prot · FZ09119 · 1975-12-31 00:00:00 — i kommer konferensämnena atl belysas medfilmer och bildband. Markfrågorna kommer att ägnas en särskild punkt pådagordningen vid konferensen. 1 har vi successivt skapat enlagstiftning som ger förutsättningar för samhället och då främsi kommunerna attskaffa sig etl allt fastare grepp om markanvändningen. Delta har skett underbred politisk uppslutning i . Molbakgrund av vad vi inhämtat under förberedelsearbetet för konferensen har vibedömt det som intressant atl redovisa för konferensdeltagarna hur gällandesvensk lagstiftning kan omsättas i praktisk verklighet. Filmen visar därförhur man i tre expansiva kommuner använt sig av den existerande markpolitiskalagstiftningen samt de erfarenheter och lärdomar man därvid tillägnat sig. Ominiiehållei i demonsiroiioiis/ilin om iiiark-och bostadspolitik HertDANELL (m): Den film som del här gäller visar enligt ell från depariemenld ulsäntpressmeddelande hur man i tre expansiva kommuner har använt sig av denexisterande markpolitiska lagstiftningen saml de erfarenheter och lärdomar mandärvid har tillägnat sig. Del är alltså inle fråga om en debailfilm. Den haretl friskt grepp men visar dess värre bara upp en - och en ganska ovanlig -markpolilik. Alla privata byggare och fastighetsägare uppträder ifilmen i hög hatt och jackett, som filmen naturiiglvis återger någratakter ur Inier-nationalen. Filmen är kort och gott en skicklig propagandafilmför socialdemokratisk markpolitik med buskis och grova karikatyrer. Är deltaverkligen ett vettigt bidrag lill en ? Om den skulle användas i enhemmadeball hade del varit en annan sak. Min uppfattning är atl filmen bordestoppas och inte följa med den svenska delegationen lill . Ifilmen medverkar tre kommunalpolitiker. Två av dem är socialdemokrater ochrepresenterar s-kommuner. Den tredje är från en kommun med klar borgerligmajoriiei. men även hon är socialdemokral. För au få fram en acceptabeloppositionspolitiker gick man för säkerhels skull lill en s-kommun. Deire kommunalpolilikerna har myckel gemensami. men del som dominerar är all allahävdar all kommunerna skall äga marken. En av dem påslår all så måste det varaom man skall kunna styra exploateringen. Dd är fel. Planmonopolet, som ingenifrågasätter, ger kommunen alla möjligheter an planera samhällel efter sinaegna planer. Det finns många bevis på del. Enannan av socialdemokraterna hävdar att konimunerna tiiåste äga marken för aupressa priserna. Dd är också fel. Mänga lågprisprojeki har genomförts utan attkommunerna har behövt lägga under sig all mark. Ominnehållet i demonstraiionsfilm om mark-och bostadspolitik Entredje politiker från Slockholm påstår bl. a. att del är oerhört vikligl attupprustningen av innerstan sker under samhällets "absoluta ledning".Vad "absolut ledning" innebär kan man bara gissa sig lill ochförundras över när del gäller socialdemokrater från Slockholm. Hansäger också att det finns krav frän grupper och människor som vill altsamhällel skall gå in och la över hus och mark för all de på dt rimligl säiiskall få vara med i beslutsprocessen. I Slockholm har vi väl snarare exempel påmotsatsen: Människorna kräver att.själ va få äga husen och all inle socialdemokraiern-ied hjälp av kommunister och förköpslag brådslörial skall la över. Min fråga, om den underliga och för landets flesta och borgerligakommuner främmande politik som visas i filmen verkligen enligt statsrådetsuppfattning kan anses vara representativ för svensk markpolitik, ärobesvarad. Svaret som jag har fåll, som jag formellt tackar för. är ettsammandrag av ell pressmeddelande som depariemenld gav ut i går. Jag villfortfarande ha svar på min fråga; Är detta en objektiv bild av svensk kommunalmarkpolitik? En annan fråga: Varför vägar man inle låta någon icke-socialistiskpolitiker vara med i filmen? har i riksdag företrätt en helt annan markpolitikän de övriga partierna. Kort uttryckt skulle man kunna säga att moderaternakonsekvent har ställt upp pä de slora markägarnas, för all inle sägamarkspekulanlernas, sida. Men och lidigare högern har liditnederiag efter nederlag i fråga om de förslag de har lagt fram. harmed slora majoriteter röslat ned de moderata förslagen. Redovisningeni filmen skall nalurliglvis gälla den politik som har beslutat om,för del mesla med 85-90 96 majoriiei, inle den politik som har röstalbon. En sådan redovisning av någol som inle blev av har självfallei omvärldeninle någol som helsl inlrsse av. Jag vill också konstatera - och dei är vikligl -att del i den förberedande kommittén endasl är som har reserveratsig. Övriga partier och övriga deltagare i den förberedande kommittén har intehaft några invändningar när del gäller filmen. Sä här säger en av de socialdemokrater som deltar i filmen: Närkommunen har fåll äganderätten över marken så skall man också behålla den, ochdärför lägger vi ut den på tomträtt. Inget annal accepteras tydligen. Alla detre kommunalpolitikerna förordar att kommunen skall äga marken. Nuär del faktiskt så att hälfien av den här ledamöler 1974 och ävensenare har hävdal all det skall vara valfrihet mellan tomträtt Så härskrev miltenparlierna i sin reservalion 1974: "Likauppenbart är att kommunernas valmöjligheter belräffande upplålelseform börtillämpas så att den enskilde kan välja den form som passar bäst, dvs. all deli samlliga kommuner även skall kunna erbjudas tomter med äganderätt." Någonsådan synpunkt kommer aldrig fram i filmen. Man är milsviii ifrån sådanatankegångar. Man framför en halsslarrig socialistisk markpolilik ulan någrasom helst reservationer. Men bostadsminislern har ännu inie svaral på minfråga. Om jag ell lag bortser från vilka möjligheter hargivilkommunerna all bedriva markpolilik frågar jag: Visar filmen den markpolilik sombedrivs i våra kommuner? Min uppfallning äran del gör den inle -den visar denmarkpolilik som socialdemokraierna vill skall bedrivas. Voredel inle rikligl och bra om en sådan här film, som skall represenleraSverige vid en stor , visades för en slor grupp kommunalpolitikerexempelvis, eller varför inte renl av i TV, så alt ett flertal får se vilkelansikte som vill all skall visa upp förytterväriden? Minfråga kvarstår: Överensstämmer den bild filmen ger med den svenska kommunala'markpoliliken ? Ominnehållet i demonstrationsfilm om mark-och bostadspolitik Hur oöverlagt inlägg är bevisas bäst av all han begär allbostadsminislern skall se lill all denna film visas i TV. Som riksdagsman bordeherr känna lill atl del har jag inget som helsl infiytande över. Eflersomvi har en delegation med en myckel bred sammansällning och endasl moderalerna idenna delegalion har framlagl en reservalion måsle jag ulgä från alt filmen harell brett slöd. Sedaniror jag all gör en mycket märklig bedömning av hur eninlernaiionell församling av FN-iyp fungerar. Tror verkligen alldär sitter delegater från hela världen och säger: "Aha, där står John-Olleoch och talar om markpolilik?" Och utifrån detta skulle dedå dra slutsatser om den socialdemokratiska politiken. De som medverkar ifilmen presenteras inle som socialdemokratiska politiker, utan del är vad desäger som får lala direkt till dem som ser och lyssnar på filmen. Denpolitik som redovisas i filmen står enligt min bestämda uppfallning iöverensstämmelse med vad den slora majoriteten slår för. vilkel denna riksdagkommer alt bekräfta liksom tidigare riksdagar har gjort. Vad villär all man skall redovisa en sorts konservaliv framtoning av markpolitiken. del vågar jag påslå, omvärlden inget som helst iniresse av. Det voredessutom sakligt och principielll felaktigt. 2 protokoll 1975/76:119-120 Om innehållet i demonstraiionsfilm om markoeli bostadspolitik Hert (): Jag vill naturligtvis inte visa någon ensidig icke-socia-listiskl filmom markpoliliken. Vad jag är ute efter är att man inom ,som trots allt jämte kommittén har hållit i trådarna vid framställningen avdenna film, är sä pass hederlig atl man visar upp hur den svenska mark- ochbostadspolitiken fungerar i praktiken ule i våra kommuner. Detta struntar man iatt göra. Vi har en majoriiei av borgerliga kommuner i detta land. Som jag harsagt lidigare lycker hälfien av ledamöterna i denna kammare au invånarna ikommunerna skall få välja mellan tomträtt och äganderäll och vill inle ha denensidiga polilik som framträder i socialdemokraiernas film som skall visasupp för FN. Detär inle fråga om någon debailfilm. , ulan om en film som skallredovisa hur gällande lagstiftning kan omsättas till praktisk verklighet,enligt interpellationssvaret och del pressmeddelande som kom i går. 1 och medatt man har valt den linjen skall man också våga lala om hur del verkligen serul. Man skall inle bara beskriva vad socialdemokraterna hemma i sina sängarligger och drömmer om all kunna realisera med de möjligheier som finns ilag. Fråganom tomträtt eller äganderäll är iniressanl. och jag skall inie gå in i detaljpå den. Uppenbarligen är det emellertid på det sättet atl socialdemokraterna numyckel hårt driver linjen att del skall vara lomlrätl och inte äganderäll ochatt kommunerna skall äga all mark. Detta säger nämligen samlliga tre inblandadepolitiker i filn-ien. Deär inle s-n-iärkla, säger bostadsminislern. Desto värre an man inie ens vågarlala om del. Jag frågar än en gång: Varför finns inga borgerliga politiker medi denna film? Efter det all vi i med slor majoriiei har lagt fast enmarkpolilik som håller på all förverkligas - del finns prakiiska exempel på del- och när vi har en kon-imitié med bred förankring bl. a. i de politiskapartierna där också blev isolerade, framför sinklagovisa här i kammaren. Del måste vara dt ullryck för dåligt humör hos herrDanell. Jagkonstaterar atl när vi skall redovisa vår polilik pä delta område måste vi utgåfrån den linje som har lagts fast av den överväldigande majoriieien. Deiia äruppenbarligen en uppfallning som delas av de övriga, eflersom moderalernablivit isolerade i sin reservation. Jag lycker all det borde stämma eftertanke. Detta är icke en ensidig socialdemokratisk uppfattning, ulanden delas av samlliga partier utom av parti. Ni är isolerade idenna deball och i sakfrågan. Del är dd som återspeglas i filmen. Hert (): I den bostadspolitiska debatten i går sade jag atl vi i del här landetfaktiskt har en icke-socialistisk boslads- och markpolitik ule i landet. Jagblev pä den punkten inte motsagd, ulan detta underströks tvärtom av inlägg frånden icke-socialistiska sidan. Detta är en realitet, och det bör visas i ensådan här film. Jag har läst upp vilken politik vi, och centernvill ha när del gäller frågan om tomträtt eller äganderätt. Kvarstår min fråga om detta'är en riktig bild av hur svenska kommuners markpolitikfungerar. Den frågan vägrar herr statsrådet att svara på. Jagtycker att det är beklagligt all man skall visa fram tillfälliga idépolitiskanycker i sketcher och burleska karikatyrer inför en stor internationellkongress i . Efter senasle inlägg vill jag konsiatera alt del nog är lur förSveriges anseende all inle haft något infiytande över filmen. HertDANELL (m): Del framgår med all önskvärd tydlighet atl vi borgerligakommunalpolitiker runtom i landei - om jag nu får företräda dessa- inle haft något infiytande. Vi har inte ens fån göra en liten kommentar ellerge ell litet exempel pä hur man kan bygga billiga och bra bostäder som folkvill ha dem och med redskap som inle alls behöver vara socialistiska. Denbilden får övriga inte veta någonting om. Överiäggningenvar härmed slulad. §9 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2538-2550 tillnäringsulskoltet §10 Föredrogs men bordlades åter justiiieutskottds betänkande 1975/76:39utrikesuiskollets belänkande 1975/76:15 kulturutskottets belänkande 1975/76:39civilutskoitets belänkande 1975/76:25 § 11 Föräldraförsäkringen m. m. Föredrogs socialförsäkringsulskottets betänkande1975/76:30 med anledning av dels proposilionen 1975/76:100 i vad avser visstanslag för Föräldraförsäkringen m. m. budgetåret \976/n lillallmän försäkring m. m., dels propositionen 1975/76:133 om utbyggnad avföräldraförsäkringen m. m. jämte motioner. I budgetpropositionen 1975/76:100, bilaga 7(socialdeparlemenid), under lin. C, punklen 3 Bidrag lill sjukförsäkringen förföräldraförsäkringen (s. 54 och 55) hade regeringen föreslagit altlill Bidrag lill sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen för budgetåret1976/77 anvisa etl förslagsanslag av . Iproposilionen 1975/76:133 () hade regeringen föreslagitriksdagen all anta de i propositionen intagna förslagen .till 1. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om räll tillföräldraledighet. Beträffande det huvudsakliga innehållet ipropositionen 1975/76:133 anfördes följande: "1proposilionen läggs fram förslag om utbyggnad av föräldraförsäkringen.Samtidigt föreslås en ny lagstiftning om rätt till föräldraledighet medanknytning till förmånsreglerna i föräldraförsäkringen. De nuvarande reglernaom sjukpenning vid värd av sjukt barn ersätts av etl nyll system med rätt tillföräldrapenning i samband med sjukdom hos barnet eller dess ordinarie vårdare.Liksom nu skall ersättning också utgå när fadern stannar hemma för all ta handom barn vid annat barns födelse i familjen. Den nya föräldrapenningen föreslåsvidare utvidgad lill att omfatta besök inom den förebyggande barnhälsovårdenoch förälders kontakt med förskoleverksamheten. Antalet dagar med rätt lillföräldrapenning i dessa situationer föreslås ökat ifamiljer med ell barn, i familjer med tvä barn och i familjermed tre eller flera barn. Vidare föreslås alt föräldrar skall få räll lillresekoslnadsersätining från den allmänna sjukförsäkringen närde besöker barnsom värdas på sjukhus. Adoptivföräldrarhar uiöver föräldraförsäkringens övriga förmåner f n. en särskild rätt tillföräldrapenning vid adoption av barn söm är äldre än nio månader.Ersäitningstiden för den särskilda föräldrapenningen till adoptivföräldrarföreslås då båda föräldrarna förvärvsarbetar ökad lill om barnel ärunder och om barnel är mellan sex och . Kostnadernaför den föreslagna utbyggnaden av föräldraförsäkringen beräknas uppgå till ca100 milj. kr. De nya reglerna föreslås träda i krafl den 1 januari1977. I proposilionen läggs också fram förslag omfosterförälders räll lill sjukpenning och föräldrapenning och om vissa andraändringar i lagen om allmän försäkring." I detla sammanhang hadebehandlats Je/i de med anledning avproposilionen 1975/76:133 väckta moiionerna Nr 119 1975/76:2231 av fröken m. fl. (s), 1975/76:2240av m. fl. (fp), vari säviii nu var hemslällls 1. alt riksdagenbeslutade att hos regeringen begära b.förslag till utökad rätt lill föräldrapenning för de dagar barn vårdades päsjukhus, i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. allriksdagen beslutade anta sådan lydelse av lagen om ändring i lagen om. a. attadoptivföräldrar erhöll rätt lill föräldrapenning under samma lid som vid barns födelse, räknat för barnets ankomst lill familjen, b. attsista stycket 4 kap. 2 § utgick, enligt vilken bestämmelse för äldrapenning skulle ulgä längst lill 270:e dagen efter den då barnel fölls, c. attfadern erhöll rätt lill föräldrapenning enligt 4 kap. 9 § även vid första barnets födelse, d. att åldersgränsen i 4kap. 8 § höjdes frän till tolv är, 3. atlriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad som i moiionen anförts om höjning av åldersgränsen för rätt lill resekost nadsersättning vid besök hos barn på sjukhus. 1975/76:2241 av i m. fl. (c),vari hemslällls all vid sin behandling av propositionen 133 beslutadealt föräldrapenning i samband med adoption av barn skulle utgålika lång lid som vid eget barns födelse och all dagen för barnels ankomst tilladoptivföräldrarna skulle vara utgångspunkt för beräkning av ersäitningstiden, 1975/76:2242 av m. fl. (m), varihemställts all vid behandlingen av propositionen 133 beslutade atthos regeringen begära förslag lill höslsessionen med 1976/riksmöie omföriängd ersällningstid inom föräldraförsäkringen vid barns födelse, 1975/76:2243av (),, vari hemställts all beslutade atlföräldrapenning vid adoption av barn skulle oavsettåldersläge utgå som gällde vid eget barns födelse och atltiden skulle räknas från barnets ankomst till adopiiv-föräldrarna. 1975/76:2244av m. fl. (vpk), vari hemställts all besluiade 1.alt lagen om ändring i lagen om allmän försäkring 4 kap. 6, 7, 8 och 9 ! ?i;skulle erhålla av moiionärerna föreslagen lydelse, innebärande attersäitningstiden för föräldrapenning vid adoption skulle räknas förbarnels ankomst till adoptivföräldrarna och gälla så länge barnet inle fyllt 14år, atlrätten lill förlängning av ersäitningstiden vid tillfällig vård av barn utöver20 dagar skulle gälla ulan särskild åldersgräns i sådana fall då barnetvistades på sjukhus och förälders närvaro bedömdes som värdefull för vården avbarnet samlall föräldrarna för besök i förskoleverksamhet tillsammans borde ha rätt tillföräldrapenning i för varje barn i familjen som deltog i förskola, 2.atl hos regeringen hemställa om en uiredning i syfte atl klarlägga behovei aven differentiering av antalet dagar med rätt lill föräldrapenning förtillfälligt värd av barn. 1975/76:2245 av (), vari hemställtsalt beslutade anta sådan lydelse av lagen om allmän försäkring attfader erhöll rätt till trettio dagars ledighet i samband med barns födelse, 1975/76:2246 av i (fp), 1975/76:2247 av m. fi. (s), varihemställts att en förlängning av ersättningsliden från föräldraförsäkringenvid barns födelse från sju lill borde prioriteras vid kommandeförbättringar av slödel lill barnfamiljerna, 1975/76:2248av-herr (), 1975/76:2249 av (), vari hemställtsall vid behandlingen av proposilionen 133 beslutade attföräldrapenning vid adoption skulle utgå från barnets ankomst tilladoptivföräldrarna och pä samma villkor som för biologiska barn, 1975/76:2250 av (), vari hemslälllsall beslutade 1. all föräldrapenning vidadoption av barn mellan nio månaders och ålder skulle kunna tas ut helleller delvis som halv föräldrapenning för atl i molsvarande mån medge föriängdersällningstid, 2. atl ersällningslidens längd, 90respektive , vid adopiion av barn som uppnått nio månaders ålder skulle gälla även om adoptivförälders rätlmäliga sjukpenning ejöversteg garantinivån, delsde under allmänna motionstiden vid 1975/riksmöie väckta moiionerna 1975/76:181 av herrTorwald (c), vari hemslällls alt hos re- geringen begärde utredning om och förslag belräffande anpassningav Nr 119 anlald ledigheisdagar för värd av sjukl barn lill barnens åldersläge resp. Torsdisen den antalet barn i familjen, - g-j 1975/76:210av i m, fl, (c), 1975/76:308 av m. fl. (fp, c, m), varihemslällls all som sin mening gav regeringen lill känna atl denaviserade proposilionen om föräldrapenning borde utgå frän allföräldrapenningen vid adoption skulle räknas för barnets ankomsttill adoptivföräldrarna och utgå som för biologiska barn, 1975/76:404av i (c), 1975/76:406 av (), vari hemslälllsalt hos regeringen begärde förslag om rättvisare sjukpenniiig vidvård av sjukl barn för sädana deltidsarbetande som hade sitt förvärvsarbetekoncentrerat , 1975/76:470 av () och (), vari hemslällls all som sin mening gav regeringen lill känna vadi moiionen anförts om regeringens aviserade förslag om föräldrapenning föradopliv-och fosterföräldrar, 1975/76:553av i (fp), 1975/76:555av m.fl. (s), 1975/76:556 av herrSvensson i (vpk), 1975/76:735 av fruHåvik (s) och (), 1975/76:737 av () och (),vari hemställts att beslutade all hos regeringen begära uiredning ochförslag om all även fader utan barn i hemmet all vårda skulle få rätt lillledighet med föräldrapenning i samband med barnels födelse, 1975/76:1181 av herrar i (c) ochJonsson i (fp), Föiäldrajörsäkring-eii m. m. 1975/76:1184av m. fl. (vpk), vari hemslällls all besluiade allania av moiionärerna framlagl förslag lill lag om ändring i lagen om allmänförsäkring (1962:381) 3 kap. 9 S, innebärande en förlängning aversäitningstiden vid tillfällig vård av barn lill och allersätlningsrälien skulle gälla barn under 14 är, varvid ersättningsliden dåsärskilda medicinska skäl förelåg skulle kunna förlängas utöver dessa 20 dagaroch åldersgränsen höjas till . 1975/76:1195av herrar Maltsson i Lane-Herrestad (c) och Mallsson i (c), 1975/76:1212 av m. fl. (s), varihemställts att Föräldraförsäkring- hos regeringen skulle anhålla om en uiredning och förslagangående vid- en 111. m. gad räll lill sjukpenning vid värd av sjukl barn ienlighet med vad i 1975/76:2002 av m. fl. (m), varihemslällls att skulle 1. hos regeringen begära uiredningoch förslag syftande lill all de sociala förmånerna vid deltidsarbeteförbättrades, 2. hos regeringen begära förslag lill sådanlagändring, att dd inom föräldraförsäkringen medgavs möjlighel lill gemensamledighet för föräldrar i samband med första barnels hemkomst från sjukhuset. 1. såviii avsågföräldrapenning för tillfällig vård av barn a. beträffandeersällningslidens längd alt med bifall lill pro posilionen 1975/76:133 i molsvarande del saml med anledning av mo iionerna 1975/76:1184 och 1975/76:2'244, båda i molsvarande del, skulle anta den i propositionen föreslagna lydelsen av 4 kap. 9 § lagen om änd ring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, b. beträffandeutredning m. m. angående ersättningstidens längd att skulle avslå motionen 1975/76:1212 i molsvarande del och moiionen 1975/76:2240 (yrkandet 1 b), c. belräffandeutredning om differentiering av antalet ersätiningsdagar all skulle avslå moiionerna 1975/76:181 och 1975/76:2244, sist nämnda motion i molsvarande del, d. belräffandeåldersgränsen all skulle avslå motionerna 1975/76:1184 och 1975/76:2244, båda i molsvarande del, saml moiionen 1975/76:2240 (yrkandet 2 d), e. beträffandeuiredning om åldersgränsen att skulle avslå moiionerna 1975/76:1195 och 1975/76:1212, sistnämnda molion i mol svarande del, fbelräffande föräldrapenning vid första barnets födelse all skulleavslå moiionerna 1975/76:2240 (yrkandet 2 c) och 1975/76:2245, g.belräffande uiredning om föräldrapenning vid första barnels födelse m. m. allriksdagen skulle avslå moiionerna 1975/76:737 och 1975/76:2002 (yrkandd 2), h.att skulle anta den i propositionen 133 föreslagna lydelsen av 4 kap.8 ij lagen om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. 2. såviu avsägföräldrapenning i samband med barns födelse a. belräffandeersältningstidens längd att skulle avslå mo tionen 1975/76:2231 (yrkandena 1 a och b) saml moiionen 1975/76:2246. b. belräffande uiredningm. m. om ersällningslidens längd alt riks- dagen skulle avslå moiionerna 1975/76:210, 1975/76:2242 och Nr 119 '975/76:2247. c. belräffandekvalifikaiionsreglerna alt skulle avslå molio- /- ,g-j nen 1975/76:555, '. d. belräffandeföräldrapenning för icke sammanboende alt FöräldrafÖisäkring- skulle avslå moiionen 1975/76:556, en m. m. e. atlriksdagen med anledning av proposilionen 133 och med bifall lill motionen 1975/76:2240 (yrkandet 2 b) beslutade att rällen an dis ponera föräldrapenning skulle kunna förskjutas utöver i de fall sjukdom hos barnel eller föräldrarna under viss lid hindrat föräldrarna från atl vårda barnel, fall skulle till följd härav anta den i proposilionen 133 föreslagnalydelsen av 4 kap. 2§ lagen om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringmed den ändringen alt förfatlningsrummei erhöll av utskottet föreslagenlydelse, 3. såviiiavsåg föräldrapenning för adoptiv- och fosterföräldrar att riks dagen med anledning av proposilionen 133 och moiionerna 1975/76:308, 1975/76:470, 1975/76:2240 (yrkandet 2 a), 1975/76:2241, 1975/76:2243, 1975/76:2249 och 1975/76:2244, sistnämnda molion i molsvarande del. saml med avslag på moiionen 1975/76:2250 skulle anta den i propo silionen föreslagna lydelsen av 4 kap. 6 och 7 §§ lagen om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring med de ändringar all dessa för- fatiningsrum erhöll av utskottet föreslagen lydelse, innebärande enförlängning av liden för adoptivföräldrarnas räll lill ersättning i samband medadoption av barn lill räknai förbarnels ankomst till den nya familjen saml atträllen lill den längre ersäitningstiden skulle upphöra när barnel fyllt sju åroch all ersältningsiiden skulle begränsas lill när barnel fyllt sjumen inle ,