prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — Deltaunderstryker vad vi i molionen hävdat, nämligen alt de irafiksvaga bandelarnaanses uigöra så betydande investeringar i värt land all människor och bygder iregel kämpar en härd kamp för att fä behålla dem. har väl den stormen lagtsig i och med att kommunikationsministern klarl deklareral att nägon nedläggningsprövninginle är aktuell på de av SJ påtalade bandelarna. Vihar i trafikutskottet haft en genomgäng beträffande de i budgelpropositionenupptagna älta bandelarna. Som del sägs i reservationen 2 har del då, enligt minmening, visal sig alt det - med undanlag för bandelarna ochUppsala-Hallstavik - i samlliga fall finns skäl som talar för all trafiken börfå fortsätta i minsl den omfattning som gäller f n. I flera fall har berördalänsmyndigheter klarl iiitalal sig för önskvärdheten av forlsalt trafik t. v.under nuvarande förhållanden. Detta gäller t. ex. linjerna ,, och . I andra fallhar beslämda villkor siällls för ett nedläggande; främst gäller del dåordnandet av fullgod ersätiningstrafik. För samlliga bandelar gäller dock altåtminstone någon kommun, nägon remissinstans eller nägon berörd organisationhar uttalat sig för bevarandet av trafiken. ex. har järnvägsmännens samarbeiskommitié för sagl all med enrejäl satsning på motorvagnsiåg av modernare lyp och en bälire bansiandardskulle en positivare utveckling här vara möjlig. Och olönsamhelen på dennahandel hör samman med dåliga förbindelser, menar man. När det gäller linjenUppsala-Enköping ville i län, kommun, kommunoch behålla nuvarande trafikuppläggning, medanlänsslyrelsen t. v. ville flytta över personirafiken lill buss. Beträffandeandra bandelar kan jag hänvisa till riksdagsmotioner och uppvaktningar som hargjorts inför trafikutskottet. Isamband med del trafikpolitiska utredningsarbete som bedrivits och fortfarande bedrivshar man från sida sagl - och del har också nämntstidigare i debatlen - alt detla utredningsarbete skall bilda underlag för entrafikpolitisk proposilion, som innevarande år skall föreläggas . Idenna proposition är också avsiklen, enligt vad som sagls, alt skissa deljärnvägsnät som enligt regeringsförslagel skall bli den närmaste framlidens.Ell sådant regeringsförslag bör givelvis bli föremål för ingående prövning ochdiskussion här i men också uianför väggar. De samhällsekonomiskavärderingar som trafikpolitiska utredningen lalar om måste då Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Nr 89 givetvis få sin chans alt verkligen bli gjorda. Onsdaeen den '"'' sammanhang vore det givetvis utomordentligt viktigt att ha tillgängtill det breda register av kalkylmetoder som vi behöver för all --------------- beräknade samhällsekonomiska effekterna av irafikpoliliska åtgärder pä Ersättning för drift etttillfredsställande sätt. Vi är från vår sida tveksamma om de möj- av icke lönsamma ligheterna kan föreligga vid del här tillfället. I vilket fallsom helst blir järnvägslinjer det dock, om gången blir den som man fråndepartementets sida sig- m. m. naleral, en samlad trafikpolitisk bedömning, och i denna kan det dåbli tillfälle att på eltgrundligt sätl penetrera eventuella förslag till nedläggning av bandelar ochde positiva eller negativa effekter de kan fä. Vi menar därför att denedläggningsförslag som lagils fram i årels budgetproposition, med undanlag avde bandelar jag förut nämnt, bör kunna prövas i den samlade bedömningen. Ensådan inslällning rimmar väl med den uppfattning som kommil fram i yttrandenfrän fiera länsstyrelser till de aviserade nedläggningsprövningarna. Utökningen av det irafiksvaga nätet är inte bara ell resullal avbilismens frammarsch. Den är också ett resullat av kapitalels koncentration ochav den s. k. strukturomvandlingen i vårt land. Järnvägarna byggdes under stormöda och svåra förhållanden - del är ytterligare ett skäl lill all se myckelseriöst på användningen av dessa investeringar. Sedan kan man ju också fråga sigom vi inte är skyldiga de människor, som i strukturomvandlingens spär blivitberövade så myckel av samhällelig service, den hänsynen att göra allt för attinle deras kommunikationsmöjligheter skall försämras. Medhänvisning inte minsl till detla yrkar jag, herr lalman, bifall lillreservationen 3. HenMELLQVIST (s): Man blir nästan rörd när man hör de ganska lidelsefulla inläggen tillförsvar mot en nedläggningsprövning av i delta fall åtta irafiksvaga bandelar.Man ställer sig frågan om vi skall ha kvar bandelar som inte längre harunderlag för att kunna fullfölja den trafik för vilken de en gäng tillkom. Nyatrafikmedel har övertagit de uppgifter som en gäng var självskrivna förjärnvägsdrift. Man måste vara realist och se hur utvecklingen inom olika delarav värt land gått över från den rälsbundna trafiken lill landsvägstrafik. Ävenom många av oss kan beklaga denna utveckling, måste vi ta konsekvenserna som imånga fall leder fram lill en nedläggningsprövning. Enomläggning från olönsam järnvägstrafik lill busstrafik behöver i och för siginle innebära att bussarna får färre resenärer. Del kan, som SJ-chefen nyligenframhöll, bli så all busstrafiken bättre ansluter till dagens bebyggelse. Detnu föreliggande utskotlsförslaget berördels linjerna stavik och , som enbart har godslrafik, dels sex ban delar som uteslutande har persontrafik. Dessa linjer kommer alltså att 128 vara kvar för den tyngre godslrafiken. Utskottethar verkligen ingående prövat proposilionens förslag dels genom kontakter medlänsslyrelserna, dels genom uppvaktningar från kommuner och andra organ. Det ärmoi denna bakgrund som utskottet tillstyrker departementschefens förslag altgodla den nedläggningsprövning som föreslagits. understryker att förutsättningen för en sådan nedläggning måste varaatt ersättningslrafiken fär en tillfredsställande lösning samt att erforderiigavägupprustningar kommer lill utförande. Utskottet utgår vidare frän allprövningen av nedläggningsfrägor i princip kommer all ske i samma ordning somlidigare har tillämpats, vilket alltså innebär att inte enbart SJ och vägverketblir hörda i sammanhanget utan även länsstyrelser och kommuner samt alt ävenförelrädare för trafikanter och trafikuiövare fär lillfälle att framföra sinasynpunkler och önskemål i sammanhanget. Delhär utskottsbetänkandet, om vilket majoritet föreligger, släller sig alltsåpositivt till de ålgärder som har föreslagits - åtgärder som ansluter sig jusllill en prövning - som kallas nedläggningsprövning - av i delta fall deakluella bandelarna. Jagfattade del så av i och iKristinehamn anföranden, att man bör driva dessa järnvägar oavsett de kostnaderdel medför. Del är klart att vi får tillfälle till en ingående diskussion omdetta, om inte förr så åtminstone när trafikpolitiska uiredningens helabelänkande föreligger. Vad den principiella frågan gäller är om man skall drivajärnvägar oavsett kostnaderna, om det - såsom vi anser - skall varasamhällsekonomiska premisser som ligger till grund för beslulet eller omföretagsekonomiska synpunkler skall hävdas i sammanhanget. Självfallel bör delsom ur samhällels synpunkl är det mest eftersträvansvärda och ändamålsenligahär komma in i bilden. Menvi kommer i alla fall inte ifrån att del är en koslsam historia all med allamedel söka upprätthålla en olönsam järnvägstrafik. Jag tror all har rätt i att man givetvis inte skall med alla medel uppehålla enjärnvägstrafik, om del inte finns några som helst förulsältningar att driva denekonomiskt. Jag kan lämna någrasynpunkter på vad det rör sig om . Omvi som exempel lar bandelen , som är en sträcka , finner vi att del där går sju låg. Antalet resande per tåg är sju och per dag 40stycken. Intäkterna är per resande , medan den totala kostnaden är perresande . Andraexempel: , som aren något längre sträcka. Antalet resande pertåg ärjust nu 17, per dag 34 och intäkterna per resande . Den totalakostnaden per resande - som alltså samhället får stå för - uppgår till . Jokkmokk-Arvidsjaur:Antal resande per låg 6, per dag 13, intäkten per resande . och den lolalakostnaden per resande . , somockså finns med i bilden: Antalet resande 9 protokoll 1975/76. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. per tåg 22, per dag 210,intäkten per resande . Manskulle kunna redovisa mänga liknande exempel. Lät mig la ett från sträckanFalköping-Ulricehamn. Där är antalet resande per tåg nio, per dag 64,intäkterna per resande . och totalkostnaderna rör sig om . Detär klart att man dä kan fråga sig - och det var också vad jag gjorde förut - ominte det resebehov som finns bälire kan tillgodoses med landsvägsbuss till enlägre kostnad än vad ett järnvägståg drar. Det är inte minst detsom, hur samhällsekonomisk man än må vara, är en av de betingelser som måsteläggas till grund när man skal ta ställning till alternativennedläggningsprövning eller elt mer eller mind re långl gående bibehållande avdet s. k. E-nätet, alltså ersättningsnätet Dethar gjort att utskottet delar - det vill jag understryka än en gång - denuppfattning som departementschefen ger uttryck för i proposi tionen. Riksdagenbör ställa sig bakom det förslag som innebär en ned läggningsprövning av de härrefererade åtta bandelarna av järnvägsnätet Jag tror inte att den prövningen ioch för sig, med de kontrollstationer som finns för beslutet, utan vidarekommer att resultera i förslag til nedläggning. Här kanske berörda kommuner,länsstyrelser och andra in tressentgrupper än en gång fär lägga fram sinasynpunkter och säga om de över huvud taget anser att de kan tillstyrka ennedläggning. Mendet finns självfallet anledning att frän andra utgångspunkter se över hela delhär problemet. Man kan inte grunda ett nedläggningsförslag enbart på vadlänsstyrelsen lycker och tänker utan man måste också ta hänsyn till andrabetingelser. Jag har nämnt några av de betingelserna när jag här refereradelill kostnaden att föra fram vissa persontåg i förhällande tillresandefrekvensen. Vidare är del endasl på tvä linjer som godslrafiken skallförsvinna, på de återstående sex linjerna skall den vara kvar. Utöverdenna slora fråga i betänkandet kommer självfallel den s. k. kollektivbiljettenin i bilden. i uppehöll sig något vid det anslaget.Här kan det också bli fråga om olika beräkningsgrunder. Om del inte blir någonnedläggningsprövning av de ålta linjerna uppstår självfallel en brisl, somberäknats till ca 30 milj. kr. Del är ingen som föreslagit att den summan skallutgå för den händelse man ännu skall, hålla de här linjerna intakta. Närdet gäller molionen om inlerrailkoriet, har SJ avstyrkt den, och även utskottetsäger i sill uttalande över motionen: "Nägon utvidgning av systemet avexempelvis den art motionärerna tänkt sig har enligt vad ulskoltet inhämtatinte diskuterats. Förutsättningar för en sådan ulvidgning har inte helleransetts vara för handen." Det är ett referat av vad den internationellajärnvägsunionen närmasl anfört vad gäller en popularisering av järnvägsresandetför ungdom. Meddel sagda, herr lalman, har jag för tillfället inget att tillägga mer än ettyrkande om bifall till trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 19. Hen iGöteborg (fp) kort genmäle: Får jag först säga beträffande interrailkortet att detta är beroende avbeslut i internationella sammanhang. Vad vi önskar är att man aktivt skall taupp dessa frågor för att möjliggöra ett interrailkort. Närdet gäller nedläggning av bandelar ansåg utskottets värderade vice ordförandeatt det inte alls är säkert att det blir en försämrad service i och med att manövergår från järnväg till buss. Man kanske t. o. m. kan anpassa trafikmängdennärmare till resebehoven. Men anledningen till att varit sårestriktiv i avvaktan på utrednings- och planeringsarbetet är just den bittraerfarenhet jag nämnde i mitt första anförande, nämligen att närjärnvägstrafiken ersatts med busstrafik har det plötsligt, efter ett eller ettpar år, blivit så att även busstrafiken lagts ned. Det är därför vi varit såangelägna om att nedläggning av järnvägstrafik skall ses i ett mer långsiktigtperspektiv. Ävenherr har för mindre än varit med om att skriva under ettuttalande från sida om att någon järnvägsnedläggning inte bör skemot berörda kommuners vilja under pågående utrednings- och planeringsarbete.Intill dess att det föreligger ett förslag om trafikpolitikens utformning, därman i ett större sammanhang kan se till att det finns en tillfredsställandetrafikförsörjning, gäller ju fortfarande detta enhälliga uttalande. Mendet kan, som vi sagt i reservationen 2, finnas områden där utredningsarbetethar kommit så långt att man verkligen kan påbörja en nedläggningsprövning. är överens om att det kan ske i fråga om tvä bandelar. När det gällervissa andra bandelar har länsstyrelserna gjort samhällsekonomiska bedömningarsom kan motivera en nedläggning. Med anledning av vad vice ordföranden iutskottet sade, att det inte bara gäller vad länsstyrelserna tycker, vill jagframhålla att även länsslyrelserna ju har fått ett instrument för att kunnabedöma frågor i ett vidare perspektiv och inte bara sitta och tycka. del fall har alltså länsstyrelserna ansett att det är samhällsekonomisktfördelaktigare med en nedläggning. Men då finns det andra kriterier kvar,nämligen trafikförsörjningen, vägupprustningen osv. Vad vi vill understryka äratt man icke får göra nägon nedläggning mot berörda kommuners vilja i avvaktanpå att utredningsarbetet blir avslutat. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. iKristinehamn (vpk) kort genmäle: Herr talman! säger att det baraär fråga om en nedläggningsprövning. Ja, det vet jag, men jag befarar ändå attsjälva beslutet om nedläggningsprövning kan forcera fram nedläggningar avbandelar som man tycker borde få prövas på litet , som sade. Det faktum att departementschefen föreslår en sänkning avanslaget med 30 milj. kr. innebär ju ändå att avsikten är att endel nedläggningar skall realiseras. Närdet gäller frågan om de linjer i norr som talade om är jag ocksåmedveten om att de är dåligt frekventerade linjer. Nr 89 jag tror alt man i detta speciella fall särskill måste ta hänsyn tillden den diskussionsom har pägält om t. ex. roll och betydelse 'inland och de funktionella samband som kan finnas där med .-------------- andrabandelar - tvärgående bandelar osv. Jag tror inte att man kommer Ersättning för drift ifrän det. Det har ju också visat sig att de olika kommunerna där uppe av icke lönsamma är mycket bekymrade och har uttalat sig motnedläggningsförslagen. järnvägslinjer Det är klart att inle heller vi kan la ställningför behållande av en m. m. handel oavsett vilka kostnader som.det medför. Men jag vill ändå un- derstryka än en gäng altjag tror all man vid en riklig samhällsekonomisk bedömning kan komma tillresullal som radikalt avviker från den företagsekonomiska bedömningen. Det ären riklig ståndpunkt, tror jag, att vi i första hand gör en samlad bedömning avhela nätet. Det är ju flera länsstyrelser som har instämt i den tankegången.Man an.ser lydligen alt det är en riktig väg att gå - att vi väntar på dennasamlade bedömning och sedan tar en grundlig diskussion om hur vi skall ha delframdeles. Jag är inte säker pä att vi. inom vpk kan godkänna del förslag somregeringen kommer med då. Men det blir i alla fall lillfälle, som jag sadeförut, all på ett helt annat sätt få en samlad bild av konsekvenserna aveventuella nedläggningsförslag. HerrHÅKANSSON i (c) kort genmäle: blir rörd över omsorgen om järnvägarna. Jag undrar omdel inte hade varit litel bättre om hade blivit rörd över försökenatt se till all det inte sker nägon nedläggning mot kommuners ocblänsstyrelsers vilja. Hur del än är sä innebär nedläggningar en förändradtrafik, som i de flesta fall blir sämre. Närdet gäller de s. k. svaga bandelarna har man ofta i resonemang med järnvägsfolketfått höra att statsmakterna borde göra bättre satsningar på järnvägstrafikenoch på sä vis höja intressel för resandet. I mänga fall har det också visat sigatt moderna vagnar, väl anpassade till tidtabeller osv. kan innebära stimulanstill ökning av resandet. Läggerman ner järnvägsdriften pä en viss linje och sätter in en bussförbindelse, såblir detta kanske också en verksamhet som inte helt har inkomstläckning - detsker bara en överföring från det ena lill del andra. Detär ändå ett faktum att järnvägen är något speciellt i en bygd. Jag länker iviss mån på järnvägen som går genom en betydelsefull bygd ochhar en myckel stor uppgift alt .fylla där. Motdenna bakgrund, herr talman, vidhåller Jag mill yrkande om bifall tillreservationen 2. HenMELLQVIST (s) kon genmäle: Den som lästutskottsbetänkandet - och det utgår jag från alt utskottetsvärderade ordförande har gjort mer än en gång - kan inte undgå att finna attvi uppehåller oss mycket ingående vid själva Vitalar ju om de nuvarande bestämmelserna och 132 förutsättningarna att med statsbidrag klara just ersättningstrafik ide om- råden där enjärnvägsnedläggelse blir aktuell. Det finns därför kanske ingen anledning alttala mer om den saken. HerrSven i tog upp frågan om bussarna. Det är klarl att detfinns vissa exempel på alt om järnvägstransporterna på personsidan är av litenomfattning går man över till buss. Om sedan ingen utnyttjar bussen heller,kommer man ju förr eller senare i den situationen att indragningar måsie göras.Del blir färre turer, och det kan även bli så att busslinjen försvinner. Ombusslinjen inte har någon uppgift all fylla, därför att folk utnyttjar sinaprivatbilar, sä kan alltså konsekvensen bli den som varinne på. Tillherr i vill Jag säga, att här är det ju i alla fallfråga om en prövotid - systemet skall prövas innan man ger ett bestämt besked.Herr uttalande är riktigt så till vida au man räknar in de 30miljoner som skulle uppkomma i vinst om man lägger ned de ålta linjer som äraktuella. i säger att jag skulle vara rörd över länsstyrelsenssynpunkter härvidlag. Ja, visst har jag väl respekl för - jagtror mig faktiskt veta hur en länsstyrelse arbetar. Jag anser emellertid inleatt skall ha någon vetorätt. skall självfallet förafram vad den tycker och tänker när det gäller den egna regionen, men del fär juinte vara lag för ett ställningstagande till en viss järnvägsförbindelse, närman kan bevisa att förbindelsen inte används i den omfattning som vore önskvärtliksom att kosinaderna blir avsevärt större om man tvingas fortsätta järnvägstrafikenän om man övergår till annan drift. Del är delta vi bedömer som sä väsentligt; Mensom sagt: Det är fråga om en nedläggningsprövning just i dagslägel, och denskall ske efter kontakter med länsstyrelserna, med kommunerna och med andraintressenter inom trafiksektorn. Därefter tar regeringen ställning till fråganom nedläggning eller inte. HenSVEN i (fp) kort genmäle: Herr lalman! Mönstret är ju oftadet, att redan innan trafiken läggs ned går det en busslinje parallellt medjärnvägen, så alt t. ex. SJ genom silt bolag konkurrerar med sig själv.Därefter läggs järnvägstrafiken ner, och efter en lid läggs även busstrafikenner. Då får man accepiera det, säger . Men jag tycker att viskall vara litet mera aktiva när det gäller att främja kollektivtrafiken. Närdel sedan gäller länsstyrelsernas och kommunernas ställning vill jag bara pånytt hänvisa till enhälliga uttalande så sent som . HenHÅKANSSON i (c) kort genmäle: Herr lalman! 1 sitt senasle anförandesade , alt om järnvägen inle utnyltjas i önskad omfattning börtrafiken läggas ner. Dä vill jag fråga: Var går gränsen för denna önskadeornfattning, som naturiigtvis kan vara mycket varierande? Ersättningfor drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. Hen () kortgenmäle: Det är givetvis ingenting som hindrar att man driver trafiken på enJärnväg sä länge man vill, oavsett om det finns trafikunderiag eller inte. Mennågon måste ju betala kostnaderna för det. Och räcker det faktiskt inte medde 600 miljoner som har ställts till SJ:s förfogande för den s. k.kollektiva biljetten. Då rör det sig om mycket större belopp. Jag tror attingen som lägger samhällsekonomiska synpunkter pä denna fråga kan motivera driver trafiken på en järnväg för järnvägens egen skull. måste ifridens namn också ha en uppgift att fylla! Har den inte det, så måste denersättas med annan trafik. Sedantog i upp frågan om ersättningstrafiken med buss,som också hade lagts ner; Jag vet inte vilken busstrafik hanåsyftade. Beträffande GDG-nätet, som omfattar sträckan och däralltså en begränsad del av landet berörs, känner jag inte till atttrafikföretaget har lagt ner någon busslinje som varit ersättning för ennedlagd järnvägslinje. Jag tror tvärtom att GDG på ett bra sätt har fångat uppdet trafikbehov som finns utefter denna långa sträcka från via Dalarnatill . Hen (): De moderata representanterna i utskottet har i denna fråga stöttutskottets linje, och i den debatt som här har förts tycker jag inte att dethar förekommit några i princip delade meningar mellan utskottets ordförande ochmig. i har en hårdare formulering när han beskriverhändelserna, och min vän i har yrkat direkt avslag.Han vill inte att någon nedläggningsprövning skall förekomma. Jag förmodarockså att utskottets ordförande har samma motivering som Jag, alltså att viljatillförsäkra människorna ute i bygderna en trafikservice som är bättre än dende har r n. pä resp. orter genom den järnväg som finns där. Fömtsättningenär givetvis att regeringen respekterar beslut. Jag har inte velatvara med om något lottförfarande, som eventuellt hade kunnat uppstå, och därdet på ena sidan hade funnits en utskotts-skrivning av ungefär reservationernaslydelse och på andra sidan en socialdemokratisk reservation med en iförhållande till dagens utskottsskrivning kanske försvagad lydelse. Om vi dåhade föriorat loitningen, så hade vi fått ett försämrat underiag när vi gåttatt möta vänner i de få områden där en nedläggning av persontrafiken kommer attske. Och det hade man ju inte tjänat på i berörda områden. Dettahar sålunda varit min bedömning. Men jag vet ju inte hur vpk hade uppträtt iett sådant läge. Omnågon till äventyrs fortfarande tror att det här är fråga om järnvägsnedläggelser,så måste det upprepas att det är fråga om en prövning av en nedläggning avpersontrafiken på sex mycket olönsamma bandelar. Godstrafiken skall däremotvara kvar. Länsstyrelser, kommuner, repre- sentanter för trafikanteroch trafikutövare - det har sagt - skall höras förutomvägverkei och SJ. Prövningen skall ske i sam förstånd med dessa. Jaghoppas att det skall stå klart även för den mesl nostalgiska järnvägsentusiasthär i kammaren att järnvägsspåren kommer alt finnas kvar, även om prövningenskulle visa att det är lätt att lägga ned persontrafiken. Godslrafiken skallupprätthällas så länge näringsliv och samhälle anser att den behövs. Om nägraresenärer skulle dyka upp som gör driften mindre olönsam än f. n., går det attompröva beslutet om dessa bandelars utnyttjande. En omprövning kan också görasom vi av beredskapsskäl skulle anse oss behöva upprätthälla full trafik och denavgudade bilen kanske måste ställas åt sidan - om ett sådant läge uppstår iSverige så måste det vara förskräckligt. Moderatasamlingspartiet har i sin partimotion uttalat att vi inte föredrar den enaIransportformen framför den andra. Grunden är effektivitet, lägsta möjligakostnad för den enskilde och företagen och konkurrensneutralitet. Samtidigtskall samhällsekonomiska aspekler tillgodoses: miljö, säkerhet, regionalaintressen. Med förbättrad service, modernisering och lämpligt utbyggttaxesystem tror vi att SJ på mänga ställen mycket bättre kan möta framtiden. Ersättningsbeloppentill SJ börjar nu från samhällsekonomiska synpunkter bli så stora att det ärnödvändigt att verkligen allvarligt överväga, om del är rimligl att behållaalla nuvarande trafiksvaga bandelar eller om inle en nedläggning av de svagasteborde prövas. Sker inle della ISr skattebetalarna /81 - och det är intelångt dit - åriigen i ersättning betala eller nära 200kr. per person här i landet, spädbarn som pensionärer. Dessa pengar har de allbetala utöver sin ordinarie biljett. De flesta människor åker inte tåg.