prot · FZ09140 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagtror vi kan säga att aktiefonderna i sin nuvarande form inte kan få varabefriade från realisationsvinstbeskatining - då skulle det bli så oerhörtmycket mer lockande än inköp av aktier i vanlig form. Med det sagda ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan idess helhet. FruTROEDSSON (m) kort genmäle: Likformighet och neutralitet i beskattningen brukar vara honnörsord iskalteutskottets olika ärenden. Jag antar alt menar att de börvara riktlinjer också när del gäller realisationsvinstbeskattningen. Jagtyckte att jag i mitt inlägg ganska väl visade alt de föreslagna reglernaskulle innebära atl riskvilliga produktiva investeringar i akiier skullediskrimineras i förhållande till samtliga andra placeringsformer. Det kan välherr ändå inle betrakta som en tillfredsställande lösning. Jagvisade också på att en aktieägare som köpte aktier då den här evigaaktievinslbeskattningen infördes och som sedan kanske har placerat helaavkastningen efter skatt i aktier inte ens har ett aktiekapital som stigit itakt med allmänna vinstnivån. Trots detta skall alltså 40 96 av den nominellavinsten tas upp till beskaitning. Det kan väl ändå inle anses vara en rimligavvägning av beskattningen. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: Jag har tidigare diskuterat den retroaktiva beskattningen medherr . Jag skall inte ge mig in på någon längre debatt. Jag vill bara iall korthet säga att jag näppeligen tycker all det är tillfredsställande attriksdagen nu går alt fatta ett beslul om beskattningsformer som skall gällaredan från . sade att han förvånar sig över alt vimoderater kan tala om skatteskärpningar. När det gäller fastigheternaföreligger en höjning från 75 till 100 96. Längre kan man näppeligen komma ikravet på beskattning. () kortgenmäle: Kapitalvinster bör beskallas på samma sätt som andra inkomster, sägerherr . Det är den princip som i stort sett har accepterats avutskollel. Men när vi från kräver all man skall återgåtill 75-procentsregeln - som innebär alt endast 75 "., av vinsten skallbeskattas - är det just därför att man skall ha en likvärdig beskattning.Enligl propositionen blir det nämligen en hårdare beskattning ju längreinnehavsliden varit, i och med alt man lägger samman vinsterna - och dessabeskattas vid ett och samma lillfälle - och på grund av det progressivaskattesystemet därigenom får en hårdare beskattning. Jag anser därför att vånställningstagande är det rätta, nämligen att en liingre innchavslid inie skall la innebära hårdare beskattning. Man kan alltid diskutera en lag skall träda ikrafl. Jag är principiellt motståndare lill att man gör en lagsliflningretroaktiv, men vi kan konstatera alt vi gång efler annan är med omatt fatta beslut som innebär all en lag träder i kraft i och med alt förslagetom den läggs fram. Vi kommer här i under all taställning lill lagförslag som träder i kraft i samband med framläggandet - ocht. o. m. längre tillbaka i liden. Jag kan nämna investeringsavdraget ochegenavgiften. Vi har i skatteutskoiict diskuterat eu förslag och enatsom att förorda all det läggs förslag lill höstriksdagen som också skall gälla- enligt uttalandet - . Vihar bedömt den här frågan på det sättet att del inte har ställts några yrkandensom i princip frångår tankegångarna i den framlagda proposilionen. Därför harvi accepterat alt lagens ikraftträdande sätts lill den . Beskattningenav realisationsvinster, m. m. HerrMUNDEBO (fp) kort genmäle: Jag skall taupp två frågor. Denförsta frågan gäller reiroakiivitet i lagstiftningen. Självfallet bör manundvika spekulationer i samband med lagändringar, men del är lika självklartatt innebörden av all lagsliflning skall vara klar då försäljning avfastigheter och aktier sker. Denna princip är så starkt motiverad, att detmåste finnas alldeles speciella skäl för alt man skall besluta om lagar medtillbakaverkande kraft. Så starka är inte skälen, så belydande är inleändringarna i nuvarande lagstiftning, så stora är inte riskerna, att det finnsanledning frångå den principen och ta en lagstiftning som skall verka ellpar ire månader tillbaka i tiden. Den andra frågan gäller 3 000-kronorsiilläggei.Herr sade atl del numera ter sig tämligen omoiiverai. Ja, då delgäller lidpunkier som ligger 40-50-60 år tillbaka i tiden kan jag dela denuppfattningen. Därför anser jag att det är rimligt all välja eu mer aktuellt årän 1914 som tidigaste år för detta lillägg. Men tillägget är en motiverad ochbra metod för att uppnå den målsättning som skalleutskottet självt har sagt sigha - all ordinära vinsler skall gå fria från beskattning. Del är en bådemotiverad och bra metod för att klara sådana fall som jag berörde i millinlägg: En fastighet iiar inköpts för rätt länge sedan, då till ett ganska lågtpris, och ägaren har gjort en del förbättringar. Fastighetens värde har underde gångna åren väsentligt stigit. - Där är 3 000-kro-norsiilläggei en bådemotiverad och bra metod - så motiverad och bra au tillägget borde kunna gålitet längre tillbaka i tiden än utskottet förordar. Hen (vpk) kortgenmäle: Del är två grundläggande principer som bör vara bas Beskattningenav realisationsvinster, m. m. för den översyn avrealisationsvinstbeskaliningen som skalteutredning-arna skall genomföra. Denförsta är att i princip hela realisationsvinsten bör vara skattepliktig, denandra att beskattningen av realisationsvinster bör ha minst samma skärpa sombeskattningen av arbetsinkomster. Nusade i sin replik till mig atl detta var så svårlösta saker attdel, om antog sådana tilläggsdirektiv, skulle i hög grad fördröjautredningsarbetet. Del märkliga var ju att han , liksom f. ö. ocksåsenare i Arrie, anslöt sig till den andra av de principer som jaghade anfört. Jag kan inte finna utskottets argumentation på den punktenbärande. Man kan möjligen hävda att principerna på denna punkt är oriktiga,att man inte vill ansluta sig lill en vpk-motion eller något sådant menknappast göra gällande, att tilläggsdirektiv av denna art fördröjer ettutredningsarbete som vad beträffar skatteutredning ännu över huvudlaget icke har påböriats. HerrWärnberg hade tagit upp ett annal spörsmål, där jag ställde en fråga tillhonom, nämligen varför man valde att använda konsumentprisindex i stället förnettoprisindex. Han anförde som sin motivering att alla kostnader bordeinräknas. Men, , det måsle väl då rimligen handla om kostnader somär relevanta när del gäller förändring av en fastighets värde? Andra kostnaderskall inte medräknas. I konsumentprisindex ingår en rad kostnader som avserexempelvis en del offentliga nyttigheter och som absolut inte har någonrelevans när det gäller utvecklingen av en fastighets värde. Ärdet, , inle en miss av utskottet - liksom det förefaller mig havarit en sådan inom utredningen, på ett tidigare stadium - att man inte tagitupp den här frågan? Det är nämligen, som framgick av de siffror jag anfördefrån , rätt slor skillnad mellan de bägge prisindex som föreligger.Jag anförde siffrorna för värdestegringsvinsterna för småhusbeståndet. Det varpå skillnaden mellan 5 miljarder och - märk väl perår. Det är alltså mycket betydande belopp som man ger fastighetsägare baradärför alt man envisas alt räkna med konsumentprisindex. Hen () kort genmäle: i menar att det är en våldsam skärpning att höjabeskattningen från tidigare till 100 96. Visst är det en höjning, men manskall la hänsyn lill de nya uppskovsregler som föreslås och som verkar isänkande riktning, alltså åt klart motsatt håll. Om man väger in alla faktorerär skärpningen mycket måttlig. Närdet sedan gäller ikraftträdandetiden är det ändå konstigt om elleren myndighet efter att ha bestämt att en författning skall träda i krafl en vissdag sedan skulle fatta eu annat beslul, om del inte fanns starka skäl attfrångå det ursprungliga: Vad skulle det då i fortsättningen bli för förtroendeför regeringens eller en myndighets kungörande av ikraftträdandetider? Ingenskulle längre tro på dem, och del skulle inte fungera som planerat. Dessutomskulle det inte bara bli lättnader, om man fiyttade ikraftträdandet tillexempelvis . Tvärtom skulle korttidsinnehavare av aktier få betydandeskärpningar. Jag skulle tro att man då tvingades göra något slags undantag fördem. Också de har sedan proposilionen en gång framlagts utgått från ettikraftträdande . De skulle säkeriigen reagera på rakt motsatt sätt. Närdet sedan gäller frågan om att räkna upp det fasta tillägget med 3 000 kr.under kan man självfallet ha olika åsikter. Man kan säga attvarje fastighetsägare behöver skattefrihet för ytterligare , vilkelär vad detta förslag innebär. Jagsäger att en villa vars taxeringsvärde var . kan säljas förungefär . utan att det uppslår någon vinst på den. Jag vet inte omdet är motiverat att värdet skall vara , . Det kan mankanske ha olika åsikter om, men utskottet har ansett att man inte skall ha det. Vadsedan gäller det som anförde vill jag säga att det inte är såenkelt atl man bara föreslår i utskottet att realisationsvinsten skallbeskattas i minst samma utsträckning som arbetsinkomster. Bara det är en rättsvår sak att beräkna, om man skall ta hänsyn lill atl arbetsinkomsterna kanskejusteras uppåt på grund av penningvärdets ändring. Dessutom skall man ta medvärdet för lösöret, vilket är inte minst viktigt att komma ihåg. Det kan varaganska besvärligt att komma fram till ett riktigt värde på det också. Vikan- när vi räknar upp de här indextalen också diskutera om vi skall ta medbara de kostnader som berör just fastigheter och icke räkna med den allmännaprisnivån. Det är möjligt att det är en miss, men det kanske inte är någonmiss: Vi har hävdat att konsumentprisindex är lika riktigt i det fallet somnettoprisindex. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. HenMUNDEBO (fp) kort genmäle: menar tydligen all om regeringen eller någon myndighethar gått ut och sagt atl man avser att en lag skall träda i kraft vid en visstidpunkt, så bör inle ändra på det, eftersom folk då kan mistaförtroendet för den som har sagt det. Ja, det är riktigt atl regeringen inteskall gå ut och säga så - då kan regeringen möjligen på den här punkten bevaraförtroendet! Belräffande 3 OOO-kronorstillägget tror jag inteatt del alltid skulle behövas ett sådant. Vi har ju konstaterat all det vidmånga försäljningar inle uppkommer någon reavinsbeskattning, men tillägget kanvara motiverat i sådana fall där inköpspris eller taxeringsvärde varit mycketlåga. Det är de fallen jag tänker på. Påförslag av herr talmannen beslöt kammaren all uppskjuta den fortsallaöverläggningen om delta belänkande samt behandlingen av det påföredragningslistan återstående ärendei lill morgondagens sammanträde. Nr 140 § 3Herr talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgon- Fredaeen den-- dagens sammanträde skulle trafikutskottetsbelänkande nr 28 uppföras 28 mai 1976 '-- närmasi efter skatteutskottets belänkande nr 63 ochsocialförsäkrings- ---- ulskollets betänkande nr 44 sättas sist. §4 Anmäldes och bordlades betänkande 1975/76:54 med anledning av propositionen1975/76:204 om ändringar i grundlagsregleringen av tryckfriheten jämte molioner 1975/76:44 med anledningav propositionen 1975/76:153 med förslag till lag om ändring irättegångsbalken m. m. (ang. nämndemän i hovräll ochkammarräll) jämie molioner 1975/76:46 med anledning av proposilionen1975/76:174 om ändring i (ang. spioneribrottet m. jämte molioner 1975/76:47 med anledning avpropositionen 1975/76:191 om avfattande av dom och slutligt besluti tvistemål enligt formulär jämte motion 1975/76:32 med anledning av molion om ökadinformation rörande medlare enligl lagen om medling mellan samlevande, m. m. 1975/76:33 med anledning av propositionen1975/76:170 om ändring i , m. m. (faderskap och vårdnad) samt delav propositionen 1975/76:153 jämte molioner 1975/76:34 med förslaglill lag om ändring i bokföringslagen (1976:125) 1975/76:35 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden 1975/76:68 med anledning av proposilionen1975/76:166 med förslag lill lag om styrelserepresenlation för de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. jämte motioner 1975/76:69 med anledning av proposition 1975/76:169med förslag till lag om styrelserepresenlation för de anställda i bankinsliuiioch försäkringsbolag jämte motioner 1975/76:44 med anledning av propositionen1975/76:136 om ändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap jämtemotioner §5 Kammaren åtskildes .