prot · FY0993 · 1975-12-31 00:00:00 — Därför tycker jag att denundanglidning som utskottet här gör inte bara är att beklaga, den är också ioch för sig etl svek mot de förtroendemän som får brottas med dennaproblematik. Fackligförtroende -mans ställning på arbetsplatsen Hen ULANDER (s): Jag ber att få tacka fru statsrådet för svaret på min fräga. Sedanär det väl lämpligt att jag också svarar på de frågor som iBorlänge framställde. tog upp problemet med att de fackligaförtroendemännen har svårt att kunna organisera sitt arbete och alt de iblandmäste arbeta pä annan tid än den ordinarie arbetstiden. Men om harvarit facklig förtroendeman i mänga är måste han väl ändå ha kommit underfundmed skillnaden före och efter den , Då kom nämligen lagen om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen, som bl, a, innebär att de fackligaorganisationerna själva utser antalet förtroendemän pä respektive arbetsställe.Del gör naturligtvis att del kan utses ett så stort antal människor till dettai och för sig mycket svära uppdrag, att de som åtar sig det slipper arbeta påövertid och än arbetstid. Dessutom är detta, som jag sade i mittförra inlägg, en facklig fräga. Den har varit omdiskuterad, och det harförekommit många tvister vad gäller att slippa arbeia på övertid. harman haft ett krav på sig till elt slort övertidsuttag, men har detbegränsats. Del finns anledning för oss som arbetar med dessa frågor att setill att antalet övertidstimmar för fackligt arbete inle utökas. Jagdelar i och för sig uppfattningen att det är svårt att särskifia facklig ochpolilisk verksamhet. Därför har man ocksä gett arbeisräilskommillén i uppdragatt studera dessa frågor. Reservationen överensstämmer kanske inte med herrHagbergs resonemang om detta. Jag tycker exempelvis att det är otillständigt aven arbetsgivare i ett företag att inte tillåta fackliga lokala organisationeratt inbjuda en politiker, som de har samhörighet med, för att diskutera meddenne under frilid, på raster eller efter arbetstid. Problemetär nog ändå så stort att del tarvar en undersökning, och en sådan pågår inomarbetsrättskommittén. Del är icke pä något sätt ett försök att glida undan,utan det är hell enkelt en realistisk bedönining av situationen i denna fråga. Hen i Boriänge(vpk): Efter att ha hört senaste beskrivning av enförtroendemans arbetssituation så förstår jag alt han nog inte har upplevt enarbetsplats med skiftarbete. Jag vet exempelvis att klubb-och gruppordförandeni stora järnverk och pä andra arbetsplatser mäste ha nära kontakt medarbetarna. Uppdraget kan inte splittras upp i flera olika delar, utan del måstevara en bred kontakt. Det medför en hel del arbete utanför den ordinariearbetstiden, oavsett om fackligt arbete fär ulföras pä arbetstid. Det gällerocksä en hel del förkontakler om för-handlingsverksamheten och liknande. Därförtycker jag att den föfid-verksamhel som direkt knyts till förtroendeuppdragetocksä bör betalas när det måste läggas utanför den ordinarie arbetstiden. Vad gäller den politiskaverksamheten är det inle bara fråga om att arbetsgivaren kan förbjudaförtroendeman att inbjuda exempelvis en politiker, utan det är också fråga ominnehållet i förtroendemannens uppgifter. kan engagera sig ikommunal- och riksfrägor på betald arbetslid. Det kan vara viktiga frågor förarbetarna, men de berör kanske inle direkt den aktuelle arbetsgivaren ochfackföreningen. Förtroendemannen blir alllsä avskild från all pä betaldarbetstid bedriva sin verksamhet, eller om han inte direkt blir det så fär hantrycket från arbetsköparen på sig att inte engagera sig i vissa frågor som intedirekt berör arbetsplatsen. När man alltså lägger sig i den fackligaverksamheten på det sättet så kan man inte tala om att fackföreningen bedriveren självständig verksamhet. HenULANDER (s): Jag vidhåller definitivt att man skall avlasta de fackligaförtroendemännen deras arbete , eftersom det finns mycket annat ändetta som aktivt folk sysslar med på sin fritid. Vad avdelningarna skall göra -och vilket ocksä görs inom de fackliga organisationerna -är att utse det antalförtroendemän som behövs. Vadbeträffar den politiska sidan uttryckte jag mig kanske litet luddigt, eftersombudskapet inte gick fram. Jag menar att det här är svåra problem och att detdärför är vettigt och väsentligt att de utreds. Just detta häller man också pämed, och det är grunden till inrikesulskotlets förslag i denna fråga. Jagber att ytteriigare en gång få yrka bifall till utskottels hemställan ibetänkandet nr 15, Fackligförtroende -mans ställning på arbetsplatsen Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i Boriänge begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr15 punkten 1 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av , Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslat för ja-propositionen. Dä herrHagberg i Boriänge begärde rösiräkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 294 Nej - 16 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen'nr 2 avherrar och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr15 punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 2 av herrar och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrOskarson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav föfiande resullat: §8 Föredrogs LagutskoUets betänkande Nr 23 med förslag till viss jämkning av bestämmelsei tidigare beslutad lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207) Nr31 angående vissa ändrade förutsättningar för initialstöd Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §9 Riktlinjer för älgvården Föredrogsjordbruksutskoltets betänkande nr 13 med anledning av propositionen 1975:25angående riktlinjer för älgvården jämte motioner. Ipropositionen 1975:25 hade regeringen () föreslagitriksdagen alt avge yttrande över vad i propositionen anförts om riktlinjer förälgvården, Ipropositionen förordades att samordnad älgjakt skulle införas. Huvuddelen avälgjakten kom därvid att bedrivas pä licens efter särskild ansökan. Regeringenhade förordat en förkortning av jakttiden frän nuvarande tillhögst vid licenstilldelning. delning skulle jakttidenvara . Inomramen för den samordnade älgjakten kom att kunna lämna generell älgtilldelning utan ansökan pä mindre jaktområden. Den generella tilldelningen borde enligt regeringens förslag avse kalv och elt vuxet djur per registrerad jaktenhet. skulle knytas en länsälgnämnd med huvudupp- älgvården giftatt dels vara etl rådgivande organ ål i älgvårdsfrägor, delsskola de frågor som älgskadenämnderna nu svarade för, skullebeslå av sju ledamöier som förordnade. Till ledamöter bordeenligt propositionen utses representanter för jordbruket, skogsbruket,frilufls- och nalurvärdsinlressena, traflksä-kerhetsintresset och jägarnasorganisationer. Densamordnade älgjakten förordades bli införd fr, o, m, jaktäret 1976/77 i helalandet, utom på samernas jaktmarker ovanför lappmarksgränsen och inomrenbetesfiällen. , och pågående försöksverksamhetenskulle lills vidare fortsätta i sin nuvarande form. Detföreslagna systemet för samordnad älgjakt borde enligt propositionen prövasunder en period av efter det att det hade införts i hela landet.Därefter skulle frågan om älgjaktens fortsatta utformning övervägas på nytt, Idetta sammanhang hade behandlats delsden vid börian väckta motionen 1975:220 av m, fl, (s), dels de med anledning avpropositionen 1975:25 väckta motionerna 1975:1904av herrar () och (), vari föreslagits alt riksdagenbeslulade att licensjaktens längd skulle vara , 1975:1948 av (), 1975:1949av i (), vari hemställts all skulle besluta 1,att viltbiologisk expertis skulle ingå i länsälgnämnder-na, 2, att jakttidensbörian fastställdes av regeringen och att jakttidens längd för licens om eneller tvä älgar skulle utgöra minst men alt skulle ägarätt alt generellt besluta om förlängd jakttid för områden vilkas licensomfattade tre eller flera djur samt även i övriga fall där omständigheterna sämotiverade, 3, att, i den händelse beslutade om reglerad älgjakt ienlighet med propositionens förslag om samordnad älgjakt i form av licensjakt ikombination med s, k, generella licenser för vissa jaktområden ellerfastigheter, de s, k, generella licenserna endasl skulle omfatta en jakttid och dä endast avse kalvar, 1975:1950av (), vari hemställts alt vid behandlingen avproposiiionen beslulade I, att försöksverksamheten i upphörde, 2,att älgjakten i begränsades lill , 1975:1952 av (), vari hemslällls alt vid sin 93 behandlin:i avpropositionen 1975:25 angående riktlinjer för älgvården beslutade alt systemetför samordnad älgjakt prövades under,en period av i första hand efterdet att det införts i hela landet, 1975:1953av i m, fl, (s), vari hemställts 1, att medhänsyn till det rörliga friluftslivet fastställde den allmänna licensjakttidentill , 2, att uttalade att en generell bestämmelse skulleråda att då kalvförande ko fälldes skulle regelmässigt kons kalv eller kalvarom möjligl fällas, 1975:1954av i m, fl, (vpk), vari hemställts att ,med bifall i övrigt till proposiiionen 1975:25, beslutade 1, att uttala attförsöksverksamheten med reglerad älgjakt i , ochNorrbottens län borde upphöra senast från och med jaktäret 1976/77, 2, atttiden för licensjakten i den samordnade älgjakten fastställdes till 14 dagarutom i där liden fastställdes , saml 1975:1955av m, fl, (s, c, m, fp), vari hemställts alt beslutade1, all samordnad älgjakt med urvalsinriktad och pro-duktionsanpassadbeskattning infördes i hela landet, 2, att all avskjutning av älg skedde efterårlig ansökan lill saml efler vederbörligi lillsländ av , 3, attjakttidens börian fastställdes av regeringen och att jakttidens längd skulleutgöra men att skulle äga rätt besluta om förlängd elleravkortad jaktlid för jaktområden, med hänsynstagande till de lokalaomsländighelerna, 4, all mindre jaktområden icke ulan slarka skäl fick vägrasanslutning till ell större jaktområde, 5. alt länets jaktvärdsfiänslemanskulle vara föredragande och sekreterare i länsälgnämnden. Ulskoltei hemställde attriksdagen skulle 1, beträffande målsättningen fören samordnad älgjakt med anledning av propositionen 1975:25 och niotionen1975:1955, yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört, 2, beträffande anslutningen tilljaktområden m, m, med biträdande av vad föredraganden i propositionen anförtoch med anledning av motionen 1975:1955, yrkande 4, samt med avslag pämotionen 1975:1948, såvitt här var i fråga, som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 3, beträffande generellälgtilldelning med anledning av propositionen och motionerna 1975:1949, yrkande3, och 1975:1955, yrkande 2, samt med avslag på motionen 1975:1948, sävitt härvar i fråga, som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anförl, 4, beträffande licensjakttidenslängd m, m, med bifall lill molionen 1975:1955, yrkande 3, och med anledning avproposiiionen och niotionen 1975:1949, yrkande 2, samt med avslag på motionerna1975:1904, 1975:1950, yrkande 2, 1975:1953, yrkande 1, och 1975:1954, yrkande2, som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. 1, beträffande försöksverksamhetenmed avslag på motionerna 1975:1950, yrkande 1, och 1975:1954, yrkande 1,biträda vad föredraganden anfört, 2, beträffande länsälgnämndernamed anledning av propositionen och motionerna 1975:1949, yrkande 1, samt1975:1955, yrkande 5, som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört, 3, lämna motionerna a, 1975:220, b, 1975:1952 och c, 1975:1953,yrkande 2, utan åtgärd, 8, biträdavad i propositionen anförts beträffande riktlinjer för älg värden i vad de ej tidigare behandlats i utskottets hemställan. Enligt utskottels mening borde en generellälgtilldelning omfatta endast en kalv ärligen per registrerad jaktenhet, 1, beträffandegenerell älgtilldelning av herrar () och berg (s), i (c), herrar i (s). Tak man (vpk) och i (s) saml () som ansett att ulskottet under 3 bort hemställa attriksdagen skulle biträda vad föredraganden anfört och lämna motionerna 1975:1948,såvitt här var i fråga, 1975:1949, yrkande 3, samt 1975:1955, yrkande 2, utanålgärd, 2, belräffande licensjakttidens längd m, m, av herrTakman (vpk) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa allriksdagen skulle med bifall lill molionen 1975:1954, yrkande 2, och medanledning av proposiiionen samt motionerna 1975:1904, 1975:1949, yrkande 2,1975:1950, yrkande 2, 1975:1953, yrkande 1, och 1975:1955, yrkande 3, som sinmening ge regeringen till känna vad reservanten anförl, 3, beträffande försöksverksamheten av (vpk) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa att skulle med bifall till motionen1975:1954, yrkande 1, och med anledning av proposiiionen och motionen1975:1950, yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna vad reservantenanfört. 4,beträffande länsälgnämnderna av herrar (), i (s).Takman (vpk) och i (s) samt () som attutskottet under 6 bort hemställa attriksdagen skulle biträda vad föredraganden uttalat och lämna motionerna1975:1949, yrkande 1, och 1975:1955, yrkande 5, utan åtgärd. 5,beträffande prövoliden för samordnad älgjakt av () som ansettatt utskottet under 7 b bort hemställa attriksdaigen skulle med anledning av propositionen och med bifall till motionen1975:1952 som sin mening ge regeringen till känna vad reservanten anfört. HenJONASSON (c): betänkande nr 13 behandlar propositionen 25angående riktlinjer för älgvården jämte motioner, I propositionen föresläs attsamordnad jakt införs i hela landel som princip. Det innebär att licensområdenbestående av en eller flera fastigheter skall bildas. Tilldelningen skall skemed hänsynstagande till dels tillgången pä älg, dels markernas storlek.Förhållandena varierar givetvis i olika delar av landel och därmed ocksåtilldelningen, Länsälgnämnder skall utses som skall handlägga frågorna pä detregionala planet. Avsiktenmed samordnad jakt är att åstadkomma en lugnare och mera sansad jakt, en godbiologisk avskjutning etc. Genom en lugnare jakt bör riskerna för olyckor blimindre liksom riskerna för skadeskjutning av djur. Om dessa frågor är vi heltöverens. Jag vill ändå i delta sammanhang ha sagt att sansade, lugna ochansvarskännande människor givetvis kan åstadkomma dessa effekter oavsett om dedellar i allmän jakt eller licensjakt. Älgjaktenhar bedrivits dels såsom licensjakl med en jaktlid på upp till 30dagar, dels såsom allmän jakt som har omfattat mellan två och fern dagar. Nuföreslås att samordnad jakt skall införas. Det innebär att jakt skall bedrivasområdesvis med en viss älgtilldelning i dessa licensomräden. Enligtpropositionen skall jakttiden kunna utsträckas . Propositionenföreslår ocksä att sädana älgjägare vilkas marker är för små för att utgöra egetlicensområde och som av någon anledning inte vill eller kan ansluta sina markertill licensområde skall kunna erhålla en tilldelning av etl vuxet djur och enkalv per registrerad jaktenhel. Anmälan om sädan jakt skall göras tilllänsstyrelsen. Sädana jägare fär dock, det vill jag starkt betona, inte likalång jakttid som licensjägarna. De får en jakttid i stället föratt licensjägarna har enligt propositionen. Dettainnebär att dessa smä markägare skall ha tur för att fä älg, I motioner, bl, a,av m, fl,, har föreslagits att de jägare som inte tillhörlicensområdet endast skall fä skjuta en kalv per jaktlig enhet.Utskottsmajoriteten har gått pä det förslaget, dock med den ändringen attvederbörande länsstyrelse skall kunna ge tilldelning även av elt vuxet djur omsärskilda skäl föreligger, Ireservationen 1 har en stark minoritet - 7 mol 8 - gått på propositionenslinje. Det förfarande som den knappa majoriteten föreslär finner vi reservantervara administrativt betungande. Inte heller anser vi det vara nödvändigt,eftersom dessa mindre markägare har en betydligt kor- lare tid att jaga pä. Manhar rätten att ta ett vuxet djur och en kalv, men det är ingalunda säkert attde lyckas därmed. Av erfarenhet vet vi att det är sällan som dessa småmarkägare fär något alls. Vissa år kan det bli ett bra resultat, särskilt omdet är fä jägare, medan del andra år inte blir någonting. Licensområdena fär iallmänhet vad de har rält att ta dels därför all man där har större marker,dels därför alt man har aU jaga på. Hitintillshar de markägare som slån utanför licensområdena fått ta hur många djur somhelsl. Likväl är del antal djur som de skjutit obetydligt mer per arealenheträknat än det antal djur som skjutits på li-censomrädena. Jag vill gärna sägaalt det är vikligl att hålla detta i minnet. Enligt propositionens förslagskall det nu införas ytterligare begränsningar. Dessa smä markägare får intelängre tid än nu att jaga på och de får inte skjuta mer än högst ett vuxet djurplus en kalv. Det kan för den skull förutsättas att ett mindre antal djur blirskjutna pä dessa små marker än vad som varit fallet. Kanhända kommerdet att pä licensområdena skjutas flera djur per arealenhet räknat när deltaförslag har genomförts. Desmå markägare som ligger utanför licensomrädena får nu göra eftergifter. Fördel första införs principen om samordnad jakt, och för det andra får de enbegränsad älgtilldelning i förhållande till vad som varit fallel. Manbör naturligtvis sträva mot en samordnad jakt för bättre biologisk avskjutning,en mer sansad jakt med färre olyckor och färre skadskjut-ningar. Dettaåstadkommer man kanske inte på en gång, I propositionen tas på denna punkl eltganska långl steg, och som jag ser det är det en bra kompromiss. Skulle man gåpå utskotlsmajoritetens förslag eller - än värre - på förslaget i herrStadlings motion får vi kanske en ökad ovänskap mellan jägarna. Och vad värre är:om eftergifterna blir slörre än vad propositionen föreslår kan vi få betydanderisker för fiuvskytte. Människor som känner sig kränkta reagerar gärna pä detsättet. Vi bör göra vad vi kan för att sansa jägarna och för all fä en lugnarejakt. Enligt min uppfattning kommer detta att lyckas om vi försöker fä jägarnamed i sä stor utsträckning som möjligt i den samordnade jakten. Jag vill för den skullyrka bifall till reservationen 1, har uttalat farhågor för att det nya systemet skulle slå sönderde licensomräden som finns. Den biologiska avskjut-ningen skulle bli sämre ochälgstammen skulle minska. Jag tror inte alt det blir så, men skulle farhågornabesannas skulle den missnöjes-propaganda som förbundet bedrivit under denna tidvara orsaken härtill. Man har från förbundels sida förhärligat de utomståendemarkägarna när del gäller möjligheterna till resultat, I verkligheten är del såalt de som inte deltar i licensområden får det betydligt sämre i fortsättningenän vad de haft. Och varför skulle då avskjutningen bli större? Jordbruksministernföreslår i propositionen en försökstid med systemet pä , I molionen 1952har jag föreslagit - della för att vara 1 protokoll 1975. helt säkerställd på attinga som helst katastrofer med det föreslagna systemet skall kunna uppstå. Dåfär de olika kategorierna jägare visa hur de vill bedriva jakten. De måste varoch en på sitt håll, vilken av falangerna de nu tillhör, visa det ansvar somändå kan krävas. Påtre är kan den biologiska avskjutningen ej äventyras. Ej heller kan vårnuvarande älgstam, som är ganska stor, bli särskilt decimerad. Även om jag inleiror på någon kalaslrof om proposilionsförslagel går igenom, har jag genommolionen velal skapa en möjlighel att se hur stämningen vid ombildningen av jaktvårdsområdenablir. Denna ombildning skall ju ske successivi vartefter tiden för nuvarandejaktvärdsomräden går ut, Föfier min reservation, fär man tillfälleatt se hur människor reagerar när det gäller ombildningen av jaktvärdsomrädena. Jag yrkar bifall till reservaiionen 5, Om föfier den, kan manvara helt säker på att inga större förändringar i avskjutning m, m, sker, Iavsikt att få en lugnare jakt har jag anslutit mig till utskottsmajoriletensförslag om att länsstyrelserna bör ha möjlighet att förlänga jakttidens längdutöver det maximiantal som propositionen föreslår. Kanhända kandetta också vara en för alt fä flera att gä in i eller bildalicensområden. Förlängningen av jakttiden skall ju ske närmare mot vintern, ochdä bör den kunna accepteras även av fritidsfolket. Jag utgår från attvederbörlig hänsyn tas även till de människor som mäste befinna sig i skogenför att klara sill och famifiens uppehälle, alllsä de som mäsle arbeia där,Maximiliden har hillills varil . Med hänsyn lill alt största smidigheti systemet bör uppnås bör den tid som anges i majoritetsförslaget inle varaomöjlig att godta. Jag yrkar bifall lill utskollsmajoritelens förslag pä denna punkt,vilket innebär att jag yrkar avslag på reservationen 2 av , Belräffandelänsälgnämnderna och deras befattningshavare har jag anslutit mig lillutskottsmajoritetens förslag, som innebär den förändringen i förhållande tillpropositionen att länsstyrelserna skall ha fria händer all utsebefattningshavarna. Jag kan inte finna det vara något fel att länsstyrelsernafår denna rätt. Vi satsar stora pengar till Svenska jägareförbundetsverksamhel. Förbundet har anställda länsjaktvårdskon-sulenter, som bör kunnaklara detta jobb, utan att vi för skattebetalarnas pengar anställer flerbefattningshavare, anser att dessa konsulenter skall kunnautses. Länsstyrelserna skulle i så fall få fria händer, vilkel inte bör varanågot fel. Skulle dessa befattningshavare visa sig partiska - som vissa hartalat om, men som jag ej tror - finnsju möjligheten alt ändra på detta . Jag yrkar bifall lill utskottets förslag på denna punkt, vilket innebäravslag på reservaiionen 4, Dennaproposilion heler Rikllinjer för älgvården - observera ordel älgvård. Herrtalman, ärade kammarledamöter! Skall man kalla denna i praktiken slarkldiskuterade jakten på begärliga djur för vård? ut på jakt och på attskjuta bort djur. Varför inte dä kalla propositionen Riktlinjer för älgjakten?Det är jakt det handlar om, och det har jag gärna inom parentes velat säga idet här sammanhanget. Jag sammanfattar: En samordnad älgjakt är ell tvång. Jag hävdar allfrivillighel bör råda. Propositionen vill främja samordning, men denna bör skepä frivillig grund. Låt oss arbeta för en lugnare jakt med större hänsyn ochförståelse mellan olika kategorier jägare. Låt oss pä det sättet ocksåförebygga fiuvjakt. Det gör vi genom all föfia reservationen 1, som innebär enkompromiss mellan två slarka åsikter. De mindre markägarnas intressen måslebeaktas, och då kan man inte bortse frän de här förhållandena. Men lål osssätta försöksperioden till , Nägon katastrof kan det då absolut inte blifråga om. Jag ber att få yrka bifall lill reservationerna 1 och 5 och i övrigttill utskottets hemställan. I della anförandeinstämde i (c). Hen (): Regeringens proposilion nr 25 och därav föfiande jordbruksutskottetsbetänkande nr 13 upptar en fråga som kanske mer än någon annan engagerar demänniskor som berörs därav. Det handlar om riktlinjerna för den framtidaälgvården. Jag har förståelse för dem som har svårt all fatta det intensivaengagemang som jägarna lägger när denna fråga diskuteras. Man måste sannoliktsjälv vara jägare för att fullt kunna förstå det. Detregeringsförslag som vi nu diskuterar har föregåtts av en lång och mycketintensiv debatt i jägarkretsar. Meningsmotsättningarna om hur den framtidajakten skall utformas har varit hårda och ibland oresonliga. En grupp harhävdat att total reglering av jakten är den enda riktiga formen. En annan grupphar hävdat att allmän älgjakt under några fä dagar är en bättre form.