prot · FZ0946 · 1975-12-31 00:00:00 — överstiger allmän pensionsplan av typSTP och ITP - skall arbetsgivare inte längre få göra fullt avdrag vidbeskattningen för kostnaderna för tryggandet. Sådana avvikelser förekommer i ett mycket stort antal fall och grundas mestadels pä faktiskaförhållanden inom olika delar av arbetsmarknaden. Jordbrukskooperationen mednågol högre sjuk- och familjepension kan las som ett exempel, de s. k.topplöneplanerna, främst inom exportindustrin, som ett annat. Inställningen iproposilionen är tydligen att sådana förmåner i stort sett skall bort. Man kaninte ta bort dem för de personer som redan fått dessa löften, men ingaytterligare grupper skall kunna få dem annat än som följd av att de storaplanerna förbättras. Förslagetär så hårt knutet lill generella pensionsöverenskommelser att man vid enkorrekt skatterättslig behandling inte ens skulle kunna godkänna alt en personsom vid anställningslillfällel har kvar lill pensionsåldern får helpension. Detta innebär inle bara ett utomordentligt stelbent syslem utan mästeockså ses som etl allvarligt intrång i principen om arbetsmarknadens frihet. Nusäger sig utskottet ha förståelse för önskemålen all mindre avvikelser börkunna godkännas vid beskattningen ocksä i fortsättningen, men ger förtillfället upp med en suck därför atl det inle kan finna någon lösning, annatän att skriver lill regeringen och ber den hitta på någonting.Samtidigt gör utskottet det kategoriska uttalandet att begränsningarna iavdragsrälten sker för att endasl "verkliga pensioneringsbehov"skall tillgodoses med obeskattade medel. Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar", m. m. Menverkligheten är nu en gäng sådan, herr lalman, atl alla branscher, allaföretag, alla anslällda inle kan passas in i en och samma läst - del är någotsom inte minst vi borde ha i åtanke när vi som riksdagsmän begrundar våra egna,i högsta grad specialutformade pensionsvillkor. Den enda möjlighet lill dispenssom föresläs för oberoende arbetstagare avser tryggande av merkostnad förförtidspension med fulla förmåner, f ö. ett dispensförfarande som kommer att geriksskatteverket skäppan full. Kostnadför pensionsförsäkring skall alltså - med vissa undanlag för arbetsgivare somupphör med sin verksamhet - inle få dras av med högre belopp än som behövs föralt trygga åtagande enligt pensionsplan. Möjligheterna atl avsätta medel tillpensionsstiftelse och liknande begränsas i motsvarande män. kvarstårsjälvfallet avdragsrälten för direkt utbetalade pensioner utan någon som helstbegränsning. Resultatet av detta kan bli en skatiemässigt olika behandling avolika arbetsgivare. kan utlova goda pensioner utan atlgöra motsvarande avsättningar eller premieinbetalningar. Andra, mindre välkonsolideradeföretag, som av konkurrensskäl måste "hänga med", misteravdragsrälten för de överstigande förmånerna i den män de tryggas, samtidigtsom de anslällda helt naturligt blir beskattade för utfallande pension i desshelhet. Det här sättet alt införa ett helt nytt moment av dubbelbeskattningreagerar vi myckel bestämt emot. Eftersomutfästelser som överstiger allmän pensionsplan inte kan säkerställas utandubbelbeskattning för den som anställts efter , torderesultatet i allmänhet bli att förmånerna bibehålls men atl själva tryggandettas bort, alltså en utveckling stick i stäv mot den som mycketmedvetet har eftersträvats. Denpension som vederbörande är berättigad till kommer då att bli avdragsgill isamband med att den utbetalas. Men därmed har man ocksä gjort ell väsentligtavsteg från vad som kan betraktas som företagsekonomiskt rikligt. Frånföretagsekonomisk synpunkt finns här bara en riklig metod, nämligen attkostnaden belastar det år då pensionsåiagandet görs eller ökas. Det tror jagockså att företagsskatleberedningens ordförande hell håller medom. Enligthittillsvarande svensk beskattningsrätt har några begränsningar i princip inleuppställts i rätten för arbetsgivare och arbetstagare att träffaöverenskommelse om lön. Inte heller rätten atl träffa överenskommelser ompension har ifrågasatts. Likaså är del en klar frihet för av varandra oberoendeparter att komma överens om fördelningen mellan lön och pension. Vi menar attdenna frihet bör kvarstå. Detenda skälet för alt dra in ijänstepensioneringen i förslaget är att fåmansbolagskulle kunna ge delägare med bestämmande inflytande pensioner som inte iförsta hand avser atl tillgodose pensioneringssyfiet utaninkomstutjämningssyftet. Både propositionen och ell i detta avseende enigtutskott ställer sig bakom en utvidgning av begreppet delägare med bestämmandeinflytande. För dessa delägare flnns ju redan nu restriktioner för tryggandeav pensionering. Utskottet är också, som nusson i tidigaresade, hell enigt om atl alla pensioner, för vilka premieavdrag ellermotsvarande förmän har åtnjulits här i landet, också skall beskattas i Sverigeäven om pensionstagaren flyttar utomlands. Vihar alltså, herr talman, den inställningen att tjänslepensionering mellanoberoende arbetsgivare och arbetstagare skall lämnas utanför den föreslagnalagstiftningen. Med den inställningen slipper man också, utöver vad jaglidigare anfört, de komplikationer som inträder i samband med byte avanställning efter . Betecknande är atl utskottet inte harkunnat lösa dessa problem, som blir aktuella . Delförslag som föreligger är alltså ägnat alt allvarligt minska rörligheten påarbetsmarknadfen. Den som har pensionsutfästelse utöver plan kan inte ensflytta inom samma koncern, om det är olika bolag inom koncernen som betajar utpensionerna, ulan att komplikationer uppslår. Slutligen,herr talman, är vårt land litet, men det är ett land i världen. Vi kan inleavgränsa oss frän omvärlden utan mäste, för att bibehålla vår konkurrensförmågaoch förbättra vår exporlkapacitet, kunna konkurrera med andra länder omtoppforskare och andra viktiga grupper. Vi vet att vi redan har svårt att kunnakonkurrera med lönerna pä grund av del höga skattetryck som vi har här ilandei. Det vore olyckligt om vi inle heller skulle kunna erbjudainternationellt sett marknadsmässiga pensioner åt dessa nyckelkrafler utan allkomplikationer skulle uppstå. Jagber därför, herr talman, att få yrka bifall till reservationen 8 och också tillde övriga reservalionerna, fr. o. m. reservationen 2, med iBorås och mill namn. Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. Underdelta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (vpk): Syftet medpensionsförsäkringar borde endasl vara atl tillförsäkra personersom saknarandra former av tjänstepension likvärdiga villkor med övriga. Tyvärr harsystemet med pensionsförsäkringar i alll högre grad blivit ell medel för högreinkomsttagare att vinna skatteförmåner. Därför är del motiverat med ändring avbeskattningsreglerna härvidlag. Regeringens proposition innebär all vissastötande inslag på delta område korrigeras, men enligl vår mening är deföreslagna ålgär-derna otillräckliga. Det är exempelvis en brist au man inte ärberedd atl aktualisera en frivillig pensionsförsäkring i samhällets regi. är inte ny, behandlade den, Iett särskilt yttrande förespråkade ett par ledamöter att riksförsäkringsverketlämpligen kunde stå som huvudman för etl sådanl pensionssystem. Bland defördelar som skulle vinnas med ett sådant system kan nämnas en sanering avavdragsbeslämmelserna, möjligheler att åstadkomma billigare , etc, I moiion 152 harvänsterpartiet kommunisterna föreslagit att Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. hos regeringen begärenutredning om frivillig pensionsförsäkring i samhällets regi. Skaiieutskottetfinner frågan intressant och medger all motionärernas förslag kan innebäraavsevärda fördelar. Uiskottei förklarar sig inle ha något all erinra mot altfrågan övervägs, men av någon anledning kommer man till slutsatsen atl deninle bör las upp i della sammanhang. Somvi påpekat i motionen står en sådan utredning inle på något säll hindrande ivägen för atl omedelbara reformer genomförs när det gäller beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar. Regeringens förslag liksom förbättringar av dessa kanalltså antas , som en utredning begärs. Tvärtemot utskottetsslutsats kommer vi fram lill alt det är Just i delta sammanhang som denna frågabör tas upp, Proposilionenpresenteras bl, a. med följande mening: "För alt motverka atl pensionsförsäkringarskall kunna utnyttjas i annal syfte än pensionering föresläs skärpta villkorför alt försäkring skall kunna godtas som pensionsförsäkring,"Propositionen innehåller förbättringar och är etl steg i räll riktning, menmöjligheler att utnyttja pensionsförsäkringarna i annat syfte än pensioneringkvarstår. Det borde därför vara hell naturiigl all i della sammanhang förberedanästa steg genom atl utreda frågan om en pensionsförsäkring i samhällets regi.När utskollet finner frågan inlressanl och inser atl fördelar skulle kunnavinnas borde man kunnat biträda molionsförslaget om en utredning. Utskottetåberopar riksförsäkringsverkels remissvar, vari anföres au det finns åtskilligafrågor all lösa inför ell sådant system. bör ocksä kunna anses tala fören utredning. Även har f ö. ansett förslaget varaintressant. stödde i sill remissvar heltförslaget om frivilliga pensionsförsäkringar i samhällets regi. Jagber, herr talman, all fä yrka bifall lill yrkande nr 3 i moiion 152. atlriksdagen hos regeringen begär utredning om frivillig pensionsförsäkring isamhällets regi. Vihar i vpk-molionen också anförl atl ytterligare åtgärder utöver propositionensförslag behövs för att minska de oacceptabla fördelarna för höginkomsttagare.Vi kan exempelvis inte finna det motiverat alt avdrag för pensionsförsäkringarskall fä beräknas på inkomsl upp lill 20 basbelopp, dvs, närmare 200 000 kr.Vi har föreslagit att avdragsrälten för ytterligare begränsas sä atlavdrag inte får beräknas på inkomsl över 10 basbelopp. Delta motsvarar upp emot100 , och del borde vara fulll lillräckligl. Förslagom sådan begränsning med följande lagtext delas nu ut lill kammarens ledamöter,och jag ber alt fä yrka bifall till della: "attriksdagen beslutar att 46 S 2 mom. kommunalskallelagen, såviii nu är i fråga,skall ha följande lydelse 2 mom. 1 hemortskommunen-- denskallskyldige. Har skaltskyldig---- ellerunderhållsbidraget. Därest skaltskyldig--- nämndatid. Avdrag för---- . Avdragför avgift som avses i första stycket 6) fär ej överstiga den skattskyldigesA-inkomsi för beskattningsåret eller året närmasl och beräknasmed hänsyn lill storleken av sådan inkomst. Avdraget får uppgå till högst 30procent av inkomsl som hänför sig lill jordbruksfastighet eller rörelse och 10procent av övrig A-inkomsl, beräknat på en sammanlagd A-inkomsl av högst tiogånger det basbelopp som enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring beslämtsför månad året närmast före taxeringsåret, men får i stället beräknaslill högst jämte av inkomsl som hänför sig lill Jordbruksfastigheteller rörelse inlill en sammanlagd A-inkomst av . Avdragetberäknas i sin helhet antingen pä inkomsl som skall upptagas lill beskattningunder beskattningsåret eller på inkomst året närmast . MedA-inkomsl avses inkomsl som enligl 9 S 3 mom. andra stycket lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt är alt anse som A-inkomsl. Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. Harskaltskyldig---- femte stycket. Oavsett föreskrifterna- paragrafåtnjutits." Ävensåaktualiserar vpk-motionen ett annal system för avdragen, så all dessa fär sammareella betydelse för skattskyldiga med olika inkomsl. 1972 ärs skatteutredninghar i etl remissyttrande påpekat att del inte i och för sig är självklart allskaltelättnader i samband med premie-inbetalningar skall medges i form avavdrag vid taxeringen ulan exempelvis genom avräkning från slulskalten. Delbör hållas i minnel all avdrag främst gynnar dem som harhöga inkomster och missgynnar dem som har lägre inkomster. Vi är medvetna omall det kan föreligga svårigheter att rycka loss elt avdrag för omedelbar övergånglill systemet med skattereduktion. Avdragsfrågorna bör givetvis lösas i sinhelhet. Allatillgängliga uppgifter visar emellertid alt med nuvarande avdragsregler gynnaspersoner med höga inkomsler och stora förmögenheler. Vi anser därför allriksdagen hos regeringen bör begära förslag lill sådan utformning av avdragen iskattesystemet att dessa får samma reella betydelse för skatiskyldiga medolika inkomsl, t. ex. genom övergång till avräkning från slulskalten. herr talman, all fä yrka bifall lillmotionen 1975/76:152 även på denna punkl. Jag skall i mitt inlägg ägna mig åt den del av proposilionen ochutskottsbetänkandel som berör ijänslepension. Jag kommer därvid ocksä allanföra synpunkter pä den vid betänkandet fogade reservationen 8 av herrMagnusson i och , Jaghade tänkt atl inledningsvis beskriva ivä planpensionssyslem på den privataarbetsmarknaden, nämligen ITP och SPP, men avslår därifrån Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. och hänvisar i ställettill proposilionen s. 54. Närdel gällt att finna ell system alt ändra beskattningsreglerna förijän.siepensionerna har det, som ocksä sägs i utskottets skrivning, varit denmest svårlösta frågan. Som sagts grundar sig propositionen pä ett avförsäkringsskallekommitlén framlagt förslag. Remissinstansernas kritik molkommitténs förslag har emellertid medfört delvis nya lösningar, framför allt ifråga om Jusl tjänstepensionerna, i syfle alt bl. a. åstadkomma ett frånadministrativ synpunkt mer lätthanterligt system. Förtids vinnande avslår jag också från att ta upp LSK:s förslag och begränsar miglill alt redovisa atl deparlemenlschefen i proposilionen har föreslagit altbegränsningarna riktas mot arbetsgivarens nuvarande avdragsräll för kostnaderför att trygga pensionsutfästelse. Arbetsgivare skall således få dra av kostnadför tryggande av anställds framlida pensionering med belopp som motsvararkostnad för alt trygga pension enligl allmän pensionsplan eller därmed iförmånshänseende jämställt pensionsåtagande. Som nämnde i sittinlägg gäller begränsningen inle avdragsrällen för pensionslöften som lämnatst. Ettannat undanlag frän begränsningen gäller arbetsgivare som upphör med sin verksamhet.Avsättningsmöjligheterna lill pensionsutfästelse och till kontot Avsatt lillpensioner m. m. begränsas i motsvarande mån. Vidare skall riksskatteverketenligt propositionen få möjlighet all lämna dispens för all trygga merkostnadför förtidspension med fulla förmåner. I utskottsbelänkandet sägsvidare om de nya bestämmelserna: "Medallmän pensionsplan menas sådana allmänna grunder för pensionering avarbetstagare eller deras eflerievande som avser tryggande av pensionsutfästelsegenom kreditförsäkring eller avsättning lill pensionsstiftelse och som päarbetstagarsidan är godkända av huvudorganisation. Ompensionsåtagande enligt allmän pensionsplan inle föreligger, skall med sådanplan likställas pensionsåtagande för pensionsförmåner som ryms inom vad som ärsedvanligt enligt allmän pensionsplan i fråga om arbetstagare med motsvarandearbetsuppgifter eller hans efterlevande. Som förutsättning härför gäller atlåtagandet tryggas genom pensionsförsäkring, avsättning lill pensionsstiftelseeller kreditförsäkring," Ireservationen 8 av i och , vilken fruTroedsson här talat för, anförs inledningsvis, alt eftersom departementschefeni sitt förslag frångick livförsäkringsskattekommiiléns förslag att hopkopplingskulle ske mellan ijänslepensioneringen och frivilliga pensionsförsäkringar påså sätt all likformighet i själva avdragsrällen skulle uppnås har argumentenför att dra in ijänslepensioneringen under den föreslagna omläggningenbortfallit. Reservanterna menar fortsättningsvis att departementschefen inteheller angivit några skäl varför begränsningar skulle föreslås beträffandearbetsgivares rätt till avdrag för avsättning till en framlida pensionering. Omreservanterna läser på s. 132 i propositionen finner de alt departementschefenanför: "Utgångspunkten för mina förslag i detta lagstiftningsärende är allbegränsa avdragsrällen för koslnaden förpensionering på sådanl sätt alt endasl verkliga pensioneringsbehov fårtillgodoses med obeskattade medel." Departementschefen sägervidare på samma sida: "Detfinns naluriigtvis ett allmänt krav på rättvisa vid beskattningen, även om maninte kan gå så långt i strävan efter likformighet som kom-millén har gjorl.Enligt min mening tillgodoses della krav lämpligast genom atl medgearbetsgivaren avdrag för ijänslepensionskostnaderna inlill vad som krävs föratt uppfylla allmän pensionsplan i branschen." Utskottsmajoriletendelar departementschefens uppfattning, och del är därför vi gör det enliglreservaniernas mening häpnadsväckande uttalandet atl avdragsrätten begränsaslill all endasl svara mol verkliga pensioneringsbehov. Reservanternasäger vidare att det i propositionen inte förekommer något önskemål attbegränsa pensionsnivän. Nej, propositionen gäller ändrade beskattningsreglerför pensionsförsäkringar och arbetsgivares kostnader för tryggande av denanställdes pensionering. Detär möjligt all förslaget, som departementschefen också säger i proposilionen, ipraktiken torde få den konsekvensen att arbetsgivarna i fortsättningen intelämnar högre pensionslöften än vad som gäller enligt de pensionsplaner varomarbetsmarknadens parter blir överens. Ireservationen heter del: "Den pension som vederbörande är berättigad tillkommer, om inte tidigare, i vart fall alltid alt bli avdragsgill i samband medatt den utbetalas. Därmed har man emellertid också gjort ett väsentligt avstegfrän vad som är företagsekonomiskt motiverat. En följd av detta blir givetvisalt ett företag som ger längre gående löften om pensioner än vad som följerenligt allmän pensionsplan etc. inte kommer att med avdragsräll i beskattningenkunna belasta rätt beskattningsår." Dendel av avdraget som svarar mot allmän pensionsplan kommer att belasta rättbeskattningsår. Den överskjutande delen betraktas som direktutbetald pensionoch blir således avdragsgill under beskattningsåret. skriver alt man inte bör bortse ifrån alt nuvarande regler för avdragför kostnader för anställds framtida pensionering lämnar utrymme för och ivissa fall utnyttjas för skatteflykt av betydande mått, säger reservanterna attdelta är en häpnadsväckande argumentering för all föreslå begränsningar pådella område. Jagläste i livförsäkringsskatiekommiuéns betänkande på s. 134 följande:"Vidare är det inte sällan möjligt för en person, som bedöms särskiltvärdefull av sin arbetsgivare, alt i anställningsavtal betinga sigexceptionellt slora pensionsförmåner, eventuellt på bekostnad av lönen, även ominte ren ekonomisk intressegemenskap finns mellan parterna. kan inteanses tillfredsställande från skattesynpunkt." Vetskapenom att denna möjlighet finns i nuvarande regler är ett tillräckligt skälföratt införa begränsningar i avdragsrätten. Reservanternas skrivning om attutskottet möjligen menar att det bl. a. med hänsyn till löneskatten ochsocialförsäkringsavgifter är en fördel alt ge större pensioner och lägre lön ären spekulation som helt får stå för reser- Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. 6 protokoll 1975/76:46 Beskattningsreglerna.for pensionsförsäkringar, m. m. Jag kani van fall inte erinra mig alt den motiveringen för begränsning förekom vidutskottsbehandlingen. Reservanternagör också gällande all den proposition som föreligger för riksdagensbehandling inskränker avtalsfriheten på arbetsmarknaden i fråga omtjänstepensioner. Vad vi här om skall ta ställning till är en fråga ombeskattningsrätt. Det är rimligtvis inte en fråga som skall avgöras avarbetsmarknadens parter. Jagvill härefter helt kort säga några ord om en del frågor som framkom underutskottsbehandlingen och som ocksä anförts i reservationen 8 och det särskildayttrande av som fogats lill betänkandet. Närdet gäller detaljutformningen av förslaget har utskollet redan konstaterat attpensionsåtaganden som helt följer allmän pensionsplan enligt kollektivavtalinte berörs av de aktuella ändringarna. I en skrivelse frän bl. a. företag,försäkringsbolag och organisationer har utskottet emellertid erfarit att det istor utsträckning förekommer smärre avvikelser från dessa planer. Del finnsexempelvis etablerade pensionsplaner inom jordbrukskooperationenoch andra företag, vilkas pensionsåtaganden nära ansluter lill statenspensionsreglemente, där avtalen -som inte har karaktär av kollektivavtal -lämnar obetydligt bättre efter-levandeförmäner än ITP-planen. Utskollethar även upplysts om alt det också är relativt vanligt alt arbetsgivarentillgodoräknar tidigare tjänstgöringstid även om del inte skall ske enligtplanen. Utskottethar i sin skrivning uttalat förståelse för önskemålen atl mindre betydandeavvikelser av detta slag bör kunna godtas vid beskattningen även iforfsättningen. Utskottet anför alt en lagstiftning av denna karaktär innebärpraktiska problem, men enligt utskottets uppfattning kan frågan om vilkaändringar som anses motiverade från administrativ synpunkt naturligtvis bästbedömas efler en lids erfarenhet av det nya systemet. Som framgår avpropositionen och som också påpekats lidigare är en översyn redan planeradbeträffande vissa tekniska frågor om konloav-sättningar m. m., och regeringenkommer givetvis att ha sin uppmärksamhet riktad också på de problem somutskottet berört i sitt belänkande. Utskottethar den uppfattningen att det är av vikt att på allt sätt un-deriällagenomförandet av de nya reglerna och så långt möjligt förenkla uppkommandepraktiska problem. Medanledning härav föreslår utskottet att i skrivelse lill regeringenbegär prövning av möjligheterna lill bibehållen avdragsräll för pensionsåtagandensom innebär mindre avvikelser från allmän pension. Jag ber att fä instämma i yrkande om bifall tillskatleulskottets hemställan i dess betänkande nr 20, () kortgenmäle: Det är riktigt alt utskottet ullalar förståelse for önskemålet atlmindre betydande avvikelser skall kunna godkännas, men utskottet säger sig inte hitta någralösningar därför att lagar och regler skulle fä en alltför svävande innebörd.Man är alltså tvungen atl t. v. ge upp i den frågan. Detär vidare viktigt, som säger, att avtalsfriheten påarbetsmarknaden i fråga om tjänstepensionering inte inskränks genom förslaget.Men säger ju, som citerade, att "mitt förslag ipraktiken torde få den konsekvensen att arbetsgivare i fortsättningen intelämnar högre pensionslöften än vad som gäller enligt planer varomarbetsmarknadens organisationer blivit överens". Tyckerverkligen att det är rikligt och önskvärt med den likriktning avpensionsutfästelserna som kan bli följden av utskottsmajoritetens förslag?Varken propositionen eller utskottsmajoritetens förslag hindrar att vilkapensioner som helst avtalas, men vad de hindrar är atl arbetsgivaren tryggarsina utfästelser genom försäkring eller avsättning till pensionskonlon. Tyckerherr att det är riktigt och önskvärt att på det viset driva framotryggade pensionsutfästelser? Kostnaderna för sådana pensionsutfästelserkommer ju, som jag redan sagt, att bli avdragsgilla den dag pensionerna betalasut. Tycker verkligen all det är företagsekonomiskt riktigt attavdragsrätten därigenom kommer all unyttjas fel år? Rätt beskattningsår bordeväl ändå vara det år då pensionsutfästelserna görs eller höjs. Tyckerherr vidare att det är riktigt att skatteutskottet helt bortser från dedubbelbeskattningseffekter som blir följden om pensionsutfästelser utöver plantryggas? Borde inte skatteutskottet, om något, ocksä anlägga skatierätlsligasynpunkter på den här problematiken? Hurskall vi, , kunna hävda oss i den internationella konkurrensen omvåra möjligheler att ge tryggade pensioner ål utländsk arbetskraft allvariiglförsvåras? Och hur går det med dem som flyttar mellan företag, om företagen harpensionsutfästelser utöver planen? Utskottsbetänkandet andas inga som helstförslag till lösningar på dessa problem som kommer att inställa sig redan den 1januari . Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. () kortgenmäle: