prot · FZ09134 · 1975-12-31 00:00:00 — Det skeddei en liten programskrift, där vi också skisserade hur yrkesverksamhet skullekunna bli ett led i utbildningen, framför allt inom gymnasieskolan. Detär bra att uppdraget lill den nya gymnasieuiredningen kommer att omfatta ocksåden här frågan. Men en utredning kommer att ta tid. Skall vi gissa att del ibästa fall kommer att ta tre till innan vi kan skönja de förstaresultaten? Under den tiden tycker jag att man skall samla erfarenhet av huryrkesverksamhet och praktik bäst skall kunna föras in som ett led iutbildningen. Jagtror nämligen, all det är svårt all gå fram på en enda väg. Formerna föryrkesverksamhet och arbeislivskoniakter måste säkert skifla från utbildninglill utbildning och kanske från kommun till kommun, utifrån kommunernas olikavillkor. Jagnoterar med lillffedssiällelse all statsrådet anser del betydelsefullt att enförsöksverksamhet kommer till stånd. Vi är också överens om all del bör sketämligen . Fårjag bara säga alt jag utgår från att en sådan försöksverksamhet kommer allgälla inte bara utan också gymnasieskolan. Det är ju främst för densenare skolformen som praktikinslagen i den reguljära utbildningen innebärnågot verkligt nytt. HerrLARSSON i Slaffanslorp (c) kort genmäle: Jag fäste mig särskilt vid följande uttalande av statsrådet iinterpellationssvaret: "I pågående arbete med översynav olika läroplaner är detta en väsentlig strävan." Somherr Elmstedt nämnt begärde i enlighet med förslag ien motion från oss att LUG skulle ta upp frågan om praktiken i grundskolan.Del har alltså tagit innan man på deparlemenlshåll har påbörjatsträvandena att få in mera praktik i skolan. Låtmig i några korta saiser nämna hur vi ser på detta. - särskilt högstadiet - måsteallmänt sett ges en mera Detgäller att skapa balans mellan teori och praktik. I alla ämnen måstemöjligheterna till tillämpning på den praktiska verkligheten tas till vara. Eleverna måste ges möjligheteratt via tillval förstärka den praktiska profilen på sin utbildning väsentligtmera än vad som kan ske . Möjligheterna till verksamhet iarbetslivet, under längre sammanhängande perioder eller kontinuerligt någondag , måste också utökas. Gymnasieskolan måste utvecklastill en värvning mellan studier och arbetserfarenhet. Arbetslivserfarenhetmåste bli ett väsentligt inslag i utbildningen för alla gymnasieelever. Jagvill, herr talman, med detta bara konstatera att det är positivt att man nufrån olika håll har slutit upp kring de tankegångar som vi har fört framtidigare. Det var ganska länge sedan vi väckte vår första motion om detta. Skolansinre arbete m. m. Omökade möjligheter for skolelever att få praktisk yrkeserfarenhet FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Del är glädjande att fler partier än vpk har intresse av ett växelspelmellan teoretiskt och praktiskt arbete i skolan och att man förstår betydelsenav att praklikinslaget i skolarbetet vidgas. Både och herrLarsson i Slaffanslorp betonar viklen av att man ökar detta både på grundskolanoch på gymnasieskolan. Jag tycker, som jag sade i den tidigare debatten, attdet är naturligt alt man ser på denna fråga vid den läroplansrevision som skallföretas. Del är märkligt att man mot denna bakgrund inte harstött den vpk-reservation där vi har tagit upp delta. Man måste undersöka del iläroplansrevideringen. Jag förutsätter emellertid att med tankepå detta röstar för vpk-reservalionen i denna fråga. Det är av två skäl som jag på det här stadiet har ansett mig böra gå ini debatten om skolans inre arbete. Delförsta motivet är de stora förändringar som har vidtagits i förhållande lilldel ursprungliga betänkandet från . Redan ipropositionen har utredningens förslag omarbetats, och sedan har utskottet isin tur vidtagit vikliga justeringar. Jag påminner om detta, herr talman,framför allt därför all jag gjorde ett uttalande omSIA-förslaget, som ledde lill ett våldsamt rabalder bland socialdemokraterna.Man beskyllde mig för att ha läst SIA-betänkandel fel och för att ha kritiseratförslag som i själva verket inte hade ställt sig bakom. Andrakritiker gjorde gällande att jag läst utredningen rätt men alt jag hävdade enreaktionär utbildningspolitik när jag kommenterade utredningens synpunkter. Alldenna kritik mot mig blev motsägelsefull beror naturligtvis i icke ringa gradpå all betänkandet var svårläst och tvetydigt. Åtskilliga talare har varit innepä del . Att bläddra i den tjocka lunta som pre- Nr 134 senlerades för oss var, sade jag då, som att titta ner i en burk med den metmask.Och betänkandet utgjorde verkligen inie någol lysande prov P°' pedagogisk utformning. Utgångspunkten för den kritik som jag då framförde var det från mo- Skolans inre arbete derat håll medvetet underbyggda kravet på kvalitet i utbildningen. den nya generationen skall få en god start i livetmåste den den få gedigna kunskaper och färdigheter.Vårt samhälle blir som vi alla vet alltmer komplicerat, och för de enskildaelevernas egen skull och för hela vår samhällsgemenskap är naturligtvisutbildningssystemets effektivitet och kvalitet av nära nog avgörande betydelse. Iöverensstämmelse härmed har vi lika konsekvent ställt kravet på objektivitet ikunskapsförmedlingen. Lärostoffet skall presenteras korrekt och allsidigt ochproduktionen av läromedel måste garantera mångsidighet och valmöjligheter. Viavvisar alltså bestämt den socialdemokratiska partikongressens beslut altsocialisera all läromedelsproduktion. Industriminister harvisserligen jämfört den nyinförda programpunkten med programmets påstådda mereller mindre "dekorativa" uttalande om införande av republik och vårskolminister har nöjt sig med alt tala om en "kartläggning" avbranschen, men vi hyser en stark skepsis mot sådana förklaringar, eller skallvi säga borlförklaringar. Och trovärdigheten förstärks ju inte mycket avskolministerns eget förflutna. har själv en gång medverkat ien debattskrift som krävde socialisering av läromedlen, importmonopol påläromedel och mera marxism i våra läroböcker. Auvi med särskild uppmärksamhet studerade var naturligt - del varju bl. a. till följd av moderata riksdagsmotioner som den utredningen tillkom,och ett av motiven var, som åtskilliga talare har varit inne på, de växandedisciplinproblemen och anpassningssvårigheterna i . Skolfolk,föräldrar, elever och medborgare i allmänhet väntade sig väldigt mycket av delbelänkande som kom . Mendet var, som jag redan har sagt, svårt att få grepp om betänkandet. Det var såoklart och så motsägelsefullt att man inte kunde dra några säkra slutsatser omvad utredningen stod för och inte stod för och hur dess förslag sedan skullebehandlas. Inte minst blev många oroade av att både belänkandet och vissauttalanden av utredningens ordförande, vilka sedan mer eller mindredementerades, kunde tolkas så, att en förutsättningslös och allsidig bedömningav de olika förslagen inte skulle kunna göras; förslaget skulle antingen antaseller också förkastas i sin helhet. Del var det som vissa uttalanden gick ulpå. Detta var en av de punktersom jag kritiserade i uttalandet , och jag kan , herr talman,med stor tillfredsställelse konstalera att den omstöpning av utredningensförslag som sedan skett har följt de principer om en allsidig bedömningav utredningsmaterialet som har varit en tra- 86 i vårt land men som inte alllid har iakttagits under senare är. Här har den alltsåiakttagits. Jagvill liksom mina partivänner i utbildningsutskoitet uttrycka min glädje överatt klassen alltjämt skall utgöra basgrupp för undervisningen. Därmed skapas,som utskottet framhåller, bättre möjligheter än enligt SIA-förslagel förtrygghet och stabilitet i skolmiljön. Utskottethar gått längre än departementschefen då det gällt all vidga möjligheterna förden enskilda skolenheten eller det enskilda rektorsområdet att avgöraundervisningsgruppernas storlek och all bedöma vilka åtgärder som bäst svararmot elevernas behov. Om följer utskottets rekommendationer kommeralltså en del av förslärkningsresursen all få användas för attgenerellt minska klasstorleken. Äveni ett annat hänseende har utskottet tillgodosett våra motionsvis framhållnaönskemål. Vi har hävdat att ett eget klassrum bidrar till att ge eleverna enbättre och tryggare arbetsmiljö och att så långt möjligt klassrumssyslem böreftersträvas i , särskilt på dess låg- och mellanstadier. Utskottethar nu uttryckligen framhållit all det är viktigt all eleverna känner sig hemmai skolan och har även tillagt att skolor byggda enligt hemrumsprincipen kanvara en väg att skapa skolmiljöer som ger trygghet och trivsel. Attklassföreslåndarfunklionen bibehålls utgör ytterligare en trygghetsfaktor. Engenomgående linje i vår skolpolitiska grundsyn har varit kravet på enindividualiserad undervisning, dvs. ett konsekvent hänsynstagande till skildaelevers olika förutsättningar och egenskaper. Ävenom det förelåg viss meningsskiljaktighet mellan och utbildningsulskottetsordförande i deras debatt fick jag en känsla av all de varense om själva grundsynen i del här hänseendet, vilket jag tycker är bra. Utbildningenmåste ägna stor uppmärksamhet ål elever med särskilda svårigheter. Det är ensjälvklarhet. Men för den skull får inte de hög-presterande elevernas behov avstimulans och motivation åsidosättas. Jag drog den slutsatsen av att han hade samma allmänna grundsyn i del hänseendet. Därför är delglädjande all utskottet har understrukit all särskilt begåvade elever kanbehöva speciellt uppmärksammas. De skall inte i brist på uppmuntran, sägs del,behöva uppleva skolgången som meningslös och genom slarv eller andra protestformerreagera mot sin skoltillvaro. Desenaste årens analyser av ulbildningsresultat har klarlagt stora brister ielevernas kunskaper. Del är därför bra att utskottel stryker under att enhuvuduppgift för arbetet i skolan är inhämtande av kunskaper och färdigheter.Det är också bra att utskottel t. v. avvisat en minskning av timantalet påmellanstadiet, som propositionen föreslagit för att ge utrymme ål annanverksamhei än undervisning. Del är likaledes tillfredsställande alt en utlovadöversyn av läroplanen för skall vara förutsättningslös. För att fullfölja denna positiva uppräkning vill jag påpeka att del ärglädjande att utskottet accepterat kraven på att läroplansre- Skolansinre arbete m. m. Nr 134 visionen skall ske under medverkan av företrädare för de politiskapar- Fredagenden ''erna här i . 21 mai 1976 "åtskilliga önskemål har vi emellertid inte fåll gehör, inte minst --------------- vårabestämda krav på att med olika medel garantera kvaliteten på un- Skolans inre arbete dervisningen. Men dessa frågor skall jag inte gå in på. Våra representanter m. m. i ulskollet har redovisat våra synpunkter, och dethar redan förts en debatt om detta. Vadsom emellertid nu framstår som det allra mest väsentliga är att alla visar sigberedda alt medverka lill att vår skola - elever, lärare och övrig personal -får del lugn och den arbetsro som behövs för att den nya SIA-skolan skall kunnamotsvara de förväntningar som vi alla ställer på den. Jagfäste mig särskilt vid att statsrådet i sitt inledningsanförandeåtergav ett uttalande av dåvarande statsrådet i en proposition 1950 om att"framstegen i skolans inre arbete i stor utsträckning är det samladeresultatet av intresserade och framsynta lärares insatser". Det ullalandethar även utskottet hänvisat till. Jag tycker att uttalandet är bra. Med delborde hon en gång för alla ha dementerat famösa påstående vid etttillfälle alt den gamla lärargeneralionen måste dö ut innan vi kan få den skolasom vi, dvs. socialdemokraterna, vill ha. Del är verkligen på liden att detmisstänkliggörande av lärarnas goda vilja och ambitioner som låg i deluttalandet nu förvisas lill den skräpkammare där del rätteligenhör hemma. Motbakgrund av allas vårt intresse av lugn och samverkan kring vill jag i sammanhanget bestämt reagera mot de uttalanden frånLandsorganisationens sida som framförts i tidningspressen om att liden nu ärinne för nya genomgripande förändringar av skolan. Sådana förslag förs alltsåfram innan man ens hunnit förverkliga de intentioner på vilka SIA-skolanbygger och som vi alla är överens om här i kammaren. Innan jag övergår till del andra motivet för detla inlägg kan jag inteunderlåta att töra fram en allmän reservation belräffande kostnadsutvecklingenför hela SIA-projekiel. Jag tror alt det kommer all bli betydligt dyrare än vadman har räknat med. Jag vill påminna om att i sitt remissyttrandeockså framfört reservationer i det här hänseendet och gjort gällande allresultatet av dess granskning pekar på väsentligt större statliga kostnader änvad redovisade och också påvisar all mycket av del som skallförverkligas över huvud taget inte då var föremål för någon kostnadsanalys.Inte minst kostnaderna på den kommunala sidan kan bli myckel betydande. Jagvill ha gjort den här reservationen men skall inte ytleriigare gå in på självakostnadsfrågan. Del andra motivet, herrtalman, till delta inlägg är del uiialande som slalsrådel Hjelm-Walléngjori i proposilionen i beiygsfrågan. mig inie vara bunden avden underhandsuppgörelse som har skeil inom 88 Ulskollet att inte diskutera betygsfrågan, utan jag tar migfriheten all göra det trots denuppgörelsen. Sombekant har flera remissinstanser kritiserat för altbetygsfrågan inte behandlats, och man har påvisat hur starkt beroende skolansinre arbete är av betygen. Statsrådet instämmer i bedömningen men påminner omatt inte hade till uppdrag all syssla med betygsproblemen; de bereds i1973 års betygsulredning, vars förslag väntas föreligga under innevarande år.Men som statsrådet gör detta konstaterande tillägger statsrådet attreformarbetet enligt hennes mening "bör inriktas på att avskaffa denskriflliga betygsättningen i och ersätta den med andra kontaktermellan lärare, elever och föräldrar". Dessutom bör, säger hon, "betygensbetydelse i gymnasieskolan minska". Jagtycker att detta uttalande är anmärkningsvärt, eflersom del innebär altstatsrådet binder sig i stor utsträckning, som statsrådet hänvisarde frågvisa remissinstanserna, som vill vela hur hon ser på detta, till denpågående utredningsverksamheten. Hur skall under sådana omständigheter enförutsättningslös bedömning kunna ske från statsrådets sida när utredningen såsmåningom redovisat sitt resultat? Utskottethar, helt följdriktigt men hövligt och diskret, reagerat mot del häruttalandet. ställningstagande i betygsfrågan, heter del, måste anståtills betygsuiredningen lagt fram sina förslag och riksdagsbehandling avdesamma ägt rum. 1och för sig, herr talman, skulle jag kunna nöja mig med detta. Au jag inte gördet beror framför allt på att bland de skolproblem som diskuteras i vårtsamhälle med starkt engagemang just betygsfrågan tilldrar sig rent av detstörsta intresset. Det är lätt all ha en mening i den frågan, och del är kanskeett skäl lill all den debatteras så intensivt som fallet är. Vi moderater harredan tagit ställning. I våra motioner har vi uttalat oss för bibehållna betyg.Görs skolan betygslös måste, har vi framhållit, information om individen sökaspå annat håll. Från synpunkten att den enskilda eleven bör veta vad som sägsom honom eller henne är rättvisande betyg ett räitssäkerheiskrav. Vår medverkani betygsuiredningen är alltså inriktad på all skapa garantier för att del betygssystem,som det är vår förhoppning all utredningen skall rekommendera,blir så rättvisande som över huvud laget är möjligt. Denöppna och ibland mycket hårda kritik som har riktats mot skolbetygen beror,såvitt jag förstår, i stor utsträckning på de påfallande svagheter som delnuvarande betygssystemet är behäflal med. De relativa betygen har blivit ettstort misslyckande. Själva idén är felaktig, och dess tillämpning har mångagånger gått längre än vad som ursprungligen förutsatts. Konstruktionen harskapat olrivsel i klasserna och lett lill ovilja lill samarbete bland eleverna.Vi moderater har, som enda parli såviii jag minns, lagit avsländ från detrelativa betygssystemet alltsedan del infördes. Kritikenmot betygen som sådana bottnar enligt min mening i en felaktig föreställningom vad jämlikheten mellan eleverna kräver. Jag hävdar au betyg i själva verketkan vara ett stöd för elever som från början Skolans inre arbete in. Nr 134 har sämre studieförutsätlningar - på grund av förhållandena i hemmet Fredagenden °'-' '" '' andra skäl - än andra har. Genomprov och betyg ges eleverna möjlighetatt få sina kunskaper bekräflade, och de ges också tillfälle att --------------- hävdasig i den konkurrens som under alla omständigheter kommer all Skolans inre arbete mötadem efler skolans slut ute i livet. Och där ute i livet kan kon- '" '" kurrensmomenl aldrig avskaffas. Självfallet fär och skall inte konkur- rensen vare sig i dettaeller i andra hänseenden betraktas som någol slags självändamål. Vad det i dethär fallet är fråga om är att såviii möjligt få - någol tillspetsat - rättperson på rätt plats ute i livet. Betygens syfle är ju inte att skapa förutsättningarför konkurrens mellan eleverna. Vad det mera är fråga om är att låta elevenkonkurrera med sig själv, alt ge honom eller henne ett mått på sina kunskaper.Och betygen skall hjälpa och stödja eleverna vid deras vägval inför högstadiumoch gymnasieskola och även tjäna som urvalsunderlag vid tillträde till denhögre utbildningen. Jagär självfallet, herr talman, medveten om att del knappast slår i mänskligförmåga att skapa ett helt rättvist, ett helt objektivt betygs-syslem. Vad mandå måste sträva efler är au åstadkomma så sakliga och så rättvisande betyg sommöjligt för att därmed ge elever, föräldrar och blivande arbetsgivare möjlighetall bedöma vilka kunskaper och färdigheter som den enskilda eleven harförvärvat under sin skolgång. En betygslös skola skulle - som jag nämnde -leda till all den information som betygen skall ge måste sökas på andra vägar,och då öppnas väldigt lätt fältet för påverkan av ovidkommande faktorer.Kunskapsnivån skjuls lätt i bakgrunden. Tillbakadragna och blyga elever fårsvårare all hävda sig än mera ulålrikiade och mera aktiva. Personligaförhållanden och rent subjektiva värderingar kan göra sig gällande i betydligtstörre utsträckning än om elevernas egna prestationer värderats i en objektivbelygsällning, där betygen ställts i relation lill vissa från början angivnakunskapsmål. Skriftligabetyg är också ett räitssäkerheiskrav. Den enskilda eleven får en öppen ochhederlig redovisning från skolan och läraren om vad han eller hon haråstadkommit under sina studier. Jaghar, herr talman, ansett mig böra, med anledning av skolministerns uiialande ipropositionen och de opinionsyttringar som förekommit, klart deklarera vårmening all skriflliga betyg skall förekomma i skolan -på allastadier och dessutom i gymnasieskolans alla årskurser. Men det skall varabetyg som informerar om verkliga kunskaper och färdigheter och inte ställs irelation lill andras kunskaper, andras färdigheter och andras prestationer. Självfalletflnns det ingenting som hindrar - tvärtom - all sådana här betyg kompletteras med direkta kontakter och samtal mellan lärare, för äldrar och elever. Men bakom konferenser av det slaget skall ligga vet skapen om all man arbetar gemensamt för all åstadkomma en objektiv och rättvisande belygsällning av eleverna. 90 Herr lalman! Det är alliså de här två motiven somhar föranleil mitt Fördet första är del tillfredsställelsen över att de farhågor, som framfördesfrån min sida när SIA-betänkandel presenterades och för vilka jag då väldigthårt kritiserades, i stor utsträckning har kunnat undanröjas vid ärendetsfortsatta behandling. Jag tycker att statsrådet har heder av del jobb hon harutfört här. Fördet andra är det behovet av att klart och principiellt deklarera vårinställning till betygsfrågan. Och jag vill sluta med alt uttrycka denförhoppningen att statsrådet , som har medverkat så skickligt tillomtänkandet beträffande SIA-förslaget, skall visa motsvarande beredvillighet attlänka om även i beiygsfrågan. Skolans inre arbete ni. HerrALEMYR (s) kort genmäle: Vi har i utbildningsutskottet gjort upp om alt i avvaktan påbelygsutredningens betänkande icke nu ta en betygsdebatt. Jag beklagar attmoderata samlingspartiets representanter i utskottel och deras uppgörelse medoss här inte innefattar partiledaren. Uppgörelser av detta slag kan då bliganska meningslösa, och jag beklagar del. Detbrukar vara vanligt all partiernas representanter i utskotten har stöd hospartiledningarna. Moderata samlingspartiets representanter i uibildningsulskollethar på ett genant sätt nu blivit överkörda av sin partiledare, men jag kommerför min del icke alt bryta den träffade uppgörelsen. FrökenHÖRLÉN (fp) kort genmäle: Jag kan nöja mig med all hänvisa lilldel uttalande som herr ordföranden i utskottet har gjort. Vi har träffat dennaöverenskommelse, och vi från avser inte heller all i det härsammanhanget bryta den. (vpk) kortgenmäle: Först kritiserade att beiygsfrågan inte har diskuterats isamband med SIA-belänkandet, och sedan kritiserade han alt statsrådet har tagitupp frågan i proposilionen. Men då kan man ju i alla fall säga bättre sent änaldrig. Jagkan instämma i alt det hade varit bra om SIA-diskussionen hade innefattatbetygsfrågan. Vpk uttalar emellertid tillfredsställelse med propositionensskrivning. Vpk har också motionerat i denna fråga och konstaterar i motionenall systemet med en individuell gradering av olika studerande är en avhörnstenarna i del svenska skolsystemet och all del förhållandet bidrar tillall förslärka och bevara en auktoritär skola, som bygger på individuellkonkurrens i stället för på solidaritet, samarbete och kollektiviiel. Flerastatliga utredningar har ägnat sig åt betygsfrågan och har då diskuterattekniska förändringar i betygssystemet. Men beiygsfrågan är inte ett teknisktproblem, utan del är del förhållandel att betygen över huvud Nr 134 laget finns som gör att det uppstår negativa effekter. Och, herrBohman, den '"abetyg är rättvisa. Betygen bygger på en individuell, subjektiv be- 21 mai 1976 dömning.Vpk menar att del fortsatta arbetet med betygsfrågan därför --------------- måstebedrivas utifrån grundförutsättningen all de graderade betygen Skolans inre arbete ovillkorligenavskaffas. Och i det arbetet skall tonvikten ligga på att m. ni. lösa de urvalsproblem till den högre utbildningensom ett avskaffande av de graderade betygen medför. () kort genmäle: sade att uppgiften för ledamot i betygsuiredningenär alt se lill alt vi får ha kvar ett betygssystem av nuvarande omfattning. Somledamot av betygsuiredningen vill jag säga att jag för min del aldrig har käntdel som all jag sitter där med något bundet mandal. Av den anledningen hade jagheller ingen svårighet att delta i den överenskommelse som träffades iuibildningsulskollet att avvakta vad utredningen kommer fram till. betänkande är remissbehandlal och ett förslag ligger på bordetkommer vårt parti all ta ställning i sedvanlig ordning. HerrBOHMAN (m) kort genmäle: Jag måste bestämt reagera mot de inlägg som här har gjorts. Det är ettbesynneriigl och anmärkningsvärt krav som en del av utskottets ledamöter härframfört. Detförhållandet all utskottets ledamöter har kommit överens om alt inte la uppbeiygsfrågan till debatt skulle alltså förhindra en partiledare eller enrepresentant för ett parti all gå ut och redovisa partiets principiellagrundsyn i den här frågan, en grundsyn som har kommit tilluttryck i alla motioner som väckts på detta område och som dessutom ärinskriven i partiets program. Del är ett anmärkningsvärt krav på enhetlighetoch konformism som damerna och herrarna här har framfört. Jagskall nu inte gå in i själva betygsfrågan ytterligare, men jag tycker attkravet är utomordentligt anspråksfullt. HerrALEMYR (s) kort genmäle: Jag har utgått ifrån att om ett partis representanter gör upp med deandra i en sådan här fråga, så har vederbörande täckning bakåt i sinpartiledning, för annars blir varje uppgörelse av delta slag meningslös.