prot · FY0914 · 1975-12-31 00:00:00 — a. att riksdagsbeslutet medger utförsel somföranleds av sådanl samarbetsavial oavsett förhållanden som annars utgörhinder för export. Bara de ovillkorliga hindren gäller i delta fall. Avtal avdet här slaget förutsätier en mycket restriktiv prövning vid val av utländsksamarbetspartner, riksdagsbeslutet skall avlalen underställasregeringen, och myndigheterna skall ha full insyn i den svenska avtalspartensverksamhet. Isamband med de aktuella överläggningarna mellan ochmyndigheterna i , , och om gemensam ulveckling ochtillverkning av jaklversion har regeringen lämnal de nämnda länderna enredogörelse för dessa regler. Regeringen har därvid angivil vilka utfästelsersom skulle kunna lämnas inom ramen för dessa regler därest ell slutligt avtalkommer lill stånd, som innebär ell långtgående samarbele mellan företag iSverige och i de nämnda länderna. Omvillkoren för export av Viggenplan Fröken (): Jag ber all få lacka handelsministern för svarel på min fråga. Denaktuella Viggenförsäljningen är en fråga om huruvida det ligger i ell litet,neutralt lands intresse all den inhemska krigsmalerielindustrin med regeringensuttalade slöd skall inleda ell nära produktionssamarbele med ell antal länder ien militärallians. Det är självfallet en fråga av utomordentlig vikt, och denkräver ingående överväganden. Hillillshar regeringen inle redogjort för sin principiella inslällning och sillhandlande på annal sätt än all del meddelats atl regeringen givit vissagarantier för en försäljning av . I pressen har del dock funnits en heldel uppgifler, ullolkningar och spekulationer. Mol den bakgrunden är del avvikl alt regeringen ger besked om huruvida regeringen anser det förenligt ellerinle med neutralitetspolitiken och principerna för krigsmaterielexporl alllämna förhandsgaranlier som skulle innebära all man inle lägger några hinder ivägen för svenska leveranser av t, ex, jakl-fiygplan eller delar avjaktflygplan till ell mottagarland ens om_detta mottagarland skulle komma iväpnad konflikt medjinat land. Detär möjligl alt regeringen lägger stor vikt vid den skillnad som kan finnasmellan exportleveranser av kompletta vapen och leveranser som ingår som en deli etl långtgående produktionssamarbete. Men den skillnaden kan såvitt jagförslår inle drivas därhän atl riksdagsbeslut om en bedömning iexportlillståndsfrågan från fall lill fall med hänsyn lill uirikespoliliken ochneutralitetspolitiken och med beaktande av mottagarlandets silualion under denlid leveranserna sker sätls ur spel. Det vore orimligt om en sådan bedömningskulle gälla små och punktvisa leveranser, medan en fortlöpande och ingåendegranskning av exportens lämplighet inle skulle komma i fråga vid leveranser avstor omfattning och leveranser som spänner över tiotals år. Derikllinjer som ställt upp ger inle svar på alla de principfrågor somkan länkas uppkomma, Enligl min mening finns del därför anledning atlriksdagen, och i varje fall de utskott som berörs, får möjlighet atl ånyostudera frågan och kan göra de ylleriigare preciseringar som kan varanödvändiga för all det inte skall inträffa någol som kommer som en överraskningför och den svenska allmänheien. Jagär förvånad över den ytterst knapphändiga officiella informatjon som regeringenhillills lämnal. Den inskränker sig lill åtia rader i ett Omvillkoren för export av Viggenplan pressmeddelande, ochsåvitt jag kan förslå har regeringen heller inle samråll med ulrikesnämnden.Del är angelägel atl regeringen redovisar åtminstone de principiellagrunderna för regeringens handlande inför och allmänheten. Delär alltså sammanfattningsvis två saker regeringen nu börge besked om: för .detförsta regeringens principiella inställning och för det andra hur regeringenavser all ge information och möjligheter lill ställningstaganden idenna utomordentligt viktiga fråga. För del första vill jag instämma med fröken i all denna frågaär allvarlig och viklig och kräver ingående överväganden. Regeringen har gjorlsådana överväganden, men övervägandena kommer nalurliglvis att forlsälta. Heladenna affär befinner sig forlfarande i ell sladium där ännu inga avial slutils,inga beslut fallals. Fördel andra tror jag att fröken nog måsle la och studera 1971 årsproposilion en gång lill. Del görs nämligen där en myckel viklig skillnadniellan leverans av färdiga vapen - dvs, krigsmateriel hell och hålletproducerad och utvecklad här i - och krigsmaleriel som utvecklas ochproduceras i samarbete med förelag i andra länder. Skald lill all dennaskillnad görs är i första hand försvarspolitiskt och, vågar jag också säga,neulraliletspolitiskl. Del hänger samman med all vi för all vi skall hamöjlighet all med i huvudsak egna resurser ulveckla komplicerade vapensyslemkan behöva gå in i samarbdsavlal där vi lånar leknik och i molsvarande månlämnar ut leknik i de fall där det går atl förfara så ulan all röja vitalaförsvarshemligheter. Jagtror atl fröken kan begripa alt något röjande av försvars-hemligheterinle sker i sådana här sammanhang. Men studera gärna delta - jag tror all delkommer all klarna. På de ivå frågorna villjag svara följande. Fördel förslå: kommer givetvis all höras i denna fråga. Det val avform för informationen som gjordes i propositionen har just samband med fråganskaraktär - man vill ha utrikesnämnden som forum för information lill riksdagensledamöter. För det andra: Jag anser all jag i de svar jaglämnal lill i och fröken har redovisat deprincipiella grunder som regeringen har agerat utifrån i det här konkretafallel. Fröken (): Jag har, herr handelsminister, läst in den aktuella proposilionen. Ochjag kan säga all jag gjorde del - jag var nämligen en av deriksdagsledamöter som motionerade med anledning av proposilionen. Handelsministernhar här förklarat all det föreligger en skillnad om leveranserna ingår i ettproduktionssamarbele, och det är väl hell klarl. Men del har i frågan om enförsäljning av förekommit uppgifter i pressen och hänvisningarlill kontakter med statssekreterare och kansliråd i departementen som geranledning all slälla frågan om regeringen anser del förenligl medneutralitetspolitiken och principerna för export av krigsmateriel all lämnaförhandsgaranlier av innebörden atl regeringen förbinder sig alt icke resanågra hinder för leveranser lill ell mottagarland ens om della land skullekomma i väpnad konfiikl. Mol bakgrund av de pressuppgifterna lycker jag det ärangelägel all handelsministern lämnar besked på den punklen. 1sill svar säger nu handelsministern all regeringen har lämnal en redogörelseför de regler som gäller i samband med krigsmaterielexporl lill de länder somkan vara akluella för köp av . Men anser inle handelsministern ändå alldel med tanke på frågans myckel slora vikl finns skäl i all närmare informerariksdagen om regeringens inslällning och handlande i denna fråga? Omvillkoren för expon av Viggenplan Lägel är fakliskl della all själv har ansett all under deförulsällningar som jag har angivil och som jag nu - om jag räknarin svarel till i - har försökl beskriva, så skallkrigsmaleriel sammansatt av delar som är resullalel av etl industriellttekniskt samarbete kunna levereras även under förhållanden då andrakrigsmaterielleveranser är förbjudna. Och del är ulifrån denna princip somregeringen har sell på denna fråga. Närdel gäller informationen till har själv accepterat all densker via ulrikesnämnden. Del är nämligen ullryckligen an-givet all i de fall dåregeringen före beviljandet av exporllicens - ty del är försl då som konkretbesked lämnas till tillverkarna all malerielen får föras ut - och där behovföreligger i vikliga principiella frågor skall utrikesnämnden informeras ochhöras, och nämnden skall delge regeringen sina synpunkler. När vi nu har vallden formen och har accepterat den som kommunikation mellan regeringoch riksdag i den här lypen av frågor, så är del den formen vi får använda förden konkreta, detaljerade diskussionen. Jag har här redovisat principerna och underiagelför hur regeringen ser på denna fråga, och jag tror inte all fröken jag kommer längre i denna principiella diskussion. Fröken (): Som framgick av vad handelsministern sade har alltså ansettatl man skall ha denna ordning med utrikesnämnden som ell samrådande organ. Menriksdagen framhöll också 1971 all de rikllinjer som man då slällde upp inle gavsvar på alla de principfrågor som kan länkas uppkomma. Och del är bl. a. därförsom jag anser all del finns anledning för regeringen atl ta upp denna fråga pånytl och alt ånyo får tillfälle atl behandla den saml evenluelll görapreciseringar av vilka rikllinjer som skall gälla för krigsmaierielexport. Omökat antal AMS-kurser för ulbildning av molorfordonsförare Handelsministernsade alt problemel ännu inle har nått det stadiei alt del är fråga om allexporllicens skall beviljas. Men jag lycker ändå del är otillfredsställande atlregeringen för sin principiella syn på försäljningen av Viggenplan - så somdenna affär jusl nu ser ut - enbarl hänvisar lill bestämmelser som vi har haftsedan 1971, Med all sannolikhet finns del betydligt aktuellare fakta ochbedömningar att redovisa, både för allmänheten och . Jag måste ställa en fråga som jag själv tycker är retorisk: Vilka andraprinciper och grunder för vår krigsmalerielexporl skulle jag hänvisa lill ändem som har antagits av riksdag? FrökenELIASSON (c): Med tanke på frågans vikt måsle jag säga att åtta rader i ettpressmeddelande från är otillräcklig information omregeringens inställning och handlande i denna fråga. Det har tydligen uppställ ell missförstånd mellan mig ochfröken-Eliasson. Vad jag nu lalar om är den information som jag i svar påtvå frågor har lämnat lill i och fröken . Del varinle åtta rader i elt pressmeddelande, utan del var en relativt utförligredovisning av de principer som gäller och de grunder som regeringen utgåttifrån. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om ökat antalAMS-kurser för utbildning av motorfordonsförare erhöll ordel för all besvara i (s) i kammarens protokoll för inlagna fråga, nr 37, lill herrutbildningsministern, och anförde: i har frågat chefen för ulbildningsdeparlemenlelom han är beredd all medverka till ett ökat kursulbud och en ulökning avanlalel inlagningsplalser för yrkesförare och om Karl-siad kan komma i frågasom ulbildningsort för dessa kurser, Enligl fasl-slälld ärendefördelningankommer del pä mig all besvara frågan. Eftersombehovel av förarutbildning är stort anordnas sådan ulbildning inom såvälgymnasieskolan som arbelsmarknadsulbildningen. Vad gäller gymnasieskolan har,enligt vad jag erfaril, alla kommuner som önskai anordna förarulbildning ocksåfått göra della. Inom arbelsmarknadsulbildningen anordnas förarulbildning sombrislulbildning. Det ankommer på arbeismarknadssiyrelsen atl läslslälla dennärmare dimensioneringen av denna ulbildning ochvar den skall lokaliseras. Jag har erfaril all förarulbildning i Kadslad finnsmedlagen i den ramplan som finns för arbelsmarknadsulbildningen. HenPERSSON i (s): Jag får tacka för del svar som statsrådet givit mig. Jag har intemycket alt tillägga. Anledningenlill atl jag slällde frågan var den ökade kön lill AMS-ulbildningens grundkursför förare av tunga fordon, dvs. lastbil och buss. har ingel klarlbesked i dessa frågor kunnal ges av berörda myndigheter. Denaktuella utbildningen är en s, k, brislyrkesutbildning, är lägel det allom vi värmlänningar blir hänvisade lill denna yrkesutbildning, så får vigenomgå den på orter som ligger långl borl från värmländsk horisont. Följdenblir långa resor från hemorten och splittrade lamil-jelörhållanden förkursdeltagarna. Kön är inte mindre än sex ä för dekursdeltagare som skall slussas in på kurser som anordnas i andra län. Jag noterar svaret med största tillfredsslällelse. Jag tolkar det såall del nu lorde ankomma på de lokala och regionala myndigheterna all snabbidra i gång ulbildningen. Lokalbehov och liknande kan läll tillgodoses i . Jagfår lacka för del klargörande svarel, vilkel innebär altulbildningen snarl bör kunna komma lill stånd. Omyrkesinriktningen av den högre utbildningen Överläggningenvar härmed sluiad. § 10 Omyrkesinriktningen av den högre utbildningen erhöll ordel för all besvara () ikammarens protokoll för inlagna fråga, nr 45, och anförde: har, mol bakgrund av föreslagna minskningar i intagningenlill lärarhögskolorna, frågal migom den arbetsgrupp rörandelärarhögskoleorganisation som jag har aviserat i årels budgetproposition kommeratl ha lill uppgifl alt särskill beakta frågan om yrkesinriktningen av denhögre utbildningen. Dennaarbetsgrupp har tillkallats för alt inom kanslihuset bereda frågor omlärarhögskoleorganisationen. Till dess arbetsuppgifter hör au övervägakapaciteten inom lärarutbildningen och därmed sammanhängade organisatoriskaproblem. Som framgått i anslulning lill regeringens plane-ringsbeslut den 23januari 1975 om fördelningen av inlagningsplalser för /76 skallgruppen också överväga alternativa användningar av de resurser som finns inomlärarhögskoleorganisalionen. Jag framhöll i ell särskilt pressmeddelande i anslulningtill planeringsbeslulel Nr 14 också atl gruppen i sitt arbetekommer all hålla konlakl med berörda 4 februari1975 " tidigare bristen på lärare igrundskolan och gymnasieskolan är --------------------- nu i slorl hävd. Antalet inlagningsplalser för blivande klass- och äm- Omyrkesinrikt- neslärare har därför successivtminskats - något som bl. a. lärarnas fack- ningen avden högre liga organisationer begärt. Tillgången på förskollärare är ännuotillräcklig. Utbildningen trots en kraftig utbyggnad underden senasle tioårsperioden. lagningsplalserföreslås därför öka ytterligare kommande läsår. För alt i viss utsträckningbegränsa de svårigheter som uppslår genom den minskade utbildningskapacitetenvid lärarhögskolorna har eftersträvats att /76 förlägganytillkommande förskollärarulbildning lill lärar-högskoleorler, Ulbildningen avs, k. studie- och yrkesvägledare ingår /72 också bland deutbildningar som ges vid lärarhögskolorna. Dessa utbildningar är de meslnärliggande inom exemplen på alternativa användningar av resurserna inomlärarhögskolorna, som arbetsgruppen har all äverväga. Arbetsgruppen har däremot inte lill uppgift att gå in påden generella frågan om yrkesinriktningen av den högre ulbildningen. Dennafråga liksom bl. a, frågan om samordning av resurserna lor skilda slag av högreulbildning kommer att las upp av statsrådet då han senare i våranmäler fråga om proposilion angående reformering av högskoleutbildningen. Hen (): Jag vill lacka statsrådet för svarel på minfråga som i första hand syftade lill alt få en belysning av departementets ochstatsrådets planering av den långsiktiga lärarutbildningen vid lärarhögskolorna.Jag är medveten om att den del av min fråga, där jag snuddar vid denyrkesinriktade högre utbildningen, hänger samman med den proposition som är allvänta ifrån statsrådet , och atl en del av svarel på min fråga fåranstå till dess. Jag är lacksam för att statsrådet i sitt svar här harberört de bakomliggande förhållanden som föranledde min fråga. Den avser egentligenden nya silualion som uppstått när del gäller behovet av lärarutbildningen.Det harju kraftigt gått ned, något som gjort all man inför instundandeinlagningslermin har all begränsa intagningen kraftigt. Del har specielll kommit all drabba, om jag får uttryckadel så, i , Vi är från horisont - del gällerbåde de olika poliliska parlierna och, inte minsl, personalen på lärarhögskolan- hell på def klara med alt del är nödvändigl alt begränsa intagningen. På denpunklen råder inga som helsl delade meningar. Det är alltså inle mot behovetulan mol sättet för begriinsningen som vi reagerat en smula. Personalenhar funnit all del beslul som fatiais beiräffande intagningen 1975/76inle har föregåtts av del samråd som varil nalurligl och nöd- 60 vändigt om man frän departementetssida över huvud laget vill uppfylla de krav på samverkan osv,som ställs på skolulbildning. Del anses alt departementet här har brustit, ochäven jag har upplevt kritiken som i viss mån berättigad. Delskulle ha varil värdefulll om man låtit berörd personal vid iUppsala få fler möjligheter lill samråd. i kommer jugenom del här beslutet om begränsad intagning all drabbas ganska kraftigt. Delär fråga om en begränsning av kansliresurserna, och del kommer nalurliglvisalt kännas för den personal som innehar tjänster. 25-lal lärare, för vilkaIjänsleunderlagel kommer all försvinna, blir berörda. Del får sina konsekvenserule i skolorganisationen. Vilycker på säll och vis att den arbetsgrupp som departementet nu har tillsalthar föregripils i sitt arbete genom del här beslutet om alt stoppa intagningen1975/76.Vi beklagar detta och lycker nog all man borde ha kunnal följa SÖ:srekommendation om all för intagning 1975/76 använda samlliga 15lärarhögskolor. Detsägs i svarel all man som kompensation för begränsad intagning vidlärarhögskolorna skulle förlägga nylillkommande förskollärarulbildning lilllärarhögskoleorlerna. Detta har inle skett i , Vill statsrådet belysafrågan varför inle fåll en högre intagning för förskollärarulbildning? Omyrkesinriktningen av den högre utbildningen Vi är överens om behovel av minskad intagning lill lärarutbildningen,och då är det ofrånkomligl all några lärarhögskolor drabbas, silualion -jag vill nämna den eflersom specielll läggerlonviklen på sin hemkommun - vill jag erinra om atl vi inle ensidigt lar borlulbildning från . Så t. ex. har ell seminarium förhuslig ulbildning i lagls ned, men då drabbades inle detseminarium som ligger i - del var del seminarium som fanns i Stockholmsom berördes. Seminariet i har också all räkna med ett ökal antalstuderande framöver. I fråga om förskollärarulbildningen har redan eltganska kraftigt inlag av sex klasser. Vi menar därför all del inle finnsanledning all öka förskollärarulbildningen ylleriigare jusl i , Naturligtvis finns del praktiskt tagel alllid behovav mer personal-samråd än vad nian hinner med. Del är alt beklaga om personaleninte har känt sig lillräckligl informerad. Men jag vill notera atl när arbetsgruppennu har lagl fram sill förslag /76 och regeringen har faltal sill besluluppdrar vi ål SÖ all överväga konsekvenserna för personalen vidlärarhögskolorna, I del sammanhanget är det självklarl all etl samråd skall ägarum. Givelvis får jag acceptera resonemanget all man i har en ganskakraftig intagning lill förskolorna. all hardrabbats specielll i förhållande till samlliga andra orter. Vi kommer all mistaintagningen lill lärarutbildningen för klasslärare fr, o, m, 1975/76 och fåringen ökad intagning lill förskollärarulbildningen. Jag beklagar della från deutgångspunkter vi betraktar denna fråga, men jag kan förslådeparlemenlels syn. Jagvill till slut understryka etl resonemang som utbildningsutskottet lidigare harfört. I belänkandel 1974 sägs följande: "Det är enligl utskollelangelägel all man löser frågan hur resurserna vid lärarhögskolornasmidigt skall kunna överföras från grundläggande lärarutbildning lillfortbildning och omvänl." Atldel föreligger elt behov av en omfattande och kontinuerlig lärarfortbildningframstår väl ganska klarl om man beaktar den åldersfördelning som finns inomlärarkårerna . Mellan 80 och 85 96 av vissa lärargrupper - jag tänker dåpå adjunkter och lågstadielärare - är och har alltså mänskligt alldöma minsl lärarverksamhel framför sig i en skola som uppenbarligenkommer alt förändras radikalt under den liden. Jag hoppas därför all man vidden planeringen särskill beaktar de resurser som finns i en högskoleort somUppsala, Överläggningenvar härmed sluiad. §11 Om lågstadielärarutbildning i erhöll ordel för att besvara () ikammarens protokoll för inlagna fråga, nr 50, och anförde: har, mot bakgrund av elt förslag framlagt av en särskildarbetsgrupp inom kanslihuset rörande inlagningsplalser inomklasslärarulbildningarna, frägal om jag vid del slutgiltiga beslutet kommer attta hänsyn lill del inlegralionsarbele som pågår niellan förskollärar- ochlågsladielärarutbildningarna i så alt detta kan förbättras ochutvecklas. Pågrundval av arbetsgruppens förslag fattade regeringen ell plane-ringsbeslul omfördelning av inlagningsplalser på olika orter vid regeringssammanträdet den23 , Beslutet innebär all någon intagning lilllågsladielärarutbildningen i inle kommer att ske /76.Beslutet gäller under lorulsälining att godkänner förslagen omlärarutbildningens omfattning i årets budgetproposition. Införden minskning av lärarutbildningen som har föreslagils i årelsbudgetproposition har arbetsgruppen föreslagil en fördelning av intagningsplatser.Fördelningen har bl. a. skell med ulgångspunkl i principen all ökningar iförskollärarulbildningen /76 i första hand bör ske vidlärarhögskolor som får vidkännas en minskning i utbildningen av klasslärare.Denna princip har följts även beiräffande , Jag vill också framhålla altden föreslagna dimensioneringen av lågstadielärar- ulbildningen med 168plalser inle räcker lill mer än en klass på 24 lärarkandidater vid sju avlandets femton lärarhögskolor. Somjag har påpekat gäller planeringsbeslulel endast 1975/76. Det hör nu tillarbetsgruppens uppgifter all överväga den mer långsikliga planeringen avlärarhögskoleorganisalionen. Delinlegralionsarbele som har utvecklats i kan givelvis forlsätla undertermin 3-5 i den lågsladielärarulbildning som även /76 kommer allbedrivas där. Hen (): Jag ber attfå lacka fru statsrådet för svaret. Någonkanske undrar varför den här frågan ställts, när man ulan vidare mot bakgrundav den förvärrade lärararbetslöshelen accepierar en radikal nedskärning avantalet utbildningsplatser vid lärarhögskolorna. Skälet är enkelt: del fåtalplalser som blir kvar måste fördelas på ell ur alla synpunkter rikligt säll.Tyvärr synes inte arbetsgruppen ha hafl alla fakta klara för sig vidfördelningen. Under alla förhållanden har man glömt den pedagogiska faktorn.Man har inte lillräckligl tänkt på den koppling som förordals mellanklasslärarutbildning och annan ulbildning, Barnslugeulredningenoch senare har pekal på nödvändigheten av elt samband niellan verksamheteni förskolan och . Det kräver i sin turen samordning av ulbildningenav förskollärare och klasslärare. Forskningsrapporter från senare lidunderstryker viklen av kontinuitet niellan förskola och lågstadium, eftersombarnen befinner sig i samma utvecklingsskede, Tolalsynenpå läsinlärning och lästräning talar för integration av förskol-, klass- ochspeciallärarutbildning, Ulifrån ;s förslag borde ocksåfrilidspedagoguibildningen las med i samordningen. Deparlemenlelsarbetsgrupp har tydligen inle känl lill all har en långl drivensamordning av förskollärar-och klasslärarulbildningen, all lärarhögskolaoch förskoleseminarium redan för precis ett är sedan skrev till regeringen ochSÖ med anhållan om all få försöksverk-sainhel med iniegration av ulbildningenav dessa fyra kategorier, all barnslugeulredningen i satsar . på en försöksverksamhet i barnstugorna med inriklning mot samverkanmed skolor och koppling till förskollärar- och klasslärarulbildning, saml atlGävle kommun i del s. k. haren organisatoriskt genomförd samordningav all barn- och ungdomsverksamhet under skolstyrelsen, sociala centralnämnden,fritidsnämnden och centrala kulturnämnden. har för övrigt presenterat densistnämnda verksamhelen i sill belänkande, Tillsamnianlagelär della en samverkan ule på fältet, som kanske inle finns någon annanslans ilandel. Dessa rent kommunala åtaganden kräver en slallig insats i form avsamordning av motsvarande lärarutbildnings-grenar. Åven om inte arbetsgruppenhar velal delta, så sätter jag ändå milt hopp lill fru statsrådet, som för ellår sedan uppvaktades på den här punkten av barnstugeutredningens ordförande ochsekreterare saml av representanter för SÖ, Alltprogressivt arbele på den här sektorn riskeras atl omintetgöras, omlågsladielärarutbildningen dras in. Vill statsrådet -om ingen ändring sker nu -medverka lill all hänsyn las lill dessa synpunkler inför /77?