prot · FZ0964 · 1975-12-31 00:00:00 — Men även om det skulle ha varit frågaom tjänstefel skulle det inle ha väckts åtal enligt den praxis som tillämpatsunder det granskade året. Del är endast i yttersta undantagsfall som JO åtalar. Jämförman sedan justitieombudsmannens bedömning av detta ärende med JO:s uttalanden iallmänhet är det mycket svårt att finna stöd för uppfattningen alt JO skullevarit mildare i detta fall än i likartade. har justitieombudsmänneniakttagit stor måttfullhet i sina formuleringar. 6 protokoll 1975/76:63-66 Denna måttfullhet står imotsättning till vissa tendenser i den moderna debatten, där man exempelvismycket ofta talar om skandal när man ogillar en handling eller ett uttalande.Lyckligtvis har inte justitieombudsmännen hemfallit åt sådana moderniteter,och jag hoppas att de inte skall göra det heller i fortsättningen. Moderationenger nämligen saklig tyngd åt ombudsmännens uttalanden. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till utskottels hemställan. HerrSVENSSON i (vpk): i aktar sig visligen för att gå närmare inpå de felaktigheter vi har påtalat. Han försöker i stället få det därhän att viskulle kräva något slags överprövning i dessa ärenden. Del är fullständigtöverflödigt, kan jag försäkra , alt undervisa oss om detförhållandet att överprövning inle får ske. Del handlar här inte om en överprövningutan om det förhållandet att är JO:s huvudman. Vi har i kraft däravrätt all fälla våra omdömen om JO i form av uttalade meningar om hansämbetsutövning i allmänhet men naturligtvis också - vilket jag menar ärformellt helt klart - om hans bedömningar av enskilda fall, I synnerhet omärendet, som i fallet , varit särskilt anmält i konstitutionsutskottetmåste vi kunna göra det. Annars är det ingen vits med alt över huvud tagetanmäla enskilda fall till , F,ö, vore del märkligt, , om inte en lagstiftare som den högstaauktoriteten i en statsmakt skulle ha rätt alt förtydliga och fälla omdömenrörande sina avsikter med de lagar som JO och andra myndigheter har tillämpateller uttalat sig om. Vi är den högsta auktoriteten och kan ge anvisningar omvad vi som lagstiftare har menat. Tar vi ifrån oss själva den rätten,frånhänder vi oss i själva verket en betydelsefull del av riksdagenskontrollmaki. Sedanär det heller inte så att en anmärkning eller ett kritiskt omdöme mot JO frånkonstitutionsutskottets eller sida behöver dras ända därhän alt manskulle uttala misstroende mot en viss ombudsman. Det kan också vara motiveratom man inle delar hans bedömning, om man anser all den är oriklig och betänkligoch om man ger till känna denna sin uppfattning. Del måste vara viktigt försåväl JO som förvaltningen, som ett led i vår normala kontrollmaki, att man såkan göra. Och där tror jag inle att genom att hårdra tolkningenav bestämmelserna bör resa hinder i vägen, för då gör han faktiskt riksdagenskontrollmakt en otjänst. Vimenar naturligtvis inle att JO skall låta ålalen regna i alla isolerade fall avfelaktigheter som kan förekomma. Men när vi kan konstatera systematiska fel ochserier av fel måste vi kunna ha en uppfattning om huruvida JO varit för mild,huruvida han borde ha skridit lill åtal eller inte. Sistoch slutligen: Moderation låter bra, , men det skall inte vara enmoderation som ökar skyddet för maktmissbruk inom demokratin. Den sortensmoderation värier åtminstone vi i vpk oss mot. (vpk): i säger att det inte kan vara fel av JO attåberopa de utredningar som tillsattes efter avslöjandet av IB-affären, Nej, delär del naturligtvis inle. Men vad jag kritiserar JO för är alt han försökerkrypa bakom just de här utredningarna. i vel likabra som jag alt de utredningarna inte hade till uppgift att klarlägga IB:sverksamhet och del IB anklagades för, utan all presentera de verksamhetsformersom skall gälla framåt i tiden. Då tycker jag att del är fel när JO försökeråberopa dem. Vad JO skall ta ställning lill är den olagliga verksamhet som IBoch enskilda tjänstemän inom IB har bedrivit. Sedanvill jag i likhet med framhålla all vi mycket väl vet attdet inte handlar om någon överprövning, I m, fl, kommentarer tillgrundlagarna sägs emellertid beträffande granskning av JO:sämbetsberällelse: "Utskottetskall yttra sig över ombudsmännens ämbetsförvaltning. Utskottet har därvidmöjlighet att antingen lämna ulan erinran eller direkt instämma i eller tagaavstånd från eller eljest uttala sig om ståndpunkter, varåt ombudsmännen givituttryck såväl i ärenden, vilka redovisats i berättelserna, som i andra," Dellaskall alltså utskottet göra. Men här får man faktiskt uppfattningen att trotsatt utskottets ledamöter är myckel väl medvetna om all exempelvis falletHelmers har handlagts felaktigt kan de ändå inte skriva det iutskotlsbetänkandet, därför alt JO kan vara så fantastiskt känslig att han i såfall säkert skulle avgå. Därför undviker utskottets ledamöter att över huvudtagel säga någonting och låter frågan glida förbi. iTrollhättan (s): Den avgörande frågan är: Har konslitutionsutskoltel möjlighet att gåin i alla de ärenden som JO har granskat? Och vidare: Har kammarens ledamöterden möjligheten? Skallman fälla ett omdöme om JO:s granskning bör man kunna bedöma samtliga fall. Omman säger att JO i ett ärende har varit för mild, inte låtit del gå till åtaleller inte använt ett tillräckligt kraftfullt språk måste man jämföra medbedömningar av alla andra fall. Det är först genom en sådan allmän bedömningsom man kan fälla sådana omdömen alt de får något större värde. Delfår inle bli på del sättet att en kammarledamot som av en händelse känner tillett ärende tar upp detta och behandlar del som ett isolerat fall, går in idetalj på vad JO gjort i ärendet och att han sedan, när hans bedömning inlesammanfaller med justitieombudsmannens, gör ett uttalande i en reservationeller - om han får majoritet - i ett utskottsbetänkande. I så fall skulle vihamna i en fullkomligt orimlig situation. Jag vidhåller därför att det äromöjligt att göra en sådan överprövning. Numenade i att man i sådana här fall skulle ge uttryck förvad som varit avsikten med lagarna. öppna alla möjligheter förall man i sådana här sammanhang går in på alla de lagar som legal till grundför JO;s ställningstagande i de över 3 000 fall del rör sig om. Är man missnöjdmed en lagstifining eller med en lags tillämpning, får man väl rimligenmotionera på den punkten och inle ta upp saken i sådana här sammanhang. På delsättet får utskottet också göra en sakprövning av ärendet. Närdet gäller åtalen vill jag säga alt jag slår fast vid den ståndpunkt somfaktiskt en enhällig kammare intog , nämligen all man skall varaförsiktig med åtal. Jag har mött dem som ropat på åtal och ansett att åtaletsblodiga svärd skall hänga över de svenska ämbetsmännen, men jag delar inle denuppfattningen. Jag tror nämligen alt JO har auktoritet nog, genom all han medomdöme och försiktighet utvecklar sina ståndpunkter och ger lill känna sinameningar. HerrSVENSSON i (vpk): förvånar mig i ännu mer. gör han siglill tolk för den principen all enbart därför all man inle kan lägga synpunkterpå samtliga JO:s rättsfall, så skall man underiåta att framföra synpunkter pånågol enda rättsfall. Detta kan väl ändå inle vara en rimlig ståndpunkt. Del ärdock fullt möjligt för en omsorgsfull ledamot av konslitutionsutskottet att viden genomgång av JO:s diarier sålla ut vilka fall som är kontroversiella,intressanta eller komplicerade eller fall där det framgår att det kan varafråga om allvarliga ting. All sedan läsa handlingarna i de fallen är hellerinte så förfärligt märkvärdigt. Det har ju vi , som är en liten grupp, idet här fallet orkat göra när det gäller de fall som vi funnit intressanta ochsållat ut. Vi har gjort en genomgång av ett mycket stort antal fall som vitrodde skulle kunna vara intressanta. Omen riksdagsledamot och ledamot av konslilutionsutskottet har så många kommunalauppdrag alt han inte hinner läsa handlingar och effektivt sköta utskottetsämbetsutövning och kontroll, skall han lämna plats åt en annan ledamot som inteär lika belastad. Sedan lill frågan när JO skall åtala. Som jag redantidigare sagt är vi inte på något sätt anhängare av alt åtalen skall regna närdel gäller enskilda isolerade felaktigheter, även om det råkar vara medvetnaövergrepp. Men, , när bör man åtala och när bör vi från riksdagenssida säga att JO bör inskrida, om inle just i fall där del rör sig om en serieupprepade felaktigheter och där även JO nödgals medge alt del förekommit fel?Om man inte skall åtala i sådana fall, då blir konsekvenserna att man aldrigskall åtala. Och del kan väl inle ha varit grundlagsfädernas mening att manaldrig skulle åtala. iTrollhättan (s): För att börja med åtalsfrågan vill jag erinra om all vi diskuterade deni höstas. Vpk hade en företrädare i , och han anmälde inte någonavvikande mening på denna punkt. också en företrädare ikonstitutionsutskottet, och inle heller han reserverade sig på denna punkt.Jag kan inte erinra mig att i i debatten här gav lill kännanågon annan mening än den som ett enhälligt konstitutionsutskott förde fram viddel tillfället. Nukommer frågan om åtal igen. Kanske vi då får uppleva all herrSvensson i gör sällskap med några andra ledamöter som ofta ropar på åtal. Vadgäller den centrala frågan om konstitutionsutskotleis möjligheter att genomföraen granskning, så gjorde i ell någol osnyggt angrepp närhan menade att ledamöter har så många andra uppdrag.Jag förstår att den ärade vpk-ledamolen av här har gåttigenom och studerat 3 000 JO-ärenden. Om man inte har gjort det kan mannämligen inte säga att JO i ett fall har varit för mild jämfört med andra fall.Man kan inte säga att han i ett visst fall skulle ha väckt åtal och inte iandra. En sådan bedömning förutsätter all man har gått igenom hela dettaväldiga material. Vilkaärenden är del då som vpk här tagit upp? Ja, det är IB-affären, Jag tror allkammarens ledamöter minns all man från vpk-håll har sysslat med denfrågan. Den upptäckte man väl inte när man läste JO-diariel, föreställer Jagmig. Ettannat ärende, som vpk har tagit upp, är fallet , Den frågan haruppmärksammats myckel i pressen,och det krävs inte så djupa studier för atttränga in i den. Denstora frågan gäller hur del skall bli i fortsättningen. Det system som vitillämpar i och som har ställt sig bakom går ut påatt JO prövar de enskilda fallen och att i största allmänhet larställning till om JO har förfarit på ett rikligt sätt. Ett annat syslem är delsom tillämpas i exempelvis , där man har ett särskilt utskott,petilionsulskoitel, dit allmänheten kan vända sig med sina klagomål för all fådem behandlade. Enligtmin mening kan man inle tillämpa bägge dessa syslem, dvs. dels låtaJO genomföra sin granskning, dels därefter i sak göra en överprövning av vissaärenden som intresserar vissa ledamöter. i (vpk): Jag känner mig verkligen generad över i Trollhättansätt att vända på saker och ting, i synnerhet som han är doktor i statskunskapoch redan av det skälet borde vela bättre. Det handlar nämligen inle om hur enviss ledamot, i , har haft lid eller ork all gå igenom 3 000diarieförda ärenden, ulan del handlar om huruvida 15 ledamöter ikonstitutionsutskottet så kan uppdela sin arbetsbörda sinsemellan att de åtminstonekan åstadkomma en grov-sållning av vad ärendena rör sig om, och ur dennaallmänna snabbgranskning kan skikta ut ärenden som förefaller intressanta ochkontroversiella och där en särskild granskning kan vara motiverad för alteffektivt hålla riksdagenskontrollmöjligheter vid makt. HerrJohanssons i yttrande är poänglöst och märkligt även ur en annansynpunkt. Han vet mycket väl att det förekommer att fall anmäls direkt lillkonstitutionsutskottet utifrån. Nog vore man väl dålig ledamot i det utskottet,om man inte kände en viss moralisk förpliktelse att åtminstone titta på vad delhela rör sig om och vad som är rättsfallels kärna. Så var fallet med ärendetHelmers, Del hade alltså, som svenska medborgare kan göra, anmälts av en personsärskilt till utskottet. Också enskilda ledamöter i utskottet kan la upp ettärende direkt där. När en enskild ledamot, som exempelvis , villföra upp ell ärende till särskild granskning är det därför rimligt altutskottet tillgodoser hans begäran. Beträffandeåtalsfrågan upprepar jag åter att det inle handlar om någon allmän utvidgning.Det är helt poänglöst när anklagar oss för all vilja åstadkommaen allmän utvidgning av toleransgränsen för åtal. Vadvi hävdar är alt skall man över huvud laget begagna ålalsmöj-ligheterna -ochmöjligheterna finns naturligtvis för att man skall använda dem,annars vore det meningslöst all ha dem - skall det vara i de fall där helaserier av felaktigheter begåtts av en myndighet eller en grupp myndigheter moten speciell enskild, alltså i verkligt försvårande fall. Då kan åtal komma ifråga. Man behöver inle vara anhängare av ett allmänt ålalsraseri för atthävda att ell visst fall av denna typ borde ha gått lill åtal, eftersom delbälire hade tjänat rättssäkerheten och verkat korrigerande på förhållandenainom den delen av byråkralin. Såmoderata skall vi väl ändå inle vara i konslitutionella frågor, ,att vi frånhänder oss alla möjligheter till åtal, Åtalsholel är ändå en av defå verksamma ting som man har att spela med i della sammanhang. HerrJOHANSSON i (s): Jag vill helt kort framhålla alt jag i mill första anförandekonstaterade, att justitieombudsmannen i fallet inte har uttalat sigmildare än han brukar göra i liknande fall. Självklart hade jag inte sagt någolsådant inför kammaren, om jag inte hade gått igenom della ärende och kunnatjämföra del med liknande ärenden. Vad sedan gäller det senaste som iMalmö yttrade, nämligen all vi inte skall vara så moderata alt vi frånhändeross åtalsrällen, vill jag svara att jag aldrig har uppfattat del såsom särskiltmoderat -möjligen modest. i (vpk): blir i egendomligare och egendomligare.Han säger all JO i fallet inte har uttalat sig mildare än i liknandefall. Man får sannerligen, , leta efter ett liknande fall avserieanmälningar, där felaktigheterna måste er- kännas även av JO, Detvore märkligt om man inte skulle träffa på ett ärende där del voremotiverat med en åtgärd. Jagupprepar att moderation och en försiktig hållning när del gäller alt användaaktiva kontrollmöjligheter i enskilda fall inle får i praxis slå överpå ett sådant sätt att den högre byråkralin känner sig skyddad, då den påfelaktiga grunder går till aktion mot enskilda. Det är trots allt den viktigarefrågan. Hellre må vi beskyllas för bristande moderation, därför att vi hargivit en enskild misshandlad medborgare hans rätt, än berömmas för moderation,därför att vi inte har orkat läsa handlingarna i ett anmält.ärende. HerrJOHANSSON i (s): Jag inlägger en myckel bestämd gensaga mot i Malmöanklagelse mot mig för att inte ha läst handlingarna i del utskott där jag ärordförande. Det får ta tillbaka. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på alt den i betänkandet gjordaanmälan skulle läggas till handlingarna dels med gillande av vad utskottetanfört, dels med gillande av vad som anförts i reservationen av ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedanherr Måbrink begärt votering upplästes och godkändes följandevo-teringsproposilion: Densom vill att kammaren lägger den i betänkande nr 31gjorda anmälan lill handlingarna med gillande av vad utskottet anfört röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlagt utskottets anmälan till handlingarna med gillande av vad som anförts ireservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMåbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 283 Nej - 18 Konst it ulionsuiskct tetsbetänkanden 1975/76:32 med anledning av riksdagensinformaiionsuirednings betänkande om riksdagsinformation lill allmänheten 1975/76:33 med anledning av framställning ibudgetpropositionen 1976 (prop. 1975/76:100) om anslag underjustitiedepartementets verksamhetsområde för /77 lillpartistöd 1975/76:34 med anledning av framställning ibudgetpropositionen 1976 (prop. 1975/76:100) om anslag underJuslitiedeparlmenlets verksamhetsområde för /77 till vissakostnader i anledning av allmänna val 1975/76:16 med anledningav propositionen 1975/76:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /76 såvitt avser försvarsdepartementetsverksamhetsområde 1975/76:17 med anledning av propositionen 1975/76:100 såvittavser be- 1975/76:13 med anledning av propositionen1975/76:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /76 såvitt avser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde 1975/76:29 med anledningav propositionen 1975/76:85 om godkännande av konvention omförhindrande av havsförorening från landbaserade källor1975/76:31 med anledning av propositionen 1975/76:101 med förslag om tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /76 såvitt avser 1975/76:20 med anledning av propositionen1975/76:34 i vad avser förslag lill lag om ändring i lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m. m. 1975/76:21 med anledning av motion om etttotalintegrerat syslem för pappersformal, grundat på Sl-enheler 1975/76:22 med anledning av propositionen1975/76:100 i vad gäller anslag inom verksamhetsområdeavseende bankinspektionen, försäkringsinspektionen m. m. 1975/76:30 med anledning av redogörelsen /76:12för lönedelegaiions verksamhet 1975/76:31 med anledning av propositionen1975/76:101 med förslag om tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /76, såvitt gällerarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde Kammarenbiföll vad utskotten i dessa beiänkanden hemställt §6 Anmäldes och bordlades 1975/76:112 om kungörandeav lagar och andra författningar 1975/76:115 om godkännandeav ändring i §7 Anmäldes och bordlades Motioner 1975/76:2173 av fruHambraeus m.jl. 1975/76:2174 av m.jl. med anledning av propositionen 1975/76:89 omlärarutbildningens dimensionering och lokalisering m. m. 1975/76:2175av m.jl. 1975/76:2176 av m.jl. med anledning av propositionen 1975/76:96 om vissändrad organisation för m. m. 1975/76:2177av herrar och med anledning av propositionen 1975/76:99 omteckning av aktier i 1975/76:2178av och med anledning av propositionen 1975/76:106med förslag till lag om felparkeringsavgift, m, m. §8 Anmälan av interpeiiationer Anmäldes och bordlades följande interpeiiationersom ingivits lill kam-markansliei 1975/76:113 av herrBörjesson i (c) till herr socialministern om kostnaderna förhemtransport av avliden person: Kostnader för hemtransport av en avliden personbestrids enligt gällande bestämmelser inte inom ramen för den allmännaförsäkringen. Det trygghetssystem som vi här i landet byggt upp inle minstavseende sjukdomsfall liksom vård vid institutioner etc, ger enskildamedborgare nära nog all den ekonomiska hjälp som påkallas. Sålunda utgår ävenreseersättning när patienter remitteras lill olika vårdanstalter. Menavlider en patient vid den institution där vederbörande vårdats ankommer det pådödsboet all slå för kostnaderna för hemiransporten av den avlidne, I mångafall blir della mycket betungande, särskilt då vederbörande remitterats tillett sjukhus långt från hemorten. Det förekommer dock att någol landstingsvarar för de kostnader som avser hemtransport av avliden från ett sjukhus ditvederbörande har varit remitterad, men enligt min mening är della icke enlandslingsangelägenhet utan bör åvila allmänna . 1961års sjukförsäkringsutredning påpekade i sitt slutbetänkande all delfinns fiera former av hjälp för läckande av kostnader i samband med dödsfall.Man åberopade yrkesskadeförsäkringen, vari ingår begravningshjälp, och vidarealt de numera vanliga grupplivförsäkringarna också har stor betydelse i dessasammanhang. Vidare hänvisade man till att i särskilda situationersocialnämnderna betalar kostnaderna för transport av avliden till hemorten. Densistnämnda formen torde för många anhöriga framstå som ett slags"fattighjälp", varför del känns motbjudande all anlita den. Och mångamedborgare har varken yrkes-skade- eller grupplivförsäkring. Enligtmin mening bör bestrida kostnaderna för hemtransport avavliden person på samma grunder som gäller för sjuktransport lillsjukvårdsinstiiution. De samhälleliga åtagandena bör rimligtvis omfattaenskilda människor även vid dödsfall, då detta medför särskilda kostnader iform av t. ex. transport. Medstöd av del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd alt lill herr socialministernställa följande fråga: beredd medverka lill att kostnaderna för transport av avliden personfrån sjukvårdsinstiiution till hemorten bestrids inom ramen för den allmännaförsäkringen? 1975/76:114 av herrHermansson (vpk) till herr industriministern om skärpta restriktioner motkapitalexport: Exporten av kapital från har de senasteåren varit av betydande omfattning. harunder sjuttiotalet investerats i utlandet. Det är en tiodubbling i jämförelsemed börian av 1960-talel. Medansysselsättningen i svensk industri i har minskat, harsysselsättningen i svensk industri utomlands kraftigt ökat. 1970 motsvaradeantalet anställda i svenska tillverkande dotterföretag utomlands avindustrisysselsättningen i , 1974 var siffran 24 96. 219 700 personerarbetade i svenskkonirollerad tillverkning utomlands. Denna siffra får höjasmed några tiotusental, om man räknar de företag där svenskt kapital har starktminoritetsintresse. Enutredning från som offentliggjorts visaratt tendensen till ökad sysselsättning i dotterföretag utomlands, som kundemärkas , har förstärkts . Visserligenär de svenska kapiialexporterande företagen genomsnittligt mera expansiva iSverige än andra, vilket förklaras av deras starka ställning, deras kontrollöver marknaden här och delvis av fusioner. Men slutsatsen måste ändå vara altkapitalet skickar ut arbetstillfällen utomlands för all ulnyttja lägre löner,trycka på mot fackföreningar och statligt ekonomiskt-poliliska åtgärder. Vikandesysselsättning i svensk tillverkningsindustri i landet är på sitt sättresultatet av kapitalexporten. 1974genomfördes en ändring i valutalagstiftningen som skulle ge möjlighet tillsysselsättningshänsyn vid behandling av ansökan om tillstånd förutlandsinvestering. Detta påstods vara en viss skärpning av lagstiftningen. Deuppgifter som föreligger ger inle belägg för att någon sådan skärpning skett.1974 uppgick svenska kapitalisters direktinvesteringar i Ullandel till 2 430milj. kr., 1975 lill 2 303 milj. kr. -båda talen överstiger vida vad som förutgällt. Desenaste siffrorna visar också en anmärkningsvärd ökning avdi-rektinvesleringarna i . 1974 investerade svenska kapitalister 198milj. och 1975 184 milj. kr, i denna stat, som behärskas av en brutalfascislregim och som utgör centrum, näst , för reaktionen i ,Den krafliga invesleringsökningen riktad lill denna stat aktualiserar på nyttkravet om ett förbud mot kapitalexport lill länder som behärskas av fascistiskadikialurregimer. Medhänvisning lill det anförda vill jag till industriministern ställa följandefrågor: 1, Ämnar regeringen vidta åtgärderför skärpt reslriklivitet mot kapitalexport från ? 2, Avser regeringen alt föreslåförbud mot kapitalexport lill stater som har fascistisk regim? §9 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1975/76:221av i (fp) till herr justitieministern om vidgad rätttill ersättning åt brottsoffer: Avser herr stalsrådel föreslå sådan ändring avbestämmelserna om ersättning lill brottsoffer att ersättning i särskiltömmande fall kan utgå även för personskador som har uppstått i samband medbrott som begåtts ? 1975/76:222av (vpk) till herr industriministern om bälire tillvaratagandeav skogsråvara: Skogsråvaran täcker numera inle behovet, stubbar m.m. skall utnyttjas av skogsindustrin, las det ut 85 miljoner m' ur desvenska skogarna, men tillväxten är endast 70 miljoner m'. Vissa skogsbolagsignalerar import av skogsråvara. Trots detta visar ennyligen företagen flyginventering som gjorts i , attdet ligger hundratusentals timmerstockar runt älvmynningar och vid kusten sominle tas till vara.