prot · FZ09111 · 1975-12-31 00:00:00 — I enrad konkreta punkter för och ocksä fram förslag, som markerar en iförhållande till regeringen starkare inriktning på sparande. Redan1973 konstaterade au bosläder och lokaler var etl område därväsentliga insatser skulle kunna göras. har del verkligen gjorts en hel del.Vi noterar delta med tillfredsställelse men tycker att ännu mycket återstår.Insalser på bostads- och lokalområdet är av den arten atl de gersysselsättning. Riksdagenhar förutsatt all fram lill 1985 skall energiförbrukningen för bostadssektornsänkas med 10 96, trots att vi i förhållande till 1972 beräknas ha 280 000 fiersmåhus och 150 000 fier lägenheter i fierfa-niiljshus. Etlsådant program kräver radikala åtgärder både i del befintliga bosladsbeslåndeloch i nyproduktionen. Men denna satsning på sparande är nödvändig. Drygl 40 96av vår lolala energiförbrukning går lill bosläder och lokaler. Tyvärr finnsingen radikal ålgärd, som ensam klarar större delen av delta sparande. Vi måsteinrikta oss på en lång rad initiativ som i vissa fall ensamma ger ganska liteneffekt, men lillsammans når belydande omfattning. Det är mot denna bakgrund manmåste se förslag om etl tioårsprogram för förbättring av äldrefastigheter, våra krav på kontroll av hus och värmeanläggningar m. m. Olikaåtgärder kan sättas in för all få ned energiförbrukningen. När det gällerhushållen är det frivilliga sparandet att föredra. Men frivilligt sparandeförutsätter dock atl man också kan spara pengar. Här har taxornas konstruktionstor betydelse. är energitaxor uppbyggda sä atl årsavgiften består av enslor fast del. Ur sparsynpunkl är det önskvärt atl vi fär en övergäng lilltaxor med små fasta avgifter som en större del av koslnaderna skjutsöver till den röriiga delen. Med en sådan taxekonslruktion lönar del sig attspara. Enliglnyligen utfärdade bestämmelser skall del i nya fastigheter finnas möjlighetlill individuell mätning av varmvatten, el och gas. Denna beslämmelsediskuteras i betänkandet från den utgångspunkten att besparingseffekten blirsä liten att den är närmast försumbar. Under ett par är framåt kommer statensråd för byggforskning att i samarbeie med HSB göra mätningar i trebostadsområden i . Det finns all anledning att avvakta de resultaten.Det finns också anledning anta att när vi nu får en växande marknad för olikaslag av mätinstrument konkurrensen kommer all tvinga fram en ny och bättreleknik. Då får sparandel en slörre motivation. Jag yrkar bifall till reservalionerna 2, 4 och 5 vid civilutskotletsbetänkande nr 23. Energihushållningen,m. Trots alt det nu gått vi skakades om i vår välfärd avenergikrisen tyder mycket på att myndigheter, producenter och konsumenter ännufamlar omkring en hel del efter radikala ålgärder i syfte att finna lösningarpä problemet att främst hälla ned Energihushållningen,m. kostnaderna för vårenergikonsumtion. Med detta är det inte sagl att det helt saknas vilja ellerpengar utan snarare att del fortfarande saknas tillräckliga kunskaper som gåralt realisera i vettiga projekt. Detta faklum jämte del förhållandet alt vi ivår energipolitik måste ha betydande utrymme för energibesparingar i stort ochi smått gör alt man i dagens läge knappast kan satsa för mycket på det härområdel. Denallmänna debatten om hur vi skall spara energi är minsl sagt snårig. Somligatror att del bara är pengar för utveckling och försök som saknas och kräversåledes orealistiska höjningar av ramarna för län och bidrag förenergibesparande ålgärder. En annan grupp människor är spe-cialinriklade ochlyckas då och då skapa en väldig publicilel kring isolerade åtgärder som videtl första studium verkar revolutionerande. Dess värre är det väl på del sättetall ingen av dessa möjligheler kan hjälpa oss sä långt på vägen till etlenergisnålare samhälle. I stället bör det vara en utgångspunkt för våraställningstaganden i de här frågorna att vi skall skapa allmänt hållna ochgenerösa regler för att på del sättet se lill att slödja en bred forskning ochutprovning av en mängd olika metoder som kanske ger oss kunskaper så att visenare kan inrikta oss på etl mindre antal ekonomiskt sett riktigasparalternativ. Somexempel på beslut som var utan tillräcklig grund och som senare visade sig varaokloka eftersom de smakade mer än de kostade kan nämnas de slimulanspengar somavsattes för pannbyten i våra hus. Först när vi lagt ul alldeles för mångamiljoner pä del projektet fick vi upphöra med verksamhelen eftersom den varoekonomisk. Eftersomvi moderater inle är övertygade om alt del nu befrämjar energisparandet altbjuda över regeringens förslag om mer pengar till olika åtgärder föreslår vi imotionen 2038, som sedan följts upp i reservationen 7 lill civilulskottelsbetänkande, att nu bör göra ett uttalande om att sä fort efterfråganpå stimulanser för energibesparingar överstiger nu beslutade ramar delta skallresultera i uppjusteringar sä att tillgängen på län och bidrag blirtillräcklig. Det intressanta är inte alt anslå ett visst antal miljonerutan att man under resans gång är garanterad tillräckliga medel. Vimoderater har också i utskottet lillsammans med cenlern och följtupp motionsyrkanden som väl överenssiämmer med det som jag var inne på,nämligen att försöka skapa generella, generösa regler för stöd åt direktenergibesparande åtgärder men även viss experimentverksamhet på området Eftersomosäkerheten bland myndigheter och producenter ibland kan vara stor i fråga omvissa projekts ekonomiska utfall och vi i vissa fall har sett inkonsekventabeslut när det gäller lån m. m. är det, som vi uttrycker det i reservationen 2,viktigt att regeringen nu utnyttjar sina befogenheter att utfärdatillämpningsföreskrifter så att bedömningarna kommer att vara likartade ochske i en mer generös anda. Detta bör gälla även i fråga om bidragsgivning ilöpande ärenden och en fortgående anpassning av låneunderiagsbeloppen. Beträffande stöd lillprojekt utanför vanliga läne- och bidragsärenden. nämligen sädana som mer ärav lypen experimentprojekt, är det reservanternas uppfattning atl det måstevara rält alt även i dessa fall vidga möjligheterna att genom lån och bidragpunktvis ge stöd för atl nya idéer skall kunna prövas. I reservationen angesnågra vägar till detta som ocksä tidigare talare har berört. Jag vill dock idetta sammanhang återknyta till del som jag sade i början av mitl inlägg omvikten av atl vi uppmuntrar brett upplagda projekt, där man utan läsningar tillett fåtal typer av försök möjliggör utprovning av många olika energibesparandeåtgärder. Eltsådant projekt som bör kunna ge oss en hel del ny kunskap, om det genomförsenligt planerna, är det s. k. Täbyprojeklet utanför . I detla projeklär del meningen all man med elt fyrtiotal småhus skall göra en rad olikabesparings- och andra energiförsök. Man avser där alt försöka sig på allt,ifrån mer omtalade åtgärder som att utnyttja solenergin och de effektivavärmepumparna till mindre kända alternativ som att bygga uppvärmningen påstrålvärme, så all man skall slippa slor energiåtgång till luft som ändåalltför snabbt försvinner med ventilationen. Det här projektet, som ännu sålänge bara finns på planeringsstadiet, kan tillsammans med förhoppningsvismånga andra experirtientprojekt i samarbete mellan myndigheter, kommuner ochproducenter ge oss svar på dagfens mänga frågor om effektiva energibesparingar.En förutsättning för delta är alt många olika initiativ och olika idéer geschans all prövas jämte den ordinarie produktionen. Jag yrkarbifall till reservationerna nr 2 och 7. Energihushållningen,m. (vpk): Jag har till civiiuiskottets betänkande nr 23 avgivit elt särskillyitrande belräffande ökat läneunderlag m. m. och vidare tillsammans med de socialdemokraliskautskottsledamöterna ett särskilt yttrande angående individuell mätning avvarmvatten m. m. Yttrandetom ökat låneunderlag anknyter till reservationen nr 2 vid betänkandet och haratt göra med frågan om bidragsgivningen till energibesparande investeringar ibostäder och lokaler. Utskottet har på denna punkt anfört att enligt nugällande anvisningar stöd kan utgå för åtgärder som avses i molionen nr 1961.Tyvärr har detta lydligen inle stått helt klart för del organ som har atlbehandla olika ansökningar. Jag finner därför skäl att instämma i vadreservanierna anför i det här sammanhanget om större generositet vidtillämpningen då det gäller möjlighelerna att utveckla och pröva nya ellerdelvis nya åtgärder i energibesparande syfte. Nuhar reservanterna gåll någol längre än vad ulskottet gjort i silt yttrande omlåneunderlagsberäkning. Jag kan emellerlid i vä.sentliga delar ansluta mig tillvad som anförts i reservationen och som i stora drag sammanfaller med vadvänsterpartiet kommunisterna har framfört då det gäller energibesparandeinvesteringar i bostäder och lokaler. Jag yrkar därför bifall till reservationnr 2 vid civilutskottets betänkande nr 23. Energihushållningen,m. Idet särskilda yttrandet om individuell mätning av varmvatten m. m. har vi velatuppmärksamma atl åtgärder av del slaget inte synes ge besparingar av sådanomfattning att de står i rimlig proportion lill de kostnader som måste läggasned. Man bör i första hand satsa på andra besparingsåtgärder och nyaenergikällor, sä som vi föreslagit frän vpk:s sida i olika motioner och idebatten om energihushållningen och som jag i detla sammanhang bara korl villerinra om; Vi menar, för all ta några exempel, all industrinsbesparingsmöjligheter är stora, alt stora besparingar kan göras påtransportsektorn, alt överskottsvärme frän industriella anläggningar kanutnytijas effektivare, atl värmeverk och industriella anläggningar kanutnyttjas bättre samt alt kraflvärmeverk och industriell moltryckskraft kan gestort tillskott till vår energiförsörjning. Bostäderna,deras isolering och uppvärmningssystem måste förbättras. Material och varormåsle göras hållbarare och sådana att de kan återanvändas,förpackningsraseriet och engångsartiklarna måste begränsas, för att nämnaytteriigare några exempel. Den förbudsinriktning som finns i de nuvarande bestämmelserna angåendeanordningar för mätning av varmvatten, el och gas för enskildabostadslägenheter genomfördes av de borgeriiga ledamöterna medlottens hjälp. Dessa bestämmelser leder emellertid inte till något störreresultat i energibesparande syfte, vilkel fiera ledamöter under fjolårelsbehandling försökte upplysa om. En kollektiv mätning av elenergi och värme iflerfamiljshus är inte så ofördelaktig ur ekonomisk synpunkt ochbesparingssynpunkl som anhängare av enskild mätning velat göra gällande.Tvärtom finns del erfarenheier som visar att kollekliv mätning är ekonomisklfördelaktig för bostadskonsumenterna och att det betyder väldigt litet förbesparing av energi om man tvingas gä över till enskild mätning. Kostnader förinstallation av mätare, avläsning, debitering osv. måste ju ocksä betalas avnågon, och denna någon är hyresgästen. Tvingandeåtgärder om individuella mätningar i bostadslägenheter och förbud motkollektiva mätningar i fierfamiljshus äi inle motiverade ur energisparsynpunktoch kan medföra stora svårigheter av teknisk och ekonomisk art. Jag hoppasdärför all vid förnyade överväganden kommer att rätta till ijolärelsbeslut, och jag beklagar alt de borgerliga ledamöterna i civilutskoltet, trotsredovisade fakta och erfarenheter, inte velal vara med om elt sådant initiativredan i della sammanhang. i (c) korlgenmäle: Det är alldeles riktigt som säger, att vi med lottenshjälp fick beslutet om övergäng till individuell mätning. Jag är välmedveten om att detta har sina problem, i varje fall under en övergångstid. Menjag lycker alt det är litel vagt när det hänvisas till atl man har så dåligleknik alt man inte kan klara delta. Tekniken är dålig därför atl detinte har funnits anledning att utveckla den. Men våra tekniker har väl forskalfram och uppfunnit saker som är merkomplicerade än en teknik för individuell mätning. När vi nu har en tvingadebeslämmelse om detta, utgår jag också ifrån att de tekniska problemen skalllösas. Och det är väl svårt att säga all detta skulle betyda litet förbesparingen innan man får en leknik som man verkligen kan lila på. Sedanhar del ju visat sig, , att man har mindre åtgång av varmvatten iexempelvis villor där man har individuell mätning -helt naturligt - än iflerfamiljshus. I den situation där vi befinner os, och där vi tycker att viskall ta till olika åtgärder för att spara, har vi funnii atl detta också äretl sätt att spara. Man blir ju inle uppmuntrad att spara när man ändå vet allkostnader går på en gemensam räkning. Då har man inte den stimulans som man harnär man själv får bekosta förbrukningen. Energihushållningen,m. (vpk) kortgenmäle; Med anledning av vad i sade vill jag bara påpeka, altäven om man får en bättre leknik när del gäller varmvattenmätare och annanutrustning för att mäta förbrukningen av varmvatten, el och gas i enskildalägenheter, så är inte problemet löst. Det är inte dar problemet finns, för somjag lidigare sade står de sammantagna kostnaderna för installation, avläsningoch underhäll m. m. av den här apparaturen på intet sätl i rimlig proportiontill de energibesparingar som kan göras. Detfinns säkeriigen andra medel och andra metoder som gör atl man kan stimuleraelt enskilt sparande belräffande värme- och varmvattenhållning utan hela dennaapparatur och delta kineseri som det kommer att bli fråga om, ifall man skalltvingas ha mätare i varje enskild lägenhet. HerrHÅKANSSON i (s): . Mycket är redan sagt i debatten, och frågeställningarna är välgenomgångna, belysta och beskrivna. Det gör att jag kan begränsa mig, utan attändå kunna lova att inte upprepa delar av det som redan är sagt. Låtmig först konstalera alt det råder en lotal enighet kring själva sakfrågan,nämligen att man skall spara energi. Men trots all del sedan mest är fråga ommatematiska beräkningar, där samma enighet rimligtvis borde kunna uppstå,föreligger det inte någon sådan enighet i fråga om slutsatserna. Fårjag be, herr talman, alt man studerar reservationen 2 vid civilutskotlets belänkandenr 23 och jämför med del som utskottsmajoriteten har skrivii pä s. 4. Gå ocksåigenom del särskilda yttrande som har fåll nr 2 och de olika källor som vihänvisar lill i det yttrandet. Det är värt elt sådant studium, tycker jag.Objektiva bedömare kan då konstatera intressanta ling som bör noteras. Fördet särskilda yttrandet nr 2, som rör värmemängdsmätning, gäller alt branscheni mycket vid mening - beställare, projektorer, entreprenörer. Energihushållningen,m. förvaltare och konsumenteroch granskande organ av olika slag - delar de tankegångar som yllrandetinnehåller. Mot den bakgrunden har givelvis initiativrättens utövandediskuterats, och anledningen till alt man nu har avstått från alt föra framfrågan till ett förnyat ställningslagande av har också angivits iyllrandet. All majoriteten inle har tagit ett sådant initiativ minskar, som jagser det, pä intet sätt oppositionens ansvar för en onödig detaljreglering somde som har kunskaper på del här området betecknar som tveksam, för atl inlesäga till sin effekt försumbar Lottenkan ju inte lastas för det här vilkel redan har utvecklat I likhetmed i hyser jag förhoppningar om den lekniska ulvecklingen påområdet, men spareffekten är ju någonting helt annat, som inte är beroende avden tekniska utvecklingen. Reservaiionen2 är kanske av samma karaktär - sakfrågan gäller etl men principen någonlingannat och kanske viktigare. Principen lyfter också fram etl par frågor som jaggärna vill ställa här: Hur långt i fråga om detaljer skall parlamentetegentligen gå? Skall vi här i kammaren ta ställning till avvägningar mellan vadsom är experimentverksamhel och vad som för enkelhets skull kanske kan kallasför att besluta enligt praxis? Skall vi lägga oss i vad många uppfattar somgoda rutiner, vilka har lett till i och för sig lika goda resultat? Att sparaenergi är vi hell ense om, rnen talesättet alt man inte ser skogen för baraträd lycker jag i detta fall gäller för reservanterna. Träden är väl värda attvårda, men del anser jag att andra skall få sköta - i likhel med vad fallet ärnu. Lät oss koncentrera oss pä skogen! Jag ber att få yrka bifall lill utskottets hemställan i civilutskotletsbelänkande nr 23. i (c) kortgenmäle: Jag håller med i om alt vi inte skall sittahär i och besluta i detalj. Men vi skall falla sådana beslut, herrHåkansson, att de som handlägger ärendena kan göra det i enlighet med godarutiner - som sade. Och när vi behandlat ärenden under densenasle liden har vi funnit att olika handläggare gör olika bedömningar. Delfinns föreskrifter för behandlingen av ell ärende, men det tar man lillbaka iandra skrivelser. Delär mycket på grund härav som reservanierna i reservaiionen 2 har tyckt allregeringen klarare skall säga ifrån hur man skall se på dessa saker Man vill haen mera generös bedömning från handläggarna för all kunna pröva nya teknikeroch inte vara så låst i gamla värderingar när ett ärende skall prövas. Och,, när man märker sådant är det ju viktigt atl ta iniliativ föratt få bedömningar och beslut som står mera i överensstämmelse med vad vitidigare har ultalat här i . iTrelleborg (s) kort genmäle: Herr talman! I sak är i och jagöverens, men jag menar alt vi måste reservera förslärkningsorden för sädanasammanhang där det finns orsak alt använda dem - pä samma sätt som vi måstebevara respekten för pariamenlet och inte urholka värdet av de beslut som härfallas genom all upprepa samma sak utan ändringar Vi är överens om att grundenför regelskrivningen och de normer som skall gälla redan finns. Om reglernalillämpas annoriunda i sista ledet, så atl säga, så förutsätter jag att detkorrigeras av dem som ligger mellan parlamentet och brukarna. Energihushållningen,m. I belänkandet nr 43 behandlar näringsutskollet regeringens förslag omanslag till AB Atomenergi för det kommande budgetåret. Imotionen 2259 har jag framhållit att Studsviksanläggningens basresurser i daginte är utnyttjade fullt ul. Därför finns det möjligheter att låtaStudsviksanläggningen expandera. De befintliga basresurserna ger nämligenmöjlighet lill en utökning av antalet anställda med ca 500. En expansion iSludsvik är så myckel mer angelägen som kommer att drabbas aven belydande avtappning av arbetstillfällen genom den beslutade nedläggningenav fiygfiolliljen Fil. Del råder heller ingel ivivel om att fortsattaforskningsinsatser behövs såväl inom. energiområdet som inom miljöområdet islort. Sludsvikutnyttjas ju för viktiga uppgifter i nalurvårdsverkets regi. Enutbyggnad av den verksamhelen ligger-såvitt jag förslår - helt i linje medStudsviksanläggningens möjligheter. Därför vill jag bara slå fast att omvidgade forskningsinsatser på natur- och miljövårdens område kommer till slånd,är Studsviksanläggningen en mycket bra plats för förläggning av sådanforskningsverksamhet Vidareär det uppenbart - det har sagls - all den fortsatta forskningenmåste komma att omfatta även alternativa energikällor somforskningen måste fortsätta när det gäller att klariägga säkerhetsproblemenkring kärrkraften. På de här områdena har Studsviksanläggningen utomordentligamöjligheter att göra fina insatser. Och därför finns det anledning atlundersiryka Studsviksanläggningens kapacitet när del gäller den fortsattaforskningsverksamheten på hithörande områden. Även om sådanforskningsverksamhet fordrar befattningshavare med viss kompelens, kan man ändåräkna med att en utvidgning av verksamheten kommer atl medföra behov även avannan personal. Näringsulskottetssocialdemokrater och moderater avvisar motionen med hänvisning lillStudsviksulredningen och de direktiv som industriministern givit utredningen,nämligen alt utredningen bl. a. bör undersöka vilka åtgärder som kan vidtasför att öka flexibiliteten vid företaget Folkpartielsoch centerpartiels representanter i utskottet har emellertid reserverat sig motskrivningen och framhållit att Studsviksulredningen bör få i uppdrag attundersöka möjligheterna för en omorganisation av AB Aiomenergi, varvidverksamheten vid Sludsvik bör kunna breddas lill all omfatta nya områden, såsomforskning rörande alternativa energikällor, energihushållningen inomindustriella processer och inom transporter och byggnader. Vidaresägs i reservationen att del är angeläget att Atomenergi ges möjligheler alt ilid anpassa verksamhelen till marknaden och till de nya behov som kan uppkomma.Reservationen mynnar ut i ett bifall såväl till min motion som till molion 2274av herrar och i . Samtidigtsom jag uttalar förhoppningen att Sludsvik verkligen skall få de här vidgademöjligheterna till utökning av sin verksamhet, ber jag atl få yrka bifall lillreservationen nr 2 vid näringsulskotlels belänkande nr 43. Slutligenvill jag också, herr talman, hell korl, uttala vår tillfredsställelse över denbehandling som motionerna om elförsörjningen på fått i näringsutskottetsbetänkande nr 46. De här två motionerna, dels nr 837 av och mig,dels nr 1768 av i Stenkyrka m. fl., tar upp de svårigheter somdrabbal och drabbar elkonsumenier i jämförelse med motsvarandeelkonsumenter i . säger utskottet att det - mot bakgrund av deuppgifter som föreligger - ulgår ifrån att regeringen kommer att taställning till hur elförsörjning pä skall ordnas, ochutskottet finner del angeläget att man eftersträvar en utjämning av deprisskillnader som råder mellan och fasllandet. Detta föreslärutskottet atl med anledning av de nämnda molionerna skall geregeringen till känna. är enigt om detla finns det för mig bara anledning att uttala vårtillfredsställelse över utskottels skrivning. Jag yrkar bifall tillnäringsutskottets hemställan i belänkandet nr 46. På förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta den fortsatta överläggningen om dessa betänkanden samtbehandlingen av pä föredragningslistan återstående ärenden till . §5 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1975/76:175 av herrBörjesson i (c) till herr finansministern om utformningen avskatteförfaltningar: Somvårt nuvarande skattesystem är utformat har del slora flerlalet medborgare stora svårigheteratt känna till de olika skattelagar och förordningar som gäller pålaxeringsområdet Många medborgare måsle därför anlita sakkunnig hjälp vidupprättandet av självdeklaration, specielll de som driver rörelse, stor ellerliten. Det är föga tillfredsställande att vi skall ha en skattelagstiftning somär så tillkrånglad att endast s. k. experter behärskar den. Denmedborgare som är hänvisad all på egen hand söka klara av sin deklarationriskerar , såvida han inte besitter de kunskaper som de s. k.experterna har, att göra sig skyldig lill felaktigheter som kan ha ickeönskvärda konsekvenser. Detfär inte vara sä, som det är , att den skattskyldiges möjligheter att fåstörre avdrag ökas i förhållande till den sakkunskap som vederbörandesdeklarationsmedhjälpare besitter. Den enskilde medborgaren kan inte, avförklarliga skäl, besitta de kunskaper som erfordras för att klara av endeklaration, såvitt det inte är en s. k. ren lönedeklaralion. Detta förutsätternämligen att vederbörande deklarant är väl bevandrad i skattelagarnas allalabyrinter med därtill hörande prejudikat av olika slag. Förden som strävar efter att upprätta sin självdeklaration så äriigl och rikligtsom möjligl - och det är del stora flertalet - bör det framstå som önskvärt altvi får en skallelagsliflning så utformad atl den blir begriplig inte bara förskatteexperter utan också för vanliga medborgare,-som inte- har någon direklsakkunskap på områdel. Jagär medveten om de svårigheter som föreligger när det gäller att skapaskaltelagar och förordningar som är så enkla i sin utformning att de kan lydasäven av icke taxeringssakkunniga, men målsättningen bör vara denna. Det fårabsolut inte vara sä atl en deklarants skallebörda delvis blir avhängig densakkunniga hjälp vederbörande erhåller. Om så är förhållandet är det i högstagrad betänkligt och rubbar tilltron till rättssäkerheten i vårt land.