prot · FY0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Begreppet"kombination" står för alt företagen skall få använda medel i expansivaområden, om de kombinerar detta med investering i något stödområde. Resultatethar blivit att stora delar av pengarna använts i expanderande områden ochsmåslantar i de snabbast stagnerande områdena. Detta har skärpt den regionalaobalansen. Attfolkminskningen i vissa avfolkningslän upphört har iblandtagits som intäkt för att de regionalpolitiska problemen minskat och att denförda regionalpolitiken varit framgångsrik. Men så långt man kan se av denofficiella statistiken har denna utveckling en annan bakgrund. Grundorsaken äratt en betydande arbetslöshet uppstått också i storstadsområdena och i övrigalän. Liksom i konstaterar jag all en arbetslös norrlänninghellre går arbetslös hemma än exempelvis i . Visserligenhar antalet nyanmälda lediga platser i skogslänen ökat om man jämför de bådafemårsperioderna 1965-1969 och 1970-1974, men den ökningen är bara ca 600nyanmälda lediga platser i genomsnitt. Arbetslöshetens ökning hardäremot gått långt snabbare. gick det 1,89arbetslösa kassamedlemmar per nyanmäld ledig plats. Under den andra - de förstafem åren av - var siffran 2,66 arbetslösa per ledig plats. Del äralltså en ökning med 0,77. Istorstadslänen har antalet lediga platser något minskal somarbetslösheten ökat krafiigt. Där gick det 1965-1969 i genomsnitt 0,28arbetslösa per ledig plats. varsiffran 0,63. Det betyder enökning med 0,35 arbetslösa per ledig plats - en ökning som i förhållande tillstorstadsområdenas tidigare siffra är myckel stor, men som ändå inle ens ärhälften av siffran för skogslänen. För övriga län har ökningen gått från 0,58till 0,94, vilket är en ökning på 0,36, dvs. nästan precis densamma som istorstadslänen. Dehär siffrorna torde klart visa att den avtagande eller upphörda folkminskningeni de s. k. skogslänen inte betyder atl de regionalpolitiska problemen harminskat. Tvärtom visar de atl den regionala obalan.sen fortsätter alt växa. Denförda politiken kan således knappast anses särskilt framgångsrik. Utvecklingenmot en växande regional obalans har inle brutits. Detkrävs annat än gåvo-, stöd- och s. k. stimulanspolitik. Det krävs elt medvetetstatligt investeringsprogram för alt skapa industrier som bearbetar skogslänensnaturrikedomar. 80 kan ses som en viktig sådan satsning - men en svalagör ingen sommar. Investeringsslyrning och etableringskontroll efter enmedveten plan är minimiinsatser som krävs för att mildra den regionalaobalansen. Detta gäller givelvis hela landet, och det jag sagt belyser, liksomherr Lorenlzons särskilda yttrande, att vpk-gruppen anvisar andra mål ochmetoder än de som skisseras i utskottsbetänkandet. Nr 65 Det finns otvivelaktigt områden därspeciella och snabbt insatta åt- Ett sådant är Tornedalsområdet i , vars ytterst svåraproblem vi från vpk-håll uppmärksammat i flera sammanhang. Utskottet anserockså att de regionalpoliiiska problemen i det här Regional utveckling området ärsärskilt svårbemästrade, och så hänvisar man till en av regeringen tillsattarbetsgrupp. Med all respekt för dem som ingår i arbetsgruppen, inle minstNorrbottens landshövding som mycket väl känner problemen, måste jag ändå sägaalt del inte kan vara annat än till nytta för , om ienlighet med molionsyrkandet fastställer att nu rådande befolknings- ochsysselsäilningsbas skall bibehållas - dettasom en minimimålsättning för Tornedalsområdet. I det här sammanhanget hade jag tänkt säga att jag medviss förvåning har konstaterat att står bakomutskottsmajoritetens skrivning. Jag hade tolkat i Tornedalsfrågan, exempelvis en inierpellalion, så att handelar vår och kanske först och främst Tornedalsbefolkningens otålighet över altinga konkreta åtgärder kommer till stånd efter allt utredande. har herrStridsman redan gett en förklaring till detta. Han säger alt han inle finnerdel välbetänkt atl "hoppa över" den tillsatta arbetsgruppen, varsuppgift det är att lägga fram förslag till nya sysselsätiningsobjekt. Men ärdet så - som också uttalat i sin inierpellalion - attTornedalsproblemen har stötts och blötts i det oändliga . Arbetsgruppen borde därför ha allt nödvändigt material att basera kon kreta åtgärdsförslag på. Har man då dessutom i ryggen elt riksdagsut- talande med nämnt innehåll, så borde ett långsiktigt utredningsprogram också kunna vara näraliggande för denna arbetsgrupp. I ett yttrande lill Länsplanering 1974 beskriverÖvertorneå kommun den djupa oro över situationen som finns bland människornadär liksom i andra Tornedalskommuner. Vi har i motionen anfört elt citat urdetta yttrande, så jag kan här nöja mig med en enda mening. Den siiger såmyckel om hur man ser på del ständiga utredandet: "Del känns på något sättså meningslöst med alla dessa utredningar och all planering niir resultatetändå uteblir." I råder stor samstämmighet kring planerna påNJA:s vidare utbyggnad. Men kommunalmän i Tornedalskommunerna har också i diskussionernakring 80 uttalat sin oro för vad del ökade suget lill Luleäregionenkan komma atl betyda förde redan befolkningsmässigt utsattaTornedalskommunerna. Detta och situationens verkliga allvar är argument nog förett minimiprogram som fastsiäller att rådande befolknings- ochsysselsäilningsbas skall bibehållas. Vi behöver inte vänta på arbetsgruppensnya objekt. Det finns dessutom projekt som kan sättas in ulan tidsödandesammanträden i arbetsgrupper. Dit hör igångsiiitning av brytningen iKaunisvaara, dit hör angeliigna viig- och järnvägsbyggen osv. Allt delta ärkänt och välkänt. Den regionala obalansen i landet och de särskildaTornedalsproblemen 34 kan inte helt bemästras innan deekonomiska krafter som orsakat pro- blemen har förintals, dvs.när den blinda kapitalistiska marknadsekonomin och profithushållningen ersattsmed en socialistisk planekonomi. Men människorna i har rätt att nukräva åtgärder som ger dem möjlighet att fortsätta att bo och verka i dessabygder. Vårt land har f. ö. inle råd att gå miste om alla de tillgångar som ettlevande innebär. Därför ber jag, herr talman, atl få yrka bifalltill reservationen 5 av . () kortgenmäle: I sak tror jag inte att och jag har delade meningar. Jagkan gärna instämma i all vi inle har råd alt över huvud taget låta människorfiytta från . Det gäller all ha en hög målsättning för befolkningstaloch sysselsättning. Jagkan försäkra atl när Länsplanering 1974 omsätts i praktiskhandling - tyvärr får vi inte propositionen - så kommervi att se till att den befolkningsram som avser Norr-botlens län skall räckatill för en befolkning också i . Omman hade pekat pä utredningar, hade jag inte biträtt utskottels skrivning. Manskall komma ihåg alt arbetsgruppen, som leds av landshövding ochhar folk från departementet som sysslar med dessa frågor, inle har till uppgifiatt arbeta med problemlösningar. Man skall gå direkt på åtgärder som är tillför atl stimulera sysselsättningen i området. Jagkan nämna atl jag motionsledes väckt frågan om ett inomregionall stöd, bl. a.för att stimulera NJA atl föra ut filialindustrier lill inlandet ochTornedalen. Jag tycker det var bra att på trafikutskottets förslagbeslöt atl den motionen skulle skickas över till arbetsgruppen, så att den kanlägga fram ett konkret förslag hur det hela skall förverkligas. FruMARKLUND (vpk) kort genmäle: Man kan säkerligen hitta positiva drag i det som arbetsgruppen skallsyssla med. Men , som lika väl som jag känner till oron ochotåligheten i Tornedalsbyarna, måste väl ändå under utskotlsarbetet ha tycktatt del inte kan skada arbetsgruppens arbete om uttalar alt man villha en regionalpolitisk minimimålsättning för Tornedalsområdet och alt manutifrån de redan nu kända möjligheterna, de redan så väl utreddaförutsättningarna, också bör arbeta fram ett långsiktigt åtgärdsprogram förområdet. HerrSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Jag vill upprepa att jag inte tror att det skulle vara välbetänkt alti dagens läge, när vi har denna arbetsgrupp som jobbar för fullt, göra någotslags beställning ovanför arbetsgruppen. Vi bör lugnt avvakta, för vi vet attgruppen arbetar snabbt. Nr 65 i (s): Inrikesutskotlet har hafi att behandlainte mindre än 24 anni 1975 motioner under . på defiesia punkter, men vi har - helt naturligt, skulle jag vilja säga Regional utveckling - när del gäller vissapunkter delat på oss. Reservationer har därför anmälts och fogats tillutskoitsbetänkandet. Debattenförs mot bakgrund av att vi kan fira tioårsjubileum med modern regionalpolitik.Eftersom ingen av de föregående talarna gjort det vill ändå jag överräcka enblomma lill jubilaren för vad som har åstadkommits på det praktiska fältetunder de här tio åren med hjälp av insatser inom regionalpolitikens ram. Delhar skapats 35 000 nya jobb i det här landet, del har satsats i runt tal 3miljarder kronor på regionalpolitiken. Och det har, , inle varitnågon centralistisk politik, ulan de allra flesta av de hiir jobben har juskapats ute i skogslänen, ute i glesbygderna, ute i problemområdena. Detär också det som har varit meningen med regionalpolitiken. Människor är ju såolika lottade när del gäller tillgång på arbete och service, ofta beroende påbostadsort, den utbildning de har skaffat sig eller de personligaförutsättningarna. Därför måste vi sätta in krafter från samhällets sida föratt försöka skapa en bättre regional balans. Mankan även se dessa strävanden som en solidaritetsyltring mellan olika regioner ilandet på del sättet att meningen är att de starka regionerna skall stödja desvagare delarna inom landet. Målsättningenför regeringens regionalpolitik - arbete och service åt alla i en god miljö -står fast, och del är de riktlinjerna som vi arbetar vidare efier. Mensamtidigt står del klart all regionalpolitiken ständigt måste utvecklas och förbättras.Det pågår just nu elt myckel omfattande utredningsarbete ute i länen . I det arbetet deltar länsstyrelser, landsting,kommuner och fackliga och politiska organisationer. Del var också del som varmeningen med denna länsplaneringsomgäng. En bred majoritet av människor medförankring ute i länen skulle på det sättet få tilirälle all med ett rikhaltigtutredningsmaterial som bakgrund själva få vara med och säga sin mening om hurlänens framtid skulle utformas. Därför är det mycket förvånande altcenterpartiet nu kräver en stor utredning om regionalpolitiken. Varför kundeman inte invänta utviirderingen av Länsplanering 74 och resultaten avstyrmedelsulredningens och sysselsiittningsutredningens arbete samt lyssna påvad kommuner och organisationer ute i landet har all säga i dessa frågor, innanman drog i gång denna stora utredning? brukar ju annars hävda attdet är på regional och lokal nivå som regionalpolitiken skall utformas. Men nuvill man inle lyssna på del örat ulan föreslår alt vi skalltillsätta en stor och vittfamnande utredning om regionalpolitiken. Ulskoltsmajoritelendäremot vill lyssna på förslagen från olika regioner. 36 Utskottet menar att man bör utvärdera Länsplanering74, sysselsättnings- utredningen ochsiyrmedelsutredningen samt studera allt material över huvud tagel som man nufår tillgäng lill, innan man tar ställning lill frågan om en ny utredning. Ochnär man har gjort det kan det vara lämpligt all förslagsvissysselsiiltningsutredningen, som redan är i gäng och kan dessa saker, fåruppdraget alt göra en ordentlig utvärdering och översyn av regionalpolitiken. Ettannat led i vår regionalpolitik är att bygga upp stabila och robustaarbetsmarknader ute i länen. Där har verkligen missat poängen,eftersom man frän ständigt talar om en sä långt möjligt decentraliseradsamhällsutveckling. Det måste väl i praktiken innebära atl vi i dettadecentraliserade samhälle skall ha de där små och nätta arbetsmarknaderna, desmå husen och de stora mejerierna och slakterierna. Och menar jag altcenterpartiet missar hela poängen. Vi är från vårt håll mycket starkt medvetnaom alt med den strukturomvandling som pågår och kommer att fortsätta iframtiden krävs det stora och robusta arbetsmarknader för att de skall kunnastå emot den strukturomvandlingen. Och menar vi atl del på dessaarbetsmarknader bör finnas ett skifiande urval av arbetstilirällen, så attexempelvis ungdomar som har skaffat sig en god utbildning kan hitta ett jobbsom motsvarar denna utbildning i sill hemlän. Det är en av idéerna bakomortsklassificeringssystemei. Ettannat motiv är att vi vill bygga skyddsvallar mot de långväga flyttningarna.Jag tycker det är mycket positivt att vi kan inregistrera altsamtliga skogslän har elt inflytlningsöverskoit och en befolkningsökning. Detär på den vägen vi vill fortsätta. Men förutsättningen är då en visskoncentration av arbetstilirällena inom länen, så att man får möjligheter atlskapa större arbetsmarknader. Centerpartietuttalar ständigt stark kritik mot orlsklassificeringen, särskilt mot skapandetav primära centra. Men det hindrar inte att enskilda centerpartister även i årmotionerat om att det skall skapas nya primära centra, exempelvis i ochÖrnsköldsvik. Anledningen iir väl all del kan vara bra för dessacenterpartimoiionärer att ha dessa motioner i kavajfickan niir de kommer hemtill väljarna. Man kan då hänvisa till alt man iindå motionerat om att få ettprimärt centrum i hemlänet. En helt annan sak iir att här iriksdagen ständigt dömer ut hela idén med ortsklassificeringen. Enannan talare från milt parti kommer att närmare beröra orlsklassificeringen -jag skall därför inle gå närmare in på den. Närdet gäller stödområdesgränserna är utskottet helt enigt, och det tycker jag ärpositivt. Vi vill inte heller gå med på någon utvidgning av griinserna förde olika stödområdena. Bakgrunden till detta är - och detta är ett observandumför alla som motionerar om sådana utvidgningar - all ju mer man vidgarstödområdena, desto tunnare blir stödet till de regioner, som vi villprioritera. Vihar hafi all behandla en hel bukett av motioner som kräver åtgärder på vissaspeciella orter och i vissa regioner. Här är spännvidden stor; Nr 65 motionerna gäller orter från i norr till isöder. Torsdaeenden Även Stockholmsproblemen behandlas i dessa motioner. 24 aoril 1975 'många fall har man använt den litet finurliga metoden atl aktualisera uppslagfrån det pågående länsplaneringsarbetel såsom egna riksdags- Regional utveckling motioner. Det är väl inte i ochför sig något fel i del, men jag tycker att det är motiverat att vänta med atlsakbehandla motionerna tills de framträder i sin rätta skepnad, nämligen ilänsprogrammen från de olika länen. Med hänsyn till att länsplaneringen nu befinnersig i sill slutskede anser utskottet att dessa motioner bör prövas i eltsammanhang, nämligen i samband med utvärderingen av länsplaneringsarbetel.Detta gäller även de motioner där man kräver ett handlingsprogram förStockholms län. frågade mig hur vi ser på dämpningen avsysselsättningen i storstadsregionerna. Jag vill svara att del ju är allombekant att det skett en tillbakagång av industrisysselsätiningen i ;har tjänstesektorn ökat ganska kraftigt. Man vet inle omdetta är en kortsiktig eller en långsiktig tendens. Men som det nu ser utkommer knappast att nå upp till vare sig ellerriksdagens befolkningsramar. I den här länsplaneringsomgången och under den utvärderingsom skall följa skall man emellertid även se på befolkningsmålsättningarna. Vifår väl ge oss till tåls tills den utvärderingen har gjorts innan vi uttalarnågra bestämda synpunkter på storstädernas utveckling i framliden. Närdet gäller skärgårdsområdena säger vi atl resultatet först bör avvaktas frånden skärgårdsgrupp som vi förväntar skall komma med förslag i det hänseendet. Vadbeträffar decentralisering av beslutsfattandet inom regionalpolitiken har vifått motioner från fyra partier. Utskottet svarar all regeringen tidigaretillsatt en arbetsgrupp som skulle undersöka möjligheterna alt delegera vissabeslui inom regionalpolitiken. har också en utredning omdecentralisering inom hela förvaltningen tillsatts. Utskottet förutsätter diirförall även de frågor som har väckts i dessa motioner kommer att beaktas inom denutredningen, som vi tror snart skall kunna framlägga ett delförslag. Detgörs intressanta försök med statliga industricentra i och Lycksele.Utskottet anser helt allmänt atl vi bör la det litet försiktigt innan vibestämmer oss för att gå in på nya platser och bygga industricentra; dessabåda centra bör i varje fall färdigställas först. Vi vet vidare att StiftelsenIndustricentra håller på med en utredning och snart kommer med elt förslag omnya orter där man kan tänka sig att uppföra liknande centra.Därför tar utskottet inte ställning lill frågan om orter i del härsammanhanget. Vi har likaledes haftmotioner från många håll och skilda partier där man velat alt kommunerna på nytt skall ges möjligheter atl uppföra industrihus som beredskapsarbete eller i varje fall med statligt stöd. Ut skottet uttalar att vi bör öppna den möjligheten för kommuner inom 38 inre stödområdet. En viss restriktiviiei bör iakttagaspå det området. Vi anser att det främstbör vara kommuner som har stora problem med sysselsättningen som bör få dessamöjligheter. Ireservationen 5 om upphävande av beslutet om andra eiappen av den statligautlokaliseringen känner vi igen motionen från . Jag skall inleberöra den här, eftersom kommer alt göra del senare i debatten. Vihar redan talat om behovet av åtgärder för . Jag vill bara verifieraalt vi naturligtvis där har ett område med verkligt stora problem. harregeringen emellertid tillsatt en arbetsgrupp med landshövdingen somordförande. I den arbetsgruppen ingår representanter för både arbetsmarknadsdepartementetoch industridepartementet. Det är klart utsagt alt den bör gå rakt in iproblemen och föreslå konkreta åtgärder, och då tycker jag atl man kan avvaktade förslag som arbetsgruppen kommer att lägga fram. Inomcenterpartiet är man litet orolig för att ramarna för det regionalpolitiskastödet skall vara för snäva. Vi har ju en femårsram fastlagd. Vi har ingabestämda årsramar, utan beloppen får överskridas om del blir nödvändigt.Ulskoltsmajoritelen siiger klart ut följande: "Brist på medel bör ej fåhindra regionalpolitiskl angeliigna elableringar." Därför kan del varalämpligt all vi lar ställning till ramens omfattning mot bakgrund av denutvärdering av materialet från Länsplanering 74 som skall göras. Departementschefenullalar att vi bör se på möjligheterna att i större utsträckning använda desärskilda investeringsfonderna i stället för lokaliseringsmedel, och givetvishar uiskoitet i och för sig ingenting emot atl så sker. Huvudsaken är alt delinte saknas pengar till realistiska och seriösa lokaliseringsobjekt, men denrisken anser utskottet vara obefintlig. Detskulle vara intressant att tala litet om vilka värdefulla satsningar som medglesbygdsstödet har gjorts ute i de rena glesbygderna - jag har i milt egethemlän sett att bra saker har gjorts. Jag tror man kan siiga att det ofta berorpå kommunernas aktivitet om dessa pengar utnyttjas. Statsmakterna villgivetvis från kommunerna få en plan över hur man avser att använda pengarnainnan de tar stiillning till om anslag skall ges eller ej. 1en motion från begärs all arbetet pä servicegaranlin för orter iglesbygd påskyndas. och har tidigare motionerat iden frågan, och motionerna bifölls då av . En glesbygdsgrupp medparlamentariskt inslag sysslar med just den hiir glesbygdsgarantin. En av demoiioniirer som vill skynda på detta arbete sitter sjiilv i gruppen. Jag tyckerdet iir litet av självplågeri att ge piskrapp åt egen rygg. Men del kanskebehövs. Nåviil, vi tror viil att glesbygdsgruppen arbetar så fort det iirmöjligt och liigger fram elt vettigt förslag. Reservationen8 tar upp frågan om ökat stöd till den IKS-verksamhet som bedrivs i elvakommuner. Den verksamheten utvärderas just nu av sysselsätlningsulredningen ochföljs myckel noga av glesbygds- Nr 65 gruppen.Utskottet menar alt vi bör avvakta detta material innan vi tar Torsdaeenden ställning till verksamhetens fortsatta omfattning. 24 aoril 1975 "talman! Därmed har jag i någon mån berört de reservationer som finnsfogade vid betänkandet, och jag ber alt få yrka bifall till utskottets Regionalutveckling hemställan på samtliga punkter. HerrSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Sedan jag nu med stort intresse har lyssnat på företrädare förutskottsmajoriteten konstaterar jag att samtliga - hur mycket iÖstersund än försöker förneka det - står kvar vid en centralistisk politik närdel gäller alt fullfölja intentionerna i riksdagsbeslutet . Vadjag med väldigt stor spänning har emotsett är en redogörelse för vadutskottsmajoritetens talesmän menar med talet på s. 18 i betänkandet omdämpning av tillväxttakten i storstadsområdena. kommenterade detinle alls, inte heller i . Men jag är tacksam föratl herrNilsson i kommenterade det. Delar väldigt bra atl vi nu för förstagången får höra en talesman för utskottsmajoriieten erkänna att "vi nogligger litet snett till i denna fråga". Men trots atl man alltså ärmedveten om detta fortsätter man alt leva upp till rollen av den ståndaktigetennsoldaten och vill inle öppet erkänna att den linje som drogs upp iriksdagsbeslutet var orealistisk. Sedanvill jag la upp vad i sade om orlsklassificeringen -kommer sedan att ytterligare beröra den saken. Jag tycker att dethärvidlag räcker med vad jag tidigare sade, niimligen atl jag hade i stort settsamma uppfattning som den nuvarande kommunministern. Det är möjligt att hanintagit en annan ståndpunkt sedan han kom med i regeringen, men så länge hanvar praktisk kommunalman, verksam på fältet, hade han en syn på detta som jagtycker alt i bör belänka. Det säger del mesta om hursnedvridet det är att ha en ortsklassificering. säger att ortsklassificeringen ger ungdomarna möjlighet att få arbete.Vilka möjligheter ger det beslut som fattade på grundval avskrivningeni propositionen 1972:111 de ungdomar som bor i kommuncentra och vissaregioncentra? Minrepliktid är nu slut, men jag ber att få återkomma för atl något kommenterasiyrmedelsutredningen som såväl som i tog upp. FruMARKLUND (vpk) kort genmäle: I ett av de många betänkanden som ägnats de frågor som jag i mittinledningsanförande log upp beträffande och , nämligen"Norrbottensplanen - Åtgärder och resultat" som kom 1966 sades det islutorden: "Norrbottenhar av en frikostig natur begåvats med rika tillgångar. 40 De utgör tillsammans med arbetskrafien grundvalenför en progressiv utveckling av näringslivetmot ökad differentiering och större trygghet för länets invånare.Förutsättningen äremelleriid alt tillgångarna förvaltas väl och utnyttjaseffektivt. Ansvaret för detta åvilar alla. Tillgången på arbetskraft är en avde viktigaste betingelserna för en framtida expansion." ITornedalen finns allt det här. Där finns skog och mineraler. Där finns ännu sålänge arbetskraft, men den minskar oroväckande snabbi. Det är ett av skälentill att man inte kan vänta liingre med åtgärderna. Ävenherr i åberopade den här arbetsgruppen och hoppades på attden skulle arbeta snabbt. Man kan emellertid inte låta bli att konstatera attdel finns åtgärder som kan sättas in . Jag har nämnt Kaunisvaara. Detfinns anledning att än en gång erinra om värdet, även ursysselsättningssynpunkt, av jiirnviigslinjer i det här området, bl. a. istället för den pipeline som diskuteras för transport av malmen frånKaunisvaara när man äntligen kommer i gång med brytningen där. Jagifrågasätter alltså inle i och för sig att den här arbetsgruppen kan ha uppgifier,men inle uppgifter av det slag som i och även utskottetuttalar sig för. Ni säger att det inte är fråga om någon utredning och attarbetsgruppen inte skall pröva förutsättningar osv. Den skall i stället försökahitta nya objekt. Men kan det iindå inte vara av värde atl uttalarsig för en minimimålsättning för det här området och baserar denna på det somredan finns - Kaunisvaara och de andra objekt jag tidigare nämnt. i (fp)kort genmäle: När det gäller reservationen 7 och kravet att man skall påskyndautredningen angående servicegarantin sade i attarbetsgruppen sysslar med den frågan. Del är alldeles riktigt.