prot · FY0966 · 1975-12-31 00:00:00 — Låtmig erinra om atl när centerpartisterna och stodhär i talarstolen och skröt om hur realistiskt hade råkat gissa ifråga om befolkningstalet, så gick herr statsrådet upp ochyttrade sig lätt försmädligt. Innebörden av hans anförande var egentligen altriktigt rätt hade man iindå inte gissat, för hade gissat rätt -och detvar ju ingenting annat än en tämligen okvalificerad gissning som ni ägnade eråt när ni angav era siffror 1972 - så hade det varit nödvändigt med ettspeciellt stöd till för att nå upp till den nivå somcenterpartiet förordade. Det var vad sade, och det ärriktigt. Han hyvlade väl av centerpartisynpunktcrna så pass atl diir inte finnsmer att la, och jag skall därför lämna i fred på denna punkt. Men,herr talman, jag måste erinra om alt är på väg att bliden i reella tal största avfolkningsorten i landet. Jag bestrider inle att viär gynnade på många sätt, men problemen kom- mer att bli alltmerapåtagliga mot slutet av detta decennium. 1Stockholmsregionen skiljer vi oss från andra problemområden främst i tvåavseenden. Å ena sidan har inneboende möjligheter attupprätthålla en hög sysselsättning och en god utvecklingslakt. Å andra sidanhar statsniakterna bedrivit en politik som är rakt motsatt den stimulanspolitiksom man tillämpar i andra stagnerande regioner. Man tycks ännu inle ha insettatt är den starkt expansiva enhet somStockholmsregionen var under 1960-lalel. Befolkningsökningen håller på att gåöver i sin motsats, den ekonomiska utvecklingen är otillfredsställande,nyetableringen inom näringslivet minskar och andelen av landets alla ledigaarbetstillfällen sjunker . Sådant är lägel inom ,och del är motiveringen för den motion som vi riksdagsmän från Stockholmskommun och väckt - och vi kommer all se till att det inleförsummas någonting ! Medrisk atl förlänga debatten måsle jag sedan säga några ord ytterligare, trotsatl jag sade alt jag inte skulle syssla med gissningar ombefolkningstalet i regionen. De beräkningarna är resultatet av elt mer ellermindre kvalificerat tips, och en viss ovilja mot storstadsregionen och motSlockholm har påverkal ulvecklingen. Jag skall här inle närmare gå in på densaken. Men jag vill ändå någol liiel beskriva inställning tillStockholmsregionen sådan den kommit till uttryck alldeles . Jag tyckerdel är viktigt alt här få faslslaget vad verkligen anser omregionen. Del har kommit lill uttryck i en reservation i länslandsting rörande styrmedels-utredningen. Där säger man att nu gäller det atlundvika en ny storstadsexpansion av samma typ som 1960-talets. Del är inlenågon vidare realism med ett sådant uttryck, för den som känner till hurudansituationen är här i . Hur skall man undvika den expansionen? Ja, omman är-mycket framsynt och rör sig med beräkningar omkring , så kan deorden möjligen vara riktiga. Men de är icke rikliga i dagens läge - och de ärett hot mot denna region! Centernsäger alt del skall finnas en etableringskontroll för verksamheter av störreomfattning och detta såväl av sociala skäl som av na-lurresursbevarande skäl.Den etableringskontroll som är avskaffad och den del som vi har kvar iStockholmsregionen har vi tagit upp i vår motion och visat vilka bekymmer somden medför. - Jag ser , herr talman, att tiden går, och jag skall därförhoppa över en del av vad jag hade tänkt säga och i stället sluta med att återgevad skriver i sin motion, nämligen att ansträngningarna skallintensifieras alt utlokalisera service och administrativa funktioner frånstorstadsområdena till i första hand skogslänen. Jagskall inte ta ställning lill om delta är riktigt eller inte, men jag vill sägaatt vi i och som är berörda av detta uttalandeskall komma ihåg detta ställningslagande! () kortgenmäle: Bara några ord mycket kort i anledning av vad här anfört. Omman tillhör ett parti som är helt åsiktslöst i dessa frågor och som inle harnågon uppfattning över huvud taget, så är det klart alt man tror alt de andrapartierna gissar sig fram lill vissa slutsatser och ståndpunkter. Tyvärr, herrLidgard, har ni hamnat snett i denna fråga, och jag beklagar er, men jag hoppasatt ni med tiden kan komma till rälla. HerrLIDGARD (m) kort genmäle: Jag skall inle gå långt i mittbemötande i denna sak. Jag skall bara rekommendera atl läsa denmotion, över vilken jag höll elt gravial. Inrikesutskoitefhar behandlat min motion, nr 1733, relativtvälvilligt. Det besvärande är att välvilja utan handling inte leder långt påvägen mot en lösning av elt problem. Jaghar för tredje gången här i motionerat om en ändring avortsklassificeringen av till primärt centrum. Jag kan inte resa såstora invändningar mot utskottets hänvisning lill den pågående omprövningen isamband med arbetet med Länsplanering 1974. Jag vill här bara instämma i herrNordins motivering för en ändrad klassificering. Jag har tidigare framförtliknande argument. Det är bara att notera atl också måste deklareravarför han här avviker från sin egen och sitt partis grundsyn i denna fråga. Mycketbekymmersamt är utskottets ställningstagande lill min förslag angåendegränserna lill del inre stödområdet. I min motion har jag föreslagit att deinre delarna av skall hänföras lill det inre stödområdet. Det ärmycket enkelt alt göra en sådan avgränsning genom att följakyrkoförsamlingarnas gränser, som också sammanfaller med den gamlakommunindelningen. Sålunda bör gränsen lill Anundsjö, , Trehörningsjöoch församlingar uigöra sådan gräns. Utskottetpekar på de regionalpolitiska hänsynstaganden som enligt fjolåretsriksdagsbeslut skulle göras i gränstrakterna lill det allmänna stödområdet.Dessa gränstrakter fick den trista beteckningen "den grå zonen" ochrekommenderades få en med det inre stödområdet likvärdig bedömning när detgällde lokaliserings- och sysselsätlningsstöd. Tanken var bra och skulle geeffekt, om den gick alt tillämpa. Men det har i praktiken visat sig atlsamhällets mest välutvecklade byråkrati här kommer i tillämpning. Genom denoklara skrivningen eller av andra för mig outgrundliga skäl tycks varje litetärende som gäller lokaliseringsbidrag eller sysselsätlningsstöd behöva avgörasav regeringen. Det är inte län lör aktiva kommunalpolitiker att verka försysselsättning i glesbygden när varje ansökan resulterar i en långdragenpappersexercis med åtföljande tidsutdräki. För den fortsatta prövningen avdessa frågor måste man Nr 66 införa en långtgående decentralisering av beslutsfattandet, så attdetta Torsdagenden '"" ''''' ''''"'"' limnar på länsnivå. 24 aoril 1975 Reglernaför sysselsiinningsslöd bör också anpassas så atl de inte ovill- --------------- korligenknyts till lokaliseringsödet. Det finns ute i kommunerna gott Regional utveckling om lokaler som kan siällas tillförfogande av kommunerna, sådana som ägs av kommunen eller uppförts somkommunalt beredskapsarbete. Verksamhet i sådana lokaler bör berättiga tillsysselsätlningsstöd. Ominte de olika kommunerna i glesbygden skall avfolkas myckel snabbi måsle denuvarande reglerna ges en betydande fiexibilitet. Det växer blandbefolkningen i dessa trakter fram en mycket stark opinion för snara åtgärderoch besked om vad man har alt vänta . Glesbygdkarakteriseras inte av ett antal gårdar, utspridda här och där - i bushen, såatl säga! Del är fråga om smärre orter med viss servicegrad, såsomlivsmedelsbutik, bensinstation, taxi och skola. Men dess orter bildar ocksåcentrum för ett oniland med många enskilda fasligheter. Det är i dessa centrasom samhället måste sälla in stödåtgärder för all trygga sysselsättningen. Oftaär det fråga om att skapa sysselsättning för kvinnlig arbetskraft. Jagvet att de här synpunkterna och andra synpunkter om hur en verksamlokaliseringspolitik för glesbygden bör utformas har framförts till ansvarigadepartementschefer. Det är därför min förhoppning att regeringen ulan alttveka anpassar stödåtgärderna så atl de svarar nioi de faktiska behoven. I övrigt vill jag bara instämma i vad i haranfört liksom i hans bifallsyrkande lill reservationen 7. HerrNORDIN (c): säger att jag har avvikit frän min partis linje i den härfrågan. Det var ett horribelt påstående! har tydligen inte suttiti kammaren och hört på vad jag har sagt. Jag skall nu inte trötta kammaren medall upprepa del, ulan jag vill bara hänvisa lill all läsa kammarensprotokoll - där står del på pränt vad jag har yttrat. Jag nöjer mig med detta. HerrSELLGREN (fp): Jag vill då bara hänvisa till anförande, där han klartdeklarerade att han hade samma grundsyn som sitt parti men logen klar ställningför sin motion.,Detta hälsade jag med i mitt anförande, ochdet gör jag nu också. Överläggningenvar härmed slutad. Punkten 1 108 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels re- servationen nr I av herrNilsson i m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i belänkandet nr 7punkten I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. HerrTALMANNEN yttrade: Propositioner ställs först särskilt beträffande demotionsyrkanden till vilka bifall yrkats. Därefier företas punkten 6 i övrigttill avgörande i ett sammanhang Införlivande av och kommuner med detallmänna stödområdet Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionerna nr 65 av herrWestberg i , nr 180 av i m. fl., nr 636 av . och nr 1724 av i motsvarande delar, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservationennr 2 av i m. fl. anförda motiveringen, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i be-Regionalutveckling tänkandet nr 7 punkterna 8-11 med godkännande av utskottets motiveringröstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen nr 2 avherr i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservationennr 3 av i m. fl. anförda motiveringen, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 7punkten 19 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit utskottets hemställan med godkännande av den ireservationen nr 3 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherrar och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 7punkten 21 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNordgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 22 och 23 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 65 av herrWeslberg i i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 av avherr Lorenlzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller inrikesutskollels hemställan i betänkandet nr 7punkten 25 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 7punkten 30 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrStridsman begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 7punkten 34 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Punkterna 35 och 36 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkterna 37 och 38 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 7punkterna 37 och 38 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrStridsman begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 39 och 40 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 4 medanledning av motioner rörande utredning om bibehållande av m.m. I detta betänkandebehandlades motionerna 1975:213av i Stenkyrka (c), vari yrkats alt beslutade I. attfrågan om var skulle föriäggas blev föremål för enny allsidig och förutsättningslös utredning, där även möjligheterna attbibehålla prövades, 2. att i avvaktan på denna utredningsresultat och de beslut som kunde följa därav flygverksamheten på fickfortsätta, 3. alt det nuvarande tillståndet till jetlrafik på Brommaförlängdes och utvidgades lill alt omfatta ytterligare ett antal fiygplan, 1975:272av m. fi. (fp), vari hemställts all beslutade altregeringen skulle komplettera utredningen rörande enligtmotionens förslag och att eventuella beslut och åtgärder för nedläggninguppsköts i avvaktan på resultatet av denna kompletterande utredning, 1975:375av m. fi. (fp, c), vari yrkats alt beslutade a) attfrågan om var skulle förläggas blev föremål för enny allsidig och förutsättningslös kompletterande utredning, där ävenmöjligheterna atl bibehålla prövades, b) att i avvaktan pådenna utredning och det beslut som kunde följa därav fiygverksamhelen på Brommafick fortsätta, c) atl det nuvarande tillståndet till jettrafik på Brommaföriängdes och utvidgades till all omfatta ytteriigare ett antal flygplan, 1975:574av m. fl. (m), vari hemställts att begärde attregeringen tillsatte en ny utredning om flyg-platsfråga, varvidbibehållande av för inrikes linjefart skulle utgöra, ellalternativ, samt 1975:1472av m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 2) hemställtsatt uttalade att borde bibehållas. attriksdagen med anledning av motionerna 1975:213, 1975:272, 1975:375, 1975:574och 1975:1472, yrkandet 2, i enlighet med det anförda hos regeringen begärde enförutsättningslös utredning beträffande flygplatsfrågan i . Reservation hade avgivits av herrar (),i (s), (), (), Rosqvist (s) och Östrand (s)samt (vpk) som ansett atl utskottet bort hemställa att skulle avslå motionerna 1975:213,1975:272, 1975:375, 1975:574 och 1975:1472, yrkandet 2. betiinkande nr 4, som skall behandlas, omfattarinte frågan om inrikesfiygets vara eller inte vara som någon kanske förledstill att tro. Vi har i delta land ett förnämiigi inrikesflyg, och skötersina uppgifier på elt föredömligt siitt. Däremot giiller frågan ominrikesfiyget även i fortsättningen skall använda elleröverfiyttas till . Utskottetsbetänkande bygger på några motioner, diir man lar avstånd från regeringensbeslut att avveckla som fiygplals . Utskottets majoritetönskar få t.ill stånd en utredning, som skall vara parlamentariskt sammansattoch vara firdig inom ett eller . Därefier skall utredningens resultatremissbehandias i vanlig ordning - om den nukommer till stånd - och därpå förslag till utarbetas. Med andra ord:Beslutar om en förutsättningslös utredning, så kommer all behållas under flera åroch - som motionärerna hoppas - jelflygtrafiken atlunder denna lid kraftigt utökas. Reservanterna kan inte biträda utskotlsmajorilelens hemställan.Vi hävdar att regeringsbeslutet skall slå fast och att därmedBromma avvecklas som flygplats . Motiveringen till vårt ställningstagandeär det buller och de miljöförstöringar som såmånga av de vid flygplatsen boendedagligen besväras av. i har enligt hälsovårdslagstiftningenatl ingripa mot sanitära olägenheter till följd av flygverksamheten på . Initiativ från hälsovårdsnämndens sida har också redan föranlettvissa restriktioner på kort sikt. Som exempel på hälsovårdsnämndensinitiativ kan erinras 1960 mot start med jetflygplanetCaravelle. Vid en senare framställning angående införandetav jetflygplanet på utförde luftfartsverket 1966/67 i samråd med hälsovårdsnämnden engrundlig bul-lerulredning. Resultatet av denna utredning blev atl hälsovårdsnämnden avstyrkte trafik med på . Sedan nämndensbeslui överklagats kom regeringen efter ingående prövningtill slutsatsen att trafik med skulle medföra allvarliga sanitära olägenheter föromgivningen och att tillstånd ej borde meddelas. Med anledningav delta beslut fiyttade SAS ut även sin inrikestrafik till . Linejfiyg däremot valde atl stanna kvar på . Ett annat exempel påhälsovårdsnämndens agerande är framställningeni från om tillstånd att användaFokker F-28 för reguljär inrikeslrafik. Kommunstyrelsen, som tillsammansmed miljö-och hälsovårdsnämnden hade ärendetpå remiss, beslöt avstyrka framställningen. Detsamma gjorde också hiilsovårdsnämnden, som vid del tillfället bl. framhöll:"Bullerproblemen är en ständig stressfaktor för tiotusentals människor i västra och nordvästraStorstockholm. anser därför all Brommaflygplats bör avvecklas. Så länge Brommabeslår som reguljär flygplats förlinjefiyg, charterflyg och annat tyngre affärsflyg,så länge kommer all förbli ellallvarligt sanitärt problem." beslöti alt bifalla Linjeflygs framställning,vilket innebar alt bolaget skulle fåtrafikera fiygfiiltel med F-28-plan under en prövolid som utgår . En enig miljö- och hälsovårdsnämnd överklagade luftfartsverkets beslut, och en enigkommunstyrelse här i beslöt att anföra besväröver luftfartsverkets beslut ochhemställa att beslutet måtte upphävas.Hälsovårdsnämnden anförde vid det tillfälletbl. a. följande: ", som enligt hälsovårdsstadgan skall tillse atterforderliga åtgärder vidtages för att motverka bullerstörningar inom kommunen, kan aldrig acceptera all deredan nu allvarliga bullerstörningarnaomkring kommer att ökai omfattning." Regeringensställningstagande utifrån en, som man sade, samlad be- dömning av frågan innebaralt Linjeflyg fick tillstånd alt under - till som redananförts december - försöksvis bedriva verksamhet med F-28 påBromma. härmed intog regeringen, vilket vi reservanter ocksåframhåller, den ståndpunkten alt flygverksamheten på så snart sommöjligt borde flyttas bort. Vid samma tillfälle tillsattes särskildasakkunniga, som skulle utreda frågan om den fortsatta lokaliseringen av inrikesflygel.Det underströks i direktiven all verksamheten vid skulle vara avveckladunder . Jagvill också erinra om atl utför miljö- och hälsovårdsnämndenkontinuerliga bullermätningar på med tre fasta mätstationer anslutnatill en central dator. Miljö- och hälsovårdsnämndens experter ochlufifansverket är helt eniga om bullermätningarnas tillförlitlighet.Resultaten av dessa mätningar redovisades i en särskild rapport"Flygbuller från I" . I samband med behandlingenav rapporten hemställde miljö- och hälsovårdsnämnden hoslufifansverket att totalt förbud'skulle införas mot flygtraflk undernatten mellan och 06.00. beslöt med anledning avhälsovårdsnämndens hemställan att stänga från den för alltfiyg mellan dessa klockslag och atl nattflyget flyttas över lill . Detkan också tilläggas all f n. pågår en utvärdering av de under försöksperiodengjorda bullermätning-arna. Resultatet därav kommer givelvis alt påverkahälsovårdsnämndens fortsatta handlande. Detär inle endast de boende inom de aktuella områdena som iir störda avflygbullret, utan framför allt de personer som vårdas på flera av de sjukhussom ligger under bullermatlorna. Hur många är bullerstörda? Den frågan kan mansjälvfallet ställa. Enligt hälsovårdsnämndens beräkningar är det tiotusentalsmänniskor. Man kan väl säga att del mera är en akademisk fråga vilket antal somär störda. Det är de många som har besvär av bullret som är det väsentliga. 1972gjorde planverket och luftfartsverket var försig en prognos baserad på enfraniräknad trafikvolym med F-28. De kom fram lill all mellan 80000 och 120 000 personer befann sig inom s. k. kritisk bullergräns. De meragravt störda uppgår till ca 10 96, alltså 8 000-12 000 människor. Delförefaller som om utskollsmajorileien har accepterat de ölägenheter som dessastress- och bullersiörda personer befinner sig i för alt de resenärersom kommer till med fiyg inte skall behöva förlora någon eller någraminuter av sin totala restid. Vireservanter hävdar att när Linjeflyg sätter in fler jetplan på sina linjer ochdärmed väsentligt avkortar själva flygtiden, blir skillnaden i den totala restidenefter en utflyllning lill ganska minimal. Många av flygresenärernaaccepterar redan nu de restider lill sina egna flygplatser på hemorten som ilimmar överstiger den måttligt förlängda restiden från och in tillterminalen. Förandra resenärer betyder en flyttning till av inrikesflygel att de därdirekt kan byta till SAS-linjer såväl inom som utom landet. Delär nästan rörande med vilken omsorg utskottsmajoriieten vill värna ompassagerarna till och från . Vilka är det då som är huvudparten avflygresenärerna och för vilka en tidsförskjutning iir såkatastrofal?