prot · FY0963 · 1975-12-31 00:00:00 — Men man bör heller inte i del sammanhangetha alltför restriktiva bestämmelser utan genom denna källa, som jag anser ärmyckel effektiv, bör man ge största möjliga u-hjälp. Efter dessa kommentarer på vissa punkler - frågorna kommer att belysasytterligare i anföranden av andra företrädare för - vill jagsluta med att yrka bifall lill reservalionerna 6, 7, 8, 11, 13, 15 och 19. HenARNE i (s) kort genmäle: berörde avsnittet 3 som har behandlatsav utskottets vice ordförande och av mig själv, men jag avslår för tillfälletfrän att kommentera det. Jag vill invänta även del anförande som moderaternastalesman kommer att hålla, och därefter skall jag kommentera jusl den situationsom uppstod i utskottet. Menav belydelse i anförande är ju hans sätt all kommenteramotionerna om de 500 mifionerna. Han ställde frågan lill mig, om det fannspengar, och han besvarade den själv genom alt säga alt del finns inga pengar.Men, säger , om beslutar att bifalla molionerna,då finns det pengar. Delvar elt ovanligt ullalande. sådant beslut av skapar ju ingaresurser i och för sig, ulan del innebär att pengarna måste skaffas fram. Jagutgår frän att regeringen dä tvingas att skaffa fram dessa 500 mifioner, ocheftersom man, såvitt jag vet, inte har reserverade medel fär man gä ut och lånapengar. Delär väl sä del fär gå till. Att tro all man kan klara detta enbart genom etlbeslut i är ovanligt naivt av , anser jag. 1övrigl tycks del vara så att andra stora problem i denhär debatten, vilken rör sig om nära 3 mifiarder, är alt SIDA har skickat i vägen liten kontingent med cigaretter och några vinflaskor. Är detta det storaproblemel i u-hjälpen, då kan vi avslå från all debatt. Jag vidhåller mitt yrkandeom bifall lill utskottets förslag. Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) kort genmäle: Jag trodde att utskottets ärade ordförande hade läst de motioner sombehandlas i detta sammanhang. Gör han del skall han finna alt i centerpartietsmotion står del beträffande flnansieringen av de 500 mifionerna; "Centerpartietär självfallet nu liksom pä berett att medverka lill att dennabelastning" - alltså de 500 mifionerna - "på innevarande års budgetflnansieras genom en motsvarande inkomstförstärkning om så bedöms nödvändigtav konjunkturpoliliska eller andra skäl." Dellastår således i motionen, så utskottets ordförande hade inle behövt fråga mig omdel. Det är klart deklarerat att cenlern föreslår 500 mifioner och alt vi ävenär beredda alt diskutera hur dessa 500 mifioner skall las fram. Då existerar deju verkligen, . Vi har fullt konsekvent genomfört vad somföreslagils i delta fall. Omherr fäster den allra största vikten vid den lilla passusen i slulelav milt anförande och inle lar upp del jag sade om fullmakterna på7 mifiarder osv., säbeklagarjagalt jag har misslyckats i min uppgift allförsöka informera ulskoilels ordförande om samlade syn på u-hjälpen.Jag ansåg emellertid alt del var fråga om en viklig princip, så alt man bordesäga några ord om den saken också. Jagvill återigen understryka alt har hell konsekvent och logiskt genomförtsin linje om ytterligare 500 mifioner. Slutligenär del så, all på grund av all nu undvek att bemöta vad jag sade omavsnitt 3 och i stället kommer med ell bemötande efter del all moderalasamlingspartiets.talesman haft ordel har jag lyvärr ingen möjlighet att fånågon replik för all dä bemöta . HerrARNE i (s) kort genmäle; Herr förste vice talmannen efterlyste en replik av mig i dennaspeciella fråga, men som jag sade skall jag kommentera den efter den moderatetalarens anförande. Jag har nämligen utgått från att det är som ärförslagsställare i detta fall och att och har anslutit siglill resonemang. Därför är del riktigt alt jag bemöter herrHernelius efter hans anförande. Herrförste vice talmannen () kort genmäle; Jag vill bara göra elltillrättaläggande. Visserligen logs initiativet i motion, men detär inle samma formulering i reservationen. Den är annorlunda. Därför harmoderaterna, och kunnat nå enighet i denna fråga. Hen (); Med hänsyn till den debatt som här förts kan del vara påkallat all slåfast all enighet råder inom utskottet rörande anslaget till u-hjälpen för nästkommandebudgetär, alltså den fråga som är hu- vudämnel vid dagensförhandlingar. Denna enighet är glädjande. har då anslagen höjts -som i påpekade -med 36 96, dvs. med 760 mifi. kr.,alltså med en hundralapp per svensk. Därigenom kan vi nu passera den milstolpesom vi längtat efter alt passera, nämligen enprocentsmålet. Viddenna milstolpe må del konstaleras all del har varit en snabb ulveckling av densvenska u-hjälpen, även om niånga velal ha den ännu snabbare. Det har varit enulveckling med stark växt, och då har det också varit ofrånkomligt all detuppkommit en viss växtvärk. Delta har lagit sig uttryck i administrativadilemman i konkurrensen mellan SIDA, del självständiga ämbetsverket, ochutrikesdepartementets u-hjälpsav-delning. Departementet är ju självt delvis ettämbetsverk. Det har också tagit sig uttryck i alt en del anslag bevifials förtidigt, vilkel i sin tur har medfört stora och påfrestande balanser. Likaså hardel tagit sig ullryck i en enligt mängas mening alllför stark politisk styrningav verksamheten. Formellt har del uppställ stora oformligheler. Ingen har välkunnat undgå all konstatera, att fullmakter av det slag som gavs fr. o. m. o. m. den i är - alltså enligl föregående grundlag - ickeöverensstämde med den grundlagen. Menvärken har icke varit slörre än växten, och när del gäller en uppbyggnad avdenna karakiär måste man ocksä ha utrymme för en betydande tolerans för fel,missgrepp och oformligheter. De får reduceras med tanke på den slora helhetenoch på omfattningen av arbelet som sådant. Noterasbör också all SIDA under sina har sänt ut 3 500 svenskar tillfiänstgöring utomlands, dvs. 10 000 personer om famifierna inräknas, enbetydande personlig svensk insats i en värld av omdaning och förändring. Menråder enighet om höjningen på 760 mifioner, så är enigheten inte lika slorrörande del extra anslag pä 500 mifioner som begärs för innevarande budgetär.Herr i tog upp den saken, och jag skall inte nu läggamänga ord lill vad han sade. Jag konstaterar bara all av innevarande budgetåråterstår endasl några månader, och om anslag behövs - t. ex. avkataslrofkaraktär - så är det inte svårt all ordna detta eftersom någrafakturor näppeligen lär förfalla till betalning för sådan hjälp innan del nyabudgetåret har gjort sitt inträde. Jagvill ocksä konstalera all ehuru åberopas i en reservation ifinansutskottet diskuterades della uppenbarligen inle i samband med den.Tanken på de 500 mifionerna kom väl lill liv något senare än -med att vackra vårfiärilar vaknade till liv, alltså efteruppgörelsen. Ocksäandra ting är kontroversiella. Jag skall böfia med att ta upp frågan omregeringens fullmakter sä alt får lillfälle att avlämna den repliksom han hållit inne med. Fullmakter har funnits och hardet varit ganska slora sädana. gäller den regeln alt biståndsutfästelser förfem är framåt kan ges lill fyra gånger del totala bilaterala biståndet plusoiniecknade reservationer. Del skulle i fiol ha betytt fullmakter förregeringen om utfästelser på över 4 mifiarder kronor. Del skulle, om nuföreslagna anslag bevifias, betyda att samma fullmakter höjs till 7 mifiarder. Delär omfattningen - icke principen - diskussionen gäller. Därför slårreservanterna in öppna dörrar när de i sin reservation lalar om behovel avlångsiktig planering. Del har ingen ifrågasatt. Ännu mer slår man in öppnadörrar när man talar om "elementär solidaritet". Del är faktisktingen som vill all alla sådana fullmakter skall upphöra ulan alt det kommerandra i stället. Vad utskottsmajoriteten begär är all medan fullmakternakvarstår regeringen själv överväger hur nya sådana skall utformas och inkommertill , helsl , med förslag lill nya ehuru begränsadefullmakter. Intet mer och intet mindre! Idelta sammanhang påpekar också utskottet att i regeringsformen stadgas allavtal i frågor av större vikt skall underställas . gäller enligtnya grundlagen liksom delvis enligl gamla grundlagen. Den regeln sätts inte urkraft genom ett riksdagsbeslut. Man kan förvåna sig över alt della behöversägas, men del sägs inte utan förekommen anledning. Jagvill tillägga alt det finns en annan fråga under diskussion. Den har herrförste vice talmannen berört och den gäller hur man skall förhålla siglill länder som är stadda i snabb utveckling. Ulskotts-inajoriielen vill altregeringen skall lill anmäla när man i sädana fall söker nya formerför projekl och det är fråga om stora sådana projekt. Sådana ändringar böralltså inle kunna ske utan att medgivande inhämtas. Delär alltså i två frågor som utskotlsmajorilelens yrkanden berör riksdagensrättigheter. Som ocksä erinrade om slår den nya grundlagen fastall all offentlig makt kommer från folkel och att är folkets främstaföreträdare. Det heter också all bestämmer hur statens medel skallanvändas. Den regeln fär icke sättas ur spel genom vidsträckta fullmakter ellergenom all regeringen ulan hörande sluter avtal av betydandedimensioner och binder sig för slora biståndsprogram. Meddella konstaterande är del också nödvändigt att säga ifrån att densocialdemokratiska reaktionen förefaller både överraskande och oväntad. Attden socialdemokraliska pressen har uttryckt sig i ganska härda ordalag om dessatvä nyheier från utskotlsmajorilelens sida har uppenbarligen berott påbristande information. När de artiklarna skrevs fanns väl inte ulskoltslryckettillgängligt. Men ell inlägg i Rapport i TV i går förvånar mer. Det var ensocialdemokratisk ledamot av ulrikesutskotlel, riksdagsman , som ickeen utan två gånger sade att utskotlsmajorilelen vill "slå sönder" densvenska biståndspolitiken. "Slå sönder" - var får han det ifrån? Kandet sägas vara att slå sönder den svenska biståndspolitiken när man vill geriksdagen etl någol ökat ansvar för anförtrodda medel? Kan del sägas all manhar slagit sönder den svenska biståndspolitiken om mangör så, ifall man samiidigi tar hänsyn lill vilka små motsättningar som irealiteten förelegal mellan regering, riksdags-majoritet och opposition underde gångna åren i fråga om u-hjälpen? I själva verket har del varit så, attoppositionen i mänga delar har varit pådrivande och inle tvärtom. Då kan det juännu mindre bli tal om all slå sönder den svenska biståndspolitiken, omriksdagen begagnar sina rättigheter. Kräver verkligen den svenskabiståndspolitiken för alt fullföfias att ger regeringen fullmakt på7 mifiarder kr. -en fullmakt som, om ingen ändring sker i bestämmelserna,kommer att växa år ? Nej,verkligen inte! Redan att en ledamot av utrikesutskotlel uttrycker sig pä dettasätt i TV inger faktiskt vissa farhågor. Repa mod, ! Ettnederlag i utskollet i voteringen där är inte slutligen avgörande. har möjligheter lill revansch, i kammaren måhända, och i varie fall- om han inle skulle få det - bör han ändå inie hysa några farhågor förframliden för den svenska biståndspolitiken i jusl denna del. HerrGöranssons inlägg är ett nytt bevis på alt den socialdemokratiska regeringenhar suttit för länge, vilkel medför att enskilda socialdemokrater har svårtall fatta alt någol i någon deiafi kan gä dem emot i ett utskott eller på annatsätt. Jag skall nu övergå lill en intressant fråga i del här sammanhanget,nämligen . Detskogsprojekt som regeringen slöt avtal om i fiol - etl avtal somomfattar 770 mifi. - slöts ulan hörande. Del hade tidigare fåttelva raders omnämnande statsverksproposilion, och i dessa elvarader gavs då ullryck för den förmodan, all del var fråga om etl bidrag elleren gåva på nägol över 500 mifi. kr., icke mera. torde icke vara en hjärteangelägenhel för svenska folket. Fördel första på grund av den valhänta och klumpiga handläggningen. Avtalet slötsi augusti. Vad orsakade att man inleville vänta till dess? Varför presenterade man inle delta projekt - det störstai svensk biståndspolitik, som utrikesutskottet självt säger - för idess helhet i stället för att rusa i väg innan sammanträdde? Fördet andra; Del är mänga vanskligheter som della avtal för med sig i fråga omförverkligandet. Jag skall inle uppta liden med att gå in pä detaljer somiransporler, försöfining, massatransporler i sinom lid, ekologin osv. -- de berörsi annat sammanhang - men framför allt på samarbetet mellan fiänstemanunder etl annat politiskt system än värt. För del iredje på grund avstorleksordningen. Fördel fiärde beroende på avtalels konslruklion, enligl vilken färhuvudansvaret för prisstegringarna, även om dessa tillkommer till föfid av yrkanden elleråtgärder av vietnameserna. Fördet femte därför all medlen lämnas och hjälpåigärderna pågår till ell landunder krigstillstånd. Idagarna har stora nordvielnamesiska divisioner rört sig på etl annat landsområde och stora delar av flygvapnet i har överförts tillSydvielnams territorium. Vapen som icke har tillkommit i nordvietnamesiskavapensmedjor används för fullt, och används framgångsrikt. Det är lägel underdel alt denna stora svenska biståndsinsats pågår. Dennainsats har i några sammanhang betecknats som ett krigsskadestånd i ell krigsom icke har deltagit i. Del kan man väl säga, men del torde under allaförhållanden vara en nyhet i svensk biståndspolitik alt etl avtal av dessadimensioner är i kraft under krig - ett krig som verkligen inle var oförutsett. Helslskulle naturligtvis ha velal yrka avslag på avtalet somsådant, yrka pä dess återkallande. Men det gör vi inle. Vi känner oss bundna avavtalet och den utfästelser. Del yrkande som moderatasamlingspartiet framför i moiioner och i utskottet är alt vi skall ta uppförhandlingar med den nordvietnamesiska regeringen om ändringar i avtalet somskall syfta lill att nordvietnameserna själva pä elt tidigare stadium övertaransvaret för fortsättningen av projektet. Därmed skulle det bli bättreparallellitet mellan bestämmande och ansvar för kostnaderna. Sådana ändringarskulle möjliggöra all i varie fall inle flck ta ansvaret för deprishöjningar som kommer till stånd till föfid av pågående krig, prishöjningarsom skapas genoin t. ex. dröjsmål av olika slag, ofrånkomliga med anledning avpågående krigsoperationer. Sålill det andra särskilt omstridda projektet, nämligen . Där villmoderaterna, som påpekade, slopa anslaget. Del förutsättsnaturligtvis en rimlig lid för avveckling av vad som gäller, ochavtalsmässigl torde det knappasl flnnas några hinder härför. Varför villmoderaterna detta? Jo, därför att är ell rikt land, elt av naturen gynnatland. Det kan klara sig på egen hand även om det jättelika biståndet frånSovjetunionen sägs vara på väg all minska eller ta slut. Men därtill kommer altsockerprisels ulveckling har gagnat på ett enastående sätt. Jag skall intetrötta med att läsa upp alllför många siffror i sammanhangei; jag kan nöja migmed att läsa upp priserna på råsocker i under några januarimånader. År1968 var priset 29,27, 94,41, 108,17, är 1974 179,94 och år1975 369,19. därefter har ell visst prisfall inträffat, är inte slörre än att priset var 320,94 och ,39. ärkurvan på väg uppåt igen; man räknar med all medeltalet genomprisstegringen de senasie dagarna blir ungefär 240. Detär alltså en prisstegring som är väl jämförlig med ofians eller rentav slörre.Den har alltså inträffat , och trenden synes inle kunnarubbas. Det är skäl nog att inle skall betala 60 mifi. HerrArne anförde alt det är för likvärdighetens skull som man vill haanslagel till kvar. Han nämnde då vissa andra länder -, ochBotswana. Belräffande råder delvis samma förhållanden som beträffandeCuba, dock i myckel ringare mån. Kopparpriserna har inte alls stegrats i sammatakt som sockerpriserna, och prisfallet jusl nu är större . Ändå harmoderaterna ansett all liden är inne för att sänka anslaget till Zambia.Belräffande signalerar regeringen själv en avveckling i någon form. Avdessa länder kvarstår då , där anslagel inte blott bibehålls ulan höjsenligl regeringens förslag. Enannan sak i det sammanhanget, herr talman. Staiminister höll häromdagenetl anförande i vilket han slarkl kritiserade inrikesministern iTjeckoslovakien för all han hade uppmanat cheferna för ordningsmaklen att göraallt för alt avslöja och utrensa reaktionära grupper och individer i rattan tidoch ulan kompromiss stoppa deras verksamhet. Den uppmaningen fördömdes med alltskäl i myckel kraftiga ordalag av statsministern. Men jag frågar mig nu; Vilkelspråk skall nå upp lill när han kommer lill ?Där finns inte bara ordningsmakten engagerad för delta arbeie, ulan där finnsockså något som heter försvar, arbetande i sammasyfte - en kommitté som har sina representanter i vafie kvarter i läi-orterna,i varie by, i varie område och som har samma instruktion som inrikesministern iPrag gav ordningsmaktens anställda där: att avslöja och utrensa reaktionäragrupper och individer i rattan lid och ulan kompromiss. Detta är inte någol skäl för alt vi skulle yrka avslag pä anslagel lillCuba. Olika regimer kan få hjälp, och olika regimer bör ha hjälp. Men när intebehovel finns torde övrig diskussion inle vara sä påkallad. Då borde man kunnanöja sig med att konstatera det och sedan avveckla del svenska biståndetsnabbast möjligt. Entredje punkt som jag vill kortfattat beröra är det krav som reses i en moderatreservalion om alt det svenska biståndet bör vara opartiskt, ges ulan poliliskafördomar, ges ulan politiska skygglappar och ges efter behovsprincipen. Skallden svenska u-hjälpen fä det stöd i folkopinionen som den behöver ha och somden bör ha måste man sälla behovsprincipen i förgrunden. Då bör alltså densvenska u-hjälpen koncentreras till länder som är fattiga och särskilt hårtdrabbade. Inga ovidkommande hänsyn av annat slag får spela någon roll vidsjälva utformningen av anslagen. Del fär inle finnas något som heter"rätta regeringar" som skall ha bistånd. Del fär inle vara så attden svenska hjälpen skall upphöra om ett regimskifte inträffar som inle passarSverige. Fattiga människor som drabbas av en olämplig regering skall inledäfiämte också drabbas av att biståndsanslagen upphör. Jag yrkar bifall till de reservationer som undertecknats av moderalasamlingspartiets representanter i ulskottet. Hen iStockholm (s) kort genmäle; Jag vill nu göra den kommentar som jag tidigare annonserade. Jaganknyter den till vad sagt lika väl som till vad framhållit i sina anföranden. Del gäller avsnillet 3 iulskottsbelänkandet, nämligen frågan om bistånds-utfästelser. Detär riktigt som säger all sedan ell antal är varit medom att göra sädana utfästelser. Regeringen har fåll ge löften tillmottagarländer alt vi skall fullföfia ett visst projekl, även om del tar mångaär, och har inte varie är, som säger, fäll sigförelagt etl särskilt förslag om detta. Omvi nu skulle ändra pä della får del naturligtvis konsekvenser i den praktiskahanteringen av vår u-hjälp. , som är förslagsställare, harnogsamt undvikit att antyda i vilken form man skall ge sådana utfästelser ifortsättningen. Han säger i debaiten att man fär lov all hitta ell system, menhur del skall utformas överlåter han åt andra att försöka fundera ul. Själv ärhan mycket undvikande och vill inte komma med något förslag. Ellfaktum är i alla fall all varie år genom detta betänkande frånutrikesutskotlel får sig förelagd ett förslag om vår u-hjälp under del närmastframförliggande årel. har naturiiglvis dä möjlighet alt diskuteraprojekten, även om del inle föreligger någol speciellt yrkande om ett visstland. och reservation i fallet visar ju altriksdagen inte är förbjuden att diskutera dessa ting. 1 reservationen begärs attSverige skall upphöra med hjälpen till . Om nu skulle bifalla denreservationen, så innebär ju del att beslutet m-åste fullföfias, dvs. atthjälpen till i varie fall måste dras in. Men finns angivetbland de länder vilka vi har givit utfästelser om bistånd, utfästelser somgodkändes föregående är, och hjälpen till ingår i de nära 7 mifiarder somdet rör sig om vid det här tillfället. Jagvill göra den kommentaren att nalurliglvis skulle ell beslul om bifall lill reservaiionenfå konsekvenser. Det betraktar jag som helt oundvikligt. F. ö. ber jag att fååterkomma i en senare replik. Hen () kortgenmäle: Del är naturligt all beslutet skulle fä konsekvenser, ,annars skulle vi inte ha begärt detta beslut. Att begära elt beslul som ärvallen värt har vi inte lid och lust med. Auvi inte har utformat ett förslag för egen del beror på att vi i stället harförordat att regeringen skall inför framlägga ett förslag,naturligtvis efter hörande av olika biståndsorgan, vilket tillgodoser detpraktiskt lämpliga med syftet all begränsa fullmakten pä de 7 mifiarder som detär fråga . Det är inle rimligi alt frånhänder sigbeslutanderätten över 7 mifiarder på det sättet. När säger allvi inle är bundna, så är del väl inle korrekt. Jag vill peka på detresonemang som jag förde från talarstolen om att när regeringen slutitavtalet med sä är i vafie fall moderata samlingspartiet bundet avdel avtalet, lycker vi. När vi begär förhandlingar om ändringar i avtalet, såär det någonting helt annat. Vi är bundna av avtalet till dess en ändring sker. Irealiteten blir regeringens utfästelser bindande för , även deutfästelser, om vilka underrättades enbart genom en slencileradpapperslapp under en kortare föredragning i utskottet, ell papper försett medbeteckningen "förtroligt". Även del blir bindande för riksdagentrots all del försäkras att det är ett arbetspapper, tillkommet päämbeismannanivå och ulan ansvar för biståndsorganen. Del är något märkligt isvensk statsförvaltning alt någonling sådant kan inträffa! Hen iStockholm (s) kort genmäle; Regeringens utfästelser blir bindande, säger . Men dethindrar inle att kan gå till och föreslå allutfästelser som har gjorts skall elimineras. Så bundenheten i utfästelsernaligger pä det principiella moraliska planet, men har möjligheler attgå in. Jag skall inle nu vidare kommentera just den saken, men jag vill säganågra ord om . Delär rikligt all vi är i begynnelsen av etl industriellt hjälpprogram, som ärstörre än nägol enskilt projekt som tidigare beslutals från svensk sida. Jagvill inte utöva den kritik som för fram, men en sak är ju heltklar, och det behöver vi inte betrakta såsom onaturligt, nämligen att ellsådant projekt kommer alt bli dyrbarare än vad man tänkte sig från börian. Ochkan någon ge exempel på ett stort industriprojekt, här hemma eller utomlands,som har blivit billigare än planerat eller där man har föfil planerna? Ja, detär svårt all finna exempel på nägol sådant projekt, och naturligtvis är deltasärskilt svårt i elt u-land som . med upprättades hade emellertid SIDA en stor föredragninginför utskottet. Det var för ungefär elt år sedan, . Om jag minnsrält deltog i den föredragningen. Avtalet med omuppförande av della pappersbruk skrevs . Nog har alltsåutskottets ledamöter haft lillfälle all få informationer. Därtill har heltnyligen en ganska grundlig genomgång ägt rum inom ulskottet - för bara ett parveckor sedan. Jaghar velat nämna detta för alt den beskrivning som gjort inleskall ge inlryck av att denna fråga har handlagts på ell mycket slarvigt ochlättsinnigt sätt. Jag kan intyga att så inte är förhällandet. Iövrigl får biståndsministern i sitt anförande ytterligare beröra della i denmån sä är önskvärt. Jag har i denna min replik bara velat göra en kommentartill . () kortgenmäle; Jag vill vitsorda all det under förra årel gjordes en föredragninginför utskollet om Nordvietnamprojeklel. Den föredragningen var mycketintressant, bl. a. därför att den visade vilka delade meningar som rådde omprojektet som sådant även inom . Jag skall dock inte gånärmare in på del . Omulskottet blev informerat, så blev i vafie fall inle informerad. Vihar tidigare krävt och upprepar att sä borde ha skett. borde haunderställts avtalet innan det slöts. Andel blir dyrare nu än håller jag självklart med om. Men för alt få stopp pä höjningarna, i varie fall de höjningar somkan föranledas av kriget, begär moderata samlingspartiet nu förhandlingar omändringar av avtalet vilka skulle gå ul på alt ansvaret för detsamma tidigareläggs pä nordvietnameserna.