prot · FZ0935 · 1975-12-31 00:00:00 — Det ligger i förskolans arbetssätt atl på olika områden hålla kontakt medsamhällslivet, och delta gäller självfallet även i de nu berördafrågorna." Detär alltså förskolan som i samverkan med föräldrarna skall manifesteraintresset av alt låta barnen komma i kontakt med samhällslivet i olika former,och det är förskolan som skall svara för utformningen av kontaktverksamheten.Det är detta som här är det väsentliga och som jag har velal framhålla i mittsvar. Hen NISSER (m): Jag lackarsocialministern för det svaret. Jag återkommer kanske den dag vi fåttregeringsrättens utslag och sett vilket resultat man kommit fram till i dengrupp inom som arbetar med dessa frågor. Överläggningenvar härmed slutad. Omsnabb utbyggnad av den yrkes m ediclnska verksamheten §7 Om snabb utbyggnad av den yrkesmedicinska verksamheten Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:125, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder som enligl min bedömningär nödvändiga för atl få till stånd en snabb utbyggnad av den yrkesmedicinskaverksamheten i landet. Denhögspecialiserade yrkesmedicinska verksamheten omfattar f n. två kliniker iSiockholm, en klinik i vardera och och ett yrkesmedicinski centrumi . Dessuiom är yrkesmedicinska enheter under uppbyggnad i . Målet är att i en första etapp förse samtliga regionsjukhus medkvalificerade resurser för yrkes-medicinsk verksamhet. avsesyrkesmedicinen bli företrädd även inom länssjukvården. Ellhinder för utbyggnaden av den yrkesmedicinska verksamheten har varitsvårigheterna att rekrytera läkare till detta område. För all bl. a. underlättarekryteringen beslutade regeringen att yrkesmedicin fr. o.m. den skall utgöra en självständig specialitet med vissaangivna behörighetskrav. Vidare har yrkesmedicinen inordnats i det rullandeläkarfördelningsprogram som har utarbetats av och i juni i årfastställts av sjuk-yårdsdelegalion. Socialstyrelsenöverväger nu också frågan om atl ge specialister i allmän internmedicin medviss kompletterande utbildning dispens från kraven för atl inneha läkartjänstinom yrkesmedicin. Det är självfallet angeläget att alll som ärmöjligt görs för att underiätta rekryteringen av läkare till detta viktigamedicinska verksamhetsområde. Av vad jag har anfört framgår atl frågan följsmed uppmärksamhet av regeringen och . Hen KARLEHAGEN (c): Jag lackarsocialministern för svaret på min fråga. Fråganom en utbyggnad av yrkesmedicinen har diskuterats i olika sammanhang sedanslutet , men ändå har detla ämnesområde behandlatsstyvmoderligt. Yrkesmedicin har inte förrän , som socialministernnämnde, fåll ställning som medicinsk specialitet. a. av den orsaken inte alls varit attraktivt för unga medicinare att sökasig till den verksamheten. Omsnabb utbyggnad av den yrkesmedicinska verksamheten Det är därför inteförvånande att det inte ens gått alt tillsätta de få tjänster som finns. Tillprofessuren i finns ingen kompetent sökande. För ett yrkesmedicinskicentrum vid i finns ingen överläkare. Det ärjuinte förvånande alt det inte finns överläkare och professorer inom ettämnesområde om man försummat atl vidla åtgärder för atl rekrytera och utbildayngre individer inom ämnet i fråga. Yrkesmedicinenhar nu tilldelats några s. k. FV-block, dvs. tjänster för fortsattvidareutbildning, men de läkare som förhoppningsvis kommer alt påbörja sinutbildning nu kommer inte att vara färdiga förrän i början på 1980-lalet. Bristenpå yrkesmedicinare är elt allvarligt hinder i strävandena atl förbättraarbetsmiljön. Socialministern säger nu atl yrkesmedicin är en högspecialiseradverksamhei. Jag ifrågasätter om detta är en fullt korrekt karakteristik.Verksamheten är i varje fall inte mer specialiserad än att den skulle kunnaförekomma i så gott som varje län. Jagvill ytlerligare fråga socialministern: sjukvårdshuvudmännen några konkretaplaner när det gäller en utbyggnad av yrkesmedicinen? Herrsocialministern "NG: Jag kan hålla med om att utbyggnaden av denyrkesmedicinska verksamheten har gått ganska långsamt. Men Jag har också delintrycket att yrkesmedicinens betydelse i vårt samhälle under senare åruppmärksammals alltmer av läkarna och också av sjukvårdshuvudmännen. Elt nyttyrkesmedicinski centrum har tillkommit i , ochyrkesmedicinska enheter är under uppbyggnad i och i . Vidarediskuteras i anordnandet av en yrkesmedicinsk enhet i anslutning tillAkademiska sjukhuset. Deåtgärder som jag här redogjort för i mitl frågesvar bör innebära godaförutsättningar för en utbyggnad och en vidareutveckling av den yrkesmedicinskaverksamheten. Sedanskall man inte glömma att även den betydande satsning som sker påföretagshälsovård släller ökade krav på den specialiserade yrkesmedicinen. Detär därför angeläget att yrkesmedicinen byggs ut i så snabb takt somtillgängliga personella och materiella resurser medger. Även om detta ihuvudsak är en landstingens uppgift kan Jag försäkra att Jagföljer de här frågorna med mycket stor uppmärksamhet, för del är ett mycketangeläget område där insatserna måsle öka. Hen KARLEHAGEN (c): Jag är tacksam för atl socialministern försäkrar alt han meduppmärksamhet följer utvecklingen på det här området. Det är otvivelaktigtangeläget att vi här får en snabb utbyggnad. När det gäller attförbättra arbetsmiljön har vi Ju en basorganisation av skyddsombud.Yrkesinspektionen håller på att byggas ut och detsamma gällerförelagshälsovården, som statsrådet nu nämnde. Men för au insatserna på dessanivåer skall bli effektiva måste man ha tillgång till specialister iyrkesmedicin. På orter där det finns en yrkesmedicinsk klinik går del ofta lillså atl arbetstagarna dessutom själva tar kontakt med kliniken och ställerfrågor om produkter som förekommer i arbetslivet. En undersökning kan dåläggas upp för alt klarlägga om det föreligger något samband mellan symtom hosarbetarna och något av de ämnen i deras miljö som kan misstänkas förorsakabesvären. Här kan man alltså verkligen lala om forskning på verkstadsgolvet. Delär t. ex. på del här sättet som man nu vid yrkesmedicinska kliniken i Örebrohar kunnat rikta misstankar mol lösningsmedel såsom en möjlig orsak lill vissasymtom hos målare. Det var vid samma klinik f ö. som man arbetade med altklarlägga skadeverkningarna av radon. Jag tror inte man bedömer situationen felom man påstår atl i kampen för en förbättrad arbetsmiljö är en satsning påyrkesmedicinen den viktigaste åtgärd som kan vidtas. Jag ifrågasätter om de åtgärder som socialministern har föreslagit ärtillräckliga. Berörda departement bör utan dröjsmål ta itu med alt upprättaprogram för fortsatt utbyggnad av den yrkesmedicinska verksamheten. Uppdra t.ex. åt eller universitetskanslersämbetet att anordnafortbildningskurser i ämnet yrkesmedicin. Nya grepp måste tas för att stimuleraunga medicinare att ägna sig åt denna specialitet. Omåtgärder för att förbättra personalsituationen i deltidsförskolan Överiäggningen var härmedslutad. §8 Om åtgärder för att förbättra personalsituationen i deltidsförskolan Herr socialministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1975/76:129, ochanförde: har frågat mig vilka åtgärder Jag ämnar vidla för altförbättra personalsituationen i deliidsförskolan. Riktlinjerför verksamheten i deliidsförskolan har angetts av statsmakterna vid beslutetom införandet av den allmänna förskolan. Detta gälleräven personalfrågorna.Därvid har framhållits atl kommunerna inte bör bindas av detaljeradeföreskrifter från statligt håll eftersom förskolan är en uppgift. Detär givet alt en god lösning av personalfrågorna är av stor betydelse iförskoleverksamheten. Bland de åtgärder som regeringen f n. förbereder då delgäller hela barnomsorgen ingår en kraftig ökning av personalutbildningen förbåde förskollärare och barnskötare. 2 protokoll 1975/76:35-36 0/77åtgärder för att förbättra personalsituationen i deltidsförskolan Jag villtacka socialministern för svaret på min fråga. Situationenär en smula kuriös eftersom det som frågan gäller, deltidsförskolan, inte enshar elt halvt år på nacken och den redan har visal sig ha grundläggandebrister. Det är bra att utbildningen av personalen ökas, men det är framförallt kommunernas planeringsförutsätt--ningar som måsle förbättras.Målsättningen ärju verkligen satl mycket högt: "Förskolan bör sträva efteratt i samarbete med föräldrarna ge varje barn bästa möjliga betingelser attrikt och mångsidigt utveckla sina känslo- och tankemässiga tillgångar.Förskolan kan därigenom lägga grunden till att barnet utvecklas till en öppen,hänsynsfull människa med förmåga till inlevelse och till samverkan med andra, istånd atl komma fram till egna omdömen och problemlösningar." Delär vackra ord, men det kostar pengar om man skall ta dem på allvar, och detmåste ju vara meningen. Menmånga förskollärare frågar sig : Hur skall vi kunna stimulera varjeenskilt barn när vi sitter ensamma i barngrupper om 18-20 barn? En person kanrimligen inte räcka till för så många. Barnen är ju så olika. Många har storakontaktbehov, några är blyga och andra är fulla av egna upptåg. Men i ställetför allt det fina som man kan göra, men som kräver fier vuxna, måsteambitionerna nu ofta skruvas ner, och del är inte underligt om det mest blirfråga om övervakning. I utredning om barnensuppväxtförhållanden, som presenterades , konstateras det alt svenskabarn har del bäst materiellt sett men de lider ofta brist på kärlek, mänskligomvårdnad och omtanke. Det skulle ju vara skada om konstaterandet också skullegälla förskolan, och man har anledning att frukta alt den risken föreligger.Det är ingen kritik mot personalen i förskolan, för den gör säkeri sitt bästa. Målsättningengår i stort setl ut på alt förskolepersonalen skall ha tid och möjlighet atl tasig an vartenda barn, alt de skall ha tid alt ta hand om den som är litet blygoch lyssna till den som har något atl berätta. De skall trösta, krama, klappa,uppmuntra, avleda slagsmål och vara ett vuxet föredöme, leda, stimulera ochutveckla barnens Jaguppfattning, kommunikationsförmåga och begreppsbildning.Därtill skall de vara pedagogiska i snickar- och målarverkslad, i kladdboden,syhörnan och mysvrån; ensam bland 17, 18 eller 20 barn. Avdet här bör det framgå att myckel av det väsentligaste i förskolan står ochfaller med personaltätheten, och med väsentligt menar jag dä förskolansjämlikhetsbefrämjande funktion. Vivet att många barn är i starkt behov av denna stimulans som förskolan äravsedd att ge. Den viktigaste målsättningen får inte tappas bort ellerförfuskas. Överläggningen var härmedslutad. § 9 Om ökat statsbidrag till den kommunala nykterhetsvården Nr35 Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara i (c) anmälda fråga,1975/76:137, och anförde: i har frågat om jag är beredd att medverka till allstatsbidragen till kommunernas nykterhelsvård i fortsättningen kan utgå med de75 % som anges i statsbidragskungörelsen. Fråganom den fortsatta utformningen av bl. a. statsbidragen till den kommunalanykterhetsvården behandlas av socialutredningen i dess pågående arbete. Samrådsker därvid med kommunalekonomiska utredningen. Socialulredningen beräknaslägga fram sitt belänkande . Torsdagen den 4 december1975 Omökat statsbidrag till den kommunala nykterhetsvården Hen i (c): Jag ber alt få tacka socialministern för svarei på min fråga. Dennafråga är inte ny. 1973 väcktes en molion i samma ärende. Denna motion fick enpositiv behandling i utskottet. Utskottets skrivning kunde tolkas så att statenborde ta sin del av kostnaderna enligt ifrågavarande kungörelse. Detta haremellertid inte medfört någon ändring så till vida alt bidragskungörelsensutfästelser har fullgjorts. Vi har en byråkratisk granskning avstatbidragsansökningarna på såväl länsplanel som riksplanet. Dessapersonalresurser är dåligt utnyttjade. Vifår hoppas att socialministerns svar på min fråga verkligen kommer till ullrycki ett beslut i socialulredningen och att det blir en förbättring av insatsernafrån statens sida. Eftersomstaten nu lar en stor del av inkomsterna av alkoholförsäljningen, borde denockså ta konsekvenserna av den problematik som alkoholen skapar. Men frågan harinte bara en ekonomisk sida. Ingen här i kammaren, allra minst socialministern,protesterar väl mot det välkända påslåendet att alkoholmissbruket i alllsiörre utsträckning blir vårl största samhällsproblem. Missbruket tränger ocksåallt längre ned i åldrarna. Vi kan räkna de alkoholskadade i hundratusental. Dealkoholskadades situation är beklagansvärd. Vi har också elt ökat antalnarkotikamissbrukare, varav många är biandmissbrukare. Vi kan inte bara nöjaoss med att notera antalet missbrukare och diskulera deras många gångerhopplösa situation. Frågan är hur vi skall komma till rätta med problemen.Socialministern har i olika sammanhang talat för att alkoholmissbrukarna skallfå vård och behandling inom sjukvårdens ram. Jag delar socialministernsuppfattning i detta avseende. Men hur är dagens situation? Jo,alkoholmissbrukarna får knappast möjlighet lill samma sjukvård och i sammautsträckning som övriga samhällsmedborgare. Våra mentalsjukhus och psykiatriskakliniker gör behjärtansvärda insatser, men resurserna är otillräckliga. Jag vill frågasocialministern om han vill medverka till en förstärkning av vårdresurserna för dealkoholskadade och vilka åtgärder man i så fall kan förvänta frånsocialministerns sida. Vi kommer i många olika sammanhang, i , alt fådiskutera dessa frågor i fortsättningen. Jag har sagt att vi väntarsocialulredningens betänkande . Jag har också i andra sammanhangsagt att vi räknar med att kunna komma fram med en proposition idelta stora ärende. Det innesluter självklart utomordentligt omfattande ochviktiga frågeställningar på hela det sociala fältet inklusive, helt naturligt,nykterhetsvården. Till de frågorna finns del säkerligen anledning att återkommai fiera olika sammanhang. HenANDERSSON i (c): Jag är övertygad om atl man följer dessa frågor med uppmärksamhet. Menvad vi kan känna oro för är att missbruket ökar i betydande omfattning. Allakänner vi till vad som följer i alkoholkonsumtionens spår: elt ökat missbruk.I en broschyr från kan konstateras attalkoholkonsumtionen ökade . Vadsom mest oroar är ungdomens alkoholkonsumtion. På grundval av ett, för all dellilel material - 570 elever i en högstadieskola - kan man konstatera alt 57 %av pojkarna i årskurs 7 dricker starksprit eller vin. För filekorna ärprocenttalet 63. Detta oroar naturligtvis, eflersom Jag vet av personlig erfarenhetall så många problem följer med alkoholkonsumtion. Inomsocialvården är vi medvetna om att inte bara missbruket utan även de omedelbaraverkningarna av alkoholkonsumtionen medför besväriiga situationer förungdomarna. Man kan inte nöja sig med alt skjuta problemen på framliden. Delmåsle tas kraftlag både av stat och kommun för att komma lill rätta medförhållandena. Överläggningenvar härmed slutad. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren att påföredragningslistan återstående frågor skulle besvaras efter behandlingen avutskotts-betänkandena. §10 Den allmänna tandvårdsförsäkringen betänkande 1975/76:15 med anledning avpropositionen 1975/76:44 med förslag till vissa bestämmelser om den allmännatandvårdsförsäkringen jämte motioner. I proposilionen 1975/76:44hade regeringen () dels föreslagit riksdagenatl anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1973:456) om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring, delsföreslagit att vad föredraganden i övrigt anfört om erfarenheterna av ochriktlinjer för utvecklingen av den allmänna tandvårdsförsäkringen gavsriksdagen till känna. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenlämnas en redogörelse för erfarenheterna av den allmännatandvårdsförsäkringen. Förslag läggs fram om anslutnings-och etableringsreglerinom tandvårdsförsäkringen fr. o. m. . Reglerna grundar sigpå ett förslag av som har utarbetats i samförstånd medSveriges landläkarförbund. Vidare redovisas åtgärder för all ge nya patienterökade möjligheter till landvård inom ramen för tandvårdsförsäkringen. Ipropositionen behandlas också frågan om införandel av allmäntjänstgöring hosfolktandvården i anslutning till tandläkarutbildningen." Idetta sammanhang hade behandlats delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:36 av (), 1975/76:37 av fröken m. fl. (c), varihemställts alt hos regeringen begärde förslag om allmäntjänstgöringför tandläkare tillsammans med etl förslag beträffande omläggning avgrundutbildningen av tandläkare i enlighet med vad som anförts i motionen, 1975/76:41 av m. fl. (m), vari hemställtsatt vid behandlingen av propositionen 1975/76:44 beslutade att 1. förslag till ny utformning av ersättningssystemetinom tandvårdsförsäkringen underställdes prövning, 2. hos regeringen begära förslag syftande till atlendast väsentligt högre beräknade behandlingskostnader än nu gällande 2 000 kr.skulle kräva förhandsprövning i enlighet med vad i motionen anförts, 3. hos regeringen uttala att möjligheter tillallmäntjänstgöring även hos privatpraktiserande tandläkare och inte enbart hosfolktandvården borde övervägas i samband med utarbetandet av det aviseradeförslaget till omläggning av grundutbildningen till landläkare, 1975/76:42av (), vari hemställts att gav regeringen till kännavad i motionen anförts om tidpunkten för genomförandet av enallmäntjänslgöring för tandläkare. 1975/76:43 av herrWestberg i (fp), vari hemställts att vid behandling avproposition 1975/76:44 skulle 1. besluta alt avslå punkt 9 rörandeelableringskontroll i övergångsbestämmelserna till förslaget till lag omändring i lagen om ändring i lagen om allmän försäkring, 2. ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående utredningen om ersättningssystemet, 3. begära förslag till ökade insatser inom denförebyggande tandvården. dels de under allmänna motionstiden vid 1975 årsriksmöte väckta motionerna 1975:337av m. fl. (m), vari såvitt här var i fråga (yrkandena 1-7)hemställts att skulle 1. hos regeringen anhålla om förslag beträffandeenhetlig återbäring om för alla tandvårdsarbeien med elt särskilthögkosinadsskydd för myckel dyrbara åtgärder, i enlighet med vad som anförts imotionen, 2. uttala att de inskränkningar i tandläkarnaselableringsräit som rådde upphävdes så snart nuvarande krisläge inomtandvården övervunnits, 3. hos regeringen begära att ändringen av 11 § iKungl. Maj:ts kungörelse om ändring i tandvårdstaxan (1974:626) upphävdes, 4. uttala att fortlöpande, systematiska tidsstudier avtandläkarnas vårdarbete av det slag som inletts inte borde förekomma, 5. besluta att även barn och ungdom, som varberättigade till avgiftsfri behandling inom folktandvården, också skulletillhöra tandvårdsförsäkringen, 6. uttala att den allmänna försäkringens tandvårdstaxaborde fastställas genom förhandlingar med landläkarnas och tandteknikernasfackliga organisationer, 7. uttala att blanketlrutiner och andra administrativapålagor i samband med all försäkringsreglerad vård måsle nedbringas till detabsolut nödvändigaste i. syfte atl skapa större utrymme för verkligtvårdarbete, samt 1975:1228av () och (), vari hemställts 1. att beslutade anhålla hos regeringen omatt även tandvård för barn skulle bli ersättningsberättigad inomtandvårdsförsäkringen, 2. att uttalade atl all erforderligbarniandvård borde säkerställas, 3. att hos regeringen begärdeförslag lill förtur inom folktandvården för gravida kvinnor. Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. beträffande tandvårdsförsäkringens personkretsavslå molionerna 1975:337 (yrkande 5) och 1975:1228 (yrkandena 1 och 2), 2. beträffande förtur för gravida kvinnor inomfolktandvården avslå motionen 1975:1228 (yrkande 3), 3. beträffande elableringskontroll med bifall lill propositionen 1975/76:44 samt med avslagpå motionerna 1975:337 (yrkande 2), 1975/76:36 och 1975/76:43 (yrkande I) antadel i proposilionen framlagda förslaget lill lag om ändring i lagen (1973:456)om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. beträffande försäkringens ersättningsregler avslå motionen 1975:337 (yrkande I), 5. beträffande gräns för förhandsprövning avslåmotionen 1975/76:41 (yrkande 2), 6. beträffande frågan om atl underställa nytandvårdstaxa prövning avslå motionen 1975/76:41 (yrkande 1), 7. beträffande utredning om ersättningssystemetavslå motionen 1975/76:43 (yrkande 2), 8. beträffande 11 § kungörelsen (1974:626) om ändringi tandvårdstaxan (1973:638) avslå motionen 1975:337 (yrkande 3), 9. beträffande försäkringens administration avslåmotionen 1975:337 (yrkandena 4 och 7), 10. beträffandeförhandlingsrätt avslå motionen 1975:337 (yrkande 6), 11. beträffandetidpunkt för införande av allmäntjänstgöring avslå mo lionerna 1975/76:37 och 1975/76:42, 12. beträffande allmäntjänstgöring hos privattandläkareavslå motionen 1975/76:41 (yrkande 3), 13. beträffande utbildningen av tandhygienister avslåmotionen 1975/76:43 (yrkande 3), 14. med bifall till propositionen anta det ipropositionen framlagda förslaget lill lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring. 1. avherrar Ringaby (m) och () vilka ansett att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:337 (yrkande 5) samt med anledning avmotionen 1975:1228 (yrkande I) och med avslag på sistnämnda molion (yrkande 2)skulle anta av reservanierna framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 2. av () som ansett att utskottetunder I bort hem ställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:1228 (yrkandena I och 2) och medanledning av motionen 1975:337 (yrkande 5) skulle a. beslutaatt hos regeringen begära att även tandvård för barn skulle vara ersättningsberättigad inom tandvårdsförsäkringen, b. uttala att allerforderlig barniandvård borde säkerställas, beträffandeförtur för gravida kvinnor inom folktandvården 3. avherr Hylländer (fp) som ansett atl utskottet under 2 bort hem ställa att med bifalltill motionen 1975:1228 (yrkande 3) hos re- geringen begärde förslagtill förtur inom folktandvården för gravida kvinnor, 4.av herrar Ringaby (m). Hylländer (fp) och () vilka ansett atlutskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:43 (yrkande 1) samt med anledning avproposilionen 1975/76:44 och motionen 1975:337 (yrkande 2) ävensom med avslagpå motionen 1975/76:36 skulle anta del i proposilionen framlagda förslaget lilllag om ändring i lagen (1973:456) om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring med den ändringen alt punkt 9 av övergångsbestämmelserna till lagenupphörde atl gälla. 5. avherrar Ringaby (m) och () vilka ansett att utskottet under 4 bort hemställa atlriksdagen med anledning av motionen 1975:337 (yrkande I) hos regeringen begärdeförslag lill en enhetlig återbäring om för alla tandvårdsarbeien med eltsärskilt högkostnadsskydd för mycket dyrbara åtgärder i enlighet med vad somanförts i reservationen, 6. avherrar Ringaby (m) och () vilka ansett att utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:41 (yrkande 2) hos regeringenbegärde förslag av innebörd atl endast väsenlligl högre behandlingskostnaderän . skulle kräva förhandsprövning i enlighet med vad i motionenanförts, beträffande frågan om att underställa nytandvårdstaxa prövning 7. avherrar Ringaby (m) och () vilka ansett att utskottet under 6 bort hemställa att med bifall till motionen 1975/76:41(yrkande 1) beslutade att förslag om ny utformning av ersättningssystemet inomtandvårdsförsäkringen skulle underställas prövning. beträffande försäkringensadministration m. m. 8.av herrar Ringaby (m) och () vilka ansett att utskottet borthemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975:337 (yrkande 3) hos regeringen begärdeatt den i 11 § kungörelsen (1974:626) om ändring i tandvårdstaxan (1973:638)angivna förutsättningen för utbetalning av landvårdsersättning upphävdes, allriksdagen med bifall lill motionen 1975:337 (yrkandena 4 och 7) skulle a. uttalaalt fortlöpande, systematiska tidsstudier av tandläkarnas ar bete inte borde få förekomma,