen för att cenlern sägernej tilldel kärnkraftssamhällesom regeringen via proposition nr 30 vill göraSverige lill genom den i denna proposition framlagda planen på utbyggnad avkärnkraften. Däri föreslås att anlalel kärnreaktorer som godkändegenom beslul , nämligen 11. skall utökas lill i första hand 13. Jagsäger i jörsta hand 13, därför att näringsutskoltets majoritet - m och s -uppenbarligen har över hövan biträtt motionerna 1883 och 2029, den förstaundertecknad av enskilda ledamöter tillhörande s, m och fp och den andramoderaternas partimolion. 1 dessa motioner framhålls att slora fördelar slåratt vinna om ell nytillkommande kärnkraftsaggregal lokaliserat till sydväsiraSkåne kunde användas för framställning av värmekraft. Utskollsmajorilelen ärså förfiusl över delta förslag alt man föreslår ulredning "om dettekniskt, ekonomiskt och med hänsyn till säkerhet etc. finns förutsättningarför utbyggnad av kärnkraftverket i med ylleriigare ett aggregat, avsettför framställning av värmekraft". Såvittjag förstår betyder delta all utskottsmajoriteten, dvs. socialdemokraterna ochmoderaterna, vill ge klarsignal för ell fiorlonde kärnkraftaggregat, i vafiefall bädda för elt sådant. Formuleringarna är emellertid ganska luddiga,varför jag får be svara på om det rör sig om en principiellklarsignal för etl fiorlonde aggregat. Del vore dessutom värdefullt förriksdagen att få veta om utredningar förbereds från regeringssidan rörande ännufler aggregat, en femtonde, sextonde etc. som måhända avses föreläggasriksdagen före är 1978, vilkel år ju enligt proposition nr 30 skall bli ettslags kontrollstation i fråga om energipolitiken . Närvi från siiger nej till den föreslagna kärnkraftsatsningen sker deltaav både principiella och rent konkreta skäl. Tvä principiella skäl har jagredan redovisat som gäller dels ansvarel för vårt folks framtida trygghet ochvälfärd, vilka enligl vår mening allvarligt riskeras i ett kärnkraftssamhälle,dels frägan om våra möjligheteratt hävda värt nationella oberoende, vilka somvi ser det ävenledes riskeras därför att en kärnkraftssatsning gör oss heltberoende av två supermakter som skall leverera det anrikade uran som erfordrasför en betryggande energiproduktion. Euiredje skäl av både principiell och praktisk art vill jag starkt trycka på, ochdet gäller det absolut nödvändiga kravel pä handlingsfrihet i framtidenbelräffande lämpligaste energiproduktionsform och delta kravs uppfyllande. StatsministerPalme har varil inne pä delta krav och yttrade i del s. k. Sundsvallstalet bl.a. följande: "Vi bör undvika långsiktiga bindningar och eftersiriiva enreell handlingsfrihet så all vi i en senare beslutssituation, dåkunskapsunderlaget är säkrare, kan välja mellan alternativa framgångslinjer förall lösa vårt energihushällningsproblem." med detta ullalande,soni återfinns i energipropositionen, franilägger han och hans industriministernägol senare i denna proposition förslag som Energihushållningen,tn. Energihushållningen, m. m. innebär att kärnkraftenredan 1985 skall svara för av landets elproduktion. Dettorde inte finnas nägon utanför de rena fantasternas led som för ell ögonblicktror att vi i ett sådant läge skulle ha något slags handlingsfrihet ellermöjligheter att väfia någol annat än kärnkraft som bas för vårenergiproduktion, 1 elt högt industrialiserat samhälle som gör man inteom en energiproduklionsapparat som enligl vad industriministern i direktiventill en ulredning uttalar kommer att bygga på en extrem storleksekonomi. Hansäger härom bl, a, föfiande: "Den utpräglade storleksekonomin vidalomkraftsanläggningar framtvingar en strävan att uppnå största möjligaaggregatsiorlekar och alt samla flera aggregat inom samma station- , Mankan föfiaklligen förutse en ytterligare förstärkning av demonopolistiska dragen inom kraftproduktionen," Till detta kommer att dennaenergiproduklionsapparat kostal landets skattebetalare mellan 20 och 30mifiarder kronor att konstruera. Statsministernsdeklaration all man eftersträvar en reell handlingsfrihet i framliden i frågaom alternativa framgångslinjer i energisammanhangel blir med denkärnkraftsutbyggnad som regeringen föreslår bara en läpparnas bekännelse, ettslags självbedrägeri. Med de 13 föreslagna aggregaten låses landet fast i dentvivelaktiga rollen som ett kärnkrafts-samhälle och kan inte väfia någolalternativ, hur överlägset detta än skulle komma alt le sig. Ulöver vad jag har anfört av principiell art finns det en rad rentkonkreta skäl som var för sig talar emot den kärnkrafissatsning som regeringoch moderater vill göra och som tillsanimanslagna enligl vår mening är etlförödande bevismaterial mot denna satsning. Del är försl och ftämst skäl sådanasom riskerna för olyckor och sabotage vid transport av kärnbränsle ochradioaktivt avfall och tvånget på samhället alt lagra och bevakaradioaktivt avfall. Detta tvång kan pä innebära att renapolisslatsnietoder måste lillämpas. Den första transporten av utbräntkärnbränsle frän för en lid sedan, omgärdad med ett jälleuppbåd av poliser,gav en kuslig förnimmelse av vad för slags verklighet vi får uppleva om ochnär 13 eller fler kärnkraftsaggregal varit i gäng ett tag, Ifråga om lagringen är denna särskill problemfylld när det giiller del högaktivahöggiftiga avfallet, som måste lagras på ett betryggande sätt i många tusen år.Ännu efter 30 är av forskning är detta problem olöst, och flera forskaretvivlar på alt del över huvud laget går all lösa. Och om risken med en lagringi berggrunden skulle las. blir frägan i vilken kommun deradioaktiva soporna skall lagras och om det kommunala planmonopolet skall hävasför att det skall bli möjligl att tvinga på motsträviga kommuner dessa sopor. Detfinns sålunda i detta stycke flera utomordentligt viktiga frågor som är olösta,och det hade varit skäl för regeringen att söka etl svar på dessa frågor innanman satsar på det svenska kärnkraftssamhället. Ytterligare konkreta skäl moten svensk kärnkraftssatsning är de säkerhets- politiska konsekvensernaav plutoniumspridningen.