prot · FZ0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Del som i erinrat om är riktigt, men det ärändock lilel skillnad pä innebörden i yrkande och vad vi har ansettvara rimligt. Detär lätt att säga alt här sett ur de anslälldas synpunkt föreligger ett behov avbättre miljö, bättre arbetsförhållanden osv., men andra skall betala delta. Detskall slörre företag betala, har man begäri, genom bidrag av olika slag. Mendet är väl ändå rimligt att vederbörande förelag, oavsett om del är stort ellerlitet, medverkar lill alt betala kostnaderna för detla. Jagär fullt medveien om alt det finns svårigheler, inte minsl för de anställdasvidkommande, all direkl från företagen få de förmåner som lagarna medger ochatt man måste undersöka möjligheten till nägon fondbildning, men självfalletskall även den företagskategorin vara med om alt betala dessa kostnader. Det är lätt alt säga: Dethär skall vi klara av, men på andras bekostnad. HerrGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Nej, , försök inle alt blanda bort korten nu! Kvarstår att icke ville vara med om alt försöka finna nägonmöjlighel för dessa företag alt hjälpa till, men den statliga kreditgarantin pä200 miljoner kom. Det är ju här inle fråga om att inle förelagen själva förgöra en insats, utan bidragen är ett komplement till den egna insatsen. Detkanske finns en eller annan företagare som inte har förståelse för detta, menjag är övertygad om att de företagare som verkligen vill att deras företagskall leva vidare också är intresserade av att arbetsförhållandena blir bättre.Dessa mindre företagare jobbar i regel själva i sina förelag, och avståndettill deras anställda är därför inte sä långt som i storföretagen. Det är mycket intressant att inse all del finns förelag i della land som inte har miljonvinsler ulanatt man nu måste fundera på hur man skall kunna lösa problemet för dem också.Inte minst viktigt är detta ule i glesbygderna. Där finns i regel de småföretagen, som är oerhört betydelsefulla för sin bygds utveckling och för demänniskor som lever där. Hen iStockholm (s) kort genmäle: Herr lalman! Del är inte bara bland de små ochmedelstora företagen som den situationen föreligger alt man saknarmiljonvinster för att kunna klara i lag fastställda avgifter och försäkringar;sä kan det vara även i större förelag, som ändå måste klara detla. Dellaär inte någonting nytt, vare sig för mig eller för den socialdemokratiskagruppen. Vad som är aktuellt är i första hand att ungefär 900 000 står utanförde lagar som är antagna - flera lagar kommer att antas - och att man måstefinna formerna för alt kunna kompensera dem på någol säll. Vadvi har begärt i den motion som väckts lill årets är all en översyn nuskall göras för all fö ett grepp över omfattningen, inriktningen och hur detligger till och för att på basis av den översynen vidta de åtgärder som ärerforderliga. Jag utgår från att del intresse som i harvittnat om här också kommer att visa sig när åtgärder skall vidtas dels ianledning av motionens förslag, dels på grundval av den översyn som jag hoppaskommer lill slånd. Finansdebatt(förts.) HenGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Det här är ingenting nytt, säger . Men faktumkvarstår att den planering som vidtagils för att skaffa medel och därigenom gemöjligheter till väsentliga miljöinsatser har lagts upp på det sättet att delär de vinstgivande företagen som har haft någonting att avsätta lillmiljöfonderna. Sedan framhåller alt del är mångasom slår utanför de lagar som gäller. Men, , det ansvaret fårväl regeringen ta! Del är regeringen som lägger fram propositionerna. Vi harinte gäll emol några sådana förslag, och jag avvaktar med inlresse del nyaförslag som kommer. Hen iStockholm (s): Jag följde med inlresse debatten mellan finansministern och moderalasamlingspartiets ledare i går, och jag måste konstalera attförvirringen över moderata samlingspartiets ekonomiska politik kvarstår på deväsentligaste punkterna. Påett område har del emellertid klarnat, och efter vad jag förstår är del eltutomordentligt intressant område - åtminstone för de människor som arbelar inomden fackliga rörelsen och jobbar med frågor som gäller de lägulbildade och desämst ställda i värt samhälle. Moderatasamlingspartiel har ju lämnal in en motion, 1975/76:2020, där man hemställeralt skall uttala att sludiecirkelbidragen skall utgå med samma beloppför alla cirklar. Vid sina beräkningar av de utgifter som har föreslagitmen som de saknar täckning för har man i troll - och dethar väl de flesta gjort - all moderala samlingspartiet hade tänkt sig allbidragen skulle höjas. Icke, sa , Nuvill jag citera ur snabbprolokollei från gärdagen. Där säger nämligen herrBohman: "Närdel gäller statsbidragen till studieförbunden undrar jag: Vem har sagt att viskall höja statsbidragen till högsl prioriterade? Vadvi har menat är alt man skulle sänka bidragen lill de högst prioriterade ochskapa en enhetlig nivå på ett lägre plan. Men det är typiskt försocialdemokralin alt sä fort man talar om enhetliga bidrag skall de höjas upplill den högsta nivån," Dethär är enligt min mening ell utslag av en konservatism av värsta slag. Vad ärdel egenlligen man föreslår? Jo, att de höjda bidrag som har tillkommit för attstudieförbunden skall kunna bedriva ulbildningsverk- Finansdebalt (jörts.) samhet bland delägulbildade människorna i samhället skall sänkas och, naturligtvis, attkostnaderna i stället skall las in genom deltagaravgifter och över de fackligaorganisationernas ekonomi. Detär välkänt vilken syn framför allt har på dem som han kallaryngre fackföreningsmän, men alt den synen nu också omfattar de människor somhar det sämst ställt när del gäller utbildningsmöjligheter är värt att notera.Vi har noterat det och kommer att med största uppmärksamhet följa de här frågornai framtiden, det kan jag försäkra. Delvore inlressanl att veta om den här inslällningen, lika bidrag för allacirklar, innebär alt menar att invandrarna, som har särskildabidrag för att lära sig svenska språket och därigenom kunna anpassa sig i detsvenska samhället, också skall flnansiera sin studieverksamhet genomdeltagaravgifter. Hen (): Den historiskautvecklingen av frågan om AP-fonderna är sannerligen märklig och kanskesymtomatisk. Jag hade tillfälle all följa frågan i när denbehandlades , även om Jag satt här i en delvis annanegenskap pä den liden. Vidframläggandet av proposilionen dä diskuierade departementschefen upprättandetav en särskild pensionsfond. Han konstaterade all det nya pensionssystemetskulle grundas pä avgifter från de vid varie tid verksamma, vilka sedan skulleutbetalas lill de pensionsberättigade. Härigenom skilde sig det nya systemetfrån tidigare använda meloder, som ju baserades pä uppbyggandet av enpremiereserv, dvs, ett kapital eller en fond, I princip skulle ATP-systemetsålunda inte kräva någon fondbildning alls, men när man nu ändå beslöt sig föratt inrätta en fond, skulle den ha två - och endast två - funktioner. Jagciterar departementschefen: "Den skall ersätta sådant sparande, som kommerall falla bort, när man ekonomiskt tryggar befolkningens ålderdom genom enpensionering av den föreslagna typen. Fonden skall också innebära ett ökatsparande, som ger utrymme för en högre investeringskvot inom samhället.Därigenom skall den främja den produktionsökning, som framtidsförsöriningen -inberäknat pensionärernas standard - skall bygga på," Detvar således för del första oron för att del privaia sparandel genom bortfalletav enskilda pensionsförsäkringar osv, skulle minska det samhälleliga sparandetsom låg bakom fondlanken, och för det andra vetskapen om att ATP-systemet intei sig kunde garantera de gamlas pensioner. En förutsättning var altnäringslivet skulle fungera på ett tillfredsställande sätt. Det ären förulsällning som man i debatten vanligen bortser ifrån, ATP-systemet- hur vettigt del än är konstruerat - kommer inte all kunna ge medborgarna envärdesäkrad pension om näringslivet inte tillåts fungera på elt effektivt säll. Redanvid denna tidpunkt uttrycktes viss oro för att fonden skulle kunna bli orimligtstor och fresta till socialisering eller åtminstone en kraftig dirigering avnäringslivet. Statsminister förklarade emellertid under debatlen i 1959:"Trots att vi ansåg att fonden var viktig var vi villiga att resonera medoss. Inte bara jag och Torslen från regeringens sida förklarade delutan även LO:s ordförande förklarade, att fonden är ett viktigt instrumentinle för någon ökning av samhällets maktpositioner utan för ett tryggande avde gamlas och familjernas försörining. Kunde man visa någon annan metod, utan dennafondbildning, ville vi gärna vara med och diskutera." Jag trodde honom då,och jag är övertygad om att han menade vad han sade. Årenhar gäll och under 1970-lalet har vi fått en ny socialdemokratisk partiledareoch en högröstad socialiseringsentusiasiisk vinge i partiet. Denutredning som tillsattes 1968, den s. k. kapilalmarknadsutredningen, fick iuppdrag alt även "pröva de skäl som kan lala för ett mera direktengagemang i näringslivet från fondens sida". Därmed avsägs enligt lämnadeförklaringar frågan om fonden skulle fö rätt alt förvärva aktier. När utredningensyttrande förelåg och sändes ut på remiss, förklarade LO hellfrankt att ett av LO:s centrala önskemål var all samhället-löntagarna skulle föelt ökal inflylande i näringslivet via AP-fonderna. I remissyttrandetkonstaterade man samlidigt all nyemissioner av aktier pä marknaden från bådefördelnings- och effektivitetssynpunkt var ett väsentligt bättre alternativför kapitalavkastning än en självflnansiering genom förbättrad lönsamhei,"särskill om kapitalet kommer från kollektivt samlade medel". ÄvenTCO betonade alt användningen av fondmedlen för insaiser i ägarkapital ärmotiverad för att ge samhällel och löntagarna större inflylande i förelagen. Departementschefencilerade med välbehag dessa yttranden och drog den mycket tvivelaktigaslutsatsen att "en användning av medlen från AP-fonden för tillskott lillnäringslivet i form av riskvilligt kapilal kan också ses som ett uttryck förlöntagarnas vilja att la ökat ansvar för den ekonomiska och industriellaulvecklingen". Del är sålunda ovedersägligt alt AP-fonderna - åtminstone den fiärdefonden - har fått en hell annan inrikining än man försäkrade när pensionsreformen togs. Delta framkom också myck et tydligt i departementschefens uttalande i samband med förslaget om inrättande av en fiärde fond i propositionen 1973:97. I strid med kapital marknadsutredningens förslag förklarade departementschefen all de medel som används för inköp av aktier icke i framliden skulle kunna användas inom pensionssystemet, och dessutom alt avkastningen av dessa aktier icke annal än i kalaslroffall skulle fä utnyttjas för pensionsbetalning. Man kan sålunda konsiatera all hela den enligt regeringens egen uppfattning totalt saknar relevans för hela det pensionssystem som grundar sig pä ATP-beslulei. Detmåste kännas som ett hån mot alla de småföretagare - både de 700 som på grundav framför allt regeringens ekonomiska politik tvingas all nu säljasina förelag och de som med stora svårigheler kämpar vidare - när de för klart för sigatt delar av de ATP-medel som de tvingas inbetala, och enligt regeringens önskemål säkerligen en stigande andel, inle har någon Finansdebatt(jörts.) Finansdebalt(jörts.) belydelse för deras ochderas underiydandes pensioner utan endast är elt medel för regeringen och vissastarka organisationer att skaffa sig inflylande på näringslivet. Detär helt i linje med denna politik och dessa ambitioner som regeringen medbenäget stöd av vpk kräver alt ulan begränsningar fä köpa in sig i svenskaförelag och sålunda översliga den gräns på 5 96 som föreslogs avkapilalmarknadsutredningen. Del är klarl alt man kan säga all gränsen 5 96 ärgodtyckligt vald. Det är naturiigtvis rikligt som finansminislern iproposilionen framhöll alt den 5-procenlsregel som i detta hänseendegäller för försäkringsbolagen har ell ganska annorlunda syfte än vad som börgälla för AP-fondens investeringar. Vad del här gäller ärall förhindra altAP-fonden används för alt indirekt socialisera del svenska näringslivet ochsålunda avskaffa vår s. k. biandekonomi. I vissa förelag kan man uppnå ettganska avgörande inflytande, t. o. m. med mindre än 5 96 av rösträtten iföretaget, om aktierna i övrigl ligger myckel spridda. I flertalet fall krävsdel dock en större andel, men någon gräns måste fixeras, och 5 96 har såledesav fiertalet politiska instanser vara en lämplig siffra. Finansminislernägnade mycket liten tankeverksamhet ål delta i sin proposilion 1973. Han sadebara att det föreslagna rambeloppet för fjärde fonden, 500 miljoner, "i ochför sig inte kan anses vara av sådan storieksordning att den motiverar någonbegränsning av placeringsmöjligheterna. Med hänsyn lill det anförda anser jagalt tillräcklig anledning saknas att begränsa fondens handlingsfrihet när delgäller all tillgodose elt visst bolags behov av riskvilligt ägarkapital. "Logiken och tankeskärpan är verkligen inle oantastliga i det här yttrandet.Även om delta totalbelopp ansågs vara ganska modest utgör det självfallel ingelhinder för all man koncentrerar dess användning till några företag och därköper en aktiepost som i realiteten kan ge en väsentlig kontroll. Enrimlig tolkning av del knapphändiga resonemangel borde emellertid under allaförhållanden vara alt om storleksordningen av fiärde fonden väsentligt ökar, såuppkommer efter hand frågan om vilken procent man för köpa i ett förelag avallvariig betydelse. har vi för dagen ett förslag om en fördubblingavfonden,och jag skulle därförvilja fråga finansministern om hans tankegångar:När anser finansminislern alt "tillräcklig anledning" kommer attfinnas "alt begränsa fondens handlingsfrihet"? Är det beloppet 1miljard, 2 miljarder, 3 miljarder eller mera? Detär glädjande alt konstatera all alla de demokraliska opposilionspar-lierna äreniga om all en begränsning redan nu lill inköp av högsl av rösträtten iolika företag är nödvändig. Samlidigtsom jag konstaterar detta måste jag nalurligtvis beklaga att en liknandeenighet inle uppnåtts beiräffande fiärde AP-fonden som sådan. Miiienpartiernaacceplerar under vissa villkor påspädningen på fonden. Vi anser inom moderatasamlingspartiet liksom mittenparlierna tidigare att en fortsall ökning avAP-fonden inle är önskvärd. beror självfallet inte pä bristande omsorg omeller bristande inlresse för näringslivets kapilal- Men irealiteten förbättrar inte ytterligare anslag lill fjärde fondens aktieköpförelagens kapitalförsörining. Del belyder i realiteten bara all man borttarmolsvarande belopp från de andra fondernas placeringar i obligationer inkl.kapitallillskoU lill de fonder där även småföretagarna kan ha en chans att fånytta av AP-fonderna. Deltaför mig in på den sisla punkten jag vill la upp, nämligen fondutlaget. F. n.ställs endasl omkring 6 96 av inbetalda ATP-avgifter till vederbörande företagsförfogande som återlän. Vid sidan härav har de naturligtvis dock möjligheteralt via de s. k. mellanhandsinslituten låna ytleriigare medel, och för de sloraförelagen finns därutöver möjligheter att placera obligationer hos AP-fonderna.Det är naturligt all småförelagen, som normall har betydligt störresvårigheter all skaffa kapital än de stora förelagen, inle är Särskilt nöjdamed nuvarande förhållanden. Ännu mindre nöjd är man kanske med de väldigaöveruttag som de nuvarande ATP-avgifterna innebär. Om vi strikt skulle följaprincipen all ATP-uUagen på längre sikl inle behöver vara slörreän beloppet av de pensioner som betalas ul, sä kan man konsiatera följande.Pensionsulbetalningarna uppgick till omkring 5 miljarder. Summan av deinbetalade pensionsavgifterna var mer än dubbelt så stor, nämligen 11miljarder. Redan räntorna pä den nuvarande fonden skulle mer än väl täckautbetalningarna av pensionsmedlen. Teoretiskt skulle man sålunda enligt detlaräkneexempel inte ha behövt ta ut ell öre mer i ATP-avgift för attklara det årets pensionsul-betalningar. Detär därför inle heller underiigt att AP-fonden nu växer med mer än 10 miljarderom året. Om vi går lillbaka till proposition kan vi konstatera, allfonden har vuxil oerhört myckel snabbare än man någonsin planerat och snabbareän man lät förstå eller ana. Det är visserligen sant all AP-fondernakommer lill produktiv användning, men del är nog en väl enkel demagogi althävda, alt om uttagen minskades delta skulle medföra att företagen - både småoch stora - i väsentlig utsträckning skulle använda de därigenom kvarhållnamedlen för konsumtionsändamål, inle för invesleringar. Så gick ju resonemangetdå. Särskill gäller delta naluriiglvis småföretagare och specielltensamföretagare. En sådan filosofi kan väl närmasl tolkas som ett hän medtanke pä dagens svårigheter för småföretagarna. Tidenär nog mogen för en översyn av de principer och det länkande .som ligger bakomden oerhörda stegringen av AP-fonderna och frågan hur man på bästa sätt skaparett effektivt näringsliv. Ty som finansministern framhöll - och somjag citerade - finns del inget annal sätt alt garantera medborgarna envärdebesländig pension än att tillse all näringslivet fungerar effektivt. Såvill jag till slut göra en liten reflexion. Det sägs ofta alt AP-fonderna ärlöntagarnas pengar. Del är väl i slorl sett en ganska teoretisk fråga. Pengarnabetalasju in av företagarna. Och del har heller aldrig påståtts alt uttagetsSloriek skulle påverka lönekraven. De pengar som fonderas ligger självfalletsom ett slags säkerhet för framlida pensioner, men som jag sade gällerdella inie de hundratals miljoner som går till Qärde AP-fonden, Följ- Finansdebalt (jörts.) Finansdebatt(jörts.) aktligen är löntagarnasdirekta intresse ganska ordentligt avlägsnat frän vad som händer på denfronten, Däremolär det klarl att de övriga tre fondernas pengar - och framför alll avkastningenpå dem - eventuellt kommer att vara av viss betydelse för pensionerna iframliden. Men vad har hänt på del området? Fonden uppgick vid ingångtill 75 miljarder. Inflationen del året var ungefär 10 96, Det belyder att detreella värdet av dessa inbesparade medel - vare sig de skall betecknas somlöntagarnas eller inte - sjönk med 7,5 miljarder. Och går vi lill 1974, såfinner vi alt fonden vid det årets ingång var ungefär 65 miljarder. Eftersomprisökningen också dä var ungefär 10 96 sjönk det reella värdet med 6,5miljarder. Man skulle kunna göra en uppställning som visade hur de pengar somunder årens lopp betalats in har förlorat åtskilliga miljarder i realvärde. Dennareflexion har en viss anknytning lill gärdagens diskussion om betydelsen avatt man hejdar inflationen. Del är alltså i eminent grad elt inlresse för lönlagarnaall man verkligen kan ge dem de pensioner som man på papperet utlovar och harutlovat ända , Och detla måste hänga samman med att man i någon mänkan bevara en fond vid det realvärde som pengarna hade när företagarnatvingades belala in dem. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 A av m, fl,, 3:o) reservalionen nr 1 B av herrar Burenslam och saml4:o) reservalionen nr 1 C av , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr Eksiröm begärde votering, upptogs för bestämmande av kontraproposition ihuvudvoteringen de återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr begäri votering upptogs för bestämmande avkontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyopropositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) förklarades haflertalets mening för sig. begärde emellertid votering, varför följande voteringspropositionupplästes och godkändes: Densom vill att kammaren lill kontraproposition i voteringen om kontrapropositioni huvudvoteringen angående finansutskottets hemställan i betänkandet nr 20 mom,1 antar reservalionen nr 1 B av herrar och röstarja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i förstnämnda volering antagit reservalionen nr 1 C av , Vidomröslning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesullat: Finansdebatt(jörts.) I enlighet härmed blev följandevoieringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläst och godkänd: Densom vill all kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendefinansutskottets hemställan i betänkandet nr 20 mom, 1 antar reservalionen nr 1 A av m, fi, rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 1 B av herrarBurenslam och , Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöler ha röstat för Ja-propositionen, Då herrBurenslam begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för huvudvoteringen uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 20mom, I röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 A av m, fi. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför volering med omröslningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav följande resullal: Ja - 153 Nej - 154 Proposilionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 A av m. fi. samt 3:o) reservationen nr 2 B av , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Finansdebatl(jörts.) för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha fiertalets mening för sig. Sedan herrHermansson begärt votering beiräffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendefinansutskottets hemställan i betänkandet nr 20 mom. 2 antar reservalionen nr 2 A av m. fl. rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2 B av herrHermansson. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för Ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resullal: I enlighet härmed blev följandevoieringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller flnansulskottets hemställan i belänkandet nr 20mom. 2 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 A av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparalverkställdes. Denna omröslning gav följande resullal: Ja - 154 Nej - 154 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs proposilioner pä all ärendeiskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras omedelbarl, ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan i Vikmanshyltan (c) ur urnan upplog den ena avdessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallil ulskollelshemställan. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 3 A av m. fl. samt 3:o) reservationen nr 3 B av , och förklarades denförstnämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Dä votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering ävenbeiräffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Finansdebatt(jörts.)