prot · FZ09103 · 1975-12-31 00:00:00 — HerrJOHANSSON i (c): Vi skall försöka hjälpas åt med denhär frågan för att få till slånd en bättre tingens ordning. Jag tror attjordbruksministern innerst inne har den rätta viljan för del. Jag efterlysernågot större aktivitet. Men lack så myckel för svaret. Överläggningen var härmedslutad. § 6 Om åtgärder för attförbättra arbetsmiljön inom tvätteribranschen Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1975/76:303, ochanförde: har frågat mig om jag avser att ta initiativ i syfte attförbättra arbetsmiljön i tvätteribranschen. Inomtvätteribranschen finns svårbemästrade arbetsmiljcproblem. För att komma tillrätta med dessa har arbetarskyddsstyrelsen utfärdat en rad föreskrifter.Sålunda finns anvisningar som bl. a. syftar till att förhindra olycksfall vidtvätterimaskiner. Vidare finns föreskrifter till skydd mot yrkesskada vidarbete med enzymer. Allmänna föreskrifter till skydd mot skador förorsakade avlösningsmedel samt om problem med värme, kyla och drag håller på att utarbetas.Dessa föreskrifter kommer att bli direkt tillämpbara på tvätteribranschen. I defall yrkesinspektionen konstaterar brister på en arbetsplats skall de givetvisrättas till. Medhänsyn till de åtgärder som de ansvariga myndigheterna redan vidtagit och motbakgrund av det omfattande säkerhetsarbete som pågår är någon åtgärd från minsida f n. inte påkallad. Om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön inom tvätteribranschen Jag ber attfå tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jagdelar uppfattningen att det finns svårbemästrade arbetsmiljöproblem inomtvätteribranschen. De har i viss mån historisk bakgrund. Isvaret hänvisar statsrådet till att myndigheter av skilda slag har utarbetatanvisningar och föreskrifter. Det är i och för sig bra. Men vad som föranlettmin fråga är statens direkta engagemang i tvätteribranschen. Staten är ju företagare på det här området. Det måste då åvila staten som arbetsgivareatt uppmärksamma dessa problem i högre grad och inte bara nöja sig medföreskrifter. Det är det aktiva handlandet som jag efterlyser. Jagvet att det statliga företaget, FFV:s tvätterier, gör vad man kan, så jag haringen anledning alt klaga på de ambitioner man har. Men å andra sidan vet viatl detta är en svår bransch, och det är kostnadskrävande insatser som måstetill. Dessa insatser kan givetvis inte i tillräckligt hög grad finansierasgenom branschen själv. Därför efterlyser jag statens aktiva engagemang när detgäller både forskning och vidareutveckling. Jag tänker på miljöfrågor, påsådana saker som FFV tagit upp i sin fina broschyr om det utvecklingstekniskaarbetet, på hygien och på utveckling av tvätteriprocessen. Jag menar att statenhar etl direkt ansvar för utvecklingen av allt detta. Mankan inte överlämna utvecklingen på detta område lill branschen och säga: Dethär får branschen klara inom ramen för lönsamheten. Här måste det i vissutsträckning också till forskningsarbete, och då måste det också till pengaroch insatser från statens sida utöver det som bran- Omåtgärder för att förbättra arbetsmiljön inom tvätteribranschen schen kan ställa tillförfogande. Sedan kommer det hela branschen till godo, och då har vi frånsamhällets sida gjort en betydelsefull insats när det gäller dennasvårbemästrade arbetsmiljö. Jag skulle därför vilja höra om slalsrådet harnågot att säga om ytterligare aktiva åtgärder på detta område. Jag fattade frågan som att den gällde generellt för en bransch. Statenäger ingalunda alla tvätterier. Arbetsmiljöbestämmelserna måsle emellertid varalika stränga oberoende av om det är ett privat eller ell stalligi företag. Ometl statligt företag har usel arbetsmiljö skall yrkesinspektionen se till attförändringar kommer till stånd också där. Jaghar redogjort för vad man håller på med för att åstadkomma förbällringar.Sialen får självfallet finansiera sina förbättringar på det sätt som statenbrukar göra. När det gäller de privata tvättinrättningarna har vi numeramöjlighet att hjälpa till med lån på gynnsamma villkor för demiljöförbättringar som kan behövas. Det arbete som bedrivs inomarbetarskyddssiyrelsen syftar ju till att förbättra arbetsmiljön inom tvätteriernamed olika åtgärder och tekniska lösningar på de problem som man brottas med. Jagser alltså framför mig slora möjligheter alt med allt det arbete somarbetarskyddssiyrelsen bedriver kunna åstadkomma förbättringar inom branschen. Det är riktigt att min fråga var generellt ställd. Jag hänvisadespeciellt till , och därmed anknöt jag till statens direkta engagemang.Jag vill emellertid inte ta upp Visbyfallet som något speciellt -jag är likamedveten som statsrådet om att där pågår undersökningar för att lösa problemen,och jag delar förhoppningen att de skall bli framgångsrika. Men här behövs ettganska intensivt arbete. Jagskulle gärna vilja uttala förhoppningen alt just de överläggningar som pågårom tvätteribranschens fortsatta utveckling på det statliga områdetintensifieras. Jag har inte inside information så att jag kan säga hur detligger till, men jag menar att branschen behöver ett betydligt bättre stöd. Vadmyndigheterna gör har naturiigtvis betydelse, men det har också väldigt slorbetydelse om departementet direkt sätter in åtgärder, eftersom staten är arbetsgivare på området. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs och hänvisades 1975/76:203 tillutrikesutskottet § 8 Föredrogs ochhänvisades Motioner 1975/76:2381-2386 tillutbildningsutskottet /76:2387 till inrikesulskottet 1975/76:2388 tilltrafikutskottet /76:2389-2392 lill justitieutskottet /76:2393 tilllagutskottet /76:2394 och 2395 till inrikesulskottet § 9 Föredrogs och biföllsinlerpellalionsframställningen 1975/76:170. Föredrogs betänkande1975/76:45 med anledning av talmanskonferensens förslag (1975/76:15) medanledning av ett inkommet betänkande om riksdagsarbetets planering jämtemotioner rörande riksdagsarbetet. I detta betänkande behandlades talmanskonferensensförslag /76:15 med anledning av betänkandet "Riksdagsarbetetsplanering", vilket avgivits av en av talmanskonferensen den 29 november1973 tillsatt utredning med uppgifi att göra en allmän översyn av riksdagensarbetsformer. Ibetänkandet om riksdagsarbetets planering hade föreslagits alt det årligariksmötet skulle inledas den under de år då ordinarieriksdagsval inte hölls. Förslaget medförde att kom att börja sittarbete under icke-valår som under valår. Genom dennaförlängning blev det möjligt att förutom uppehållen i riksdagsarbetei kringjul- och nyårshelgen samt påsken lägga in en sammanträdesfri vecka månad och i anslutning till plenarsammanträdeunder våren. Utredningenhade vidare föreslagit att förhandsanmälan skulle krävas generellt till alladebatter i kammaren utom lill de s. k. frågedebalterna. Den som underlåtit atlgöra förhandsanmälan fick därmed även i 1. ex. interpellationsdebatter begränsasilt anförande lill . I betänkandet hade också diskuterats reglernaför propositionsavlämnandet samt allmänt frågan om hur kammardebatterna bordeplanläggas. Beträffandeutskottsarbetet hade utredningen föreslagit vissa mindre förändringar itilläggsbestämmelserna till riksdagsordningen 4.6 där ärendefördelningenmellan utskotten beskrevs. Bf a. hade föreslagits alt in-rikesulskottet fortsättningsvisskulle benämnas arbetsmarknadsutskotiei. I detta sammanhang hadebehandlats dels den med anledning av betänkandet om riksdagsarbetetsplanering väckta motionen 1975/76:2252 av herrWijkman (m), dels de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöte väckta motionerna 1975/76:194av m. fi. (fp), vari hemställts att skulle anta avmolionärerna föreslagen lydelse av 4 kap. 12 § riksdagsordningen, innebärandeinförande av möjlighet för utskotlen att anordna offentligautskollsuifrågningar, 1975/76:195 av herrBörjesson i (c) och Hallenius (c), 1975/76:255 av herrFågelsbo (c), 1975/76:288av m. fl. (c), vari hemställts att beslutade att 4 kap. 10§ första stycket riksdagsordningen skulle erhålla av molionärerna föreslagenlydelse, innebärande att även statliga myndigheter som inle lydde underriksdagen skulle vara skyldiga att lämna upplysningar och avge yttrande tillriksdagsutskott som begärde detta, 1975/76:687av i m. fl. (m), vari hemställts 1. att uttaladeatt öppnande av vid ny mandatperiods början skulle ske på rikssalen påStockholms slott och i former som anknöt till tidigare öppningsceremoniel, 2.all uttalade att öppnandet vid andra riksmöten borde ske iriksdagshuset i former som fastställdes av talmannen i samråd med vicetalmännen, 1975/76:894 av . (c), 1975/76:898av (), vari hemställts att skulle uppdra åttalmanskonferensen att utreda förutsättningarna för en effektivareplanläggning av arbetsplena, 1975/76:1977 av fruTilländer m.fl. (c) och 1975/76:1980av m. fl. (m), vari hemställts under punkten 7 att riksdagenskulle anta av motionärerna föreslagen lydelse av 4 kap. 12 §riksdagsordningen, innebärande införande av möjlighet för utskotten att anordnaoffentliga utskottsutfrågningar. Utskottet hemslällde attriksdagen skulle 1. medanledning av förslaget 1975/76:15 anta det framlagda förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen a) såvitt avsåg huvudbestämmelserna 1 kap. 2 och 7 §§,3 kap. 11 § och ikraftträdandebestämmelsen, b) såviu avsåg lagförslaget i övrigt, 2. godkännavad utredningen angående en allmän översyn av riks dagens arbetsformer anfört i avsnittet "utredningens överväganden", 3. belräffanderiksdagsarbetets planering m. m. avslå motionerna a) 1975/76:894, b)1975/76:898, c)1975/76:2252, 4. belräffandeoffentliga utskottsulfrågningar avslå motionerna a) 1975/76:196, b) 1975/76:1980, yrkandet 7, 5. beträffande statlig myndighets skyldighet enligt 4kap. 10 § riksdagsordningen att lämna upplysningar och avgiva yttranden dåutskott begärde det avslå motionen 1975/76:288, 6. beträffande information om riksdagsarbetet m. m.avslå motionerna a)1975/76:195, b)1975/76:1977, 7. beträffande formernaför öppnande avslå motionerna a)1975/76:255, b)1975/76:687. 1. avherrar i (m) och () samt () vilka beträffande offentliga utskottsulfrågningar ansett att utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen skulle med bifall till motionerna 1975/76:194 och 1975/76:1980yrkandel 7 anta det av reservanterna framlagda förslaget till lag om ändring iriksdagsordningen, 2. av herrar i (m). Fiskesjö (c),Jonnergård (c) och bom (c) samt () vilka beträffande stailig myndighets skyldighet enligt 4 kap. 10 § riksdagsordningen att lämna upplysningar och avgiva yttranden då utskott begärde det ansett atl utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen skulle med bifall till motionen 1975/76:288 anta det av reservanternaframlagda förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen, 3. av i (m) och ()vilka beträffande formerna för öppnande ansett att utskottet under 7 b bort hemställa att skulle medbifall till motionen 1975/76:687 uttala dels atl öppnande av vid nymandatperiods början borde ske på rikssalen på Stockholmsslott och i former som anknöt till lidigare öppningsceremoniel, dels all öppnandet vid andrariksmöten borde ske i i formersom fastställdes av talmannen i samråd med vice talmännen. Till belänkandet hadefogats särskilda yttranden 1. av i (m) och ()beträffande riksdagsarbelels planering m. m., 2. av herrar () och Jonnergård (c) beträffandeformerna för öppnande. 2 protokoll 1975/76:103-104 i (m): Som ett resultat av ulredningen angående arbetsformer harvi etl förslag från talmanskonferensen om riksdagsarbetets planering.Det förslaget har tvivelsutan många förtjänster. Det tar upp ärendefördelningenpå utskotten, del lar upp frågan om våra arbetsterminer och ger, som vi medglädje konstaterar, möjlighet till en sammanträdesfri vecka . Det tarupp debailregler och mycket annat. Det tar också upp frågan ompropositionsavlämnandet, som blivit en verkligt het fråga de yttersta av dessadagar. Hurriksdagen bäst och mest ändamålsenligt skall fungera är naturligtvis en frågapå lång sikt. Det gäller att undan för undan vinna erfarenheter både från vårteget riksdagsarbete och från arbetet i parlament i andra länder. Det finnsfortfarande stora knäckfrågor, som mycket avgörande kan påverka vårarbetssituation. Jag tänker exempelvis på frågan om vårval och budgetåretsomläggning. Detfinns också en rad smärre frågor av praktisk natur, som kan vara väsentliga ochsom las upp i motioner. Det gäller t. ex. en effektivare tidsplanering ikammaren. Men när det gäller de långa och många debatterna här måste vi inseatt det problemet löser man inle bara med bestämmelser och regler. Det vill juockså till, herr talman, atl dessa regler efterföljs. Idetta sammanhang kan man inte underlåta alt komma in på det problem som viingående dryftat , nämligen den stora anhopningen avpropositioner som vällt över . fram till den 5april har vi fått inte mindre än 41 propositioner, som inrymmer 100 lagförslag.Antalet textsidor är över 4 000. Det ger en mycket besvärande arbelssiluation,och man upplever det väl så i synnerhet om man fungerar på oppositionssidan.Det är inte bara besvärande här i kammaren med de långa arbetsdagarna, utandel gäller också arbetet i utskotten. Dettaär en fråga som inte främsl gäller ledamöternas arbetsbelastning, utan frågangäller främst möjligheterna att ge ärendena en seriös behandling. Det ärvarken rimligt eller rätt atl vi så sent och efter propositionstidens utgångfår så väsentliga proposilioner som den om regional samhällsplanering, denproposition som senare kommer på grundval av utredningen om den kommunalademokratin, osv. Tidsnöden är allvarlig just med tanke på möjligheterna att gedessa frågor en noggrann prövning i utskotten. Sedandetla är sagt, herr talman, vill jag också understryka atl när del gäller delånga debatliderna i kammaren så skall vi komma ihåg alt vi själva i storutsträckning är våra egna arbetsgivare. har antaletmotioner mer än fördubblats, och vi har de många frågorna ochinterpellationerna. Del är klart att debatliden i kammaren också är beroendeav ledamöternas vilja till koncentration och ordkarghet. Därvidlag är ingen avoss fullkomnad . Med risk att själv drabbasav kritiken måste jag, herr lalman, få erinra om konstitutionsutskottetsresa lill , där vi studerade arbetsformerna i parlamentet. Vi fick där denupplysningen och - vill jag minnas -även upplevelsen att talmannen har rätt attklubba av en talare inte bara när talaren smädar främmande makt utan också omhan inte håller sig till ämnet. Jag föreställer mig att en svensk talman någongång i lönndom har drömt om ett sådant motionsyrkande. Detfinns några reservalioner knutna lill det här ärendet. Frågan om offentligautskottsulfrågningar och frågan om högtidliga öppnande kommerAnders senare att behandla, och jag kan inskränka mig lill att säganågra ord om reservationen 2 och om det första särskilda yttrandet. Reservaiionen2 gäller den ändrade lydelse av 4 kap. 10 S riksdagsordningen som skulle göradet möjligt för riksdagsutskott att direkt inhämta yttrande från myndigheter,även i de fall där dessa inte lyder under . kan en statligmyndighet hänskjuta frågan till regeringens avgörande. Förändringen avriksdagsordningen i denna punkt är inte särskilt revolutionerande. Den innebärendast att man stadfäster nuvarande praxis. Det skulle bättre rimma med vårnuvarande regeringsform, som i klara verba placerar såsom folketsfrämsta företrädare. De invändningar som riksdagsmajorileten anför har ingensärskild tyngd. Att de fiesta myndigheter lyder under regeringen är ju intenågot argument, eftersom regeringen är beroende av och ansvariginför . Man säger att regeringen styr riket. Nåväl, men det är välriksdagen som styr regeringen även om det är svårt. Denna paragraf är somframhålls i reservaiionen en relikt från en gången tid. Attsmärre myndigheter i något läge kan få svårt att hinna med omfattandeyttranden, som elt utskott kan begära, kan naturligtvis vara sant. Men i såfall får naturligtvis regeringen ställa nödiga resurser till förfogande. Mankan inte godta att ett utskott skall behöva avstå från nödiga informationer avsådana resursskäl. Mankan väl också utgå ifrån att riksdagsutskotten har det goda omdömet atl inle ionödan besvära myndigheterna. Så har heller veteriigen inle skett.Ändringsförslaget är som sagt ett kodifierande av nuvarande praxis. Därlillkommer att det inte ens teoretiskt bör vara så att regeringen skall kunnahindra ett utskott från en seriös behandling av ett ärende. Vårtsärskilda yttrande anknyter till motionen 2252 av . Han har anmältsig på talarlistan och kommer väl alt beröra denna motion ytterligare. Jag villbara nämna alt motionen vill vidga resurserna för ledamöter och bl.a. ge dem möjlighet till sekreterarhjälp i större utsträckning än som ärfallet. Del är ett behov som är särskilt kännbart på oppositionssidan av skälsom jag delvis har berört i samband med vad jag nämnde om propositionerna. Detär naturligtvis ett helt riktigt påstående att riksdagsmannen - vi upplever detsjälva - har fått allt svårare att få tiden att räcka till när det gäller atlhålla kontakt med valkrets och väljare. Anhopningen av arbete här är hindrande. Härbehöver inte argumenteras vidare för vikten av kontakt med verklighetenutanför detta hus. Det gäller informationen till väljarna, men den kontakten ärväldigt viktig också för riksdagsmannens egen politiska förnyelse - och den ärnödvändig. Ledamöterna bör ha mer lid för alt ta del av vad som sker inomvetenskap och litteratur beträffande just det ämnesområde som vederbörande ärsatt att bevaka i riksdagsarbetei. Det beslut som fattades medanledning av informationsutredningens förslag var ett steg i rätt riktning ochi motionens anda. Del är givetvis viktigt att vi undan för undan skapar sådanaresurser att riksdagsmännen får mer tid för väsentligheterna i arbetet. Medden förhoppningen, herr talman, att man fortsätter att förbättraarbelsplaneringens och riksdagsmännens arbetssituation yrkar jag bifall lill dereservalioner som bär mitt namn. har ju redan gjort en beskrivning av vad förslagetbelräffande arbetsformer innehåller i stort, och jag behöver inleupprepa de sakerna här. Låt mig säga att talmanskonferensens beslut i går attförlänga motionstiden för drygt 30-talet propositioner enligt min mening utgören utomordentligt bra vinjett för dagens kammardebatt om riksdagensarbetsformer. I allra högsta grad berör propositionsavlämnandet riksdagensarbete i allmänhet och ledamöternas i synnerhet. Konstitutionsutskottetsskrivning är mycket kortfattad, eftersom utskottets ledamöter är överens omatt tillstyrka vad utredningen om översyn av arbetsformer harföreslagit. Utskottet säger på s. 11 i betänkandet atl man "ansluter sigäven i övrigt till vad ulredningen anfört t. ex. beträffandepropositionsavlämnandet och planeringen av riksdagsarbetet". Det finnsdärför anledning att något gå tillbaka och se vad utredningen sade på den härpunkten. Utredningenanför att det är inget nytt problem med sent avlämnade propositioner. Denunderstryker vikten av att propositionstiderna följs och pekar särskilt på attriksdagen bör få de propositioner som lämnas . Utredningen har också varit i kontakt med statsrådsberedningenrörande propositionsavlämnandet, och de överiäggningarna har givit vid handenatt departementen är mycket medvetna om de framförda önskemålen och inställdapå att ta all möjlig hänsyn till dessa. Vi kan då konstatera att man trots medvetenhetenoch trots att man är inställd på att la hänsyn inte har förmått göra det.Vidare säger ulredningen sig ha erfarit att även ifortsättningen avser att följa frågan. I1975 års granskningsbetänkande togs frågan upp om propositionsavlämnandet, ochutskottet konstaterade att planeringen inte fungerat på ett tillfredsställandesätt. I samband med granskningen av vad som förevarit återkommerkonslilutionsutskottet senare under detta ånyo till denna fråga, ochjag har ingen anledning att föregå vad som då kommer attsägas. Redan nu kan emellertid konstateras att är förhållandena inteheller tillfredsställande. Regeringen har i sin planering inte visat respektför vad tidigare anfört. Gentemot de enskilda riksdagsledamöterna ärdet otillbörligt och innebär en orimlig arbetsbelastning. Belastningen fallerinte bara på ledamöterna, då särskilt företrädarna för oppositionspartierna,utan också på den personal som riksdagsgrupperna har till sitt förfogande. Idenna del vill jag uttala att det finns all anledning för översynsutredningenatt i sitt fortsatta arbeta överväga ytteriigare reglering i vad gäller propositionsavlämnandet.En väg som har anvisats är ett uppskjutande av behandlingen av för sentavlämnade propositioner. Detta löser i sig inle problemet med hänsyn till attangelägna reformer då kan komma att fördröjas, reformer om vilkas genomförandedet råder stor uppslutning. Men det sistnämnda får ju inte innebära attarbetsbelastningen förhindrar en rimlig genomgång av förslagen, framför alltfrån oppositionens sida. Beträffandede informationsåtgärder som också behandlas i betänkandet vill jag barakonstatera att beslutat om vissa åtgärder med anledning avinformationsutredningens förslag och att frågorna kommer att bevakasfortsättningsvis. Det gäller också kammarsammanträdena. Jag har inget atttillägga utöver vad som har föredragits i den delen. Jag vill dock säga au ävendenna (råga bör bevakas med största uppmärksamhet inte minst för att gekammarens ledamöter möjlighet dels att följa verksamheten utanför detta hus -som det sagts - dels för att ge ledamöterna arbetsförhållanden som,med all rimlig hänsyn, kan jämföras med vad som kommer andra grupper isamhället lill del. Viär alltså helt eniga om vad utredningen föreslagit när det gäller riksdagensarbete och planering. Det är fråga om att följa upp och ytterligare förbättradessa saker. betänkande finns fogad en reservation beträffande myndigheternasskyldighet enligt 4 kap. 10 S riksdagsordningen att lämna upplysningar och avgeyttranden då utskott begär det. Frågan har tagits upp med anledning av en motionfrån m. fi. Utgångspunkten för förslaget är att vår nya författningbygger på folksuveränitetens princip, och att enligt regeringsformenär det främsta statsorganet. Den möjlighet som finns för myndighet atthänskjuta begäran från till regeringen för avgörande betraktar visom en kvarleva från äldre författningsprincip, som i praktiken innebär attriksdagen i detta avseende är underställd regeringen. Vi finner att som enlogisk följd av författningsreformen RO bör anpassas i enlighet med vad somanförts. Vikan inte finna några praktiska svårigheter för att genomföra förändringen.Även utskottets majoritet säger att myndigheterna i praxis regelmässigt lämnarutskotten de upplysningar som dessa begär för handläggning av sina ärenden.Myndigheten har möjlighet att meddela utskott om ett ärende ligger utanförmyndighetens kompetensområde eller om ett yttrande innebär en orimligarbetsbelastning. Utskottet kan då ta hän- syn till detla ochdiskutera på vilket sätt man kan ta in yttrande eller inhämta upplysningar förärendets behandling. Jag vill, herr talman,med del anförda yrka bifall till reservaiionen 2 och i övrigt till vadutskottet anfört. HerrMOLIN (fp): Också jag skall be atl få inleda med ett för kammarens ledamöterhögaktuellt problem, nämligen anhopningen av propositioner och den orimligaarbetssituation som dessa skapar under slutet på detta . Konstitutionsutskottethar vid upprepade tillfällen riktat kritik mot regeringen för att den inte tarhänsyn till riksdagsarbetets planering när den planerar sitt egetpropositionsavlämnande. Avgivna proposiiionsför-teckningar följs inte. Mängderav propositioner avges , och vissa propositionerkommer efter motionstidens utgång. Konstitutionsutskottetanförde enhälligt i sitt granskningsbetänkande följande: "Deiakttagelser som utskottet i detla sammanhang har gjort belräffandepropositionsavlämnandet visar att planeringen inte fungerat på etttillfredsställande sätt.