prot · FY0964 · 1975-12-31 00:00:00 — Man borde på etl tidigt stadium ha förberett leveranser av allatillgängliga kvantiteter. Biståndsministern har sagl all 300 000 lonvete under innevarande budgetär gäll till . Men enligl uppgiftåterstår fortfarande . Hur kommer denna kvantitet all disponeras?Svälten är fortfarande en realitet. Del är bl. a. därför som centerpartietföreslår ytteriigare 500 mifi. i bistånd för innevarande budgetår. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Folkpariiel har misstolkat budgetpropositionen och anför alt det ärnaturiigt, med lanke på det stöd som lidigare utgått lill FRELIMO, attMozambique nu gjorts lill ell nytt programland. DenFRELIMO-dominerade regering som styr landet fram lill självständigheten står inför slora problem. Dels måsle den lösa de politiska och ekonomiskauppgifter som är förenade med frigörelseprocessen, dels måste den försökaklara landet ur ell svårt försöriningsläge. Enligl en ulredning som gjordes ihöstas, befann sig omkring 250 000 människor i en katastrofsituation. Sedandess har situationen ytterligare förvärrats. har beslulatall ge 20 000 lon vete som katastroföistånd. Biståndet förinnevarande budgetär uppgår därmed lill 35 mifi. För nästa budgetär harföreslagits 50 mifi. Meninnan blivit självständigt, kan landet inle göras lill programlandför svenskt utvecklingsarbete. Folkpartietföreslär att ocksä efter självständigheten görs lill svensktprogramland. förordar en planeringsram pä 5 mifi. för bislåndlill del självständiga . Både cenlern och understryker attbiståndet skall gälla landet som helhet och inle utgå som slöd lill enbartMPLA. Moderala samlingspartiet yrkar, att de medel som i åretsbudgetproposition föreslagits som stöd till MPLA t. v. inte skall utbetalas.Herr föreslår i en särskild moiion att anslår 20 mifi.kr. till MPLA för /76, att utbetalas ulan villkor. IAngola har en övergångsregering bildals med lika representation för fyraparter: och de tre befrielserörelserna MPLA, FNLA och Unita.Övergångsregeringen har till uppgift all förbereda landels själv- sländighel och de allmännaval som skall föregå. skall enligt avtal bli självständigt iår. Avkoloniseringeni har hillills varit mer komplicerad än i och Mozambique.Angola anses av många bedömare vara rikaste land vad beträffarnaturrikedomar. Oljefyndigheterna i och mineraltillgångarna i norraAngola har under senare är tilldragit sig stort intresse frän multinationellaföretag. MPLA,FNLA och Unita har redovsat olika inställning lill den nationellabefrielsekampen och den förestående självständighetens innehåll. MPLA ärverksamma i sä gott som hela landet. FNLA har inriktat sig på norra ochverkar främst inom Bakongostammen. Unita, som alldeles erkänts av OAU,har sin verksamhel förlagd lill södra och centrala delarna av landet. Sverigehar under flera är stött MPLA;s civila verksamhet i de befriade områdena. Deutfästelser som gjorts till denna befrielserörelse håller nu på att fullföfias. Utskottethar inle ansett del vara lämpligt att i dagens oklara situation göra några merlångsiktiga utfästelser om bistånd. Att redan före självständigheten förklaralandet för programland skulle vara direkt oförenligt med riktlinjerna försvenski utvecklingssamarbete. Moderatasamlingspartiet, folkpariiel och kommunisterna har behandlatSveriges stöd lill befolkningen och befrielserörelserna i södra i sinamotioner. understryker all stödet skall vara av humanitär natur.Folkpartiet anser all anslagen till de olika befrielserörelserna bör ökaskraftigt, dä kampen för frigörelse går in i ell avgörande skede i södra vpk förespråkar en höjning av anslagen, på bekostnad av stödet lill vadman kallar reaktionära regimer. Ibudgetpropositionen föresläs alt 30 mifi. avsätts för forlsatla insatser iAngola, , och under /76. Siödettill motsvarande verksanihei uppgår innevarande budgetär till 15 milj. kr.Det innebär alltså en fördubbling av anslagen. Sverigehar under senare är stött befrielserörelsen i , ANC i Sydafrikaoch och i . Sedan de båda sydrhodesiskabefrielserörelserna gäll samman i ANC rekommenderar OAU slöd till dennaorganisation. Påtryckningari syfte att få att släppa greppet om har lett lill all han numanövrerar för all splittra den svarta befolkningen. Många tecken tyder på attden sydafrikanska regimen söker nägon form av Bantuslanlösning även i ,en utveckling som skulle lämna den inhemska befolkningen ulan reellt ekonomisktinflytande. föreslår alt anvisar 5 mifi. Elt motsvarande motionsyrkande avslogs av riksdag.Del svenska biståndet lill befrielserörelser bygger pä rekommendationer frånFN och står därmed på den inlernationella folkrättens grund. Del gällerNamibia, och de afrikanska områden som stod under Portugalsöverhöghet. I vad avser hjälpen till apartheidpolitikens offer kan denmotiveras bl. a. med FN:s uttryckliga fördömande av den Däremotomfattas inte av sådana rekommendationer. Det förfiänar vidare attpåpekas, att varken OAU i sin helhet eller nägol av dess medlemsländerrest frågan om att materiellt stödja . Folkpartiethar föreslagit att och i fortsättningen skall ingå blandprogramländerna för svenskt bisiänd. Budgetpropositionenaviserar elt bislånd under nästa budgetår av storleken 8 mifi. per land.Det svenska bislåndet till lämnas i nära samarbete med FN, oftast iform av s. k. mullibiprojekl. Del gäller bl. a. ell markvårdsprojekl genom FAOoch etl kooperativt hantverks-centrum genom . Direkta svenska insalser görssom slöd lill telefonväsen och kartläggning av landels vallenresurser. Denpolitiska situationen i har sedan premiärminister statskupp1970 utmärkts av starka spänningar. Under det senaste årel har della resulterati mord och förföfielse av poliliska motståndare lill premiärministern. Detsvenska biståndet till beslår av mul-libiinsalser i form avrekrytering av förvaltningspersonal genom FN, slöd lill en sekundärskola genomUNESCO och jordbruksutbildning genom FAO. Vissa svenskslödda projekl iSwaziland innebär även direkta svenska engagemang, t. ex. slöd till etlkooperativt ulvecklingscenler och lill etl planerat program för småindustri. Denpolitiska och ekonomiska silualionen i skifier sig på avgörandepunkler från situationen i . har ansenliga nalurtillgängar(bl.a. järnmalm),en utvecklad jordbruksproduktion (bl. a. socker och sydfrukterjochen exportinriklad tillverkningsindustri. Landet är självförsöriande vadbeträffar elkraft. Nästan samtliga dessa tillgångar kontrolleras av eneuropeisk minoritet, utgörande av landets befolkning. Swazilandhar ocksä ett annat geopoliliskt läge än . Landet har en över 100 kmlång gräns mot . Landels enda järnväg leder lill Lourenzo Marques. Sverigesöker alltså stödja de strävanden lill oberoende som finns både i ochSwaziland, men utskottet finner ingen anledning att göra länderna tillprogramländer. Folkpartietoch cenlern har i sina parlimotioner yrkat pä särskilda åtgärder för altförbättra kvinnornas situation i . års riksdag slog fastall arbetet för all stärka kvinnornas roll i samhällsutvecklingen intar enviklig plats i det svenska utvecklingssamarbetet. Isamband med SIDA:s land- och sektoranalyser görs även beskrivningar avkvinnornas situation i olika . Man uppmärksammar också möjligheternaatt ekonomiskt stödja svenska organisationer i deras samarbete med motsvarandeorganisalioner i när del gäller alt förbättra kvinnornas situation.Sverige har sedan böfian av 1960-lalel slött olika kvinnouibildningprojekl iAfrika i samarbete med bl. a. och . Del erbjuder slora svårigheterall formulera en enhetlig strategi för all integrera kvinnorna iutvecklingsprocessen. 11 protokoll 1975. avseende måste det varadet svenska biståndets uppgift att stimulera varie lands egna ansträngningar.Molionärerna och utskottet är överens om att kvinnornas slällning förbättras isamband med all situationen för eftersatta grupper förbättras, ty som allmänregel gäller alt inom vae eftersatt grupp utgör kvinnorna de mest eftersatta.Detta utesluter inte alt särskilda insalser för kvinnor kan sältas in vidbehov. FNhar proklamerat 1975 som del inlernationella kvinnoäret. En världskonferens iFN-regi skall äga rum i . Konferensen skall behandla olikaaspekter av kvinnornas dellagande i samhällsutvecklingen, både i rika och ifaltiga länder. Konferensen skall försöka belysa hur politiska, ekonomiska ochteknologiska förändringar främjar eller motverkar strävandena till jämställdhetmellan könen och en förändring av de traditionella könsrollerna. Sverigehar med 2,2 milj. kr. stött förberedelserna fördel internationella kvinnorårel.Detta bidrag utgör ungefär en fiärdedel av kostnaderna. Delegationen förjämställdhet mellan män och kvinnor har lill uppgift att samordna och stimuleraaktiviteter i med anslutning lill kvinnoåret. Centernspartimolion samt en motion av behandlar u-hjälpens ekologiskaaspekter. Utskottetanser alt mest pressande miljöproblem oftast ligger i derasfattigdom, i bristen pä drickbart vatten, i dålig kost och undermåligabosläder. Även inom jordbruket är det i allmänhet faltig-domen som orsakarmifiöproblemen. För all få fram årliga skördar tvingas bönderna bruka jorden päelt sätt som leder till jordförstöring och erosion. Dessa problem avhjälps bästgenom att levnadsstandarden för folkflertalet höjs. Enligl gällande riktlinjergenomförs svenska insatser i på ett sådant sätt att de ekologiskaeffeklerna blir så gynnsamma som möjligl. Ingen svensk medverkan sker i projektmed uppenbart mifiö-skadliga effekter. egen kompelens på detekologiska området stärks genom att expertis ställs till förfogande och genomstöd till utbildning och forskning inom området. Motionärernas syften äralltså väl tillgodosedda. HerrGillström har i sin motion lagit upp frågan om specialundervisningen iu-länderna. Sverigehar i framhållit viklen av atthandikappade erbjuds möjligheter att delta i utbildning och kulturaktiviteter.År 1968 upprättades en särskild fond, som skulle bidra till finansieringen avspecialundervisningen. Verksamheten har dock i huvudsak finansierats över denreguljära budgeten. Inlressel för specialundervisning harökat i många u-länder.Utskollet finnerdel därför befogal alt inom återigenaktualiserar frågan. Svenskainsalser i samarbete med - s. k. mullibiprojekl -kan självfallet bliaktuella, om etl mottagarland så önskar. Jag ber härmed att få yrka bifall lill utskottets hemställan i härberörda delar. Hen MÅBRINK (vpk) kortgenmäle; Utskottet åberopar statsutskottets ullätande 1969:62. Efter vad jag kanförslå måste det gälla 1969:82 i fråga om bislånd lill Erilreas befrielsefront.I del utlåtandet sägs; "Utskottet kan i princip tillstyrka ytterligareinsalser av detta slag med beaktande av alt utformningen av svenski statligtbislånd ej kah tillåtas komma i konflikt med den folkrällsliga regeln att ingenstal har rält att ingripa i en annan stats inre angelägenheter." Nuvill jag fråga ; Skriver under på della ullalande fränstatsulskoltel när det gäller och ? Menar också attEritrea är en del av ? Eller är det på del sättet alldel handlar om tvästater och att har annekterat ? FruFrändås hänvisar till att OAU inle har sagt någonling i den här frågan ellerengagerat sig i den. Det kan ju bero pä alt denna organisation inle villerkänna alt den haren medlemsstat, , som har annekterat en annan stal.Men behöver acceptera den värdering som denna organisation gör? Jagvill fråga: Hur ser pä della med och ? Är del enetiopisk inre angelägenhet eller är det en konflikt mellan två stater? () kortgenmäle; När det gäller övriga befrielserörelser i södra föfier vi OAU:srekommendationer. Det gäller MPLA, SWAPO, , ZAPU och ANC. Utskottet haranseit att samma regel bör gälla . HerrMÅBRINK (vpk) kort genmäle: Del var inte svar på frågan. Jag vill veta hur nu ser påproblemet. Är den här konflikten och del här kriget som pågår i eninre etiopisk angelägenhet? Eller delar den uppfattning som jag harfört fram här, all det handlar om en konflikt mellan tvä stater? År1952 bekräftade ändå FN all inle har någonling gemensamt med Etiopieneller någon del av - då man skapade den här kompromissen med en federationmellan och , som ju böriade gälla 1952 och som sedan kejsarHaile bröt mot 1962, när han hell enkelt bara annekterade . FruFRÄNDÅS (s) kort genmäle: Jag upprepar att övriga stater skulle uppfatta stöd lill ELFsom inblandning i inre angelägenheter, eftersom inle OAU eller någonav dess medlemsstater har rekommenderat stöd till . Under de år jag tillhört har jag stått pä den sida som hävdarvärt ansvar gentemot de fattiga länderna. Min inställning i detta väsentligaavseende kan alltså inte ifrågasättas. I motioner och inlägg i kammaren har jagflera är hävdat att förståelsen inte är lika fullständig bland slora delar avsvenska folket. Somett led i strävan att öka förståelsen för u-hjälpen bland svenskaskattebetalare hävdar jag därför liksom tidigare alt den svenska u-hjälpeni slörre omfattning borde inriktas på vambistånd. Närriksdagen diskuterade om den svenska katastrofinsatsenskulle ökas med den tillfälliga vetehjälpen, hade del förekommit etl uppropdär hundratusentals svenskar skrivit sina namn. Den manifestationen från demånga människorna att vi skulle skänka av värt veteöverskoll lar jag som ellklart ställningstagande för att svenska folkel är intresserat av elt ökatvambistånd. 1molionen 1157 lill årets riksdag har jag hemställt "att uttalarsig till förmån för all en ökad andel av den svenska u-hjälpen bör utgå i formav varor och fiänster från svenska företag". Molionen avstyrks avutrikesutskottet med motiveringen att liknande motioner har framförts ochavslagils lidigare år. Ja, det är elt säll alt resonera. Men del är ocksåutrikesutskottets svar lill de mänga svenskar som så klart uttaladehur de ville se u-landshjälpen utformad. Detär ganska märkligt att inie ulrikesutskoltel är villigt alt bidra till enslörre förståelse för u-landshjälpen hos svenska folket. När ulskottet avfärdarmolionen med motiveringen att motioner med della innehåll väckts lidigare harutskollet sagl till de många som skrev på uppropet i våra kyrkorattman inte är beredd att lyssna. Det ärell ganska ansvarslöst och farligtresonemang som ulrikesutskotlel för och som kammaren förmodligen kommer altansluta sig till om . Jagvill ocksä deklarera alt jag instämmer med de lalare som lidigare harpläderat för att värt bistånd i större omfattning borde kanaliseras genommissionen och liknande organ. Det är organisationer som har lång erfarenhet utei mollagarländerna - en erfarenhet som alltså flnns tillgänglig ganska billigt. De miljoner som i denna stund svälter på olika ställen i vår värld färdet inte bättre genom länga deklarationer i kammaren endast genom konkretpraktiskt handlande. Jag ber att få yrka bifalllill molionen 1157. i (): I denna långa debatl är det en sak som jag finner särskilt märklig, ochdet är hur moderater och socialdemokrater kan undgå att tala om vad de villgöra med del veteöverskoll pä som visar sig återstå vidsluträkningen . Närvi förde en debatt under en hel dag om veleöverskoltel ochenprocentsmålet slutade den debaiten med bestämda löften från mo- deraler, centerpartisteroch socialdemokrater alt läla vartenda överskottskorn av vete gå lillhungerländerna. har föfil upp detta löfte . Men vadhar och socialdemokraterna gjort? Införden slora, engagerade opinion som vände sig till lovade i decemberArne Gefier all del överskott som visade sig finnas skulle levereraslill . HerrCarlshamre, , gjorde en tolkning av innebörden i majoritetensställningslagande som var myckel långtgående. Han sade att "utskottetsskrivning skall tolkas så alt för del första vafie kilo veteöverskoll som kanfinnas i skall ställas lill de svältande folkens förfogande. För delandra skall della ske utan onödigt dröjsmål genom en snabb inventering av hurmyckel som kan finnas och genom alla åigärder för att snabbi skaffa framtonnage och annal som behövs för alt få i väg veleöverskotlet. När vi för deliredje vet hur stort överskottet är och vi kan få i väg det skall del ickekomma all fattas pengar." 1den här tolkningen, som våren långtgående utfästelse från moderathälloch en förutsättning för all de skulle rösla med utskottet, instämdemoderalgruppen. Några röstade med oss i frågan. Betydde inle detta någonling?Nu finns det 185 000 lon kvar av överskottet. Vad vill mol den härbakgrunden göra av löftet ? Mängaav oss hade intrycket under den s. k. vetedeballen att man från de andrapartiernas sida försökte hitta vägar att klara sig ur en besvärlig knipasnarare än vägar all bistå människor som svall i en mer förfärande omfattningän någonsin lidigare. Tyvärr tycks della besannas. "Variekilo veteöverskoll som kan finnas i skall ställas till de svältandefolkens förfogande", hävdade förra årel ochtillade att till detta "icke skall komma all fallas pengar". Vardella bara ell tricksande inför en stark opinion? Eller är ni nu med påatt anslå pengarna? Ni är faktiskt skyldiga de hundratusentals människor, somgav sin opinionsyttring och hörde era löften, ett besked . Er främste företrädare i debatten lovade all delveteöverskoll som visade sig finnas skulle levereras lill u-länderna.Ni röstade belänkande där det stod all regeringens uttalande våren 1974om extra slöd till de hårdast drabbade för all samiidigi nåenprocentsmålet stod fasl. Och en del av er lovade t. o. m. att återkomma medmotioner , om regeringen svek. Men del väcktes inga motioner. Detär inte bara ett svek i sak. Det är faktiskt en demokratisk oanständighet att idecember ge så klara löften lill en slarkl engagerad opinion och sedan i aprilinle ge ell ord, inte ell öre, inte ell vetekorn. Avalll att döma kommer enprocentsmålet inle all nås i räll lid. svikersitt sju gånger givna löfte och berövar utlovade 500 mifi. kr., jusldel år då de länderna är i störst behov av hjälp. Ändå tror jag det är fel allsäga all enprocenisplanen har saknat betydelse. Den har haft slorbelydelse. Den har lagt etl golv som inle ens de mest välfärdskonservativakunnai krypa under. Planen har inle uppfyllts fullt ut, men utan planen hadehöjningarna av biståndet gått i betydligt långsammare takt. Konjunkturerna harfått påverka biständsnivån för mycket, men utan en plan hade biståndel kanskeminskat under dåliga tider. Regeringen har lagil chansen alt med moderaternasstöd öka biståndet så långsamt som möjligt. Men ulan enprocenisplanen hade desaklfärdiga kunnai fördröja den praktiska solidariteten myckel längre. Därförär det naturligt att de återhållsamma nu söker undvika att få en ny plan somtvingar dem all gå vidare. Och därför är del också nödvändigt att få en ny plansom garanterar all går vidare. Genomdagens beslul kommer av alll att döma all slutgiltigt föfiaregeringen i sveket mot enprocenlslöftel. Målet kommer att nås etl är för sent.Men i sanima ögonblick som enprocenisdebatien slutar i denna riksdag böriarnästa vikliga debatt: Skall den enda procenten bli elt slutmål, eller skall denbli en etapp på vägen mot slörre insalser? Folkpariielbegär att redan nu skall slå fasl, alt anslagen för offentligtbislånd bör utgöra en växande andel av vårt lands samlade resurser även ifortsättningen. har ocksä angivit en metodik för forlsatlaökningar, som bygger på att i fortsättningen kan klara sammaanslagsökningar som vi i genomsnitt har klarat under halva 1970-lalel i faslpenningvärde. Tillämpas den metodiken innebär det att under 1980-taletnår en fördubbling av vårt u-landsbislånd. År1968, när beslutade om enprocenisplanen, var alla ense om altenprocentsmålet var ell etappmål. står folkpariiel ensanii för denuppfattningen. Det är beklagligt för saken men inte besvärande för ,ly vår uppfattning hör framtiden lill. Intekan det vara elt uitryck för praktisk solidaritet att som regeringen, moderatasamlingspartiet och gå in för all biståndet de närmaste årenskall sjunka i fast penningvärde, vilkel regeringens planeringsramar innebär.Inte kan del vara ell ullryck för en växande inlernalionell gemenskap altSverige bara skall låta sill bistånd öka med en enda fultighundradel av svenska folkels standardökning varie är. Är del verkligen barafolkpartisterna i hela denna riksdag som anser att bör orka med merunder kommande är än att avstå en hundradel av standardökningen i ökat bislånd? Nuräcker del inle längre med de välmenande fraserna, nu krävs konkret handling,konstaterade från den här talarstolen . Rösta förell ullalande av om all det svenska biståndet skall växa som andel avvåra samlade resurser också i fortsättningen! Det är en konkret handling somför framåt mol en rättvisare värld. Hen () kortgenmäle: i måtte inte ha föfil med i debatten. Om han gjort det,hade han kunnai observera att del citat av anförande idecember som han läste upp redan hade upplästs Dessutomvar det inte hela moderalgruppen som instämde i anförande -det var några. är skyldig kammaren en förklaring varför han inteorkar läsa protokollet innan han tar till orda i kammaren. Sedanvill jag också säga lill alt när del gäller ramar för kommandebislånd står del uttryckligen i utskottets ullalande all vad som angivits äratt betrakta som minimiramar. HerrOLSSON i () kort genmäle; Del är sant all inle tillhörde dem som instämde i herrCarlshamres anförande. Därför gäller inte vad jag har sagt . Menalla i den moderala gruppen som instämde måste ju ha delat . Även om detta har omnämnts från talarstolen lidigare , så har viändå inte fält ell svar på hur man skall uppfylla löftet som gavs ,del löfte som gavs av från den här talarstolen med mångainstämmanden från den moderata gruppen. skall alltså inte kännasig träffad, men nog borde väl nägon av alla de moderater som instämde i väga slå upp och förklara varför man svikit sitt löfte frän december. HerrHERNELIUS (m) kon genmäle: Nyss var det alla i gruppen sominstämde. var del niånga. blir del väl, som det var, några. Hen i (s): Del är med en blandning av tillfredsställelse och besvikelse som jagnoterar att när sin mångomtalade enprocents-saisning föru-landssamarbelei nästa budgetår och all nätt den internationellautbetalningskvantiteten av 0,7 96 - 0,7 96 som brukar jämföras med1 96 av bruttonalionalinkomslen här hemma. Mintillfredsställelse beror på att målsnöret är nått - besvikelsen på att detlydligen inte fanns någon möjlighet alt få fram den ytterligare halva mifiardsom värt löfte här hemma egentligen gällde. Tyvad är del i själva verket som det har gällt? Jo, att få fram de här pengarna,all belala vad del kostar. Regeringen och berörda utskott har inle velal lafram de ytterligare pengar som behövdes och som det var fråga om. Medlemmar avcenlern och har här j dag tagit ganska slora ord i sin mun, men dehar egentligen inle bidragit med att plocka fram etl enda öre för u-hjälpen idel här stycket. Såvitt jag vet har heller inle frågan varit uppe i någon av deHagaöverläggningar som förekommit om skatterna. Och delta är ju en skallefråga.Inte heller i någon moiion finns en begäran om finansieringen. Jag tycker delsäger allt om den här aktionen. Klokheteni all binda upp u-landsbidraget till av bruttonationalprodukten hardiskuterats. Vi skall inle göra sådana bindningar, har Förmin del anser jag all del var lyckligt all vi en gång log sikte på della mål.Vi kan vara ganska övertygade om all ifall målet inte funnits där hade andra -inhemska och i världsperspeklivel mindre angelägna - behov fält företräde.Givetvis är ell sådant mål oegentligt, jag medger del. Del säger bara all vi ärberedda alt avslä en del av våra inkomster, men det säger ingenting om behovet,och behovel skall ju vara avgörande. Men då, herr lalman, räcker del inle , därom kan vi vara alldeles övertygade. Delhar förekommit en het diskussion om katastrofhjälp kontra mera långsiktigtbistånd. Någon enkel motsättning mellan skilda biståndsformer existerar inlepä annat säll - och det är givelvis väsentligt - än att det här måsle göras en prioritering.Målet måsle vara att den sociala och ekonomiska situationen förbättras så attkatastrofhjälpen lill slut blir onödig.