prot · FZ0985 · 1975-12-31 00:00:00 — ledamöter ha röstat förja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voieringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 18 rösiar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMattsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: §20 Om ökat antal praktikplatser inom den statliga sektorn Herr statsrådet erhöll ordet för att besvarafru () anmälda interpellation, 1975/76:117, tillherr arbetsmarknadsministern, och anförde: har i en interpellationfrågat arbetsmarknadsministern dels när han avser att lämna den av riksdagenbegärda redogörelsen för resullatel av ansträngningarna alt öka möjligheternalill praktik inom den statliga verksamheten, dels hur många praktikplatser detfinns inom den statliga sektorn och i vilken takt de beräknas öka. Inlerpellaiionen haröverlämnals lill mig för besvarande. Praktikär av väsenllig belydelse för olika grupper som ännu inle kommit ul påarbelsmarknaden eller önskar återinträda i arbetslivet. Det kan förutomungdomar och andra nyutbildade gälla 1. ex. hemarbetande kvinnor ellermänniskor med skilda arbetshandikapp. Praktik ingår också i allt slörreutsträckning som en viktig del i olika typer av utbildning. Prakiikljänsigöringbetraktas vanligen som en tillfällig korttidsanställning med belydande inslagav utbildning. Syftet är främst all skapa möjligheter lill en bra introduktioni arbetslivet och en möjlighet att pröva olika arbetsuppgifter och yrkesvägar.Praktik är därmed en viklig inkörsporl in i arbetslivet.Anställningsskyddslagen och de därtill knuina kollektivavtalen innehållersärskilda regler som är avsedda alt bereda vägen för anordnande avpraktikarbete. Också den offenlliga tjänsle-mannalagsliftningen innehållersådana regler. Prakiikverksamhelvid slalsmyndigheterna regleras numera genom cirkulär om prakiikljänsigöringhos statsmyndighet (SFS 1975:326). Avcirkuläret framgår bl. a. alt "myndighelen skall med beaktande avefterfrågan på prakiikplatser sträva efter att bereda platssökande anställning.Härvid fär den ökade arbetsbelastning som prakiikverksam-heten kan medföra föranställda hos myndighelen vägas mot fördelarna från sarnhällssynpunki avprakliktjänstgöring och värdet för myndighelen av praktikantensarbetsinsats." Vidare sägs i cirkuläret all myndighet skall upprätta planför praktikverksamheien inom myndigheten och att anställning av praktikantskall ske i samråd med arbetsförmedlingen. Inomden offentliga sektorn förekommer en relativt omfattande verksamhet medprakliktjänstgöring, ofta som ell led i utbildning av skilda slag. ex. praklikuänstgöringen mycket stor omfattning. Förstatliga myndigheter är emellertid förutsättningarna varierande när det gällermöjligheterna att ta emot praktikanter. Regeringen arbetar för att utökaantalet prakiikplatser inom den statliga sektorn. Underhösten och vintern har regeringen därutöver vidtagit speciella åtgärder för altge arbetslös ungdom möjlighet lill prakliktjänstgöring inom den offenlligasekiorn. har mer än 4 000 sådana praktikanterkunnat beredas plats vid slalliga myndigheter. Tillsammans med deprakiikplatser den offenlliga sekiorn i övrigt fåll fram innebär det all mer än9 000 ungdomar genom dessa speciella ålgärder fåll möjlighel tillpraktikriänslgöring. Inomregeringskansliet pågår f. n. ett arbete med all följa upp erfarenheterna avde insaiser som har gjorts för all bereda arbetslös ungdom möjlighet lillpraktiktjänst inom den slalliga sekiorn. I detta arbele ingår bl. a. altundersöka möjligheterna all utöka antalet praktikplatser inom den statligasekiorn. Ett viktigt syfte med detta arbete är all föreslå åtgärder för allöka beredskapen för speciella insaiser då arbelsmarknadslägel kräver del. Jagvill i detta sammanhang betona viklen av alt även den prakiikverksamhel somsätts in av sysselsätlningspoliliska skäl så långl det är möjligt utformas så,att den är av värde för både praktikanterna och myndigheten-arbetsgivaren. Enredovisning från della arbete kommer att ges i näsla budgetproposition. genomför f n. en utredning om praktikverksamheien inomstatsförvaltningen. Resullatel av ulredningen beräknas kunna föreligga månad. Omökat antal prakiikplatser inom den statliga sektorn Omökat antal praktikplatser inom den statliga sektorn Jag ber all få lacka slalsrådei för svarei pä min inlerpellalion. Omjag förställ del räll, får den redovisning den begärde på våren 1975försl i näsla budgetproposition, - eller är delkompletleringspropositionen statsrådet menar? - medan vi har att vänta enulredning från statens personalnämnd . Fråganorn tillgången på prakiikplatser är viktig. Den är viktig därför att1970-talels arbetsmarknad kommit all präglas av hög arbetslöshet bland ungdom.Under de fem första åren på 1970-talel sleg ungdomarnas andel av den totalaarbetslösheten frän 34 lill 39 "u. Orsaken till arbelslöshelen blandungdom är all söka både i den nya skolans funkiionssält och i ulvecklingen påarbelsmarknaden. Del går inte att lagstifta fram jobb; det har ungdomen fålllära sig. Ungdomen är beroende av en god rörlighet på arbelsmarknaden liksom avelt rikiigi utbud av lediga plalser. Ungdomenhar svårt att få fotfäste pä dagens arbetsmarknad. En prak-likplals kan ge enstart och en första arbeislivserfarenhei. Sysselsäll-ningsuiredningen säger isill delbetänkande alt det är en mycket viklig uppgift att söka tillfredsställabehovet av praktik för ungdomar och andra. Efterfråganpä prakiikplatser har ökal kraftigt . Fler och fler ungdomarönskar praktik, och många grupper av studerande har fält praktik inskrivet somett obligatorium i sina läroplaner. Orn inte utbudet av prakiikplatser ocksåökar har vi all vänta en betydande obalans mellan tillgången och efierfrågan påprakiikplatser. Hittillsär det det enskilda näringslivet som tillgodosett den största andelen avpraktikefierfrägan. Del statliga bidraget har varil myckel lilel. Att detförhåller sig på det här sättet konstaterar bl. a. den arbelsgrupp inom AMS somjobbat med praklikfrågor och som korn med en rapporl. I delta grönahäfte heter det att arbetsgruppen förutsätter en större insats från statenssida, eftersom den statliga praktikverksamheien endasl ulgör en marginell delav den totala verksamheten. Men,undrar nägon, har vi inte fått höra väldigt mycket om statligaprakiikplatser och om alll del som görs för den arbetslösa ungdomen? Jo, ochstatsrådet redovisar också i sitt svar till mig här att det fanns 4 000 praktikanter vid statliga myndigheier.Det finns emellertid en hake med dessa praktikplatser: de är i själva verkeiberedskapsarbeten. De betalas av AMS, och de fär inie anordnas längre än . Då lar de slut! Hurangelägen denna insats än är - och den är angelägen, för den hjälper dagensarbetslösa ungdom - så uppfyller staten därmed inie sitt ansvar alltillhandahålla praktikplalser pä en mera permanenl basis. Till-handahållandeiav praklikplaiser måste bli ett reguljärt inslag i myndigheternaspersonalplanering. Varie myndighets anslagsframställning bör innehålla en planför praktikverksamheien. I del cirkulär om prakliktjänstgöring hosstatsmyndighet som skickades ut talas också om upprättandet avplaner. Jag undrar om slatsrådet vet om några sådana planer harupprättats? Regeringenhar varit senfärdig när det gäller att öka lillgången på praktikplalser. Ioktober 1971 fick statens personalnämnd i uppdrag att göra en ulredning avfrågan, och sedan har inte sä myckel hänl däberedskapsjobben har plockals fram. Det gäller nu all dessa välkomna menkortsiktiga insaiser inte får bli hela lösningen och att regeringen glömmersitt ansvar på . Arbetslösheten bland ungdom upphör inte den 1juli. Den upphör inte ens i nästa konjunkturuppgång. Arbelslöshelen blandungdom måste mötas också med långsiktiga åtgärder, varav ett kraftigl ökalpraklikplalsutbud är en. Delvore tacknämligt om statsrådet här kunde bekräfta att det pågår ettkoncentrerat arbele inom statsförvaltningen på all öka antalet reguljäraprakiikplatser. Omökat antal praktikplatser inom den statliga sektorn Jag tror att det av de båda inläggen framgår att vi är helt eniga omvärdet av alt arbetsmarknaden byggs ut och kompletteras med praktikplatser sälångt del går och att också den statliga sekiorn har en viklig roll alt spela idella sammanhang. Som även fru har kunnat konslalera har delbedrivits ett arbele i den riklningen från regeringens sida. I det arbetet harmian genom olika allmänna anvisningar försökt stimulera myndigheter och verkatt inrätta praktikplatser. Delär emellertid två omständigheter som gör att man bör se på förutsättningarnaför detla arbete i elt specielll ljus. Det ena är som jag sade alt dessaplatser måste ge ett rimligl utbyte för båda parter, dvs. både de människor somfär praktikplatser och myndigheten-arbetsgivaren måste se dem som ett rimligtoch vettigt inslag i sin planering. För de ungdomar det gäller skall en sådanpraktik således leda fram till en vidgad yrkeserfarenhet och en bättreutbildning, och den skall bli en inkörsport lill arbetslivet. Frånmyndigheternas synpunkl skall prakli-kaniverksamhelen gå ihop med denlångsiktiga personalplaneringen. Del har visal sig vara svårt i en del fall pådet statliga området alt förena dessa båda krav. Jag är beredd att säga att deldelvis beror pä att man inte med tillräcklig insats har försökt anpassa arbetetoch innehållet i arbetet lill tanken på en tillväxt av anlalel praktikplalser.Men del uppmärksammades redan i bönan av , och man gjorde då en kartläggningoch försökte, som jag sade, ge allmänna anvisningar. Vad vi nu gör - och fårett resultat från - är en första redovisning av lägelefter det att cirkuläret trädde i kraft. Därför kan jag inle svara påfru fråga vad det kan ha lell lill för resullal. Sedanhar vi - och det är en lilel annorlunda del av det hela - inom kanslihuset satti gång ett arbete med ledning av det malerial vi får fram från statenspersonalnämnd och de erfarenheter vi gör av det pågående arbetet med attskaffa fram prakiikplatser. Vi skall fundera över hur vi kan förena dessa meralångsiktiga önskemål - där alltså ung- Omökat antal praktikplalser inom den statliga sektorn domarnas ochmyndighetens-arbetsgivarens intressen går ihop - med det kortsiktiga problemetnär vi får förändringar på arbetsmarknaden som gör att vi ganska snabbt behöverutöka antalet praktikplalser på del sätt som vi har gjort i vär. Hurman skall förena dessa tvä ting har vi inle en hell entydig bild av. Jagär emellertid personligen optimistisk och tror att del skall gå. Det har visatsig att del gick ganska snabbt att få fram ett stort antal platser under dennavinter. Jag är inle beredd att skriva under pä fru bedömning attdelta enbart är arbeten som så att säga utförs i luften och belalas medAMS-medel. För del påslåendet tror jag inte fru har något underlag.Vi bör nog först få en bättre inblick i vad det är för slags jobb som har kommittill stånd, hur del passar in med utbildningsbehoven och behovet avyrkeserfarenhet hos de ungdomar det gäller och med myndigheternas arbete. Fråganvad som skall hända är ännu inte avgjord. Vi får se hurutvecklingen blir pä arbetsmarknaden och vad sorn behöver göras - i vilkenutsträckning man behöver förlänga olika ålgärder eller förslärka dem pä delsätl som vi successivt och kontinuerligt har gjort ochvintern. Därmedkan jag också ge svar på vad jag uppfattade som en fråga från fru proposition det är jag tänker på när jag talar om nästabudgetproposition. Del är hell enkell så all om del behövs yllerligare ålgärderpå arbelsmarknaden för alt förslärka olika gruppers möjlighet all trygga sinaJobb och fä nya Jobb, så kommer en sådan redovisning naturligen att göras ikompletleringspropositionen. Det arbele som har en mera långsiktig inriktning,och där vi skall försöka förena dessa två krav som jag har talat om, länker vioss däremol all redovisa i budgelpropositionen i böan av . Jag trornämligen att vi behöver på oss, inle minst för alt kunnatillgodogöra oss erfarenhelerna av del som har hänt under den här våren. Det ärvi alltså inle beredda alt redovisa i komplelieringsproposilionen. Jag är beredd all accepiera slatsrådet Feldis förklaring att han i daginte kan ge mig den första redovisningen av lägel, alt en utredning pågår ochau den kommer. Det väsentliga för mig är alt få bekräftat att här pågår ettarbele, alt man inom statsförvaltningen är medveten om alt dessa praktikjobb -beredskap.sjobb - som är i gäng lar slul och attde inle är detsamma som de mera långsiktiga praklikjobben. Jagrespekterar också ambitionen att på något sätl försöka förena det långsiktigaoch det mera kortsiktiga sysselsältningsbehovet. Jag vill dock peka på ensvårighet. När statens personalnämnd t. ex. definierar prakliktjänstgöringsäger nämnden att tjänstgöringen bör innehålla arbetsuppgifter som utgör endel av myndighetens löpande verksamhel. Och när del gäller de jobb som AMSbelalar finns uttryckliga inslruklioner att det inle fär varalöpande arbetsuppgifter på arbetsplatsen. Där har vi en svårighet som delgäller alt komma till rätla med. StatsrådetFeldt trodde inle att jag hade någon täckning för påståendet att det enbart ärarbeten som sä all säga utförs i luften. Nej, självfallet inte, för del ärnågonling som jag aldrig sade. Däremol sade Jag alt de här prakiikarbetenabetalas av AMS, och när man talar om reguljära prakiikarbelen menar man att deskall ingå i myndigheternas reguljära budget. Jagser fram emot vad vi har all vänta av den här redovisningen och av deöverväganden som förekommer inom statsförvaltningen. Jag vill ändå peka på attvi har ju i tidningarna kunnal läsa om ett och annat litetförvirrande besked, t. ex. att tingsrätten i fick avslag på sinansökan om medel för praktikplatser. Jag har därför en känsla av alt ännu sålänge har man kanske inte rikiigi grepp om del här pä den statliga sidan. Överläggningenvar härmed slutad. Herrsocialminislern ASPLING erhöll ordet för alt i ett sammanhang besvara delsherr () anmälda interpellation, 1975/76:125, delsherr i Agnas (m) anmälda interpellation, 1975/76:129, delsherr Cailshamres (m) anmälda interpellation, 1975/76:132, och delsherr i (fp) anmälda fråga, 1975/76:257, ochanförde: och har i interpeiiationer frågat migvarför regeringen inle nu lämnar proposilion till omalkoholpolitiken. De har också frågat mig vilka grundlinjer eller vilkenhuvudinriktning jag anser att en kommande alkoholpolitisk reform bör ha. HerrCarlshamre har i sin interpellation vidare frågat mig om jag är beredd medverkatill att, i avvaktan på en total alkoholpolitisk reform, ålgärder snabbi vidiasför att moiverka alkoholmissbruk bland barn och ungdom. annan interpellation har i Agnas frågat mig om jag avser altvidta någon omedelbar åtgärd i syfte att råda bot på alkoholproblemen igrundskolan. Slutligenhar i frågal mig om min inställning till åldersgränsenför inköp av rusdrycker i systembutik och vilka ålgärder jag avser att vidlaför att komma till rätta med bl. a. det slora mellanölsmissbruket bland barnoch ungdom. Jag besvararinterpellationerna och frågan i ett sammanhang. Alkoholpolitiskauiredningens betänkande har varit föremål för en ingående remissbehandling. Iett fiertal av remissvaren har riktats stark krilik mot uiredningens förslag.Samtidigt har en rad nya förslag och synpunkter förts fram. Kriiiken har inteminst riktats mot utredningens förslag lill allmän inrikining avalkoholpolitiken. Många remissinstanser har ansett alt utredningen i störreutsträckning bort se alkoholpolitiken som en del av socialpolitiken. Fleraav de förslag frän ulredningen som i den allmänna debatten väckt slorl inlressehar också blivit föremål för stark kritik och föranlett motförslag. a. uiredningens förslag om mellanölet och åldersgränsen vid inköp isystembutik som också tas upp i de frågor som riktats till mig. Jagvill understryka all alkoholmissbruket är elt av de slörsla sociala problemen ivårl samhälle. Därför bör också den framlida alkoholpolitiken på ett annat sättän utredningen har föreslagit ha en socialpolitisk utgångspunkt ochförankring. Delta innebär att den framlida alkoholpolitiken bör vila på endelvis annan grund än ulredningen har föreslagit. Det utredningsmaterial somföreligger behöver därför i slora delar bearbetas och kompletteras. Denframlida alkoholpolitiken bör domineras av positiva, förebyggande åtgärder ochfå en sådan utformning att folkrörelserna ges goda möjligheter att medverka idelta myckel viktiga arbele. Upplysningsfrägorna blir av stor belydelse i denframtida alkoholpolitiken. I en nyligen framlagd proposilion föreslås ocksåökade anslag lill upplysning i alkoholfrågan under nästa budgetår. I ensärskild proposition har också lagts fram förslag om ett kraftigt ökat stödtill nykterhetsorganisationerna för all bl. a. bereda dessa möjlighet att ökasina informationsinsatser. Denvikligasie målgruppen för alkoholpolitiken är ungdomen. Ökadeinformationsinsatser måste göras med sikte på bl. a. ungdomarna själva, derasföräldrar, lärare och fritidsledare. Undervisningen i alkoholfrågan måsteförbättras. Även i övrigt bör de alkoholpolitiska åtgärderna i första handinriktas på att förebygga alkoholmissbruk bland ungdomar och att hos ungdomarnasjälva skapa en ökad medvetenhet om alkoholens risker. Alkoholpolitikenmåste också innehålla regler om restriktioner i olika avseenden. Det blir då avstor belydelse all sådana nödvändiga regler också kan kontrolleras effektivt.Belydande förstärkningar kan därför behövas för länsstyrelsernas verksamhetmed tillstånd och kontroll av försäljning och servering av alkoholhaltigadrycker. Del är också viktigt att finna lämpliga former för kommunernasmedverkan i detta arbele. Motden bakgrund som jag nu har angett har regeringen funnil det angeläget attsnabbi få till slånd en mera samlad belysning av de alkoholpoliliska frågornaän utredningens betänkande och remissvaren ger. Den uppgiften har lagls påen inom regeringskansliel lillsali beredningsgrupp, som i sitt arbete skall takonlakl med berörda myndigheier och organisationer. Beredningsgruppen skall pågrundval av betänkandet och remissvaren redovisaell samlat underlag för regeringens ställningslagande. Del är inte fråga om enny alkoholpolitisk ulredning. Vad del gäller är all tillskapa ell allsidigtbeslutsunderlag för en alkoholpolitisk reform, där åtgärderna kan sättas in isitt sociala sammanhang. I direktiven för beredningsgruppen understryks skall arbeta snabbt och att arbetet om möjligt skall vara klarl före åretsslut. Denredogörelse som jag nu har lämnat anger skälen lill alt regeringen inte anserdel möjligt att . lägga fram en proposilion om alkoholpolitiken. Jag hargenom denna redogörelse också angett den allmänna inriktning som en kommandealkoholpolitisk reform enligt regeringens mening bör ha. Eftersomfiera av de övriga frågor som ställts till mig gäller alkoholmissbruket blandungdomen vill jag underslryka all just ungdomsfrågorna är de viktigaste i denalkoholpoliliska reform som regeringen nu förbereder. Vi känner en stark oroför de problem som föreligger dä det gäller ungdom och alkohol. I direktivenför beredningsgruppen framhålls att ungdomen är den viktigaste målgruppen föralkoholpolitiken och all här behövs kraftfulla offensiva insatser. Som jagredan framhållit i min redogörelse för regeringens grundsyn pä alkoholpolitikengäller del framför allt att få till stånd en ökad medvetenhet hos ungdomarnasjälva om alkoholens risker. En av de viktiga uppgifter som beredningsgruppenhar är att finna de praktiska vägarna lill aktiva insatser frän bl. a. desociala organen och skolan. Det är också väsentligt att folkrörelserna beredsökade möjligheter all bedriva verksamhet bland ungdom. Frånregeringens sida är vi lika angelägna som inierpellanterna att så snart sommöjligl kunna genomföra en alkoholpolitisk reform. Vår strävan måste vara attfå lill slånd en genomlänkl alkoholpolilisk reform med åtgärderna insalla isilt sociala sammanhang. Del gäller här en stor och viktig samhällsfråga somkräver en samlad överblick och bedömning. Den grundsyn som enligt min meningbör prägla en sådan reform framgår av den redogörelse som jag nu har lämnat.Underlaget för älgärdspro-grammet i dess olika delar skall nu las fram avberedningsgruppen. Så snart elt sådanl samlat underlag genom del nu pågåendearbelel föreligger avser regeringen att lägga fram sitt förslag om enalkoholpolitisk reform. HenWIKSTRÖM (fp): Jag tackar statsrådet för svarei på min interpellation. Jag vill genastslå fast alt jag delar socialministerns uppfaltning all alkoholfrågan är ellav de största sociala problemen i vårl samhälle. Del är också anledningen tillatt jag blev mycket förvånad över alt regeringen mot tidigaredeklarerade planer beslöt uppskjuia den väntade behandlingen i vår avalkoholpolitiken i och i stället tillsätta ännu en ulredning inomkanslihusei. Undernio är arbelade den alkoholpoliliska utredningen enligt direktiv frånregeringen och under ordförandeskap av ett tidigare socialdemo- kratiskl sialsråd.Socialminislern säger nu all del har framförts nya förslag och synpunkler underremissbehandlingen och att kriiiken inle minsi har riklais moi uiredningensförslag lill allmän inrikining av alkohol-poliiiken. Fördel förslå har ulredningen arbetat hell inom de direktiv som den fäll avregeringen. För del andra har den arbetat grundligt och därigenom tagit långtid på sig. Vad socialministern nu beskyller ulredningen för är fakliskl attden hållit sig till regeringens direkliv. Men den frågan får välfinansdepartementet, som gav direktiven, och socialdepartemen-lel, som tydligenogillar dem, göra upp sinsemellan. Det som är betydligt värre är alt allareformer på alkoholpolitikens område har skjulils upp under pågåendeutredningsarbete och remissbehandling. Socialministernssvar innebär alt regeringen nu tar ansvarei för ytterligare fördröjningar avangelägna reformer. Dess bättre tycks del finnas krafter inom alla partier ikammaren - även inom socialdemokratin -som inle accepterar ytterligareförhalningar i denna fråga. Det ser t. o. m. ut som om det skulle gå all få enmajoriiet för vissa beslut , även om regeringen inle vill medverka lill dem. Socialminislernhar i silt svar gett sin syn på den framtida alkoholpolitiken. Den bör viladelvis på en annan grund än vad ulredningen har föreslagit, får vi veta. Vadsom menas med detla är att alkoholpolitiken bör domineras av positiva åtgärderav förebyggande slag, t. ex. upplysning, informalion och undervisning, och atten alkoholpolilisk reform måste vara genomtänkt, så att åtgärderna sätts in isilt sociala sammanhang. Viär självfallet överens om alll della. Socialminislern tillägger att ungdomenär den viktigaste målgruppen för alkoholpolitiken. Mensocialministerns svar visar också att del går en skarp skiljelinje mellanregeringens syn på alkoholpoliliken och den syn som folkparliel förelräder.Folkparliel anlog vid sitt landsmöie ett nyll alkoholpolilisklprogram. Både där och i en partimolion har vi sagl all måletmåste vara att minska den lolala alkoholkonsumtionen. Om de ålgärder sombeslutas inte får den effekten, måste alkoholpolitiken skärpas. Socialdemokralinhar inle i någol sammanhang närmai sig den ståndpunkten. Varken isocialministerns svar eller i någol program frän socialdemokratiska partietlas den tanken upp, att den lolala alkoholkonsumtionen måste minska. Inteheller har socialministern i sill svar ett ord all säga om mellanölet,trots all det naturligtvis inle kan vara okänt för honom att detta nu är delstora alkoholpoliliska samtalsämnet både ule bland folk och på tidningarnasledarsidor och trots att de politiska förutsättningarna för ell beslut i denfrågan lydligen radikall har förändrats pä .