prot · FZ09148 · 1975-12-31 00:00:00 — Jaghar sedan räknat med all egenavgifterna numera i princip skulle vara avdragsgilla.Då får man ändå de här marginaleffekterna. Del innebär all enegenförelagare som då har en inkomst på 50 000 - alltså en inkomst som liggerunder genomsnittlig löneinkomst - kommer atl få en marginaleffekt på 100 96eller däröver om regeringens framlagda proposition går igenom. Dettaunder förutsättning all han har bostadsbidrag. Del är här jag menar all vialla måsle stanna upp och besinna värt ansvar. Vi kan inte gå vidare medständigt stigande arbetsgivaravgifter och ständigt höjda marginalskatter i devanliga inkomsllägena. Del är ju minstav alll ägnat all stimulera fram denökade invesleringslusl, som vi var hell överens om här ikammaren. Hert (): Det var enligt mitt sätt att se hell omöjligt all räkna in en produktionsfakiorsskatlsom skall på den enskilda människan. En produklionsfaklorsskall som liksomenergiskatten och annat är avdrags- gill kan inte få läggas påprogressionen. Om sedan räknar in olika sorlers socialbidrag ären annan sak. Beiräffandeden fråga vi nu talar om anser jag det vara fel all säga - nu när vi haravdragsrätt - att det blir en effekt som slår med 20 96 högre skattjämfört med en vanlig löntagare med samma inkomst, vilket tablån visade. FruTROEDSSON (m): Men, , energiskatten är ändå inte proportionell iförhållande lill inkomsten. Om en egenförelagare som har en taxerad inkomst pä50 000 ökar intäkten med . och del betyder all hela den ökningen gårbort i skatter, avgifter netto och minskade bostadstillägg, då är del väl ändånågot som pälagligen drabbar honom och som måsle påverka hans önskan attutvidga sin verksamhet eller lägga på några kol extra. HertWÄRNBERG (s): 1 den mån som avgiften beror på den ökade inkomsten är den avdragsgill,och då kan den på inget sätt bidra lill att öka progressionseffekten. Överläggningenvar härmed slutad. : Propositioner ställs först särskiltbeiräffande de frågor som behandlas i de till betänkandet fogadereservationerna. Därefter fördas utskoiiets hemställan i övrigi till avgörandei ett sammanhang. Underlagetför beräkning av egenavgifter Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr I avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 68såvitt avser underlagd för beräkning av egenavgifter röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. ning gav följanderesultat: Beräkningav de slutliga egenavgifterna Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skatleulskotlets hemställan i betänkandet nr 68såvitt avser beräkning av de slutliga egenavgifterna röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av i och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då fruTroedsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller skatteutskoiteis hemställan i betänkandet nr 68såviii avser kvarskatieavgift röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruTroedsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan i övrigt Bifölls. § 4 Utredning rörande förmögenhetsfördelningen Utredningrörande förmögenhetsför-Föredrogs finansutskottets betänkande 1975/76:41 medanledning av delningen motioner om statsbudgetens fördelningspolitiskaeffekter samt om utredning rörande förmögenhetsfördelningen. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:691av herrar Gadd (s) och (), vari hemställts all som sinmening gav till känna att den ärligen - och då lämpligen i anslutning till allbudgetpropositionen framlades - borde få sig förelagt dl material som gavmöjlighet lill en bred redovisning och analys av budgetens fördelningspoliliskaeffekter, samt 1975/76:927av (), vari hemställts atl hos regeringen begärde ensamlad utredning om förmögenhetsfördelningen i syfte all åsiadkomma en jämnarefördelning. 1. alt med anledning avmotionen 1975/76:691 som sin mening gav regeringen lill känna vad uiskottelanfört beträffande redovisning och analys av budgetens fördelningspoliliskaeffekter, 2. att molionen 1975/76:927 inteföranledde någon åtgärd. Reservaiion hade avgivits av (vpk)som ansett atl uiskottel under 2 bort hemslälla att med anledning av motionen 1975/76:927som sin mening gav regeringen till känna vad reservanten anfört beträffandebehovet av en fortlöpande och regelbunden redovisning av förmögenhetsfördelningen. (vpk): Den i molionen 927 av begärda samlade utredningen omförmögenhetsfördelningen i syfte atl åstadkomma en jämnare fördelning ärrimlig. Visserligen åberopar finansutskottet att nytt material kan väntas underden , men detta kan knappast ersätta behovet av en fortlöpandeoch regelbunden redovisning av förmögenhetsfördelningen. Förmögenhetsfördelningenåterspeglar bristande jämlikhet i det svenska samhället. Från vänsterpartietkommunisterna har vi i bl. a. motion till årets riksdag påvisat hurförmögenhetsskatten minskat i betydelse samlidigi som indirekla skaller ochkommunalskalter, vilka drabbar låg-inkomsiiagare, sligil. Del är befogal med ensamlad ulredning av del slag som förordas i motionen 927.Finansutskottet har åberopat en pågående ulredning som skäl för alt avstyrkamotionen. Vi kan inte finna all denna ulredning fyller den uppgift somskisseras i motionen. betänkande nr 41 har därför fogat enreservation, till vilken jag ber atl få yrka bifall. HertBERGQVIST (s): Ingen kan säga hur stora förmögenhdsllllgångar vi har i värtland. Ingen vet säkert ens på när. Altvi inte har någon totalsiffra över naiionalförmögenhel är i och försig tråkigt. Men det djupt allvarliga är atl del inte heller finns en klar bildav hur förmögenhelerna fördelar sig, atl vi inte kan följa hurförmögenhetsfördelningen utvecklar sig från tid till annan. Åtminstonenär det gäller de personliga förmögenhelerna borde del vara självklart all manfortlöpande kan få besked om vad som händer med fördelningen. Vissthar vi en officiell förmögenhdsstalistik, men går vi bakom kulisserna ser viatt den inte duger som information om den faktiska förmögenhetsfördelningen.Del är en ren taxeringsstatistik. Enligt konjunkturinstitutetssparundersökning är del bara en tredjedel av hushållens samladeförmögenhet som redovisas där. Det var också vad låginkomslulredningen räknademed 1966. Utskottettalar om studier över förmögenhetsfördelningen vid årsskiftet1969-1970. Där hävdas all det är mindre än en femtedel av hushållens verkligaförmögenhelssumma som kommer fram i skallestatistiken. Förfallaren menar t. o.m. att det kan vara så litet som en tiondel som går in i den officiellastatistiken. Delär alltså inte så enkelt alt man bara säger: skall vi lill den 1 juli 1977göra en studie över hur förmögenhetsfördelningen var etl visst år. Detstatistiska grundmaterialet saknas nämligen lill stora delar. Man måste startaett mödosamt och omfattande arbeie med atl få in tillförlitliga primäruppgifteroch göra dem jämförbara. Enligtuiskottel kommer utredningen om lönlagarna och kapitaltillväxten att göra enuppdatering av studie. Del är bra, för den studien går längre änden officiella statistiken. Men säger själv om sin egen studie: ""Ävenom vi accepterar dessa i flera avseenden osäkra beräkningar fångar vi med dennametod inte in av den totala privatägda förmögenhetsmassan.Den totala förmögenhetsfördelningen kan därför slarki skilja sig från den somgäller för den tredjedel av denna som är någorlunda känd."" Ochhan tillägger alt det finns fiera faktorer som lalar för alt de""okända" förmögenhdsiillgängarna har en fördelning som ärstarkt olik de ""kända"" tillgångarnas fördelning. Jag konstaterar två saker:För det första finns det mycket allvarliga brister i statistiken omförmögenhetsfördelningen. För det andra kommer de nu planerade eller pågåendestudierna inte på ett avgörande sätt att ändra på det. Reservationeninnebär etl bifall till motionen. Jag vill inte bestrida alt utskottetbehandlar min motion med viss förståelse. Del verkar t. o. m. som om man villavrätta den med någon medkänsla. Jag lycker givetvis alt del är bra attuiskottel understryker att en periodiskt återkommande uppföljning av denSpänlska studien är av värde. Nublir del tydligen votering mellan utskottets posiliva skrivning och dl rentbifallsyrkande. Eftersom jag menar allvar med motionen är det självklart altjag inte går på avslagslinjen, även om utskottet sänder några vackra ord tillbegravningen. Jag kommer därför all rösta för reservationen. HerrÅSLING (c): Del krav på ylleriigare analys och ulredning av inkomsl-ochförmögenhetsfördelningen i samhälld som motionärerna framfört kommer enligt denbedömning som ulskoitsmajoriteten gjort alt tillgodoses genom del arbete sompågår eller är planerat i utredningar och i analysverksamhd. Jag har därför intesamma pessimistiska bild av vad som kommer all hända på delta område som densom en av motionärerna gav ultryck för från denna talarstol. Uppenbarligenär del så att det basmaterial som skall bli föremål för den fortlöpandeanalysen och utredningen också håller på att kompletteras och utvidgas. Det börfinnas goda förutsättningar att med det basmaterialet åsiadkomma den analys avden här frågan som motionärerna efterlyst. Därför är del enligt utskottetsmening inte någon anledning all nu la initiativ till någon ytterligareinsamling av material som skulle kunna bevisa denna problematik. herr lalman, alt få yrka bifall lill ulskoltds hemställan i finansutskottetsbetänkande nr 41. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskoltetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 41 mom. 2 röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservalionen avherr . Vidgadet ull preferenser för Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:43 med anledningavproposiiionen 1975/76:125 med lorslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /76 såviii avser avskrivningav oreglerade kapitalmedelsförlusler 1975/76:44 med anledning av propositionen1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /76 såvitt avser avskrivningav nya kapitalinvesteringar 1975/76:45 med anledning av i propositionerna 1975/76:100 och 1975/76:150 gjordaframställningar om anslag för /77 tillavskrivning av nya kapitalinvesteringar 1975/76:46 med anledning av i propositionerna 1975/76:100 och 1975/76:150 framlagtförslag om anslag lill oförutsedda utgifter för Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §6 Vidgade tullpreferenser för Föredrogs skatteulskottets betänkande 1975/76:66med anledning av moiion om vidgade lullpreferenser för . I detta betänkande behandlades motionen1975/76:2056 av m. fl. (fp), vari hemställts atlriksdagen begärde förslag från regeringen om ylleriigare vidgning av dettullfria varuområdet inom ramen för det svenska systemet med tullpreferenserför . Utskottethemställde all skulle avslå molionen 1975/76:2056. Reservaiionhade avgivits av () som ansett att utskottet bort hemslälla attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2056 begärde förslag från regeringenom ytterligare vidgning av del tullfria områdei inom ramen för det svenskasystemet med lullpreferenser för . Hert MUNDEBO (fp): Bara några få ord. Delta ärende handlar ju om hur stort det tullfriaområdet i vår handel bör vara, hur omfattande tullpreferenser systemet föru-landsvaror bör ha och hur det systemet bör tillämpas. Grundtanken bakom 1971års beslut var ju atl tullfri u-landsimport som ledde till marknadsstörningarskulle mötas med lämpliga motåtgärder. Den tanken harjag slor förståelse för.Samtidigt finns det också starka skäl för all vidga tullfriheten föru-länderna. Jagvill påminna om att vid framhöll myckelbestämt betydelsen av atl de skulle få vidgat tillträde till i-ländernasmarknader. Del finns också undersökningar inom som visar alt enbreddning av produktion och handel är nödvändig, om de ländernaskall fä någon förbättring av sin ekonomi. Del svenska tullpreferenssyslemelomfattar inte många varor i fråga om vilka är och kan bli särskiltkonkurrenskraftiga. Därför anser vi alt bör ytterligare vidga dettullfria området. Vianser också all regeringen bör iaktta en mera restriktiv praxis beträffande dekvantitativa begränsningarna för import från . Det är tänkbart all ensådan vidgning kan medföra problem, men jag tror all de blir mycket begränsadeoch all de kan mötas med de resurser vi har inom vär sysselsättnings- ochregionalpolitik. Den slutliga effekten av en vidgning skulle då bli enhandelspolitik som är mera i linje med våra ambitioner rörande internationellsolidaritet och utveckling. Jag yrkarbifall lill reservationen vid betänkandet. 1 delta anförandeinstämde i (fp). Den fråga vi här behandlar, vidgade tullpreferenser för , beröri hög grad tekoindustrin. En kraftigt bidragande orsak till lekobranschensproblem är utan ivivel den kraftigt ökande importen från främst lågprisländer. Skatteutskottethar i det nu föreliggande betänkandet haft all behandla en moiion frånfolkpartiet, där det begärs ett förslag från regeringen om ylleriigareläiinader för försäljning produkler på den svenska marknaden. Delär främsl lullavgifter och kvantitativa begränsningar gentemot u-ländernaslekovaror som motionärerna har haft i åtanke. Men det är även skyddet förjordbruksprodukter som man anser bör prövas med hänsyn lill u-ländernasintressen. Delligger nära för mig all se på importen av tekoprodukter, eftersom jagrepresenterar en valkrets som verkligen får känna av svårigheterna förlekobranschen. Importen har ökat med i genomsnitt perår eller toiali med nära 70 96. var ökningen störst för kläder - 18,. beräknades importen av beklädnadsvaror svara för 79"n av försäljningen i . Vårt land lar dessutom på sig en myckelslor andel av lågprisimporten från länder som , ochIndien - en mycket större andel än andra industriländer. Den svenska importenfrån lågprisländerna representerade 1975 etl värde av per invånare.Motsvarande siffra för var , för och fören industrination som per invånare. Jagkan vara överens med om atl vi skall verka för etl frittvaruutbyte mellan olika länder. Och jag är väl medveten om atl del för Sverigesdel är angeläget att vi kan exportera svensktillverkade varor pävärldsmarknaden. Vårt välstånd bygger i slor utsträckning på att så kan ske.Men vi har hävdat - och del har vi också fått viss förståelse för i deexporterande länderna - att vi inte kan acceptera omfattande marknadsslörningarför exempelvis den svenska tekoindustrin genoni en helt ohämmad import. Avberedskapsskäl anser vi atl vi även framgent skall bestå oss med en egentillverkning av beklädnadsvaror. Och utgör lågprisimporten enutomordentligt besvärande konkurrensfaktor som givetvis skulle ytterligareförstärkas om följde linje Därnied skulle del ocksåuppstå en rad problem för de många små och medelstora förelag som man så gärnai lid och olid säger sig slå vakt om. Viligger långt före övriga industriländer när det gäller importen frånlågprisländerna. borde man - och del skulle också gälla påetl hell annat sätt - söka få övriga industriländer atl acceplera enlågprisimport som motsvarar den nivå som vårt lands har. Närjag har studerat de här aktstyckena harjag iakttagit den oenighet som råderinom del borgerliga blocket när del gäller inställningen till lekoimporten.Speciellt för de anställda inom lekobranschen kan del vara intressant alt vetaalt mitienpartiprogrammet verkligen inte ger några anvisningar på den härpunkten. som nu motionerar om lättnader kommer vi i ettsenare ärende att få ta ställning lill motioner från som önskaråtgärder för atl komma till rätta med den ökande importen - två heltmotstridiga uppfattningar från och . Med hänvisning lill det anförda hemställer jag om bifall lillskalieulskottels hemställan. 1 detta anförande instämdefru () och (). HertMUNDEBO (fp): Bara någraopd som tillägg. Såenormt betydelsefulla är ju inte de vidgningar del här gäller. Del är intefråga om en ohämmad import, del är inte fråga om omfattande marknadsslörningar.Del kan vara fråga om måttfulla ökningar av importen, och del kan möjligen blifråga om begränsade marknadsslörningar som vi i sa lall kan möta medsysselsättnings- och regionalpolitik. Hert CARLSTEIN (s): Nr 148 Det är tydligt atl inte har satt sig in i Torsdagenden Redan den import som vi tar emot > 107 från lågprisländernamedför omfattande störningar för den bygd som jag _ Vidgade lullprefe renser för Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren attuppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden tillmorgondagens sammanträde. §7 Herr talmannen meddelade alt på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle delskonslitutionsutskottels betänkanden nr 56 och 57 uppföras främsl bland tvågånger bordlagda ärenden, delsfinansutskottets beiänkanden nr 47 och 48, som denna dag bordlagts förstagången, uppföras närmast efter två gånger bordlagda ärenden. §8 Kammaren åtskildes kl, 00.17.