prot · FZ09106 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag kanske för säkerhets skull skall börja med att yrka bifall lillreservalionerna 1 och 3. Härfinns inte så mycket att säga eftersom ulskollei varil enigl om det mesta. Imolionen 373 har vi från vpk:s sida begärt en uppräkning av anslaget förintensifierad skogsvård i norra med 10 milj. kr. Detta har vi ulföriiglmotiverat i molionen med hänvisning både lill virkesbalanssituationen ocharbetsmarknadsläget Detär i och för sig ett märkligt förhållande att man i Norriand, där det finns sämyckel skog, skulle ha svårigheter med virkestillgången. Experter är också avden uppfattningen att virkesproduktionen skulle kunna ökas till det dubbla medrationella skogsvårdsåtgärder. Det är dessutom alldeles klart att del speciellti norra föreligger elt mycket stort behov av sysselsällning, ochskogsvård hör lill de mest idealiska formerna av sysselsällning. Del är ju etti hög grad produktivt arbete som ändå måsle utföras. Nuvill jag gärna notera atl vi har haft en 70-procentig framgång med molionen.Ulskottet förordar att anslaget räknas upp med 7 milj. kr., och del nöjer vioss med tills vidare. Del är klart all det behövs ytterligare pengar, men jagvill ändå inregistrera della som en framgång. Närdel gäller reservationen 1 om prisstöd lill renköll har vi ocksä en ulförligmolivering i molionen. Del finns flera motioner med samma krav som vpk-motionenom en ökning av prisstödet när det gäller renkött till . per slaktad ren.Jag beklagar att jag blev ensam i utskottet om detta krav. Iproposilionen och även i ulskollsmajorilelens yttrande hänvisas till delpristillägg på . per kilo som f n. utgår lill nötkött i de trenordligaste länen. Prisslödel lill renkött skall alltså följa nötköttet. Mensom bekant har vi fr. o. m. 1973 också subventioner för all hålla nere prisernapå nötkött och andra s. k. baslivsmedel. Inom parentes sagt var del fram lill1973 som de renskölande samerna inte hade något prisstöd alls, och man hadeinte heller någol katastrofskadeskydd. Bägge dessa saker kom lill . Nuhålls nölkötlspriset nere med hjälp av subventionerna, och det anser jag varahell rikligt. Men renköttspriset hålls också nere, eftersom köttpriserna ganskanära följer varandra. Vid tiden för utskottsbehandlingen hörde jag i flerasammanhang all det var fantasipriser på renkött - alltså att renköttet är endelikatess och ligger skyhögt över nötköttet i pris. Det förra påslåendet ärkorrekt, allisä atl renkött är en delikatess. Men det senare är fel, alltså attrenköll skulle vara orimligt dyrt. Delbästa sättet att prova puddingen är atl äta den, lyder elt amerikanskt ullryck.Och del bästa sättet all jämföra priser är all ta reda pä vad de priser är sornman jämför med. När jag hörde om dessa fantasipriser ringde jag en av deköllhandlare här i Slockholm som året om brukar ha renkölt på disken i sinaffär. Den dag då jag ringde tog han . per kilo för nötköllslek, s. k.fransyska, . för renslek och . Enligl honom brukarrelalionerna mellan priserna vara i denna klass årel runl, dvs. renköllelligger en aning högre än nötköttet. Producenterna, alltså de renägande samerna,får f. n. i partipris högst . per kilo inkl. moms. Till detla kommer delstatliga prisstödet, f n. per slaktad ren eller i runl lal 1 kr.per kilo. Nuhar ulskolismajoriielen gåll ell lilel sleg längre än regeringen.Pris-lilläggei föreslås bli . per ren i stället för . somregeringen föreslagit Man har räknal upp medelslaklviklen för ren från 35 kilotill Jordbruksreglering,m. Onsdflppn Hpn "'''upprepar vad vi har sagt i motionen 1731, att detta inte är någon 21 anril 1976 riktigtjust behandling av en yrkesgrupp, vars standard självfallet borde höjasparallellt med standarden för livsmedelsproducenterna i det svenska Jordbruksreglering, jordbruket i övrigt. Här gäller det f ö. inte en yrkesgrupp vilken som m. m. helst. Rennäringen utgör den viktigaste delen avden ekonomiska basen för samerna som etniskminoritet Prisstödstilläggetför renkött borde höjas till . per ren för att det skall komma i nivå meddel stöd som i olika former ulgår till nötkött Anslaget för detta ändamål bordealltså uppräknas med 1,5 milj. kr. Jag yrkar bifall till reservationen 1. En utgångspunkt för utskousbehandlingen av regeringens budgetförslagnär det gäller jordbrukshuvudlileln har varit all försöka komma överens ifrågor där förutsättningar för della har förelegat. Jag tycker att vi harlyckats bra. Men på vissa punkter kvarstår oenighet. Jag vill nu ta upp någraav dessa punkter. Jagvill börja med punkten 16 i utskottsbetänkandet, nämligen anslaget för stödlill jordbruket i norra . Här är del två frågor som ulskottet särskillhaft atl ta ställning till. Det har gällt dels regeringens förslag lill höjtpristillägg pä renkött - som alldeles berörde - dels de moiioner somväckis om ändringar i stödet till jordbruket i norra . Närdet gäller prisstödet lill rennäringen har ulskollsmajoriteten föreslagit enhöjning av pristillägget med . per slaktad och besiktigadren. Detta innebären avvikelse frän regeringens höjningsförslag med . Majorilelensförslag innebär inle ell underkännande av regeringens beräkningsgrund.Utgångspunkten för regeringens förslag har varit all pristillägget på renköttskall motsvara del prislillägg på . per kilo nölköll som f n. utgår inorra . Utskoilel har dock under sin behandling av ärendel kommil lillatt medelslaklviklen per ren, som beräknats vara ca , börberäknas till . Därför skulle etl prislillägg pä . per ren bättremotsvara prisslödel lill den norrländska nölköllsproduktionen. Nuyrkar alt tillägget skall justeras lill inte . Jag vill - med risk för all även av bli beskylld för allha elt lager av betong kring de poliliska kän.selspröten - påpeka för vi i lidigare har varil eniga om all rennäringen bör fä en behandling som är analog med behandlingen av slödet till jordbruket i norra . Det är denna linje ulskolls majoriteten har slagit vakl om i sin skrivning. Jag vill också påpeka alt några avsättningssvårigheter för renköll inle har kunnal konsialeras. Ireservalionerna 2 och 3 vid jordbruksulskollels belänkande yrkas uppräkning avslödel lill jordbrukel i norra . utredning har ju i uppdragatt pröva grunderna för utformningen av det framtida slödet lill jordbrukel inorra . I jordbruksulskollels betänkande nr 5 till riksmötehänvisades också till utredningens uppdrag, med anledning av en centermotion iämnet Det dröjer ju heller inle så länge innan jordbruksutredningensöverväganden kommer att redovisas. majoritet har därförinte heller nu varit beredd all biträda de olika molionsyrkanden somföreligger i denna fråga. Jagvill härefter ta upp vissa frågor om skogsbruket som behandlas under punkterna22 och 23 i jordbruksutskottets betänkande. Imotionen 1657 av m. fl. har föreslagils att anslaget till bidragtill skogsförbättringar skall minskas och att de pengar som skulle blidisponibla skall användas till nyodlingsverksamhel i jordbruket. Jag skall härinle gå in på en närmare redogörelse för anslagets användningsområde. Jag villbara med några ord beröra frågan om jordbruk kontra skogsbruk. Såväli motionen 1657 som i reservaiion, nr 4, vid utskottsbetänkandet görsgällande all sialen stöder nedläggning av jordbruksmark med bidrag. Jag vill dåpåpeka alt bidrag ulgår bara lill ålgärder på skogsmark. Jag tycker inle attjag skall behöva för reservanierna förklara innebörden av begreppei skogsmarksåsom detla definieras i skogsvårdslagen. Vad som är viktigt atl framhålla äratt om en markägare inte vill använda sin jordbruksmark för jordbruksproduktionkan lantbruksnämnden med stöd av jordhävdslagen föreskriva all marken skallhållas i hävd om den behövs för jordbrukel. Bara om marken inle används förnågot särskilt ändamål och lantbruksnämnden eller i samband medskogsvårdsstyrelsens markanvändningsplanering inle har några invändningarkommer marken all belraktas som skogsmark och därined underkastasbestämmelserna i skogsvårdslagen. Och del är i della läge som sialsbidraget harslor betydelse för atl fä en god skogsproduktion på marken. Således har dennastatsbidragsgivning inte någon negativ effekt för jordbruket. Vihar i utskottet pekat på det utredningsarbete som bedrivs av 1972 årsjordbruksuiredning och skogsuiredning. bifall lill re--servationen4 av i m. fl. skulle vara all föregripa dessa utredningarsarbete. Delslatliga bidraget lill skogsvägbyggnader är av slor belydelse för såväl självaskogsbruket som sysselsällningen i landel. 1 reservaiionen 5 av iBorrby m. fl. framförs farhågor för att resurstilldelningen på anslagei lillskogsvägbyggnader är oiillräcklig och föreslås en uppräkning av bidragsramarnaoch av anslaget Dethar enligl ulskollsmajorilelens mening varil väsenlligl alt anpassa resursernatill den efterfrågan som bör lillgodoses. Man får då inie bara se på denmedelsiilldelningsom föreslagils underdel nu akluella anslaget 1 hösias anslogregeringen särskilda medel för allmänna beredskapsarbeten. Härav skulle högsl20 milj. kr. användas för enskilda skogsbilvägar. Men utskoilel har också velaiframhålla möjligheien för regeringen all Jordbruksreglering,m. pä tilläggsbudget begäraytterligare medel, om förhållandena skulle kräva delta. Belräffandekreditgarantier lill skogsvägbyggnader har ulskollet del lämpligt atl avvaktaden fortsatia beredningen av frågan inom jord- Jordbruksreglering, bruksdepartemenlet Likaså bör man avvakia slällningslagandena lill väg- m. m. verkets utredning om statsbidrag till enskilda vägar och den översyn av statsbidrag lillskogsbruket som görs av skogsutredning. Densista fråga som jag nu vill la upp gäller punklen 46 i jordbruks-ulskottetsbetänkande, nämligen skogshögskolans driftkoslnadsanslag. Här har i centernsmotion nr 1661 av m. fl. yrkats en uppräkning av anslag med drygt1,2 milj. kr. fördel s. k. storprojektet . Jordbruksutskottetansåg all ökad satsning på skoglig forskning förulsalle allriksdagen hade en någorlunda fast grund för sin prioritering. Man borde därföravvakta förslag års skogsuiredning. Uiskottsmajoritelen har i ärintagit samma ståndpunkt åtgärdsprogram bör alltså avvaktas. Vibör också komma ihåg atl salsningen på skoglig forskning inte görs bara underskogshögskolans anslag. Anslaget till skoglig forskning via stålens råd förskogs- och jordbruksforskning föresläs för näsla budgetår öka med mer än 4,8milj. få sammanlagt drygt 6,3 milj. kr. Den skogliga forskningenblir verkligen inte lottlös om man lägger samman dessa resurser med dem somavses för skogshögskolan. Vikommer senare all här i kammaren få ta ställning lill organisalionen avprognosverksamheien på del skogliga området - när proposilionen 132 omskogssiyrelsens organisation behandlas. Jag ber att få yrka bifall tilljordbruksutskottets hemställan under punklerna 16, 21, 22 och 46 i beiänkandelnr 33. (vpk) korlgenmäle: Jag reagerar mol ullalande all prisstödet till renköttetbör vara analogt med prisstödet i övrigl lill jordbrukel i norra . Somjag sagl fiera gånger lidigare utgår ju subventioner på baslivsmedel sedan1973, och renköttet räknas inte lill baslivsmedlen. Den ersällning somlillfördes jordbruket i form av subventioner gjorde atlprodukiionsprisernas höjning inle slog igenom i konsumenlpriserna. Dessutomföretogs som bekant 1974 prissänkningar på mjölk, kön och fläsk, och föruleblivna prishöjningar och direkia prissänkningar har jordbrukel lillförlsmoisvarande medel över budgelen. Del är della som jag skulle vilja få in iberäkningen av prisslödel lill renkött och då kommer man upp i minsl 100 kr.per ren. HerrHEDSTRÖM (s) kort genmäle: började sill föregående inlägg med yllrandet all han inlevissle vad han skulle säga, och del senasle anförandel bekräftade detta. Dähan nu talade om pristillägget pä renköll visade han återigen all han inte harkommit underfund med finessen i del förslag som utskoltsmajorileten harframlagt. Vi har ju inte gått in för atl ändra grunderna för prislilläggel,utan vi har genom atl höja den anlagna viklen per renkropp kunnat behålla degrunder som är analoga med slödet lill jordbruket i norra . Det är väl denuppläggningen som gjort atl vi kunnat fä en bred majoritet i utskottet Jaglycker all ulskottets lösning på ett elegant sätt kommer förbi denna rätt svårafråga. Sedan måste man också la in i bilden alt det inle råder något prisstopppå renkött Det finns alltså möjligheter att höja priset med hänsyn tillefterfrågan. Jordbruksreglering,m. HerrTAKMAN (vpk) korl genmäle: Man kan inte bryta ut denna detalj,som gäller ca . Vi har dock subventioner på detta område, och jagreagerar inte mol dem. Jag vill bara att sådana skall ulgå också för renköttet,och då kommer man upp i det belopp som jag nämnt, vad sedan än måinvända mol det. Belräffande jordbrukspolitiken som behandlas i del nu akluellaavsnillei av budgelpropositionen gäller även i är det speciella läget att vihar en pågående jordbruksutredning. skickade genom enskrivning över alla de kontroversiella frågorna lilljordbruksutredningen, och man kan därför säga att vi har något av enjordbrukspolilisk vapenvila. Det förklarar att debatlen här blivit vadden blivit och väl inle heller i forlsätlningen kommer att bli direkthimlastormande. Vi väntar ell förslag från ulredningen, och då får vilillfälle alt verkligen vädra de principiella frågeställningarna och diskuterakontroversiella spörsmål. Jagskall nu inle ta upp moderata samlingspartiets syn på den framtidajordbrukspolitiken utan vill bara hänvisa till atl den är ganska utförligtredovisad i vår slora partimotion till årets riksdag. Formellt gäller i och försig fortfarande jordbruksbeslut har icke fallal något annatbeslut om jordbrukspolitiken. Men vi vei atl mycket av vad som där fasislagitsav är överspelat av ulvecklingen. Man kan faktiskt hävda atlmyndigheterna på jordbrukets område handlar på ett klokt och realistisktsäll ulifrån de verkliga förhållandena, ulan au följa de formella intentionernai beslut Jag förmodar all även regeringspartiet är till freds meddetta. Detfinns dock reservalioner fogade lill jordbruksutskottets betänkande också . De gäller icke de stora principiella frågorna, utan detaljproblem, mendessa kan vara nog så väsentliga. Jag vill inle undervärdera dem, men jag kanändå säga att reservationerna avser frågor av begränsad betydelse. Demoderala representanterna i utskottet har icke biträtt de reservalionersom innebär ökade anspråk på statsmedel, helt enkell därför au vi inom vånparti har prioriterat skatieproblematiken och det sam- Nr 106 hällsekonomiska läget, vilkel innebär atl vi har pålagt oss en utomor- dentligt slorrestriktiviiel när del gäller ökade anspråk pä skattemedel. Vi menar att man i de slora sammanhangen måste prioritera, och vi har alltså prioriterat önskvärdheten av att hejda den nuvarande skal- Jordbruksreglering, teutvecklingen. Detta gäller både marginalskatter och,framför allt, even- m. m. tuella höjningar av de sociala egenavgifterna, somär en myckel kännbar post för egenföretagaresom jordbrukarna. I varje fall för mig är detta något av en politisk ochmoralisk fråga. Mankan inle å ena sidan hävda en sådan princip i skattepolitiken och ä andra sidanföreslå utgiftshöjningar. Det är detta som är orsaken till alt moderatasamlingspartiel icke har biträtt en del av de reservalioner som är fogadetill belänkandet, ehuru vi faktiskt sympatiserar i mycket hög grad med desträvanden som finns där och gärna skulle önska all vi hade varil i densiluationen alt vi kunnat bisträcka med ytterligare medel, exempelvis tillutbyggnaden av skogsbilvägar. Närdet gäller jordbrukets situation i stort vill jag, trots vad jag sadeinledningsvis, framhålla att dagens läge kontrasterar på ett lillfredsslällandesäll mol läget för etl anlal år sedan. Vi kan slå fast atl lönsamheten inomjordbruket ligger på en högre nivå, att investeringsverksamheten harkommit i gäng på etl hell annat sätl nu och att framtidstron inom denna näringfaktiskt har kommit tillbaka. Vi tror atl delta är viktigt, eftersom det gälleratt ta vara på alla de odlingsresurser som vi har. Men för att vi skall kunnagöra del är kapital frågorna väsentliga, och därför hälsar jag medtillfredsställelse att ulskotiei här är enigt. har lagts fram förslag- som utskottsordföranden påminde om - i syfte all vidga kredilgaraniiramarnaför jordbrukets rationalisering. Jagvill också påpeka atl tidigare i är, på förslag frånfi-nansulskollel, har ullalal alt jordbrukets primär- ochsekundärkredilin-stilul skall få ökad tillgäng lill långfristigt kapital. Detär utomordentligt värdefullt Givelvis är kreditgarantierna bra, men del gälleratl se lill att del också finns kapiial lillgängligt Del är min förhoppning alldel beslui som lidigare har fallals i denna kammare i kapiialfrågorna skallvara posilivi för del svenska jordbrukel under den lid vi har framför oss lillsvi - som jag hoppas - i slutet får ta ställning till denframtida jordbrukspolitiken. Jag har ingel annal yrkande än ombifall till jordbruksutskottets hemställan i de punkter överläggningen nugäller. 1 jordbruksutskottets belänkande nr 33 föreligger delade meningarendasl på fyra punkler av de 57 punkler som vi nu diskulerar. lyder påall det råder ganska stor enighet i fråga om anslagen lill jord- och skogsbrukunder del kommande budgetåret. Allbeiänkandel ger den bilden har delvis sin förklaring i del jämviktsläge sområder i . På några punkler har regeringsparliels föreirädare iulskollei gåll opposilionsparlierna lill möles på ell säll som kanske inte skulle haskett om regeringen haft majoritet i . På samma sätl har vi frånoppositionssidan varit villiga att jämka på de krav som ställts i motionerna. Tidigaretalare i debatlen har nämnt några exempel där utskottet i enighet har justeratupp anslagen i förhållande lill vad som föresläs i budgetpropositionen. Jagvill peka pä ett par av dem. Det viktigaste lycker jag är uppräkningen avanslaget till intensifierad skogsvård i norra . Där fanns ett antalmotioner för alt anslaget skulle höjas med 10 miljoner. Ulskollet har enats omatt föreslå en höjning med 7 milj. kr. För del hade kravet på enhöjning ställts i motion nr 1741 av , Enligt min övertygelsekommer de 7 miljoner som föreslås ytteriigare tillföras detta anslag att ge godutdelning både i minskade kostnader för arbelsmarknadspolitiska åtgärder och iökad virkestillgång på . Enannan punkt i betänkandet där utskottet kommit till samförstånd gäller ökaderesurser för veterinärmedicinsk rådgivning pä djurmiljö- och djurhälsoområdet.Där har utskottet tillstyrkt kravet i en motion frän företrädare för samtligariksdagspartier atl anslaget lill veterinärmedicinska anstalten skall höjasmed , just för detta ändamål. Modern djurhållning kräver utan tvivelen intensiv bevakning av djurens iniljö. Den bevakningen måsle ske från andrautgångspunkter än de renodlat driftekonomiska. Hänsyn till djurensvälbefinnande och trivsel måste skjutas i förgrunden. Därför tycker jag det ärvärdefullt atl utskottet kunnat enas om en förstärkning av resurserna just fördet ändamålet. Närdel sedan, herr talman, gäller de reservationer som finns fogade tillutskottets belänkande under de punkter som vi nu diskuterar vill jag hell kortmotivera varför vi från sida inle ansett oss kunna slödja någon avreservalionerna, Ireservation nr 2 föreslår centerpartiels föreirädare i ulskollei en uppräkningav anslaget lill jordbrukel i norra med 14,4 milj, kr., och ireservaiion nr 3 föreslår en uppräkning av samma anslag med nära 24milj. Motiveringen är i båda reservalionerna alt infiationen urholkatslödet Den moliveringen kan anses rimlig i vart fall om man begränsar denprocentuella uppräkningen så som man gjort i cenierreservalionen. Men eftersom1972 års jordbruksuiredning enligl de tilläggsdirektiv som utredningen fick år1974 även skall se över utformningen av slödet lill jordbrukel i norra eftersom ulredningen vänlas avslula sill arbeie innevarande år, lycker jagall ulredningens förslag kan och bör avvaklas innan ylierligare ålgärder saltsin. Dessulom gäller del här ganska myckel pengar, och vi har från folk-parlielssida inle oss kunna prioriiera denna höjning. Ireservaiion nr 4 föreslår centerparlieis ledamöier i ulskollei en överföringav 3,5 milj. kr. i bidragsmedel frän skogsodling til! nyodling av åker. Medhänsyn till den livsmedelssiiuaiion som vi har i världen är tankegången i denreservaiionen riklig. och skogsutredningen har emellerlidi uppgifi ail utreda hithörande frågor och Jordbruksreglering,m. Jordbruksreglering,m. därför anser jag all debör komma med förslag innan man inför en ny bidragsform för nyodling. Ireservaiion nr 5 föreslår företrädare i utskoilel en uppräkning avanslaget lill byggande av vägar i enskild ägo med 6,5 milj. kr. uiöverregeringens förslag och i reservation nr 6 föreslår samma reservanter enuppräkning av skogshögskolans driftanslag för skogsforskning med 1,229 milj. kr.Jag vill för min del inte ifrågasätta behovet eller syfiei med dessaanslagsförsiärkningar, men vi slälls gång på gång inför skyldigheten atl lahänsyn till den belastning på budgeten som i och för sig myckel välmoiiveradeförslag innebär. Vi har från sida inte ansett oss kunna stödja denuppräkning av anslagen som föreslås i reservalionerna 5 och 6. Medde motiveringar jag nu anfört yrkar jag bifall lill utskoltels hemställanunder punkterna 1-57 i betänkandet Sedanvill jag, herr talman, i samband med att kammaren nu behandlar större delen avjordbrukshuvudtiteln för räkning gärna ge några allmännasynpunkter på jordbrukspolitiken. Åtskilliga av de förslag som folkpartieiframfört vid lidigare riksdagar hör hemma inom områden som ligger underuiredning, främst av jordbruksuiredning och avjordförvärvsutredningen. Eftersom det inte är särskilt meningsfullt att iriksdagen upprepa förslag som genom enhälliga riksdagsbeslut hän-skjulils lillulredningar som väntas slutföra sitt arbete inom närmaste året, har vi frånfolkpartiets sida inle väckt någon stor jordbrukspolilisk parlimolion tillårels . Men jag vill gärna här i kammaren ge en mycket kortfattadredogörelse för syn på den framtida jordbrukspolitiken. Detjordbrukspolitiska beslutet vid riksdag byggde på förutsättningar sominte längre föreligger. Det utformades utifrån elt ganska snävt svensktperspektiv. En självförsörjningsgrad på skulle efler-sirävas, och de lågavärldsmarknadspriserna skulle utnytijas till de svenska konsumenternas fromma.Svensk livsmedelsproduktion skulle bli billigare genom strukturrationaliseringmol alll slörre enheter. Redannär dessa riktlinjer fastställdes hade avgörande invändningar. Viansåg atl produktionen borde ligga av vårl totala livsmedelsbehovoch all inga ansträngningar för en sänkning mot borde göras. Formelllgäller fortfarande, som också har nämnl, produklionsmålsätlning- en 80-procenlig självförsörjning. Men ingen talar numera om den.Förutsättningarna för jordbruket har radikalt förändrats. Jordbruksulredningenskall se över riktlinjerna för vår jordbrukspolitik och bedöma om del finnsanledning till ändrade målsättningar. Folkpartieianser all förutsättningarna för svenskt jordbruk är gynnsamma. Våra jordar -även de som betraktats som marginella - är av god kvalitet Vi har enhög teknisk nivå. gäller vid en internationell jämförelse. De stigandevärldsmarknadspriserna på jord- bruksprodukter har gjortde ekonomiska förutsällningarna för svenskt jordbruk gynnsammare. Vi anser dettroligt atl den utvecklingen fortsätter. Därtill kommer att börbehålla möjlighelerna att ge silt bidrag lill den globalalivsmedelsförsörjningen. Självfallel kan vår roll knappast bli mer änmarginell, men i en akul svällsituation kan bl. a. svenska kalastrofiager avlivsmedel ha betydelse för slora skaror av nödlidande människor. Motdenna bakgrund anser vi all någon nedskärning av den svenska jordbruksarealeninte bör ifrågakomma. Slor åierhållsamhel måsle gälla för exploalering avåkerjord för andra ändamål. Detla innebär således en hög försörjningsförmåga. Enbetydande export av spannmål blir nödvändig även , men enligt vårbedömning kommer villkoren atl bli gynnsammare . Hittillshar jordbrukspolitikens belydelse för andra sektorer i samhället intetillräckligt beaktats.