prot · FZ0954 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:54 §1 Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. Omåtgärder med anledning av dödsdomar i §2 Om åtgärder med anledning av dödsdomar i Herr utrikesministern erhöll ordet föratt i etl sammanhang besvara dels () anmäldafråga, 1975/76:172, dels (vpk) anmälda fråga,1975/76:176, och anförde: har ställt följande fråga: "Vilka diplomatiskaåtgärder har regeringen vidtagit eller avser regeringen all vidtaga medanledning av de nya dödsdomar i som publicerades den 31 december1975?" HerrMåbrink har slällt följande fråga: "Vilka initiativ avser regeringen altla i anledning av del allt brutalare förtrycket i ?" Jag avser all besvara detvå frågorna i elt sammanhang. SomJag har haft tillfälle alt framhålla här i kammaren har Sverigeenergiskt under mänga är i FN drivit frågan om dödsstraffets avskaffande. Redan1959 var en av initiativlagarna lill att fä upp denna fråga på FN:sdagordning. Vi har därefter vid mänga tillfällen sökt förmå FN atl intresserasig för frågan. Senast i hösias log statsrådet upp denna i FN i ellanförande, vari han fördömde dödsstraffet i alla sammanhang, Ellav resuliaien av de svenska iniiiativen i FN är att generalförsamlingen haruttalat sig för en successiv minskning av dödsstraffets användning. Arbetetmed denna fråga går emellertid långsamt och kan väntas ge effekt först pälängre sikt. Det slora flertalet av världens har dock fortfarandebeklagligtvis behållit dödsstraff som en påföljd inom straffrätten. Irantillhör dessa länder. Vad beträffar de akluella dödsdomarna i villJag bekräfta uppgifterna i pressen au vi i anledning av dessa domar erinralIrans ambassadör i om syn på dödsstraffet. Vi redovisadedärvid vår uppfattning atl dödsdomar, var de än förekommer, av humanitära skälbör omvandlas till mildare slraff Vår förhoppning är all sä sker även i dellafall. Hen (): Jag villtacka ulrikesminislern för svarei på min fråga. Bakgrunden till frågan -de dödsstraff som förekommit i - är egentligen bara en litendel av etl stort problem, nämligen den politiska Omåtgärder med anledning av dödsdomar i frän utveckling som vi kan se iIran, Terrorn, förtrycket mot oliktänkande, förtrycket mot oppositionen i Iranär någonting välkänt. Delär en anmärkningsvärd ulveckling som sker i . Landei håller på all blinägot av en regional stormakt i . Med hjälp av de resurser somoljepengarna ger utvecklas ett alll starkare inflytande över de närliggandeländerna. skärper regimen sill grepp över landei genom en alltmerahård och långtgående terror mot den opposition som kan förekomma. FörSveriges del mäste vi notera atl den ekonomiska siyrka som så småningomhar fått och del faktum all landei har blivit en intressant marknad har gjortdel alltmera frestande för värt land all utveckla handelsförbindelserna medIran. Och intresset all utveckla dessa kan naturligtvis också sälta spår i vårutrikespolitiska attityd gentemot landei. Jagkänner lill den markering som har gjort och som utrikesministernredovisade här. men del är svårt att undvika reflexionen all det är enförhållandevis stillsam markering. Jämfört med det säll på vilkel harreagerat i andra liknande fall upplever man kanske del faktum atlkabinettssekreteraren i all stillhet avlämnat en protest lill ambassadörsom en förhållandevis mälilig reaktion. Dethar heller inte framgått i sammanhanget all de fall det nu gäller inte är altbetrakta som dödsstraff vilka som helst ulan alt det är fråga om ett led i enpolitisk terrorverksamhel. Del är alltså fråga om politiska slraff i försiahand, och del måste bedömas annorlunda än del problem som i och för sig ärstort, alt dödsstraffet utnyttjas som en del i straffrätten. Enliglmin uppfattning borde det finnas anledning lill starkare reaktioner fränSveriges sida i form av uttalanden från regeringen eller i form av all Sverigeaktualiserar frågan i FN. Jagvill fråga utrikesministern om det här ärendet är utagerai för deleller om man kan vänta ytterligare initiativ. Hen MÅBRINK (vpk): Jag lackarför svarei på frågan. Dödsdomarnamol Iio iranier är en yllerligare upplrappning av de grymheter som schahensregim i utövat sedan sin tillkomst 1953. De är försök från dennaterrorregim att skrämma och lysta oppositionen i som växer sig alllstarkare. Den iranska regimens systematiska förbrytelser mot de mänskligaräilighelerna har alltför länge fått pågå i det lysta. Anmärkningsvärdär den tystnad mot den våldsregim som härskar i . Kananledningen vara de goda ekonomiska förbindelser som finns mellan ochIran - förbindelser som på väsentligt utvecklats? Detär också bekant all befinner sig i sullanalei för att stötta upp enfeodal reaktionär regim mot en befrielserörelse som arbetar för all befria delomanska folkel från den djupa misär det lever i. har Ju, om Jag inte är felunderrättad, diplomatiska förbindelser med den reaktionära regimen i Oman.Schahen har också uttalat sig om att invadera det socialistiska - alllför att skydda imperialismens tillgång lill billig olja. Detla område svararsom bekant för av västvärldens oljereserver. Densvenska regeringen håller tyst när det gäller den iranska diktaturensförbrytelser både mol det egna folkel och mol det omanska folkel och vägrardessulom all ge bistånd lill del socialisliska . Jagvill fråga utrikesministern: det några samband mellan dessa förhållandenoch engagemangel i oljeklubben, vilken som bekant domineras av ? Enligluppgift förekommer en omfattande vapenexport frän de nordiska länderna, bl. a.Sverige, lill . Jagvill ocksä fråga om regeringen tänker ta några initiativ med anledning av altde iranska studenterna i krävt för det försia alt den svenskaregeringen bidrar lill att en medicinsk-juridisk undersökningsgrupp sänds tillIran för all undersöka de poliiiska fångarnas situation, och för det andra allSveriges representant i FN protesterar mol avrättningarna och den barbariskabehandlingen av politiska fångar i . Omåtgärder med anledning av dödsdomar i Våra initiativ när del gäller all arbeta mol förtryck och atl försökafå dödsdomar förvandlade lill mildare slraff lar vi inom en rad internationellaorganisationer, framför alll FN, och vi kommer atl fullfölja della arbele. Mende flesla av världens har, som jag sagl, dödsdomar och vi har inlekommit långt i våra ansträngningar. Demetoder soiri vi använder för alt ge lill känna den svenska ståndpunkten infördödsdomar är olika i olika lägen. Men den vanligaste är den vi har tillämpat idet här fallet: När vi vet att det fälls domar i en instans och att man - somnu sker, om vi är räll underrättade -har eu forlsali rättegångsförfarande i denhögsta appellalionsdomslolen, redovisar vi vår uppfattning all dödsdomarna böromvandlas lill mildare slraff Jag anser all vi vall den rätta metoden. När detgäller ett fortsatt svenskt agerande får vi se vilket beslutappellalionsdomslolen kommer alt fatta. För de dömda återstår då eventuellt allbegära nåd hos schahen. Jag vill ocksä erinra om alt del är myckel svårtatt få fakta i denna sak, men de fängslade är dömda för mord -och det är ett flertalmänniskor som mördats, enligt de uppgifter vi fått från de båda domstolsförhandlingarna. Hen (): De här dödsdomarna måste ändå betraktas som ett led i denterrorverksamhel som regeringen i bedriver. Det är uppenbart atl det härfallet är en parallell till dödsdomarna i halvår sedan. Även därkunde man peka på all del begåtts mord - men del skedde i samband med destridigheter som pågår mellan opposition och öm åtgärder med anledning av dödsdomar i Det gör all manmåste se dessa dödsstraff litet annorlunda än dödsstraff i andra sammanhang.Jag tycker all del inle framgår rikligt klart av vad utrikesministern sagl atlman är beredd all se del hela som en fråga om politiska bestraffningar i förstarummet. Menändå ser Jag utrikesministerns ullalande som ell löfte atl man, omappellalionsdomslolen fastställer dödsstraffen, kan räkna på yllerligareiniliaiiv från regeringens sida. Jag hoppas alt Jag har uppfattat ullalandetrikligt. HenMÅBRINK (vpk): Utrikesministern undviker all svara på mina frågor. Jag vet interikligl vad del beror på. Dehär tio dödsdomarna är allvarliga. De innebär en upplrappning av våldet. pägär ocksä en annan form av terror från regimens sida. Enligt svenskasektionen av sitter 100 000 politiska fångar i olikaläger i . Det är möjligt atl siffran är någol för hög - del vet Jag inle.Dessa människor har en annan politisk eller religiös uppfattning än schahen ochhans regim. De utsätts för en oerhört grym behandling i fånglägren. Många av dehär människorna försvinner i fånglägren genom att man avrättar dem i tysthetulan rättegång osv. Vadhar den gjorl på den punklen, exempelvis i FN? Jag har inlehört all den här hemma har ullalal sig pä det sätt som dent. ex. gjorde mot de senaste dödsdomarna i . Sedanåterkommer jag till frågan: Förekommer det någon form av vapenexport frånSverige till ? Jag tycker all ulrikesminislern bör kunna svara på denfrågan. Det finns faktiskt uppgifter somsäger att del gör del. frågade om det är vårt medlemskap i oljeklubben sompåverkal vår hållning i della sammanhang. Självfallet är del inle så. Närdel gäller den andra frågan, om vapenexport, känner Jag inte till någon sådanvapenexport lill . Jag hör också av mina medarbetare all vapen i egentligmening inte säljs lill men all del lydligen vid någol lillfälle sållsdynamil eller krul lill detla land. Vi har alltså inga stora vapenaffärer medIran. Vadbeträffar antalet fångar och fångarnas behandling vill jag säga all herrMåbrink lydligen inte var närvarande dä vi för inte så länge sedan, i hösias,behandlade Jusl frågorna om vad gjorl i della sammanhang. Dä gällde delanlalel fångar i och deras behandling, men del gäller nu sammafrågeställning även om den avser ett annat land som har fångar och fångläger.När vi behandlade den frågan framhöll vi de insatser som gör för atliniernationellt få lill stånd bättre bestämmelser till skydd för fångar och ominsyn i fång- har lagtned myckel arbele på de punklerna. Del arbeiet pågår fortfarande, och vi harväl ändå vissa förhoppningar om framgång i den verksamheten. HenMÅBRINK (vpk): Utrikesministern säger all del förekommit försäljning av ammunition.Jag vill fråga om sådant fortfarande förekommer. Enligt en uppgift iChauffornyt, en tidning för samtliga chaufförer i , säljer nuungefär 700 lon bomber och ammunition lill . var del iranskalaslbilar som hämlade ammunitionen i och i , men är detdanska lastbilar som kör den danska ammunitionen lill . Hur är del medSverige? Fortsätter ammunitions-leveranserna från vårt land? ömsvenskt initiativ till förmån .för befolkningen i Jag kan inte svara på den frågan, eftersom jag inle handlägger dessaärenden inom regeringen. Men om det skulle förekomma sådan export av krul lillIran, kan Jag inle se vad det skulle vara för fel i della. HenMÅBRINK (vpk): Del var ell märkligt ullalande av ulrikesminislern. Det är väl inteobekant för utrikesministern alt för krig mot vissa andra folk och länder.Sverige skulle alltså bidra lill atl förse en förbrylarregim med ammunition somanvänds mot andra länders folk. Medanledning av atl ulrikesminislern inte känner till vad som kan förekomma därförall han inle handlägger dessa frågor vill jag säga, atl ni väl har kontaktermed varandra i regeringen och diskuterar sådana här spörsmål. Allra helst börväl ulrikesminislern göra del, eftersom han sköler de utrikes ärendena. Han börväl förvissa sig om vad som händer och diskutera frågorna med t. ex.handelsministern, som kanske handlägger dessa ärenden. Överläggningenvar härmed sluiad. § 3 Om svensktinitiativ till förmån för befolkningen i Herrutrikesministern erhöll ordet för atl besvara (vpk) den14 anmälda fråga, 1975/76:174, och anförde: har frågat vilka iniliaiiv regeringen har lagil för allbidra lill all befolkningen i väslra lillförsäkras rällen lillsjälvbeslämmande och fred. Fråganom avkolonisering av väslra har i FN underde senasle månadernabehandlals såväl i generalförsamlingen som i säkerheisrådei. Omsvenskt initiativ till förmån för befolkningen i Regeringen har i detlaärende sökt verka för en lösning som fullt ut beaktar den inhemska befolkningensrättigheter och önskemål i linje med FN-sladgans principer, Igeneralförsamlingen har röstat för den resolution som starkast hävdatinnevånarnas räll till självbeslämmande, Detla är också i enlighet med deprinciper för avkolonisering som nedlagis i den s. k. koloni-aldeklaralionen,vilken lidigare antagits av . Sommedlem av säkerhetsrådet har aklivt dellagil i försöken all nå enlösning på krisen i väslra och därigenom minska riskerna för en väpnadkonflikl mellan de närmasl berörda parterna. Detär även fortsättningsvis vår inställning all väslra befolkning skallges lillfälle att utlala sig om hur den önskar se omrädels poliiiska framlidreglerad. (vpk): Jag tackar ulrikesminislern för svarei, som jag anser hellöverensstämmer med min egen uppfattning om vad som kan och bör göras av densvenska regeringen. Underhösten 1975 piskade kung upp en krigsstämning för allöverta den spanska kolonin väslra . Den spanska fascislregimen, somblivit alltmer underminerad och isolerad på hemmaplan, hade inte militäraeller politiska möjligheter alt försvara sitt kolonialvälde. Uppenbarligen hadeden heller ingenting emol alt Jusl nuvarande regim inträdde formellt idess ställe. Jag säger formellt, därför all militära inmarsch ivästra barett slöd frän den konservativa franska regeringen och av alllall döma ocksä från andra imperialistiska stater. Därdet finns stora naturtillgångar, där kan man också räkna med atl demultinationella företagen och deras imperialistiska regeringar har sina mändjupt engagerade, I väslra finns fosfalfyndighetersom uppges vara destörsta i världen. Där finns tydligen också olja. Den långa kusten har sammaklimat som de närliggande och kan - när hotell och annal byggs ut- bli etl utomordentligt atirakiivt luristområde. Fränbörjan fanns det en överenskommelse mellan all delavästra . Men uppgifter i den franska pressen tyder pä all de maurelanskainvasionsslyrkorna nu irängs undan av de marockanska efter atl ha liditförluster mol Polisarios, väslra befrielsefronts, gerillaslyrkor.Befolkningen i har bl. a. stöd av grannstaten . Men denbehöver ocksä stöd av världsopinionen i sin kamp för självbestämmanderätt ochfred. Den insatser i FN är en betydelsefull del av dennainlernalionella opinion. Överläggningenvar härmed sluiad. § 4 Om en vitbokrörande öde Herr ulrikesminislern erhöll ordel förall besvara i (m) anmälda fråga,1975/76:178, och anförde: i har frågai mig om ulrikesdepartementet förberederutgivandet av en ny vitbok om och när regeringen bedömertidpunkten vara lämplig för elt offentliggörande. Somsvar vill Jag först framhålla all regeringen siändigt med största uppmärksamhetföljer frågan om öde. Närhelst uppgifter framkommer som rörRaoul ulredes dessa med all noggrannhet. Utredningar har ävenförekommit . Dessa har emellertid ej kunnal föra fråganvidare. Sedan den senasle vilboken, 1965, har inga nya fakla framkommil vilkamoliverar ulgivandel av en ny viibok, Iövrigt ber Jag få hänvisa till del svar Jag lämnade pä i Wallenbergfrägan . Omen vitbok rörande öde i (m): Jag ber all få tacka herr utrikesministern för svaret på min fråga. Saklägelär all regeringen och 1965 har givit ut vitböcker i ärendet. Då var dennasak milt sagt högaktuell. I det känsliga läget ansåg regeringen del varalämpligt atl ge ut vitböcker. är frågan kanske mindre politiskl känslig.Dä lycker man au regeringen av sädana skäl inte skulle tveka när del gäller atlge ul en vitbok. Del har som sagl gäll den senaste kom ut. Herrutrikesministern säger i svarei all några nya fakla i målel inle har kommitfram. Jag häller inle med om della. Del har kommil fram intressanta uppgiftervid de amerikanska senatsförhören. Del har ocksä kommit fram intressantavitinesmål av flyktingar från , Såvitt det är mig bekant harjustitieminister vid sill besök hos sin ryske kollega justitieministerTerebilov i haft frågan uppe till diskussion. Jag kanföreställa mig all vad som då framkom t. ex. skulle vara av intresse för densvenska allmänheten. Det är ändå inle var dag som två Jusiilieminislrardiskulerar en fråga av del här slagei. , herr lalman, är nödvändig därför all akterna i målel av olika skälfortfarande är hemligstämplade trots att en del av akterna är belydligl över 30år gamla, Ulrikesutskotlelanförde , och kammaren biföll della, all man skall sträva efler"största möjliga öppenhet i detla ärende". Eftersom akterna nu inteär tillgängliga för vare sig massmedia eller seriösa forskare, är en viibok,dvs, etl initiativ frän regeringens sida, den enda möjligheten till detla. Jag vill avslutningsvissäga all Jag är medvelen om alla 3Riksdagens protokoll 1975/76:52-55 Omen vitbok rörande öde de problem som ärförknippade med della komplicerade ärende, men Jag lycker nog ändå all jusl envitbok skulle vara en möjlighet alt ge ökad information, som rimligtvis inlekan stöta någon. Ulskollets belänkande gick Ju ocksä ut pä atl man så snartsom möjligt skulle göra någonting i frågan - men det får vi lydligen vänta päytterligare en lid. Skulle man nu ge ut en ny vitbok, är det som skulle bli delintressanta, alltså del som har framkommit i ärendet , ell tilläggtill de båda lidigare vitböckerna. Det som har tillkommit efter 1965 äraltflera personer anser sig kunna bevisa all har befunnii sig vidliv i fiyktingläger eller i fängelser i , Praktiskl taget alladessa personers berättelser är redan kända genom pressen, varför publicerandetav dessa uppgifter inle skulle tillföra ärendet någonting nytt. Delnya som dä kvarstår är de undersökningar om dessa påståenden som de svenskapolismyndigheterna har gjort. Undersökningarna har inle lett till all man harkunnal från svensk sida skaffa fram belägg för att de uppgifter som lämnats ärriktiga. Del är alltså dessa påståenden, be-rällelser och skildringar, i försiahand från enstaka individer, som skulle lämnas ul plus polisens utredningar.Eflersom del vid dessa utredningar inle kommil fram några fakla som stödermisstanken om atl befinner sig i livet eller sitter i någonfångvårdsanslalt i , anser vi det inle vara någon siörre mening med atlpublicera detla malerial, i varje fall inte . - Det är bara den enklabedömning som vi gör. i (m): Man kan naturligtvis göra olika bedömningar av vad som är aktuellt ochvad som är lämpligl alt publicera, men det är ju det som är så förfärligt svårtatt bedöma för oss och för allmänheten, som inte vet exakt vad som finns i UD:senorma arkiv pä det här området. Dessulomhar den här frågan under hela sin existens handlagts av i princip en och sammaregering, och del är då naturligtvis på det sättet atl den regeringen är part imålel i myckel hög grad. Av den anledningen kan del vara av inlresse förexempelvis ledamöter och allmänheten atl följa hur regeringen harhandlagt frågan. Del är också därför som del har framställts krav på all dessaakter, som i vissa fall är gamla, skall frisläppas. Närdel gäller de sista akterna, herr lalman, säger herr ulrikesminislern att dehar visat sig vara otillförlitliga och atl det i alla fall inte har framkommilnågonting som skulle bevisa atl är vid liv. Det ärmöjligt all del är så all han inle längre lever, men en inlressanl sak skullede här vittnesmålen ändå kunna ge klarhet i, nämligen hur förfärligt svårt detär atl fä klara och enlydiga besked av ,myndigheierna i Sovjelunionen i frågorav del här slaget. jag skulle motivera enviibok. har Ju våra myndigheler Nr 54 inleprecis sparat pä papperet när del gällt publiceringsverksamheten den Överläggningenvar härmed sluiad. §5 Om skatten på realisationsvinster Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:179, ochanförde: har frågat mig om regeringen avser att föreslå enretroaktiv skärpning av skatten pä realisationsvinster, t. ex. vid försäljningav egnahem. Jagdelar uppfattning att retroaktiv skattelagstiftning som regel börundvikas. Undantag frän denna regel har förekommit då speciella skäl såmotiverat. har då skett med godkännande. Huruvida någon form av retroaktivitel kan ansesmotiverad i en kommande lagstiftning om skärpl realisationsvinstbeskattning ären fråga som regeringen ännu ej tagit ställning lill. Regeringens uppfattningpå denna liksom pä övriga punkter i förslaget kommer att utan dröjsmålredovisas i proposition till vårriksdagen 1976. Hen (): Vad vi nu diskulerar är inle i och för sig beskattningen vidförsäljning av egnahem och aktier. Det kan finnas skäl all skärpa skatten påren spekulation, där man i vinningssyfte köper och snabbi säljer hus, byggdamed förmänliga slalliga lån. Men vi måste alllid skydda de människor som lagtner år och årtionden av arbete och sparande i sill hus. De skall inle fä enorimlig skalteskärpning. Deras egnahem har ofta ökat i värde. Men till stor delär det följder av inflationen. Sådana inflationspengar fär inle beskallas somom de vore verkliga vinster. Mennu handlar del om någol annal: Skall en skatteskärpning vara retroaktiv ellerinte? Skall en ny skall drabba ocksä egnahemsförsäljningar som redan /w/gjortsoch inle bara de försäljningar som kommer an göras? Förfolkpartiets del är svarei givet. När en människa begår en handling eller gören affär skall han eller hon vela vilka lagar och regler som gäller / detögonblicket. Efteråt skall inte lagskärpningar och skatteökningar som verkarbakåt i liden komma som en kalldusch. Det strider mol rättssäkerheten i ettciviliserat samhälle. säger nej till skalteskärpningar som ärlillbakaverkande. Och jag har i fri- och räl-lighetsutredningen reserverat migför ett förbud i grundlagen mot sådana retroaktiva lagar. Men finansministern tycksinle bekymra sig om den saken. gått, sade iTV. Del betyder all en skatteskärpning kan komma redan frän den ,trots alt ännu inget beslul har fattats av . Och finansministernhåller öppet om en ny lag skall bli retroaktiv. Också Justitieministernhar varil ute och i princip godtagit en skalteskärpning som verkar bakåt iliden. Menhur många statsråd som än rusar fram med bekännelser till retroaktiva lagaroch skaller kommer vi liberaler all rösia emol. Folkpariiei ser inleräiissäkerheien som en lämplighelsfråga eller elt budgetproblem. Omfinansministerns proposilion innehåller krav på lillbakaverkande skattehöjningarför egnahemsägarna kommer alt bekämpa del förslaget. Jagtackar finansministern för svaret pä frågan. Det enda positiva i del är all hansäger all man "bör undvika" retroaktiva skaltelagar men atl"speciella skäl" kan göra dem motiverade. Men, , vad kandet finnas för "speciella skäl" atl mot både grundläggande rättsprinciperoch halva lägga på landets egnahemsägare en ny skatt som verkar bakåti liden? Jag tycker kanske all inlägg präglades av litetöverdriven morskhei. Del är möjligl att han längre fram får anledning atlfundera över den här saken närmare, när man ser hur utvecklingen ler sig ochnär papperen ligger på bordet. HerrAhlmark ställde frågan: Vad finns det egentligen för skäl lill atl man i vissafall har tillämpat en retroaktiv skattelagstiftning? Som Jag sagl ogillar jagdella - jag lycker inle om relroaktiv lagstiftning -men i vissa fall har detfaktiskt funnits skäl, som inle bara halva ulan även represenianterför oppositionspartierna i har ställt sig bakom, för en retroaktivlagstiftning, och då har de också resulterat i en sådan. Viinförde 1972 en skärpt lag om handel med förlustbolag därför atl del visade sigatl del blev gängse praxis alt köpa förlustbolag för all kunna undvika denskatt som man regelrätt borde belala på de vinster man gjorde på andra bolag.Det var ell halvt års retroaktivitel i della fall. genomförde vi iriksdagen en lag om parirederier. Man gick så ogeneral till väga all man sallein annonser i tidningarna och inbjöd folk som hade höga löner och gott ompengar atl bli delägare i en båt, fasl de inte hade någon som helst anknytningtill vare sig sjöfart eller rederinäring. Det gällde båtar som byggdes långtutanför landets gränser. Vederbörande fick på den vägen möjligheleralt skrivaned sina inkomster på själva kontraktet.