prot · FZ0929 · 1975-12-31 00:00:00 — För all del inte skall bli något missförstånd vill jag bara göra klartatt jag inte sade all del skulle vara bättre totalt om staten tog hand om dennaverksamhet. Jag sade au man skulle uppnå en sak - atl det privatavinstintresset avskaffades. Men för människorna som drabbas är det precis likailla om staten bedriver verksamheten eller om den bedrivs av enskilda. HerrSVANBERG (s): Jag vill bara proteslera mol i Glömminge försök att iden här debatten tala om att del som ligger som minoritetsförslag presenteradessom majoriielsförslag i utskottet. Det presenterades som sekreterarensskrivning, och eftersom han inte har möjlighet att försvara sig i kammarentycker Jag alt man skall låta bli all dra in detta förslag i diskussionen här.Sekreteraren hade gjort en skrivning utifrån etl visst resonemang och detdelades sedan på två förslag. Del hade aldrig varit fråga om enmajoriietsskrivning. Låt oss lämna sekreterarenutanför! Överläggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskollelshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottetshemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits i reservationen avherr i Glömminge m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i Glömminge begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 6med godkännande av utskottets motivering röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservationen av i Glömminge m. fl. Överenskom melse om grundande av Organisationen för järnmalmsexporterandeländer Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i Glömminge begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: §8 Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:14 med förslag till skärptskatt på visst spel i samband med utskänkning av rusdrycker. §9 Överenskommelse om grundande av Organisationen för järnmalmsexporterandeländer Föredrogs näringsutskottets betänkande 1975/76:5med anledning av propositionen 1975/76:24 om godkännande av en överenskommelseom grundande av Organisationen för järnmalmsexporterande länder jämte motion. I propositionen 1975/76:24 (handelsdepartmentei)hade regeringen föreslagit all godkänna överenskommelsen omgrundande av Organisationen för järnmalmsexporterande länder. Denna organisation syftade enligt överenskommelsentill atl främja ett nära samarbete för alt tillvarata medlemsländernasintressen beträffande den Järnmalmsexporterande industrin och säkra en ordnadoch sund tillväxt av järnmalmsexporlen. Vidare skulle organisationen hjälpamedlemsländerna att erhålla en rättvis och lönsam avkastning av järnmalmshanteringenoch främja vidarebearbetning av järnmalm i medlemsländerna. För all göra delmöjligt för medlemsländerna all vidta lämpliga åtgärder skulle organisationenutgöra ett forum för informationsutbyte samt effektiva och meningsfylldakonsultationer om problem beträffande den järnmalmsexporterande industrin. Idetta sammanhang behandlades den med anledning av propositionen väckta motionen1975/76:34 av m. fl. (m), vari hemställts att skulleavslå propositionen. atlriksdagen med bifall lill propositionen 1975/76:24 och med avslag på motionen1975/76:34 godkände överenskommelsen om grundande av Organisationen förjärnmalmsexporterande länder. Reservaiionhade avgivits av herrar Regnéll (m) och Hovhammar (m) som ansett att utskottetbon hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:34 skulle avslå propositionen1975/76:24 om godkännande av en överenskommelse om grundande av Organisationenför järnmalmsexporterande länder. Näringsulskoitetsbetänkande nr 5 rör godkännande av en överenskommelse om grundande avOrganisationen för järnmalmsexporterande länder. Denna överenskommelse harföregåtts av diskussioner mellan järnmalmsproducerande länder under flera år.Från början var det otvetydiga syftet att man skulle bilda enkartellorganisaiion i stil med OPEC för all kunna få ut så goda priser sommöjligt och åstadkomma en jämn avsättning för järnmalmen. Från svensk sidaföljde man naturligtvis dessa diskussioner, men som framgårav propositionen varman inte beredd alt ansluta sig till en sådan organisation så länge den hade enklart monopolistisk karlellkaraklär. Samma uppfattning har vissa andra länderhaft - och . Ordalydelseni det ursprungliga utkastet har i vissa vikliga delar ändrats. Härigenom ansett del möjligt au föreslå en svensk anslutning tillöverenskommelsen. Del väsentliga officiella skälet är atl man härigenom skullefå delta i etl informationsutbyte med de andra malmproducerande länderna.Möjligen finns det också förhoppningarom atl man skulle kunna medverka lill alleventuellt kvarstående tankar på en monopolistisk verksamhet hålls tillbaka. Detkan emellertid vara av intresse atl konstatera alt vägrar att anslutasig lill överenskommelsen så länge den är en organisation endast förproducenter och inieäven för konsumenterav Järnmalm. Sedan propositionen skrevshar det också framkommit all ett av de viktigaste produceniländerna, nämligenBrasilien, icke önskar ansluta sig till överenskommelsen. Urdessa synpunkter är det intressant atl konstatera all propositionen uttryckerförhoppning om all man genom deltagande i deua arbeie skall kunna erhållabättre insyn i marknadsförhållandena, men det är just del man inte får, om maninie har konsumeniländerna som medlemmar i organisationen, vilket alltså nuinie är fallet. Vadvärdet av denna överenskommelse för svenskt vidkommande angår har del klartframkommit att den svenska industrin redan nu anser sig fä del av alla deupplysningar man önskar och au man därför inte av detta skäl - eller någraandra - har intresse av svensk anslutning till konventionen. Det är svårt atlse alt staten under sådana förhållanden skulle ha intresse av någrainformationer som man inte redan nu har möjlighet atl erhålla. Del är ocksåsvårt au se au en svensk anslutning lill konventionen över huvud taget kan varaav intresse. Däremotkan flera faktorer anges som pekar i rakt motsatt riktning. Del förhållandetatt, som Jag sade, konsumeniländerna är utestängda Överenskomm el se om grundande av Organisationen för järnmalmsexporterande länder Överenskommelseom grundande av Organisationen for järnmalmsexporterande länder från organisationen en karaktär som vi principiellt är motståndare till. Om vi skulle gå med idenna organisation kan del också komma att anföras som argument, om vi i andrasammanhang kritiserar internationella produktionskarieller. Redan av deltaprincipiella skäl ställer vi oss inom moderata samlingsparliel avvisande svensk anslutning. Sedanär det visserligen sant all överenskommelsens ordalydelse nu ändrats på så sättatt konventionen inte klan skapar en monopolorga-nisaiion. Men jag villunderstryka all dess syfte alt vara etl forum för utbyte av upplysningar endastkommer till synes som sista punkt i uppräkningen över organisationensverksamhetsområden. Deövriga punkterna upptar olika krav, och jag vill citera några av dem förkammarens ledamöter: "Organisationenssyften är: (a) att främja ett nära samarbete mellanmedlemsländerna i syfte all trygga deras intressen beträffande denjärnmalmsexporterande industrin; (b) all säkra en ordnad och sund lillväxl avJärnmalmsexporlen; (c) att bistå medlemsländerna alt erhålla enrättvis" - det kan ju tolkas på många sätt - "och lönsam avkastningfrån utvinningen, bearbetningen och försäljningen av järnmalm i syfte attförbättra deras exportinkomster och bytesförhållanden; ." Alltdelta är ganska diskutabla syften för en organisation där skall varamedlem, och jag tror atl man är ganska blåögd om man inte inser atlorganisationen kommer alt söka skapa en viss form avinternationellt monopol. Nuinvänder de som erkänner riktigheten av denna analys: "Det må så vara, menjust genom atl vi är med i organisationen har vi möjlighet atl förhindra ensådan effekt, eftersom alla beslut kräver enhällighei." Del låter sigsägas, men i praktiken kommer del kanske inie all le sig lika län och inte altförslås och beakias av de andra järnmalmsproducenterna på sådant sätt som vihoppas. Jagfruktar att regeringen här låtit locka sig in i en verksamhet som man kanske pånågot kommer att ångra. Som slulomdöme vill jag därför säga alt vihar föga eller intet intresse av all medverka lill en organisation av det härslaget och au vi med ganska stor sannolikhet kommer att hamna i obehagligasituationer. Meddessa ord, herr talman, ber Jag atl få yrka bifall till reservationen ochsålunda avslag på näringsulskoitets hemställan i betänkande nr 5. Hen iStorfors (s): och reservanierna har i delia ärende en helt annan meningän uiskotismajoriteten. Som framgått av anförande anser de auSverige icke nu bör ingå i samarbetet på detta område, utan invänta att andraländer - bl. a. och - skall ingå i organisationen. Förstdärefter bör pröva sill deltagande. Utskotismajoritetenansluter sig till propositionen, vari föreslås atl riks- dagen godkänner enöverenskommelse om grundande av Organisationen för Järnmalmsexporterandeländer. Syftetmed överenskommelsen är all främja ett nära samarbete för att tillvaratamedlemsländernas intressen beträffande den Järnmalmsexporterande industrin ochsäkra en ordnad och mera sund tillväxt av järnmalmsexporten. Som framhålls ipropositionen skall organisationen hjälpa medlemsländerna att erhålla enrättvis och lönsam avkastning av järnmalmshanteringen och främjavidarebearbetning av järnmalm i medlemsländerna. Organisationen skall vidareutgöra ett forum för informationsutbyte. Enligtutskoiismajoriieiens bedömning innebär ett svenskt medlemskap i organisationenmed den inriktning som denna nu fåll vissa fördelar för vårt land. Att deltagai etl mellansialligi informationsutbyte bedömer vi som mycket värdefullt. Enförbättrad information om marknadsförhållandena kan skapa förutsättningar fören bättre anpassning av investeringsplaner lill långsikligaefterfrågetendenser och därmed för en mer balanserad utveckling av handeln medjärnmalm. Dethar vidare från de Järnmalmsexporterande utvecklingsländerna klart anförts somvärdefullt atl , som har betydande erfarenheter på Järnmalmsområdet,medverkar i organisationen. Medtanke på den utformning som överenskommelsen fått bl. a. genom svensktinflytande finner uiskottsmajoritelen inte de invändningar som motionärerna ochreservanterna framfört vara bärande. Utskottetavslutar sill yttrande med följande: "Dellagande i organisationens arbetekan även ses som etl led i strävan att genom internationella organ fåtill stånd etl samarbete för atl främja ekonomisk och social utveckling iu-länderna." Samtligapartier utom är helt överens om atl tillstyrka propositionensförslag. Jag ber därför, herr talman, alt få yrka bifall lill utskottetshemställan, vilket innebär avslag på motionen 1975/76:34 och reservationen. Överenskommelseom grundande av Organisationen för järnmalmsexporterande länder Överläggningen var härmedslutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar Regnéll och Hovhammar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Regnéll begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller näringsulskoitets hemställan i betänkandet nr 5röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRegnéll begärde röst- Nr 29 räkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Onsdagenden "'"8 S följande resultat: ' " -------------- Nej - 47 Återkallelseav Avstår - I §10 Återkallelse av körkort Föredrogs justitieutskottets betänkande 1975/76:12med anledning av motioner angående återkallelse av körkort. Juslilieutskoltetsbetänkande nr 12 behandlar motioner angående återkallelse av körkort. Tillsammansmed har jag väckt motionen 723 där vi begär en översyn avreglerna för återkallelse av körkort. Jag kommer inte, herr talman, alt yrkabifall till motionen. Orsaken till all jag inte gör det är all förhandsbeskedgett vid handen all de av irafikmålskom-millén avlämnade betänkandenaRätten lill ratten äntligen skall resultera i att en proposition kan förväntasi början av näsia år. Jag hoppas atl det blir så och att vi inte behöver väntaalltför . Jagkan försäkra all ledamöter i de olika länsrätterna har ställtsinför det faktum au förseelser som inte har med trafikbrott att göra blir orsaktill återkallelse av körkort. De sociala konsekvenserna kan bliorimligt stora i förhållande till de överträdelser som förekommit, framför alliför dem som för sin utkomst är beroende av körkort. Vadjag särskilt vill understryka är hur viktigi det är alt man verkligenuppmärksammar alt länsrätterna måste få de resurser som de behöver för ensnabbare handläggning av körkortsärenden än vad som är fallet i många avvåra länsrätter. Jag har ingetyrkande. HerrBÖRJESSON i (c): Jag har tillsammans med herr förste vice talmannen i motionen1101 hemställt att hos regeringen anhåller om förslag lillöverförande av beslut om körkorisindragning lill den domstol som handläggerifrågavarande brott. Enligtden nuvarande ordningen är det så au frågor om körkortsåter-kallelse ochvarning prövas av länsrätt efter anmälan av vederbörande länsstyrelse.Uppkommer fråga om korkorlsaterkallel.sefår länsrätt förordna atl körkortet tillfälligt återkallas i avvaktan påslutligt beslut. Den ordning som gälleri fråga om återkallande av körkort är långt ifrån tillfredsställande.Detta har framhållits både i motioner i 28 och av irafikmålskommitlén som i sina betan- kanden SOU 1972:70-72hävdat bl. a. atl körkorisfrågor med anledning av trafikbrott skall avgöras avallmän domstol. Detta förslag är helt i enlighet med de tankegångar som Jagframfört motionsvägen i både vid delta och tidigare. Nuförefaller det, herr talman, som om - enligt vad jus-lilieutskotlelanför i sitt föreliggande betänkande - får ta ställning lill frågan om enkörkonsreform, innefattande bl. a. frågan om handläggning avkörkortsåterkallelser, . I förhoppning att så sker och attvi alltså får ta ställning lill frågan om överförande avbeslut om körkortsindragningar till allmän domstol, dvs. tingsrätt, avstår jaghelt naturligt från all ytterligare kommentera motionen 1101. Jag avslår ävenfrån all yrka bifall lill motionen. Givetvis återkommer jag i frågan vidbehandlingen av den väntade propositionen. Avkriminalisering av fylleri m. m. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Avkriminalisering av fylleri m. m. belänkande 1975/76:13 med anledning av motioner omavkriminalisering av fylleri m. m. Hen (): riksdag beslöt på grundval av några enskilda motioner atlbegära en utredning om avkriminalisering av fylleriet och reformerade formerför samhällets åtgärder mot berusade personer på allmän plats. En av dessamotioner kom från moderalhåll - det hette högern på den liden - och i denframhölls all vårdsynpunkterna på ett annat sätt än vad som skedde borde trädai förgrunden. Samhällets reaktion mot fylleriförseelserna borde varanyklerhetspolitiski tjänlig, hette det i motionen, och det omhändertagande somdå ägde rum vid fylleri ledde sig "från humanitära, medicinska ochpsykologiska synpunkter närmast parodiskt". Delta omhändertagande skeddeenligt en lagstiftning emot fylleri och dryckenskap. Åretefter riksdagsbeslutet tillsattes den begärda utredningen, närmare bestämt ioktober 1963, och föreslog utredningen dels alt straff förfylleri skulle avskaffas, dels en genomgripande reform rörande förvaringen avde omhändertagna. Menvad har hänt'' Sedan fattade siu beslui har under åren1963-1974 fylleriböier utdömts i 770 000 fall. , alltsåsedan utredningen var färdig, har böier uidömis i 386 000 fall. Det har tidigaresagts all lagändringarna skulle genomföras , men har del blivit ett nyttuppskov. Huruvida del kommer att läggas fram en proposition vid nästkommandeårsskifte, som ulskoltel Nr 29 aniyder, torde vara ovisst. den Regeringenkan inte skylla förseningen på motvilliga ämbetsmän, oiids- "''g' jurister eller reaktionära krafter i största allmänhet. -------------- - ochingen annan - ansvaret för atl reformen har fått dröja år efter Ökat stöd åt åroch för att sjuka människor och deras anhöriga har idrotten uisaiisför plågor. Siffrorna i delta avseende är skrämmande. detta hade varit onödigt,om regeringen visat större handlingskraft i denna fråga. En motionär och är djupt besviken. FruKRISTENSSON (m): Jag instämmer i kritik av det sätt på vilket regeringenhar handlagt denna viktiga fråga och det som också jag lycker onödiga dröjsmålsom delta ärende har varit utsatt för. Iutskollel har vi emellertid nu fått så pass tillförlitliga uppgifter avdepartementet om all proposition i ärendet verkligen är att vänta under vårensriksmöte, att vi har stannat för att avstyrka motionerna. Men jag och jag troräven utskottet i övrigt är mycket angelägna om att en reform nu äntligen kommertill stånd, ty som sade är det hittillsvarande förhållandetotillständigt. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Ökat stöd åt idrotten Föredrogs kulturulskottets belänkande 1975/76:11med anledning av motion om ökat stöd åt idrotten. I detta betänkande behandlades motionen 1975:85 avherr m. fl. (c), vari hemställts all beslutade alt hosregeringen begära att en parlamentarisk utredning tillsattes med representanteräven från idrottsrörelsen, utbildningsväsende och kommuner, vilken skulle halill uppgift att utarbeta elt program för ökad breddidroit enligt vad som imotionen anförts. Utskottethemställde alt skulle avslå motionen 1975:85. Reservation hade avgivits av (),herrar i byn (c) och () samt fröken (), (), () och i (c) som ansett att utskottet bort hemställa 30 au skulle bifalla motionen 1975:85. I motionen 85 lar vi motionärer upp en rad frågor som rör samhälletsstöd i olika former till idrotten och idroitsulövarna. Det gäller bredd- ochmotionsidroitens utveckling och inriktning och sambandet mellan kost ochmotion, båda frågorna betydelsefulla för människans hälsa och välbefinnandeoch för alt nedbringa samhällets kostnader för sjukvård. Vi tar också uppproblemet idroti-ulbildning-forsk-ning samt frågor rörande ökade kostnader närdet gäller sambandet idrott-utbildning. En del av de här frågorna harbehandlats av andra utskott, och vi får tillfälle att återkomma lill dem närresp. utskotts betänkande behandlas här i kammaren. Vadvi nu har atl ta ställning lill är kulturutskollets betänkande nr 11, sombehandlar del i motionen framförda förslaget om tillsättande av enparlamentarisk utredning som skulle ha till uppgift all utarbeta elt programför ökad breddidroit. Varförhar vi tagit upp de här frågorna till debatt? Ja, vi kan konstalera atlförändringar i arbetsliv och samhälle i olika avseenden påverkat människansvillkor. Den ökade mekaniseringen har inneburit ett ökat stillasittande sommedfört atl genomsniiissvensken har fått en väsentligt försämradallmänkondiiion. För atl råda bot på delta krävs en rejäl statlig och kommunalsatsning på motion och idrott. Samhällsplaneringenmåste inriktas på att ge förutsättningar för ett ökat idrottande för allasamhällsgrupper. Sedan gäller det att med olika åtgärder stimulera de enskildamänniskorna att utnyttja dessa förutsättningar. Vi motionärer anser atlsamhället genom ökade insatser inriktade på såväl bredd- som elitidrotten börverka för elt ökat idrottsutövande i alla åldersgrupper. Sambandetmellan kostvanor, fysisk aktivitet och hälsa har alltmer uppmärksammats, ochman fäster också större avseende vid motionsverksamhet som ett led iansträngningarna atl motverka rökning och användning av alkohol och narkotika.Riksidrottsförbundei, genom aktionen "i trim", de lill RFanslutna specialidrotisförbunden och utanför RF stående idroltsorganisationergör etl gott arbeie genom att med olika aktiviteter söka stimulera människoralt motionera mera. Delhär är gott och väl, men del återstår mycket atl göra. Särskilt viktigi är auhos ungdomen grundlägga sunda motions- och idroitsvanor. Skolan kan här spelaen betydelsefull roll genom atl man tidigt fäster vikt vid sambandet mellankost, fysisk aktivitet och hälsa. För barn och ungdom är det myckel viktigi aiide i skolan får regelbunden och lämpligt avpassad motion, sä upplagd all denväcker och stimulerar intresset för moiionsverksamhet. doktorsavhandling "Fysisk aktivitet " vid pedagogiskainstitutionen vid i konstaterarLars-Magnus efter en omfattande undersökning att inställningen lillmoiionsverksamhet är myckel positiv bland ungdomen. av detillfrågade flickorna och av pojkarna Ökat stöd åt idivtfen ansåg all fysisk aktivitetoch motion är av stor betydelse för hälsan. Trots detta upplevde många atl derörde sig för litet. Om man valde "mer ansträngande motion 1 lill 2 limmari veckan" som miniminivå skulle av flickorna och avpojkarna ej få tillräcklig fysisk träning. Man kan således påstå attinställningen lill fysisk aktivitet är myckel positiv, men långt ifrån allalåter denna "psykologiska beredskap" manifesteras i egen regelbundenaktivitet. Detankommer på samhället, inkl. idrottsrörelsen, all tillhandahålla attraktiva ochpraktiska möjligheter lill idrottslig verksamhet, så all den positivainställningen omsätts i personligt idrottsulövande. Engströmfrågar i sin avhandling om det verkligen är önskvärt atl alla ungdomar ägnar sigåt fysisk aktivitet. De ungdomar som inte har intresse för det borde rimligtvisfå ägna sig ål någon annan frilidssys-selsälining. Hanbesvarar själv frågan genom alt konstatera att skillnaden mellan fysiskaktivitet och andra fritidssysselsättningar är alt samtliga barn och ungdomarbehöver fysisk träning i någon form för alt uppnå optimal utveckling och försill allmänna välbefinnande. Han har dock kommit fram lill alt elitidrottenbara entusiasmerar en mindre del av ungdomarna lill ökad fysisk aktivitet. Enökad satsning krävs därför på sådana fysiska aktiviteter där de rekreativainslagen är stora och där rika möjligheter finns till kontakter och gemenskapöver ålders- och könsgränserna. Utbudet av organiserade former för fysiskaktivitet måste breddas och ges ett sådant innehåll att det finnsmöjlighet för alla au delta. Ävensocialstyrelsens medicinska expertgrupp för kost och fysisk aktivitet i åldern0-18 år slår fast att fysisk aktivitet ej får begränsas lill en exklusivfritidssysselsättning för elitidrottsmän. Rapporten avslutas med följande ord: "Närdet gäller barns och ungdomars kost och fysiska aktivitet är det uppenbart atlsamhällsutvecklingen medfört problem som endast samhället kan lösa. Förframtiden måste del därför uppfattas som angeläget atl alla berörda myndigheteridentifierar sitt ansvar och i sin planering mer allsidigt än sökerbeakta barns och ungdomars speciella behov." Nalurliglvisär behovet av regelbunden motion inte begränsat till de yngre åldersgrupperna.Antalet åldringar växer snabbt i . Detta har kommit atl innebärabetydande problem såväl för den enskilde individen som för samhället. Socialstyrelsensarbetsgrupp för pensionärsmotion har lagt fram en utredning i vilken manbl. a. poängterar all "samhällets insatser för de gamla bör inte begränsastill enbart vård. Lika angeläget är ett utbud av aktiviteter avvårdförebyggande och stimulerande slag såsom sysselsättning, kulturellverksamhet, rekreation och inte minst fysisk aktivitet." Delkärva ekonomiska läge som råder i många landsting och kommuner har medfört enhård prioritering på utgiftssidan. slrikisorganisalioner hardrabbats av detta och har därför svårt all svara upp mot de anspråk som ställspå dem. Särskilt drabbas rekryteringen och utbildningen av idrottsledare,vilket är myckel allvarligt. Flera idrotter har därför vänt sig lillnäringslivet för alt därigenom kunna förbättra sin ekonomi.