prot · FZ09116 · 1975-12-31 00:00:00 — Ja, under den avgörande förutsättningen att man inte inomöverskådlig tid kan lösa den för människorna i viktigafrågan om hur deras kollekiivirafikservice skall vara ordnad, är det möjligt -jag betonar del - att det i etl visst läge kan vara riktigt atl göra enövergripande översyn. Vi har prövat den saken en gång, nämligen iStockholmsregionen. skulle vara felaktigt av mig all inle till det svaret tillägga att jagbetraktar kommunalmännen i , liksom i andra regioner i landet,som varande intelligenta, klarsynta och framsynta och atl del skulle innebäraen diskvalificering av dem om jag sade alt vi skulle falla beslul om ensådan översyn. Läl kommunalmännen och SJ pröva sina krafter mot varandra i deöverläggningar som pågår. Lyckas man inte efter allvariigt menade försök nåell positivt resultat, har vi alla - det vill jag säga lill mina meddebattörer- ett ansvar för alt lösa denna fråga. Jag tror emellertid parterna både om dengoda viljan och om kunskaperna att klara dessa frågor. Ompendeltrafiken på järnvägssträckan A lingsås-Göteborg Ompendeltrafiken på järnvägssträckan A lingsås-Göteborg Del är en smulagåtfullt för mig hur vi kom atl halka över på trafikförhållandeni den här debatten. Men del må tillålas en göteborgare all göra den funderingenom det var den enda positiva inställningen till spår som kunde skönjas i denskenmanövern atl hålla sig borta från lokaltrafik och gå över lillStockholms. Lät mig bara kort säga alt när del gäller Täbybanan är det, såvittjag vet, socialdemokraterna och som arbetat på att den skulle bort,under del att hela liden varit tveksam och, om jag är riktigtunderrättad, försöker atl få beslutet upphävt. Deldrogs en parallell här belräffande passagerarunderlagel som verkligen är i detmest demagogiska lagei. Sträckan har en längd av ca 5 mil.Den och dess 4 000 resenärer vill statsrådet jämföra med helaStockholmsregionen. Vill alltså statsrådet hävda au del på en sträcka av finns 100 000 resenärer i ? Del måste ju statsrådet mena när statsrådet helatiden drar parallellen mellan 100 000 och 4 000. Del rör ju sig om helt andraavstånd, helt andra sträckor och ett fiertal järnvägslinjer. Men nog med det -jag skall gärna erkänna all har ett bättre underiag än , Delvar ju därför jag ställde frågan: Är det alltså så att det inte skall finnasspårbunden lokaltrafik någon annanstans än i ? Delär tydligen den uppfattningen statsrådet har och den baserar han på detförhållandet - och del är också SJ:s inställning - all när man överväger om manskall ha pendeltrafiken pä tåg eller buss, då skall man utgå frånförelagsekonomiska bedömningar. Inte ett ord har stats-rädel sagt om någrasamhällsekonomiska bedömningar i det här sammanhanget, trots alt dessa helatiden har satts i förgrunden när diskuterat dessa frågor. Riksdagenhar sagt all del får inle bara bli fråga om en företagsekonorriisk bedömningutan del måste också göras en samhällsekonomisk bedömning, där man väger inkonsekvenserna för vägbyggnation, miljöeffekter och en hel del annat. Nusäger statsrådet all det var ju principerna vi skulle diskutera. Ja, vi villejust diskutera principerna för atl transportera 4 000 resenärer på en relativtkort sträcka mellan och där det finns en dubbelspårigjärnväg. Där ligger i stort sett alla samhällen -det är möjligt au siaisrådetinte känner till det - väl koncentrerade i anslutning till järnvägsstationerna.Där ligger samhällenas cenlrum inom gångvägs avstånd - det är Parlillecenlrum, Lerums cenlrum. Flöda cenlrum osv. Där tvingas bussar - om de skalllillgodose detta behov statsrådet pekar pä - atl lämna motorvägen, som ärsnabb, och ge sig in på slingriga, krokiga vägar, än på den södra och än på dennorra sidan om motorvägen, för au lillgodose de trafikanters intressen som åker på järnvägen. Del finns redan några busslinjer som klararirafikförsörjningen av de samhällen som ligger periferi i förhållande lilljärnvägen. alltså över huvud lagetingen diskussion om. Sedanifrågasätter statsrådet om har någon aktiv vilja alt lösadessa problem. Ja, del har man väl verkligen visat genom alt arbeta fram ellförslag till lösning. Men innan man kan la ett beslul måsle man ju vela vad delkoslar. När dä SJ presenterar räkningar utan all verifiera underiagel så är delomöjligt atl föra en seriös förhandling. Jagfrågade här: Ingår i SJ:s krav bl, a. ett tiotal gångtunnlar för sammanlagt ca10 milj, kr., gångtunnlar som endast krävs därför alt fjärrtågen får sä högahastigheler? Dessa har inte ett dugg med lokaltrafiken att göra. Är del santeller är del inlé sant att investeringskalkylen bl. a, tar med dessagångtunnlar? Är del sant atl man i sitt krav bl, a. tar med en rätt kraftigupprustning av banvallen, som i princip i första hand behövs för alt man skallkunna klara de höga hastigheler som fjärrtågen skall komma upp i? Är det santall man räknar med ett fiertal dub-belspårsbyggnationer på olika stationerlängs sträckan ? Delär ju sådana saker som måste klarläggas. Här antyder statsrådet all kommunernaskulle vara intresserade av att förhandla om ett allernaliv där man reduceralkostnaderna genom alt dra in ett anlal låg, dvs. åstadkomma en lägretrafikservice genom att det fanns färre förbindelser atl tillgå för resor tilloch från jobbet. Det har aldrig föresvävat förhandlarna frånGöleborgs sida! Det är inte driftkostnaderna som vi ifrågasälier - de ärförhållandevis låga - ulan del är kapitalkostnaderna, beroende på deinvesteringar som för oss är dolda. Vi vet inle vilka faktorer de egentligeninnehåller. Det är därför som det är omöjligt att föra en seriös förhandling. Jag upprepar mina frågor: beredd att medverka till all får tillgång lilldel material som behövs för alt göra en seriös bedömning av huruvida SJ:s kravär rimliga eller inte? StårSJ:s krav - och påslående alt del skulle kosta så myckel medspårbunden trafik som med vägbunden - i överensstämmelse med den trafikpolitiskahandlingsplan som ni arbetar med inom ? På denfrågan har jag inte heller fått något svar. Ompendeltrafiken på järnvägssträckan A lingsås-Göteborg i (fp): Kommunikationsministern anslog försonliga tongångar i slutet av sillanförande och sade vädjande atl det inte finns någonting som misskrediterar enbra kollektivtrafik så mycket som att vi kritiserar del vi är överens om. Ja,frågan är om vi är så överens. Dagens debatt säger väl ändå all det finns endel skillnader här. Det är knappast något tvivel om det. Sedansade slalsrådel alt jag försökte vinna billiga poäng genom atl antyda atlegentligen är nog kommunikationsministern inte så stark anhängare av en bättrekollektivtrafik, efiersom jag sade något om all del var spännvidd mellan läraoch leverne. Min iakttagelse kvarstår ändå, Nr 116 nämligen att mellan och tisdagen den Tisdagenden ' '''J ' ' ' högstämda deklarationer till enpassivitet som mot- 4 mai 1976 verkaren positiv utveckling när det gäller vår framtida kollektivtrafik. HerrNorling ansåg sig emellertid inte behöva la så allvarligt på den Om pendeltrafiken härkritiken som kom från mitt håll, efiersom jag slår ganska ensam. på järnvägssträckan Tänk,herr statsråd, om det ändå vore så väl! Då detta påslående har framförts från slalsrådsbänken tycker jag det finns anledning atl citera etl upprop som några avoss riksdagsmän fick från ett stort opinionsmöte nere i Flöda för någraveckor sedan. Man skriver så här lill oss: "SJkräver av kommunerna för au fortsätta persontrafikenpä banan mellan och . Det är en orimlighet. Det kan inte varariktig trafikpolitik att föra över två lusen resenärer från tåg tillbuss och bil på en hårt trafikerad riksväg. Vi vädjar till riksdag och regeringatl ingripa för alt sätta stopp för SJ:s kortsynta politik. Mötetbeslöt atl sända ullalandet lill alla riksdagsmän i och jagvädjar till Dig att hjälpa oss att få behålla våra tåg." Såhelt ensam i fråga om oron och dessa funderingar är jag kanske inte. Varförhar man valt busstrafik mellan och ? Ja, avden enkla anledningen att det saknas järnväg till . Man har Yiterbyjärnvägsstation, men den ligger fiera kilometer från , Dessutom finnsdel bara ett spår på järnvägen , lill skillnad från denjärnväg vi nu diskuierar, som har ivå spår. StatsrådetNorling inledde med att betona alt vi väl ändå skulle tala om principer ochinle om hur en överenskommelse mellan kommunerna och SJ skall se ut. Vi kaninte här diskutera buss mot buss, krona för krona. Till del kan man säga atlell sådant här resonemang, som lar upp sakfrågorna, ju också innehåller en radprinciper. Vad vill göra, vad vill regeringen göra i del här lägel?Därvidlag borde vi väl ändå kunna ge klarare besked än debatten hargjort. Vidareanser statsrådet att jag sätter likhetstecken mellan kollektivtrafikoch enbart järnvägstrafik. Del kan uppfattas så, men del problem vi hardiskuterat har just rört den spårbundna järnvägstrafiken mellan Alingsåsoch . Talet om atl bygder som inle har räls eller järnväg måste habussar är alldeles riktigt. Men den sträcka vi diskuterat har ju räls ochdessutom ett dubbelspår, den har lokal tågtrafik och trots alll en ganskahygglig irafik. HerrNorling var inne på att det skulle vara fel att säga att det blir mindre resenärer vid en övergång från tåg lill bussar, för med bussarna kommer man ju närmare kunderna. Ja, det kan vara rikligt. Men vi skall också besinna atl när del gäller den här bansiräckningen får man köra myckel långt för att komma nära resenärerna. Om börjar åka från per landsväg, så finner han au resvägen myckel 48 snabbi fördubblas om han skall ta med sig resenärerfrån Lövekulle, Bryngenäs, ,Norsesund och Flöda, för alt nämna de fem första stationerna från Alingsåsräknat. Jagtror att en sådan kringeltur skulle innebära sä lång restid att vi ocksåskrämmer resenärer av det skälet. Det gäller ju inte bara att komma säkertfram, utan resenärerna som åker till jobbet har också intresse av attkomma fram någorlunda snabbt. Vihar ju ändå sökt nå fram till en och annan princip och det borde enligt miltsätt att se kunna möjliggöra ett svar här på frågorna: Vad tänker regeringengöra? Utifrån vilka principer tänker man handla och vilka åtgärder leder dettill? Där har vi inte fått något besked. Ompendeltrafiken på järnvägssträckan A lingsås-Göteborg iGöteborg (fp): Jag lyssnade med mycket stort intresse på kommunikationsministern, ochjag tyckte att han hade fiera intressanta synpunkter att komma med. Det bordeju också vara en gemensam strävan att nå en positiv lösning för dem som haranledning att åka på sträckan . Kommunikationsministernsäger att har inte svarat . Det är sant,för håller fortfarande på med ettutredningsarbete, och delta utredningsarbete har försvårats av det faktum attSJ inte lämnar någon medverkan i detaljerna. måste därföruppskatta SJ:s intäkter och SJ:s kostnader utan att ha kännedom om de principersom SJ för egen del tillämpar, och det är klart att det kräver mycket mera tid. Närjag reste frågan om man skulle kunna ta upp del här i en utredning, så var detinte därför att jag skulle misstro kommunalmän, utan detvar därför att det visats en så föga flexibel inställning från SJ:ssida. SJ vill inte gå in i en diskussion om principerna för de siffror som SJlagt fram, när nu presenterar sina siffroroch principer. SJ säger bara: "Var så god, här är beloppet - ta det ellerförkasta det!" Då kan inte ens den skickligaste förhandlare kommanågonstans. Motden bakgrunden tänkte jag atl om man tar upp detta i en utredning med direktiv,som säger att båda parter skall lägga fram sina synpunkter för atl försökakomma lill ett resultat, så kanske SJ känner sig ha ell motiv för atl göradetta. Och jag tyckte att det var mycket intressant när jag nu hördekommunikationsministern säga alt här skall det inte vara ensidiga yrkanden frånnågot håll, utan materialet måste vara tillgängligt, så att man kan resonerasig fram till en lösning. Det låter hoppingivande, och jag förväntar mig alldel skall kunna utgöra grunden för bättre möjligheter att diskutera. Menvi har en annan väsentlig fråga, som jag tog upp i milt första anförande:Kommer del över huvud taget atl kunna motiveras någon regional passagerartrafikmed järnväg , bortsett från , om nukommunikationsministern sägerait 2 000 resenärer 4 protokoll 1975/76:115-116 Nr 116 i vardera rikiningen - alltså 4 000 resenärer - är för litet på ensträcka Tisdagenden '' ' motivera en tågförbindelse? Hur skall deldå vara 4 mai 1976 '"''' regioner, där man inte kan visa upp 4 000 resenärer per dag? Jaghar här några tidningsurklipp, som handlar om en kollega till kom- Om pendeltrafikenmunikationsministern, nämligen kommunminister . påjärnvägssträckan Han har varit i , och i Sölvesborgs-Tidningen för den29 mars står det bl. a. följande: "Statsrådtill hårt angrepp mot SJ. Vi kommer aldrig att godtaga ett överförande av persontrafiken från järnväg till landsväg, sade tafsson. ------------------ Av reaktionerna att döma kring borden imotionshallen framförde Hans Gustafssonsynpunkter som alla kände för och inte minst var de varma applåderna ett bevisför detta." Ellerjag kan läsa ur den socialdemokratiska tidningen ,som skriver: "Hårda smällar, närden offentliga servicen synades.--------------- Kritiken mot Linjefiyg var dock enmild fläkt mot den överhalning SJ fick." Det finns alltså inom regeringenmedlemmar som anser atl man här bör försöka hålla den regionala trafiken såmycket som möjligt på järnväg. säger kommunikationsministern att bussar kanvara bra; man skall inte undervärdera dem. Och det finns ju områden som intehar någon järnvägstrafik. Då är bussen bra som ett alternativ till privatbilen.Del är självklarl. Men den intressanta diskussionen är ju hur man skall göradär det finns järnväg, herr kommunikationsminister. Föreligger del då inteanledning all se samhällsekonomiskt på denna fråga, så att man inte bara tarSJ:s företagsekonomiska kalkyler som underiag? Skall man inte då i ochGöteborgstrakten och i andra områden göra sitt yttersta för att användajärnvägen i stället för alt fiylta över trafiken från järnväg lill landsväg? Delär möjligt all man då i många fall inte finner det vara motiverat eller att detgår att göra så av samhällsekonomiska skäl - jag vill gärna säga det. Men skallinte strävan ändå vara att göra sill yttersta för att föra över trafiken fränlandsväg till järnväg, när del gäller persontrafiken och då del finnsförutsättningar härför? Och det är därför som jag säger, atl om det inte finnsmotiv för alt hålla passagerartrafik på järnväg då del gäller en sträcka och 4 000 resenärer per dag, när skall det dä vara motiverat? Del är från den utgångspunktensom jag tycker all man skall pröva denna fråga om resornaAlingsås-Göteborg. Det är möjligt atl det visar sig att vi skall använda järnväg för pendeltrafiken mellan och och på många andra ställen också. Men diskussionen hiliills har lyvärr haft den lilla snedvridningen atl del verkar som om man menar atl jag har uttalat klara besked om att järnväg inte skall användas för pendeltrafiken mellan och . Del har jag inte haft vare sig anledning, möjlighet 50 eller - allra minst - önskan att säga. Vad jag hardiskuterat - och det bygger på interpellationenoch frågan - har varit alt så långt möjligt försöka att ekonomiskt, teknisktoch samhällsekonomiskt redovisa dagsläget, med alla de brister som måslevidlåda en sådan diskussion i ett ärende som är föremål för förhandlingarmellan två parter. HerrTorwald sade apropå min lilla utvikning till alt man naturligtvisinte skall försöka jämföra 4 000 resande med de 100 000 i Stockholmsregionen.Nej, om mitt inlägg tolkas så atl jag gjorde en direkt jämförelse där, såuttryckte jag mig otydligt. Jagförsökte förklara bakgrunden till hela uppläggningen av pendeltrafiken iStockholmsregionen, och jag nämnde då det anlal resande, totaliier sett, somman kan serva. Med det ville jag visa på alt en även ekonomiskt välfungerande kollektiv pendeltrafik - vi kommer inle ifrån att diskutera ekonomi,hur trist vi än tycker alt det är - blir lättare all åstadkomma om underlagetär större. Självfallet skulle man kunna länka sig att öka siffran 4 000 medytteriigare 4 000,10 000, 15 000, osv., om man tog in fier linjer iGöteborgsområdet i en total kollektiv pendellrafik. Minlilla utvikning om syftade egentligen bara till atl visa på all deolika partierna i olika delar av landet - vi behöver väl inte stå här ochpådyvla varandra några andra uppfattningar än de som var och en står för - kanha olika uppfattningar om del riktiga eller oriktiga i en viss politik när detgäller kollektivtrafik. Del är inget märkligt i del. Del var inte tänkt somnågot annat än ett påpekande av delta. På etl ställe menar man att bussen kangöra en bättre insats både ekonomiskt och för människorna, medan man i en annanregion menar all den inle kan göra det. Det är väl riktigt, som , all hans parti motsatt sig en nedläggning av ; det har jagockså lärt mig av debatten här uppe. Men det måsle ändå fallas etl beslut, ochell sådant har också kommit till stånd i . Det harpekat mot att man skall lägga ned . Hur konstellationen där harvarit är en sak. är trots allt-oavsett vad vityckerom beslutet-ett borgerligt styrt landsting. Jag lägger som sagt inle meri det än att man kan ha olika värderingar. HerrTorwald sade atl jag inte med ett ord nämnt de samhällsekonomiskabedömningarna. Jag tycker det är litet orättvist. Jag försökte åtminstone -jag kanske inte lyckades - au ta in i bilden bl. a. ekonomin för människorna,vilken jag trots allt lägger slor vikt vid. Dessutom försökte jag visa på attlandsvägsbusslrafik för de enskilda människorna i en region i många fall kanvara bättre. Del är också en form av samhällsekonomi, att se till attmänniskorna kan utnyttja sin fritid på etl bättre säll än till att åka med ettfärdmedel som kanske inle tillfredsställer deras önskemål. Del är inte säkertatt bussen alltid är underiägsen tåget i de sammanhangen. Del vet vi alla sombor i storstadsregioner, där villabebyggelsen - som sprider ut sig runttätorterna - tenderar alt öka kraftigt. Där kan bussen otvivelaktigt utföra enmyckel god kollekliv trafikinsals, som vida överträffar lågels, om man ser detfrån de enskilda Ompendeltrafiken på järnvägssträckan A lingsås-Göte borg Nr 116 människornas synpunkt och bortser från andra synpunkter. TsdflBPnden " "'' , var ett litet försöktill inblick i den sam- 4 ma" 1Q7fi hällsekonomisom handlar om de enskilda människornas samhälleliga agerandeoch även deras ekonomi. Om pendeltrafiken Det är för mig omöjligt att svara på om SJ:s förslag bygger på den påjärnvägssträckan ena eller andra förutsättningen, som talade om.Herr Tor-Alingsås-Göteborg wald nämnde gångtunnlar, en kraftig upprustningav banvallen osv. Jag ber om förståelse för att det för mig ärhelt omöjligt att gå in i en detaljdiskussion om sådana delar av innehållet ietl SJ-förslag. Som svar på fråga om de kalkyler som ligger tillgrund för en seriös debatt mellan två parter kan jag gärna säga detsamma somjag sade till i : Det borde vara naturiigt - detbehöver jag inte uttala någon särskild mening om - att allt det material sombehövs för att man skall kunna se varandra i ögonen och diskutera realistisktockså bör visas upp. Det bör gälla alla i förhandlingen deltagande parter. Såtill den fråga som både i och ställt, bådenu och tidigare. De har frågat om mina inlägg här slår i överensstämmelse meddet trafikpolitiska tänkande som jag anses ha och som naturiiglvis herrarfrågeställare menar sig ha. Jag hoppas verkligen det. I den trafikpolitik somvi nu är i full färd med att försöka lägga grunden till - kalla den gärna dennya trafikpolitiken - utgör samspelet mellan olika trafikmedel en av deviktigaste ingredienserna. Där nonchalerar eller favoriserar vi inget speciellttransportmedel. Vi konstaterar att privatbilen utför oumbäriiga tjänster, vikonstaterar atl tåget kan göra det, att bussen kan göra det osv. Jag kan intefinna att etl enstaka exempel, som det vi diskuterar och som är oerhörtviktigt för den region det berör, på något säll behöver rubba dentrafikpolitiska tanken att man i varje region skall söka efter de för människornabästa lösningarna på problemen. Om det leder till atl del ena eller andraira-fikmedlei "favoriseras" får del inle las som uttryck för atl vivill underkänna människornas innersta behov och önskemål. Vad jag nu har sagt ledermig fram till slutsatsen att vi inte kan lägga en mall över hela landet och säga alt del som passar på ell ställe med naturnödvändighet skall passa på ell annat ställe. Vi måste pröva varje enskilt fall för sig. Vad som är bra för sträckan är kanske inte lika bra i ett motsvarande område på annat håll i landet. beskrev bebyggelsen i området, och jag skall gärna erkänna alt jag inte känner till den i detalj. Den beskrivningen kan emellertid vara ell incitament till en prövning av en kommunikationsform där som är mindre lämplig på ett annat ställe. Detta kan rent av leda till alt tågtrafik just på grund av bebyggelsen anses mera lämplig där än i ett annat område i landet, där bebyggelsen är mera splittrad. Man kan alltså inle se med samma ögon på varie område. Med delta menar jag atl jag har svarat även i , 52 som bad mig au förtydliga mig i dessa stycken. HerrSven i bör väl också få svar på den fråga han upprepade: Ommin uppfattning vore den - vilket den alltså inte är - att tågtrafik mellanGöteborg och inle vore lämplig med del resandeunderlag som redovisasdär, skulle då inte den uppfattningen innebära en dödsdom mot all kollektivpendeltrafik med tåg? Svaret bör rimligen vara att ell resandeunderiag av denstorieksordningen självklart bör leda till att man prövar ett tågalternativ.Men jag hoppas verkligen att inte drog ut resonemanget så långtatl han menade att vi i alla de regioner i landet där vi har endifferentierad pendeltrafik med både tåg och buss - vi har massor av regionerdär så är fallet, där samma resandemål finns för både låg- och bussresenärer -skulle börja ifrågasätta kombinationen tåg-buss. Det bör ändå vara en rimlig förutsättningatt människorna skall ha en valmöjlighet. Om och jag satte ossin i dessa frågor skulle vi naturligtvis kunna finna regioner i landet därbusstrafiken på väg lar hälfien och tågtrafiken hälften av det resandeunderlagsom samlas intill en viss tätort och lämnar den . Jaghar ingen anledning att tro att skulle ha den uppfattningen.Men jag varnar ändå rent allmänt för atl man i diskussionen tåg-buss skulleifrågasätta människornas rätt att använda bussen för kol-lekli vresor. Även iregioner där det finns ell lågallernati v använder många människor bussen. Detär omöjligt att få en kollektivtrafik som tillfredsställer allas önskemål, menså långt del är möjligt bör vi eftersträva att åstadkomma en sådan trafik. Vikan även i sådana fall bli beskyllda för atl inte länka ekonomiskt. Med riskför alt få ett och annat område där vi kanske "överdimensionerar"trafiken, bör vi ändå pröva en sådan lösning, just för att människorna skall fåtillfredsställa sitt resandebehov på det sätt som passar dem bäst. Dettavar inle den ursprungliga tanken med fråga, men jag ser del somett komplement till den här diskussionen. Jag är inle rädd för att ta bussen iförsvar, om det nu skall behövas. Bussen utför en myckel stor och viktiguppgift i del kollekliva resandet även när det gäller lokaltrafiken. Därförtror jag all vi - jag upprepar del -kan förena oss beträffande åtminstone enståndpunkt efter den här diskussionen, nämligen atl valmöjligheter bör finnas.Där sådana inte finns bör man sträva efter att nä ell så gott resultat sommöjligt med de trafikmedel som ur de enskilda människornas synpunkter är debästa. Kan man sedan la hänsyn lill samhällsekonomi, miljö och annat har manvunnit ännu mer. Ompendeltrafiken på järnvägssträckan A lingsås-Göteboig Jag noterar medtillfredsställelse all kommunikationsministern var betydligt mindre demagogiski det här inlägget än i det föregående. Delsägs all det bara är för kommunerna alt välja. Men del valet blir inte så lättnär kommunerna ställs inför påståendet all del blir tre Ompendeltrafiken på järnvägssträckan A lingsås-Göteborg