prot · FZ0910 · 1975-12-31 00:00:00 — Trenden har varit uppenbar under mänga år, ochhandelspolitiska skäl kan, som jag ser det, inte få utgöra hinder för att manhar en godtagbar försörjningsberedskap på området, därest man kommer i enavspärrningssituation. Sedankan man diskutera på vilket sätt beredskapsförsörjningens problem skall lösasoch vilka åtgärder som är tillräckliga. Viktigt är, som jag ser det, att detinom landet finns en utbildad och kunnig yrkeskår liksom maskiner förläderskotillverkning - men också för beredning av hudar och skinn, ett annatområde som är försummat. En förutsättning måste vara att tillverkningen är aven viss storlek. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om åtgärderför att trygga svensk tekoindustri Herrhandelsministern erhöll ordet för alt besvara () anmälda fråga, 1975/76:24, och anförde: Nr 10 Herrtalman! har frågat mig om jag avser att vidta åt- -r- 1 1 gärder för att trygga svensk tekoindustri. 2S iktoher 1975 ' '' ° '' P frågan få hänvisa till den propositionmed förslagtill åtgärder för försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet Om åtgärder för att m. m. somregeringen har överlämnat till . tiygga svensk somföreslås där anser jag att rådrum bör kunna skapas för atl uppnå tekoindustri en från försörjningsberedskapssynpunkt erforderligförbättring av bekläd nadsindustrins läge. HenCARLSTEIN (s): Jag ber att få tacka handelsministern för svaret på min fråga. Fråganär föranledd av en oro som man känner för de tekoanslällda och derassysselsättning. De svenska tekoföretagen går i stor utsträckning på sparlåga.En del har kortat ned arbetsveckan lill , andra har förutskickatkraftiga nedskärningar av antalet anställda om inte någon förändring inträffar.Det finns kanske anledning att betona att de svårigheter som den svenskatekoindustrin f n. brottas med inte är någon alldeles speciellt svenskföreteelse. Man får annars lätt del intrycket när man tar del avtidningsdebaiten, men så är ju ingalunda fallet. I hela den industrielltutvecklade världen präglas tekoindustrin av överproduktion, fallande priseroch avsättningssvårigheter. I , , , , ochJapan har branschen kämpat med mycket stora svårigheter under de senaste årenmed företagsnedläggningar, korttidsarbete och starkt försämrad lönsamhet somföljd. Svensktekoindustri hade ett förhållandevis bra år. Den kraftigaförändring lill det sämre som inträffat har naturligtvis fieraorsaker, men enligt mitt förmenande är den helt avgörande anledningenförsämringen på världsmarknaden. Vi har tillämpat en myckel liberalimportpolitik, vilket medfört att den svenska marknaden i allt högre gradtillgodosetts genom importerade beklädnadsvaror. med sin högalevnadsstandard och konsumtionsutveckling utgör en lockande marknad, och i ettläge, där avsättningssvårigheterna på andra håll blivit besvärligare ochbesvärligare, får vi alltmer av import här. För svensk tekoindustri betyderdetta en mer och mer krympande hemmamarknad och en allt kärvare exportmarknad,och vi har hamnat i ett läge där åtgärder kan motiveras ur bl. Handelsministernhar nu i propositionen 1975/76:57 föreslagit en rad åtgärder. Del är naturligtvis svårt att vid en hastig genomläsning få en bestämd uppfattning om detta, men jag hoppas att det licenstvång som skall gälla från kommer att ha en uppdämmande effekt på imporiökningen. Jag tror det är helt nödvändigt att man kan åstadkomma en sådan effekt ifall man skall kunna klara sysselsättningen inom en fortsatt svensk tekoindustri. 96 Jag saknar en bit i propositionen och det ärprissättningen på teko- produkter, somhandelsministern tidigare uppmärksammat och som Jag tror att .man ifortsättningen också måste se på. Det sista frågade om kanske jag får beskriva på delsättet, att det pågår f n. överläggningar mellan statens pris- och kartellnämndoch Textilhandlareförbundei när det gäller tekniken för påläggen i den svenskatextilhandeln. I samband med detta uppmärksammas naturligtvis frågan omhuruvida en omläggning av påläggslek-niken skulle kunna förbättra läget försvensk konfektionsindustri. Detfinns en principöverenskommelse mellan nämnden och textilhandeln om eftervilka allmänna riktlinjer man skall bedriva de här diskussionerna, och vi fåralltså avvakta resultaten. Jag vill inte ta ställning lill exakt vilkaeffekter vi tror att vi kan uppnå genom detta och därmed inte heller till omytterligare åtgärder kan bli nödvändiga. Jagkan väl tillägga, för fullsländighetens skull, att en liknande operation pågårnär det gäller skohandeln. Där har man tillsatt en arbetsgrupp som är gemensamför skohandeln och statens pris- och kartellnämnd just för att diskuteratekniken för påläggen. Omtiyggande av sysselsättningen for utbildade lärare HenCARLSTEIN (s): Jag villtacka handelsministern för det här tillägget. Jagtror det är utomordentligt viktigt att man ser över dessa frågor. Det äruppenbart att de procentpåslag som görs i detaljhandelsledet gynnar denbilligare importen och försvårar för de svenska beklädnadsvarorna att nå uttill allmänheten. Systemet gör atl vi får allt svårare att placera svenskatekoprodukter inom landet. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om tryggandeav sysselsättningen för utbildade lärare erhöll ordet för att besvara \ (fp)anmälda fråga, 1975/76:16,och anförde: i har frågat mig vilka åtgärder Jag avser atlvidta för att trygga sysselsättningen för utbildade lärare. Situationenpå lärararbetsmarknaden har uppmärksammats av olikamyndigheter. Inför de iakttagelser som gjorts om ökade ansiällningssvårigheierför utbildade lärare har också utbildningen av klass- och ämneslärare kraftigtminskals. Den viktigaste åtgärden för att förhindra atl ett betydande överskottav lärare uppstår är att begränsa utbildningskapaciteten. Iutbildningsdepartementet pågår överväganden om dimensioneringen av klass- ochämneslärarutbildningarna mot bakgrund av ett avgivet förslag från eninom kanslihuset tillkallad arbetsgrupp för vissa lärarhögskolefrågor. 7 Riksduiiciis proiohitl /76:,"i-10 Omtiyggande av sysselsättningen for utbildade läivre dimensionering kommernärmast att läggas fram budgetproposition. Låtmig i detta sammanhang understryka att de tidigare larmrapporterna om ettväntat kraftigt överskott av klass- och ämneslärare inte har slagit in.Arbetsmarknadsstyrelsens senaste statistik visar på ett överskoll av utbildadelärare inom vissa områden. Någon större förändring av arbetsmarknadsläget inomskolväsendet synes emellertid inte ha inträffat mellan och hösten1975. Man bör också observera alt ett relativt stort antal av de lillarbetsförmedlingen anmälda lärarna är lokall bundna, vilket gör det svårt elleromöjligt för dem att ta arbete i kommuner med behov av utbildade lärare, ävenom ett sådant kan erbjudas dem. Föratt underiätla arbetsmarknadsläget för lärare har regeringen, förutom attminska utbildningskapaciteten under en följd av år, vidtagit en rad åtgärder.Så t. ex. har för innevarande budgetår medel anvisats för utbildning av 60lågstadielärare till förskollärare. Förändringarna i lärarutbildningenspraktikdel har också inneburit ett ökat lärarbehov. Vidare vill Jag framhållaatt medel under anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet ursprungligen ingicki regeringens sysselsättningsproposition . Inom detta anslag användsca 20 milj. kr. för att utöka den undervisande personalen i grund- ochgymnasieskolan. Regeringen prövar f n. frågan om en höjning av detta anslag,vilket kommer att behandlas i tilläggsbudget. Jagvill också framhålla alt med uppmärksamhet följerutvecklingen på lärararbetsmarknaden bl. a. genom en särskild arbetsgruppbestående av företrädare för både myndigheter och berördapersonalorganisationer. Hen i (fp): Jag ber atl få tacka fru statsrådet för det utförligasvaret på min fråga. Viär alla ense om att prognosarbetet måste förbättras. Jag har också år efter århär i begärt atl åtgärder skulle vidtas för att förbättraprognosverksamheten på arbetsmarknadens område, lärarbehovet då givetvisinbegripet, och jag hälsar med tillfredsställelse att både skolöverstyrelsenoch nu har begärt resurser för en effektivprognosverksamhet på lärarområdet. Del är ett steg i rätt riktning, och jag tarför givet att regeringen ställer sig positiv till de framställningarna. Dettahjälper emellertid inte de lärare som är arbetslösa eller ulan ennågorlunda fast anställning. Även om det är riktigt som fru statsrådet säger,att larmrapporterna inle till alla delar har slagit in, så vet vi ändå attmellan 1 700 och 1 800 lärare - närmare bestämt 1 763 - var utan anställningvid höstterminens början. Visserligen var I 341 av dem lokalt bundna, menfaktum kvarstår ju ändå att många var arbetslösa. Frågan är nu vilkaåtgärder som kan vidtas för att trygga sysselsätt- ningen för redan utbildadelärare. Ja, där finns det flera möjligheter. Jag noterade medtillfredsställelse de möjligheter som fru statsrådet här angav, av vilka vissaär mycket flexibla och kan utnyttjas i större eller mindre utsträckning. Deltagäller omskolning av lärare, utbildning av småskollärare till förskollärareeller speciallärare, för all här bara nämna några exempel. Det gäller ocksåfortbildning av lärare på terminstid -en åtgärd som inte endast bör betraktassom en tillfällig företeelse utan som bör flnnas med i fortsatta planeringsarbetet.Vi hör ibland lärare klaga över att de fått sin utbildning för en annan skolaän den där de har att undervisa. De känner därför ett mycket starkt behov avfortbildning. Jag tror all det är angeläget atl tillfredsställa det behovet. Enannan sådan åtgärd är att i större utsträckning inrätta tjänster somreservvikarier. Åter en annan utgör omskolning till tjänster inombrist-områden. Vad som däremot bör undvikas är att välja lösningar som innebäralt man flyttar arbetslösheten från en lärargrupp lill en annan, t. ex. frånlärarhögskolornas lärare till ungdomsskolans. Del hör vara möjligt att undvikasådana lösningar, t. ex. genom en kraftfull satsning på fortbildning underterminslid. Jag tackar ännu en gångför svarei. Om ökatbidrag till lärlingsutbildningen inom hantverksyrkena Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om ökat bidrag till lärlingsutbildningen inom hantverksyrkena Fru statsrådet erhöll ordet för allbesvara \ (fp) den l5oktober anmälda fråga, 1975/76:17,och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att stimuleralärlingsutbildningen inom hantverksyrkena genom en höjning av bidragen. Frågan om storleken av de statliga bidragen tillolika former av utbildning är f n. föremål för beredning och kommer isedvanlig ordning att behandlas budgetproposition. Hen i (fp): Jag ber all få tacka även för det svaret, även om det inle varutförligt. Flerahantverksyrken har allvarlig brist på folk, trots den omfattande arbetslöshetsom redovisas av länsarbetsnämnderna. Det finns därför all anledning att vidtaåtgärder i syfte att förbättra rekryteringen till dessa yrken, där medelåldernockså är hög. Sänkningen av pensionsåldern kommer ytterligare alt förstora dethär problemet. Det är därför i högsta grad angeläget att vidta åtgärder somtryggar tillgången på kunniga yrkesmän inom dessa yrken. Men det är ocksåangeläget att lösa detta problem med hänsyn till de många arbetslösa. Nr 10 Det finns olika vägar att gå för att uppnå della. Jag har visat på en T- 1 1 åtgärd som jag tror snabbt skulle leda tillresultat. 28 kl h 1975 Visserligenbyggs de praktiska utbildningsmöjligheterna ul även inom gymnasieskolan och inom omskolnings- och Om ökat bidrag tillskolverksamhet. Där finns f ö. samordningsproblem med betydande lärlingsutbildningen räckvidd, men till dem får vi återkomma i ett annatsammanhang. Vad inom hanlverksyr- det nu gäller är lärlingsutbildningen hos hantverksmästare,vilken är eii kena viktigt och värdefullt komplement till den meraskolmässiga utbildning som jag tidigare nämnde.Dels finns det yrken där del inte är motiverat med skolmässig utbildning, delspassar lärlingsutbildning bättre i vissa yrken och för vissa elever - det sistafår man inte glömma. Det är därför angeläget att se till att dennautbildningsväg verkligen utnyttjas och görs attraktiv och alt man skapar sådanaförutsättningar för den att den verkligen fungerar. Högre lärlingsbidrag voreen viktig åtgärd för att nå det angivna syftet. Bidragethar /72 stått kvar vid . , under del alt utbildningeninom gymnasieskolan kostar i genomsnitt . och elev, och då ärdetta bara personalkostnaderna. Räknar man dessutom in lokal- ochinventariekostnaderna rör det sig om ca . Jag frågar mig dåvarför man skall vara så njugg när det gäller bidraget tilllärlingsutbildningen. Jaghoppas att man skall ägna delta problem intresse och försöka åstadkomma högrebidrag som motiverar en utbyggnad av verksamheten på detta område. Jag är inte nu beredd atl diskutera sådana frågor som kommer att tasupp i budgetpropositionen. Eftersom i nämnde att den härfrågan är viktig för den arbetslösa ungdomen vill jag emellertid påpeka attregeringen just i vetskap om alt arbetslösheten bland ungdomen är stor satsarkraftigt på den gruppen i höstens sysselsättningspaket. HenWESTBERG i (fp): Del är utomordentligt värdefullt atl del sker en sådan satsning, ochnär det gäller lärlingsutbildningen i hantverksyrkena tror jag att det finns enmöjlighet som bör utnyttjas inte minst med hänsyn till att denna utbildningpassar en del elever särskilt väl och att det för vissa hantverksyrken intefinns någon annan utbildningsväg. Man bör därför enligt min mening satsa pådenna utbildning på ett helt annat sätt än vad man har gjort . Överläggningenvar härmed slutad. Fru statsrådet erhöll ordet för att iett sammanhang besvara dels i (c) den 17 oktoberanmälda interpellation, 1975/76:31, lill herr utbildningsministern, dels herrStridsmans (c) anmälda fråga, 1975/76:7, till herr utbildningsministern,och dels fröken () anmälda fråga, 1975/76:43, ochanförde: i Slaffanslorp har frågat chefen för utbildningsdepartementetdels om han anser atl förslaget från arbetsgruppen för vissalärarhögskolefrågor som bl. a. innebär avveckling av klasslä-rarutbildningen iFalun, , , , och är i enlighet medriksdagens ställningstagande i anledning av budgetpropositionen (1975:1) ochpropositionen (1975:9) om reformering av högskoleutbildningen, (/('fe omstatsrådet anser all de prognoser som ligger till grund för arbetsgruppensställningstagande utgör ett tillräckligt underlag för en bedömning av delframtida lärarutbildningsbehovel och dels om han är beredd all överlämna fråganom lärarhögskoleorganisationens framtida utformning för snabbehandling lilllärarutbildningsutredningen och t. v. låtit nuvarande organisation bestå. HerrStridsman har frågat chefen för om han anser det varaacceptebelt och realistiskt atl avveckla klasslärarutbildningen i fr. o.m. FrökenHörlén har frågat mig om jag är beredd all låta den nuvarande läraruibildningsorganisalionenbeslå i avvaktan pä att lärarutbildningsutredning skall lägga framsina förslag. Enligtfastställd ärendefördelning ankommer det på mig att besvara interpellationen avherr i Slaffanslorp och frågan av . Jag avser att besvarainterpellationen och frågorna i ett sammanhang. budgetproposition (1975:1 bil. 10 s. 382) förklarade jag att jagämnade föreslå regeringen att en arbetsgrupp skulle tillkallas med uppgift attse över lärarutbildningens organisation och därvid också belysa konsekvensernaav nedläggning av lärarhögskolor. Arbetsgruppens förslag skulle föreligga i sågod lid alt det kunde beaktas budgetarbete. hade ingetatt Invända på denna punkt. Arbetsgruppens rapport avlämnades den 5september 1975. Remisstiden för ingivande av synpunkter på gruppens rapportutgick . Rapporten och remissyttrandena studeras nu inomutbildningsdepartemeniei. Bland remissinstanserna ingår 1974 årslärarutbildningsutredning. Avsikten är att förslag lill lärarutbildningensdimensionering och lokalisering i sedvanlig ordning skall framläggas i 1976års budgetproposition. Tisdagen den 28 oktober1975 iStaffanstorp (c): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation från den 17oktober. Svaret kom snabbt men var kanske därför i tunnaste laget. Jag förståratt departementet ännu inle har hunnit gå igenom remissvaren. Jag har settnågra av dem. De har varit mycket kritiska mot arbetsgruppens förslag. Detenda försök till svar som statsrådet egentligen gör är att hon säger attförslag till lärarutbildningens dimensionering och lokalisering skallframläggas i vanlig ordning, dvs. Det kan givetvis gerum för ett ställningstagande i ett senare skede med anledning av vadremissvaren har givit vid handen. I så fall tror jag faktiskt att ställningstagandetblir annorlunda än vad arbetsgruppen har föreslagit. Detvar egentligen rätt intressant att lyssna till statsrådets svar på frågan avOlle i . Statsrådet sade att de tidigare larmrapporterna om ettöverskott av lärare inte hade slagit in. Vidare nämnde statsrådet att manskulle kunna öka lärartätheten genom att använda anslaget lill särskildastödåtgärder på skolområdet, en upplysning som jag också noterar med slortillfredsställelse, eftersom vi från centerhåll föreslog ytterligare 20milj. till särskilda stödåtgärder på skolområdet. Jagmåste emellertid säga, herr talman, alt det är ägnat atl förvåna hur litetarbetsgruppen i siti dimensioneringsförslag tagit hänsyn till del betänkandefrån utbildningsutskottet som förelåg och som enhälligtantog. Jag har även i min interpellation åberopat detta utskottsbetänkande.Utskottet, som tvivlade starkt på riktigheten av för drastiska nedskärningar ilärarutbildningens dimensionering, gjorde självt en förfrågan hoslänsskolnämnderna. Det visade sig då att fanns inle detomtalade läraröverskoitet inom något av de aktuella distrikten. Jagvill, herr lalman, citera något ur utskollsbetänkandel, eftersom jag tycker attdet bör vara med i denna debatt: "Motbakgrund av del anförda skulle utskottet egentligen helst se att antaletintagningsplatser vid lärarhögskolorna ej nu sänktes så drastiskt. Med hänsyntill atl planeringen för /76 fortskridit relativt långt anserutskottet att måste iaktta försiktighet i fråga om annaninlagningskapacitet för /76 än som förutsatts i propositionen.Utskottet anser emellertid alt medel bör få disponeras för ytterligare 48platser för lågstadielärarutbildning. Utskottet förutsätter all den ipropositionen aviserade arbetsgruppen för lärarhögskolefrågor för de därnästföljande budgetåren allvarligt överväger problem som är förenade med drastiskaförändringar i intagningskapacitet och därvid bl. a. beaktar vad utskottet ovananfört. Vidare anser utskottet att eventuella förslag om ändring av nuvarandelärarhögskoleorganisation - om vilken fattat beslut - börläggas fram först efter hörande av lärarulbildningsutredning (LUT 74).Riksdagen bör som sin mening ge utskottets uppfattning till känna förregeringen." Nusäger statsrådet atl LUT tillhör remissinstanserna. Ja, givetvis. Men Jag trorfaktiskt att utskottet avsåg att förslaget borde bli föremål för ingåendeövedäggningar mellan utredning och arbetsgrupp. statsrådet att så borde havarit fallet, innan man föreslagit en så långt gående koncentration avlärarutbildningen som i del föreliggande förslaget? Givetvisär del svårt atl ställa prognoser. Del är omvittnat av många. Inte minst är detsvårt på detta område. Dels kommer kravet om ökad lärartäthet med allt störrestyrka, dels duger som bekant den lärarut-bildade även lill andra uppgifter påarbetsmarknaden. Måhända är del sistnämnda en av anledningarna till att man iMalmöhus län, som i allmänhet betraktats som ett område med överskott pålärarkrafter, inte kan få vikariat tillsatta med behöriga lärare på exempelvislåg- och mellanstadiet. Dethar på sina håll sagts att förslaget om nedläggning av utbildningen är ettdråpslag för vissa orter. Del är en fråga som jag tror att talare från olikahåll efter mig kommer att ta upp. Vadjag här särskilt skulle vilja beröra är innebörden i proposition nr 1975:9 omreformering av högskolan. Det talas där om en breddning avutbildningsmöjligheterna. Ett väsentligt förslag i propositionen var attplaneringen av inriktningen och utbyggnaden av den grundläggandehögskoleutbildningen skulle ske under inflytande av de regionala och lokalahögskolemyndigheterna. Jag skulle därför vilja fråga statsrådet: förslag om nedläggning av lärarutbildningen på de tidigarenämnda orterna i linje med den högskoleplanering antog ? Innebärinte den föreslagna nedläggningen av lärarutbildningen att de berördaregionernas organisationskommittéer föregrips i planering av högskoleutbildningeninom regionen? Organisationskommittéerna har som bekant fått sina direktiv avregeringen så sent som . Har inte arbetsgruppen låsts av den nuvarandeorganisationen och uppbyggnaden av lärarutbildningen, har man inte rusat i väg utanatl ta hänsyn till fakta kring den nya högskolan? Anser verkligen statsrådetatt delta är välbetänkt? Delflnns nu en fungerande lärarutbildningsorganisation, och jag skulle vilja frågaom inle den skulle kunna fortsätta som f n. och arbetsgruppens förslag fåprövas och övervägas av både LUT och resp. organisationskommitté. Jagvill säga, herr lalman, alt del vore välgörande om statsrådet ville ge besked,särskilt på den sista punkten. Hen STRIDSMAN (c): Jag ber att få lacka statsrådet för svaret. Anledningen till min frågaär densamma som i , nämligen förslaget atl avvecklaviss klasslärarutbildning. Det svar som statsrådet lämnat geringet besked om del kan anses vara acceptabelt och realistiskt att avvecklaklasslärarulbildningen i . Jag beklagar att så är fallet. De förhållanden vi har iNorrbotten är särartade i jämförelse med för- hållandena i landet iövrigt. omfattar mer än en IJärdedel av landets yta. Vi har dessutomen speciell språksituation. Om i läggs ned innebär detatt elever från bl. a. Malmfälten och tvingas åka ända ned lillGävle eller för atl få sin lärarutbildning. Detta skulle vara enorimlighet. Arbetsgruppens förslag om en avveckling av i orealistiskt och saknar helt kontakt med den verklighet vi har. Jag beklagarän en gång att statsrådet inte ens med en liten antydan i svaret gett uttryckför de svårigheter vi skulle råka ut för i om klasslärarutbildningenavvecklades i . Frånvaronav en lärarhögskola i skulle starkt försvåra möjligheterna altbesätta lediga platser i länet. Detta har inte beaktats alls i utredningen ochjust därför måste vi få behålla klasslärarulbildningen i . För att ytterligarebelysa länets samhörighet med klasslärarutbildningen i kan nämnas altinte av de första-handssökande vid var frånNorrbotten. 1Norrbotten har vi också ett omfattande samarbete över gränserna med ochNorge. Om klasslärarutbildningen i läggs ned kommer alt varadet enda område inom som saknar lärarhögskola. Del skulle vara enbeklaglig utveckling om vi som vi regionalt på olika områdenförsöker utveckla samhörigheten på skulle få uppleva hur dettaarbete centralt raseras på grund av en avveckling av klasslärarutbildningen.Detta får bara inte ske. Statsrådetsäger i svaret atl arbetsgruppen inte bara fått lill uppgift alt se överlärarutbildningens organisation utan också alt bevisa konsekvenserna avnedläggning av . frågar Jag statsrådet: arbetsgruppen isin belysning av nedläggningskonsekvenserna berört de speciella svårigheter viskulle bli utsatta för i ? Dessutom: Vad har statsrådet själv föruppfattning om nedläggningskonsekvenserna i med ledning avarbetsgruppens belysning? Fröken (): Först villjag på övligt sätt tacka statsrådet för svarei. Fråganom lärarutbildningens dimensionering och lokalisering är ju synnerligenkomplicerad, inte minst med tanke på alt det visat sig mycket svårt att få framsäkra prognoser för behovet av lärare. I sitt betänkande nr 10 pekarutbildningsulskoitet på en rad osäkerhetsfaktorer i detta avseende. ex. vara strikt överensstämmelse mellan arbetsmarknadsbehovet ochutbildningskapaciteten i fråga om lärare, eller kan utbildningen vara inriktadmot en bredare arbetsmarknad än enbart skolområdet? Lärarbenägenheten är enannan osäker faktor, som t. ex. och skolöverstyrelsenvisat sig ha delade meningar om. Vad man i ett sammanhang uppger som ettläraröverskott på över 1 000 visar sig i ett annat sammanhang vara reducerattill några tiotal.