prot · FZ0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Del måste ha känts bittertför arbetskraften i Kariskrona all som man får meddelandet omnedläggningen går SweTecos ledning ut och lalar om sina planer på tillverkningutomlands. En av de drabbade i uttryckte det på ell mycket drastisktmen ganska riktigt sätt: Är det meningen att vi tekoanställda skall emigreraför att få jobb? Enligtmin mening hade del varil rimligt all SweTeco använt sig av de kunskaper mansäger sig ha om marknaden och om riktiga kläder och att man tagit fram de nyaprodukter som man skall tillverka utomlands i bl. a. Kariskronaförelaget. Istället får förmodligen samhället, liksom del fått göra i många fall när delgäller privata förelag, gå in med arbetsmarknadsåtgärder för alt lösaKarlskronaproblemen. Del är ganska väl känt att industriministern är i färd medall försöka finna lösningar där nere just . Industriministerntycks ansluta sig till min synpunkt all lönsömnad utomlands inle på längre siktlöser de svenska tekoindustriernas problem. Likaså lar industriministern uppfrågan om konkurrenseffeklerna och framhåller all vi inte gärna kan ge upp eninhemsk tillverkning. Däremot har industriministern knappast gått in på denenligt min mening principiellt vikliga frågan om statliga företags ansvar närdel gäller att välja handlingslinje. Låt mig ändå lyda den principiellaståndpunkt som industriministern kommer fram till i slutet avinterpellationssvaret - nämligen att tekoförelagen bör söka lösa sina problemulan alt lägga produktionen i låglöneländer - som en klar fingervisning tillSweTeco och ledningen för Investeringsbanken, liksom lill andra förelag därstaten har ett betydande inflytande och ägarinlresse. Minslutsals är alltså att industriministern delar min uppfattning att statsägdaförelag som SweTeco bör tillverka inom landet. Jag hoppas au jag tolkatindustriministerns svar rätt. Omåtgärder mot statliga beställningar på lönsömnad utomlands Underdetta anförande övertog fru tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. All staten och samhället i övrigt gör stora insatser för att bereda människorsysselsättning har vi många bevis för. Ett exempel på della var Algotselablering i . Del var en glädjens dag , då delblev känt att 1 000 nya jobb var att vänta. Del skulle ge sysselsättning åtmänniskor, särskill kvinnor, som inle tidigare haft möjlighet att få arbete. Företageterhöll i tolalstöd 70 milj. kr., därav 55 miljoner i uibildnings-ochsysselsällningsstöd och 15 miljoner lill byggnader som eventuellt skulle fåövertagas . Fabriksbyggnaden uppfördes som kommunalt beredskapsarbete ochvar klar . Fördessa stora satsningar från statens sida åtog sig konfektionsförelaget attunder en femårsperiod ordna 1 000 nya arbetsplatser i , varav 600 iSkellefteå och 200 vardera i och . De första anställningarnaskedde . Omåtgärder mot statliga beställningar på lönsömnad utomlands i gång medbyggande av daghem och bosläder. Algolär ett familjeföretag som vuxit till ansenlig sloriek. Att företaget underdåvarande ledning föriade en del av sin produktion till beroddeknappast på välgörenhet ulan bedömdes främja förelagets utveckling. Statensoch kommunernas satsningar samt tillgång på arbetskraft inbjöd till dennalokalisering. I stället för all man skulle behöva flytta arbetskraften komföretaget. Dellahar uppfyllt sina åtaganden. F. n. arbetar iSkellefteå 478 personer, i 145 och i 139. Del blir sammanlagt762 personer, så det återstår att ordna 238 arbetsplatser. Genom all planenhållils har det inle funnits anledning alt hysa någon oro för att målet 1 000nya jobb inle skulle uppnås. Mennu har en ny förelagsledare tillsalls. Och det är närmast ett par uttalanden avhonom som väckt bekymmer. Han har för lokalpressen uttalat sin tro pålekobranschens framtid. Inför tanken på ett större statligt inflytande säger hansig inte ha haft kontakt med statligt förelagande men tycker allmänt alt stateninte har några speciella förutsättningar att bättre än andra sköta företag. stor rikstidning har han verkat mera bekymrad för sitt förelags framlid.Kostnadsutvecklingen måste bli lugnare, säger han, men i avvaktan på besinningbeträffande lönerna måste företagel få någon form av subvention. Subventionerkan aldrig bli annat än en tillfällig lösning, tillägger han. Vi måste anpassaoss lill de betingelser som gäller, försöka öka mekaniseringen. Hjälper intedetta, får vi gå vidare på vägen att förlägga en del produktion lill låglöneländer. Förde människor i som fått arbete och för de kommuner som inle sparatnågon möda för att kunna la emot företagel ter sig de relaterade uttalandenasom motsägelsefulla, olyckliga och skrämmande. Att på samma gång uttala sin tropå tekoindustrins framlid, begära subventioner och hota med att flyttautomlands är förbryllande. Innebärdessa uttalanden en programförklaring, och är det kanske en allmän inriktninghos branschen att vilja förlägga sin tillverkning utomlands? Vad är all väntanär avtalstiden är lill ända? Kommer de stora satsningar som gjorts, och sombetyder så myckel för vårt län, inle all ge trygg sysselsättning för demänniskor del är fråga om? Närdet talas om behovet av ökad mekanisering, borde del rimligen inte gälla ettföretag som tillförts 70 friska miljoner. har också flyttat in i en ny fabriksbyggnad, som formellttillhör kommunen. Värdet av den lokalisering som här skett kan inte överskattasi en bygd med stor undersysselsäilning. Kraven på en varaktig sysselsättningför de människor som i detta fall blivit oroade slår fast. Härskall klart sägas ifrån alt någon njugghel och underlåtenhet från samhälletssida inte förekommit. Men med hänsyn till tongångarna i de berörda intervjuernafinns det anledning för stat och kommun att i samverkan med de anställda medstörsta uppmärksamhet följa utveck- lingen och vidta deåtgärder denna kräver. IVeckans Affärer av kunde man i en kommentar tilllekopakelei läsa: "Regeringen har visat väldigt god vilja, men det somhittills gjorts räcker ändå inle." slogan "SägAlgots - del räcker" räcker inle heller. HerrMAGNUSSON i (m): Jag har personligen inte någonting till övers för alt man lägger sinproduktion utanför landet. Men det måste i alla fall sägas alt del är naturligtatt ett företag försöker alt förbilliga sin produktion, och del gör man kanskenär det har blivit för dyrt att driva produktionen här i vårt land. Man sökersig då ut på andra marknader. Jagtycker att vid ell sådant här tillfälle får vi inte glömma att grunden lill desvårigheter som den så manuellt arbetande tekoindustrin har är denhäftiga kostnadsutveckling som vi har haft i vårt land. Herr industriministernvar Ju inne på denna löneutveckling i den debatt som fördes här för en litenstund sedan, där det gällde all jämföra möjligheter all bryta malm medde möjligheter som har. har del tyvärr sagts frånregeringshåll och från LO-håll alt näringsgrenar som inte har möjlighet attfölja med i löneutvecklingen bör slås ut. Jag skulle vara glad om det är så har ändrat uppfattning på den punkten nu och menar att det är av stortvärde att vi försöker bevara en sådan har näring som har möjligheter allsysselsätta så mycket folk. Jagvågar säga alt jag känner lill denna produktion som man nu förklarar intelängre går all bedriva här i landet. Det har gällt förstklassig konfektion, ochdet har varil en vara som myckel har efterfrågats på den svenska marknaden - desvenska konsumenterna har tyckt om den. från den synpunkten - alltså frånkonsumentsynpunkt - är det beklämmande all vi inte längre skall ha dennaproduktion kvar. Det förvånar mig om det är så att man skulle kunna ersättaden produktionen med tillverkning i lågprisländer. Jaguppskattar mycket uttalande här att det måste ligga i samhälletsintresse alt nu inle försvåra situationen för dem som har visat att de genomihärdighet och effektiviiel kunnal hålla sig kvar på den svenska marknaden. Ochdel verkligt allvarliga krav som måste resas är väl att de åtgärder, som jagförstår att samhällel eventuellt är berett att vidta, inle skall vara avselektiv art, vilket tyvärr har förekommit i alltför stor utsträckning, närregeringen gjon någonting. De åtgärder som skall vidtas måste, herrindustriminister, vara av generell natur, så att alla blir delaktiga av dem,för all undvika en sådan snedvriden konkurrens som vi tyvärr har fått vara medom . Vi får inte göra del svårare för de företag som klararsig . Delhar rests krav på att samhällel skulle la över verksamheten -inle här menväl utanför della hus. Enligt mitt förmenande kan del inle vara rätta vägen. Deständigt återkommande propositionerna om stödåtgärder för de statliga företagenvisar att det från samhälls- Omåtgärder mot statliga beställningar på lönsömnad utomlands Omåtgärder mot statliga beställningar på lönsömnad utomlands ekonomisk synpunktnäppeligen kan vara en utväg. Och ännu mindre tror jag på det när det gäller ensådan bransch som den vi här diskuterar. Enligtmitt sätt alt se är det nödvändigt alt staten gör någonting för att på etteffektivare sätt minska den ständigt ökande importen från lågprisländerna. Denfrågan kanske inle faller inom industriministerns område, men jag vill ändånämna den här . Jag har också här i riksdagenmotionerat i den frågan utan att vinna någon förståelse för den. tycksemellertid tankegångarna ha ändrats något, och därför skulle det varaintressant att höra när regeringen kommer att använda sig av den registreringsom igångsatts då det gäller importen till vårt land av lekoprodukter. Det kanskenärmast är handelsministern som skulle svara på den frågan, men jag förmodaratt även industri-minstern är väl insatt i det problemet. Vi har kanske nuhunnit så långt all del inle längre går all bara tillsäila kommilléer ochsamlas lill rådslag; nu fordras det handling! Underde har jag haft ell otal lelefonpåringningar frånsmåföretagare som bävat inför de stora räkningar som kommit frånriksförsäkringsverket när del gäller de avgifter som skall betalas. De bådaHagauppgörelserna blev ytieriigi besvärande för en näringsgren som den vi nudiskuterar, därigenom all man genomdrev så ytterligt kraftiga stegringar av deolika formerna av arbetsgivaravgifter. Jag var i går med om att i ett utskottbehandla ett ärende som också kommer all innebära all man nu skall läggaytterligare arbetsgivaravgifter på lönekostnaderna. Om vi i längden skallkunna driva näringsgrenar som fordrar så mycket arbetskraft som denna,så är del helt nödvändigt all vi med större försiktighet handskas med metodersom innebär att man lägger ytterligare bördor på arbetskraften som sådan. Vi kanske inte här skall la upp en sior polilisk debatt om statligaföretag konlra andra. Jag tyckie emellertid att i gjordeett alllför generaliserat uttalande om nödvändigheten av att så ofta komma tillriksdagen och begära medel för att klara de statliga förelagens drift. Deltahar ju i myckel hög grad samband med att vi har fått la över en rad privataföretag som inte kunnat klara sig. Man kan bara se på varven. Jag skulle ocksåkunna ta andra exempel. Jag tycker del är rimligt all göra på det sättet ochall klara ålskilligl av sysselsättningen. Vi har ju också i stort sett varilöverens om del. Och får man nalurligtvis också finna sig i att vi kan råka isvårigheter med en del förelag. Ingenkan heller hävda all de statliga företagen arbetar under i huvudsak andraförhållanden än privata eller kooperativa. Vi får räkna med alt även de ärberoende av konjunkturerna. Jag länker i. ex. här på vår gruvindusiri och vårasiålföretag. Och därför är NJA:s situation inte annorlunda än situationen förDomnarvet eller - för all nu nämna ett par exempel. Vi har ävensådana förelag som vi nu resonerar alltså lekoförelag,textil och konfektion. Påen punkt iror jag vi är hell överens. Vi har en mycket effektiv tekoindustri iSverige. Den har haft ungefär samma takt i ökningen av produktionen peranställd som industrin i dess helhet. Om man gör en ordentlig analys av vad somhar skett och börian av 1970-lalel kan man notera allbeklädnadskonsumiionen ökat med i genomsnitt ca 2 96 , vilket är en lågökningstakt, under del alt tekoindustrins produktivitetsökning legal på 7-7,596 . Om man då har samma sysselsältningsial i industrin får man enöverproduktion, i varje fall statistiskt sett. Det har del nu inte blivit,därför att sysselsättningen har minskat; lekoindustrin har också klaratålskilligl genom export, delvis med stöd av statliga medel, inte så omfattandemen ändå, som jag har uppfattat del, uppskattade. Nuhar det inträffat någol speciellt - det kan vi vara överens om. sade alt del beror på lönekostnaderna. Vad är då lönekostnaderna? Ja,de är ett resultat av de förhandlingar som förs mellan de fackligaorganisationerna och företagen och deras organisationer. Hagauppgörelserna kanman ta in i sammanhanget, men där sökte man väga in en del av det tillgängligalöneutrymmet och ta det i anspråk för andra uppgifier som skattesänkning osv.Men låt oss inle fördjupa oss i det. Vihar noterat all det skedde en kostnadsökning som gjorde attavståndet mellan lönekostnaderna i och i , för all la ett par idetta avseende typiska nationer, och lönekostnaderna i ökade i ställetför all, som av högkonjunktur 1972-1974. knappas in en smula.Under 1973 och 1974 hade vi det också relativt lugnt i fråga om vår textil- ochkonfektionsindustri. Jag säger relativt lugnt; det förekom en så att säganormal omstrukturering. Men 1975 sköt krisen fart igen. Det är del lägel vi numöter, med problem av den art som tagit upp. Jagvill gärna säga all tolkning av mill uttalande är riktig. Jag kaninte se all del är någon lösning för vår lekoindustri att försökaexploatera arbetskraften i låglöneländerna. I de diskussioner med branschensföreträdare som regeringen haft är del ingen - jagkänner en viss tillfredssiällelse över della -som åberopai de möjligheierna föratt klara problemen. Man har fört fram förslag, som jag inleskall göra någon värdering av, för all försöka klara situationen under dennärmaste tiden. Jag utgår ifrån att man räknar med att vi på nytt kan komma ini en process som gör att kostnadsavståndet mellan svensk industri och andraländers kommer att knappas in. Det är en förhoppning som man kan hysa. Dentorde vara realistisk, om vi kan räkna med en högkonjunktur på nytt - och dethoppas vi - där köpkraften i andra länder ökar med möjligheter lill avsättningav inte minst de textila produkterna från de inhemska industrierna på den egnamarknaden. Därmed kan imporlkon-kurrensen i någon mån komma all bli lättare. Omåtgärder mot statliga beställningar på lönsömnad utomlands Om åtgärder mot statliga beställningar på lönsömnad utomlands Kanvigöra någonting just nu för att möta de svårigheter som branschenuppenbarligen har? Ja, det är det vi nu skall överväga. Om vi får fram någraförslag måste vi komma lill med dem i vår. Vi skall nu samla deförslag som kommit in från branschorganisationerna och från del beklädnadsrådsom arbetat i överstyrelsens för ekonomisk försvarsberedskapsregi, för alt sedan låta en beredningsgrupp i kanslihuset skyndsamt undersökavar möjligheterna finns och vad det kommer att kosta. Längrekan jag inle gå i mina besked. Jag bara noterar all della arbete skallpåbörias och skall bedrivas med all den skyndsamhet som är möjlig.Därefter får vi se om det ändå inte skall finnas förutsättningar att lösaproblemen. Vi ser gärna all vi kan lösa dem i samförstånd mellan samhälle,förelag och ansiällda - de anslälldas or-ganisalioner hade ju ocksårepresentanier med i de överläggningar som förts. Tillfru vill jag säga alt vi självfallet myckel noga följer utvecklingenvid . Åtskilliga miljoner har satsals där, och del ärarbetsmarknadsstyrelsens skyldighet att bevaka den ulveckling som pågår. Vihoppas all det inle heller här skall behöva uppstå några större problem. Jaglycker som sagl all med den kvalilel som den svenska tekoindustrin ändå har ochden rad av företag, som med de kostnader de har trots allt klarar sig på deninhemska marknaden och på exportmarknaden bör vi ha möjligheter alt såsmåningom klara upp problemen. i säger all regeringen och LO medvetet har låtit en del företaginom detta område slås ut. Han grundar väl den uppfattningen pä de uttalandensom gjordes på 1950- och 1960-ialen, inle minsl från fackligl håll, all vimåste ha en lönekostnadsuljämning mellan företagen. Låglöneföretagen borde gesförutsättningar all betala samma löner som andra förelag - det är också ettkonkurrensproblem om arbetskraften. Om man inte klarade den uppgiften fick vifinna oss i en omstrukturering, även om vi då blev av med en del av dessaförelag. Men en förutsättning var att vi kunde skapa annan sysselsättning medmöjlighet till högre löner. Dettaär en omstruklureringsprocess som har pågått. Jag brukar erinra om all från1955 och fram lill 1970 minskade antalet sysselsatta inom teko- ochskoindustrin från ca 115 000 ned till 55 000. ökadeverkstadsindustrin med ungefär 150 000. Statistiskt löser sig problemet, men vikan inte bortse från de mänskliga svårigheter som uppslår för förelag,anställda och kommuner. Därför måste vi gemensamt försöka nå fram till enstrukluromställning som är någorlunda under koniroll, med användande av demedel som kan slå lill förfogande för alt bevara så mycket som möjligt av vårindustri. i log upp frågan om en höjning av socialförsäkringsavgiftenför all finansiera barnstugeulbyggnaden. Jag lycker inte alt det var ett välvall exempel. Del är väl knappast några företag som har haft så stor nytta aven bra utbyggd barntillsyn som just tekoindustrin, eftersom denna har haft såstor andel kvinnor i produktionen. Jag tycker inle att lekoindustrin skall drasig för all betala sin tribut. Ett faktum är också all i del förgångna, innanvi hade kom-munaliserat barntillsynen i vår gemensamma hemort, vartekoindustrin mycket intresserad av en barntillsynsutbyggnad och bidrog tillden med årliga summor. Jaglackar än en gång industriministern för svaret och kanske mest förklarläggandet när det gäller lönsömnadsarbetei. Jag uppfattar det så alt mintolkning var riklig - SweTeco bör tillverka i . Omåtgärder mot statliga beställningar på lönsömnad utomlands HenMAGNUSSON i (m): Jag är fullt på det klara med att det , liksom fallet varit i allatider, måste försiggå en viss strukturförändring i näringslivet. Del är baradet att man måste försöka se till att denna förändring inte går så kolossaltsnabbt som varil fallet. Annars uppslår de problem som industriministern härsjälv pekade på. Det blir konsekvenser för människorna. Men del blir ocksånationalekonomiska följder. Landet förlorar rätt mycket av del kapital somlagts ned i dessa industrier. Därför måste det vara ett samhällsintresse attförsöka motverka en sådan här utveckling. Det hoppas jag all vi kan varaöverens om. Närdet gäller de åtgärder som man nu inom regeringen är beredd all diskutera, ärdet tydligen så att man är inne på något mer långsiktiga lösningar. Del äringel fel i del. Men faktum är all situationen inger stor oro med hänsyntill den kraftigt svällande importen från lågprisländerna. Ur den synpunktenskulle jag vilja skicka med en liten hälsning - om industriministern nu träffarhandelsministern - att man vidtar åtgärder av det slag somjag försökt göra klart för är nödvändiga. Vad beträffar lilla påpekande tillmig förhåller det sig så att vi i vår lilla hemstad var förutseende långl innanfru kom in i stadsfullmäktige. Vi har länge skött de här sakernaganska bra i , och del är därför räll beklämmande om vi, som en gång harklarat av dessa problem, nu också skall klara av dem för alla andra. Jag hade också tänkt säga ell par ord till i påsamma tema som tog upp. När etablerade sig i vårt länfrågade man om kommunerna kunde ordna barntillsynen. Man ville vara övertygadom att den arbetskraft som ställdes i utsikt, särskill då kvinnorna, skullekunna komma och arbeta. Kommunerna har verkligen också g.iort stora insatserför all klara barniill- 10 protokoll 1975/76:63-66 Omutbyggnad och modernisering av krajtverk i Jag kan inte länkamig all industrin i del här fallet inte skulle ha nytta av detta och vill varamed och betala. Detta är också en arbetsmiljöfråga. Om man känner sig tryggför sina barn när man är på arbetet, gör man en bättre arbetsprestation. Jagvill lacka induslriminisiern för de ord som kom mig till del angående AlgotsNord. Jag underströk starkt alt samhället här gjort stora insatser; det harinte visats någon njugghet. är det bara att se till att företaget gör denmotprestation som är att förvänta. Med de uttalanden som gjorts tror jagatt de som blev oroade av de senaste tidningsskriverierna blivit lugnade. FruHÖRNLUND (s): har faktiskt lika litet som någon annan kommun klaratbarnlillsynsfrågan, . Men del må tillåtas mig att säga all detblev litet mer fart på den frågan under den lid jag satt med istadsfullmäktige. Sedanskulle jag vilja säga till när del gäller frågan omimportrestriktionerna all han ju faktiskt inle har sina partivänner med sig. Deville ju inle ens vara med om den registrering, som nu med såstort intresse väntar på. HerrMAGNUSSON i (m): Jag måste i all skämtsamhet säga till alt Jag lämnadestadsfullmäktige när hon kom dit - vi salt aldrig där . Iövrigt tror jag alt vi kan vara överens när del gäller det problem vi nudiskuterar och hoppas på att de åtgärder som skall vidtagas kommer attmedföra all vi får åtminstone några förbättringar för de här näringarna. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om utbyggnadoch modernisering av kraftverk i Herrindustriministern erhöll ordet för alt besvara iLjusdal (fp)anmälda interpellation, 1975/76:89, och anförde: i har frågat mig om jag vill redogöra för deåtgärder som vidtagits efter beslul om undersökning avförutsättningarna för utbyggnad och modernisering av kraftverk i . Motionerom utbyggnad och modernisering av kraftverk i och om byggande avpumpkraflverk i älvens nedre del väcktes i såväl somvåren 1974. motiveringen att man villeavvakta resultatet av den pågående utredningen om vallenkraftsutbyggnaden isödra och norra - den s. k. Sehlsiediska utredningen. Närutredningsmannen lade fram sitt betänkande visade det sig emellertidatt utredningen inte hade närmare undersökt eller värderat de om- ochlillbyggnadsprojekl som kraftförelagen hade redovisat i bl. a. Indalsälven.Förklaringen härtill var att dessa projekt inte annat än i undantagsfall och dåi mycket begränsad omfattning berörde oulbyggda eller orörda älvsträckor. Ioktober 1974 hade jag en överiäggning med bl. a. berörda kraftföretag omutbyggnader i . informerades jag om attIndalsälvens vatlenregleringsförelag, i vilket alla större kraflin-iressenler iälven är representerade, hade beslutat att översiktligt klarlägga de tekniskaoch ekonomiska förutsättningarna för att öka maskineffeklen i kraftstationernapå älvavsnitiet till samma storlek som övriga stationer iälven. Utredningen överlämnades lill induslri-departemenlet . a. följande. Den del av från som har den lägsta ulbyggnadsgraden omfattar kraftstationerna Krångede,Gammelänge, Hammarforsen, och . Nedanför liggandeJärkvissle kraftstation får enligt gällande tillstånd inle ulnyttja mer vattenän . Ett naturiigl utbyggnadsalternativ är därför utbyggnad avdelsiräckan till 720 mVs. Det skulle kunna ge etteffekllillskott av ca 240 MW. Enutbyggnad av detta slag bedöms emellertid f n. vara långt ifrån ekonomisk. Detberor på att behovet av effekt för loppkraflproduktion kommer alt bli tillgodosett genom del program för utbyggnad avkraflproduktionsanläggningar som redan har beslutats för liden fram lill millenav 1980-lalet. Det gör att yttedigare tillskoll av effekt blirmycket lågt värderade från kraftekonomisk synpunkt. Regleringsföretagelvisar i sin utredning på en möjlighet alt förbättra lönsamheten för den berördautbyggnaden. Del skulle kunna åstadkommas genom att Ammeråns vatten leds överfrån Överammer till Gesunden och korltidsregleras där. Vattnet i Ammerån kommerhärigenom att kunna utnyltjas även i kraftstationerna Krångede och Gammalänge.Den totala nyproduktionen av energi till följd av effektutbyggnaden inkl. överledninghar beräknats lill ca .