prot · FZ0983 · 1975-12-31 00:00:00 — a. sludera hur de särskilda bidragen förhandikappades studieverksamhel används. HenKORPÅS (c): i hade inle tillfiille all la emol svarei . Honhar därför bett mig all göra det i hennes slälle, och jag ber all få tackastatsrådet för svaret. Bakgrundentill fiåga var alt hon har uppmärksamma! all isin senaste fördelning av statsanslagen lill sludieförbunden har behandlaiförbunden mycket olika. Sålunda har ABF med mindre än en tredjedel av cirklarnainom handikappområdet fåll mer än två tr-edjedelar av det totala unslaget. Låtmig jämföra de två studieförbund som hårde flesta studiecirklarna. 14 /75 hade ABF 5 000 cirklar inomhandikappområdet och fick i den senasteutdelningen anslag på . , som hade 6000 cirklar, dvs. 1 000 cirklar mer än ABF, fick . ABF fickalltså sex gånger så mycket per studiecirkel som . Statsrådetpåpekar alt man inte bara kan gå efter siudiecirkelanialel utan alt man bör taandra hänsyn när man fördelar dessa pengar, och det ansluter jag mig lill. Menmin fråga här är: På vad grundar då statsrådet sin uppfallning alt verksamheieninom ABF skulle vara så myckel mera värdefull när det gäller att anslå pengarän verksamheten inom övriga studieförbund? Det finns ingel underlag för detta,efter vad jag förstår. Därmed är såväl fördelning som - jagbeklagar del - statsrådets svar en värdering av arbelel inom övriga sludieförbundsom är kränkande för dem som arbelar i denna verksamhel. - Tradilionelli är delgoli samarbele mellan studieförbunden, och det fär inte störas av sådant här.Samarbelet är värdefullt, men del är ömtåligt. Och delta är en fråga omömsesidigt - hoppas jag - förtroende mellan statsmakterna och dem som verkarinom folkbildningsarbetet. De som verkar där måste veta att de behandlas efterlika grunder, oavsett var de hör hemma. Del är dem man arbelar med som detgäller. Omjördelningen av slatsbidrag till studiejörbunden jör verksamhel blandhandikappade Det framgår alldeles tydligt av förarbetena till del beslut som riksdagenhar fattat - är även inne på det - all det här är fråga om ettutvecklingsarbete. Jag tror alt vi är överens om all det skulle vara olyckligtom man fördelade dessa medel efter anlalel studietimmar eller deltagare. Detskulle betyda att sludieförbunden finge mindre möjligheler all tillgodosehandikappgrupper som kan vara mera kostnadskrävande. Nusäger sig veta exakt hur många studiecirklar del finns pä detlaområde. Mina uppgifier säger mig alt den sortens statistik är mycket orsaker.Jag vill gärna säga all jag personligen lycker au del skulle vara myckelolyckligi om man böriade ge en redovisning av särskilda cirklar förhandikappade, eftersom jag tror all det är utomordentligt angeläget att dehandikappade så långl det är möjligl integreras i den vanligasiudiecirkelverksamheten. Och i hur många cirklar del finns människor som pådel visel är engagerade iror jag varken eller jag kan redogöra för. Sedanär del väl också så att handikapporganisationerna, varav det Slora flertalet äranslutna lill ABF, kan ha myckel olika kosinadsbak-grunder. Om jag nämner barafrågan om utvecklingsarbetet när del gäller särskild malerialproduktion för desynskadade, så kan del kanske räcka som ell exempel på hur svårl del här är auåsladkomma eii slags byråkratisk rättvisa enligt gängse fördelningsmeioder.Personligen litar jag på i del här stycket. Där brukar mangöra ett grannlaga jobb. och jag tror all har gjort del i delhär fallet också vid fördelningen av utvecklingsbidraget. Nr 83 Hen (): Jag har också litat på skolöverstyrelsennär det gällt sta- 16mirs 1976 ristiken- jag har fåll den därifrån. År1966 fick som särskild Om jördelningen av uppgifti en fördelning mellan sludieförbunden all arbeta med utveck- statsbidrag till lingsfrägorna för mentalt handikappade. studiejörbunden jör utgöraomkring av befolkning, och det är framför allt där verksamhel bland som del nämnda studieförbundet har sin verksamhet. Denverksamheten handikappade är ganska svår all integrera i andra cirklar, bl.a. därför all den här gruppen måste ha siu egetmaterial. när det gällt att få frammaterial och utbildningsledare på della område. Jag var på enutbildningskurs som ABF hade. man användeStudieförbundet som kursmaterial där - alltså materialutarbetat av ett annat studieförbund, som hade varil pionjär på området. harålta heltidsanställda konsulenter för Senasl hade man enutbildning av omkring 1 100 cirkelledare pä , och enligtstatistik som jag har höll man 49 centrala konferenser för folk som arbelar med dessa saker. Vad jag ärule efter, herr siaisräd, är alltså fortfarande underlagel för den olika behandlingen avsludieförbunden. Ett sådant underlag har inte Jag antar alt har elt underiag för sin bedömning avprojekten. Det är inte fråga om all räkna skallar eller siffror i och för sig,ulan det gäller ju att bedöma de projekt som man skall Slödja iutvecklingsarbetet och hur kostsamma de är. Del är väl inte alltid säkert attdet avgörande för kostnadsfördelningen är mängden människor. Menlåt mig säga all den grupp som refererar till, nämligen deutvecklingsstörda, som jag också tycker är en grupp för vilken det är mycketangeläget att ulveckla särskilt studiematerial, är enligt de uppgifter somfinns omkring 80 000 i det här landet. De 14 studieförbund som är med i ABFrepresenterar tillsammans 197 000 medlemmar, så även om man böriar räknaskallar kommer man lill en annan proportionalilei. Jagvill emellertid än en gång underslryka att jag anser att del är ulomordeniliglvikligi au man inte faller in i en ordning som innebär att man formaliserar delhär bidraget efter del syslem som vi lillämpar för andra bidrag, just därföratt del hör lill ulvecklingsarbeteis nalur alt den anslagsgivande myndighelengör en bedömning av projektens kvalitet och kostnad. Hen (): 16 Herr lalman! Jag delar siatsrådels uppfattning attvi skall vara försiktiga med att formalisera de härfrågorna. Men vi skall också vara försiktiga med att hitta på andra normer somkan vara godtyckliga. Har vi andra principer skall de också kunna redovisas,och de skall kunna accepteras av alla dem som samarbetar i dessa frågor. Överläggningenvar härmed slulad. §9 Föredrogs och hänvisades 1975/76:80 lillkullurulskotlel Omjördelningen av statsbidrag till Sludieförbunden JÖr verksamhel blandhandikappade §10 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2222-2230 tillutbildningsuiskoilet 1975/76:2231 tillsocialförsäkringsutskotlet 1975/76:2232 tillförsvarsutskottet §11 Föredrogs men bordlades åter skatleulskotlets beiänkanden /76:33, 34, 36och 37 lagutskottets beiänkanden /76:10 och 19 försvarsutskottelsbetänkanden /76:27-30 socialförsäkringsutskottels betänkanden /76:24och 25 kulturuiskotieis betänkande 1975/76:30 beiänkande1975/76:32 näringsutskoltets betänkanden /76:35 och 36 §12 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:151. §13 Anmäldes och bordlades 1975/76:17 revisorers berättelse öververkställd granskning av tillstånd, styrelse och förvaltning underår 1975 1975/76:18 revisorers berättelseövei" verkställd granskning av riksgäldskoniorets lillslånd, slyrelse ochförvaltning under budgelårel 1974/75 1975/76:19 revisorers förslag angåenderevisionen av riks-dagsförvaliningen §14 Anmäldes och bordlades 1975/76:14med anledning av molioner om vissa akliebolagsfrågor 1975/76:37 med anledning av propositionen1975/76:53 om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse (avseende vidgadoffentlig representation i affärsbankerna) jämte motioner 2 protokoll 1975/76:83-84 1975/76:16 med anledning av motioner omriktlinjerna inom den fysiska riksplaneringen för hushållning med mark ochvatten, m. m. 1975/76:18 med anledning av motion om kommunallveto mot utbyggnad av vattenkraft i vissa fall §15 Anmäldes och bordlades 1975/76:2233 av herrarEnlund och i 1975/76:2234 av henNordstrandh m.jl. 1975/76:2235 av herrNordstrandh m.fl. 1975/76:2236 av herrNordstrandh m.jl. 1975/76:2237 av fruSundberg och fröken 1975/76:2238 av fruSundberg m.jl. 1975/76:2239 av i med anledning avproposilionen 1975/76:39 om skolans inre arbele m. m. 1975/76:2240 av herrAhlmark m.jl. 1975/76:2241 av herrAndersson i m..jl. 1975/76:2242 av herrCarlshamre m.jl. ]915/16:1143 av henHenmark 1975/76:2244 av herrHermansson m.jl. 1975/76:2245 av henHörberg 1975/76:2246 av herrLindahl i 1975/76:2247 av fruLundblad m.jl. 1975/76:2248 av herrRomanus \915/16:2249 av fruSundberg 1975/76:2250 av fruTroedsson med anledning avpropositionen 1975/76:133 om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. med anledning avproposilionen 1975/76:137 om omdisponering av allmänna barnhusels tillgångar. med anledning av skrivelse(förslag 1975/76:15) från talmanskonferensen med Överlämnande av ett frän ulredningenangående en allmän översyn av arbetsformer avgivet belänkande omriksdagsarbetels planering § 16 Anmälan avinterpellation Anmäldesoch bordlades följande interpellation som ingivits lill kammarkansliei 1975/76:152av herr 7"i//-é'550/7(m) till herr handelsministern om avgifterna försvenska lastbilstransporter genom Turkiel: Av den svenska exporten till transporterasen betydande del med lastbil. Del gäller i första hand skrymmande gods såsomfab-rikslillverkade trähus, som i relativt stor mängd säljs till bl. a. Iran.Totalt torde 1 000 å 1 500 långtradartransporler utföras från Sverigetill . Dessa belastas bl. a. med höga avgifter för passagen genomTurkiel. De svenska exportprodukterna fördyras därigenom för köparna medsammanlagt 7 ä 10 milj. kr. Deturkiska transportavgifterna - 8 000 ä . per resa - måste anses varaorimligl höga. Förhandlingar för att åstadkomma en reducering av dem är därförmotiverade och angelägna. Medutgångspunkt i det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att till herrhandelsministern ställa följande fråga: genom förhandlingar med vederbörande turkiska myndigheter medverkatill all söka ernå en sänkning av de transportavgifter, som f n. uttages försvenska lastbilstransporter genom Turkiel? § 17 Meddelande omfråga Meddelades alt följandefråga framställts 1975/76:273av i (s) till herr industriministern om bibehållandeav förenade fabriksverkens konfeklionsverksamhet: I proposilionen 1975/76:122 föreslås bl. a. attFFV:s konfeklionsverksamhet bör avvecklas och all i konsekvens härmed i bör avskiljas från FFV och försäljas. Ipropositionen påpekas all företaget drivits med förlust men alt man undersenare är uppvisat en mera gynnsam utveckling. Men eftersom FFV:skonfeklionsverksamhet bör avvecklas sä bör företagel försäljas. Utredningenanser att företaget är för litet och därför bör passas in i ell slörre företaginom branschen men alt sådan huvudman inle finns inom den statliga sektorn. Nr 83 Jag vill därför ställa följande frågor: T' daeen den Vilkamöjligheter anser industriministern föreligga för en sådan för- säljning till ett större företag inom branschen? Vilkamöjligheter anser industriministern föreligga för företagets bi- Meddelande om behållande och drift i fortsättningen? §18 Kammaren åtskildes .