prot · FY0993 · 1975-12-31 00:00:00 — Av de remissinstanser som har behandlat ärendet ochtittat på kostnaderna och som borde kunna bedöma frågan - ,planverket m. fl. - finner all lio procents ökning av de avutredningen beräknade kostnaderna är befogad. på inredningar på övrigl är ungefär vad har föreslagit. Sedanrriäste vi naturligtvis räkna med de kostnadsfördyringar som komnier attinträffa. Men utredningen har inte kunnat säga hur stor kostnadsökningenkomnier att bli framöver. Hen i (s): Lägg märke till att majoritetens förslag inte innebär att avgörandetslår mellan eller , Majoritetens förslag utgår frånatt man inte skall binda sig för stora kostnader. Och del rör sig om 180 mifi,kr,, för man skall in i gamla hus, , man skall in i gamlariksdagshuset, man skall in i riksbankshuset och man skall in i kanslihuset.Det blir svårt att förneka att det drar med sig stora kostnader. Det är möjligtatt man skall ta de kostnaderna, men först skall man ha klarhet i läget, innanman binder sig för en så beiydande koslnad. Det är det avgörandet vi stårinför. HerrWärnbergs jämförelser mellan Sergelstorgsalternativet ochHelge-andsholmsallernativet är ointressanta i dagens beslutssituation. Vad konstitutionsutskolletsmajoritet utgår ifrän är att man skall ha fastare mark under fötterna när mangår till ett beslut som berör lokalfråga, så att man utåt kan visaatt denna investering verkligen är motiverad. i vet precis lika mycket om kostnaderna när dehär två åren fått gå till ända. Om den inflationsteori som lanserats avkonstitutionsutskottet är riktig, så blir det bara den skillnaden att det blir20 mifi, kr, dyrare att bygga på , Del är 20 mifioner del också. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 13 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m, fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröslning gav föfiande resultat: 6 protokoll 1975. Fackligförtroende -mans ställning på arbetsplatsen § 7 Fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen Föredrogs inrikesulskotlets betänkande nr 15 medanledning av propositionen 1975:89 med förslag till lag om ändring i lagen(1974:358) om facklig förtroendemans slällning på arbelsplaisen jämte motioner, I propositionen 1975:89 hade regeringen efterföredragning av statsrådet föreslagit att skulle anta ipropositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1974:358) omfacklig förtroendemans ställning pä arbetsplatsen. I propositionen hade föreslagits att fackligförtroendeman fick rätt lill ersättning som om han hade utfört arbete förarbetsgivarens räkning, om det berodde pä arbetsgivaren att facklig verksamhetsom avsåg arbetsplatsen förlades utom den ordinarie arbetstiden, Idetta sammanhang hade behandlats delsde vid börian väckta motionerna 1975:650av m, fl, (s), vari yrkats att beslutade överlämnaförevarande motion till arbelsrätlskommittén för beaktande i dess fortsallautredningsarbete - i motionen behandlades frågan om rätt för fackligaorganisationer att informera anställda på betald ordinarie arbetstid, 1975:1710 av m, fl, (vpk), variyrkats att hemställde hos regeringen om förslag 1, att politisk verksamhet skulleomfattas av förtroendemannalagen enligt vad i motionen anförts, 2, all endast fackförening hadeatt avgöra vilken tid som behövde åtgå för alt fullgöra förtroendeuppdragetsamt 3, att inget skadestånd kundeädömas facklig organisalion eller facklig förtroendeman, delsden med anledning av proposiiionen 1975:89 väckta motionen 1975:2130 av herrFranzén i m, fl, (vpk), vari yrkats att beslutade 1, att ersättning till fackligförtroendeman för fackligt arbeie utom arbetstid skulle ulgä, oavsett om deltaarbete berodde på arbetsköparen eller ej, 2, all löneförmånerna ej skulle försämras vidomflyttningar, orsakade av uppdrag som facklig förtroendeman, även om dessaförmåner var att anse som speciellt riktade tillägg. Utskottet hemställde 1,att skulle dels med avslag påmotionen 1975:2130, yrkandet 1, bifalla propositionen 1975:89, dels avslåmotionen 1975:1710, 2, alt skulle avslåmotionen 1975:2130, yrkandet 2, 3, att med anledning avmotionen 1975:650 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anförtom information på arbetsplatserna om den arbetsrättsliga lagstiftningen. 1, beträffandeutökade rättigheter för fackliga förtroendemän av (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa dels bifalla propositionen1975:89, delsmed anledning av motionen 1975:2130, yrkandet 1, och med bifall till niotionen1975:1710 hos regeringen anhålla om förslag till ändring i lagen om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen i enlighet med vad reservantenanförl, 2, beträffande information om den arbelsrättsligalagstiftningen av her rar () och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen skulle avslå motionen 1975:650, Fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen Hen (): I inrikesutskottets betänkande nr 15 behandlas propositionen 89 omändring av 7 § i lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen.Det är alllsä huvudfrågan i belänkandet, och i denna fråga ärutskoltsmajoriteten enig frånsett vpk, som vill gä längre när det gällerrättigheter för den facklige förtroendemannen. Vidriksdagens börian har m, fl, i en motion tagit upp frågan ominformation till arbetstagare om den arbetsrättsliga lagstiftningen. Bl, a,framförs i motionen krav på facklig information pä betald arbetstid.Utskottsmajoriteten har med anledning av motionen beslutat ge regeringen lillkänna vad utskottet anfört. Dettatillkännagivande har och jag funnit vara en överloppsgärning. Vihar inga delade meningar då det gäller behovet av information om den nyaarbetsrättsliga lagstiftningen. Denna information är mycket viktig och bör nåut till alla såväl anställda som arbetsgivare. Som vi framhåller i vårreservation, nr 2, gäller detta all arbelsrältslig lagstiftning och i särskilthög grad den lagstiftning som förbereds på grundval av arbelsrättskonimitténsförslag. Nuärdet så att arbetsrättskommittén i tilläggsdirektiv har fåll i uppdrag attframlägga förslag om information till inte enbart arbetsmarknadens pa/ter utanäven till svenska folket i allmänhet dä det gäller den arbelsrättsliga lagstiftningsom kommitténs förslag kommer att leda lill. Informationsproblemet äromfallande, I direktiven säger departements-cheTeri bl, a, föfiande: Fackligfönroende -mans ställning på arbetsplatsen "Arbelsrätlskommitténbör därför uppmärksamma de informationsfrågor som hänger samman medarbetsrätlsreformen. Kommittén bör föreslå riktlinjer för sådana informations-och utbildningsinsatser från samhällets sida som bedöms nödvändiga. Kommitténbör även komma med förslag rörande den lämpliga tidpunkten för verksamheten ochöverväga behovet av särskilda åtgärder för mindre arbetsplatser, invandrandearbetstagare osv. Beträffande utbildningsinsatserna bör bl, a. studieförbundensroll uppmärksammas," Detframhålls vidare i direktiven: "Del finns anledning att räkna med attarbetsmarknadens organisationer kommer att ta en viktig del av ansvaret förden information och utbildning som är en nödvändig förutsättning för reformensgenomförande. Inte minsl gäller detta till den del lagstiftningen komnier attkompletteras genom kollektivavtal. Kommittén bör därför också överväga hur ensamordning skall konima till stånd mellan de insatser som görs av statsmakternaresp, arbetsmarknadens organisationer," Vitycker att dessa direktiv är ganska fylliga och mycket väl täcker det behov somangivits i motionen av , Dåfrågan alltså är under utredning har vi, som jag sagt, funnit det varaen överloppsgärning att göra det tillkännagivande som ulskottsmajoriteten harföreslagit. Och av tilläggsdirektiven, som jag här har citerat, tyckerjag delframgår med all önskvärd tydlighet att regeringen är väl medveten om frågansvidd och betydelse. Att arbetsrättskommitténs ledamöter är väl medvetna ominformationsbehovet vad gäller den arbetsrättsliga lagstiftningen kan jagpersonligen intyga inför kammarens ledamöter. Med hänvisning till delanförda yrkar jag bifall till reservationen 2. I detta anförandeinstämde (). Hen i Boriänge(vpk): - i del närmaste etl år - som lagen om fackligförtroendemans slällning på arbetsplatsen varit i kraft har allvarliga bristeri lagen uppmärksammats. Jag bör kanske innan jag gär vidare deklarera, atträtten för en facklig förtroendeman att fullgöra arbetsuppgifterna påarbetstid med full lön är en viktig och riktig princip, som måste betecknas somen framgång. Men svagheten i lagen är dess begränsningar av en förtroendemansverksamhet. Förtroendemannen omfatias av lagen bara när del gäller frågor somberör fackföreningen och arbeisköparen direkl. På sä säll urskifier man de förfackföreningen så vikliga s. k. poliliska frågorna. I de flesla fall är ju defackliga frågorna poliliska, men de skall alllsä inle ingå i den dagligaverksanihelen för en förtroendeman. Del är en allvarlig begränsning. Dessabegränsningar i förtroendemannalagen är såvin man kan bedöma ell hänsynstagandelill att den borgerliga demokratin gör halt vid fabriksportarna. Påarbetsplalserna råder ju arbetsköparnas envälde. derätt och rätt tillagitation och möten är underkastade ägarnas godtycke. Svartlistning ochorganiserad förföfielse av strejkande och av fackligt och politiskt aktivaarbetare har satts i system av arbetsköparna och deras organisationer. Detmåste betecknas som en mycket allvariig inblandning i den fackliga verksamhetenatt facklig förtroendeman endast tilläts att syssla med s. k. rent fackligafrågor som berör arbetsköparen och facket direkt. Skall fackföreningen utgöraen effektiv organisation för arbetarna är det självklart att man skall hademokratiska fri- och rättigheter för all kunna föra en självständig kamp päarbetsplatsen utan begränsning av lagar. Förtroendemannalagensbegränsningar i fråga om politisk verksamhel för den facklige förtroendemannenrimmar också dåligt med de krav som reses från lönarbetarna på rätt lillfackliga möten och polilisk verksamhet på arbetsplatsen. Jagvill bara betona att tillkämpar sig många fackliga organisalionerrättigheter pä arbetsplatsen som är vida mer långtgående än lagstiftningen.Men detta är hela liden beroende av arbetsköparens godtycke. Något stöd i lagenhar man inte, utan man får förlila sig på sin egen styrka motarbetsköparnas envälde och de arbeiarfienlliga inslagen i lagarna. Attförtroendemannalagen i vissa avsnitt är arbetarfientlig ligger i altfackförening och förtroendevalda kan bli skadeståndsskyldiga om de felaktigttillämpar lagen, t. ex. när det gäller politisk verksamhet. Del är därför säviktigt all ur förtroendemannalagen bryls ul de begränsningar av\jch deninblandning i del fackliga arbelel som förbud mol polilisk verksanihei innebär. Enannan svaghet som framkommit gäller frågan om tidsåigången för förtroendeman.På de flesta arbetsplatser har man kunnat lösa det här problemet, menarbetsköparna har, genom att man skall förhandla och komma överens omtidsåtgången, pä ett uppenbart upprörande sätt lagl sig i hur en förtroendemanskall sköta sina fackliga angelägenheter. Lagen skulle påden här punkten klartförbättras, om den fackliga organisationen hade hela bestämmanderätten övervilken tidsåtgång som behövs för uppdraget. Ännuen erfarenhet som kunnat göras då förtroendemannalagen varit ikraft är att lagen endast tillförsäkrar fackföreningen en liten del av derättigheter som borde vara självklara. Pä smä arbetsplatser med en svagfackförening är lagen en framgång i jämförelse med tidigare förhållanden. Menpä arbetsplatser där man tillkämpat sig en bredare facklig aktionsram än vadlagen har medgett har denna i vissa fall används av arbeisköparna för attbegränsa de möjligheter man har vunnit. Förtroendemannalagenkan vara ett instrument för att ge fackföreningen det stöd den behöver i sinkamp, om man ändrar den på de punkter jag här berört: den politiska verksamheten,rätten att avgöra vilken tidsåtgång det fackliga förtroendeuppdraget kräversamt all inget skadestånd Fackligförtroende -mans ställning på arbetsplatsen Fackligförtroende -mans ställning på arbetsplatsen skall kunna ädömas fackligorganisation eller facklig förtroendeman. Ipropositionen 89 föreslås pä grundval av vad som har hänl pä ar-betsmarknaidenrätt till ersältning för facklig förtroendeman vid fackligt arbete utom denordinarie arbetstiden, om detta arbete orsakas av "arbetsgivaren".Det är naturligtvis en förbättring i jämförelse med vad arbetsdomstolen i sindom nr 7 är 1975 slog fast. Däremot är den av regeringen i propositionen 89föreslagna förändringen otillräcklig enligt vär mening. Från utgångspunkten attfackföreningen skall kunna bedriva en effektiv verksamhet och därmed kunna påarbetstid tillvarata de fackliga intressena, blir det naturligtvis en hel delarbete utanför ordinarie arbetstid. Eienna verksamhet tillhör den fackligeförtroendemannens normala uppgifter. Jag vill bara erinra om att en effektivfacklig verksamhet innebär att den facklige förtroendemannen inte skall isolerasig från sina arbetska"mrater utan i stället ha en mycket omfattandekontakt med dem. En förtroendeman som själv arbetar på oregelbundna lider -eller har arbetskamrater som arbetar på oregelbundna tider - måste ta en stordel av sin fritid i anspråk för att fullgöra förtroendeuppdraget. Därför skulleen lagstiftning som tog hänsyn till detta förhållande underlätta det fackligaförtroendeuppdraget. Iproposiiionen föreslås att ersättning till förtroendemannen skall ulgå bara omdet är arbetsgivaren som är orsaken till att uppdraget förläggs utanför denordinarie arbetstiden. Det anser vi vara för begränsat. Ersättning borde utgåi alla de fall dä förtroendemannen fullgör sill ordinarie uppdrag. ITommy motion nr 2130 finns ett yrkande som kan vara diskutabelt menändock förfiänar att påpekas. Ett fackligt förtroendeuppdrag är i många fallinget åträvärt. Det är en hård syssla. Snarare är del så att man har svårt attfä förtroendemän. Men del blir ändå mer pro,blematiskt om förtroendemännenekonomiskt skall förlora på uppdraget. På en del arbetsplatser, därverksamheten huvudsakligen är förlagd till skift eller där man haroregelbundnaarbetstider, komnier problem in i bilden. Ett förtroendeuppdrag innebär kanskeatt man måste byta arbetsuppgift. Man kanske kan få arbetstiden bättre förlagd.Men den ekonomiska förstärkning som man eventuellt haft på sitt tidigarearbete, går man kanske miste om under en kort lid när man har förtroendeuppdraget- det innebär ingen läng försäkring. Detta är ett problem för de fackligaförtroendemännen, och det måste lösas på ett eller annat sätt. Jag skall intehär plädera för att de fackligt förtroendevalda skall ha nägra speciellaförmåner, och jag tror att man måsle ta upp frågan pä förhandlingsplanet. Menjag har ändå velal påpeka att det är ett problem för de förtroendevalda när deskall anta en uppgift. Förtroendemannalagen kan med en vidare utformning bli ett bra vapen ihänderna på fackföreningarna och lönarbetarna. Men den kan också med nuvarandeinskränkningar i den naturliga fackliga verksamheten i vissa fall vara ennegativ faktor. Men om man tar bort begränsningarna för den fackligaverksamheten, om man ger lönarbetarna rätt att själva beslämmatidsåtgången och om böter eller skadestånd inte kan utdömas, så är lagen ocksäett slöd i den fackliga kampen. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen av . HenULANDER (s): ställde jag en fråga till statsrådet med anledning aven dom i arbetsdomstolen om facklig förtroendemans slällning. Del gälldeövertidsersättning när uppdraget som facklig förtroendeman utfördes ulöverordinarie arbetstid. Svaret som jag då fick från statsrådet var attregeringen skulle framlägga en proposition med en ändring avförtroendemannalagen efter de riktlinjer som Metallin-dustriarbelareförbundelhade föreslagit. Jag uttryckte min tillfredsställelse över svaret, och jag kanockså fä säga att jag är tillfredsställd med dels snabbheten med denproposition som ligger till grund för inrikesulskotlets betänkande nr 15, delsinnehållet i propositionen. Medanledning av de nya lagarna på arbetslivets område är del välgörande att fåbeskedet att om de intentioner som finns i lagstiftningen inte slår igenom irättstillämpningen kommer snabba åtgärder alt vidtas så att tolkningen ochlagstiftarnas mening blir densamma. Att det kan uppstå olycksfall i skrivningarär mänskligt, speciellt med den mängd av nya lagar som under de senaste årenhar stiftats pä arbetslivets område. I och med denna lagstiftning kan det ocksäges besked om all spekulationer om tolkningar inle heller är specielltlönande. Det finns i debatten om den AD-dom som ligger rill grund för deltabetänkande en del som anser att regeringen inte skulle reagera utan låtaarbetsdomstolens dom bli prejudicerande och därmed försvaga de intentioner somlagstiftarna haft. Skall det vara någon mening med en lagstiftning för attstärka de anställdas ställning pä arbetsplatserna måste man naturligtvis görasom regeringen nu har gjort. Jagvill i delta sammanhang ta upp en nära besläktad lagstiftning som genomarbetsdomstolens dom ocksä fäll sin tolkning. Jag tänker på arbetarskyddslagen.Domstolen jämställde skyddsombuden med facklig förtroendeman och sade all intei nägoldera fallet övertidsersättning skulle utgå. Statsrådet har också i enspeciell kommentar i proposiiionen 1974:88 sagt att skyddsombud och fackligaförtroendemän skall jämställas. Detta är naturligtvis en rimlig ståndpunkt. 1det här nya läget, med en förändring i lagen om fackliga förtroendemän,-skullejag vifia ha en kommentar av statsrådet i denna fråga. Låt mig därefter gä övertill reservationerna. Ireservationen 1 av föresläs alt ersättning för övertid skall utgåoavsett om övertidsarbetet, som det står, förorsakas av arbetsgivaren ellerej. Jag blev litet fundersam över yrkandet, speciellt när jag ser vilka som ärmotionärer. Fackföreningsrörelsen har alltid krävt att övertid skall bort. Vihar nu kommii dithän att övertidsuttaget be- Fackligförtroende -mans ställning på arbetsplatsen Fackligföri roende -mans ställning på arbetsplatsen gränsas till 150 timmarper år; därefter skall den fackliga organisationen yttra sig omdispensmöjligheter. Att i det läget verka för nya typer av övertid förefallerinte speciellt övertänkt. Hela tanken med lagstiftningen om fackligförtroendeman är att förtroendemannen skall slippa arbeta på icke ordinarietid. Arbetet som facklig förtroendeman skall jämsiällas med övrig produktion.Argumentationen i den aktuella molionen tyder på dålig kunskap om det praktiskaarbetet för förtroendemännen. Om ett företag har fler skift är det naturiiglvisen anställd på det aktuella skiftet som skall fungera som fackligförtroendeman. En av poängerna är att de fackliga förtroendemännen skall arbetaoch verka tillsammans med sina kamrater. Skiftarbetarna skall naturiiglvis hasamma tillgäng till facklig förtroendeman som de som arbetar , Imotionen 2130 föreslår vpk att politisk verksamhet skall omfattas avförtroendemannalagen, att endast fackföreningen skall ha all avgöra vilken tidsom bör åtgå för att fullgöra förtroendeuppdraget samt alt inget skadeståndskall kunna ådömas facklig organisation eller facklig förtroendeman, betänkande har dessa avsnitt gåtts igenom mycket noga, ochjag ber att få hänvisa till utskottets skrivning. Den problematik som herrHagberg i anförde som motivering finns alltså förklarad i betänkandet, Moderalernahar avgivit en reservation med yrkande om avslag på motionen 650, Jag skallendast yrka bifall till utskottets hemställan i del avseendet, vilket innebäravslag på reservationen. Som enda kommentar vill jag påpeka att alla iutskottet - utom representanter - är ense om att denaktualiserade frågan skall tas upp till övervägande. Jagyrkar därmed, herr talman, bifall till inrikesutskottets hemställan ibetänkandet nr 15, Det är riktigt som sade att arbetsdomstolen också hartagit upp frågan om arbetarskyddslagen och uttalat att inte heller den gernågon rätt till ersättning om skyddsarbetet förläggs utanför den ordinariearbetstiden. DenÅmanska utredningen föreslog alt det skulle finnas en samordning mellanförtroendemannalagen och arbelarskyddslagen. Men flera av remissinstanserna,bl, a, SAF och LO, sade att det skulle vara en rad olägenheter förenade meddet, och man föreslog i stället att arbelsmifiöutredningen i sill fortsattaarbete skulle ta upp den här övergripande samordningsfrågan. Mankan också säga att skyddsarbetet ute på arbetsplatserna har en särställning,eftersom arbetsgivarna i många fall är positivt inställda lill den typ avarbete som utförs av skyddsombuden. HerrUlander påpekade sedan att jag i förarbetena lill förtroendemannalagen uttalatatt det inte borde föreligga hinder för att den delvis längre gåenderegleringen i själva förtroendemannalagen i praktiken an- vänds ocksä förskyddsombuden. Jag förutsatte att arbelsmifiöutredningen ocksä skulle ta uppsamordningsfrågorna till skyndsam behandling. Om det i praktiken skulle visasig finnas påtagliga svårigheter skulle de också las upp till behandling mycketsnabbt, Nägra sädana svårigheter har emellertid såvitt jag vet ännu inteinträffat, utan man har kunnat arbeta med skyddsfrågorna på ett sätt som istort sett har överensstämt med förtroendemannalagens regler. Deuttalanden som gjordes i propositionen om förtroendemannalagen godtogs avriksdagen, och jag anser självfallet att även de nu föreslagna ändringarna iförtroendemannalagen i praktiken bör tillämpas på skyddsombuden ochskyddsarbetet. Fackligförtroende -mans städning på arbetsplatsen Hen i Boriänge(vpk): ville tillvita mig dälig kunskap om den fackligeförtroendemannens verksamhet, framför allt när det gäller sådana arbetsplatserdär man har oregelbundna arbetstider och skiftarbete. Jag vet inte vem av osssom har de sämsta kunskaperna om det. Eftersom jag har varit fackligförtroendeman pä arbetsplatser där det har förekommit skiftarbete känner jagväl till problemen och vet hur det gär en förtroendeman. Det är ett hårt arbeteatt vara förtroendeman pä sådana arbetsplatser, och det är svårt att arbeta säatt det täcker i alla led. Uppgifterna kan variera från arbetsplats tillarbetsplats. Men vad jag har velat peka på är att det kan vara problem med denekonomiska delen, och de bör i sä fall lösas förhandlingsvägen. Den andra delenär att man skall rätt till ersältning när man inte kan fullgöra arbetsuppgifternaunder ordinarie arbetstid utan tvingas alt ägna sig ät dem på annan lid pägrund av arbetsplatsens karaktär. Dä bör man också ha betalt för sådan tid. Deltycker jag vore en rimlig konsekvens av vad som slår i förtroendemannalagen. Sedanvar också myckel kort när del gäller de andra delar som vi harföreslagit, framför alll dä vad gäller den politiska verksamheten, som skalltas bort ur lagen om facklig förtroendeman. Utskottet hänvisar där bara tillatt man önskar förändringar och säger att en utredning har kartlagt denpolitiska propagandan på arbetsplatserna. Men utskottet går helt förbi denväsentliga delen, nämligen all i den fackliga verksamheten ingår en s, k,politisk verksamhel. All facklig verksamhet är väl politisk, men den s, k,poliliska verksamheten som här avses i lagen ingår som en naturlig del iverksamheten. Och lagen har sådan utformning alt den skifier ut denna verksamhetoch sätter ell kryss på förtroendemannen genom att arbetsköparen kan hänvisatill att han inte får bedriva den eller den verksamheten. Det betyder alt mantillåter arbetsköparna en inblandning i den facklige förtroendemannens verksamhetunder den ordinarie arbetstiden. Det är en klar begränsning, som kan få mycketslora konsekvenser i elt längre perspektiv.