prot · FZ09101 · 1975-12-31 00:00:00 — sammanhålleiämne i kvinnofrågan som lar upp kvinnornas situation historiskt och i nutidenur ekonomiska, sociologiska och psykologiska aspekter skulle, menar vi, fyllaen viktig funktion. Därförborde UKÄ få i uppdrag all inrätta studiekurser om 40 poäng vid de störrehögskolorna. Behovetav etl särskill högskoleämne i kvinnofrågan är slorl - och intresset för fråganär också omfattande, del har de senaste årens debatter och kamp i kvinnofrågangivii klara besked om. Det är tråkigt all ul-skousmajoriteien inle insen detta. Jag yrkar, herr talman,därmed också bifall lill reservationen 3. Anslagtill högre utbildning och forskning Jag kommer all i delta inlägg säga några ord lill de företrädare förreservationerna som yttrat sig . Jag måste tyvärr, herr lalman, hotamed all återkomma senare under debattens gång i den mån någon av de andratalarna skulle ställa frågor till utskottet eller framföra några yrkanden somjag måste bemöta. HerrNordslrandh valde alt citera mol hela högskoleväsendet kritiska synpunkter, somhan förnummit all, som jag uppfattade det, 160 000 studerande hade framfön tillhonom. Det var en ganska fruktansvärd litania över hur allvarlig situationen idet svenska högskoleväsendet egentligen är. Jagär någol överraskad, herr talman, över att talar litetnedlåtande om organisationsbyråkraterna och regeringens tänkare. HerrNordslrandh måste ändå tycka att regeringens tänkare inte tänker så dumt. Om vigår igenom E-avsnittet i huvudtiteln och utskottsbetänkandet finner vi, altdel omfattar 97 olika punkter, och är med på noterna när detgäller 96 av dem. Det betyder att över praktiskt taget hela fältet ärmoderaterna i utbildningsutskottet överens om att de förslag som"tänkarna" från regeringen har presenterat är rikliga. Ändå finnerherr Nordslrandh anledning att bära fram denna våg av missnöje över vad somhåller på att hända i vårt högskoleväsende just . Jagskall bara la upp en enda av punkterna i det som talade om.Herr Nordslrandh hänvisade lill stora motion - den av riksdagenbetalda moderata valhandboken, som finns i en blå pärm och som jag har liggandepå min bänk. Anslagtill högre utbildning och forskning att det ärväsentligt att kvaliteten i utbildningen på högskolenivå bevaras. HerrNordslrandh får vara vänlig och precisera sig litet grand! Är det någon ikammaren som har påstått, eiler finns det i något dokument utsagt, att vi inteskall ha en högskoleutbildning med kvalitet? När kräver atlutbildningsutskottet skall begära kvalitet i den högre utbildningen, vad är detdå för slags dörrar slår in? Vem är det han polemiserar mot?Vem är det som har sagt att vi inle skall ha kvalitet i utbildningsväsendet? Jagskulle vilja be att bättre precisera sig, så att vi inte barafår allmänna fraser att tala om. När vi läser valhandboken, som innehåller erasynpunkter på utbildningspolitiken, finner vi där att det bara är allmännatalsätt som ni rör er med; ni har inte förmått er till några precisa påpekandenom vad del är för förändringar som vi skall vidta. Tillherr vill jag säga att utbildningsutskottet fick över 200 motioner, och därefter har det kommit en lång radmotioner till, knutna till propositioner som avlämnats . Ett gott styckeöver hälften av alla de motioner som kom under allmänna motionstiden skulle, omde bifölls, leda till kostnadsökningar. som ni på borgerligt håll påalla punkter i stort sett kräver ökade statsutgifter, spelar ni en annan rolli andra sammanhang, när ni skapar missnöje om skatterna och vill ha en nyregering som skall kunna åstadkomma ett lättare skattetryck. gör påsamma sätt och är precis som alla de andra. När det gäller yrkandei dag måste vi la hänsyn lill vilket budgetläge vi befinner oss i liksom tillvilka prioriteringar vi kan göra nu för att inte på punkt efier punkt medverkatill en ökad utgiftsbelastning, som därmed leder till etl ökat skattetryck påmedborgarna. Närherr säger att utbildningsministern och socialdemokraterna iutbildningsutskottet negligerar studerandeopinionen är ju det en kritik som -på den här punklen - också riktar sig mot moderater och centerpartister ochvpk;are i utbildningsutskottet, eftersom ni på ert yrkande inte fått med någonmer än er egen representant i utskottet. Att gå omkring och säga all vinegligerar sluderandeopinionen bara därför att vi bedömer budgetläget så, attdet inte är möjligt att anvisa ytterligare några miljoner, är ett häpnadsväckandeoch definitivt felaktigt påstående. Jag bedömer att det räcker all bemöta herrar Nordslrandh och meddet sagda. Etl par ord lill ! Delär väl ganska rimligl alt vi sedan obligaloriekommitléns förslag beretts ivanlig ordning avvaktar - på del säll som vi alllid brukar göra när beiänkandenhar framlagts - remissopinionens synpunkler innan vi tar itu med atl genomföranågra åtgärder. Alt besluta genomföra förändringar på delta område närbetänkandet har lämnats och gått ut på remiss är inte i överensstämmelsemed de principer vi arbetar efier i det svenska parlamentet. Tillsist några ord om könsrollsfrågorna. visar med sinutförliga skrivning på s. 18 i sitt betänkande att utskottet fäster stortavseende vid studier av det här slaget. Men i betänkandet säger vi också, närvi talar om vad som pågår just , att eftersom inte någon läroanstalt ännu harbegärt att få anordna någon 40-poängskurs i könsrollsfrågor, bör interiksdagen ta initiativ till en sådan, utan det initiativet skall normalt kommafrån utbildningsanstalterna. Och kommer ett sådant initiativ skall det i vanligordning prövas av de regionala kommittéerna. Visar det sig då att behov av ensådan här kurs föreligger, finns det formellt ingenting som hindrar att denkommer till stånd. Med detta ber jag att få yrka bifall till utbildningsutskottetshemställan på samtliga punkter. HerrNORDSTRANDH (m) kon genmäle: I brist på argument lar - jag vet inle för vilken gång iordningen - fram sin lilla knallpulverpistol och skjuter vill omkring sig, menännu lever såväl som jag. Detvar inte 160 000 studenter - så många finns knappast för alt protestera - utan135 000 som jag nämnde. Men den överdriften passar ju bra in i bilden när herrAlemyr vill skjula omkring sig. Närvi i molionen understryker undervisningskvalitetens roll gör vi det i bestämdmotsats till vad H 75 nu uteslutande håller på med, nämligenorganisationsformer och liknande. HerrAlemyr begär att jag på den korta stund som står mig till buds på olika sättskall redogöra för vad kvalitet innebär. Det hinner jag inte med, men jag villunderstryka en sak: för att kunna uppehålla och förbättra kvaliteten pådiverse håll i vårt högskoleväsende fordras det lä-rarförstärkningar. Jaghar i delta avseende talat om de leologiska fakulteterna. Jag nämnde ocksåden humanistiska forskningen och utbildningen över huvud laget mycketkortfattat - man kan ju näppeligen ta kammarens tid i anspråk mer än någraminuter. Delär bra egendomligt atl inte förmår fatta vad del är vi vill skallkomma lill beaktande och prövning i H 75. I den partimotion som valhandbok så föraktfullt - för jag förmodar alt det var menatföraktfullt och inte på någol sätt som beröm - har vi på s. 253 lagil uppsynpunkler på uibildningen som vi inle har möjlighet att framföra på annatsätt. Jag erinrar om att vi - och - är uteslutna frånorganisationskommittéerna. Delsom har med kvaliteten att göra är vidare utbildningens dimensionering,inlagningsbegränsningarna, intagningsbeslämmelserna där i visst avseende denökända lycks ha dykt upp som ett instrument för intagning och kravet påforskningsanknytning. HerrMOLIN (fp) kort genmäle: har för /77 föreslagit förbättringar av ioch för sig relativt måttligt slag på högskoleområdet, bl. Anslagtill högre utbildning och forskning Anslagtill högre Ulbildning och forskning fleraforskningsassistenter och ökat anslag till forskningsråden, och jag motiveradedessa förslag i mitt anförande. Omriksdagen följer reservalionerna på den här punkten skall givetvismedverka till finansieringen. Menherr Alemyrs argumentering är ungefär den här: Ja, här har det väckts 200motioner. Vad har utbildningsutskottet gjort? Jo, del har inte biträtt en endaav dem. Delär i och för sig inte något tecken på att denna sektor inte är ettförstahandsintresse inom utbildningsutskottet. Jag påpekade detta i del förraanförandet: Vi har bara följt upp regeringens snåla politik på det här området. Menjag sade också atl gjorde utskottet en skrivning, som jag menarborde ha varil förpliktande när det gällde en utbyggnad av resurserna förhumanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Men del visade sig att det varingenting som man stod . Jaglycker nog att utbildningsutskottets ordförande i sill kortaanförande här personifierade detta bristande intresse som jag talade om i mitthuvudanförande. Och jag tror att de 135 000 studerandena här i landet inte harnågon förståelse för sina krav att hämta hos . (vpk) kortgenmäle: sade att utskottet fäster stort avseende vid könsrollsfrågor,men ännu har ingen läroanstalt begärt all en 40-poängskurs i könsrollsfrågorskall anordnas. Det får emellertid inte hindra från att avge enviljeyttring i detta ärende. Vpkmenar att det kanske i ett övergångsskede behövs en särskild satsning på dennaeftersatta forskning för atl våra kunskaper på detta område - kvinnofrågor,könsrollsfrågor - skall komma i nivå med kunskaperna på andra, redan kändaområden, Kvinnohistorisk forskning är nödvändig för att ge en riktig bild avkvinnornas del i historien - och för atl inle minst ge nutidens kvinnormöjlighet att känna samhörighet med tidigare generationers kvinnor. Detta kange oss en medvetenhet om den historiska utvecklingen av kvinnans ställning ochdärmed också, tror jag, inspirera oss till kamp för en förbättring av våravillkor . Närdet gäller de obligatoriska avgifterna till högre utbildning tycker jag delborde ha varil klokare av atl följa sin partikongress beslut ochlåta anta ett principuttalande, som vpk föreslår, nämligen atl allaobligatoriska, tvångsmässiga, avgifter måste bon. behöver visst inleavvakta remissinstansernas arbete för atl kunna göra detta uttalande. Jagtycker att det borde vara en renlighetsfråga för att selill atl sådana här avgifter försvinner. Rättigheten att studera måste innebäraen frihet från av staten påfordrade utbildningsavgifier. () kongenmäle: Jag vill säga till att när jag talar om er valhandbokså ligger det inte förakt i det utan närmast en beundran. Ni har lyckats att fåriksdagen atl betala den, och det tycker jag är skickligt gjon. Mennär jag läser i den - om vi skall la upp den här kvaliielsfrågan igen - såfinner jag att vad ni har alt säga om utbildningens kvalitet är följande:"Utbildningens kvalitet är därför av central betydelse. Undervisningenmåste förmedla kunskaper och färdigheter som är förutsättning för kritisktlänkande och förmåga au tillämpa vetenskapliga metoder. En kvalitativ höjningav utbildningsstandarden måste vara en ledstjärna förreformverksamheten." Vadär det för någonting i det som inte vem som helst kan skriva under? Är det allaanspråk ni har på , att vi skall tala om en sådan självklarhet somalla över huvud tagel är överens om? Detär därför, herr talman, jag har bett all få reda på om del är någon som harsagt atl vi inte skall ha kvalitet i utbildningen. Är del någonting ni villpolemisera emot när ni önskar att skall göra ett uttalande omutbildningens kvalitet? Nusäger att vi också måste ha personalförsiärk-ningar, och delär naturligtvis en synpunkt. Det är sådana personalförstärkningar som skallfinansieras med skattesänkningar, förstår jag. Det är den sortens insatser sommoderaterna i andra sammanhang också har föreslagit. När jag talar om alla motionerna och vad de sammantaget skulle kosta omman genomförde deras yrkanden, så är det etl försök från min sida att markerasambandet mellan samhällets utgifter och dess inkomster, att vi måste anläggaett budgetperspekliv på de beslui vi lar. Det resonemanget godtar tydligen inteherr . Han säger, att om vi lägger de synpunkterna på vad vi har råd attgöra innebär del alt vi inte är intresserade av utbildningsfrågorna. Så plockarhan fram en enda detalj i hela statsverksamheten och säger att den måste vi gepengar. Om vi inle gör det är vi inte intresserade, menar han. då från den övergripande syn på samhällets utbildningspolitik som ansvarigapolitiker måste ta. Det var det lilla försöket jag gjorde i det anförande somherr Nordslrandh uppfattade som någol slag av knallpul-versmällar och ingentingannat. Varförfår vi, herr talman, aldrig höra från att det råder ett sådantsamband mellan utgifis- och inkomstpolitiken? Varför kan ni inle försöka sättain det här i ell slörre sammanhang? Jag vill gå till mötes och säga,att om jag hade bedömt det så, alt del funnits ekonomiskt utrymme, skulle jagredan i årets budget ha fört fram positionerna något när del gäller humanioraoch samhällsvetenskap. har ultalat sig i den riktningen, och någongång måste vi vandra den vägen när resurserna tillåter det. Men vi är alltidtvingade att göra ekonomiska avvägningar från fall till fall. Anslagtill högre utbildning och forskning Anslag till högre utbildning och forskning () kongenmäle: Såvitt jag kan lorstå sysslar man i H 75 och i de regionalaorganisationskommittéerna uteslutande med organisationsfrågor. Mycket somkommer fram av arbetet där kostar pengar. Det blir en ökad byråkrati med ettutökat antal tjänstemän på den administrativa sidan. När vi talar om kvalitet idet här sammanhanget, ett avsnitt som hade älskvärdheten att läsaupp i dess helhet, menar vi att även den aspekten skall ha avgörande betydelseför det man nu håller på att skissera upp för den nya högskolan. Närjag säger att det behövs en personalförstärkning, så avser jag den pedagogiskasidan, den vetenskapliga sidan och undervisningssidan. Det kostar pengar, menutgifterna kan åtminstone i någon mån balanseras av en minskad byråkrati påorganisationssidan. Jag och många med mig uppfattar hela det utredningsarbetesom pågår efter U 68-beslutet som i mycket slor utsträckning ingenting annal änorganisationsförändringar och organisationsarbete. Närjag i mitt föregående inlägg talade om utbildningsbyråkrater och regeringenstänkande, något som jag inte gillar, gällde det just organisationsarbetetinför den nya högskolan. Mitt uttalande gällde alltså inle generellt en radandra förslag som förekommer i budgetpropositionen och som jag inte har haftnågot att invända mot. HerrMOLIN (fp) kort genmäle: Yrkandena om förbättringar för dehumanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna, som harframfört, kostar mindre än en hundradels procent av statsutgifterna. Dessaförbättringar går förbi genom att hänvisa lill att det har väckts200 motioner på detta område och att man inte har bifallit någon av dem. Detär ett konstigt argument när han säger att här finns så många krav påförbättringar att vi inte kan gå med på några förbättringar alls. Del var deljag tänkte på när jag sade alt jag tycker att utbildningsutskotleis ordförandehar visat ett måttligt intresse för denna sektor av samhällslivet. () kongenmäle: Så kan ju alla motionärer säga när de var och en plockar fram sin endalilla detalj i det stora hela, för det är ju vad ni gör. Ni väljer tekniken altta en punkt här och en punkt där men avslår från au se del i dess storasammanhang. Så går vi var och en av er ul och säger atl vi inte är elt skvattintresserade av den eller den sektorn. Det är bristen på helhetssyn som jaganmärker på i ert sätt atl angripa dessa problem. HerrNordslrandh säger att jag var vänlig nog att läsa upp det där om kvalitet i sinhelhet. De som lyssnade på den uppläsningen märkte säkert att det inte varmånga rader. Det är vad ni har all säga om kvaliteten, en fullständigsjälvklarhet som alla kan skriva under på. begär ni att riksdagenskall uttala för organisationskommittéerna! Vidaretalade om de där tänkarna som han är så arg pä eller som haninte tycker om. Han tycker inte om dem som sitter i H 75, dvs, iStaffanstorp och andra, och han tycker inte om dem som sitter iorganisationskommittéerna. Det är de tänkarna och organisationsbyråkraterna somherr Nordslrandh inte litar på. Han tror inte att de har någon som helst känslaför utbildningens kvalitet. Detta är naturligtvis i och för sig ett mycketvälgörande statement från sida inför . Det tyckerjag att vi med tacksamhet skall notera. Man bör också ute i de regionalakommittéerna observera vilken tillit som talesman påutbildningsområdet har till dem. Anslagtill högre utbildning och forskning Herrförste vice talmannen anmälde att anhållit au till protokolletfå antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. iStaffanstorp (c): När man läser utbildningsutskottets förevarande betänkande framgår detatt där finns en hel del förslag som har avstyrkts av utskottet. Detta har juockså framgått av debatten. Men de ledamöter som har debatterat de här frågornanu har i stridens hetta förbisett de positiva ställningstaganden som utskottetändå har gjort på en del punkter. Även om det inte är vanligt att nämna ombifallna motioner kan jag påpeka att det finns exempelvis tre stycken motionerom reumaiologisk forskning som utskottet har tillstyrkt, och det finns en delandra som också har blivit tillstyrkta. Jag återkommer snart till en av dem. Tillsammansmed har jag väckt en motion om långvårdsmedicinen. Där harvi begärt förstärkning med en professur i detta ämne i Malmö-Lund-områdel,Visseriigen har utskottet avstyrkt den motionen, men man har ändå skrivit i och för sig accepterar tankegången, och medicinska fakulteten i Lundhåller på att utreda förutsättningarna för att inrätta en forskningsenhet inomlångvårdsmedicinen med placering i , Det blir sålunda anledning för ossatl återkomma. Jag noterar nu bara med tacksamhet den skrivning som utskottethar gjort. Enannan betydelsefull fråga - och det var kanske den som jag särskilt fäste migvid när det här talades om att utskottet var så negativt - är den som herrFiskesjö har tagit upp i en motion till årets riksdag och i vilken han begärbättre slöd lill de mindre högskoleenheterna, alltså u-filialerna. Dessafilialer kan nämligen inle nu få den ekonomiska kompensation som den ökadetillströmningen av studerande skulle ha givit och som det här har talats om.Motionären har begäri 2 milj. kr., och utskottet har tillstyrkt detta yrkande.Utskottsbetänkandet är alltså inte så negativt som vissa talare här har velatgöra gällande. Beträffandeuppbyggnaden av den nya högskolan har vi all anledning se lill allprincipbeslutet om de mindre högskoleenheterna slår fast och Anslagtill högre utbildning och forskning att de alltså får tillräckligaresurser för sin verksamhet. Menar vi allvar med talet om att göra högskolantillgänglig för allt fier, så måste vi också se till atl de decentraliseradehögskolefilialerna på de mindre orterna får tillräckliga ekonomiska ochpersonella resurser. På den punklen kan jag hålla med om att manskulle vilja ha bättre resurser för högskolorna, vilkas regionala insatserkommer att bli mycket betydelsefulla. Den regionala utbyggnaden tror jagkommer att bli betydelsefull både från lokaliseringssynpunkt och när det gällertillgängligheten till studier för alla som söker högskoleutbildning. Genomden myckel omtalade H 75, alltså den regionala organisationskommittén, hållerden nya högskolans utformning nu på att i detalj växa fram. Till den diskussionsom här har förts vill jag säga att visst kan man i sådana här sammanhang hasynpunkter på organisationen. Men det viktigaste är ju ändå atl se lill altdetta stora högskoleväsende får en sådan organisation att del kan arbeta såfriktionsfritt som möjligt. kommer också i ell senare skede att få taställning till de förslag som är föremål för debatt på grund av förslagentill högskolelag, förordningar osv. från H 75. Eftersomdet förts på tal här i debatten vill jag gärna för del klargöravissa principiella ståndpunkter som låg till grund för vårt ställningstagandevid fjolårets riksdagsbehandling och som skall vara vägledande för vårt arbetei H 75 och i organisationskommittéerna. Vihar ett riksdagsbeslut, och efter del skall del forlsalta arbetet rätta sig.Det är viktigt och värdefullt atl arbetet på högskolereformen kan drivas ocksåunder stor öppenhet och i nära och konstruktiva konlakler med de närmasiberörda. Här har t. ex. talats om den stora mängden av siuderande. Den debatisom nu förs är viktig för att slul-gilligt skall komma fram till ettbra beslut. Det är min bestämda uppfattning. Grundläggandeför en reformering av den högre utbildningen skall vara att på ett bättre sättgöra utbildningen tillgänglig för envar, oberoende av sociala och ekonomiskaförhållanden och oberoende av individens bostadsort. En annan viktigutgångspunkt är att förslärka det lokala och regionala infiytandei överhögskoleverksamhelen, dvs, just all decentralisera beslutsfattandet. Dessaprinciper vägledde också vid dess ställningstagande 1975. Cenierparlielslår vakt om de studerandes möjlighet att välja utbild-ningsväg. Det skall inlebli några nya spärrar inom högskolan. Genom beslut på del lokala planet kanresursramar m. m, jämkas och justeras så alt några spärreffekler inle uppstår.Men det är klart att om man kommer in i en situation där någon insiilulionhåller på all sprängas av studerande - den situationen är i dagens läge och jagtror också framöver ganska osannolik med hänsyn lill de vida resursramar somnu bestäms - kan del vara nödvändigt all lokalt kunna hänvisa till andraalternativ. Del gagnar ingen all i ett sådant läge t, ex, bedriva undervisningi överfyllda lokaler. Jag tänker på den lid när vi hade de väldiga studerandeanhopningarna iLund och fick inställa examen osv. Dettabehöver dock inte föranleda någon debatt: Vi har det ändå så välplanerat numera kan ta emot ell större antal siuderande. Det är också del som liggertill grund för H 75:s arbete i della sammanhang. Centerpartietslår vidare vakt om möjligheten atl erbjuda högskoleutbildning utanför destora, etablerade högskoleorterna, och det gör vi just genom delta system.Härigenom kan högskoleutbildningen bli mer tillgänglig för människorna.Samtidigt ges fiera bygder den stimulans som högskoleverksamhet utgör. Möjligheternatill en geografisk decentralisering bestäms emellertid av om man har grepp överplaneringen, och då får man välja ett centralt eller ett regionalt organ. Vivalde i ett regionalt organ. Vi tror att det är bäst och medfören slörre decentralisering i beslutsfattandet. Detär inte min avsikt att nu uppehålla mig så länge vid detta. Vi får föra en debatiom dessa frågor här i kammaren när besluten skall fattas. Men då det i skildasammanhang görs gällande att det vidare arbetet med högskolereformen innebärall man går ifrån ställningstagande , vill jag nu klandeklarera att så inte är fallet. Centerpartiels motion , då vi sadenej till nya spärrar inom högskolan, då vi slog vakt om sambandet mellangrundutbildning och forskning och då vi pekade på angelägenheten av engeografisk decentralisering av högskoleverksamheten, är alltjämt vägledande ivårt arbete. Jag skulle med citat från de olika promemorior som t, ex. H 75 harskrivit ul kunna påvisa alt vi alltjämt kommer att ha fria linjer, och jag trorockså atl vi skall kunna lätta på vissa spärrar inom de nu spärrade linjerna. Anslaglill högre utbildning och forskning () kongenmäle: Jag har lyssnat med mycket stort intresse på iStaffanslorp redogörelse för och syn på del arbete som man nu håller på med iorganisationskommittén H 75. Jag vill understryka all när jag talade omutbildningsbyråkrater och regeringens tänkare var del ingen rubrik som jagsatte på , vilket hade infamitelen att låta påskina. Jagskulle till vilja ställa en fråga som har med högskolans förnyelseall göra och som jag hoppas att man också tänker på i organisationskommittéernaoch i den stora organisationskommittén. En möjlighet lill spontan förnyelse avhögskoleutbildningen kan, som studenterna också har påpekat, vara atl ökaantalet platser till individuella utbildningslinjer. Del var en slordiskussionsfråga .