prot · FZ0969 · 1975-12-31 00:00:00 — Det arbetethar vi gått vidare med i departementet, och kommer regeringensproposition. FruDIESEN (m): Den här frågan gäller ju inle bara de fall som behandlas imedborgarskapslagen, utan detta är en princip som gäller alla hemarbetandekvinnor här i , Då kanske borde ha riklat frågan till något annal statsråd,eftersom jag har att ta ställning till saken endast i samband med tillämpningenav medborgarskapslagen. FruDIESEN (m): Det är just statsrådet tolkning av medborgarskapslagen som jagvänder mig mot. Omvärdet av arbete i hemmet Överläggningen var härmed slutad, 6 protokoll 1975/76. Herr utrikesministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda interpellation,1975/76:95, och anförde: har i en interpellation i anledning av del ibudgetpropositionen /77 föreslagna bidraget lill Svenska FN-förbundetställt två frågor, 1, Vad är orsaken till all regeringen förbigåttriksdagens klart uttalade uppfattning? 2, Vad avser statsrådet alt göra för all under budgetåret skall tillföras erforderliga medel? 1det förslag som förelagts med årets budgetproposition beräknasFN-förbundet få täckning för stigande löne- och administrationskostnader samtdessutom resurser för att återbesätta de två vakanta befattningar vilka nämns iinterpellationen. Somunderlag för anslagsberäkningen har egna beräkningar använts.Enligt dessa aren bidragsökning med föreslagna ,, dvs, med 23 96 iförhållande lill innevarande budgetår, till fyllest för kostnadstäckningbeträffande löner och administration samt återbesättande av de två vakantatjänsterna. Jaganser, att den av tillkännagivna uppfattningen härigenom harlillgodoselis. Avslutningsvisvill jag framhålla den betydelse som regeringen tillmäter förbundets uppgiftalt informera om FN och dess fackorgan. Alt förbundets verksamhet möts medintresse framgår av det förhållandet att inte mindre än 144 organisationer äranslutna till förbundet. Del är min förhoppning all delta inlresse skallvidmakthållas och förstärkas. Jag ber alt få tacka utrikesministern för svaret, som jag dock inle kanfinna positivt. Jag kan inle heller finna att jag fått ell direkt svar på minafrågor. Statsrådetsäger att det förslag till anslag ål som förelagts riksdagenberäknas ge täckning för stigande löne- och administrationskostnader samldessutom ge resurser för att återbesätta de två vakanta befattningar som Jagnämner i min interpellation. Jag är ledsen att behöva säga det, men beräkningenär i så fall fel. i anslagsökning till totalt . anser statsrådetalltså lill fyllest för att täcka kostnadsökningen i fråga om löner ochadministration och för alt återbesätta de vakanta posterna som informations-och utbildningssekreterare. Detta är en felbedömning av förbundets ekonomiskaläge. I själva verket kommer praktiskt taget hela statsanslaget, inkl.höjningen, att tas i anspråk för dels löne- och arvodeskostnader för dennuvarande personalen, därvid inberäknat arbels-givar- och pensionsavgifter,dels för hyran. Vad som återstår blir ungefär , och del räckerinte till att återbesätta de vakanta Uänslerna. En informationssekreterare påheltid /77 kan knappast erhållas under en kostnad av ,Beiräffande utbildningssekreteraren, där förbundet endast vågat räknamed halvtidsanställning, skulle den beräknade kostnaden bli ca . Grundenlill FN-förbundets ekonomiska svårigheter är, som väl också statsrådetAndersson känner lill, ett underskott som uppstod 1973, Trots allvarligaansträngningar - tjänsten som informationssekreterare vakans-sattes detta år,alltså 1973, och tjänsten som utbildningssekreterare va-kanssaties 1974 - harunderskottet inle kunnal avvecklas utan har balanserats år . Ennedåtgående försäljningstrend rörande av förbundet producerat material haryllerligare försvårat det ekonomiska läget. Orsakerna har bl, a, varit en ökadreslriklivitet från kommunerna vid inköp av material för skolorna. Härtillkommer den allmänna kostnadsökning som samhället i sin helhet har fållvidkännas på grund av fortskridande inflation och som givetvis ocksåFN-förbundet . Höjningarna av statsanslagen för budgetåren 1974/75och 1975/76 har utgjort men har inte varil tillräckliga för altläcka kostnadsökningarna. Ännu mindre har de räckt till för att återbesätta detidigare nämnda vakanta tjänsterna. Genom sträng sparsamhet och stramlivsföring har förbundet kunnat fortsälla, men tyvärr har verksamheten fåttsättas på sparlåga. Ettextra anslag från SIDA för innevarande budgetår har varil lill hjälp. Genomdetla, plus sträng sparsamhel, har man kunnal förhindra att underskottet ökat. Tvåbetydande olägenheter följer emellertid av den situation som FN-förbundetbefinner sig i f. n,: För det första har förbundet så länge underskottetkvarstår elt dåligt ekonomiskt utgångsläge. För det andra tvingas förbundet atthålla verksamheten nere och kan, i en situation då kraven på informationständigt ökar, inle svara mot dessa. Utrikesministernkan icke vara okunnig om dessa förhållanden. De har lagts fram skriftligen ochäven muntligen, bl, a, vid ett sammanträffande mellan representanier förförbundet och utrikesutskott, senare ledde till det extraanslaget från SIDA, Medden anslagshöjning som föreslagits ställs i en svårvalsituation: Antingen kan förbundet sanera sin ekonomi eller återbesätta devakanta och för verksamheten viktiga tjänsterna. Förbundet är dessutom dåligtruslal för all möta den allmänna kosinadsfördyring som av allt att döma kommeräven detta år. är det livsviktigt att få en sund ekonomi. Delta bör också ligga iregeringens intresse med tanke på den informalionsuppgift som förbundet -enligt regeringens egen utsago - har. Förbundet utgör i detta avseende enviktig kanal ul lill de stora folkrörelser som statsrådet nämner i sitt svar, Inuvarande betryckta ekonomiska läge kan förbundet inle fylla denna uppgifttrots de påtagliga krav på ökad information som ställs och som tydligen ävenregeringen förutsätter alt förbundet skall Torsdagenden 19 febmari 1976 Jagskall nöja mig med ett färskt exempel. har statssekreterare utsetts lill ordförande i den kommillé under FN:s generalförsamlingsom har i uppgift att utreda och stärka FN:s roll i nedrustningsarbetet,har tagit initiativet till denna översyn, Ipressmeddelandet från UD heter det bl, a,: "Från svensk sida bedöms vidareinformationsfrågorna på nedrustningsområdet som särskilt viktiga. Del hartidigare visat sig att FN på andra områden ex, i fråga om av-kolonisering,miljövård, etc, har kunnat fungera effektivt som opinions-bildare. Del finnsanledning tro att organisationen också på nedrustningens område kan informeraom dessa problem på ett verkningsfullt sätt," Vemskall inom föra denna informalion vidare om inle ? Tilldetta kommer information om den kommande , om och om den nya ekonomiska världsordningsom anslutit sig till. Allt detla är frågor som har aktualitet detta åroch del kommande. Altförmedla faktainformation som underlag för debatt och opinionsbildning i dessafrågor är en uppgift som åtminstone borde kunna något så när jämställas meduppgiften att informera om åtagande i fråga om utvecklingsbistånd. Fördetla senare finns i årets budgetproposition anslaget ca 14 milj, kr. Jaghoppas att utrikesministern skall ompröva sin inställning till FN-förbundetsframtid, sedan han nu har fått ekonomiska fakta redovisade, Hans svar är underalla förhållanden helt otillfredsställande och gör det svårt att tro altregeringen menar allvar när den beskriver viktiga roll i detsvenska samhället. Vi bestrider inte viktiga roll. Den är av mycket storbetydelse. Därför har fått en större höjning än andraorganisationer och förbund, som vi inom UD har alt bistå med medel. Vårvikliga uppgift var all med hänsyn lill vad skrivit se till allanslagen täckte personalkostnader och administrativa kostnader. Delta har vigjort. Vi har följt när det gäller avlöningar ochlönekoslnadspålägg med bl, a,, som det står, besättande av två vakanta tjänster,dvs, en informationssekreterare och en utbildningssekreterare på dellid. Fördetta beräknades en ökning av anslagen med ,, vilket har beviljats ochingår i dessa . Dessutom har andra administrativa poster fåll deökningar som begärt. Vadpengarna inle har räckt lill aren allmän utökning av verksamheten och attåterställa ekonomin i förbundet. Det har inte varit möjligt all åstadkommadella nu eftersom vi med de knappa medel vi arbetar med också måste tillmötesgåanspråk i fråga om andra, myckel betydelsefulla informations- ochupplysningsverksamheter som finns inom UD:s verksamhetsområde. befinner sig i en mycket tryckt situation, och jag vill änen gång betona all slatsrådet inte kan vara okunnig om den. Meddet anslag som beviljats kommer i en sådan situation att vinödgas ytterligare nedskära verksamheten, som varit mycket ansträngd underdelta år. Förbundets ekonomiska situation är i själva verket sådan alt vi föratt klara oss måste tillgripa alla möjliga spar-samhetsålgärder och även skaffain extra medel. Vi hyr t. ex. ul rum på vår expedition för att få hjälp tillhyran. Vi skickar försändelser för andra organisationers räkning för att kunnafå bidrag till de försändelser som vi haratt skicka ut. Jag kan inte finna attdetta ärett tilifredsstäiiande tillstånd för en organisation som dock skallsköta den huvudsakliga informationen på det viktiga område som utgörs avfrågorna om förhållande lill FN och de slora internationella frågorsom där tas upp. Detrör sig inte heller om några större summor om man jämför med vad som anslås t,ex, för informalion om svenskt biståndsarbete. Även för att kunna utgöra engrund för den opinionsbildning som sker kring dessa frågor anser vi att det ärviktigt att får ordentliga arbetsförhållanden. Dethar bl, a, visat sig att vi långl ifrån kan ge en tillfredsställande service åtde stora folkrörelseorganisationer som är anslutna till förbundet - 144stycken, som statsrådet själv säger - och att vi inte heller kan ge service ålskolorna på del sätt som vi önskar. Och det är ju i skolan grunden skall läggasför den framlida generationens inställning till de internationella frågorna. Torsdagenden 19 febmari 1976 0/77åtgärder för att nedbringa handläggningstiden vid länsskatterätt Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om åtgärder för att nedbringa handläggningstiden vid länsskatterätt Herrfinansministern erhöll ordet för all besvara () den 21januari anmälda interpellation, 1975/76:93, och anförde: har frågal mig vilka ålgärder jag vidtagit och vilkaåtgärder som kommer att vidtagas för att nedbringa hand-läggningsliden förbesvärsärenden vid länsskatlerätl. Problemetmed målbalanser och i vissa fall långa handläggningstider hoslänsskalterätterna har beaktats i olika sammanhang. Bl, a, reformeradeshandläggningen av de enkla målen genom lagstiftning , Som framgår av detvå senaste budgetpropositionerna har vidare berörda enheter hoslänsstyrelserna tillförts betydande personalförstärkningar. Härutöver harsärskilda insatser gjorts där arbetssituationen varit allra mest besvärlig. Ensuccessiv förbättring av balanssilualionen kan förväntas som följd av dessaresursförstärkningar. 0/77åtgärder för att nedbringa handläggningstiden vid länsskatterätt Jagär emellertid medveten om att ytterligare åtgärder kan bli nödvändiga för altkomma till rätta med den på sina håll besvärande arbetssituationen hoslänsskalterätterna. Sådana åtgärder kommer att övervägas i samband med denföreslående omorganisationen av taxeringen i första instans. Enutredningsrapport avseende denna omorganisation väntas . Problemetkommer således alt ägnas fortsatt uppmärksamhet från regeringens sida. Slutligenvill jag framhålla att jag inle är beredd att medverka till den iinterpellationen förordade lösningen på problemet, nämligen alt återinföra entidsgräns för behandlingen av besvärsärenden i andra instans. En sådan tidsgränskan leda till allvarliga olägenheter i form av brister i utredningen ochhandläggningen av målen. Detta förhållande var den främsta orsaken lill att dentidigare gällande tidsgränsen slopades i samband med atträttsskipningen i länen omorganiserades i domstolsmässiga former. Hen GLIMNÉR (c): Jag lackarfinansministern för svaret på min interpellation, Isitt svar redovisar statsrådet åtgärder som har vidtagits för att nedbringahandläggningstiden vid länsskalterätterna med bl, a, resursförstärkningar iform av ökad personal vid berörda enheter hos länsstyrelserna. Svaretinnehåller också förväntningar om alt delta skall leda till förbättring ibalanssilualionen på berörda område. Detta är ju gott och väl, men enligt minmening är åtgärderna inte tillräckliga. I sill svar anför finansministern ocksåatt han är medveten om att ytterligare åtgärder kan bli nödvändiga för attkomma till rätta med den på sina håll besvärande arbetssituationen hoslänsskalterätterna och att sådana åtgärder kommer att övervägas. Jaghar i min interpellation citerat i i dessanslagsframställning /77, där man angett att del i vissa fall kan"förfiyta innan en klagande får beslut från länsskailerätten översina besvär. En sådan väntetid måste ur allmänhetens synpunkt ansesoacceptabel." Denna slutsats måste verkligen understrykas!Nu är inte detta en företeelse enbart' , utan förhållandetåterfinns även inom andra län. Rätlenför den enskilde att få sak prövad i högre instans är av fundamental betydelsei vårt samhälle. Men denna rätt får inle förskjutas så att det går flera årinnan beslut lämnas i den första besvärsinslansen. Vi vet ju att den som kanskeefter väntan går vidare till högre instans där får uppleva en ännulängre handläggningslid än i den lägre instansen, varför mycket lång lid kanförflyta innan ell beslul blir slui-gilligl fastställt. Iinterpellationssvaret avvisar statsrådet tanken på återinförandet av entidsgräns för behandling av besvärsärende. Statsrådets motivering är all ensådan lidsgräns kan leda lill allvarliga ölägenheter i form av brister iutredningen och handläggningen av målen. Det är givet att man kan förfäkta den tankegången,men jag undrar om inle statsrådet förstorar dessa problem. I vår jäktade lidlever vi ju i lika hög grad efter almanackan som efter klockan. Detta gällersåväl för oss enskilda som för myndigheter. En viss tidsgräns är iblandbefogad och t. o. m. nödvändig. Delta gäller för den enskilde och även förmyndigheter. En viss, rimlig, ej alllför snäv lidsgräns kan även varapådrivande för myndigheter utan alt för den skull effektivitet och noggrannhetåsidosätts. Samhället är ju inle sent att sätta tidsgränser för den enskilde.Delta gäller inte minst inom de områden som vi här diskuterar. Menlåt oss då, herr talman, utgå från statsrådets ståndpunkt att någon lidsgränsför behandling av besvärsärenden inte är alt förorda. Då återstår att vidtagaandra åtgärder. Härvid tar jag fasta på statsrådets besked iinterpellationssvaret att "ytterligare åtgärder kan bli nödvändiga för altkomma till rätta med den på sina håll besvärande arbetssituationen hoslänsskatterätterna. Sådana åtgärder kommer att övervägas i samband med denföreslående omorganisationen av taxeringen i första instans," Jag noierar med tillfredsställelse statsrådets deklaration attproblemet skall ägnas fortsatt uppmärksamhet från regeringens sida. Jag trorockså all del finns all anledning lill detta. Med della tackar Jag ännuen gång för svaret. 0/77åtgärder för att nedbringa handläggningstiden vid tänsskatterätt HerrHÖRBERG (fp): Jag kanske kan få bidra med några uppgifter från taxeringsenheten vidlänsstyrelsen i , Läget där är bekymmersamt, F, n, har man ca 13 000ärenden i balans, vilket motsvarar ungefär produktionsinsats, I dennasiffra ingår ca 7 000 fastighetstaxerings-besvär, som tillkom efter 1975 årsfastighetstaxering och för vilkas handläggning taxeringsenheten vidlänsstyrelsen inte fick någon som helst personal förstärk ning. Manhar först i dagarna börial med laxeringsbesvär och räknar med alt iaugusti få ca 6 000 nya ärenden som följd av taxering. Som lägel ärför dagen kommer man aldrig i fatt! Trycket från allmänheten för att få beskedär besvärande och man lycker vid taxeringsenheten i rent ul alt del ärsynd om människorna, som inle får sina berättigade besked. Det hela är en ond cirkel! Har man inle klarat avbesvären över t, ex, taxering när taxering föreligger, fårman ett identiskt överklagande del året, taxering yllerligareelt osv. Något måste göras, så alt man kommer ur denna onda cirkel!Uppenbarligen är lägel allvarligt, kanske t, o, m, enligt min uppfattning någotallvarligare än andan i staisrådeis svar utvisar. Jag vet inte om det räckeralt vänta till årets utgång med att överväga vad man sedan skall göra. Deträcker nog inle heller med enbart fortsall uppmärksamhet från regeringens sida.Kanske behövs del konkreta åtgärder , Överläggningen var härmedslutad. Nr 69 § 9 Om utsträckt tid för övergång till redovisningav inkomst av Torsdagenden jordbruk enligt bokföringsmässiga grunder Herr finansminislernSTRÄNG erhöll ordet för att besvara Om utsträckt tidjÖr lavssons i (c) anmälda interpellation, 1975/76:96, öveigång till och anförde; redovisning av Herrtalman! i har frågat mig om jag är beredd inkomst av Jordbruk attmedge utsträckt övergångstid för skyldigheten för Jordbrukare att enligt bokförings- övergå till redovisning enligt bokföringsmässigagrunder, mässiga grunder lar upp en fråga som f n, är underbehandling inom finansdepartementet.Bakgrunden härtill är följande. Enligtövergångsreglerna skall övergången till bokföringsmässig redovisning avinkomst av jordbruksfastighet ske successivt med börjanden , Skyldigheten att tillämpa de nya bestämmelserna haranknutits lill storleken av bruttointäkten före övergångsåret. För desista två övergångsåren gäller följande, Alla jordbrukare som hade , eller mer i bruttointäkt skall redovisa inkomsterna enligtbokföringsmässiga grunder fr, o, m, taxering. Därefter skallåterstoden av landels jordbrukare omfattas av det nya syslemel fr, o, m, 1978års taxering. Ursprungligenräknade man med att ca 12 000 jordbrukare i hela landel skulle gå över lill detnya systemet under det sista övergångsårel. Enligtvissa gjorda beräkningar har övergångslaklen utvecklats på elt heltannal sätt. Inte mindre än ca 60 000 jordbrukare skall enligt dessa beräkningargå över till det nya syslemel under del sista övergångsårel. Denna ickeförutsedda ökning av antalet övergångsfall skulle medföra slora påfrestningarför de bokföringsbyråer som anlitats av jordbrukare. Regeringenavser därför all inom en snar framlid vidiaga ålgärder så all övergångslidenkan förlängas. HenGUSTAVSSON i (c): Finansministerns svar var positivt och jag tackar för del besked jaghar fått. Till detla vill Jag bara göra en liten kommentar, I interpellationenifrågasatte jag om inle äldre jordbrukare med låga inkomster avjordbruksfastighet helt borde befrias från en tvångsvis övergång. Del skullevara intressant alt höra om slatsrådet har någon tanke på all även pröva denfrågan. Jag är inte beredd att svara på det utan vidare. Del fö refaller mig föranleda rätt stora besvärligheter alt dra gränsen mellan vad som är äldre och icke äldre jordbrukare. Har man en bruttoinkomst- gräns har man någonling au hålla sig lill, men,att dra gränsen med hänsyn till åldern hos vederbörande skulle, förefaller del mig, föranleda slora komplikationer. Jag vill inle ställa i utsikt någol positivt svar på 88 den frågan. Hen i (c): Min tanke var all sådana regler skulle gälla äldre jordbrukare som harmyckel låga inkomster från jordbruksfastigheter. Jag tror alt det blir myckelkrångel om de skall övergå lill ell helt nytt redovisningssystem. Överläggningenvar härmed slutad. 0/7/slopande av avgift för naluralisalionsbevis vid adoption §10 Om slopande av avgift för naturalisationsbevis vid adoption Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara i (c) anmälda interpellation,1975/76:107, och anförde: i har frågat mig om jag vill medverka till attavskaffa avgift för naturalisationsbevis i samband med adoption. Expeditionsavgiftför bevis om förvärv av svenskt medborgarskap genom naturalisation sänktes den1 från . I pågår f. n. enöversyn av expeditionskungörelsens avgiflslista i syfte att anpassa avgifternatill nu gällande kostnadsläge. I det sammanhanget kommer jag att ta upp bl. a.frågan huruvida avgift för bevis om förvärv av svenskt medborgarskap överhuvud skall utgå. Jag är därför inte nu beredd att ta ställning till den avherr Böriesson väckta delfrågan. HenBÖRJESSON i (c): Jag ber att få tacka finansministern för svaret på min interpellation.Av svaret framgår all finansminislern inle nu är beredd all ta ställning tillhuruvida avgift för bevis om förvärv av svenskl medborgarskap skall utgå ellerej. Finansministern hänvisar bl. a. lill all i pågår enöversyn av expeditionskungörelsens av-giftslisla i syfte alt anpassa avgifternatill nu gällande kostnadsläge. Idetta sammanhang vill jag fästa finansministerns uppmärksamhet på att det iinvandrarverkets remissyttrande ifrågasätts om inte avgiften för naluralisaiionav alla slags barn kan slopas. Det kan vidare påpekas all invandrarverket i ellremissyttrande lill förklarat sig inle ha något allerinra mot att avgiften helt avskaffas. Jag hänvisar lill propositionen 143 år1971 s. 75. Vidare vill jag erinra om vad lagulskoliel i sitt belänkande nr 16år 1974 anförde vid behandling av en motion om rätt för adoptivbarn attförvärva svenskt medborgarskap. Utskottet ansåg att, med hänsyn lillutvecklingen på adoptionsområdet , liden borde anses mogen förall slopa avgiften för bevis om förvärv av svenskl medborgarskap. Utskotlelville för sin del rekommendera alt avgiften slopas så fort som möjligt. är ju en klarrekommendation från ell enhälligt laguiskoil. Omåtgärder mot stöld av vapen i militära förråd alldensiund riksdagenbifallil lagulskollels belänkande i dess helhel slår bakom nämndarekommendation. Jagmedger, herr talman, gärna att avgiften ter sig överkomlig för de allra fiesta,men man kan med rätta fråga sig om avgiften över huvud laget är berättigad. Medhänsyn till ulvecklingen på adopiionsområdet kan manifrågasätta om inte tiden nu är mogen för att slopa avgiften så snart sommöjligt. Finansministernssvar ger inget som helst stöd för min förhoppning om elt slopande av avgiften.Snarare kan man befara, vid en noggrann genomläsning av svaret, alt det t. o.m. kan bli en höjning. Finansminislern antyder ju i sitt svar att en översynav avgiftslistan pågår i syfte att anpassa avgifterna till nu gällandekostnadsläge. Omdel är meningen att översynen skall leda till full kostnadstäckning i fråga omexpeditionsavgifter, kan man befara att del snarare blir en höjning än ettslopande av avgiften för bevis om förvärv av svenskt medborgarskap. Om så blirförhållandet är det enligt min mening ett klart avståndstagande från denrekommendation som en gång antagit i denna fråga. Jagskulle vilja fråga finansministern, även om finansminislern nu inte är bereddatt ta ställning, om inle den av antagna rekommendation som jag häråberopat utgör ett skäl som talar för ett slopande av avgiften för erhållandeav svenskt medborgarskap. Jag hoppas, herr talman, att svaret är ja. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Om åtgärdermot stöld av vapen i militära förråd Herrförsvarsministern erhöll ordet för alt besvara iSäffle (c) anmälda interpellation, 1975/76:102, och anförde: i har frågal mig vilka åtgärder jag är bereddatt vidta för alt hindra alt skjutvapen stjäls från militära förråd. Enrad åtgärder har vidtagits för alt förhindra att militära handeldvapen kommer iorätta händer, sedan regeringen beslöt att genomgripandeskyddsåtgärder skulle genomföras för alt hindra stöld av vapen och ammunition. Mobiliseringsförrådenhar sålunda försetts med vapenkasuner eller vapenkistor, I förråd på utsattaplatser förvaras vapnen delade, med en för vapnets funktion vital del isärskild säkerhetsbox. Devapen som används under grundutbildningen skall förvaras delade. Befälet haransvar för att vital vapendel efter tjänstens slut låses in i säkerhetsskåp. Devärnplikliga skall således inie ha tillgång lill elt komplettvapen. Deskärpta bestämmelserna har visat sig vara effektiva.