prot · FY0959 · 1975-12-31 00:00:00 — Varför måste den nya tekniken kontrolleras av stora utländskaprivatintressen? Varför skall de kontrollera forskning och utvecklingsarbetekring teknologin? Varför skall de fä avgöra prioriteringen avforskningsresurser, som de faktiskt gör? Destora utländska företagen manövrerar även mellan olika länder, frän ell landlill ell annat. De ulnytfiar motsättningen mellan olika länder och skillnader iförhållandena. De bedriver i vissa fall en direkt kriminell politiskverksamhet. Det har visat sig att den stora internationella koncernen , somär verksam även här i , var en av de drivande krafterna bakommilitärkuppen i . Exempel från , , , ochniånga andra länder visaratt samma typer av företag och identiskt sammaförelagskoncerner som är verksamma här i också har varit inblandade idylika förfatlningsstridiga och reaktionära kuppverksamheler i en rad länder. Deköper ofta upp enheter här i för att lägga ned, del finns en radexempel på detta. Och genom sin multinationella karaktär har de väldigt lättall reagera mol åtgärder på den nationella politikens plan. Är del någol därsom inte passar dem kan de ofta i god ordning flytta över till ett annat land.De minskar därmed automatiskt den nationella självständigheten i den officiellanäringspoliliken. Inte minst vikligl är att de har fått en mycket stark insynhär i i sådana branscher som är säkerhetspolitiskt väldigt vikliga. Sist och slutligen innebärhela denna-utveckling, om den får fortsätta okontrollerat, ett gradvisundergrävande av den svenska neutralitetens faktiska innehåll. Den innebär ävenen annan mycket farlig tendens. Det är ju sä att med ökat utländsktkapitalinflytande i centrala branscher ökar bundenhet lill ochberoende av den imperialistiska delen av världsekonomin. Kännetecknande förförelagens situation i denna del av det imperialistiska blocket är alt deresurser som de har i sina egna länder inte räcker till för alt tillgodose dentyp av hejdlös ekonomisk tillväxt som de är ulsatla för. På grund av dennadisproportion tenderar de allt starkare alt gå ul över sill lands gränser, sökakontrollera och UtnyUja de fattiga nationernas resurser. I dettainlernationella utplundringschema medverkar de och till det schemat knytsockså i allt större utsträckning ju mer de internationella bolagen fårkontroll över delar av den svenska ekonomin. Vimenar att silualionen nu håller på alt bli den, alt proportionen av den maktsom dessa förelag utövar kräver snabba åigärder. Snabba sådana åtgärder kanåstadkommas genom juridiska restriktioner som förhindrar utländska intressenall uppköpa svenska företag. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall lill reservationen 10. Kontrollav företagsfusioner m. m. Hen (): För dagen finns det egentligen ingen anledning all rekapitulera de urolika synpunkter skadliga konsekvenserna av alltför långtgående företagsfusioneroch av elt alltför dominerande utländskt inflytande i vårt näringsliv.Effektivitetsintressen kan till en del rättfärdiga en viss"kraftsamling" inom en i princip fri marknadsekonomi. Men i takt medall koncenlralionstendenserna vuxit sig allt starkare har också olägenheternakommii att framstå på ell klarare sätt. En utveckling mol oligopol och monopolär förvisso inte ett seriöst konsumentintresse. Man råkar lätt in i en ondcirkel. Den ökade koncentrationsutvecklingen inom näringslivel, som i variefall lill viss del är en föfid av en härd konkurrens, leder inte sällan lillatt konkurrensen påtagligt beskärs, en konkurrens som i normalfallet anses varaen förutsättning för bra varor och rimliga priser, dvs. Det bästa kan, med andra ord, bli del godas fiende. Samtidigtkan man konstatera - ocksä någol paradoxalt - att den inlernationellakonkurrensen ökat till följd av de internationella ekonomiska förbindelsernaoch att koncentralionsulvecklingen, oavsett om den sker genom svenska ellerutländska företag på svensk botten, utgör en viktig förutsättning bland fleraandra för förelagens konkurrenskraft på en internationell marknad. Och juslörre konkurrenskraft och lönsan-ihel, desto större garanti för att sysselsättningstillfällenakan behällas och ökas. Det är emellertid uppenbart att samhället måsteskaffa sig bättre instrument för kontroll av företagsfusioner och samtidigtskapa garantier för ett meningsfullt samråd mellan företrädare för ägar- ocharbetsta-garintressen vid köp och försäfining av förelag. Kontrollav företagsfusioner m. m. vara ett i princip riktigttillvägagångssält. Etl försök i den angivna riktningen utgörjustitiedepartementets promemoria från förra årel om förslag lill lag omkontroll av förelagsförvärv i vissa fall. Denna PM är. som vi vet, fortfarandeoch fram lill i är föremål för remissbehandling. 1molionen 1635 har framförts yrkandet all lagförslaget med vissa justeringarskall tas fram för provisorisk tillämpning . Självfalletär detta inle möjligt, särskilt inte i elt läge då ju förslaget inte ärfärdigbehandlat av remissinstanserna. Oavsett detta måste vi dessutom ha enhelhetssyn på de här frågorna. Andra lagsliftningskomplex, t. ex.konkurrensbegränsningslagen, måste fogas in i bilden. Del kommer alt görasgenom konkurrensulredningens arbeie och förslag till ätgärder. Man måsleavvakta resultatet av denna utredning innan man kan bilda sig en klaruppfattning om det regelsystem som vi anser nödvändigt på konkurrens- ochfusionsområdet. gäller det all inte bara försöka få grepp om konkurrensensroll i näringslivet och i näringspoliliken utan att också vända päfrågeställningarna och fråga sig hur konkurrensen och koncentrationen isamhället påverkas av bl. a. skattepolitiken och den ekonomiska politiken. Sammanfattningsvis,herr lalman! Som utskottet sä riktigt påpekar är en kontrollagsiiftning inuläget en alltför komplicerad fråga. Alla bilar i pusslet måste samlas in ochfogas samman till en helhetsbild innan etl övergripande beslul kan fattas. Meddetta ber jag helt enkelt alt fä yrka bifall till utskottets hemställan i dennadel. HenSJÖNELL (c): Även reservationen 13 liksom niotionen 1673 som ligger till grund förmolionen är gamla bekanta. Vi har debatterat dessa saker under en följd av år.Men jag nödgas även i del här sammanhanget understryka alt ju mer tiden gåttoch för vafie är har de krav som framställs i molionen och reservaiionenblivit alltmer aktuella och nödvändiga all tillgodose. 1 motsvarande män harinvändningarna minskat i betydelse. Denimporlkonkurrerande hemmamarknadsindustrin är en utomor-denlligl belydelsefulldel av vårt näringsliv. Vi är alla överens om del, oberoende avpartilillhörighel. Jag tror också att vi kan säga att vi är överens om all denhär delen av värt näringsliv har stora svårigheter, nästan . Dessasvårigheter är nämligen inle bara betingade av lågkonjunkturer ochneddoppningar i konjunkturerna, utan de kvarstår dess värre även underhögkonjunkturer. Anledningen härtill är ganska enkel all analy.sera; dessaföretag har inle de nödvändiga och betydande reserver som storföretagen kanutnytfia i vikande konjunkturer eller för slora investeringar som kan varanödvändiga när konjunkluren böfiar alt svänga. De har med andra ord inle sloramöjligheter lill riskufiämning. De är alltså mera utsatta och i väsentligthögre grad mer utsatta just i konjunktursvackorna.Till del komnier att den imporlkonkurrerande hemmamarknadsindustrin i storutsträckning framställer vanliga konsumtionsvaror såsom kläder, skor,livsmedel och möbler. Just de artiklarna är utsatta för en ökande import frånlågprisländer, vilket gör alt svårigheterna accentueras. Trotsdella är dessa förelag helt nödvändiga. Det är ocksä helt nödvändigt församhället alt göra slora ansträngningar och stora insatser inte bara för altbevara den här betydelsefulla delen av näringslivet utan även för att utvecklaoch förslärka den. Jag skulle vifia påstå att den här delen av vårindustrisektor-den imporlkonkurrerande hemmamarknadsinduslrin - är likabelydelsefull för vårt lands välfärd och välstånd som exportindustrin. Delkanske för många kan förefalla vara elt djärvt påstående, och man kanske frågarhur jag kan göra det. Del är nog ganska lätt att konima med bevisning fördelpåståendet. Dessa företag har utan tvivel samma belydelse för utrikeshandelnoch för handelsbalansen som exportindustrin har, och det är det grundläggande.Vi kan noiera ultalanden av finansministern i årets finansplan som glädjandenog tycks tyda på en växande insikt om denna, som jag vill påstå, ganska fundamentalasanning. Dessa förelags belydelse framgår av några punkler som jag skallrelatera och som vi tidigare i mänga sammanhang har relaterat. Deär i smådriftens effektiva namn tillverkare av betydelsefulla färdigvaror avhög kvalitet som är nödvändiga i olika samhällssektorer och för olika slagskonsumtion. De små företagen är underleverantörer lill storindustrin. Vårastora exportindustrier skulle sannolikt inle klara sig länge om de inte hadetillgång till dessa hemmamarknadsindustrier såsom underleverantörer. Även destatliga verken, byggnadsverksamheten osv., är beroende av dessa förelag. Frånberedskapssynpunkl har de små förelagen ett myckel väsentligt värde. Vi kan heltenkelt inle göra oss av med företag som producerar saker som är så nödvändigaför vanlig konsumtion och för den mycket slora konsumtionen av dagligvaror -livsmedel, skor, kläder, möbler osv. Dessa förelag måsle finnas kvar förberedskapens skull. Desmå förelagen är ocksä - det kanske inle minst vikliga - betydelsefulla frånsysselsäitningspolitisk synpunkt. 100 små förelag med tio anställda var ärbetydligt mer motståndskraftiga mol påfrestningar i en lägkonjunkiur än ensiori förelag med 1 000 anställda. Föfiderna lokalt och regionalt blir mindreom någol aV de små förelagen drabbas av svårigheter än om ett enda stortföretag gör det. De är alltså en syssel-sättningsbufferl av slor vikt. Desmå företagens svårigheter framkom alldeles när jag talade omkonjunktursvackorna saml dessa förelags bristande möjligheter att lagra uppslora reserver och få en riskufiämning till stånd. Framför allt harsvårigheterna koncentrerats till kreditsidan. Jag vill gärna medge att vigemensamt, kanske framför allt här i , genom initiativ från regeringenunder senare år har lyckats ganska hyggligt bemästra pro- Kontrollav .företagsfusioner m. m. Kontrollav företagsfusioner m. m. blemen med de kortakrediterna lill de små hemmamarknadsförelagen. Men fortfarande kvarstårproblemel med de långa krediterna, där de små företagen har svårt alt blijämställda med de stora företagen och fä en rättvis behandling. Storföretagenär utomordentligt överlägsna i delta sammanhang. Härkommer in en mycket aktuell fråga, som belyser jusl denna sak, nämligenutlandslånen. Finansministern har som bekant uppmanat del svenska näringslivelall la upp utlandslån. Sä gör i myckel slor utsträckning även kommuner ochlandsting. Men där finns ytterligare ell exempel på en sektor, där de småförelagen kommer på efterkälken. De har inle de stora företagensutlandsförbindelser med bankinslilut och liknande. De är hell slagna lill slantom de inle får hjälp av samhället. Finansministernhar sagt alt man skall försöka lösa problemen på elt lämpligt sätt. Men vilkeldet lämpliga sättet är vel vi ännu inle. För någon lid sedan försökte jag i eninterpellalionsdebatt all få ell besked av finansministern. Förutom en allmänvälvifia lill att man skulle försöka klara della med utlandslånen till de småförelagen blev ingenting konkret utlovat. Jag förutsätter dock alt initiativmed konkreta förslag i denna riklning kommer frånfinansdepartementet. Uppenbartär alt de små företagen av ålder har klarat de flesta problemen själva. De börocksä i ell näringsliv som bygger pä fri företagsamhet själva klara sinaproblem. Men de kan inle hundraprocentigt göra della. Vi lever dock i eltblandekonomiskt samhälle och inle elt mancheslerliberall, som jag talade omtidigare. Elt manchesterliberall samhälle lämnar ät sill öde inte baralöntagare, som inte kan uppfylla sina ekonomiska och sociala villkor, ulan ävende små företag som inle kan klara sig. Men sä kan inle vi göra vare sig medlöntagarna eller med de små företagen, när vi nu har en blandekonomi.Biandekonomin ålägger samhället alt medverka i vissa betydelsefulla sammanhang. Dettaär ell av de mest angelägna exemplen på etl område där samhället bör medverka.Jag har här nämnt en rad faktorer, bl. a. utlandslånen. Dem skulle inte de småföretagen kunna klara själva. Där måsle samhället medverka. En hel radytterligare sådana angelägna uppgifter skulle kunna räknas upp där de småförelagen måste få del samhälleliga stödet. Det gäller t. ex. alt vidkonjunktursvackor underlätta omställningarna till ny produktion och nya projeklför alt därigenom bereda sysselsättning i den utsträckning som vi alla önskar. del av dessa företag har minskad sysselsättning, och deredovisar hög arbetslöshet. har ju inle förutsetts eller motverkats avsamhällets organ och myndigheter. Del finns anledning hänvisa lill debatten häralldeles , där vi efterlyste elt övergripande och genomtänktnäringspolitiskt program. Det hade varit utomordentligt bra alt ha etl sådantprogram i detta sammanhang, när man inte, som jag nu påpekar, har kunnatförutse och motverka den minskade sysselsättning som har förekommit periodvisoch som dä först och främst har drabbat de mindre förelagen och deimporlkonkurrerande hemmamarknadsin- När man inserdel allvarliga i detta borde man väl kunna göra sådana insalser. Dåvill jag särskilt betona att det inle krävs några selekliva, mol vissa förelaginriktade åigärder, utan att det framför allt är de generellt verkandeåigärder som vi har lalal om som måste sättas in. När man vill åstadkomma erforderligstabilitet och konkurrenskraft för all arbetslösheten skall kunna motverkasgäller det särskilt all inrikta ansträngningarna på de utsattaimporlkonkurrerande hemmamarknadsinduslriföre-lagen, eftersom dessa harspeciella krav pä sig - utomordentligt höga krav egentligen! Utom alt varasysselsältningsbuffert och motsvara sys-selsättningskravel skall de nämligenockså fylla de ekonomiska och be-redskapspoliliska uppgifter som ställs pädenna sektor. Det sistnämnda är inte minst betydelsefullt i ell samhälle somvill vara en demokrati och som dessutom vill bevara sin neutralitet. Skall vårneutralitet och alliansfrihet kunna bevaras är det inte bara fråga om att haetl starkt militärt försvar, utan del gäller ocksä att ha ell mycket slarklförsvar på den inre fronten, den ekonomiska fronten, vilket betyder att man ikrislid och krigstid kan förse medborgarna med nödiga förnödenheter och varor.Där spelar den imporlkonkurrerande hemmamarknadsinduslrin den allra störstarollen, och därför måste den få delta slöd frän samhället. Vianser - med större fog än tidigare - alt det inte bara går all hänvisalill att industriverket och andra organ skall klara della, utan en utredningmåste göra en analys av de här problemen saml komma med ett program och ettövergripande förslag. Med de orden vill jag yrka bifall lill reservaiionen 13 i betänkandet. Kontrollav förelagsfusioner m. m. Hen (): Jag vill först att vi återgår till dagordningen. Vi behandlar nämligennu punklerna 8-13 - men har redan talat om punkten 15. Han haralltså varit ute litet för tidigt, men det kan väl inte ha särskilt slor belydelse,eftersom i senare kommer all la upp den punkten. Dethade varit frestande att försl nägol diskutera centralisering - det har sagtshär all centralisering är ideologi, och man komnier dä otvivelaktigtatt tänka pä slakteriorganisationen och mejeriorganisa-lionen osv. - men del ärinte tid att debattera det . Jagskall i stället ta upp reservationerna 10 och 11, som är föranledda avvpk-motionen 1627 och cenlerparlimotionen 1635. Utskottets yrkanden i dessadelar återfinns under punklerna 8 och 11. Vpk-molionenbehandlar åtgärder mot utländskt inflytande över svenska företag ochcentermolionen åtgärder för att motverka företagsfusioner. Självfallet utgår debåda motionerna från olika ideologiska utgångspunkter. kända krav pådecentralisering och vpk;s lika kända resonemang, att "alltmerinförlivas i det inlernationella kapita- Kontrollav företagsfusioner m. m. listiska imperialistiskasystemet". Dock finns också någol gemensamt, nämligen del kompakta ochnegativa kritiserandet av svensk företagsamhet och svenski näringsliv, dåfrämst använt i de värdeladdade och propagandistiskt matnyttiga uttrycken"bolag och maktkoncentration", "profitjakt", "hungrigabolag", etc. Härhar jag gjort några reflexioner -jag gjorde dem innan var uppe italarstolen. Frågan är om man spekulerar fel när man, som man gör ikommunistmotionen, talar om häriningar "när verksamheten betraktas ur dearbelandes perspektiv". Dagens svenska arbetare ser inle, det vill jagpåslå, en företagsledning som en utpräglat profilhungrig utsugare. Vi harföretagsnämndsverksamhet och dagliga fackliga kontakter. Vi har klart för osssambandet mellan elt stabilt företag och tryggad sysselsättning, och vi ärkanske ocksä medvetna om alt även förelagsledare och styrelseledamöter har enform av anställning och slår i beroendeförhållande lill aktieägare m. fl. Sålill utskottets ställningslagande och lill reservationerna. Utskottet hänvisarsom vanligt lill tidigare riksdagsbehandling. Imotionen 1627 av m. fl. lämnas stalisliska uppgifter om demultinationella förelagens ökande verksamhet i . Där talas om deras"framfart och häfiningar", om hur de trols god ekonomi betalar dåligalöner, överför tekniskt kunnande till i former som drabbar såvälarbetare som fiänsteman osv. En skärpning av restriktionerna beträffande demultinationella företagen krävs. Reservationen10 av i föfier upp niotionen. Där hänvisas visserligen tillpågående utredning, men denna fär enligl reservanten inle utgöra hinder föralt omedelbara åigärder vidtas. Regeringen bör omgående tillse all sådanskärpning åsladkommes. Liknandemoiioner och reservationer har avslagits av med hänvisning lill bl.a. utredningen om utländska övertaganden av svenska företag, som gör entotalöversyn av lagen om vissa inskränkningar i rätlen att förvärva fastegendom m. m. Denna utredning skall f ö. undersöka vilka instrument som kanvara lämpliga ur samhällssynpunkt för alt utöva kontroll över utländska uppköpav svenska företag och utländska företags verksamhet i . Den skallvidare överväga systemet med bundna aktier, utlänningsklausul etc. Utskottethänvisar också till den arbetsgrupp som har utsetts och som har lill uppgiftatt "föfia frågor rörande multinationella företag". Övriga medlemmar i gruppen är statssekreterarna i justitie-,finans-, handels-, arbetsmarknads- och industridepartementen, biträdandekabinettssekreteraren i ulrikesdepartementet och vice riksbankschefen. Idirektiven har pekats på den starka expansionen av multinationella företagunder och en rad problemställningar i samband därmed. Vidare sägsdär all gruppens mera konkreta arbetsuppgifter blir att sammanställaaktiviteter som pågår. Såtill centermolionen 1635 och reservationen 11 om taxeringsrevision inominternationellt verksamma förelag. 1centermolionen lar man upp de faklorer som kan bidra lill koncentralionsulvecklingen,bl. a. de regler som möjliggör befrielse från realisationsvinst vid aklieförsäfiningi stmkturrationaliseringssyfte. Och önskemålen är långtgående: All gällandelagstiftning angående stimulans av fusioner eller s. k. strukturomvandlinggenom skattebefrielse eller pä annat sätt skall avskaffas. Härerinrar utskottet om alt en speciell fråga pä detta område behandlades iriksdagen föregående är. Skatleulskotiel anförde dä alt den dispensregel somdet rörde sig om behandlas av realisalionsvinslkommillén. Vidare harförelagsskalteberedningen anledning syssla med de skalleregler som åsyftas imotionen. Med hänvisning till bl. a. detta och lill alt problemel ocksä ärföremål för inlernalionell uppmärksamhet avstyrker utskollet motionen. Vadsom bör uppmärksammas är att centerniotionärerna fått sina partivänner iutskottet med sig endasl pä punkterna 3 och 4 om den kontinuerligataxeringsrevisionen och ett näringspolitiskt program för bank-sektionen. Manförstår dem helt och fullt. Ledamöterna i utskottet står nog mera med fötternapå marken. De har bl. a. sysselsättningsfrågorna mera inpå bara kroppen. Delkan ha sina konsekvenser om man går med på de krav som finns i de övrigapunklerna i niotionen; "1.att hos regeringen begär förslag om avskaffande av all gällandelagstiftning angående stimulans av fusioner eller s. k. strukturomvandlinggenom skallebefrielse eller på annat sätt, 2.att begär ell svenskt regeringsiniliativ för all främja en gemensamnordisk linje vid ularbelandel av olika slags uppförandekoder förmultinationella företag inför arbetet inom FN och ". Punkterna3 och 4 har centerpartisterna i näringsutskotlet tagit upp, men den sislapunklen har de inte velal gå med på: "5.att som provisorium under tvä år antar del som bilaga till molionenfogade förslaget lill Lag om kontroll avföretagsförvärv I vissa fall samtförslaget till Lag om ändnng I logen (1951:308) om ekonomiska föreningar med deändringar som anförts i molionen." Delhär har ju varit inne pä, och förslaget till lag om kontroll avförelagsförvärv i vissa fall behandlas i promemoria fränhösten 1974. Huvudregeln här skulle vara all lagen omfattar förelag med minst100 anställda - motionärerna vill ha endasl 50 anställda - samt att förvärv avförelag inte skulle bli giltigt förrän samråd skett med lokalarbetstagarorganisation och avtalet därefter anmälts till och lämnats ulanerinran av chefen för industridepartementet. Regeringen skulle kunna förbjudaförvärvet, om detta skulle kunna medföra olägenheter ursysselsättningssynpunkt eller leda lill för konsumenterna skadligmonopolbildning. Naturiiglvisär della komplicerade och svårbedömda frågor - utom för vad jag vill kallaverklighetsfrämmande centermotionärer. Elt bevis på svårighetsgraden är denförlängda remisstiden, som också talade om. Och vilka är del somhar begärt förlängning av remisstiden? 13 protokoll 1975. Kontrollav företagsftisioner m. m. Kontrollav företagsfusioner m. m. Jo, del är de som kännerlill de här frågorna, nämligen , LO ochPrivaifiänslemannakartellen. Ja,i lagtexten skulle ocksä maktkoncentration nämnas som fusionshinder, och detallra värsta skulle kanske vara motionärernas förslag all "regeringensbeslul alt godkänna fusioner där ena parten har mer än 500 anställda"skulle "anmälas till inom viss lid för alt där behandlas ivanlig ordning". Jag har svårt att föreställa mig hur del skulle gå lillall behandla alla fusionsfrägorna "i vanlig ordning" här i riksdagen.Jag förslår cenlerledamölerna i näringsuiskoltel som inte nappade päpartivännernas krokar. Jagyrkar bifall lill utskottets hemställan under punkterna 8-13 och därmed avslagpå reservalionerna 10 och II. Hen i (vpk): Herrlalman!Del enda som var riktigt klart närdel gällde inställning till demultinationella företagens makt var att han inte ville biträda några förslag omrestriktioner mot den makten. Då är frågan; Vad har för attityd påsill partis vägnar - han är ju dess talesman - om han ser den här frågan pålitet ? Del är nämligen så underligt och oklart att man inle fårnågol riktigt grepp om vad ni egentligen syftar till från regeringspartietssida med de här utredningarna. Har ni en i grunden positiv attityd till demultinationella företagens ökade inflytande eller har ni en i grunden kritiskattityd? Vill ni att de skall få öka sitt inflytande i förhållande till nueller vill ni all deras inflytande skall minska i förhällande lill nu? Hurstort inflytande tänker ni er alt de skall tillålas få? Vilken tendens skallsegra i utvecklingen? Jagvill fråga direkt: Är för eller emot ett ökatinflytande för de stora multinalionella koncernerna? Jag vill också fråga; Omman säger sig vara för att inskränka deras inflytande, hur kan man då förenadet med den väldigt liberala inställning lill kapitalrörelser över gränsernasom man i flera internationella sammanhang har förpliktat sig att respektera? HenHAGLUND (s):