prot · FZ0913 · 1975-12-31 00:00:00 — Det bör i så fall hälsas med den allra störstatillfredsställelse. Ett enhälligt utskott har avstyrkt motionen, varför Jag finner det fögameningsfullt att yrka bifall lill densamma. HerrHEDSTRÖM (s): Utskottet har hänvisat till naiurskyddsutredningens belänkande, SOU1951:5. Vad utredningen anförde i denna fråga överensstämmer med ulskoltelsuppfattning, nämligen atl del ur bevisningssynpunkt kunde vara av visst värdeom en affisch upptog namnet på den som låtit sätta upp affischen. Utskottet hardock funnit att erforderlig utredning om vem som ansvarar för en viss affischändå i de flesta fall kan förebringas utan slörre svårighet. Sedannalurskyddsulredningen avgav sitt betänkande har dessutom i naturskyddslageninförts en regel om skyldighet alt vid straffansvar låta ta bort inaktuellaaffischer o. d. Detta innebär enligt utskotlets mening ett klart förbättratskydd mot den form av nedskräpning som motionären avser. Utskottethar således inte funnit att de av motionären påtalade olägenheterna är såallvarliga atl de motiverar ingrepp och ändringar i tryckfrihetsförordningen,vilken som bekant är av grundlagskaraktär. Jag ber att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. 1975/76:5 med anledning av motion om ökadinformation angående allemansrätten §19 Handläggningen av miljöskyddsärenden Föredrogs beiiinkande 1975/76:7med anledning av motion om handläggningen av miljöskyddsärenden. FruOLSSON i (c): Jag har inte varit inblandad i beredningen av motionen. Men jag vill ialla fall - utan att ha något yrkande - ta allmänna tankegångar imotionen i försvar. Jag tycker alt utskollsbetänkandel kanske har enformalistisk begränsning om man inte försöker Nr 13 sätta in principfrågan i ett större sammanhang. Torsdaeenden *''' '"" '''"'' °'- ''"'"'' ''"re änlill förarbeien lill miljö- 30oktober 1975 skyddslagen. Jagskulle vilja påstå alt del är en självklarhet alt vi skall försöka Handläggningen av faenfortsatt förbättrad samordning mellan byggnads- ochmiljöskydds-miljöskyddsärenden lagstiftningen lik.som mellan de.s.sa lagar ochnaturvårdslagstiftningen. För atl få bilden litet mer realistisk är del nog påsin plats att också erinra om tankegångarna bakom ändringar ibyggnads- och miljöskyddslagarna -ändringarna gällande lokalisering av vissinduslri. Jag vill också hänvisa lill bygglagutredningens arbeie, som Jagförutsätter kommer atl fortsätta inom , tillnaturvårdskom-milténs arbeie och lill utredningen angående översyn avhälsovårdsstadgan. Jag kan också hänvisa till den s. k. UMI-kommitlén. Sistmen inle minst bör den nya kommunala fysiska planeringen genom kommunöversikterm. m. nämnas. Det förhållandet alt i motionen tagit Justanmälningsärendena till utgångspunkt för sitt yrkande har möjligen bidragittill den - som jag uppfattar del - kallsinninga hänvisningen till regeringensbefogenheter. Emellertid - summan av dethär korla inlägget skulle bli en försäkran till all både devikliga samordningsfrågorna inom planeringen och önskemålei om merdemokraiiskl förankrade förfaranden är akluella inom civiluiskoitels sekior avfrågekomplexei. Jag har ingel yrkande. HenHEDSTRÖM (s): Av utskottels nu ifrågavarande belänkande får inte dras den slutsatsenatl utskottet undervärderar betydelsen av samråd och samordning mellan demyndigheter vilkas verksamhet på olika sätl berör bl. a. bebyggelseplaneringoch anläggning av industrier. Ibetänkandet har utskottet också framhållit betydelsen av samordning mellan demiljövårdande myndigheterna och de myndigheter som verkar inomsamhällsplaneringen i övrigt. Utskottet har framhållit alt sådan samordning börske inte bara vid lillämpningen av miljöskyddslagen ulan också ianmälningsärenden enligt miljöskyddskungörelsen. Motionenavser dock, som utskottet har uppfattat saken, en relativt begränsad frågaangående handläggning av vissa miljöskyddsärenden vid länsstyrelserna.Utskottet har efter viss utredning i saken inte kunnat finna atl deförhållanden som påtalats i motionen i praktiken vållar några slörreölägenheter. Med anledning härav har utskottet inte funnit att motionen börföranleda någon åtgärd eller någol uttalande i övrigt frånutskottets sida. Överläggningenvar härmed slutad. § 20 Översyn och omarbetning av miljöskyddslagstiftningen m. m. Föredrogs betänkande 1975/76:8med anledning av moiioner om översyn och omarbetning avmiljöskyddslagstiftningen m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975:873av m. fi. (vpk), vari, såvitt nu var i fråga (yrkandet 1), föreslagitsatt hos regeringen begärde omarbetning och förslag belräffandemiljöskyddslagen med beaktande av de synpunkter som i motionen anförts och 1975:1541av m. fl. (fp), vari, såvitt nu var i fråga (yrkandet 4), hemställtsalt hos regeringen begärde att lagstiftningen på miljövårdsområdetskulle ses över i syfte att öka möjligheterna för dem som berördes avmiljöstörningar att öva inflytande i enlighet med vad som anförts i motionen. Översynoch omarbetning av miljöskyddslagstift -ningen m. m. 1. lämna motionen 1975:873,yrkande 1, ulan åtgärd, 2. lämna motionen 1975:1541,yrkande 4, utan åtgärd. 1. angåendeomarbetning och förslag beträffande miljöskyddslagen med inriktning på ekologiska miljöaspekter av (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av motionen 1975:873, yrkande 1, som sin meningge regeringen till känna vad reservanten anfört be'-iräffande översyn ochomarbetning av miljöskyddslagen, m. m., 2. angående ökade möjligheter att utöva inflytandei miljövårdsfrågor av () som ansett att uiskoltet under 2 bort hemställa att skulle med anledning av motionen1975:1541, yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna vad reservantenanfört angående en översyn av lagstiftningen på miljöområdet i syfte alt ökamöjligheterna för den som berördes av miljöstörningar all öva inflytande. /ru (): I parlimotion om miljödemokraii, nr 1541 , har vi enlång rad krav som skulle leda lill ett kraftigare skydd för miljön. De blirtyvärr behandlade i olika ulskottsbetänkanden. Det är alltså bara ell av demsom kommer med den här gången, nämligen yrkandet på atl en utredning skalltillsättas för att öka möjligheterna för medborgare som berörts avmiljöstörningar att själva öva inflytande på hur dessa ärenden handläggs. 8 protokoli 1975/76:13-14 Översynoch omarbetning av miljöskyddslagstift -ningen m. m. Dettaär en sak som vi har motionerat om, dvs. vi har motionerat i sammariktning, men det har aldrig gått att få utskottets eller ens en minoritet idet att visa någon förståelse för de här synpunkterna. Svaret är liksomtidigare atl allt är så bra som det skall vara i den bästa av alla världar, ochdet är alldeles onödigt att ge medborgarna mer inflytande. Jag skulle vilja geen illustration till hur det kan se ut i verkligheten. FöreningenMiljö-Opinion i skrev lill en partikollega till migoch berättade bl. "Isamhället strax utanför har planerats ett bostadsområde endasi35 m från en , på ett ställe där vi visste att en rangerbangård kommerall byggas. Sakägaren i detta fall, på det stadium då del ännu var möjligt altgöra erinringar och överklaganden, var byggherren, som givetvis inie varintresserad av alt klaga. Miljö-Opinion gjorde erinringar, men utan effekt, ochvårt överklagande av faslställelse avvisades av bostadsdepartementetmed motiveringen att föreningen ej är sakägare i deiia fall." Brevskrivarenforlsälier: "Del vore uppenbart rimligt all kräva en lagändring, med denverkan att en ideell förening får juridisk möjlighet alt agera i situationer,där enskilda intressen är hotade men det ännu inte finns några enskildapersoner som kan bevaka dessa." Brevetslutar: "Vissa miljögruppers benägenhet för uiomparlamenia-riska aktionerskulle otvivelaktigt minskas genom lagändringar av denna Detta illustrerar alltsåexakt ett av de krav vi tar upp i vår motion. Ettannat exempel är vad som hände när miljöskyddslagen ersatte den gamlavattenlagen. Lagrådet sade då ifrån alt vissa parter, som tidigare kunnat fåhjälp med kostnaderna för rättegång om de ville klaga över ett beslut sompåverkade deras miljö, nu inte längre kunde få det. Vi motionerade i dennafråga, alltjämt utan framgång. Närdel gäller strålskydd är det också illa beställt med befolkningens möjligheteratt framföra synpunkter på hur myckel strålning som skall släppas utoch hur stark kontrollen skall vara på alt normerna efterlevs. Som bekant hardel varit omöjligt för vissa miljögrupper att använda sig av utländskaexperters hjälp för att bedöma de utländska reaktorernas risker och fel när deskall installeras i . Domstolen har inte velat lyssna på dem, ochmiljögrupperna har fått stå för stora kostnader själva. Ienergidebatten framlade ett motsvarande förslag när detgällde lokaliseringen av större kraftverk. Vi föreslog en nämnd som skullebredda beslutsfattandet. Detta skulle också gälla samlade beslul om framtidautbyggnad av skogsindustrin. I den nämnden skulle olika intressegrupper kunnabli hörda och få möjlighet alt kalla egen expertis. Delär sam all delta är ett svårt område med svåra gränsdragningar. Del är väldärför som utskotlei avstyrker vår molion. Men för oss i är det enalltför viktig närdemokraiisk fråga för atl man skall kunna avvisa den enbartmed att tala om lagtekniska svårigheter. Del krävs tvärtom djupare tag för attförnya beslutsprocessen och ta till vara det stora och intensiva intresse förvår egen miljö som finns hos allt större grupper i landet. Denna idealilet ochdetta intresse får inle avspisas med onödigt formella regler. Reglermåste finnas och en viss gränsdragning kring vilka som har rätl att delta ibesluten och vilka som inte har del. Någonstans måsle ett streck dras ochbeslut fattas, men inte förrän alla intressen verkligen blivit hörda. Hur dessagränser skall dras, hur man skall utforma de nya rättsregler och administrativaregler som behövs, del kan inie vi motionärer lägga fram ett fullständigtförslag om. Därför begär vi en utredning. Riktlinjerna för denna skall vara altmiljöintressenas försvarare måste få en möjlighet att göra sin röst hörd sommotsvarar tyngden och viklen i dessa intressen. Vianser alltså inte atl de medborgare som upplever sin miljö som hotad hartillräckliga lagliga möjligheter alt tillvarata sina rättigheter. Jag yrkardärför, fru lalman, bifall lill reservationen 2. Översynoch omarbetning av miljöskyddslagstift -ningen m. m. (vpk): I det betänkande från jordbruksutskottet som vi nu behandlar här ikammaren yttrar sig utskottet över kommunisternas partimoiionrörande miljöpolitiken. Här behandlas yrkandet nr 1 som gäller omarbetning avmiljöskyddslagstiftningen. Samhälletsmiljöpolitik är, som vi ser det, en myckel vikiig övergripande fråga som, omman ser miljöpolitiken i vid mening och i ett längre tidsperspektiv, berörpraktiskt tagel alla områden av mänsklig verksamhet. Därför har vår molion enutförlig motivering, där partiets grundläggande syn på miljöpolitikenframläggs. Därför anser vi del också betydelsefullt all lägga fram enmolion som rör delta område som ett uttryck för partiets viljeinriktning. Dåpolitiken gäller något så långsiktigt som bevarandet av en livsvänlig miljö,måste målsättningen för politiken tillmätas stor betydelse. I varie årsbudgetproposition anger regeringen en målformulering för sin miljöpolitik. Jagciterar formuleringen budgetproposition bilaga 11 s. 7: "Måletför miljöpolitiken är atl skapa ett sådani samhälle för dagens och morgondagensmänniskor alt berättigade krav på en livsvänlig miljö kan tillgodoses. Därförmåste miljöförstörelsen hejdas och förstörd miljö så långt möjligt återställas.För atl delta mål skall nås krävs en aktiv miljöpolitik - nationellt ochinternationellt. Miljöpolitikens medel - lagstiftning, planering, forskning ochutvecklingsarbete, ekonomiska stimulansåtgärder, administration, internationellsamverkan - måste fortlöpande förslärkas." Om viljan finns, och politiksägs ju mest vara en fråga om vilja, ger denna målsättning utrymme för enambitiös miljöpolitik av den typ som vpk yrkar på i sin partimoiion. I motionen har vi anförtatt miljöpolitiken måsle grundas på en eko- Översynoch omarbetning av miljöskyddslagstift -ningen m. m. logisk grundsyn och altdenna grundsyn efter hand måsle underbyggas genom en fortgående och omfattandeforskning på ekologins område. Utskottetär i sin skrivning i anledning av motionen positiv till motionens syfte.Utskottet säger att en ekologisk grundsyn är en nödvändig ulgångspunkl förhushållningen med våra naturresurser. Samma mening har uiskotiei uliryckl vidlidigare års behandling av denna fråga, och därvid har också ställtsig bakom denna grundläggande utgångspunkt vad gäller miljöpolitikensinnehåll. Detta anser vi naturligtvis vara bra och i linje med vår egen syn,men - som jag skall återkomma till - måste denna grundläggande utgångspunktockså komma till uttryck på ett mera konkret sätt i själva lagstiftningen. Imotionen har vi anfört atl miljöpolitiken inte endast får se lill den närmasteframtiden utan måste vara verkligt långsiktig. Det måsle också betyda attindustri- och sysselsättningsintressen inle genom någon sorts utpressning fårstyra miljöpolitiken i fel riktning. Ett tydligt exempel på en sådanintressekollision kan vi Just nu se inom glasindustrin. Samhället har tillåtitglasindustrin att tillverka och distribuera miljöskadliga engångsglas, varvidarbetskraft och sysselsättning bundits lill en verksamhet som är klart oönskadur miljösynpunkt. När sedan detta förhållande står klart både för samhälletoch medborgarna och en övergång till returglas gynnas, går sysselsättningen nerpå glasområdet, och de människor som getts ett miljöskadligt arbete ställs utansysselsättning. Vi har från vpk upprepade gånger ställt frågan om stopp förengångsglas som tillskapande av alternativ sysselsättning ställts somvillkor. Ytterligareexempel på en sådan oplanerad ulveckling där man ställer sysselsättning motmiljökrav kan säkedigen letas fram. Enligt vår mening måste samhället kunna gåin och styra utvecklingen på ett så tidigt stadium alt människor inte binds isin sysselsättning i onödigt miljöslörande och resursförbrukande industrier somproducerar umbärliga ting. Sysselsättningen måste i stället ledas till sådaninduslri som tillverkar produkter vilka lillgodoser verkliga behov hosmänniskorna. Utskottetsäger i sin skrivning att 1972 har den fy.siskariksplaneringen getts en långsiktig inriktning som ligger i linje med dethandlande som från ekologiska synpunkter ter sig rationellt i ett längreperspektiv. Utskottet hänvisar också till pågående utredning rörandekostnaderna för miljövården. Man säger all den ekologiska helhetssynenåterspeglas i direktiven till denna utredning genom att den inte bara skall selill kostnaderna utan också till effekterna av olika insatser på miljöområdet.De sakkunniga skall också kartlägga vilka metoder .som kan finnas för att mätaeffekterna av miljövårdande ålgärder. Med delta menar utskottet att syftet medifrågavarande motionsyrkande skulle komma alt i väsentlig grad bli lillgodoseitutan någon särskild åtgärd från sida. Atlden fysiska riksplaneringen getts en långsiktig inriktning är vi självfalletmedvetna om. 1 vår motion är f ö. intaget ett citat ut "Hushållning medmark och vatten" där denna inriktning klart framgår, och vi ansluter oss i motionentill de citerade synpunkterna. Men vi är klart medvetna om att denfysiska riksplaneringen inte går in i själva det ekonomiska systemet ulanendast sysslar med användningen av mark- och vattenresurserna. Skall vi kunnafå en styrning från samhällets sida som följer en kommande ekologisk lotalmodell,måste planeringen bli styrande i högre grad än vad som är fallet ochutvidgas lill all också bli styrande för indusirilokalisering och sysselsättning.Först då får såväl hushållningen med mark och vatten som det regionalpoliiiskaprogrammet en grund alt slå på. Iyrkandet nr 1 i motionen 873 krävs alt hos regeringen begäromarbetning och förslag beträffande miljöskyddslagen med beaktande av desynpunkter som i motionen anförts. I motionen anför vi all lagstiftningen ärett viktigt element i miljöpolitiken, som måste ges en sådan utformning ochprecisering att den verkligen styr beslulsfatlandet. Motionärerna menar altden nuvarande miljöskyddslagen är alltför opreciserad och allmänt hållen.Detta förhållande ger ston utrymme för lag-tillämparna att i en avvägning lahänsyn lill motstående intressen av främsl ekonomisk art, vilket vi anserolämpligt. En omarbetad och mera preciserad miljöskyddslag skulle minskautrymmet för en subjektiv lill-lämpning och fastlägga lagstiftarens, ,intentioner på ett bälire sätt i praxis. Beslul enligt miljöskyddslagen ärpolitiska beslul. När så är fallet anser vi atl politikerna också skall varaansvariga. Om ett sådani politiskt ansvar skall kunna ledas ner tilltillämpningsnivån måste, som vi ser del, lagen ges en sådan form all dentillsammans med tillämpningskungörelse blir mera bindande än den nuvarandelagen och kungörelsen är. Dennaproblematik tar utskotlei inte upp i sin skrivning och har, såvitt jag nu kanerinra mig, inte heller gjort det tidigare. Jag finner därför övervägande skältala för atl en omarbetning av miljöskyddslagen i den riktning som anges imotionen är påkallad även om man, som uiskoltet gjort, tar hänsyn till pågåendeutredning och inriktningen av den fysiska riksplaneringen. Detär, som vi säger i reservationen, nödvändigi att få till stånd en ordning därlillåtlighetsprövningen sker på Juridiskt bindande, objektiva grunder medminsta möjliga utrymme för beslutsfattarnas egna värderingar och påverkan frånekonomiska intressegrupper. Det är också angelägel att ett ekologisktbetraktelsesätt och samhällsekonomiska hänsynstaganden kommer till uttryck isjälva lagstiftningen. Pådenna grund, fru talman, vidhåller vi vårt krav på en omarbetning avmiljöskyddslagen, och detta tar sig i detta sammanhang uttryck i att Jag yrkarbifall till reservationen 1 lill nu förevarande betänkande frånjordbruksutskottet. Översynoch omarbetning av miljöskyddslagstift -ningen m. m. HerrHEDSTRÖM (s): De frågor som behandlas i Jordbruksutskotlels betänkande nr 8 har vihaft uppe lill behandling fiera gånger här i kammaren under Översynoch omarbetning av miljöskyddslagstift -ningen m. m. Anledningarnahärtill har varil propositioner från regeringen eller väckta moiioner. När delgäller den fråga som utskottet behandlat med anledning av motionen 873 av herrHermansson m. fl. skulle Jag vilja säga följande. a. i samband med att den fysiska riksplaneringen har behandlatsunderstrukit att vi måste ha en ekologisk grundsyn niir det gäller vårhushållning med våra naturresurser. Om della råder Ju ingen oenighet.Miljöskyddslagen ger också utrymme för ett sådant hänsynslagande. Det ärjugivet atl en prövning av tillåtligheten av en industri eller liknande bygger påen avvägning. Men självfallet skall man komma ihåg att avvägningen inte görsbara med hänsyn till det ekonomiska iniresse som kan vara berört, vare sigdetta iniresse nu är allmänt eller enskilt. Det står nämligen imiljöskyddslagen 5 § alt vid avvägningen skall särskild hänsyn las lill å enasidan beskaffenheten av det område som kan bli utsatt för störning ochbetydelsen av störningens verkningar. Å andra sidan skall också särskild hänsyntas till nyttan av verksamheten samt kostnaden för skyddsåtgärd och denekonomiska verkan i övrigt av försiktighetsmått som kommer i fråga. Jagtror att vilken politisk uppfattning man än har, alltså iiven inkl. den somherr företräder i sin reservation och som talat för,måste man flnna sig i en sådan avvägning som miljöskyddslagen förutsätter.Utskottet har i sammanhanget velat peka på det arbete som görs avmiljökosinadsutredningen. Utredningen skall enligt sina direktiv ta reda pämetoder atl mäta effekterna av olika miljövårdsåtgärder. Var och en kan inseall det är angelägel att vi får fram sådana metoder. HerrTakmans insinuation i reservationen 1 om bristande objektivitet hos detjänstemän som handlägger miljöskyddsärenden får stå för hans egen räkning. Närdel sedan gäller frågan om medinflytande i miljöfrågor, som tagits upp imotionen 1541 av m. fl., hör den, som jag redan sagt, till de frågorsom vi ofta behandlat här i . Det ligger ju i sakens natur att manmåste dra en gräns för vilka som t. ex. får överklaga ell beslul i ettmiljöärende. är del Ju inle förbjudet för en enskild person all läggafram sina synpunkter på hur han tycker atl en viss fråga skall hanteras. handläggning av ett ärende erbjuds också alla intresserademöjlighet alt yttra sig. FruAnér föreslog all ett forskningsinstitut skulle klara utmedinflytandel för medborgarna. lycker atl en utredning skalltitta på saken. Utskoltsmajoritelen har, som också sade i sittanförande, varken då eller nu delat uppfattning. När det gäller dets. k. sakägarbegreppel bör man av praktiska skäl göra en avgränsning mellan demsom kallas sakägare och övriga berörda. Utskottets skrivning är ett uttryckför denna uppfattning. Jag yrkar på båda punkterna bifall till ulskoltels hemslällan. Jag vill bara påminna om all hela denna idé om gränsdragningennaturligtvis är någol som vi är oerhört medvetna om, och vi vet också atl denär besvärlig. Jag skall be att få citera en jurist som 1971, när den nyamiljöskyddslagen var aktuell, skrev följande just om klagorätt i miljöfrågor:"Visst kan det vara besvärligt atl draga gränser, men del kan ju vararätispolitiskt angeläget atl ej hell utesluta besvärsräli för ideellorganisation, då av denna företrätt iniresse kränkts av ett beslut. Man har påandra områden stått inför liknande svårigheter och borde enligt min mening ävenhär göra ett försök alt bemästra dessa. Anmärkas bör även att man inomdoktrinen alls icke synes vilja utan vidare avskriva varje möjlighet för ideellorganisation alt klaga vid nämnd intressekränkning." Detär i den andan som jag skulle vilja driva denna möjlighel. Det finns juridiskamarginaler att ge större möjligheter för vissa organisationer. Jag kanfortfarande inle inse varför det skulle vara så omöjligt att utreda den saken. HenISRAELSSON (vpk): I mycket är vi överens i den här frågan. log egentligenbara upp en punkt som jag vill replikera emot. Där hänvisade han tillreservationen, där del skulle insinueras, sade han, atl de ijänslemän sombehandlar miljöskyddsärenden inle skulle vara ob-jektiva. Jagvill i det sammanhanget påpeka för atl hans partikamrat - enperson som jag hyst stor aktning för men som tyvärr numera är avliden - HansPalmstierna har påtalat just detta problem som skulle ha"insinuerat" om i reservationen. Jagtycker att om vi kunde få till slånd en mera preciserad lagstiftning skulle detbli mycket lättare för beslutsfattarna på tjänslemannaplanel atl fatta riktigaoch objektiva beslul. Det är vi som skall styra, men har vi en lagstiftning somär opreciserad och allmänt hållen överlämnar vi till tjänstemän atl tillämpaden helt fritt. Även om jag vet all del lagtekniskt kan möta svårigheter all haen preciserad lagstiftning tycker jag att man dock kan komma en bit på vägen isjälva lagtexten och man kan komma ytterligare en bil i självatillämpningskungörelsen; jag tror inte alt det är någon omöjlig uppgift. Ävenom vi påpekar detta tycker jag inte atl det är att slå emot tjänstemännen,eftersom de måste ha svårt att tillämpa en lag och en kungörelse som är såallmänt hållen som den nuvarande är. HenHEDSTRÖM (s): Jag vill inte förlänga den här debatten, utan jag vill bara påpeka förherr att det på s. 4 i betänkandet finns belägg för vad jag sade omden insinuation som gör i den reservation han avlämnat. Överläggningenvar härmed slutad. Översynoch omarbetning av miljöskyddslagstift -ningen m. m. Nr 13 Mom. I Torsdaeen den Propositionergavs på bifall till dels utskotlets hemställan, dels re- servationennr 1 av , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande Ja besvarad. Om vidgad rösträtt upplästes och godkändes följande voleringsproposition: for utlandssvenskar Den som vill att kammarenbifaller jordbruksutskotiets hemställan i betänkandet nr 8 mom. 1 röstar ja,den del ej vill röstar nej.