prot · FZ0946 · 1975-12-31 00:00:00 — En liten detalj: Chefen förarméns mc-utbildning har helt motsatt uppfattning mot när delgäller behovel av att köra i terräng. Han anser atl man behöver köra en hel deli terräng i samband med tävlingar och övningar. Jag betraktar inle del somnågot väsentligt i sammanhanget, men Jag ville med della exemplifiera all viverkligen har hört oss för hos expertis. i Tvärälund har frågat om jag vill göra någon bedömning av kommunernasmöjlighet i framliden att påverka dessa frågor. Det kanske hade varit önskvärtmed en tydligare skrivning på den punkten, men eftersom ärtillsynsmyndighet kan jag anknyta till vad statsrådet sagt i sina anföranden:Vi utgår från atl det är hell givet all håller kontakt medkommunerna och också tar hänsyn lill kommunernas bedömningar, eflersom kommuneni alla dessa speciella fall måste vara den instans som bäst kan bedöma vad sombör medges och beslutas. Vadsedan gäller själva beslutsprocessen hyser jag mycket stor respekt för herrHernelius ambition alt vårda grundlagen och att även i della sammanhang föra ingrundlagsresonemang. Men även om Jag instämmer i starkt uttaladeunderstrykande av ställning i lagstiftningsarbetet vill jag säga,att är oförhindrad atl som sill beslut anta ett förslag som framlagtsav regeringen, i delta speciella fall en ramlagstiftning. Detskulle vara mycket svårt att i ett fall som detta utarbeta en pre ciserad lag, som inle har karaktären av ramlagstiftning. Vi har Ju er farenhet av liknande lösningar i rätt mänga fall, inte minst i miljö skyddssammanhang när del gällt exempelvis bekämpningsmedelslagsiift- ning, där först ett generellt förbud införts och därefter ställning tagits till undantagen. Jag tror alt man när elt bättre praktiskl resullai med den tekniken. 38 I vad gäller remissbehandlingen vill jag säga atldenna inte av olill- fredsslällda motionärerbör utnyttjas som elt instrument för all förändra ett ärendes behandling ikammaren. Jag tror all man i det avseendet bör visa restriktivitel. Jagvill pä utskotlsmajoritetens vägnar säga att vi under utskottsbehandlingeninle fann lillräckligl starka skäl för den föreslagna lagrådsremissen. Vifinner inte heller lillräckligl starka skäl för att lillgripa denbehandlingsprocess som föreslagit. Därför bör yrkandet omåierremiss tillbakavisas av . HenJOHANSSON i Trollhällan (s): Eflersom byggde sitt äterremissyrkande pä ellgrundlagsresonemang, vill jag utveckla några synpunkter, trots all det härgäller etl område som inte heller Jag brukar röra mig på. HerrHernelius har inle kunnat visa att jordbruksutskottets hemställan strider molgällande grundlag. Liksom vill jag stryka under att riksdagenhar ansvaret för normgivningen. Men enligt gällande grundlag kan riksdagenbemyndiga regeringen alt utfärda förordningar. Gränsen flyter mellan vadriksdagen skall bestämma i lag och vad regeringen kan förordna på grundval aven delegation från . Del blir en prövning från fall till fall. Uppenbartmåste alltid huvudlinjerna anges i lagen, och det sker i della fall. Vad somföreslås i 2 S och utvecklas i motivtexien är undanlag. Skulle man drivagrundlagslolkningen dithän som nu angivit skulle överhuvud taget inle kunna anta ramlagar. Del skulle bli nödvändigi för riksdagenatt i varje enskilt fall reglera varje detalj. Det är närmast denomständigheten som föranlett mig att begära ordel. Skulle slälla sigbakom tolkning, kommer vi alltså i en hell nylagstiftningssiluation, och del var aldrig grundlagberedningens eller 1973 årskonstitutionsutskotts mening att skapa en sådan ordning. Delvar intressant alt gjorde en jämförelse med behandlingen vid1975 års av förslaget om tystnadsplikter. Det är riktigt altmajoriteten här i avvisade propositionen. Huvudmotivet för detta varalt man ansåg atl de föreskrivna tystnadsplikterna skulle innebärabegränsningar i friheten pä detta område som man inte ville godta. Del bestyrksav all man inte bara ställde sig avvisande lill del bemyndigande som regeringenhade begärt ulan också till del förslag till lagstiftning på området somregeringen hade lagt fram. Beslutet är inle prejudicerande i deltahänseende. måste pröva frågorna från fall till fall. För min del känner Jag ingen tvekan atl biträdajordbruksutskottets förslag med hänsyn till gällande grundlag. ()kort genmäle: Med anledning avvad konstilulionsutskoltets ärade ordförande framhöll vill Jag bara än en gångerinra om vad jag citerade Nr 46 ur departementschefens uttalande till statsrådsprotokollet, nämligen all det självfallet inle börfinnas en möjlighet för atl besluta myckel allmänt hållna lagregler,"vilka sedan fylles ut av regeringen med verk- --------------- ställighetsföreskrifter." Terrängkörningslag Jag har inte påstålt, herrJohansson, alt det föreliggande förslaget strider mot grundlagens bokstav, menjag säger att det strider mot förarbetena. Den åsikten hävdar Jag vidare, atlriksdagen på delta säll avhänder sig sina befogenheter till den grad att denantar en allmänt hållen förbuds-bestämmelse men icke får tillfälle alt yttrasig om eller la del av i sitt sammanhang undantag som är ytterligt relevantaför hela lagstiftningen. Det kan inte vara riktigt. Sedanvill jag bara till i , jordbruksutskottets ordförande, sägaalt hans förhoppning om atl statsrådet skall ta hänsyn lill debatten vidutformandet av kungörelsen väl är litet för optimistisk. Om statsrådet gör del,måste det ju förkorta tiden för detgivningen till medborgarna, och det kan välinle eller statsrådet vilja. Då blir del Ju motsvarande mindreutrymme för information, även om det i och för sig är välkommet med ett sådanthänsynstagande. Jagvill sluta med alt säga atl överheten, dvs, i della sammanhang regering ochriksdag, ställer anspråk på medborgarna att de skall följa lagen. Dä har ocksåmedborgarna rätt att slälla anspråk på överheten - på regering och riksdag -atl ge dem en faktisk möjlighet atl följa lagar och kungörelser. Men denfaktiska möjligheten kommer icke att finnas i delta fall när lagen träder ikraft! Det är all märka, herr lalman, atl enligl den föreslagna lagenkriminaliseras även överträdelser som sker flv oakisamheil HerrJOHANSSON i Trollhällan (s) kort genmäle: Herr lalman! Låt mig konstatera all herrHernelius och jag är eniga om alt den föreslagna lagstiftningen inte stridermot regeringsformens ordalydelse. Det finns ju en gammal regel om att man skalltolka grundlag enligt ordalydelsen. åberopar ell ullalande avjustitieministern 1973. Han stöder sig på att det enligl delta ullalande ickefår vara så allmänt utformade lagregler att inle har möjligheter atlgå in i dessa regler och påverka dem - det måste vara sakinnehållet.Följaktligen blir det här en bedömning av huruvida har möjlighet attträda in i detta lagförslag och göra de förändringar och de uttalanden somriksdagens majoritet önskar. Denna debatt har ju med all tydlighet visat atlriksdagen har ulnylljal denna möjlighet alt i detalj granska lagförslaget. Hen () kortgenmäle; Med hänsyn lill kommande helg skall Jag inte trötta kammaren med all taupp en ytterligare debatt om grundlagens bokstäver, andemening och förarbeten. i (fp): Jag har lidigare riktat kritik mot atl har haft knappt om lidall behandla den här propositionen. Den kritiken slår fast. När det gällerredovisning av förslag lill lillämpningsbeslämmelser kan vi av den fördadebatten konstatera alt det hade varil av värde, om lill propositionen hadefogals ett förslag lill kungörelse, eftersom den föreslagna lagstiftningen harkaraktären av ramlagstiftning. Debatlenger mig inle anledning atl ändra de ståndpunkter Jag har redovisat.Det under överiäggningen framförda ålerremissyrkandet kan jag inte stödja. Jaganser inte att det finns sakskäl för del. Jagnoterar med tillfredsställelse de bindande redovisningar som jordbruksministernhar lämnat beträffande tillämpningsförfatiningar och information i samband medlagens ikraftträdande. Omreservationen I, som jag har yrkat bifall lill, avslås av , avser jagatt stödja reservationen 3, som i ett hänseende i någon mån tillgodoser denprincip som uttrycks i reservationen 1. Attmoderaterna i den här frågan i vissa avseenden ställer sig pä markägarnas sidaär ingen överraskning. Däremot är det intressant alt har markeratsympati ökat markägarinflytande gentemot de allemansräilsliga ochrekreations- och miljöaspekterna. Del är all notera att en centerpartist vidkonflikten mellan de här tvä intressena har ställt sig på markägarsidan. påstod att skulle körning pä is bli förbjuden.Jag kan inle avslå från att säga alt jag tror atl där är ute påhal is. Även om jag är vaksam lar Jag risken alt plumsa i. Is är icke barmarkenligt förarbetet lill den här lagstiftningen, och del är körning pä barmarksom innefattas i del generella förbudet. Om man läser proposilionen, finner manall där Jämställs is med snötäckt mark. Det är alldelses uppenbart att manmåste gä igenom förarbetena ordenligt för att kunna se tillämpningen av de komplicerade lagar vi rör oss med i dagens samhälle. HenHERNELIUS (m): På s. 8 i utskottets betänkande stårall med lerräng avses även is - därav min tolkning. Om den är riklig ellerfelaktig vet jag inle, för Jag har inle läst kungörelsen. Hen i (fp): Del som är intressant är att med lerräng avses dels barmark, delssnötäckt mark. Om is ingår i begreppet terräng, hör även snötäckt mark dit. Detvå begrepp vi har att göra med här är å ena sidan barmark, ä andra sidansnötäckt mark. Enligt propositionen inräknas isen i den snötäckta marken. Hen (): Här framgår alt del är skillnad pä informationen lill olika ledamöterav kammaren beträffande denna lag, som träder i kraft den . HenCARLSSON i (c): i föranledde mig atl begära ordel när han taladeom motsatsställning mellan markägarintressen och andra intressen. Jagär ingen markägare och har ingenting alt säga från den sidan. Men om man leveri en bygd där man vill vårda naturen - och det intresset bör vi samtliga ha -kan man märka vilka sår vi har fåll i vår natur genom moderna mekaniskahjälpmedel. Det är fråga om sko-terframfarl i fjäll, vad användande av skotraroch andra maskiner å-stadkommit i myrar osv. Det är mycket svårläkta sår. Densom är naiurintresserad och nalurvårdsinlresserad är självfallet bekymrad överalla sådana ingrepp. Del bör, , inle vara några motsättningarhärvidlag, och jag tror alt det inte heller finns några sådana motsättningar.Vi har alla elt gemensamt intresse av att värna och vårda vår natur. Jag tyckeratt det var ganska onödigt av alt kasta ut ell sådant här påstående- all man skulle värna del ena eller det andra intresset. Vad vi vill värna ärnaturen och nalurinlresset över huvud taget. Överläggningenvar härmed slutad. HerrTALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande det under överläggningenframställda yrkandet om ålerförvisning av ärendet till utskottet förytteriigare beredning. Jag erinrar om att det i 4 kap. 9 S RO stadgas:"Ärende, i vilket utskott har avgivit betänkande, skall frän kammarenåterförvisas till utskottet för ytterligare beredning, om minsl en tredjedel avde röstande ansluter sig till yrkande om del." Propositioner gavs först på bifall till del av herrHernelius under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning avärendet till utskottet för ytterligare beredning samt vidare på avslag påålerremissyrkandet, och förklarades att mindre än en tredjedel av de röstandehade besvarat den först framställda propositionen med ja och atl kammarenalltså avslagit äierförvisningsyrkandet. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion; Densom vill alt kammaren avslår yrkandet om återförvisning av jordbruksutskottetsbelänkande nr 28 till utskottet för ytterligare beredning röstar ja, den det ej vill röstarnej. Erhåller nej minsl entredjedel av de avgivna rösterna har kammaren bifallit äierförvisningsyrkandet. Vidomröstning genom uppresning förklarades atl mer än två tredjedelar av deröstande hade besvarat den först framställda frågan med ja och atl kammaren alltsåavslagit äierförvisningsyrkandet. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat Kammaren hade alltså avslagit yrkandet omåterförvisning av betänkandet lill uiskottei för ytteriigare beredning. Propositionergavs pä bifall till dels ulskollets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr28 mom. I röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrTorwald begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avherr i , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr28 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar Krönmärk och i Vrångebäck, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr28 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar Krönmark och i Vrångebäck. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrKrönmark begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom.5 sami 6 a och b Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i m. fl., och förklarade den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr28 mom. 6 c röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. 1975/76:30 med anledning av proposition 1975/76:52med förslag til lag om juslitiekanslerns tillsyn m. m. §7 Beskattningsreglerna för pensionsförsäkringar, m. m. Föredrogs skatleulskottets betänkande 1975/76:20med anledning av proposilionen 1975/76:31 om ändrade beskattningsregler förpensionsförsäkringar, m. m. I propositionen 1975/76:31 hade regeringen() föreslagit atl anta vid proposilionen fogadeförslag till 1. lag om ändring ikommunalskallelagen (1928:370), 2. lag om ikraftträdande av lagen(1975:00) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen(1969:754) om ändring i kommunalskal-telagen (1928:370), 4. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 5. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 6. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 7. lag om ändring i lagen(1927:77) om försäkringsavtal, 8. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen föresläs ändradebeskattningsregler för pensionsförsäkringar och arbetsgivares kostnader förtryggande av anställds pensionering. Föralt motverka atl pensionsförsäkringar skall kunna utnyttjas i annat syfte änpensionering föreslås skärpta villkor för alt försäkring skall kunna godtas sompensionsförsäkring. Förslaget innebär bl. a. att endasl ålderspension,invalidpension och efterlevandepension skall kunna utgå pä grund av sådanförsäkring och all försäkringsbelopp i princip skall kunna tillfalla endast denförsäkrade, hans efterlevande make och i viss ut- Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. sträckning hansefterlevande barn. Vidare föreslås begränsningar i avdragsrätten för premierför pensionsförsäkringar. Förslaget innebär i denna del att avA-inkomsten i inkomstslaget tjänst och av A-inkomsten i inkomstslagetJordbruk och rörelse skall kunna tas i anspråk för sådan kostnad,får dock lämna dispens i vissa fall. Arbetsgivaresavdragsgilla kostnad för tryggande av anställds pensionering begränsas tillkostnaden för att trygga pension enligt allmän pen-sionsplan. Ompensionsåtagande enligl allmän pensionsplan inte föreligger får arbetsgivaretillgodoföra sig avdrag för kostnader för sådant åtagande enligt allmänpensionsplan som är sedvanlig i fråga om arbetstagare med motsvarandeuppgifter. Denya bestämmelserna föresläs gälla fr. o. m. Viss begränsningi avdragsrälten för premie för skatlskyldigs egen pensionsförsäkring föreslåsdock redan vid taxering. Arbetsgivares nuvarande avdragsräll förkostnader för anställds pensionering föresläs bibehållen i fråga ompensionslöften som lämnas senast under förutsättning av att denanställde inte är delägare i företaget och detta är s. k. I detta sammanhang hadebehandlats delsde med anledning av proposilionen väckta motionerna 1975/76:149 av herrAndersson i m. fl. (fp, c, m), vari hemställts att beslutade omsädana ändringar i regeringens proposition 1975/76:31 aU a) 46 S femte stycket ipropositionens förslag lill ändring i kommunalskattelagen skulle erhålla avmotionärerna föreslagen lydelse, innebärande bl. a. atl avdrag förpensionsförsäkringspremie fick åtnjutas från inkomst av jordbruksfastigheteller rörelse med tillsammans högst 6 basbelopp och från inkomst avtjänst med högst 3 basbelopp per är, dock fick avdraget sammanlagt ej översliga6 basbelopp, b) rörelseidkare/jordbrukare gavsmöjlighet alt skapa etl pensionsförsäkringsskydd i nivå med allmänpensionsplan, 1975/76:150 av i (c), varihemställts alt beslutade atl försörjningsränlan skulle bibehållasmed begränsning av förmånstagarkretsen till make, barn och barnbarn samt medmöjlighet till dispens för annan förmånstagare enligt riksskalteverkelsbedömning, 1975/76:151 av m. fl. (m, fp),vari hemställts atl beslutade alt för pensionsförsäkringsavtal somingåtts före skulle gälla de kvalitativa och kvantitativalagregler som var gällande vid avtalets slutande, I975/76;I52 av m. fl. (vpk), varihemställts atl beslutade 1. all avdrag förP-försäkring inte i nägot fall fick beräknas pä inkomst Nr 46 Beskattningsreglerna för pensionsförsäkringar, m. m. över 10 basbelopp, 2. alt hos regeringen begäraförslag till sådan utformning av avdragen i skattesystemet atl dessa fick sammareella betydelse för skattskyldiga med olika inkomst, t. ex. genom övergånglill avräkning från slutskallen, 3. att hos regeringen begärautredning om frivillig P-försäkring i samhällets regi. 1975/76:153 av m. fl. (c), varihemställts att beslutade 1. att avdrag vid beskattningenför premie för pensionsförsäkring alltid skulle vara tillälen inom ramen företl grundbelopp, i normalfallet motsvarande elt basbelopp, och dåinkomsttagaren inle hade planpension motsvarande tvä basbelopp, 2. all eriagd premie eller deldärav, som vid deklarationens upprättande visade sig inte rymmas inom dentillåtna avdragsramen, fick dras av påföljande år inom ramen för del åretsavdragsräll, 3. att endasl de i den föreslagnalagtexten angivna begränsningsreglerna skulle vara vägledande förriksskatteverkets dispensgivning i samband med avyttringar av förelag, 4. atl eflerievandepension tillmake fick utgå lill person med vilken den försäkrade var eller hade varit gifteller sammanboende under äklenskapsliknande förhållanden, 5. atl eflerievandepension tillbarn fick utgå längst tills dess att barnet fyllt , om försäkringen vartecknad på försäkringstagarens liv, 6. att försäkring avseendeefterlevandepension till handikappat barn fick tecknas även efler del altbarnet uppnått , 7. atl de avlivförsäkringsskallekommillén föreslagna avdragsreglerna skulle tillämpas vid1976 års taxering även beträffande inkomsttagare över 50 är utan planpension, 1975/76:154 av i (m), varihemställts att i skrivelse till regeringen gav regeringen till kännavad i motionen anförts rörande behovel av snabba åtgärder för all ersätta demöjligheler till inkomstutjämning vid skatteberäkningen, sompensionsförsäkrings-systemet hillills erbjudit, 1975/76:155av i (m) och (), vari hemställts attriksdagen skulle uppskjuta behandlingen av propositionen 1975/76:31 lillvårsessionen. 1975/76:156av i (m) och (), vari hemställts attriksdagen beslutade att allmänt avdrag för pensionsförsäkringspremie fickåtnjutas av den Som haft inkomst av jordbruks-faslighet eller rörelse intillfyra basbelopp eller av sådan inkomst Beskattningsreglernaför pensionsförsäkringar, m. m. samt av annan skaltskyldigintill två basbelopp eller av summan av inkomst av tjänst och inkomst avannan fastighet, 1975/76:157 av m. fl. (fp), varihemställts att beslutade 1. attde ändringar skulle anta beträffande beskattningsregler för pensionsförsäkringar m. m. trädde i krafl för försäkringar som teck nades från den dag då lagändringarna utkommit från trycket i , 2. all arbetsgivare för anställdsom inte var ansluten till allmän pensionsplan fick räll all göra avdrag medhögst av den anställdes inkomst, dvs. samma procentsats som ipropositionen föreslagits för inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse, 3. att det s. k.kompletleringsavdraget fick tillämpas på del sätt, somlivförsäkringsskattekommittén föreslagit, dvs. pä all A-inkomst upp lill 20basbelopp, 4. atl kompletleringsavdragetutformades så atl från all A-inkomst fick göras premieavdrag med högst tvåbasbelopp, 5. att, om etl visst år högrepremie erlagts än som var avdragsgill, det överskjutande beloppet fick avdragasdet påföljande året inom ramen för detta senare års avdragsräll, 6. att avdragsräll borde föreliggaenligl 46 S 6 mom. kommunalskattelagen (1928:370) förinvalidpensionsförsäkring till omyndigt barn, 7. all försörjningsränlan skullebibehållas med begränsning av förmåns-lagarkretsen till make, barn och barnbarnsamt med möjlighet till dispens för annan förmånstagare enliglriksskatteverkets bedömning, 8. att dispensärenden rörandeförelags avdragsräll för extra premie-avsättning i anslutning till avvikelsefrån allmän pensionsplan skulle anses utgöra del av sådan plan, 9. att såsom allmän pensionsplaneller del därav definierades varje pensionsöverenskommelse om vilken lokalfacklig organisation träffat avtal med berörd arbetsgivare, 10. altgrund för allmän dispensregel för premieavdrag skulle vara den sökandes avsaknad av pensionsskydd helt eller delvis och de möjligheter som fanns att med användande av de allmänna avdragsreglerna förbättra pensionsskyddet. 1975/76:158av i Trobro (m), vari hemställts atl beslutade altdispensregler om avdragsrätt för pensionsförsäkring alltjämt skulle finnaskvar. 1975/76:159av m. fl. (c), vari hemställts alt beslutade 1.att egenföretagare med inkomst från jordbruk eller rörelse fick åtnjuta eltavdrag för pensionsförsäkring om lägst 3 basbelopp, dock högst motsvarandevederbörandes A-inkomsl för året. 2.att utredning företogs i syfte att möjliggöra ackumulering av avdragsutrymmepå grund av bristande inkomst i enlighet med vad som i motionen anförts,