prot · FZ09139 · 1975-12-31 00:00:00 — skall man lägga märke till när det gäller denna reservation attnär branschstödet infördes gällde det i första hand utbildningsinsatseroch exportfrämjande åtgärder för tekoindustrierna och den manuellt arbetandeglasindustrin. Denna verksamhet har sedan utvidgats till fler branscher somhar haft omställningsproblem, och branschstödet omfattar nu den träbearbeiandeindustrin och då i första hand möbelindustrin, sko-, gjuteri-,metallmanufaklur-och pälsindustrierna. Detär möjligt att fler branscher skulle behöva detta stöd, men då skall delföreligga dokumenlerade behov. Varken i reservationen eller i centernspartimotion eller av nu har redovisats vilka branscher manavser, utan man bara säger rent allmänt att man tycker att fler branscher änsom f n. är aktuella bör komma i fråga. På så löst underiag är det nog väldigtsvårt att få gehör, även om det gäller partimotioner. Företagareföreningsutredningenskall enligt sina direktiv pröva även den del av företagareföreningarnasverksamhet som omfattar företagsservice. Trots detta finns det vid del härbetänkandet två reservationer, nr 3 och 4, om förhöjda bidrag till främjande avsådan service. Centerreservationens förslag till anslagshöjning lyder på . Folkpartisten i utskottet är litet mera moderat och föreslår en ökningpå 1 . Eftersommotionskraven formulerades och utredningsdirektiven kanske inteslagit igenom på partikanslierna , kan motionsförslagen varaförståeliga. Men att sedan reservanterna, när de har kännedom om direktiven,följer upp förslagen i de s. k. parti-motionerna till varie pris och till sistaöret, mot gängse praxis här i , vill jag säga är ganskaanmärkningsvärt. Jag log upp den här saken för någon vecka sedan nar vidiskuterade näringsutskottets betänkande nr 51. vill jag säga följande:Anförda av i försöker nu de tre borgerligariksdagsledamöter som tillhör ulredningen all medveiei gång på gäng köra överulredningen. tror jag dock inte atl de lyckas med detta. Bakomreservation nr 5, som handlar om regional utbildningsservice, står återigen defyra centerpartistiska ledamöterna i utskottel. De vill höja detla anslag med,som i Glömminge tidigare sade, . Departementschefenföreslår att anslaget höjs från 2 400 000 till . Industriverkethade i sina petita begärt . 1 motion och ireservationen ökar man alltså på ytterligare . utan atl åberopa annatän allmänna talesätt, sådana som: "Redan nu slår del dock klart att det ärönskvärt" att verksamheien kan utvidgas. Vem har sagt detta? Det gäller juen försöksverksamhet över hela linjen. Blandundertecknarna av reservationen 6 finns c och fp, som vill höja anslaget lillprojektbundet stöd lill uppfinningsutveckling med 5 milj. kr. 1 och för sig kanjag erkänna att denna reservaiion är bäst motiverad. Men utskottets majoritetanser dock atl med hänsyn till riksrevisions- verkets rapport i augustiförra året till STU, så bör beloppet 7,5 miljoner till projektbundet uppfinnarstödvara oförändrat även för nästa budgetår. I RRV:s rapport påvisades ju olikabrister hos STU, framför allt beträffande planering, uppföljning ochutvärdering av projektarbete samt administrativa rutiner. Dessutom arbetar enutredning, som skall se över och arbetsformer. Tar jag intealldeles fel, så tillhör även i denna utredning. Slutligenbeträffande reservationen 7, som följer upp motion nr 2113 yrkandet 2 c ominrättande av innovationscentra, vill utskottsmajoriteten motivera sittavstyrkande med samma erinran som för reservation nr 5, nämligen RRV:s rapport.Dessutom skulle jag vilja säga, att motionärerna och reservanterna är litet väloptimistiska när de säger att s. k. innovationscentra skall kunna"inrättas genom att man helt enkelt bara utnyttjar de resurser som redanfinns vid t. ex. universitet, högskolor och vissa större gymnasieskolor".Detta är nog litet för löst underiag för att begära, att regeringen skall geSTU i uppdrag att lägga fram förslag byggt på motionen 2113. Jag har dessutomen känsla av att uppfinnare och forskare inte alltid befinner sig på sammavåglängd och att det därför alltid är nära till kollisioner. Då tror jag merapå en utbyggnad av flera industriella utvecklingscentra av det slag som finns iSkellefteå och som behandlas i betänkandet. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan på allapunkter. HenANDERSSON i (fp) kort genmäle: försöker ikläda mig rollen av fanbärare för reservanterna.Den rollen kan jag väl i och för sig påta mig, om tycker det ärlämpligt att vi har en speciell banerförare, eftersom jag står för olikareservationer och på del sättet eventuellt kör över företagareföreningsutredningenpå någon punkt. HerrRask och jag har tidigare diskuterat om man skall vara med på reservationer somberör företagareföreningsutredningens direktiv. Vid vår senaste diskussion komvi väl till den slutsatsen, att också i tidigare betänkanden harstått för ändringar som berör frågor som fö-retagareföreningsulredningénhandhar. Jag tycker därför att och jag sitter i samma båt. Även omjag i detta betänkande står på några reservationer, och har motion idetta ärende, så är det i sak ingen skillnad. Enannan sak gäller det tog upp om innovationscentra, som föreslagitsfrån folkpartihåll. Jag vill säga till att han inte skall vara såsäker på att inte denna form av stöd till uppfinnare och innovalörer i alla fallkommer . Jagskall inte läcka något om vad sysslar med. Men jag tror att detfinns ett stort intresse just för det initiativ som såvitt jagminns tog just i denna fråga. Vi tog upp den förra åretockså. Var inte för säker, . Det kanske kommer ett förslag frånSTU-komniittén som går i den riktningen. 8 protokoll 1975/76:139-140 i Glömminge(c) kort genmäle: säger att om man yrkar på ett högre anslag och en utredningär tillsatt, så kör man över denna utredning. Den principen skulle gälla fleraav reservationerna här. Mendet har alltid varit så i atl jusl när del gäller anslagsökningarräknar man väl inte med alt man är bunden av en utredning som är tillsatt ellersom kommer att tillsättas. Skulleman göra upp en förteckning över alla anslagsäskanden och alla yrkanden omökningar som framställs, tror jag att man skulle få en ganska lång listaoberoende av vad som är under utredning eller inle. HerrRASK (s) kort genmäle: Först vill jag vända mig till i . Jag tror ändåatt fär vara anförare när del gäller att köra överföretagareföreningsutredningen. Dessutomfinner jag det märkligt att när han skall uttolka beslutom stöd på det ena eller andra sättet till tjäns-leproducerande företag inte ärhelt klar över vad det beslutet innebär. Men det vet säkert,om han tänker efter litet. i misstolkar mig när det gäller innovationscentra. Det ärmöjligt att det kan vara en användbar form framöver. Men vad jag reagerar emotär när motionärer och reservanter säger att sådana centra skall kunna inrättasbara genom att man helt enkelt utnyttjar de resurser som redan finns vid t.ex. universitet, högskolor och vissa större gymnasieskolor. Det är på denpunkten som jag har reagerat. Jag menar att underiaget är alldeles för löst föratt regeringen skall kunna ge STU ett uppdrag. Får jag sedan med några ord komma tillbaka tillherr i Glömminge. Han är ju en klok karl i övrigi, men han kanskeskulle bemöda sig om att tänka litet mer, innan han skriver under reservationeri utskottet, även om det gäller partimotioner. Enligt min uppfattning är partimotionernainte mer värda än motioner från enskilda motionärer. Hen i (fp) kon genmäle: Eflersom behandlade frågan om serviceföretagen för en veckasedan, finns det väl ingen anledning för mig att nu spalta upp vilka företag vianser skall falla under beteckningen serviceföretag, ulan del får man väl taslällning till i ett senare skede. Sedanskall jag gå över till frågan om innovationscentra, som har tagits upp i enfolkpartimotion och följts upp i reservation. När jag var uppe tidigare,frågade jag: Vad beror det på att man i har störreefterfrågan på STU:s pengar? Varför får man fler innovationsprojekt? Ja,såvitt man kan bedöma är det därför att det finns resurser - och då menar viatt man skall utnyttja de befintliga resurserna på olika platser. Vi harhögskolor och universitet på en hel del platser. De har laboratorier och olikaformer av kunnande, som en uppfinnare eller en idéutvecklare behöver.Märkvärdigare är det inte. Menjag tror nog att det är precis som i Glömminge sade: En mängdutredningar arbetar på detta område - och skulle vi ligga still och intemotionera och inte reservera oss därför att utredningar pågår skulle detnaturiigivis inte bli sådana här debatter. Är det detta vill attriksdagen skall eftersträva - alt ledamöterna inte skall vara aktiva och inteföra fram sådana synpunkter som de anser rimliga och riktiga och förslag som devill ha snabba beslut på? I så fall skall inte ledamöterna motionera. Det finnsemellertid - och det kan väl dra sig till minnes - ävensocialdemokrater som väcker motioner om utvecklingscentra, trots att herrSvanberg sade atl industriverket sköter om det. Inte skall någrasocialdemokratiska riksdagsmän behöva motionera om det! Det är alldeles klart,- som har goda kontakter på del hållet - atl det var en ganska onödigmotion som väckte om ett utvecklingscenter i de trakter där ! Omåtgärder för att stimulera de mindre företagen, m. m. Herrindustriministern , som meddelat att han i samband med behandlingen avnäringsutskottets betänkande 1975/76:53 ämnade besvara () den 4mars anmälda interpellation, 1975/76:139, om åtgärder för att stimulera demindre företagen, m. m., erhöll ordet och anförde: Den här debatten rör sig om en viss del av vår näringspolitik. Framförallt berör den de mindre och medelstora företagens situation. Jag har valt atti anslutning till denna debatt begära av herr talmannen att få lämna ettinterpellationssvar till , som blir ett inlägg i debatten.Jag har också hemställt till herr talmannen att få göra några mycket kortakommentarer till den förda diskussionen. Jagbörjar alltså, herr talman, med att besvara interpellation. Han harfrågat mig dels om jag vill lämna en översiktlig redogörelse för antaletförsäljningar av mindre och medelstora företag - även då med hänsyn tillbranscher, storlek och antalet anställda - som har förekommit , dels hur jag bedömer dessa försäljningar frånsysselsättnings- och samhällsekonomiska synpunkter, dels ock om jag är bereddatt pröva ytleriigare åtgärder för att stimulera den mindre företagsamheten. Demindre och medelstora företagen spelar en väsentlig roll i vår samhällsekonomi.Det finns ca 250 000 företag här i landet. 245 000 av dessa har färre än 50anställda. Ser vi enbart till industrin - med dess totalt ca 36 000 företag -finner vi att de ca 35 400 företag som har färre än 200 anställda svarar förmer än en tredjedel av sysselsättningen. Dessa mindre företag bildartillsammans med de störi-e företagen den industriella struktur som utgör en avgrundpelarna för vårt ekonomiska framåtskridande. Mångavaror och tjänster är av den karaktären att de bäst och billigast kanproduceras av de mindre företagen. De större företagens satsning Omåtgärder för att stimulera de mindre företagen, m. m. på långa standardiseradeserier har t. ex. inneburit ökade möjligheter för de mindre företagen att taöver de korta serierna och de specialiserade produkterna. De mindre företagenfungerar också ofta som underleverantörer och serviceförelag lill de störreföretagen. De mindre företagens goda anpassningsförmåga till nya förhållandenoch förutsättningar har stor betydelse för att stärka det svenska näringslivetskonkurrenskraft. Deras betydelse för förnyelseprocessen i samhället ärobestridlig. Jagvill kraftigt understryka att ett starkt inslag av mindre och medelstoraföretag alltid bör flnnas i vår ekonomi. Det är därför naturiigt atlregeringens näringspolitik i betydande utsträckning har kommit att inriktas påatt främja utvecklingen hos de mindre och medelstora företagen. Så har skettsedan lång tid tillbaka och så kommer att ske även framöver. HerrRask uttrycker i sin interpellation en oro för atl mindre och medelstoraföretag i ökad utsträckning köps upp av storföretag och investmentbolag. Enligtden statistik som statens pris- och kartellnämnd åriigen ger ut över köp ochförsäljningar av företag inom näringslivet har en viss ökning av antaletförvärv skett . Sålunda uppgick antaletregistrerade förvärv till 1970, 1971, 1972, 1973och 1974. Ennärmare analys av utvecklingen visar att antalet förvärv varstörst inom partihandel (117 förvärv), detaljhandel (68 förvärv) samtserviceverksamhet (67 förvärv). Bland industribranscherna dominerade skogsbrukoch trävaruindustri med 60 förvärv. Antalet anställda inom förelag som såldesunder utgjorde ca 2 96 av totalantalet anställda inom näringslivet. Dennasiffra har i slort varit oförändrad . Småföretagendominerar bland de uppköpta företagen. hade drygt 70 96 av de uppköptaföretagen färre än 50 anställda. Detta är i och för sig naturiigt med tanke påatt småföretagen till antalet helt dominerar inom näringslivet. Ca 2 96 av deuppköpta företagen hade fler än 500 anställda. Antalet anställda i de mindre företagenuppgick lill endast ca 17 96 av det totala antalet anställda i de uppköptaföretagen. Däremot återfanns cirka en tredjedel av de anställda i företag somhade fler än 500 anställda. Ifråga om storieksförhållandena hos de köpande företagen kan konstateras attföretag med mer än 500 anställda stod som köpare i ca 55 96 av samtligaförvärv. Speciellt bör emellertid noteras att företag med upp till 50,anställda stod som köpare i hela 20 96 av förvärven. Nämnasbör också att av förvärven 1974 avsåg hela företag och således 1096 delar av företag. Orsakernatill företagsförsäljningarna kan vara många. pekar på flera i sininterpellation. Rentallmänt vill jag framhålla att strukturförändringar i form av företagsförsäljningari och för sig är ett naturiigt inslag i ett industrisamhälle av vår typ. Man kan intelåsa näringslivsstrukturen vid ett visst mönster. Företagen måsle ständigtanpassa sig till de nya krav som den tekniska och ekonomiska utvecklingenställer. Enförsäljning kan ofta vara enda alternativet för all undvika nedläggning av ettföretag. Försäljningar bidrar i regel till att skapa sys-selsättningsmässigkontinuitet - anställningen kan tryggas. En annan orsak tillföretagsförsäljningar kan vara generationsväxlingsproblem. Med höjdlevnadsstandard, längre och mer gedigen utbildning och den svenskaarbetsmarknadens allt större valmöjligheter har följt en delvis annan rekryteringsbasför förelagaryrkel. "Levebrödsprincipen" och "far till sonprincipen"som utgångspunkt för förelagaryrkel har inte längre samma omfattning somtidigare. Det kan därför vara svårt att flnna lämplig efterträdare inomfamiljekretsen. Kapitalbeskattningen har anförts som ett problem vidgenerationsskifte. Många företagsförsäljningar kan hell enkelt också förklarasav att mycket attraktiva köpeerbjudanden har presenterats. Försäljningen är isådana fall således inte framtvingad av att det försålda företaget haft problemutan snarare tvärtom. Vidbedömning av effekterna från samhällsekonomisk synpunkt av den hittillsvarandefusionsutvecklingen bör enligl min uppfattning stor försiktighet iakttas. Somherr framhåller i sin interpellation kan företagsförsäljningar givetvismedföra både positiva och negativa konsekvenser ur samhällsekonomisksynvinkel. Man har alt ta hänsyn lill hur försäljningen påverkar bl. a.effektiviteten och sysselsättningen i företagen. Försäljningens inverkan påden s. k. maktkoncentrationen i näringslivet är en viktig frågeställning isammanhanget. Fusionsutvecklingen kan inte heller betraktas isolerad. Denmåste sättas in i ett större sammanhang där hänsyn tas till andrastrukturförändringar i näringslivet. Attge ell entydigt svar på frågan om fusionsutvecklingens samhällsekonomiskakonsekvenser torde inte vara möjligt. Den hittillsvarande forskningen kringfusionsproblemen är begränsad. Frågor som rör motiven bakomföretagsförsäljningar och vad som händer med företag som köps upp är dåligtbelysta. Jag ser del därför som mycket värdefullt att statens industriverk harpåböriat ett utredningsarbete rörande fusionsprocessen. Enligt vad jag erfaritkommer speciell uppmärksamhet därvid alt ägnas frågan om utvecklingen inommindre och medelstora familjeföretag efter det atl de har sålts. Vad händermed företagens produktion, sysselsättning, lokalisering, företagsledning osv. Bakomförsäljningar av småföretag kan enligt min uppfattning ligga fullt försvarbaraoch förståeliga motiv. Trots detta kan det flnnas risk för negativa effekter.Regeringen följer därför hela fusions- och koncentrationsprocessen med storuppmärksamhet. Förutomdet utredningsarbete som pågår inom industriverket arbetarkonkurrensulredningen med en översyn av konkurrensbegränsningslagen. Frågan omfusionskontroll utreds och utredningen kommer att redovisa sina övervägandenunder . Jag vill understryka alt livskraftiga småföretag isig utgör en motvikt mot ökad koncentration. Omåtgärder för att stimulera de mindre företagen, m. m. Omåtgärder för att stimulera de mindre företagen, m. m. Att slå vakt om eneffektiv småförelagssektor är en självklar uppgifl för regeringensnäringspolitik. 1det föregående har jag nämnt att näringspolitiken i betydande utsträckninginriktas på att främja utvecklingen bland de mindre och medelstora företagen.Vi vet att dessa företag ofta inte har samma förutsättningar som störreföretag att med egna resurser och på egen hand möta den snabbt föränderligatekniska och ekonomiska utvecklingen. Samhället har därför gått in med en radstöd- och utvecklingsinsatser. Jag kan nämna insatser för att underlättakapitalförsörjningen, för att främja teknisk forskning och produktutveckling,för att förbättra marknadsföringen, för att höja kunskaps- ochutbildningsnivån i företagen osv. En rad hel- och delstatliga organ harinrättats, som t. ex. statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling,industriellt utvecklingscentrum i övre , , Induslrikredit,Företagskredit och Företagskapital, för alt nämna några. Under den senare tioårsperiodenhar vidare 2 200 milj. kr. lämnats i lokaliseringsstöd till de mindre ochmedelstora företagen. Det innebär att av lokaliseringsstödet har lämnatstill företag med mindre än 200 anställda. Företagareföreningarnas roll börspeciellt understrykas när del gälleratt främja utvecklingen bland de mindreföretagen. Föreningarna utgör den samlade organisationen i varje län ditförelagen kan vända sig. Genom sin närkontakt till företagen är de väl lämpadeatt föra ut olika statliga stöd- och utvecklingsinsatser på fältet. Vadgäller frågan om ytterligare åtgärder vill jag framhålla att regeringen avseratt fortsätta med att effektivisera och, om det visar sig motiverat, bygga utde stöd- och utvecklingsresurser som redan finns. Det är enligt min uppfattningnaturligt att bygga vidare på ett system som fungerar bra, förbättra systemetstillgänglighet och flexibilitet samt medverka till en ökad samordning mellanolika insatser. Regeringenhar i årets budgetproposition föreslagit att ramen för det regional politiskastödet utökas med 1 500 milj. kr. till totalt 4 000 milj. kr. Det är en åtgärdsom i hög grad berör de mindre och medelstora företagen på ett positivt sätt.Vidare har regeringen föreslagit viss försöksverksamhet medutökat regionalpolitiskt stöd vid marknadsföringsåtgärder. Enförsöksverksamhet påbörjas också med decentralisering av beslutanderätten tillregional nivå i vissa ärenden om regionalpolitiskt stöd. För särskilt demindre företagen ger detta en bättre närkontakt med beslutande myndighet. Jaghar framhållit företagareföreningarnas strategiska betydelse. Ibudgetpropositionen föreslås för nästa budgetår ett statligt bidrag på drygt 30milj. föratt föreningarna skall kunna bedriva företagsservice-och utbildningsverksamhetmed inriktning på de mindre företagen. Därutöver bör nämnas lånen ur statenshantverks- och industrilånefond -de s. k. direktlånen - samtindustrilånegarantierna. Investeringsbanken och företagareföreningarna harinlett ett samarbete som innebär att ökade kapitalresurser ställs till demindre företagens förfogande. att samarbetet bör kunnavidareutvecklas. En särskild parlamentariskt sammansatt utredning överväger f.n. föreningarnas ställning och roll inom närings- och regionalpolitiken. Enligtdirektiven skall utredningen lägga fram sina förslag underår 1976. Utredningenoch de tidigare nämnda åtgärderna utgör ett led i regeringens strävan att pålokal och regional nivå öka insatserna för att främja de mindre och medelstoraföretagens utveckling. pågår ett omfattande utredningsarbete som innefattar bl. Inom industridepartementet bereds f n.industriverkets utredning om ,den företagsinriktade utbildningsverksamhetenvid verkets SIFU-enhet. Möjligheterna till en breddad och intensifieradsamverkan med den kommunala vuxenutbildningen prövas också. För nästa budgetårföreslås närmare 10 milj. kr. bli anvisade lill utbildningsverksamheten vidSIFU-enheten. Särskildabranschprogram har,inrättats för vissa småföretagsdomine-rade branscher, t. ex.tekoindustrierna och den träbearbeiande industrin. Dessa program omfattarutbildningsinsatser, omställningsstöd, strukturgarantier, tekniskkonsulentverksamhet och exportfrämjande åtgärder. Enligt regeringens förslagbör för nästa budgetår anvisas 31 milj. kr. för sådana branschfrämjandeåtgärder. För avskrivningslån till effekti-vitetshöjande investeringar inomkonfektionsindustrin har regeringen föreslagit 20 milj. kr. Programmen kompletteras för textil-och skoindustrierna med särskildaförsörjningsberedskapsåtgärder. Undersenare år har kommit att spela en viktig roll i det arbete somutförs av staten och näringslivet gemensamt när det gäller att främja svenskexport. Företagen får genom tillgång till service och rådgivningfrån hela den exportfrämjande organisationen, handelssekreterarkontoren,utrikesrepresentationen och de statsunderstödda utlandshandelskamrarna. Frånstaten utgår ett särskilt bidrag lill för service åt den mindreindustrin. Från och med nästa budgetår kommer medel att anvisas för utbildningi internationell marknadsföring. Sådan praktisk exportutbildning är i förstahand avsedd för företrädare för mindre och medelstora företag och särskiltsådana som saknar exporterfarenhet. Förteknisk forskning och utveckling föreslås för nästa budgetår via styrelsen förteknisk utveckling och statens utvecklingsfond väsentligt ökade insatser. Jagvill också erinra om att regeringen har lagt fram proposition omegenföretagarnas socialförsäkringsavgifter m. m. Förslaget innebär att dessaavgifter får dras av i förvärvskällan under löpande år i slällel för som f n.under allmänna avdrag med eftersläpning. Om förslaget godtas avriksdagen kommer flertalet egenföretagare att få nedsättningar iavgiftsuttaget. Företagsskatteberedningen,som beräknas slutföra sitt arbete under innevarande år, har till uppgift bl.a. att utforma företagsbeskattningen så att den möjliggör en fortsatt utbyggnadoch nyetablering av förelag. Om åtgärder för att stimulera de mindre företagen, m. m. Omåtgärder för att stimulera de mindre företagen, m. m. miljeföretagens situationuppmärksammas särskilt. Beredningen utreder också frågan om företagarnaskapitalskatteproblem i allmänhet och särskilt i samband medgenerationsskiften. Vidarekan nämnas att regeringen har föreslagit en förstärkning avIndustrikredits och Företagskredits resurser vilken gör det möjligt atl ökatotala utlåningsvolymen med drygt 4 000 milj. kr. Den åriiga utlåningen fråndessa båda institut till de mindre och medelstora företagen uppgår till drygt I000 milj. kr. Dettaär exempel på några områden där åtgärder övervägs eller föreslagits föratt främja utvecklingen bland de mindre företagen. Slutligenvill jag understryka att de insatser som samhället sätter in naturligtvis intekan lösa alla problem för de mindre företagen. Däremot kan samhället skapa ocherbjuda vissa hjälpmedel samt i övrigt underlätta för företagen. Vi måste helatiden säga oss att detta är hjälp till självhjälp.