prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — Fri-och rättigheter i grundlag Nr 149 ge intryck av alt vi begränsar fri- och rättigheterna när han i fri-och den rättighetsutredningenhar skrivit under på att förslagel i väsentliga av- 4 iuni 1976 seendeninnebär förbättringar i förhållande till gällande rätt. --------------- är denalt vi nu är på väg all skaffa oss ett starkare skydd för de de- Fri-och rättigheter i mokratiska fri- och rätligheierna än kanske någoi annal land. grundlag Jag vill något beröra anförande,vilket som vanligt var elegant, men på en punktmåste jag be om eu förtydligande. Del var påståendet atl ipolemiken mellan och mig i en så skulleAstrid ha rätt och jag ha fel. Jag utgår från atl inteskriver under på allt del som säger i detta inlägg. Men jagskulle bra gärna vilja vela på vilken punkt hon hade rätt och jag hade fel. Ceniernhar sin egen modell när del gäller formerna för rättighets-begränsningar. Denviktigaste komponenten i detta är två beslut med viss lids mellanrum eller ettbeslut med kvalificerad majoritet. Jag har i propositionen i positiv riktninguttalat mig om cenierns tankegångar. Jag har förklarat att jag vill utreda denfrågan. Men ceniern vill inte vänta på resultatet av den utredningen. Man har istället i hast tagit fram etl eget system där man har lyckais visa hurkomplicerade och svårlösta dessa frågor är. Cenierns förslag innebär t. ex. atlman inte ens kan reducera en rällighelsbegränsning utan den särskilda, tidskrävandeproceduren. Man vill skydda rättigheterna men motverkar i själva verket sinaegna syften. Folkpartielsoch förslag gäller bara för vissa rälligheler, i första handyttrandefrihet och de andra s. k. opinionsfriheterna. T. o. m. där har manalltså insett all det skulle vara hell orimligt alt gå längre. Ceniern hardäremot låtit sitt förslag omfatta hela räitighetsomrädet. Detla innebär bl. a.all del träffar alla bestämmelser om frihetsstraff, eftersom sådanabestämmelser begränsar rörelsefriheten. Med det förslagel hade vi t. ex. variltvungna au vänta med atl besluta lagen om åtgärder mot vattenförorening frånfartyg i . Om centerförslaget hade varit gällande grundlag hadevi inte heller kunnal av-kriminalisera fylleriet vid det här ,eftersom del beslutet förutsatte en ny lag om omhändertagande av berusadepersoner. Andra reformer som hade drabbats är liberaliseringen avbestämmelserna om isolering inom kriminalvården och de nya regler om påföljderoch ingripanden vid olovligt byggande som vi behöver för atl skydda bl. Cenlerförslageldrabbar ocksä alla bestämmelser om fredsplikl på del fackliga området. Den nya arbeisrällslagsliftningen, som har motselis med stor otålighet av hundratusentals löntagare, hade alltså fån vänta ytterligare minst dl halvår. Jag beklagar all ceniern inte vill låta en utredning pröva dessa frågor. Hur går för resten denna brådska ihop med uttalade vilja all få en omfattande debatt i dessa frågor, eller med förslag om ulvidgad lagrådsgranskning i syfte 64 att nå allsidig juridisk belysning? Detta harutförligt belysts av Deborgeriiga partierna vill också all all räliighetsbegränsande lagstiftningobligatoriskt skall granskas av lagrådet. och går t. o.m. så långt att de vill låta lagrådet bestämma över hur skall fattasina beslut. Om lagrådet anmodar att använda metoden medkvalificerad majoritet eller grundlagsstiftningsförfarande, spelar det ingenroll vad själv tycker; den måsle lyda. Hur en sådan ordning kan ansesgå ihop med det parlamentariska styrelseskick som vi har haft i i 60 årsäger förslagets upphovsmän inte ett ord om. Attdet ofta är värdefullt atl lagrådet granskar räliighetsbegränsande och annanbetydelsefull lagstiftning är självklart. Och jag har också sagt ipropositionen atl jag vill låta utreda lagrådets ställning. Men man måsteutforma reglerna om lagrådet på sådant sätt att det klart framgår att lagrådetär lagstiftarens tjänare, inte dess herre. Manmåste också se till att lagstiftaren får lagrådets hjälp i de ärenden därinsatsen bäst behövs. Del är inte rimligt att låta de skickliga juristerna ilagrådet ödsla bort sin lid eller åstadkomma stockning och onödig tidsspillani reformarbetet genom all granska varenda tysinadspliktsbesläm-melse eller hellokonlroversiella föreskrifter om frihetsstraff i författningar om t. ex.miljö- och naturvård. Lagrådets särskilda sakkunskap skall i stället användasför sådana lagstiftningsuppgifler som är lagtekniskt särskilt komplicerade ochsom är av central betydelse för medborgarna. Omde framförda förslagen om obligatorisk lagrådsgranskning blir gällande rätt,kan lagrådet inte fungera på det sättet. Det kommer helt enkelt inte all 11tillräckligt med tid att granska den lagstiftning där granskningen är av störstvärde. Alternativet är att högsta domstolens ledamöter huvudsakligen kommer attsitta i etl flertal lagråd och ha dömandet bara som en bisyssla. Jag vill härhelt instämma i de synpunkter sorn i har utvecklatutförligare. När dagens riksdagsbeslut om uividgning av regeringsformens innehållär fattat går vi in i ett nyll skede i grundlagsarbetet. Vår mening är atl debetydelsefulla frågor som skall utredas är hur vi skall bygga vidare päskyddet för fri- och rättigheterna för alt få en grundlag som regleraryttrandefriheten i dess helhet saml lagrådsgranskning, lagprövningsräll ochsärskilda uppskovsregler för vissa beslut. Arbeieiär angelägel för alt åstadkomma en juridiskt heltäckande reglering avmedborgarnas fri- och rättigheter. Men vi fär inte för den skull förloramarkkontakten, tappa verklighetsförankringen. Den stora omvälvningen av vårtland till en av väridens främsta demokraiiska välfärdsstater kunde genomförastrots att vi saknade en grundlag med räl-tighetsreglering. En av världensfrämsta demokratier av vårt slag, , saknar i stort settkonstitution. En annan stat, , har en mycket omfattanderegleringskatalog över medborgarnas fri- och rättigheter. Vad jag menar är attmedborgarnas frihet och demokraiins 5Riksdagens protokoll 1975/76:149-152 Fri-och rättigheter i grundlag Fri-och rättigheter i grundlag Omkollektivanslutning av fackliga avdelningar till politiskt parti räckvidd inte i förstahand kan mätas i lagarnas omfattning eller formulering. Det angelägnaste äratl det finns en demokratisk fostran och tradition i landet, atl friheten ochdemokratin är fast förankrade i folkrörelser, opinionsbildning och beslutandeorgan. Med detta har jag avslutat mitt inlägg i den pågående debatten. Jag harockså all i samband härmed svara på en inlerpellation. i har i inlerpellation frågat statsministern om han anseratt metoden alt kollektivt ansluta fackliga avdelningar till politiskt parti ärtill skada för den personliga integriteten och för den fackliga rörelsens enhetoch styrka. Inlerpellalionen har överlämnats till mig för besvarande. Enligtmin mening bör de demokratiska beslutsformer som utmärker fackföreningarna utgöraen tillräcklig garanti mot all de i sin verksamhet kränker de enskildamedlemmarnas integritet. Frågan om kollektivanslutning är lill skada för denfackliga rörelsens enhet och styrka anser jag att fackföreningarna bäst kanbedöma själva. Hert i (c): Jag ber allfä lacka statsrådet för svaret. Jagvet inte om jag skall beteckna del kortfattade och innehållslösa svaret som ettutslag för alt justitieministern inte vill ta kammarens dyrbara tid i anspråkså här i slutskedet eller som dl ultryck för justitieministerns bristandeintresse för en av demokratins väsentliga och grundläggande frågor. Mensvaret ger besked om atl landels justitieminister, som är den högste ansvarigeför våra grundlagsenliga och demokraiiska rättigheter, synes vara hellfrämmande för alt en av hörnstenarna i vår demokrati är den enskildes rätt attsjälv avgöra partitillhörighet och atl detta skall respekteras. Det ger beskedom alt justitieministern står likgiltig för den enskildes integritet i fråga ompolitisk tillhörighet. Jagkonstaterar att detta är ett utslag av en maklfullkomlig regerings sätt att sepå den enskilde individen. Jag tycker att delta är skrämmande. Jagkonstaterar också att justitieministern och de övriga medlemmarna av regeringenär helt opåverkade av de uttalanden som riksdagsmajorileten vid olikalillfällen gjort i denna kammare i fråga om kollektivanslutningen. I svaret sägerjustitieministern: "Enligtmin mening bör de demokratiska beslutsformer som utmärker fackföreningarnautgöra en tillräcklig garanti mot att de i sin verksamhet kränker de enskildamedlemmarnas integritet." Varje beslut som innebär att en enskild person kollektivtansluts till ett visst politiskt parti är en kränkning av den enskildesintegritet. Det är en av demokraiins grundläggande principer att den enskildeindividen och ingen annan skall avgöra partitillhörigheten. Vad som därutöversker är en kränkning av den personliga integriteten. Deuttalanden som lidigare gjort i denna fråga, vad jag sagt tidigare idebatter i fråga om kollektivanslutning till politiskt parti liksom milt anförandehär riktas mot del socialdemokraliska parliel, som tillåterkollektivanslutningen, och mot dess ordförande och ledning, som slår likgiltiganär det gäller alt värna om denna grundläggande demokratiska princip, vilken iså hög grad berör den enskilde individens integritet. Det riktar sig alltsåinte mot fackföreningarna som är fria all fatta vilka beslut som helst. Därtillär del väldigt avslöjande. Del socialdemokraliska partiet är tydligen medvetetom atl den socialdemokratiska politiken saknar attraktiv dragningskraft påmedborgarna så all individuell anslutning väsentligt skulle reducera delsocialdemokraliska partiels medlemskår. Eller vad är anledningen lill delsocialdemokraliska partiets handlande? Jaghar ställt min inlerpellation lill statsministern i hans egenskap av ordförandei del socialdemokratiska partiet. Jag har gjort det med anledning av att detinträffat situationer där kollektivanslutningen fört med sig all lönarbetareinte går in i en facklig organisation med den motiveringen all de själva villavgöra partilillhörighd. Del har därtill hänt att medlemmar offentligt blivitbrännmärkta för detta. Kollektivanslutningensplittrar och försvagar alltså facket. Det är den ena viktiga konsekvensen. Denandra konsekvensen vill jag formulera som en fråga: Vill justitieministernverkligen vidhålla atl den enskildes integritet är skyddad om man bliroffentligt brännmärkt för att ha avstått från fackligt medlemskap på grund avatt man inte är socialdemokrat? överens om vaktslåendet av den politiska demokratin i detta land, så bordedet också vara självklart att värna om den enskildes poliliska integritet. Menden socialdemokratiska partiledningens nonchalerande av lidigareuttalande och justitieministerns svar här visar en häpnadsväckande bristpå respekt för medborgarnas personliga integritet. Del är kontentan av densocialdemokratiska regeringens handlande eller rättare sagt brist på handlandeliksom av justitieministerns svar på min inlerpellation. Fri-och rättigheter i grundlag Omkollektivanslutning av fackliga avdelningar till politiskt parti () kortgenmäle: Jag skall be att få replikera justitieministern, som i storutsträckning ägnade sill anförande ål dl angrepp på . Folkpartiethar oavbrutet drivit frågan om dl starkare rättsskydd för den enskildamänniskan. Jag tror att den svenska förfatlningshistorien kan ge klara bevis påden punklen. Pägrundval av den reservaiion som Per avgav i rättighets-utredningenkräver vi nu alt del i grundlagen skall införas en bindande procedur förinskränkning av vissa fri- och rättigheter. Jag tror att del ligger väl i linjemed förfallningspolitiska arbete. Del går här i enskiljelinje mellan de partier som vill ta in en sådan bindande procedur igrundlagen och de partier som inte vill det. Del här folkpartiförslagethar nu ägnatsen serie av angrepp från konslitu- Nr 149 lionsulskottets ordförande och justitieministern. den '''ansvar för ett otillfredsställande rättsskydd genom en serie överdrifter. 4 iuni 1976 Konslitutionsutskottelsordförande påstod att vårt förslag stred mot de- --------------- mokratinoch majoritetsprincipen, inskränkte folksuveräniteten och upp- Fri-och rättigheter i hävde den representativa demokratin. Justitieministern fyllde på med grundlag att det kännetecknades av okunnighet, berodde pådåliga juridiska råd- givare och att det var envalårsinsinuation. kommer att ta upp en del av de angrepp somriktades mot förslagel, men jag måste ändå ställa frågan: Varför dennakolossala lilania över folkparliförslagel? Vad är det ni är rädda för i vårtförslag? Vad är del för s. k. reformer ni planerar, som skulle innebära sådanahär rättighetsinskränkningar? Vad har ni emot ett system som innebär att folkelsjälvt i val får sista ordel när det gäller inskränkningar i folkets egnagrundläggande rättigheter? Varför blir ni så förfäriigt upphetsade när vi villha ett starkare rättighelsskydd för den enskilda människan? Mångaenskilda människor upplever frågan om ett starkt rättighets-skydd för deandliga friheterna som en samvetsfråga. För dem är del naturligt att man söker,så långt möjligt, fördröja beslut som inskränker de andliga friheterna. Det ärjust del vi föreslår: en i liden utdragen procedur, som innebär en fördröjning- en fördröjning just för att folket skall få möjlighet atl säga sin mening. Ensådan procedur kan väl aldrig innebära atl man hindrar reformer eller upphävermajoritdsprincipen. Den innebär atl folkmajoriteten i vald blir avgörande - ochdet om något är väl i överensstämmelse med demokraiins grundprincip! Delskrevs en bok här i landet om den stora demokratiska författningsreformen närvi fick den allmänna rösträtten. Den hette Kungamakt, herremakt, folkmakt. Dåsom nu står för folkmakt, herr justitieminister. HertFISKESJÖ (c) kort genmäle: Justitieminister tog upp vårt förslag i sitt inlägg ochkritiserade del från vissa utgångspunkter - även om han också uttryckte enviss försiktigt positiv inställning till grundtankarna i vårt förslag somsådant. Han påpekade bl. a. alt vårt förslag har en vidare omfattning änfolkpartiets och förslag. Del är riktigt. Det har jag klargjorttidigare. Vi anser att alla de rättigheter som finns medtagna i 2 kap. iregeringsformen skall ha ett förstärkt skydd och inte bara vissa av dem. Sedansade justitieministern all vi vill ge det här skyddet inte enbart gentemot lagstiftning som kan betraktas som rältighelsinskränkande utan även mot annan lagstiftning som faller in under 2 kap. Ja, vi vill ha den här särskilda proceduren för all lagsiiftning som berör de rättigheter som finns i 2 kap. Jo, därför att del ofta är mycket svårt att bestämma om en förändring i lagstiftningen är en inskränkning eller en uividgning. Del är ofla på det sättet all vad som kan betraktas som 68 en inskränkning för en grupp i samhället samtidigtkan betraktas som en rättighetsutvidgningför en annan grupp. Det är för den skull vi inte Nr 149 har gjort den distinktionen här. Sedan uppreparjustitieministern vad konstilutionsutskottets ordföran- 4 ii,ni 1976 de sagt, nämligenatt det här förslaget skulle leda till en för- dröjning av angelägnareformer. Det är inte, riktigt, och jag har sagt det Fri- och rättigheter tidigare lillutskottets ärade ordförande. Vad vårt förslag skulle kräva i grundlag är en bättre långsiktigplanering av reformverksamheten i samhället. behöver alltså ickeinnebära någon minskad reformtakt i och för sig, men vi skulle fö en bättreplanering, en bättre samordning och sannolikt över huvud taget - som ettresultat av detta - en ur olika synpunkter bättrelagstiftningsprodukt, något som är eftersträvansvärt. HertBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Justitieministern säger atl medborgarnas frihet inte kan malas i lagar,och del anser jag vara rikligt. Men däremot måste man nog hävda att lagarnasroll för den skull inte får förringas. Som jag har sagt är avskaffandeav klassamhälle och klasskillnader naturligtvis inte en uppgift förgrundlagsskrivning, det är en uppgift för den politiska kampen. Men vi menaratt man på en grundlag kan ställa del kravet alt den ger elt sådani stöd fördemokraiins utveckling att kampen för bättre samhällsförhållanden inteförsvåras ulan tvärtom underlättas. Vi menar all demokraiin inte utvecklasgenom att kapitalisternas lockouträtt skrivs in i grundlagen och heller inte avatt den kapitalistiska privategendomen får grundlagsskydd. Den personligaintegriteten bör naturligtvis skyddas, men inte så alt existerandeklassprivilegier befästs. Vimenar alt etl grundlagsskydd för andra fri- och rättigheter är av vitalbetydelse för demokratin, och dit hör exempelvis åsiktsfriheten, rätten allframföra och propagera för poliliska åsikter, mötes- och de-monsiralionsrältsamt rätt till politisk och facklig verksamhet på arbetsplatsen, däriinbegripet strejkrätten. Dessa rälligheler är i verklig mening demokraiiskafri- och rättigheter utan vilka demokraiin varken kan fungera eller utvecklas. Vårkritik mot det framlagda förslagel har sin utgångspunkt i regeringens oviljaatl medverka lill att grundlagen blir ett verkligt slöd för Strävandena allupphäva klassorällvisorna. Vi är också kritiska mot att grundlagen i vissaavseenden är så vagt utformad att den kan åberopas som slöd för reaktionäraattacker mot fri- och rättigheterna i vissa situationer. Hert () kort genmäle: Justitieministernställde en fråga till mig - en berättigad fråga - om vad del var för fel på hans artikel, efiersom jag tillät mig säga, alt i huvudfrågan hade rätt och justitieministern fel. Jag vill då peka på följande. Det rör sig om tre artiklar. Den första är skriven av och heter "Samtal med ", den andra är dl svar från justitieministern som är rubricerat "Så 69 Nr 149 är inte medborgare " och den tredje artikeln är dl svarfrån Fredaeen den AstridLindgren: "Jag ville att folkviljan äntligen skulle vakna." 4 iuni 1976 '"" ''" skilja mellan rättigheter, som är inskrivna i grundlagen --------------- somsådana, t. ex. yttrandefriheten. Den kan självfallet inte las bort över Fri-och rättigheter i ennatt eller avfärdas på . Däremot kan de rättigheter grundlag som ryms i en vanlig lagsiiftning och som reglerasunder etl sådani räiiighelskomplex ändrasmed en smidigare procedur. Den skillnaden har också fallat. Honsäger: Men slår rättigheterna inte i grundlagen ulan bara i en vanlig liten lagså kan du bli av med dem på . Jag bortser här ifrån hennessagospråk. Hon har alltså uppfattat den skillnaden. Delär då som justitieministern svarar: Vårt förslag ger trygghet på denpunklen. Det är inte mot bakgrund av vad skriver ett hellkorrekt uttryckssätt. Det framgår alt hon inte menar grundlagsrälligheter somsådana ulan lagstiftning i samband med grund-lagsrälligheler, och det är mot denbakgrunden jag kommer fram till min slutsats. tyckte all jag i mitt anförande hade särskilt uppehållit migvid och gått lill angrepp mot del. Del är alldeles riktigt, och jaganser'mig ha goda skäl för del i den här frågan. HerrMolin uttryckte sig på följande sätt: Varför denna kolossala litania? Vad ärdel ni är rädda för? Ja, kanske märkte skillnaden när det gällde minkritik och vad som har förekommit i den offentliga debatten. t. ex. inte en enda gång uttrycket all upphäva en rättighet över ennatt. Det har inte heller gjort här i kammaren; det är alldelesriktigt. Här i kammaren har ju diskussionen så till vida varil saklig all viverkligen har rört oss med realiteterna i den här proposiiionen. Men vad jaghar reagerat emot är vad som slår i partimolionen och särskilt vad sagt / den offentliga debatten. går alltså ut och säger tillmedborgarna: Socialdemokraternas förslag är elt svek mot medborgarna; de villall man skall upphäva rättigheterna över med en rösts majoritet! Del ärdet som jag i den politiska saklighetens och anständighetens intresse skulleönska att förklarade och log lillbaka. Vi får väl avvakta och höravad har all säga längre fram i debatten. 1övrigi är vi sannerligen inte rädda för någonting här, , men jagskall väl inte behöva upprepa de invändningar som iTrollhättan och jag har gjort mot förslagen från och ,utan jag får väl nöja mig med all hänvisa lill de invändningarna för atl intebelasta kammaren med alt upprepa vad jag redan har sagt. Jagfår tacka för beskedet att han ansåg atl gren hade rätt och atl jag hade fel. Om del hon menade bara var att 10 de lagar som innehåller de nödvändigabegränsningarna i de fri- och rättigheter som står igrundlagen kan ändras med bara en rösts majoritet, så är det naturiiglvisrikligt. Det förefaller emellertid numera vara av så periferi intresse atl jaginte skall uppehålla mig mer vid det. Men del var ju inte del som var kontentani hennes artikel, utan den var ju att , som hon kallade den svenskemedborgaren, nu riskerade alt socialdemokratin över skulle täppa tillmunnen på honom, så all han inte längre skulle få lov atl yttra sig isamhället. Både och jag vet emellertid alt på den punklen hadehon, milt uttryckt, inte rätt. Fri-och rättigheter i grundlag () kortgenmäle: Vi har naturligtvis inte hävdat all socialdemokraterna planerar allupphäva de andliga friheterna. Vadvi har sagt är alt del, alldeles oberoende av bedömningenav lagens makthavare,kan vara nödvändigt att arbeta fören sådant förstärkt rättsskydd och all däriskall ligga en för bindande procedur, alt däri skall ligga en granskningfrån lagrådels sida som gör alt man inte skall ha en politisk deball om vad somär en rätlighelsinskränkning och all däri skall ligga en folkomröstning omgrundlagsändring för all folk skall få en möjlighet atl få sista ordet omvikliga grundlagsändringar. Vihar svårt all förslå all sådana förslag skulle kunna stå i strid meddemokratins och majoritetsprincipens regler. Fårjag sedan tillägga en sak lill justitieministern. Jag vill säga att vad man nugör är att man i grundlagen för in praxis av olika slag. hade vien grundlag som nästan inte alls gav uttryck för den poliliska verkligheten. situation där man går över frän praxis lill en grundlagsreglering är delviktigt all man får elt fullständigt skydd för grundlagarna. Argumentet alt detinte räcker med grundlagsbestämmelser blir ju särskilt litet relevant i ensituation där man säger att vi nu i grundlag skall reglera vad som tidigarefunniis bara i praxis. HerrBERNDTSON (vpk) kort genmäle: Till den frågeställning om möjligheterna all förda en inskränkning ifri- och rättigheterna som justitieministern uppehåller sig vid tror jag det ärskäl i atl än en gång uppmärksamma all klarare regler för i vilka fallfrihetsinskränkningar skall få förekomma är dl myckel värdefullt skydd. Del gördet mindre motiverat atl diskutera olika former för inskränkningar i fri- ochrättigheterna. Jag tror all svagheten i propositionen därvidlag är alltförmånga oprecisa formuleringar, som möjliggör för de borgerliga all driva dennakampanj om hur man skall hitta former för all det skall se demokratiskt ut alli den ena eller andra situationen förda inskränkningar i fri- ochrättigheterna. Jag tror som sagt alt proposiiionen, om den hade varil klararepå den punkten, hade ryckt undan myckel av de borgerliga partiernas agitation. Nr 149 Herr justitieministern : Fredaeenden " talman! Jag lyssnade både på nu och det 4 iuni 1976 '°'°''' likaså på . Atl jag inte berörde dem i mitt förra yttrandeberor på atl de invändningar som vi har mot de synpunkter Fri-och rättigheter i somhar anförts redan har redovisats i de tidigare anförandena. grundlag Jag skulle också vilja begagna lillfälld att sägaatt jag ber atl fa åter- komma till sedan ylleriigare talare yttrat sig i den fråga han tog upp. HertBJÖRCK i (m): Exakt hur många människor som är kolleklivanslutna till det socialdemokraliskapartiet finns del inga officiella uppgifter om. Men enligt icke bekräftadeuppgifter från socialdemokratiskt håll rör det sig om ca 650 000. Av dessa haruppskattningsvis - också här saknas officiella besked - ca 40 000 reserveratsig och undanbett sig medlemskap i det socialdemokratiska partiet. Dedrygt 600 000 som då återstår har i de fiesta fall anslutits ulan att de självahar blivit tillfrågade.