prot · FY0991 · 1975-12-31 00:00:00 — Det flnnsklara riksdagsultalanden om all de fyra slora orörda älvarna skall sparas,liksom källflöden i fiällområdet. Men vi vel all sädana ultalanden inle alltidär särskill mycket värda. Vi är medvetna om all del finns starka krafter somtrycker på här. Vi vel ocksä hur del brukar gä lill. Vi har upplevt hurexploateringen skett sleg för sleg - försl med motiveringen all etl ingrepp ärsä obetydligt alt det inle gör någon skada att tala om, och någol senare medall man kan ta en bil lill lika gärna, eftersom området redan har exploaterats.Del ur vad som har hänt kring , och del är ell ganskaavskräckande exempel på hur denna kronärlskocksprincip har fungerat. Man hartagit steg för steg, och man har inte sagl sä mycket om de planer som skallkomma, fast de kanske redan är utarbetade. Ritsemulbyggnaden, som beslöts medganska knapp majoritet av kanimaren för inte så särskill länge sedan, är detsenaste exemplet på hur den principen har lillämpais. Enarbeie pågår nu med att kartlägga och bedöma länkbara utbyggnadsprojekt frän olikautgångspunkter. Men regeringens hållning verkar ganska osäker. Man räknar meden ytterligare utbyggnad på . Det är högst osäkert om dettaär möjligt ulan all tu även myckel skyddsvärda områden i anspråk. Man drar sigför all ge etl helt klarl besked om de fyra siora älvarna. Man skissar pä allkrama fram ylleriigare frän vattenkraften under senare hälften av1980-lalel. Jag frågar mig: Var skall regeringen fä dem ifrån? Detfinns ocksä ell olustigt inslag i debatien, som gär ut pä alt sälta utbyggnadav kärnkraften mot utbyggnad av vattenkraften. Fär vi inte del ena, sä måste vita del andra. Men del borde vid del här laget vara ganska klarl när del gällervattenkraften all utbyggnad i fortsättningen kan ge ytterst marginella tillskottoch att vi därför måste accejilera all vad som älerstär till allra slörsladelen bör lämnas orört - inle bara därför att del skulle ge ett ganska litettillskott av energi utan också därför att det i de flesla fall rör sig ommyckel värdefulla områden. Vivill slå vakt om de oulbyggda älvarna. Det gäller självfallet de fyra storaälvarna älv, älv. Del gäller självfalletockså vattendrag i nationalparker och andra skyddade och hillills oexploaleradeområden. Men del gäller dessutom en rad mindre älvar och älvsträckor av stortnaturvärde och av slor belydelse för dem som bor i närheten. Därför har viockså föreslagit - och den uppfattningen har även majoriteten i civilulskottetstannat för-alt undantar ytterligare elt antal länkbaraulbyggnadsprojekt från tillstånds- prövning av traditionelltslag. Vi har också i reservalion till näringsulskollels betänkande markeratatt vi inte vill räkna med en sä omfattande vallenkraftsutbyggnad somregeringen räknar med i sina energibalanser. Skillnaden kan tyckas varaliten. Det är den ocksä i förhållande lill en total energiförbrukning pä över500 TWh. Men i det här fallel innebär denna enda lerawaltimme niånga sparadeforsar. Vi har också sagt alt om man bygger ul upp lill maximalt framlill 1985, så bör man därmed ha byggt ut del som rimligen skall stå tillförfogande för elexploalering. Vad som därefter kan bli aktuellt måste varamyckel, myckel marginellt. Delär viktigt, herr talman, all samlade bedömningar om utbyggnaden kommer tillstånd. har ocksä inom ramen för den fysiska riksplaneringenmöjligheter alt lägga fasl riktlinjer för ulbyggnaden. Vi komnier nu att fågöra en sådan bedönining kanske när även den s. k. slutförts. Del är min förhoppning all vi dä kan falla beslul somgör del möjligt all ocksä få ha kvar levande älvar'och vattenfalli det här landet. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall lill de reservaiioner vidcivilutskottels betänkande nr 28 där i slår antecknadoch i övrigl bifall lill utskottets hemställan. Energihushållningen,m. Herrandre vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . Hen (vpk): I civilutskoltets belänkande nr 28 behandlas, som framgått av dagens debatt,inte de mest kontroversiella frågorna om det som kallas energihushållningen m.m. Jag skall i huvudsak uppehålla mig vid en fråga som ändå har varil och ärmyckel diskuterad, nämligen den forlsalla ulbyggnaden av vattenkraften. Vpkanser, såsom redovisats i och anföranden, att dennuvarande energisitualionen inle får leda lill förhastade och kortsiktigabeslut, och det gäller då även belräffande ytterligare vallenkraftsutbyggnad.I huvudsak bör under de närmasle åren en koncentration ske lilleffektutbyggnad, lill förbättringar av redan existerande kraftverk. Mifiökravenmåsle upprätthållas även i sådana fall där ekonomiska skäl kan anföras för enprutning på mifiöhänsyn. Bevarandevärdena, knappheten på oulbyggda älvsträckor,rörligt friluftsliv, fiske, kulturminnesvård, landsskapsbildning och forskningkräver en stark återhållsamhet med nya utbyggnader. Vårbestämda ståndpunkt är att alla älvsträckor i den rangordning som i denSehlstedlska utredningen förts lill bevarandeklasserna 2, 3 och 4 skallundantas frän utbyggnad. En utbyggnad av vattenkraften med nya kraftverk ger,som sade alldeles , inle nägol större tillskott lill vårenergiförsörining. Dessutom är vattenkraflen ytterst olänip- Energihushållningen,m. lig all använda som enkortsiktig lösning, eftersom de negativa konsekvenserna av utbyggnadernakommer all bestå för all framlid. Resonemangetall en fortsalt utbyggnad av vattenkraften skulle spara in ofia eller kärnkraftbygger på förutsättningen att vi till vafie pris mäste ha mera olja, kärnkrafteller vattenkraft. Man bortser dä från möjligheterna lill elt energisnåltsamhälle och etl effektivare energiutnyttjande. Vi vet alt mänga invånare ivärt land anser all man inle bara bör stoppa ökningslakten av vårenergiproduktion utan också vara beredd att sänka den materiella standarden. Värgeneration har byggt ul mycket av våra vattendrag och näslan alla huvudälvar.Slora naturvärden har därmed förstörts. Det måste nu vara vår skyldighel altöverlämna del lilla som finns kvar till kommande generaiioner, all bevara desista resterna av orörda rinnande ål eftervärlden. Detanförs ofta som skäl för kraftverksulbyggnader all de ger sysselsättning ochbefränijar befolkningsutvecklingen i avfolkningsområden samt allbevarandevärden och mifiöhänsyn därvid fär lov alt vika. En kraftverksulbyggnadger som regel bara etl tillfälligt uppsving i de kommuner som berörs dä detgäller befolknings- och sysselsättningsutveckling. En tillfällig positivutveckling kan medföra ett stopp i befolkningsminskningen och även entillfällig ökning. Erfarenheterna visar emellertid all man efter utbyggnadsperiodernasslut ofta har fäll en negaliv befolkningsutveckling innebärande en minskningav befolkningen jämfört med liden före kraflverksulbyggnaderna. Sysselsättningseffekternahar i denna diskussion övervärderats. Erfarenheterna har visat alt då byggenaär klara påskyndas avfolkningen, och av alla fagra löften och storaförhoppningar om en uppblomstring för bygden kvarstår lika olöstasysselsättningsproblem och dessutom en förstörd natur. Det är riktigare ochviktigare all salsa på projekt som ger tryggad, långvarig sysselsättning. 1diskussionen om bevarandevärden och kraflverksbyggande har bl. a. sagts allingen skulle väl la på allvar elt förslag om att riva ringmur för att ökaarbetstillfällena för gotlänningarna. Lika illa anser hundratusentals människori värt lund all del voie all fortsätta alt spränga sönder vackra älvlandskap,som naturen själv har byggt och format under årtusenden. Manbör nu i försia hand satsa på olika besparingsåtgärder och andru energikällor,sä som vi frän kommunisterna föreslagit i vår parlimotion och ideballen om vår energihushållning. Vi menar, för all ta några exempel, attinduslrins besparingsmöjligheter är siora, all stora besparingar kan göras påtransportsektorn, all överskottsvärme från induslriella anläggningar kanutnyttjas effektivare, all kraftvärmeverk och industriell mottryckskraft kan geell slort tillskott lill vär energiförsörining. Bostäderna, deras isoleringoch uppvärmningssysiem måste förbättras, malerial och varor mäste görashållbarare och sådana all de kan återanvändas, förpackningsraseriei ochengångsartiklarna mäsle begränsas, för att nämna ylleriigare några exempel. Däremottror vi inle att en sådan förbudsinriktning som återspeglas i den gemensammaborgerliga reservationen till civilutskottels belänkande nr 28 leder tillnågot större resullat i fråga om energibesparing. En kollektiv mätning avelenergi och värme i flerfamifishus är fördelaktig från ekonomisk synpunkt förbostadskonsumenlerna, och det betyder väldigi litet för besparing av energi omman gär över till enskild mätning. Det är enligt vär uppfattning inte motiveratmed tvingande åtgärder och förbud mot kollektiva mätningar. Jag anser all etlsådant beslut vore olyckligt. Vihar från vpk:s sida ingen reservalion lill civilutskottels belänkande. Detberor pä att de förslag och synpunkter som vi framfört i slor utsträckning harblivit tillgodosedda. Civilutskottels majorilel är i stort sett överens om vadsom t. v. bör gälla beträffande den fortsatta ulbyggnaden av vattenkraften.Vpk:s förslag att skall förbehålla sig prövningsrätten när det gällerfortsatt utbyggnad av vallenkraften avsåg givetvis inle utbyggnader som intevar kontroversiella och som av Sehlstedlska ulredningen rangordnats i klassernaO och 1, även om del inte klart kommit till uttryck i vär partimolion. Värtförslag har alltså tillgodosetts av utskottsmajoriteten. Vinoterar ocksä med tillfredsställelse de viktiga undantag som görs beträffandeslutlig tillåtlighetsprövning för olika kontroversiella projekt och attyrkanden som framförts i vpk-molionen eller i nerpartimotioner därvpk-ledamöler finns med har tillgodosells av ulskottet. Del gäller vidKlarälven och Sölvbacka i . Del är också glädjande allulskoitsmajorilelen ansett all Viforsen i nedre och Granboforsen i 1. v. skall undantas frän utbyggnad. Herrlalman!Jag yrkar bifall lill civilutskottets hemställan i belänkande nr 28 pä samtligapunkter. Energihushållningen,m. i (c): Vi har lyssnat i mänga timmar på energidebatten och här harframförts mänga allmänna synpunkler på energipolitiken och det har ävenframförts argument för olika konkreta beslut. Debaiten har hell nalurligl täcktbäde konsumtions- och produklionssidan. Jag skall begränsa mig lill attbehandla det som finns beskrivet i civilutskottels belänkande nr 28. Vadangår konsumtionssidan har vi i civilulskoltet haft au ulgå frän det av allagodkända syftet att pröva åigärder som häller lillbaka energiförbrukningen. Dedirekta ekonomiska insatser som vi bedömt nödvändiga faller till all:-astörsta delen pä åigärder inom bostadsbeståndet. Del är naturligt med hänsyntill att energiförbrukningen enbart för bostäder utgör närmare 30 96 av dentotala energiförbrukningen här i landet. Energisparundersökningenhar därtill visat att det är möjligt att göra stora energibesparingar i delbefintliga bostadsbeståndet med relalivl enkla åigärder. I det härsammanhanget, som i flera andra, får vi också anledning au komma ihåg au debefintliga bostäderna är de Energihushållningen, m. m. Även vid enjämförelsevis hög nyproduktion förnyas bostadsbeståndet relativt långsamt. a. med tanke på detta som ställt sig bakom stimulanser förombyggnad också av renl bostadspolitiska motiv. Detta resonemang gör att vihela liden fär se på resultatet av olika åigärder både i ett långt och i eltkortare perspektiv. Vi har vid utskottets behandling försöki ha detta i minnet.Vi har också i princip varit ense om att vi ännu inle har ett tillräckligtkunskapsunderlag. Osäkerheten rör både besparingseffekternas storlek och desamlade samhällsekonomiska konsekvenserna. Elt bra exempel, sombostadsminislern nämnde i propositionen, är all investeringskostnader för energisparandeätgärder bör ställas i relation till minskade investeringar ienergiprodu-cerande anläggningar. Men - och det vill jag för min del kraftigiunderstryka - även om vi får mer underlag för bättre bedömningar ochprioriteringar först senare får vi inte la det som skäl för all nu bara görahalvhjärtade satsningar. Bestämmer vi oss för besparingsåtgärder inom ett visstöverblickbart program måste de också fullföfias med all kraft. 1 alltväsentligt är del ändå fråga om frivilliga åtgärder. Tankegångarna måste slåigenom effeklivl hos myndigheter och enskilda, hos planerare och producenter. Målsättningarnahar behandlats i näringsutskotlet och jag skall inte i det här sammanhangetdella i den deballen. Etl par saker kan jag dock inte underlåta alt påpeka. Detena är att del vid energibesparing inom bostadssektorn inte finns någrapåstådda eller faktiska konflikter i fråga om sysselsättning, tillväxt,regional balans, trygghet och miljö. Här gäller del i mycket störreutsträckning ambitionerna. Det andra är att det inte förs fram nägra direktainvändningar i propositionen eller efiest mot energisparundersökningens lägrealternativ: en genomsnittlig minskning av energiförbrukningen fram till 1985med 0,9 96 för bostadssektorn. Innanjag gär in på de preciserade förslagen vill jag uppehålla mig vid grunderna förenergisparstödel och bosladslångivningen. Vi kan notera attulskottsbelänkandet i motsvarande del bara gett upphov till en reservalion,nämligen vad som i samband med frågorna om kollekliv eller enskild mätningsagts om nya förutsättningar för bostadslån. Jag tillhör för min delreservanlerna. Deras mening har utvecklats av och majoritetenssynpunkt har framförts av . Ytterligare synpunkter bäde fränmajoritet och från reservanter kommer senare lalare att la upp. Närjag nu noterar alt del bara finns en reservation på del här området innebärinle det all propositionen helt godtagils av utskollet. På flera punkter hargjorts tillägg och kompletteringar från utskottets sida. Vi har sålundaenhälligl föreslagit alt utöver proposilionens rikllinjer godkännavissa nya grunder. Delta gäller i fräga om markvillkorel för bostadslän,övergångsreglerna dä stödet för pannbyten upphör, fiärr-värmeanslutning vidombyggnad, nallackumulering av varmvatten och åigärder i vissagemensamhetsanläggningar. Vi har ocksä gjort vissa uttalanden omenergisparstödel församlingslokaler. Jag skall här korlfatiat kommentera några av dessaämnen. Vadförst angår stödet för byte av värmepannor och ofiebrännare har ulskottetgodtagit propositionens förslag att della slöd skall upphöra. Det kanske kananses förvånande för dem som kommer ihåg utskottets tidigare initiativ för altpåkalla en vidare tillämpning. Jag vill därför påpeka att utskottet dä inlegjorde annat än vände sig mot en tillämpning som vi ansåg inte stämde med 1974års rikllinjer. Vi ansåg all del inte var riktigt all undantag skulle göras medhänvisning bara till uppgifler i en informationsbroschyr - uppgifter som inlekunde återföras lill i godtagbar ordning fattade prioriteringsbeslut. Försl idel här sammanhangei lar utskottet ställning lill sakfrågan och mot bakgrundav de redovisade erfarenheterna. Närvi sålunda godtar förslaget alt slödel för pannbyten m. m. skall upphöra så'innebär delta ett prioriteringsbeslut. Vi vet emellertid all det redan nu finnsen stor mängd ansökningar om län och bidrag som inte behandlals. Medregeringens förslag skulle ylleriigare nya ansökningar samlas för att iroligenavslås i stora grupper . För de sökande måste del förefallarejälare att fä ell klart besked sä snart som möjligt. När vi slängeransökningsmöjligheterna öppnar vi ocksä en praktisk möjlighet förmyndigheterna att beta av balansen och inle behöva vänla och se om del mot allförmodan blir några pengar över. För fastighetsägarnas del har det i praktikeninte blivit nägon försämring. Jugskulle ocksä vilja la upp frågan om fiärrvärmeanslulning vid ombyggnad. Vi hari ulskottet fält la del av vissa erfarenheier av oinbygg-nudsverksamheien.Bland dessa ingår alt ombyggnad ofta görs med installation av elvärme ilägenheterna. Detta är kanske inte särskilt märkligt, men det har förekommilocksä när fiärrvärmeanslulning finns i galan eller blir aktuell. I defallen bör, enligt utskottet, bostadslän inte lämnas om inle anslutning sker.Argumentet är givetvis i första hand en önskan att främja de kollektivavärmeleveranserna. Del bör dock påpekas att de därmed fördyradeinstallationskostnaderna inte automatiskt drabbur hyresgästerna.Bruksvärdeshyran - om man nu ser på den som en kallhyra - blir i princip likastor i båda fallen. Möjligen kan vissa privata fastighetsägare ha invändningarhär, eftersom de inte fär tillgodogöra sig avkastning pä en investering deinte gjort, men della har inie för utskottet varit ett vägande skäl emot. Jaghar lidigare sagl ull åtgärderna för all anpassa kosinaderna lillenergisparsyftet i mycket väsentliga delar beror på frivilliga initiativ. Dettakräver uppenbarligen all forskningens resullat kan komma i praktisk tillämpningsä snart som möjligt och vidure alt information och rådgivning blir effektiv.Utskoltsmujoriieten har enals kring grundförslugen om stöd för en prototyp- ochdemonslralionsverksamhel och en information som också innefattar en uppsökandeverksamhet. Jag vill gärna än en gång belonu hur vikligt del är ull denna delav aktiviteterna fungerar väl. Ulskoltei har särskilt påverkat informationsansvaretäven för sädana Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. myndigheter sombosiadsslyrelsen och planverket. Utskottet har också förutsatt att regeringenföfier det konimunala arbelet i den här delen sä att det kan utvecklas underbästa möjliga förutsättningar. Tilldetta avsnitt knyter folkpartireservationerna 2, 3 och 5 an. Den första innebäri sak att man argumenterar för att viss ny teknik - värmepumpar, ackumulerandevärmesystem och solenergifångare - skall täckas av proiotypprogrammet. Såvittjag förslår har reservanten här förbisett att insatser av renforskningskaraktär skall betalas av forskningsmedel - detta ocksä om däriingår prototyper. Insatserna för nya metoder och konstruktioner ocksä på dethär området faller därför inom huvudprogrammet energiforskning. Del måstevidare noteras alt reservaiionen innehåller bara etl allmänt uttalande i dennadel och alt reservanlen i fräga om anslag här går pä propositionens linje om 6milj. Reservationen3 innehåller krav på etl lioårsprogram. Dess huvudpunkt är att alla hus byggdaföre skall ha nätts av åtgärder. som utiryck för eneventuell ökad ambition är ocksä elt sådant här uttalande ganska innehållslöst.Takten i åtgärderna avgörs ju av hur stödet är utformat, hur effektivtinformation ges och - i sisla slund -av anslag och ramar. Reservanlen frånfolkpartiet har inte några yrkanden i dessa delar, och utskottet har inte settnägon i all bara använda nya uitryck. Reservationen5 innehåller - utom andra ord för all beskriva vikten av information - endastelt sakpästäende, nämligen all service och kontroll av värmeanläggningar skalldrivas genom skorslensfejarorganisa-tionen. Ulskottet tycker inte all riksdagenskall binda sig för delta. och planverket har dragit uppriktlinjer för denna verksamhet, och de föfier också utvecklingen. Reservantenhar ju heller inte någonling emot att är den instans som haryttersta ansvaret. Argumentenför reservationen 4 om högre anslag och ramar kommer senare allutveckla. här sammanhanget skall jag också i korlhel beröra forskningsfrågorna. del dessa berör konkreta beslul inom civiluiskotiets beredningsområde harvi kunnat enas. Den enigheten gäller sålunda vad som skall finansieras medbyggforskningsmedel. Forskningsprogrammens närmare uppbyggnad och anslageltill energiforskning behandlas i näringsutskotlet. 1 del sammanhanget återfinnsocksä bedömningar beträffande forskning rörande energianvändning förlokalkomfort med en därtill knuten reservation, nr 46, frän ochfolkpartiet. Dessa bedömningar hör direkt samman med de finansieringsfrågorsom behandlals av civilulskottet. Inom de konsumtionsbegränsande åtgärdernas ramligger ocksä de föreslagna ändringarna i byggnadsstadgan, ändringar som skallgöra det möjligt att få byggnormer som direkt inriktar sig pä energibesparing.Utskottet står enigt bakom detta och är också enigl om ull normernas utformningkräver ytterligare överväganden, främst inom planverket. Riktningen är given, ochutskottet har konstaterat att normerna bör innehålla en betydande skärpning avefiest gällande krav. Också här reserverar sig , reservaiionen 8,där man bl. a. lalar-om treglasfönster, bättre isolering och rumslermoslaler.Det är säkerligen ingen i ulskottet som har några erinringar all göra motdelta; del är alldeles förträffliga åigärder i och för sig. Däremol är del inteklarl hur man skall lägga upp normerna och om vi här i kammaren skall binda ossvid detafikonstruklioner. Jag måste, , beteckna reservationen närmastsom en språklig variant till utskottets skrivning. sade också:"Om vi eventuellt får några nya normer." Jag tror att jag kan lugnaherr på den punkten. Dessa normer är under utarbetande och kommer medbestämdhet. Omjag härefter tar upp ändringarna i byggnadslagen kan konstateras all endastmoderaterna direkt vänder sig mot propositionens förslag. Delta senareförslag, som i myckel är en uppföfining av parlimotion som väcktes ijanuari, ger en praktiskt hanterbar möjlighet all pröva om en energikrävandeindustri skall få etableras. Del är ju alldeles uppenbart att vi inte kansitta och spara hushällsenergi i små poster och avsvära ossmöjligheten all pröva energikonsumtion i kanske så stora poster alt de svararmot hela utbyggda . Jag kan i och för sig förstå dilemmahär. De talar å ena sidan om att man naturligtvis måste planera, men å andrasidan vill de inte frånta industrin beslutanderätten. Jag förslår alt det vardella dilemma som gjorde all var tvungen all la lill sådanabrösttoner. Jagvet inle rikligt varför han kom in på vårt gamla problem, som vi brukarresonera om, nämligen marksocialiseringen. Inle heller begriper jag varförbonden kom in i sammanhanget när del gäller § 136 a, om del inte möjligen varså att denna bonde skulle säfia sin mark till någon mifiöfarlig industri. HerrWennerfors frågade: Skall vi ransonera induslrietableringen? Jag troddefakiiski alt vi var eniga om alt del ingick i planeringen alt man, när sä mängavill ha samma markbit och del finns sä mänga iniressen och synpunkter alt tahänsyn till, måste väga ihop ulli della. poliliskl beslul måste fallus. Imoderuiernas reservalion nr 6 vänder man sig inte mot lokaliseringsprövningen utanbara mol tillståndsprövningen frän energisynpunkt. HerrWennerfors ställde frågan nästan direkt till mig hur mun kan såsomcenierparlisi ha den inställning som vi har utvecklat i vär parlimotion ijanuari. Jo, det är väldigi enkelt för en centerpartist au ha dessatankegångar. Vi kan inie uppfatta ägunderullen som någonting man får ovanifrånoch som alllid skall tas för given. .Aupröva detta fall från energisynpunkl är kikliskt all gå elt steg längre. Vemäger egentligen våra framlida energitillgångar? För mig ärdet självklart alldel inte är en egendom som kun ockuperas uv den som kom först. Liku självklarär tanken på att hushålla med våra begränsade resurser. Mun kan inte bara setill de mindre saker som vi har diskuterat. Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. såsom treglasfönster ochrumstermoslater, utan man måste även bedöma de stora energiförbrukarnasanspråk. Sedan man har hört tala här , kanske man tror att maninle behöver hushälla med energin, för kärnkraften skall ju lösa alla problem. Man vill emellerlid föra in ytterligare etl beredningsled- en, som man kallar del, "nämnd av fristående experter". Det sägsinte gentemot vilka intressen dessa experter skall vara fristående. Poängentycks inte vara att fä ett nytt forum för experternas åsikter ulan alt dessaexperter skall arrangera hearings med mifiögrupper och andra intresserade. Delär i och för sig lovvärt all öka besluldemokralin. är det dock intenödvändigt med nya beredningsinsianser för all nå det målet. Del skulle t, o.m, kunna fä en rent motsatt effekt - jag tänker dä särskill pä det konimunalainflytandet i lokaliseringsfrägorna.