prot · FY0976 · 1975-12-31 00:00:00 — Anledningentill att utskottet är enhälligt trorjagäratt man på åtskilliga punkter går tillmötes önskemålen om en mer generös inställning till sådana här nya metoder. Delgäller även handlande. Eftersom jag som sagt känner mig friatt kritisera , tycker jag att vi också skall hälla styrelsenräkning för att den har tillsatt naturläkemedelsutredningen som kommer attvara färdig , enligt vad utskottet säger i sill betänkande.Socialstyrelsen har också begärt hos regeringen alt få pröva nya metoder såsomakupunktur och andra inortodoxa behandlingar. Därför tycker jag faktiskt attmotionärerna borde kunna anse att de har nått en viss framgång. För detta harnaturligtvis skett mot bakgrunden av ett tryck, inte bara frän människor ute ilandet utan också inom . HerrTorwald framförde en viktig synpunkt, nämligen all ingen som företrädermotionerna kan garantera all de metoder de talar för är rikliga. Lika litet kannaturligtvis socialutskottels ledamöter gå i god för alt den behandling som ges i svensk sjukvård alltid skulle vara medicinskt riktig. Tvärtom vet viatt åtskilligt ändras successivt när forskningen går vidare och man finner altmetoder som tidigare använts är felaktiga och all man i stället bör förfara päannat sätt. Kärnan i vår lagstiflning är alt preparat som försäljs somläkemedel skall ha styrkt effekt och inte några skadliga biverkningar som ärför stora med hänsyn till verkningarna. Mankan diskutera om sädana läkemedel som inte har styrkt effekt eventuellt skallfå saluföras bara de inte har skadliga verkningar. UtskoUet har där pekat pådels att utredningen snart är färdig, dels, som i Huskvarnanämnde, att socialutskottet vill att innan ställning las tillutredningens förslag skall pröva om inte åtgärder ofördröjligen kan vidtas såatt sådana här mediciner blir tillgängliga. Del är en viktig mening iutskottets betänkande som har ägnats många funderingar. Jag betraktar den somen framgång för de synpunkter jag har företrätt i ulskottet, och det tror jagandra gör också. HerrTorwald sade, och det kan låta ganska bestickande, alt människor får röka ochsupa utan att man ingriper med förbud. Skall man dä göra det när det gällerdessa ganska oskyldiga läkemedel? Ja, man får också sälja tobak och sprit, somvi vet är skadligt. Skall man då inte få sälja dessa rätt oskyldiga medel? Omnågon säljer tobak och sprit och påstår att de botar sjukdomar hoppasjag att myndigheterna inskrider. Det får man inte göra, del är det som ärkärnan. Möjligen kan vi komma fram till att en del medel får säljas, om detklart framgår att de inte har styrkt effekt som läkemedel. Det är en tanke somfördes fram av bl. a. företrädare för den medicinska vetenskapen vidLäkarsällskapets sammankomst , där detta diskuterades. Vi har redanaccepterat den principen i och med att homeopatiska läkemedel av viss utspädning får säljas trots att deinte har styrkt effekt. Egentligenär det bara en enda synpunkt till i diskussionen jag vill nämna ett par ord om.Herr hänvisade till att man nu i har böriat forska kringthymusexirakt, och att det kanske kommer fram resultat därifrån. Mensocialutskottel vill inte att skall uttala att THX ellerthymusexirakt inte har någon effekt. Det vet socialutskottet ingenting om. Detär mycket möjligt att man kan komma fram till att medlen har effekt och skallanvändas. Det är i så fall utmärkt. Men vad socialutskottet har att hålla sigtill, är att de inte har visats ha styrkt effekt. Därmed är del enligtnuvarande lagstiftning inte tillåtet att använda de medlen som läkemedel. Dethänvisas till alt många tusen människor går som levande bevis på alt THX hareffekt. I så fall är det märkligt att inte någon vetenskapligttillfredsställande redovisning av detta har kunnat göras. Ansvaret för detvilar inte i första hand på , ulan på den forskare som tror påmedlet. Det är märkligt att han inte har kunnat ge någon tillfredsställanderedovisning. Jag vill understryka detta än en gäng för att det inte skall sägasalt socialutskottet tydligen inte visste vad man talade om. Socialutskottelsäger inte att THX saknar effekt. har bara att hälla sig tillatt någon redovisning som styrker påståenden om effekt inte har framkommit. Delär del den nuvarande lagstiftningen fordrar. Jagvill tillägga all åtminstone inte jag kan tro att hela svenska läkarkåren ochsocialstyrelsen önskar att medlen inte skulle ha effekt. Min erfarenhet av demsom arbetar inom den svenska sjukvården, som här litet föraktfullt kallas förden konventionella sjukvården, är att de vill hjälpa patienterna och önskar attdet kommer fram nya, effektiva läkemedel, vare sig de är syntetiska ellerbiologiska. Om de tror alt ett läkemedel har effekt är de angelägna om att detskall få användas för att människor skall bli botade. finns idiskussionen en ton av att de många tusen människor som arbetar i vanlig svenskkonventionell sjukvård inte skulle vara besjälade av sina patienters bästa utanpä något sätt likgiltiga för om dessa olika medel har effekt eller inte. Den uppläggningenav diskussionen har jag känt ett behov av att reagera mot. Hälsohem,vissa kiropraktorer och naturläkemedel, m. m. Jag vill uttala min glädje över hovsamma och sakligaframställning. Jag tycker att den var klarläggande och fin. För att del inteskall råda några missförstånd oss emellan, vill jag tala om vad som skiljer ossåt. Detstår i detta cirkulär all det ej kan anses stå i överensstämmelse med vetenskapoch beprövad erfarenhet att behandla patienter med THX. Men om tiotusentalspersoner använder detta medel, borde det vara av intresse både försocialutskottet och all förklara; Låt oss använda deltamaterial såsom beprövad erfarenhet i större utsträckning och lät oss ge läkarnamöjligheter att pröva medlet och Hälsohem,vissa kiropraktorer och naturläkemedel, m. tn. journalföra resultaten istället för att stanna vid de relativt korta undersökningar som har skett.Det är min önskan när del gäller detta medel. En rad läkare i detta land, herrRomanus, delar denna ståndpunkt och frågar: Varför inte tillåta en sådanprövning så att vi såsom läkare får möjlighet att följa upp resultaten? Dessafrågor utgör underlag för min motion, vari jag ber att skall laställning till dem. Tillsist vill jag till socialutskottets värderade ordförande säga att man i ensådan här fråga med många människor involverade kan göra en studieresa. Man farju till , och ; varför inte i stället åka till områdendär en folkrörelse är verksam? Det fanns mycketsakligt och riktigt i vad sade. Jag reagerade dock starkt, när hantog till i överkant och försökte tillvita oss som talar för naturläkemedel allvi skulle uttrycka oss illa om vårdpersonalen inom den konventionellasjukvärden. Det har ingen av oss gjort . Vi är alla medvetna om attden personalen har ett mycket pressande och ansvarsfylll arbete, som den sköterpå ett utomordentligt sätt. Vi har ingenting emot personalen ulan vill tvärtomhjälpa den. Alla är vi väl glada överalt löneförhandlingarna har medfört ettbra lyft för de dåligt avlönade inom sjukvården. Närjag ändå har på mig, vill jag säga ett par ord omnaturläkemedelsutredningen, som har nämnts av en del talare med förhoppning irösten. Förhoppningar skall vi väl hysa, men vi skall inte vänta oss för mycketav den utredningen. Ingenting har läckt ut från den, men jag anser mig ändåkunna säga följande, som är ett uttryck för att jag har försökt vara enintresserad och framsynt observatör. Utredningen har haft så pass och så passlitet pengar till sitt förfogande för arbetet inom detta väldigt omfattandeområde att del är högst sannolikt alt den endast kan lägga fram en övergripandesyn på problemen. Den blir antagligen tvungen att begära fortsatta utredningarinom olika sektorer av området. Följaktligen kan man inte hoppas att det skallhända stora ting , när utredningen lägger fram sitt resultat. Jag vill ocksåuttrycka min tillfredsställelse över inlägg. Problemet är ju attläkare inte har kunnat förskriva exempelvis sådana örtmediciner som invandrarehar använt i sina resp. hemländer. Delta har i många fall varit en psykologiskbelastning i relationen läkare-patient. Ett exempel pä den inställningen är juden tråkiga processen med anledning av Järna-åtalen. Härbehövs en mera positiv inställning till örtmediciner och större frihet förläkarna att använda sådana mediciner, kanske då i första hand sådana som sedanlänge använts i andra europeiska länder. Det är just för en sådan utvecklingsom vi motionärer arbetar. Jag instämmermed så långt att jag tycker att det är viktigt att riksdagensledamöter har kontakt med de stämningar som finns bland människorna ochsärskilt naturligtvis i den egna valkretsen. Jag har inte någon anledning misstänkaatt den kontakten skulle saknas hos någon särskild ledamot av . Jaghar heller ingenting emot för min egen del att få kontakt med människor som ärintresserade av det här ämnet. Jag kan försäkra att det är fåfrågor som jag har haft anledning att syssla med i , där jag har talatmed så många vanliga människor som varit engagerade pä olika sidor, som i dettafall. Menjag tror inte att man kan lösa några vetenskapliga problem genomopinionsundersökningar. Vi vet ju att i det här fallet är del ofia en fråga omtro, om psykologiska effekter. Ingen bestrider väl att exempelvis THX harsådana effekter. Men om vi vill la reda på vad del preparatet har för effektexempelvis på cancer, är opinionsundersökningarna värdelösa. Då är del viktigtatt lägga upp vetenskapligt korrekta material. Dethär är inget nytt problem bara därför att man råkar ta medicinen frånkalvbräss, utan här är det fråga om precis samma vetenskapliga problem som närdet gäller andra mediciner som ges mot cancer. har haft enarbetsgrupp som givit chansen att presentera del bästa material hanhar haft, men där har man inte kunnat finna några effekter. Det är den dystrasanningen. Vi önskar väl alla att THX kunde ha effekt på cancer, om del fannsnågon möjlighet. Nusäger att det finns läkare som vill göra sädana försök. Detfinns möjlighet enligt vår nuvarande lagstiflning för dessa läkare alt läggaupp en försöksplan och vända sig till medicinska forskningsrådet. De kan ocksåbegära dispens för att få använda THX. Del är bara alt hoppas att de sätter igång. Det är ju bättre att några läkare som är intresserade gör detta, om detsker under vetenskapligt tillfredsställande former. Detförhällande som lar upp kan ju synas vara egendomligt; Varförskall inte läkare få göra vissa saker? var inne på samma sak;Varför får inte läkare göra sådant som andra får göra, arbeta med akupunkturosv,? Del kan verka konstigt, men det är nu en gäng sä att läkarna har fåttsamhällets legitimation. Myndigheterna går i god för att läkarna bedriversjukvård enligt vetenskap och beprövad erfiirenhet. Därför måste vi ocksåställa särskilda krav på vad läkarna gör. Jagtror alt inte vill invända mot den principen. Läkare som har fåttsamhällets legitimation skall vi ställa särskilda krav på. Var och en annan somägnar sig åt hälsovård får göra snart sagt vad som helst, så länge han inte gersig in på de områden som är förbjudna, t. ex. cancer och andra fariigasjukdomar. Det kan verka märkligt, men jag tror inte att vi kan komma ifrån denordningen. Vissa saker måste vara förbjudna för läkarna just därför att de ärläkare och just därför Hälsohem,vissa kiropraktorer och naturläkemedel, m. m. Hälsohem,vissa kiropraktorer och naturläkemedel, m. m. att människor har ettvisst förtroende för dem. Sedan kan man diskutera vad man skall ge läkarnatillstånd till, men själva huvudprincipen måste vi nog hålla fast vid även iframtiden, och då kan man alltid komma i en sådan situation som den där vibefinner oss i det här fallet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1248 av herrGernandt m. fi, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 6punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1248 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrGernandt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarGustavsson i och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 6punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av herrar i ochÅkerlind. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat; Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1248 av herrGernandt m, fi., i motsvarande del och motionen nr 1253 av m.fi., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Hälsohem,vissa kiropraktorer och naturläkemedel, m. m. Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 6punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 1248 i motsvarande del och motionen nr 1253. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrGernandt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: HerrTALMANNEN yttrade: Utskottets hemställan under denna punkt företas tillavgörande pä sådant sätt att propositioner ställs särskilt i fråga om demotionsyrkanden till vilka bifall yrkats. Motionen nr 495 av m. fl. ochmotionen nr 1251 av ni. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 495 och1251, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 6punkten 5 såvitt avser motionerna nr 495 och 1251 röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionerna. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följanderesultat; Ändringari valutalagstiftningen, m. m. Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels motionen nr 1267, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 6punkten 5 såvitt avser motionen nr 1267 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit motionen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLothigius begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Nr 19 med anledning av propositionen 1975:85 medförslag om tilläggs-stat till riksstalen för /75, i vadavser verksamhetsområde. Kammarenbiföll vad ulskottet i detta betänkande hemställt. §9 Andringar i valutalagstiftningen, m. m. Föredrogs finansutskottets betänkande nr 20 medanledning av propositionen 1975:82 om ändringar i valutalagstiftningen, m. m.,jämte motioner. Regeringenhade i propositionen 1975:82 () dels föreslagit riksdagenatt anta i propositionen framlagda förslag till 1, lag om ändring i valutalagen(1939:350), 2, lag om tillämpning avvalutalagen (1939:350), dels lämnat riksdagentillfälle alt yttra sig över förslaget till 3, förordning om ändring ivalulaförordningen (1959:264), 4, förordning om fortsattgiltighet av valutaförordningen (1959:264) Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föresläs att valutaregleringen förlängs att gälla ytterligareett år, dvs, för tiden den 30 juni 1976, För riksdagensyttrande framläggs i anslutning härtill förslag till bestämmelserom fortsattgiltighet av valutaförordningen . Ipropositionen föresläs även vissa ändringar i valutalagstiftningen i syfle attanpassa denna till den nya regeringsformen. Bl, a, föreslås att bestämmelser omstraff för valutabrott och förverkande på grund av va-lutabrotl förs över frånvalulaförordningen till valulalagen, I samband därmed föresläs attpreskriptionstiden för valulabrotl förlängs från två till och, ombrottet är grovt, från fem till . Enligtförslaget får möjlighet all - ifall då valutabestämmelse haråsidosatts - förelägga vite för all rättelse skall ske. En tidigare gällandebestämmelse om krav pä tillstånd till förslräckning mot säkerhet avborgen av s, k. valutauilänning föreslås bli återinförd. föresläsockså fä vidgad rätt att föreskriva villkor om all avgift skall erläggas tillriksbanken. De nya bestämmelsernaavses i huvudsak träda i kraft ," I detta sammanhang hade behandlats de vid början avriksmötet väckta motionerna 1975:421av m, fi. (vpk), vari föreslagits att beslutade antaav motionärerna angiven ändring i valutalagen (1939:350), innebärande bl, a.dels förbud mot svenska investeringar i stater under kolonialt förtryck ellersom utövade sådant förtryck och i fascistslater, dels att godkännande tillkapitalexport alltid skulle inhämtas från fackföreningarna vid berördaföretag, 1975:1024 av m, fl, (c), varihemställts alt beslutade 1. att förbjuda svenskainvesteringar i utlandet som kunde a) bidra till att stärka en regim somtillämpade rasistiskt, kolonialt eller annat förtryck av folkgrupper, b)innebära ett otillbörligt utnyttjande av ell lågt löneläge eller andrabristfälliga arbetsvillkor, c) innebära långsiktigt skadliga effekter påvärdlandets ekonomi, 2. alt prövningen avutlandsinvesteringarna med hänsyn till deras effekter i värdlandet skulleanförtros ål ett särskilt organ knutet till och med företrädare förde politiska partierna och arbetsmarknadens parter, 3. att inga utlandsinvesteringarfick godkännas utan bifall från de anställda i del berörda företaget, samt 1975:1033av i m, fl, (s). Andringari valutalagstiftningen, m. m. Ändringari valutalagstiftningen, m. m. Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. med bifall till regeringensförslag och med avslag pä motionerna 1975:421 och 1975:1024 momenten 1 och 3anta det i propositionen 1975:82 framlagda förslaget till lag om ändring ivalutalagen (1939:350), 2. anta det i propositionen1975:82 framlagda förslaget till lag om till-lämpning av valulalagen(1939:350), 3. lämna ulan erinran det ipropositionen 1975:82 redovisade förslaget till förordning om ändring ivalutaförordningen (1959:264), 4. lämna utan erinran del ipropositionen 1975:82 redovisade förslaget till förordning om fortsattgiltighet av valutaförordningen (1959:264), 5. avslå motionen 1975:1024moment 2, 6. avslå motionen 1975:1033. Reservation hade avgivits av (vpk)som ansett att ulskottet under 1 bort hemställa att skulle med anledning av regeringensförslag och med bifall till motionerna 1975:421 och 1975:1024 momenten 1 och 3anta det i propositionen 1975:82 framlagda förslaget till lag om ändring i valutalagen(1939:350) med av reservanten föreslagna tillägg och ändringar. (vpk): Regeringen har i propositionen 82 lagt vissa förslag till ändringar ivalutalagstifiningen. Om dessa råder enighet i utskottet. Det är alltså intedet som behöver diskuteras. Vad det råder delade meningar om och vad som motiveraten reservation från min sida till utskotts-betänkandet är däremot de problemsom tagits upp i tre motioner vid böoan, nämligen 421 av vpk, 1033av i m. fl, och 1024 av m, fl. Bakgrundentill motionskraven är den starka ökning som skett av destora företagens kapitalexport frän och anläggning av dotterföretag iutlandet. Bara ett par siffror som belysning av tendensen. gavvalutastyrelsen tillstånd till svenska direkta investeringar i utlandet milj. kr. var motsvarande summa 2 430 milj. kr. Under de femsenaste åren uppgår kapitalexporten i denna form till över 8 miljarder kronor.Denna kapitalexport har ägt rum som härjats av en arbetslöshelskrisoch som finansministern och industriföretagen talar om attinvesteringarna i det svenska näringslivet är för små. Förraåret genomfördes en komplettering av valutalagstiftningen så attvalulaslyrelsen fick rätt att under vissa förutsättningar ta hänsyn också tillsysselsättningssynpunkter inom landet. Från vpk;s sida ville vi redan då gålängre och har återkommit med värt krav i är. Vi föreslår alt man skall ändralagstiftningen så alt generellt förbud mot investeringar utomlands kanförordnas för viss lid. Del är inte rimligt att storfinansen fritt skall kunnaföra ut värden som skapats genom lönearbelarnas slit i gruvor, skogar ochfabriker. Utskottetanför häremot att är bundet av åtaganden som följer av anslutningentill och den s. k. kapitalliberaliseringsstadgan. Jag skall inte närmaregå in på de tolkningsfrågor som finns. Vår åsikt är att en ökad restriktivitetpå del sätt som vi föreslagit icke strider mot stadgan. Skulle trots allt deltavara fallet bör anslutning till denna kapitalliberaliseringsstadgaomprövas. Vad som är bra för landet måste vara avgörande. Detfinns ett speciellt problem i samband med de svenska företagensutlandsinvesteringar som tagits upp i samtliga tre motioner. Det gäller detinflytande som de anställda i vederbörande företag skall ha när det är fråga omkapitalexport. Samtliga motionärer vill ha ett ökat infiytande för deanställda. Liknande krav har framförts tidigare, bl. a. vid förra riksmötetsbehandling av valutalagstifiningen. Valutastyrelsen har uppgivit alt mannumera inhämtar synpunkter frän personalen vid berörda företag vid prövning avtillstånd för kapitalexport. Del ser jag som ett tillmötesgående av de synpunktersom framfördes i bl. a. vpk:s motioner . Mendenna nya praxis bör säkras genom all man i lagen inför stadgande omobligatoriskt hörande av de lokala fackliga organisationerna. Det avgörandekravet är alt dessa också skall ha vetorätt i dessa frågor. Om de säger nejskall kapitalexport inte kunna förekomma. Hittillshar jag tagit upp frågan om kapitalexporten med hänsyn till verkningarna iSverige. Men ännu viktigare är givetvis frågan om dess verkningar i del landdär kapitalanläggningen sker. Detta är ell stort problem. Vi anser att i självavalulalagen bör införas bestämmelser som säger att en kapitalexportör för attfå tillstånd måste kunna visa att hans export inte är till men för delmottagande landet, att han inte snedvrider mottagarlandets ekonomiska struktureller att kapitalexporten inte är led i försök all vidmakthålla en regim sommotsäger ekonomisk och social utveckling och utjämning. Därför kräver vi ettdirekt förbud för investeringar från i områden under kolonialtförtryck, i stater som utövar sådant koloniall förtryck eller har fascistiskeller rasistisk regim. är här del mest diskuterade fallet, men sammaregler bör även gälla t. ex, och andra länder, I bägge de nämndastaterna finns betydande investeringar av de största och mest välkända svenskastorföretagen, I finns t, ex, dotterförelag till bl, a. ,, , Fagersla, ASEA, Allas och , Deras närvaro ärutan tvivel ett stöd för den rasisliska regimen i , som på ett grymtoch barbariskt sätt förtrycker majoriteten av människorna i landet medmotiveringen att de har en annan hudfärg än den garanterat vila. Dethar kommit fram massor av nytt material om de svenskaföretagens verksamhet i . Jag hänvisar till de nya böcker somutgivits, den rapport som kommit från en arbetsgrupp utsänd av LO ochTCO, liksom till Ekumeniska nämndens