prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Delansågs all eleverna inte var kompetenta atl ha självständiga arbeten inom ettföretag. Dessa brister påpekades av praktiskl laget samtliga branschförbund. Demenade alt eleverna lämnar yrkeslinjerna i gymnasieskolan ulan atl kunna klarasådana uppgifter. Möjligen klarar de enstaka maskiner, där det bara behövsinskolning, men de har inle någon mera allround utbildning. Deltaär ingen kritik mot gymnasieskolan. Den är inriktad på att eleverna skall faenmera allmän utbildning både teoretiskt och bredare yrkesfält. Mot detfinns det ingenting ali invända. Däremot är det inte bra all eleverna inteklarar ett självständigt Jobb inom ett företag när de lämnar skolan och trorsig vara färdiga för etl sådanl. Del gäller ett siort antal branscher, ochundantagen brukar bekräfta regeln, Iframliden ville man alt det skulle finnas ett tredje utbildningsår, som skullevara, som jag nämnde, med växling mellan teori och praktik, ochhelst ocksä ett alternativ där i varje fall skoltrötia elever som inte gärnavill fortsätta hela gymnasieskolan ut skulle få yrkesutbildning i näringslivetpå ett tidigare skede än som f n, är möjligt. Jagskall erkänna, herr talman, all detta ligger litet utanför ramen för del vi nudiskuterar, men eftersom förslaget omfattar en viss del yrkesutbildning villeJag påtala dessa förhållanden. Dessutom är de utbildningsresurser som finnsute i näringslivet både för samhällel och för den ungdom som får del av dem merekonomiskt fördelaktiga än praktiskt laget all annan utbildning - även omföretagen eller de som lar hand om ungdomen där får skälig ersättning. Riksdagenhar fattat beslut i en del frågor som berör yrkesutbildningen, ochdet skall tillsättas en utredning, som dessutom skall arbeta snabbt. Men utredningen kommer all ta . Därför är del förslag somvi stöder frän borgerligt håll ell steg i rätt riktning. HerrFageriund var orolig för att man inte skulle kunna ha tillräcklig kontroll överdenna form av utbildning. behöver nog inte vara så orolig för det.De lagar, bestämmelser och förordningar som har skapat och allastatistikuppgifter om utbildningen m. m. som infordras är så talrika alt detinte torde bli några svårigheter med kontrollen. Dessutom finns tillräckliginsyn från olika håll, både när det gäller atl följa yrkesutbildningen iförelagen och när det gäller insynen i företaget som sådant. HerrFagerlund var också orolig över pengarna. Det är vi naturligtvis allesammansmed tanke på den överenskommelse som träffats i finansutskottet. Men detta ärnog, , den billigaste vägen för samhällel. Utbildningen bordekanske rent av, som jag sade tidigare, kunna rymmas inom ramen för del storaarbelsmarknadsanslaget. Våravänner i övriga borgerliga partier har undrat varför vi inte var beredda alt gåmed pä förslaget om 75 -o i statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten,,nledningen finns redovisad i utskollsbetänkandel. Bidragtill arbetsmarknadsutbildning, m. m. Bidragtill arbetsmarknadsutbildning, m. m. Regeringen har redanmöjlighet alt gä upp till 60, 70 och 75 96 i det inre stödområdet och påGotland. Regeringen har även möjlighet alt sätta in snabba åtgärder på annathåll. Med anledning av överenskommelsen i finansutskottet, där det råddeenighet, tyckte vi att man skulle följa det förslaget och inte öka påytterligare. Detfinns ett motiv till, alldenstund det delvis gällde ungdomens yrkesutbildning.Jag tror inte atl ungdomarna i första hand vill ha beredskapsarbeten. De villha en ordentlig yrkesutbildning, som leder fram till ett ordentligt jobb - inlebara utan för framtiden. Med deltayrkar jag bifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i be-tänkandet nr23 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Nej- 157 Avstår - 2 Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller inrikesulskottets hemställan i betänkandet nr 23 mom. 4 röstar Ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Bidragtill arbetsmarknadsutbildning, m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesulskottets hemställan i betänkandet nr23 mom. 6 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:25 med anledning av propositionen1975/76:19 om ändring i lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs m.m. jämte motion 1975/76:26 med anledning av propositionen1975/76:13 med förslag lill ändring i sjömanslagen (1973:282) jämte moiion Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 10 Ändring iutlänningslagen inrikesutskottetsbetänkande /76:24 med anledning av propositionen 1975/76:18 om ändring iutlänningslagen (1954:193), m, m. jämte motioner och justitieutskottetsbetänkande /76:15 med anledning av propositionen 1975/76:18 om ändring iutlänningslagen (1954:193), m. m. såvitt avser förslag till lag omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall jämte motioner. HenFÖRSTE VICE TALMANNEN: Inrikesulskottetsbetänkande nr 24 och justitieutskottets betänkande nr 15 debatteras i ettsammanhang, och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden får framställasunder den gemensamma överläggningen. Ipropositionen 1975/76:18 hade regeringen ()föreslagit att bl. a. anta förslag till lag om ändring iutlänningslagen (1954:193), lag om ändring i lagen(1968:555) om rätt för utlänning och utländskt förelag all idka näring här iriket, lag om ändring i förordningen(1968:564) om tillfällig handel, lag om ändring i lagen(1975:985) om tillfällighandel. Regeringenhade inhämtat lagrådets yttrande över förslaget till lag om ändring iutlänningslagen. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen föreslåsomfattande ändringar i utlänningslagen. I anslutning till bestämmelserna omskydd för politiska flyktingar införs likartade regler om skydd för vissaandra utlänningar som är i särskill behov av skydd. Del gäller utlänning somhar övergett krigsskådeplats eller som har flytt från sitt hemland för altundgå förestående krigs-tjänstgöring (krigsvägrare). Det gäller också den som,ulan alt vara politisk flykting, inte vill återvända lill hemlandet pä grund avde politiska förhållandena där och som kan åberopa tungt vägande skäl.Utlänning som tillhör de nu nämnda grupperna skall inte ulan särskilda skälförvägras alt stanna i vårt land. Skyddet förstärks även pä annat sätt. Vikliganyheter föreslås beträffande besvärsrälten i utlänningsärenden. Rätt tillbesvär hos regeringen över statens invandrarverks beslut i ärenden omavvisning och förpassning samt i verkställighelsärenden finns nu endast omverket och någon av ledamöterna i , som hörs i ärendet, harskilda meningar. En sådan ordning strider mot de principer som annars gällerbeträffande besvärsrätt mot myndighets beslut. Full besvärsrätt föreslås bliinförd i dessa ärenden. nyhet är att avvisnings-,förpassnings- eller utvisningsbeslui som inte har verkställts preskriberasefter tvä år. Bestämmelserna om förvarslagande ändras. Förulsällningarna föratt utlänning skall få tas i förvar skärps. Detnuvarande bosäilningslillståndel, som fås efler ansökan sedan utlänningenvarit bosatt här , ersätts av ett permanent uppehållstillstånd.Della utfärdas i regel vistelse och ulan särskild ansökan. Blandändringarna i övrigt i utlänningslägen kan nämnas all straffet skärps för densom har utlänning anställd utan arbelstillständ. Vidareföresläs att bestämmelserna i den s. k. lerrorisllagen ändras på vissa punkteroch förs in i utlänningslagen. De sakliga ändringarna innebär bl. a. att detför bestämmelsernas tillämpning på viss person uttryckligen förutsätts atl detföreligger fara för att han medverkar till terroristhandlingar. Denna ändringinnebär en anpassning av lagtexten lill den praxis som har tillämpats. 1samband med integreringen av lerrorisllagsliftningen i utlänningslagenföreslås också alt s. k. politisk utvisning enligt 34 !j i utlänningslagenendast skall få tillgripas när det bedöms vara påkallat av hänsyn till riketssäkerhet. De bestämmelser som finns i lerrorisllagen om telefonavlyssning,brevkontroll m. m. behålls t. v. i avvaktan pä det belänkande som inom kortkan väntas frän lelefonavlyssningsutredningen. De förs till en särskildtidsbegränsad lag." Idetta sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid väckta motionen 1975:935av m. fl. (m), delsde med anledning av propositionen 1975/76:18 väckta motionerna 1975/76:71 avherr m. fl. (vpk), såvitt nu var i fråga (yrkandena 1, 2 och 4), 1975/76:72 av herrarLidgard (m) och (), 1975/76:73 av (), vari såvitt nuvar i fråga yrkats all beslutade att hos regeringen begäraförslag till innevarande till precisering av 20 vj i utlänningslageni enlighet med vad som anförts i motionen, att hos regeringen begäraförslag lill innevarande lill sådan lagändring som innebar attsystemet med en särskild förteckning över personer, som skulle avvisas enligt20 ! ; utlänningslagen, avvecklade, och 1975/76:74av m. fl. I. belräffandetillsättande av utredning för utarbetande av ny utlänningslag atl motionen1975:935, yrkandet 2, inle föranledde någon åtgärd. beträffande uppdrag åtsakkunniga för översyn av utlänningslagstiftningen alt överväga restriktivareanvändning av förvis-ningsinstitutel atl motionen 1975/76:74 inte föranleddenågon åtgärd, beträffande principfrågan ominarbetning av terroristlagen i utlänningslagen att skulle bifallapropositionens förslag i denna del, belräffande särskilt skydd förvissa utlänningar att med avslag på motionerna 1975/76:71, yrkandenaI och 2, och 1975/76:72, i motsvarande del, skulle anta 2 och 54 a SS i det genom propositionen 1975/76:18 framlagda förslaget till lag om ändring iutlänningslagen (1954:193), belräffande förvisning avutlänning med permanent uppehållstillstånd att med avslag påmotionen 1975/76:72, i motsvarande del, skulle anta 26 S förslaget till lag omändring i utlänningslagen, beträffande samarbelsorgan iflyktingfrågor atl motionen 1975:935, yrkandet 1, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, beträffandeterroristlagstiflningens tillämpningsområde all skulle dels med avslag påmotionen 1975/76:72, i motsvarande del, anta 20 S förslaget till lag om ändringi utlänningslagen, dels avslå motionen 1975/76:73, yrkandet 3, beträffande förslag tillavveckling av systemet med avvisning av utlänning på grundval av särskildförteckning att skulle avslå motionen 1975/76:73, yrkandet 4, belräffande uppgifter frånutländsk polismakt atl motionen 1975/76:71, yrkandet 4, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, beträffande politisk utvisningatt med avslag på motionen 1975/76:72, i motsvarande del, skulleanta 34 S förslaget till lag om ändring i utlänningslagen, atl skulle antaförslaget till lag om ändring i utlänningslagen i den mån förslaget ejbehandlats i föregående punkter samt med de ändringarna all 69 a S utlänningslagen erhöll av utskottet föreslagen lydelse och atl "69 a S" infördes i tredje dels-satsen i ingressen till lagförslaget, innebärande alt ordetbosätlningstillstånd i lagiexten ersattes med permanent uppehållstillstånd ochordet upphällslillständ med tidsbegränsat uppehållstillstånd, atl skulle antapropositionens förslag lill lag om ändring i lagen (1968:555) om rätt förutlänning och utländskt företag alt idka näring här i riket, att skulle antapropositionens förslag lill lag om ändring i förordningen (1968:564) omtillfällig handel, atl skulle antapropositionens förslag till lag om ändring i lagen (1975:985) om tillfällighandel med de ändringarna att 5 S lagen om tillfällig handel skulle erhålla avutskottet föreslagen lydelse samt atl "5 S" infördes i ingressen tilllagförslaget, innebärande följdändring med anledning av deföreslagna ändringarna i utlänningslagen, m. m., 15. att skulle antaav utskottet i redaktionellt syfte framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1975:582) om ändring i rättshjälpslagen (1972:429). 1.belräffande principfrågan om inarbetning av terroristlagen i utlänningslagenav (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med godkännande av vad reservanten anfört skulle avslå propositionen1975/76:18, 2. belräffande terroristlagstiflningenstillämpningsområde av herrar i (fp) och () :5om ansettatt utskottet under 7 bort hemställa delsmed avslag på motionen 1975/76:72, i motsvarande del, anta 20 S förslaget tilllag om ändring i utlänningslagen, delsmed bifall till motionen 1975/76:73, yrkandet 3, som sin mening ge regeringentill känna vad reservanterna anfört. Ipropositionen 1975/76:18 hade regeringen () bl. a.föreslagit alt anta förslag till lag om tvångsåtgärder ispaningssyfle i vissa fall. Överlagförslagen hade lagrådet hörts. Förslageni propositionen innebar bl. a. atl de bestämmelser om användningen av vissaspanings- och tvångsåtgärder som f n. fanns i terroristlagen i oförändratskick fördes över lill en särskild lag om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall samt att övriga bestämmelser i lerrorisllagen införlivades medutlänningslagen och i samband därmed ändrades pä vissa punkter. Lagen omtvångsåtgärder i spaningssyfte hade föreslagits träda i kraft och gälla etl är. Idetta, sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1975/76:71av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga hemställts attförslaget till lag om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall skulle avslås(yrkande 3), och 1975/76:73av (), vari såvitt nu var i fråga hemställts att riksdagenbeslutade dels att lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall endastskulle gälla t. o. m. (yrkande I), delsatt 2 S lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall gavs sådanlydelse, att lagen endast kunde tillämpas för all utröna huruvida berörd organisation ellergrupp planlade eller förberedde användning av våld, hot eller tvång förpolitiska syften (yrkande 2). alt beträffandebehovet av tvångsmedel skulle avslå motionen 1975/76:71 i denna del (yrkande3), att beträffandegiltighetstiden för lagstiftningen med avslag på motionen 1975/76:73 i dennadel (yrkande 1) skulle anta den ikraftträdandebestämmelse som upptagits i del ipropositionen 1975/76:18 framlagda förslaget lill lag om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall, att belräffandeförutsättningarna för användning av tvångsmedel med avslag på motionen1975/76:73 i denna del (yrkande 2) skulle anta 2 S i del under 2 ovan angivnalagförslaget, att skulle anta detunder 2 ovan angivna lagförslaget i den mån det inle omfattades av vadutskottet hemställt ovan, atl skulle anta avutskottet framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten alt utbekomma allmänna handlingar, innebärande vissändring av redaktionell art. 1. avherr Lövenborg (vpk) som beträffande behovet av tvångsrhedel ansett alt utskollet under I bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:71 i denna del (yrkande 3) skulleavslå det i propositionen 1975/76:18 framlagda förslaget till lag omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall, 2. av () sombeträffande giltighetstiden för lagstiftning en ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med bifalltill motionen 1975/76:73 i denna del (yrkande 1) ochmed anledning av propositionen 1975/76:18 skulle anta den ikraft trädandebestämmelse som upptagits i det i propositionen framlagda för slaget till lag om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall med den ändringen all bestämmelsen skulle erhålla av reservanten föreslagen ly delse, 3. av () sombeträffande förutsättningarna för använd ning av tvångsmedel ansett atl utskottet under 3 bort hemställa atl med bifalltill motionen 1975/76:73 i denna del (yrkande 2) ochmed anledning av propositionen skulle anta 2 S i del i propositionen framlagda förslaget lill lag om tvängsätgärder i spaningssyfte i vissa fall med den ändringen atl lagrummet skulle erhålla av reservanten föreslagen lydelse. 4. av (vpk)som - under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 - ansett atlutskottet under 5 bort hemställa att skulle anta av reservantenframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1937:249)om inskränkningar i rätten atl utbekomma allmänna handlingar. HenNYQUIST (fp): Ingen möda får sparas - inga rimliga åtgärder lämnas oprövade - i våraansträngningar atl förebygga och bekämpa terrordåd av vad slag de än må vara.För dagen är i första hand terrordåden med politiskt syfte föremål förbehandling. Den typen av grov kriminalitet är ocksä utomordentligt svår attkomma åt genom det drag av politisk fanatism som ofta pä ett skoningslöst sättlåter ändamålet helga medlen - med fruktansvärdakonsekvenser för helt oskyldiga människor. Själv fallet måste terrordåden - oavsett bevekelsegrunder och motiv - mötas med bestämda insatser från samhällets sida. måste det sägas, herr talman, att effektivitetskravet och den klart fördömande attityden inte fär betyda ett avkall då det gäller de helt oskyldiga människornas rättssäkerhet. Med andra ord - det bästa får inte bli det godas fiende! Sompolitiskt förtroendevalda har vi säkerligen alla mön den oroliga frågan iullänningskreisar: Kan lerrorisilagens beslämmelser drabba oss oförskylll? Ärgaranlierna för rällsövergrepp lillräckligl starka? Varför gällerbestämmelserna bara oss och inte svenska medborgare? Sä långt det nu är möjligtmåste man naturligtvis tillgodose rältssäkerhelskraven utan all pä avgörandepunkter äventyra brollspreventionen och den effektiva brottsbekämpningen. Fråganom varför lerrorislbeslämmelserna bara gäller utländska medborgare förtjänaratt besvaras av oss alla - gång på gång. Bestämmelserna bygger Ju på den klaraprincipen atl den politiske terroristen skall utvisas, och i den mån han pågrund av beviljad politisk asyl inle kan utvisas skall han kunna noggrantövervakas här i landet. Svensk medborgare kan, som vi vet, grundlagsmässiglinle utvisas. Därför måste andra regler våra reguljärabrottsbalks- och rättegångsbalksregler - gälla för en svensk terrorist, medan specialregler måste gälla för utlänningarna. Därmed inle sagt atl man i dessa regler skall avlägsna sig från i vara inhemska lagar vedertagna rättsprinciper. Tvärtom - samstämmighet bör så långt del nu är möjligt föreligga, Molden angivna bakgrunden vill vi i hälsa med viss tillfredsställelseatt lerrorislbeslämmelserna nu i vissa väsentliga avseenden revideras lill delbällre ur rättssäkerhetssynpunkt och med den inriktning som vi under de senasteriksdagarna pläderat för. Vi är därför tacksamma för det resullat som liggerpå kammarens bord. Kvarslår emellertid, som vi ser det. några myckel allvarliga erinringar dä detgäller lagstiftningens utformning. Dessa erinringar återfinns i min moiion nr73. Lätmig innan Jag går närmare in på motionens förslag och behandling säga, all Jagfinner del rimligt att man för in terrorisibestämmelserna i utlänningslagen.Man måste tyvärr konstatera alt terrordåden knappast kan anses vara tillfälligaföreteelser,utan man måste acceptera au vi fort- löpande kommer att kunnadrabbas av denna allvarliga internationella brottslighet. Därmed måste manockså på lämpligt sätt permanenta bestämmelserna om förebyggande ochbekämpande av denna svåra kriminalitet. Manför alltså in i utlänningslagen definitioner och bestämmelser om åtgärder med avseendepå uppdagade säkerhetsrisker. På samma sätt skulle man naturligtvis kunna bakain i de reglerom tvångsåtgärder i spaningssyfte som - frånall ha ingått i den nuvarande lerrorisllagen - nu föreslås tills vidareomfattas av en särskild lag. Detförefaller mig emellertid rimligt - som föredragande statsrådet angivit - att idessa bestämmelser om tvångsmedel arbeta in det nya regelsystem förtelefonavlyssning som kan bli resultatet av arbetet i den utredning ihithörande spörsmål som kommer att redovisa sitt betänkande. Isamband med den operationen bör man ocksä överväga frågan om bestämmelsernasintegrering med . Det är, som jag ser del, inte ulan vidareklart att en sådan inarbetning kan ske utan atl nuvarandesystematik och rätlspoliliska grund pä några ganska väsentliga punkter måsteändras. a. mäste man observera atl tillämpningen av rättegångsbalkensregler förutsätter misstanke om visst brott eller viss brottslighet.Terrordåden låter sig på förhand inte så lätt preciseras eller rum, ochbrottspreventionen kan kräva etl ingrepp i ett läge, som i varje fall dennuvarande kanske inle alllid medger. Man bör emellertidsträva efler en samordning och om möjligt beslämmelser inom samma lagkomplex.Vi får, som sagt, anledning alt återkomma till denna fråga. Lålmig sä, herr talman, innan Jag säger något ytterligare om den särskildatvängsmedelslagen, gå tillbaka till utgångspunkten, dvs. frågan om vem somskall anses som terrorist. Genominförandet av del s. k. personliga rekvisitet har lagstiftningen fått ennödvändig uppstramning. Det räcker inte längre med en anknytning till enterroristorganisation, det fär inte räcka med "guilt by association",utan det måste dessutom i det konkreta fallet föreligga verklig fara för enlerrorhandling. Jag medger gärna att det kan vara svårt atl i en lagtext klartformulera alla de fall där vi anser det legitimt att ingripa. Erfarenhetenvisar ju att det är svåri att överblicka utvecklingen på ett visst rättsområdeoch att man inle alllid kan gardera sig vare sig mol lillfälligheternas speleller mol mera raffinerade, sofistikerade brottsmetoder. Iandra sammanhang än det vi nu behandlar brukar det därför vara vanligt med någolslag av legislativ säkerhetsventil i form av t. ex. det jag nu kritiserat i minmoiion, nämligen uttrycket "eller eljest", därmed möjliggörande ettingripande som inte helt kunnat förutses av lagstiftaren. När det gällerterroristbestämmelserna har Jag verkligen ingen misskund med de verkligasäkerhetsriskerna. Å andra sidan är jag på samma sätt som föredragandestatsrådet i propositionen ytterst angelägen om "att den osäkerhetangående lagens räckvidd som finns hos utlänningar som inle berörs avlagstiftningen kan undvikas ". Jagfinner emellertid att regeringsförslaget inle helt följt upp denna ambition. 1den föreslagna lydelsen av 20 S utlänningslagen sägs alltså att en utlänningkan avvisas, om det finns grundad anledning antaga att han tillhör eller verkarför organisation eller grupp som, med hänsyn till vad som är känt om dessverksamhet, kan befaras utanför sitt hemland använda våld, hot eller tvång förpolitiska syften och därvid begå sådan gärning här i riket samt det utöverdenna organisationstillhörighet tillika med hänsyn lill vad som är känt om hansföregående verksamhet eller eljest föreligger fara all han här i riketmedverkar till terrorhandling.