prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Vad är det dä som gör alt man inte kan slälla sig bakom vår mening närvi hävdar att inriktningen skall vara att hålla dessa områden isär? Vi går t.o. m. så långt alt vi säger att skulle del visa sig att det flnnsspeciella skäl för del så kan vi tänka oss att vissa regler tas in iaktiebolagslagen. Delverkar som om i inle vågar la steget fulll ut ochsäga att del i praktiken är betydligt bällre all skilja pä de olikarättsområdena och få en lagstiftning där vi har associationsrätten för sig ocharbetsrätten för sig. Det verkar som om vill hålladörren öppen på något sätt och möjligen efter.några är föra in regler Nr44 om de anställdas medinflytande i aktiebolagslagen, vilket han inte är den beredd att göra . iStockholm (s) kort genmäle: Låt mig till bara säga det att de anställdas rätt lillinflytande i aktiebolagen redan är lagfäst. Jag finner därför i likhet med herrSjöholm att en debatt i denna fråga är onödig. Tillherr skulle jag vilja säga följande. För det första vet vi inte i dagvad propositionen på ! ; 32-utredningens förslag innebär. För det andra vet viinle heller hur det kommer all gå med frågan om samhällets inflytande iaktiebolagen. För det tredje: Vi vet inle vad utredningen om löntagarfonderkommer att leda till. Alltdetta talar enligt min mening för att vi inte skall förhasta oss genomatt fatta beslut i sådan riktning som reservanterna förordar, innan vi harsvaret på en sådan elementär fråga - Jag tror att jag var inne på det redan imitt huvudanförande - som hur de nya organ i företagen som blir en följd avmedbestämmanderätten kommer all se ut. Blir de baserade på avtal eller skall deutformas i lagstiftning? LätLO och TCO tillsammans med sina motparter klara ut den frågan först, innan vihärifrån kommer med några pekpinnar. Först när vi vet hur löntagarna skall görasitt inflytande gällande i förelagens organ på olika nivåer är del dags attkomma med förslag till ändringar till lagstiftningen. HerrSJÖHOLM (fp) kort genmäle: Frågan om medinflytande är intressant från politisk synpunkt därföratt här har moderater och socialdemokrater frän skilda håll kommit varandranära, och det är man litet orolig för på ömse häll, det märks här i debatten.Det märktes även i utskottet på det sättet alt ell slag var benägnaatt skriva sig samman med mitlenpartierna. Del hade inneburit ett lappkasl,men så var faktiskt förhållandet. Socialdemokraternaär oroliga för att hamna på samma linje som , och det är därförherr i inte vågar säga någonting klart ut. Eventuelltkommer man att gå med på vad som står i reservation 1, men man kaninte göra del . säger att det vore klåfingrigt attskriva in de anställdas rätt till inflytande i lagen om aktiebolag, men hanställer i utsikt all det kan bli sädana förhållanden att man gör det senare.Varför inte säga det som jag fortfarande kallar självklart, nämligen att detsom gäller för aktiebolag skall stå i lagen om akliebolag? Om de anställda harmedinflytande i aktiebolagen, skall det stå i den lagen. Det är inte klåfingrighet,ulan del är en självklarhet. Ny aktiebolagslag, m.m. 5 protokoll 1975/76:44-45 Nyaktiebolagslag, m. m. Hen () kortgenmäle: När i gör en mängd reservationer för vad somkan komma att hända , tycker jag att det är litet egendomligt atthan vägar säga gentemot dem som förfäktar alt vi skall skilja på de bådarättsområdena att det gör "ett verklighetsfrämmande och föråldratintryck" all hävda den meningen. Dendiskussion som fördes i utskottet, , gällde huruvida vi skullekunna enas om en förutsättningslös utredning som skulle titta på var de härfrågorna skulle komma att hamna. Det var vi i och för sigintresserade av, inte minst av det skälet alt vi var ganska övertygade om attden utredningen skulle ge oss rätt. HenGUSTAFSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! Låt mig först säga att visocialdemokrater inle är "orörliga" för att och vi skallkomma överens i dessa frågor. Jag är övertygad om att och vi hartillräckligt olika uppfattningar i själva huvudfrågan .för alt vi inte skallkomma överens när det gäller arbetstagarnas inflytande i förelagen. Sedanvill jag bara återigen framhålla att del är en väsentlig skillnad mellanreservanternas uppfattning och utskoltsmajoritetens. Tiden är inte inne för attnu, som jag uttryckte del,,med klåfingrighet börja göra ändringar i en lag somnär ändringen skulle träda i krafl har ell halvt år kvar att leva. Herrförste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fäantecknat att han inle ägde rätt till ytterligare replik. i (c): ordförande uppehöll sig i sitt anförandenågot vid de tre reservationer som ledamöter i utskottet står bakom -reservationen 1 som gäller nödvändigheten av att bestämmelser om de anställdasinflytande successivt förs in i aktiebolagslagen, reservationen 3 angåendeminimigräns för aktiekapital och reservationen 6 om revisorsjäv. Jag hade tänktnågot kommentera värderingarna bakom reservationen 1, som vi har avgivittillsammans med representant. Pä grund av den ändring avtalarordningen som genomfördes strax före debattens början har frågan om deanställdas medinflytande hunnit diskuteras med åtskilliga inlägg. Dentraditionella inställningen har Ju varit att aktieägarna ensamma skulle habestämmanderätten inom ett aktiebolag. Den nu gällande lag präglashelt av delta. har dock värderingarna ändrats, ochfrän olika häll har del framförts krav på att de anslällda skall hamedinflytande. har på olika sätt aktualiserat dessa krav. 1972infördes lagen som ger anställda rätt att utse styrelseledamöter i akliebolagoch ekonomiska föreningar med mer än 100 anställda. i aktiebolagsutredningensbetänkande, som avlämnades och som propositionens förslag grundar sig på,las de anställdas inflytande inle upp, eflersom dessa frågor ej ingick iutredningsuppdraget. Jag vill erinra om att några remissinstanser kritiseradeutredningens förslag till aktiebolagslag därför att bestämmelser om deanställdas inflytande saknades. LO beklagade exempelvis att ett förslag tillaktiebolagslag framlagts utan att det innehöll några väsentliga framstegmotsvarande de utbredda kraven på ell företags funktionssätt i fråga om insynoch medinflytande för de anslällda. Enligt TCO skulle förslaget, om detgenomfördes, komma att bidra till att konservera ett frän löntagarsynpunktotillfredsställande förhållande för avsevärd tid framåt. Trotsremisskritiken innehåller propositionens förslag till aktiebolagslag ingaegentliga regler om de anställdas inflytande. Medanledning av propositionen väcktes bl. a. motionen 2164 av m. fl. (c),som begärde alt i aktiebolagslagen skulle införas regler som ger lagfästmedbestämmanderätt för de anställda. Även i två folkpartimotioner, sombehandlas i samma betänkande, framförs liknande krav. kanske något merlångtgående. Reservationen1 bygger på dessa tre motioner och den innebär krav pä all aktiebolagslagengenom successiva reformer skall kompletteras med bestämmelser som tillgodoserde anställdas krav pä ökat inflytande och vidgad medbestämmanderätt i aktiebolagen.Herr i betygsatte reservationen och hänvisade till alt demer långtgående kraven i de båda folkpartimotionerna inte återfinns ireservationen. Det är riktigt att reservationen inle är så långtgående, ulanden bygger i högre grad på de synpunkter som framförts i , alltså herrBoos, motion. Vireservanter anser att sedan viss försöksverksamhet med vidgad företagsdemokratigenomförts och utvärderingar gjorts borde det vara naturligt allbestämmelserna införs i aktiebolagslagen, så att denna inle enbart reglerarägarnas inbördes förhållande utan även anger de anställdas inflytande. medger att utredningsförslaget liksom gällande aktiebolagslag göretl verklighelsfrämmande och föråldral intryck. Vireservanter vill att aktiebolagslagen efler hand skall få en sådan utformningall den avspeglar de reella makt- och inflytandeförhållandena i aktiebolagenoch inte gör ett verklighetsfrämmande intryck. Omvi exempelvis ser pä 8 kap. i förslaget till lag med rubriken ledninganges där i 1 all aktiebolag skall ha en styrelse med minst tre ledamöter.Vidare anges: "Styrelsen väljes av bolagsstämman, om ej i bolagsordningenföreskrives att en eller flera styrelseledamöter skall utses på annatsätt." Om de anställdas rätt till styrelserepresentation nämns ej något iförslagei lill akliebolagslag, bortsett från en hänvisning i 2 ! ;, sombehandlar frågan när styrelseledamots uppdrag upphör i förlid. Enpunkt har Jag funnit i lagförslaget som kanske anger ett medinflytande,nämligen 9 kap. 2 !, där det talas om att för aktier tillhörande fjärdeAP-fonden kan rösträtt utövas av anställda i bolaget. Nyaktiebolagslag, m. m. Nyaktiebolagslag, m. m. Vianser det alltså lämpligt att bestämmelserna om arbetstagarieda-möler istyrelsen inarbetas i aktiebolagslagen sedan den nuvarande försöksverksamhetenutvärderats. Det har framhållits all den nuvarande lagen utgår den 30 juni 1976men att den nya aktiebolagslagen skulle träda i kraft ell halvår . Jagkan inle förstå all del skall medföra några svårigheter att föriänga en lagsgiltighetstid för att få del hela att korrespondera. Det gör vimånga gånger. Utskottet ändrar som bekant ibland tidpunkten för ikraftträdandetav en lag. Ävenannan särlagstiftning pä arbetslivets område bör. efter hand som man kommerfram till permanenta lösningar av de anställdas rätt lill insyn och inflytande,inarbetas i aktiebolagslagen. En sådan successivt kompletterad akliebolagslagskulle komma att ange och reglera de verkliga makt- ochinflyiandefdrhållandena och inte enbart de associationsrätlsliga frågorna. Varförhar då utskottsmajorilelen motsatt sig våra krav? Jo, enligtutskottsbelänkandet bör man "från sida inte nu söka slå fast t.ex. i vilken utsträckning de framtida reglerna om arbetstagarinflytande iföretagsorgan bör intas i själva aktiebolagslagen". Det är ungefär vad somframhållits här i debatten. Vidare betonar utskollet att "det ingalundaär självklart alt alla regler rörande löntagarinflytande måste kunna utläsas avsjälva aktiebolagslagen". Varkensom motionärer eller reservanter har vi fastslagit att alla bestämmelser somkan gälla någon form av medinflytande skall flyta in i aktiebolagslagen.Däremot bör aktiebolagslagen i framliden otvetydigt vara utformad sä, all deanställdas rätt till inflytande och medbestämmande anges. Moderaternai utskoiiei har i reservationen 2 i anledning av sin moiion 2167 yrkat attriksdagen skall uttala sig om vikten av att beakta av den lagteknisktmotiverade skillnaden mellan akliebolagsrättsliga regler och regler angåendeföretagsdemokrati. Dettayrkande kunde vi centerpartister inte bifalla, eftersom vi hävdar den raktmotsatta uppfattningen. Men även socialdemokraterna går emot moderatkravel -trots att man avstyrkt vårt förslag - och gör del med en motivering som närmasttalar för ett bifall till vårt yrkande, nämligen följande: "Utskottetfinner därför att även de anställdas roll som intressenter i förelaget böravspeglas i aktiebolagslagen." Det är ju delsamma som vi frän värt hållhar framhållil och även har uttalat oss för i reservationen 1. Jagtror att det var som sade att i i dettafall har satt sig på tvä stolar. Det förhållandel att man avstyrker bådayrkandena är kanske en illustration lill delta. Del är måhända så attmittenpartiernas förslag kommer från fel håll och därför inte lämpligen kanbiträdas. Hur som helst - den motivering med vilken man avstyrker moderaternaskrav skulle lämpligen kunnat anföras som argument för att tillmötesgå centernsoch yrkande. Det har påpekats att intebara aktiebolag ulan också ekonomiska för- eningar och i vissutsträckning andra förelagsformer berörs av denna lagstiftning. Ja, det ärsjälvklart att vi även får införa motsvarande bestämmelser om de anställdasinflytande i ekonomiska föreningar i den lag som behandlar dessa. Del framgårav utskottsbelänkandet att det föreligger ett förslag lill ändring av lagen omekonomiska föreningar med hänsyn lill de föreslagna ändringarna avaktiebolagslagen. De anställdas inflytande är en betydelsefull fråga för utvecklingen avbl. a. demokrati,jämlikhet, rättvisa, trivsel och medansvar. Det viktigaste äralt inflytandefrågorna löses pä etl tillfredsställande sätt. Del kanske inle ärlika viktigt var bestämmelserna återfinns. Men skall fattabeslut om en helt ny aktiebolagslag. Det är då naturligt altinflytandefrågorna, som har sä stor aktualitet och betyder så mycket för hurett aktiebolag skall fungera i framliden, efter hand införs i den nyaaktiebolagslagen. Vi reservanter anser att en aktiebolagslag bör avspegla deverkliga maktförhållandena och inte de som rådde före innevarande årtionde. Ny aktiebolagslag, m. m. iStockholm (s) kort genmäle: Herr talman! Som jag sade redan i mitthuvudanförande och i en tidigare replikväxling sitter vi socialdemokrater intealls på tvä stolar i denna fråga. Vi har klart sagt ifrån att de anställdasinflytande också skall avspeglas i lagstiftningen. Vad vi är oense om är frågannär bestämmelserna härom skall tas in. Vi anser det vara högst olämpligt alt börja göra ändringar i aktiebolagslagstiftningen som helaproblemkomplexet om medbestämmdandefrågorna diskuteras och något slutgiltigtavgörande ännu inle har träffats beträffande dessa frågor. HerrOLSSON i (c) kort genmäle: Yrkandet i reservationen 1 innebär att lagen successivt skallkompletteras allteftersom vi när permanenta lösningar i dessa frågor. Jag harsvårt att förstå den socialdemokratiska inställningen. Vad skulle det vara förfel i att uttalar sig för att bestämmelserna på detta sätt successivtskall införas, sä all lagen visar den verkliga maktstrukturen? Låtmig ta ett exempel. framförs del krav på all en bolagsstyrelse skallbeslå av lika många representanter för de anställda och för aktieägarna. Jagtror att detta krav finns i motioner ocksä. Om bestämmelser skulleinföras i någon lag om all bolagsstyrelserna skall vara sammansatta på detsättet, skulle det då vara skäligt all det även fortsättningsvis iaktiebolagslagen skulle stå, att styrelsen väljs av bolagsstämman, som bestårav aktieägarna? Då blir ju skrivningen helt vilseledande för den som enbariläser aktiebolagslagen. Vi hävdar att den som studerar aktiebolagslagen därskall kunna avläsa de verkliga maktförhållandena i aktiebolagen. Nyaktiebolagslag, m. m. Hen i (s) kort genmäle: Herr talman! Yrkandet i reservationen är inte bara alt detskall ske successiva förändringar i aktiebolagslagen, ulan ocksä attslyrelserepre-sentationslagen nu skall upphöra och att dess bestämmelser istället skall inarbetas i aktiebolagslagen. HerrOLSSON i (c) kort genmäle: I vad gällerstyrelserepresenlationen barden frågan prövats under någraär, och det är en fråga som häller på att utvärderas. Allt talar väl för enpermanentning av den slyrelserepresentalion som har varit rådande sedan 1973.Har utvärderingen enligt olika parter visat att denna lagstiftning börpermanentas, tycker vi atl det finns skäl till att den delen avinflytandebeslämmelserna förs in i akliebolagslagen. På liknande sätt är det iandra frågor som gäller de anställdas inflytande och som har prövats så längeatt man nu är beredd för en permanent lagstiftning. Då kan det vara lämpligtalt föra in bestämmelserna i aktiebolagslagen. Herr förste vice talmannen anmälde atl herrGustafsson i anhållit alt lill protokollet fä antecknat att han inteägde rätt till ytieriigare replik. I anledning avmotionen 1975:2161 har utskottet tagit upp frågan om användande av främmandespråk i styrelsearbetet. Motionen går ut på att i aktiebolagslagen skall införasbestämmelser om alt styrelsesammanträde / regel skall hållas på svenska och atlprotokoll från sammanträden alltid skall vara avfattade på svenska. Utskollethar funnit frågeställningen vara av sådan vikt att utskottet velat geregeringen till känna angelägenheten av att dessa problem blir föremål föringående överväganden. Utskottet slår därigenom i viss män in öppna dörrar.Dessa frågor är redan föremål för uppmärksamhet. Av den rapport, som vi redantidigare talat om här, frän statens industriverk angående erfarenheter frånförsöksperioden belräffande slyrelserepresentalion för anställda framgår attden nuvarande lagen om slyrelserepresentalion enligt verkets uppfattning börkompletteras med en allmänt hållen paragraf av del innehåll som , nämligen alt arbetstagarrepresentant äger rätt att påfordra altstyrelsearbetet bedrivs på ett sådant sätt att de anställda ges möjlighet lillinsyn och inflytande på beslut av väsentlig betydelse för företagelsutveckling. Verket har i samband därmed föreslagit att i motiven skall görasvissa påpekanden, bl. Just om användandet av främmande språk i samband medstyrelsearbetet. Frågan är alltså under övervägande. Delkan också anmärkas atl verkets utredning tyder pä atl språksvårigheter i dehär sammanhangen inte varit särskilt framträdande. Till de fall därarbelslagarrepresentanterna angeti atl främmande språk an- vänts har också hänförtsfall då endast utländska termer eller fackuttryck har förekommit idiskussionerna. Gör man en sådan tolkning av begreppet "användande avfrämmande språk", förmodar jag alt man skulle kunna påslå all de flestariksdagsdebatter ocksä sker på etl annat språk än svenska. Jagmenar vidare att frågan är av Just en sådan beskaffenhet att den bör lösas vidöverläggningar inom förelagen eller genom förhandlingar mellan arbetsmarknadensparter. Jag delar industriverkets uppfattning om de risker för byråkratiseringoch handlingsförlamning som en detaljreglering av förelagens arbetsformerskulle innebära. Anses det således för dagen inte lämpligt alt ens i enkommande lag om styrelserepresentation ta in en bestämmelse som regleraranvändandet av främmande språk i styrelsearbetet, bör sådana regleruppenbarligen inte återfinnas i aktiebolagslagen. Föratl undvika missförstånd vill jag emellertid allvariigl understryka atl Jagfinner del vara helt självklart all den som deltar i styrelsesammanträde inteav språksvårigheter skall vara förhindrad att följa sammanträdet, delta iöverläggningarna och påverka besluten. Här som i andra sammanhang får tolk ochöversättningar användas, och man kan fortsätta på den inslagna vägen att gearbetslagarledamöterna språkutbildning. Meddella, herr talman, yrkar Jag bifall till reservation nr 5, vilket innebäravslag på motion 1975:2161. 1reservation nr 6 har vi frän moderata samlingspartiet tillsammans medutskottets centerpartister föreslagit att tjänsteman i moderbolag utan hinderav jävsregel kan få vara revisor i dotterbolag, om där utses minst tvårevisorer. Dennaregel finns i nuvarande aktiebolagslag och har utnyttjats i ganska storomfattning, särskill inom större koncerner. Regeln har medfört stora fördelaroch ett slopande av den skulle innebära betydande nackdelar i många avseendennär det gäller kontrollen av och säkerheten i kon-cerntransaklioner. Dethar inle ens påståtts alt den nuvarande bestämmelsen aktiebolagslagunder den lid den tillämpats har medfört några ölägenheter eller lett tillmissförhållanden. Skälet för alt nu plötsligt sälta stopp för den tidigareordningen förefaller vara av rent principiell natur - vilket vitsordat - nämligen att slå vakt kring principen om revisorsoberoende och självständighet. Man har uppenbarligen förbigått alt den regelvi föreslår innebär en förstärkning av revisorskravet genom all vi i dessa fallutgår frän att det skall finnas minst två revisorer. Den nya lagen kräver iövrigt endast en revisor, oberoende av aktiekapitalets storlek. Nog mäste vältvä revisorer, som båda är skyldiga atl utföra sitt uppdrag i enlighet med vadgod revisorssed kräver, vara en starkare garanti än endast en revisor.Utskottets tanke förefaller därför grumlig. Jag yrkar bifall till reservationnr 6, Reservation nr 7 tar uppetl problem som är ytterst påtagligt för fa- Ny aktiebolagslag, m. m. Nyaktiebolagslag, m. m. Före enlagändring 1973 fanns del möjligheter för aktieägare att låna från eget bolag.Dä infördes ett läneförbud, från vilket länsstyrelse emellertid kan medgeundantag men endast då synnerliga skäl därtill föreligger. Dispensbestämmelsenskall alltså tillämpas mycket, restriktivt. Deallvarliga problem som uppstår vid generationsväxling i familjeföretagen harpåtalats och belysts i motionerna 1975:2163 och 1975:2166. De ekonomiskaföljderna vid en generationsväxling har betydande återverkningar för såväl deanställda som borgenärerna. Deras gemensamma intresse av att företaget kanbestå och expandera till gagn för sysselsättning och produktion sammanfallersåledes med arvingarnas önskan alt driva företaget. Dessaföretag befinner sig i en sådan undantagssituation att det bör vara möjligt atti de fallen generellt frångå förbudet för delägare att få penninglån frånbolaget. För alt inte göra en sådan regel alltför vittomfattande har jag t, v.och i avbidan pä atl generationsskiftesproblematiken får sin slutliga lösningföreslagit atl fåmansbolag vid huvudarvinges död har rätt atl lämna penninglåntill den som i samband med arvskifte förvärvar minst hälften av aktierna ibolaget. Engenerell regel har den inle oväsentliga fördelen framför etl dispensförfarandeatt regeln ger den stadga och rättssäkerhet som behövs för att företag skallkunna planera pä lång sikt utan atl vara beroende av ovissa myndighetsbeslul. Med detta, herr talman,yrkar Jag också bifall till reservation nr 7. HenGUSTAFSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! säger attutskollet slår in öppna dörrar. Man har redan uppmärksammat frågan, säger hon.Ja, industriverket har uppmärksammat den, men vi vänder oss iutskottsbelänkandet direkt till regeringen med vårt tillkännagivande. Del är helt självklart, anser , atlspråksvårigheter inte skall behöva slå hindrande i vägen. Det enda man dåfrågar sig är na-turiigivis varför hon har reserverat sig vid den punkt det härgäller. Hen () kortgenmäle: tycker att del är anmärkningsvärt alt man enligt den nyalagstiftningen bara är skyldig att ha en revisor oavsett bolagets storlek. Jagskall personligen erkänna alt jag hade haft större förståelse om hafl den inställningen att man borde införa en bestämmelse om att bolag aven viss storlek skall ha två revisorer men att båda skall vara helt obundna avmoderföretaget. Låtmig sedan säga bara några ord om låneförbudet. Reservanterna stryker under altde är angelägna att konsekvent och effektivt beivra skatteflykt och skattefusk.Några rader längre ned säger man att detta skall ske inom ramen förskattelagstiftning och skatteadministration. Mot bakgrund av vad reservanternahär själva skriver har jag mycket svårt att förstå varför man då ibolagslagen vill införa en bestämmelse som skall försvåra för denskaiteadministraiiva organisationen att utöva denna kontroll mot skattefusk -som man själv säger sig vara så angelägen alt beivra. FruLINDQUIST (m) kort genmäle: i säger att denna fråga har uppmärksammals avindustriverket. Men det är väl ändå inte sä atl inte regeringen skulle hauppmärksammat frågan. Regeringen har Ju uppenbarligen ansett att den inteskall las upp i detta sammanhang. Ur synpunkt måste Jag välvara i mycket gott sällskap om Jag nu intar samma ståndpunkt som regeringen. HerrHammarberg anför atl Jag sade alt det var anmärkningsvärt alt man hadeföreslagit en regel om att del bara skulle vara en revisor. Del har Jag intesagt, utan jag har sagt att om det nu är sä att det bara behövs en revisor, såhar vi så att säga förstärkt kravet genom att säga att vi i dessa bolag vill hatvä revisorer, medan det egentligen räcker med en revisor. Sedantycker alt det är anmärkningsvärt all vi säger att vi villbeivra skatteflykten. Men vi har väl alltid framhållit all vi vill göra det.Alt vi anser alt det skall vara ett undanlag från låneförbudet i dessa fallberor på alt de familjeföretag det här gäller är i en sådan situation atl manmåste vidta speciella åtgärder. Jag tror alt senare kommer altytterligare utveckla den ståndpunkten. Nyaktiebolagslag, ih. I motionen 1975:2166 har representanter för de tre ickesocialistiskapartierna pekat på en tendens i svenskt näringsliv som blir mer och mermärkbar, nämligen den ökande koncentrationen.