prot · FY0924 · 1975-12-31 00:00:00 — 21febmari 1975 t- j j -n * u Fredagenden tiden t. o. m. ons- §1 Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. Debatterom utrikes- § 2 Meddelande om ärendeplan för tiden t. o. m. onsdagen politik m. m. Medledning av från utskotten inkomna sammanställningar beträffande beräknadbordläggning av ärenden i kammaren har utarbetats en preliminär ärendeplan förbehandling i kammaren av utskottsbetänkanden den 26 februari-den 16april 1975. Såsom därav framgår kommer myckel få ärenden upp till . Ej heller under den därpå närmast följande veckanblir kammarens arbetsbelastning så stor som vari önskvärt med hänsyn till attfinansdebatlen måst flyttas till onsdagen den 12mars. Pågrund av anhopningen av ärenden efter sistnämnda dag blir det nödvändigt alt -med ändring av den preliminära lidsplanen - anordna arbetsplena fredagen den 14mars, och . Dessa sammanträden böriarkl. Föralt bereda utskotten tillfälle att sammanträda kommer kammarens att i enlighet med den ursprungliga planen ta sin böriankl. Sammanträdel inleds med en frågestund. §3 Debatter om utrikespolitik m. m. Såsomtidigare meddelats hålls en utrikes-, handels- och valulapolitisk . Debatten med anledning av utrikesutskottets betänkandeom internationellt utvecklingsarbete äger rum . §4 Föredrogs och hänvisades §5 Föredrogs och hänvisades Motioner Nr1823 och 1824 till lagutskottet 78 Nr 1827-1829 till civilulskottet § 6 Föredrogs och biföllsinterpellationsframslällningarna nr 34 och 35. § 7 Föredrogs kulturutskoltels betänkande Nr1 med anledning av propositionen 1975:2 såvitt gäller anslag på till- Ändringar i läggsstalII lill riksslaten för /75 till kulturändamål gruvlagen, m.m. Kammarenbiföll vad utskollet i detta belänkande hemställt. §8 Ändringar i gruvlagen, m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 1 medanledning av motioner om ändringar i gruvlagen (1974:342) och lagen (1974:890)om vissa mineralfyndigheler. Idetta belänkande behandlades motionerna 1975:1605av i Glömminge (c), vari hemställts alt beslutadevisst tillägg - med rubriken - i lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheler, 1975:1668av (), vari hemställts alt beslutade vissa ändringar igruvlagen (1974:342) samt 1975;1669 av (), vari hemställts att beslutade vissa ändringari lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheler. Deändringar som föreslagits i de båda senare motionerna avsåg dels bestämmelserom ersättning för intrång eller annan skada, dels bestämmelser om avgäld tillmarkägare. 1. all skulle avslå motionerna 1975:1668 och1975:1669 såvitt de avsåg bestämmelser om ersättning för ianspråklagande avmark, 2. att skulle avslå a) motionen 1975:1668 såvitt den avsåg bestämmelse omavgäld till markägare, b) molionen 1975:1669 såvitt den avsåg bestämmelse omavgäld lill markägare samt motionen 1975:1605. 1.beträffande bestämmelser om ersättning för ianspråklagande av mark av herrarRegnéll (m) och () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa a)med bifall till molionen 1975:1668 i ifrågavarande del anta av reservanternaframlagt förslag till lag om ändring av 4 kap. 4 i? gruvlagen, innebärande attersättning av inmulare för intrång eller skada till följd Nr 24 av utmålsläggning skulle avse fulla markvärdet, Fredaeenden h\fa\\ till molionen 1975:1669 i ifrågavarande del anta av re- servanternaframlagt förslag till lag om ändring av 27 S lagen om vissa mineralfyndigheler,innebärande att ersättning av koncessionshavare för Andringar i intrångeller skada, när mark tagits i anspråk för utvinning av mineraliska gruvlagen,in. m. ämnen, skulle avse fulla markvärdet, 2. beträffande bestämmelserom avgäld till markägare av herrar Bör jesson i Glömminge (c), i (fp) och i (c) samt () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa a) avslå molionen 1975:1668 såvitt den avsågbestämmelse om avgäld till markägare, b) med bifall till molionen 1975:1605 och med anledning av motionen1975:1669 i ifrågavarande del anta av reservanterna framlagt förslag lill lagom ändring i lagen om vissa mineralfyndigheler, innebärande att avgäld lillmarkägare skulle erläggas vid utvinning av leror och torv, 3. beträffande bestämmelserom avgäld till markägare av herrar néll (m) och () som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa a) med bifall lill motionen 1975:1668 i ifrågavarandedel anta av reservanterna framlagt förslag till lag om ändring i gruvlagen, b) med bifall lill molionen 1975:1669 och medanledning av motionen 1975:1605 anta av reservanterna framlagt förslag lill lagom ändring i lagen om vissa mineralfyndigheler, vilka förslag innebar attmarkägaravgäld skulle eriäggas i fråga om alun-skiffer, stenkol, uran, torium,leror och torv. HenBÖRJESSON i Glömminge (c): Vid näringsutskottets betänkande nr 1 har fogats tre reservationer, avvilka jag har anslutit mig lill reservationen 2. Reservationen har som grundden av mig väckta molionen 1605 där jag yrkar ändring i gruvlagen, som juantogs 1974. Vi hade en reservation även då med samma yrkande som vårreservation nu innebär. Lagengäller mineralerna stenkol, salt, alunskiffer, uran, torium och eldfasta ochklinkrande leror samt torv avsedd för energiändamål. Det är de senare nämndalertyperna och frågan om lorven som min motion avser. Imolionen föreslås alt för dessa leror och torv skulle, liksom tidigare lagstiftning föreskrivit, s. k. jordägaravgäld kunna utgå till ägaren av den jord där inmutning och brytning av fyndighet pågår. Denna avgäld mot svarade av värdet av de inmuiningsbara som man bröt och begränsades au gälla i högst . Dessa leror och torv omfattades inte av den tidigare lagstiftningen på detta område. 80 När vi nu ånyo tar upp denna fråga, är del för altunderstryka hur viktigt det är att dengamla lagstiftningen finge gälla för de här mineralerna. Allaskälighelsbärande grunder talar för all jordägaravgälden borde ha bibehållits.Man räknar med att dessa fyndigheter kan komma att automatiskt påverka värdenaav fastigheterna i fråga. Närgruvrätlsuiredningen föreslog alt systemet med jordägaravgäld skulle bibehållasoch att maximibeloppet t. o. m. skulle höjas, är det litet egendomligt attdetta utredningsförslag inle kunde följas. Man är i andra sammanhang här iriksdagen angelägen om att betona all man inte vill la ställning lill förslagförrän vederbörande utredning har sagt sitt, vilket man ofta menar bör varavägledande. Industriministernskrev 1974 att det ingalunda var självklart att denna avgäld skulle utgå. Ja,det är mycket som icke är självklart men som ändå kan anses böra tillämpas. medgav all del var en skälighetsbedömning att det tidigareutgått en sådan avgäld, borde det vara skäligt även i fortsättningen. Hursom helst kan en del av motiveringen inte användas på förslaget i min motion,eftersom leror och torv knappast kommer under begreppet djupmalm ellerveritabel gruvdrift. Jag hävdar alt då dessa mineraliska ämnen är tillfinnandes i översta jordlagret, borde de inle i della sammanhang jämföras medmineralerna i normal gruvdrift. Jag ber all få yrka bifall till reservationen 2 i närings-utskottetsbelänkande nr I av i Glömminge m. fl. den 21 febmari 1975 Ändringar i gruvlagen, m. m. Hen (); Tvålagar skall behandlas , dels gruvlagen, dels minerallagen. De behandladesså sent som förra årel, gruvlagen och minerallagen . Mankunde därför tycka att vi kanske skulle avvakta resultatet och tillämpningen avde här två lagarna innan vi tar upp dem igen. Det finns emellertid skäl för atthär handla på ett säll som man kanske vanligen inte brukar. Ivåras väckte vi från moderat håll en motion om gruvlagen som visserligen intefick stöd av de andra politiska partierna, men när del gäller vår motion ommineralfyndighelerna lyckades vi locka med oss folk-' partiet och , såatt säga på halva vägen. Vi har just hört av i Glömminge attcentern och tillstyrkte en reservation om jordägaravgäldbeträffande två områden, nämligen leror och torv. Närden här frågan behandlades i uppstod en lottningssi-tualion, och detvar endast genom all vi förlorade vid lottningen som reservationerna inle gickigenom. Det kan kanske med hänsyn härtill vara motiverat att återigen taupp frågan. Våramotioner berörde olika punkter både av teknisk och materiell natur.För att inte komplicera diskussionen på det här stadiet har vi - eftersom detkanske finns tillfälle att återkomma till de andra frågorna när erfarenheterhar vunnits - nu begränsat oss till två rena principfrågor, nämligen frågan omersättning lill fastighetsägare vid in- 6Riksdagens protokoll 1975. Ändringar i gruvlagen, m. m. trång och inlösenrespektive frågan om s. k. jordägaravgäld. Vadär det för system som har gällt? Ända sedan urminnes tider - i variefall sedan medeltiden - har fastighetsägaren haft en viss ekonomisk rättighet,tidigare i form av jordägarandel och enligt den gällande gruvlagen iform av rätt lill jordägaravgäld. Det har alltså funnits en rättför fastighetsägaren. Vidare har utgått ersättning för fastighetsägaren närgruvföretag gjort intrång i hans fastighet. Den ersättningen har varit upptagentill fulla värdet plus . Deltillsattes en utredning om gruvfrågorna, som arbetade . Ochgruvulredningen var helt enig - såväl representanter för gruvföretagen som förGruvindustriarbetareförbundet - om att dessa två system skulle bibehållas.Fastighetsägaren skulle således ha ersättning för intrång med fulla värdet plus50 96, och han skulle ha rätt till jordägaravgäld, som dessutom - med hänsyntill penningvärdets fall - föreslogs höjd från . Närförslaget sedan remitterades lill lagrådet konstaterades alt man avformuleringarna lätt kunde förstå att Kungl. Maj;t, som föreslagit borttagandeav de båda nämnda instituten, inte hade bärande motiv för detta - men medhänsyn lill alt del var en politisk fråga gick man inte in på närmarediskussion av problemet. Regeringen, som framlade de här två förslagen förraåret, log nämligen för fastighetsägarna bort båda dessa institut som hade gälltunder århundraden. Vad beträffar ersättning för intrång o. d. sades attexpropriationslagen skulle gälla. Dels försvann alltså del 50-procentigatillägget, dels infördes ett system som ger betydligt sämre ersättning lillfastighetsägarna än systemet med full ersättning skulle innebära. Mankan spekulera litet i vilken filosofi som legat bakom förändringarna; omvederbörande fiänsteman försökt göra karriär genom alt bryta mot en enhälligutredning eller om det är statsrådet och regeringen som av ideologiska ochpolitiska skäl har drivit den här frågan. Vi i vårt parti anser som bekant attexproprialionslagstiftningen över huvud laget är otillfredsställande, och vi harmånga gånger förvånat oss Över att man på exempelvis centerhåll inle har haftsamma uppfattning. Exproprialionslagstiftningen kan vara vettig ur principiellsynpunkt när det gäller expropriation av mark i tätbebyggda områden, men närman nu försöker dra allt över en kam och låta denna lagstiftning gälla ävengruversätt-ningar och vatienmål blir den helt enkelt omöjlig att tillämpa ipraktiken. Såvitt jag förstår är del ett uttryck för något slags steriltbyråkratiskt tänkande att man måsle ha samma bestämmelser för alla möjligaolika förhållanden. Beträffandejordägaravgälden förs ett mycket obetydligt resonemang i propositionen, men deltalas något om att man numera i allmänhet söker malm i gruvor , att jordägaren inte eljest skulle ha gjort sig någon förfiänst avden malm man upptäcker där och att man därför inte har någon anledning att gehonom någon ersättning alls. Jag vet inte heller vilken filosofi som kan liggabakom Kan det vara någotslags jämlikhetsfilosofi - all en person inle skall fiäna mer än någon annanbara därför att man råkar hitta en gruv-fyndighel på hans marker? Konsekvensernablir således all det hädanefter kommer alt utbetalas dålig ersättning för ianspråklagandeav mark för gruvdrift och dessutom inte kommer all lämnas någon ersättning lillbönderna för själva gruvdriften. lämnades ersättning med högst 10 000kr. Det har föreslagils en jordägaravgäld om högst . per åroch gruv-fyndighet . Regeringens uttalande alt fastighetsägarnanumera inle har någon förfiänst av alt gruvfasligheter upptäcks och exploateraspå deras marker slår flagrant i strid med vad geologiska undersökninghävdar. Den uppfattning denna myndighet driver har mött allmän förståelsebland hundratusentals bönder landet runt, t. ex. i , i och påandra håll där del nästan blivit en folkrörelse att leta efter . Manletar ju inte efter hundratals meter under jorden. Den som är någotinitierad i dessa frågor - vilket regeringen kanskeinle har varit - vet all det även om malmens huvudkropp ligger på större djup under jordytan kan finnas bilar närmare denna som antyder malmförekomsler längre ner. Effektenav denna snålhet i lagstiftningen mol bönder och jordägare landet runt är uppmuntran för jordägaren som skulle ligga i att han vel, att han fårersättning i två olika former, har försvunnit. Det kan inle i framliden varasärskilt lockande för människor att leta efter , som hela landet harintresse av, när de inte får rimlig ersättning härför. Det är ett av deviktigaste skälen för all man borde bibehålla jordägaravgälden. Delbrukar numera ofta när man diskuterar frågan om hävdas att del ärrimligt alt den bygd som förlorar kapital genom att efter hand förs bortdärifrån får ersättning på olika sätt. Det är väl också ett av de viktigastemotiven bakom inrättandet av Norriandsfonden. Det kan visserligeninvändas alt den ersättning som tidigare utgick - och som jag skulle önskaatt man betalade även i fortsättningen - inte direkt kom hela bygden till del. Den tillfaller de fastighetsägare inom vars områden man hittar malm. Men detta i sin tur ger dem ju möjlighet all skapa annan verksamhet och att på det sättet befrämja den allmänna utvecklingen i bygden. Detkan också finnas andra, mera tekniska skäl för en ersättning. Visserligentillför en gruvfyndighel ekonomiska fördelar för en bygd i många avseendengenom att del uppstår en viss aktivitet där, men innebär gruvdriftenför fastighetsägarna elt intrång som kan kännas besvärande. De kaninte driva sin verksamhet på samma sätt som tidigare, buller och damm påverkaromgivningen osv. Det vore inte orimligt all man av det skälet fick ersättningefter generösa grunder, i all synnerhet som gruvbolagen har accepterat allbetala sådan. Detär ju ganska sällsynt att en förhandlingspart t. ex. i löneförhandlingaravslår från ett erbjudande därför all en medlare-som man möjligen Fredagenden 21 febmari 1975 Andringari gruvlagen, m. m. Ändringari gruvlagen, tn. skulle kunna betecknastaten som i detta fall - tycker att denna förhandlingspart egentligen inteförtjänat att få den förmån del gäller. Slutligen kan man ju säga all det välinle är direkt orimligt alt en fastig-helsägare får ersättning för en gruvfyndighelsom upptäckts inom hans område, även om han eljest inte skulle ha haft någonförfiänst därav - det är i varie fall inle konstigare än att en person vinnerpå lotteri. Ersättningen har ju också som sagl vissa värdefulla socialakonsekvenser. Nukan vi med viss glädje konstalera att och gått medoss halva vägen genom alt föreslå att man skall bibehålla jordägaravgälden förklinkrande leror och torv. Jagär däremot inle lika entusiastisk över motiveringen. Det verkar som om det hadeuppstått en viss tankeröra i motionärernas och reservanternas resonemang. Detär inle rimligt, som i Glömminge framhöll, alt del skallutgå jordägaravgäld därför att man nu förlorar en rättighet som man hafttidigare. Leror och lorv har ju inte legat under någon inmutning ellerkoncession, som det i det här fallet gäller. Jordägaren har haft obegränsaddispositionsrätt till sitt område, och då är del väl inte så orimligt att hanfår ersättning. Ireservationen 2 sägs del att man skall ha jordägaravgäld, eftersom det faktumatt man såg i jordlagret att del fanns lera eller torv där födde förväntningaroch kanske också medförde höjning av fastighetsvärdena. Konsekvensen av delresonemanget borde ju komma till uttryck när ersättningen skall fixeras lordenmark som eventuellt inlöses för gruvdrift på området och inte i alt man under20 år får en jordägaravgäld. Jagmisstänker att bakom del här resonemanget, som kanske medvetet är något rörigt,i realiteten ligger en känsla hos i Glömminge och hansmedreservanier, när de talar om att det är skäligt med ersättning i form avjordägaravgäld, av all det egentligen vore skäligt att bibehålla hela systemet.Jag skulle föreställa mig all del kommer att väcka en viss förvåning när delblir bekant ute i bygderna att vissa partier så litet intresserat sig för demånga små fastighetsägarna. Nuär det här kanske inte så farligt, för enligt vad jag hört säger storagruvbolag som ; Vi kommer alt betala jordägaravgäld och frikostigaersättningar ändå, för vi har ett intresse av alt dels vara vänner med defastighetsägare som finns i området, dels uppmuntra dem till alt leta eftermalm. Menhur blev det med den stygga vargen staten? Det är ju i växande omfattningstaten som intresserar sig för att själv leta efter och exploatera fyndigheter,och staten kominer säkerligen att följa de snåla principerna. Effekten av dettablir kanske att gruvbolagen kommer alt framstå i en förklarad dager för demånga fastighetsägarna, under det all staten kommer att hålla sig till dessasnåla principer som regeringen nu har fastslagit. Jagtror att del kommer att tvinga fram en ändring av den här lagen sä småningom,när man ser effekten av den på de berörda hållen. Meddessa ord ber jag att få yrka bifall till dels vår reservation nr 1, som berörtillämpningen av exproprialionsrättsliga regler, dels vår reservation nr 3,som berör frågan om avgäld lill markägare. Hen ANDERSSONi (s): Som framgår av utskottets skrivning och som kammarens ledamöter välkommer ihåg hade vi i fiol gruvlagen och lagen om vissamineralfyndigheler lill behandling. antog båda dessa lagar, somersatte de tidigare stenkols- och uranlagarna. Vissa meningsskiljakligheler,som också har framförts häri dag, förekom emellertid vid behandlingen. återkommer elt par av de frågor vi då behandlade i motionsyrkanden, somhar presenterats av i Glömminge och . Imotionerna 1668 och 1669 upprepas tidigare yrkanden, riktade mot bestämmelsernai 4 kap. 4 i? gruvlagen och 27 ij minerallagen att expropriationslagen i vissutsträckning skall tillämpas vid bestämmande av ersättning till fastighetsägareför intrång och skada när mark las i anspråk för gruvdrift eller för utvinningav mineraliska ämnen enligt bearbetningskoncession. Jag skullehelt kort kunnahänvisa lill milt inlägg 1974 gällande dessa frågor, men jag vill betona ännuen gång alt utskottsmajoriteten hävdar alt ersättningsreglerna bör, på sammasätt som motsvarande regler i annan lagstiftning, präglas av syftet all dämpamarkvärdestegringen. Utskottsmajoriteten avstyrker motionsyrkandena, eftersomman inle finner skäl för någon annan bedömning än den som gjordes för tvåmånader sedan. Sammamotioner innehåller också yrkanden om de båda lagarna skall kompletteras medbestämmelser om avgäld lill markägare enligt de principer somgruvrätlsuiredningen föreslog. Dessutomföreslås i motionen 1605 av i Glömminge en mindre långtgåendebestämmelse i minerallagen, innebärande att sådan avgäld skall erläggas vidutvinning av leror och lorv men icke för andra mineraliska ämnen. Utskottsmajoritetenfinner ej heller pä denna punkt anledning till ändring av decemberbeslutet1974. Utskottet avstyrker motionsyrkandena om alt bestämmelser om avgäld tillmarkägare skall införas i de båda lagarna. Med hänsyn till att för så kort lid sedan behandlat dessa frågorfinner jag det inte av behovet påkallat att hålla någon längre föredragningöver utskollsmajoritelens beslut. Jagyrkar därför, herr talman, bifall till utskottets hemställan att riksdagenavslår motionerna 1668, 1669 och 1605. Andringari gruvlagen, m. m. Hen (); i har, tycker jag, givit ett utomordentligtexempel på hur fången man är i expropriationslagens filosofi. Han talar här omalt del gäller all förebygga en markvärdestegring. Om man hittar engruvfyndighel uppe i Sloruman eller långt borta i skogarna i , vad ärdet för markvärdestegring som kommer i fråga? Markvärdestegring är ju eltbegrepp som hänför sig till vad kommuner och Ändringari gruvlagen, m. m. företag evenluelll kanföreta sig i tätorter. Den markvärdestegring som uppkommer sedan en inmutning evenluelllhar ägt rum är av en helt annan typ och har inle någonting med denna sak attgöra. Delär alltså ett helt annat system som man försöker använda när man vill appliceraexpropriationslagen på dessa frågor. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar Regnéll och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 1punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av herrar Regnéll och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSiegbahn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 251 Nej - 46 Propositioner gavs på bifall till I:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 2 av i Glömminge m. fl. samt3:o) reservationen nr 3 av herrar Regnéll och , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angående näringsutskoltets hemställani betänkandet nr 1 punkten 2 antar reservationen nr 2 av iGlömminge m.fl. röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 3 av herrarRegnéll och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr Ipunkten 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i.Glömminge m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparat verkställdes.Denna omröstning gav följande resultat: Fredagenden 21 febmari 1975 § 9 Återinförandeav affärstidsreglering Föredrogsnäringsutskoltets betänkande nr 2 med anledning av motioner om återinförandeav affärstidsreglering. Idella belänkande behandlades motionerna 1975:91av m. fl. (vpk), vari hemställts att uttalade sig förelt förbud mot öppethållande på sön- och helgdagar, inbegripet helgdagsaftnarnapåsk-, pingst-, midsommar-, jul- och nyårsafton, för butiker och varuhus, ochhemställde till regeringen alt förslag till författningstext härom utarbetades, 1975:284 av i m. fl. (s),vari hemställts alt hos regeringen begärde att utredningen omaffärstidslagens återinförande tillsattes och bedrevs på elt sådantsätt alt frågan kunde föreläggas för beslut , dock senastunder vårriksdagen 1976, 1975:393 av i m. fl. (c),vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om skyndsamtförslag lill en ny affärsiidslag i enlighet med vad i motionen anförts, 1975:619 av i (c), vari hemställtsall beslutade all affärstidsregleringen återinfördes, 1975:904 av m. fl. (c), varihemställts all beslutade Fredagenden 21 febmari 1975 1. att förbud infördes mot att ha butiker öppnahelgdagar samt , påskafton, , ochnyårsafton, 2. att affärstidsregleringen återinfördes,