prot · FZ0930 · 1975-12-31 00:00:00 — Energisparkommillénhar ju fått fart på sig och åstadkommit en hel rad bra resultat,men Jag undrar: När nu statistiken håller på atl bli så myckel bättre, skulleman inte kunna tänka sig att energisparkommillén faktiskt fick medel lill atlför allmänheten synligt redovisa uppställda mål för exempelvis elförbrukningeni hushåll och handel och hur man regionsvis klarar det hela, räknat per halvåreller kvartal? Jag tror alt en annonsering eller t. o. m. affischpelare påoffentliga platser skulle vara motiverade. Nukanske industriministern invänder, alt sådant kan man bara gripa till undermycket dramatiska skeden när oljeschejkerna härjar som värst. Jag tror intedet. T. o. m. en vanlig vinters inbrott i är en tillräckligt dramatiskperiod för atl människor skall titta på en sådan annons eller affisch, om dekänner att den är en del i en gemensam, siörre ansträngning. Vadgäller de företag som borde kunna spara energi tror jag atl de allra fiesta viddel här laget har gjort sina kalkyler på möjliga investeringar, som skulleföra med sig en högre energieffekiivitet. Jag tror också all de ganska exaktkan räkna ut vad det kostar och hur snabbt investeringarna skulle betala sigför företagel i fråga. Men ändå finns hos många av företagen en betydandetvekan: Skall vi slå lill, skall vi göra del här eller skall vi låta bli? Detär viktigt atl man griper lag i det här problemet, för många av dessainvesteringar borde göras , när vi har undersysselsätining i vissa delar avlandet och vi därmed också skulle kunna hjälpa upp sysselsättningen. Nr 30 Ett av skälen till all företagen är rädda är atl de inte vill försämra sin likviditet just nuunder lågkonjunkturen. Därför tror Jag atl bidragsgivningen är realistisk idel här fallet. Man kan skjuta fart på etl projekt som annars skulle dröja förlänge. Om energisparande inventering vet man alt del gåralt spara myckel genom ell samarbeie mellan företagen och kommunerna för altutnyttja spillvärmen. Industriministern har ju personligen intresserat sig förhur man i skall kunna få in ett sådant samarbeie i de nyaprojekt som skall lill där, men det gäller också i många fall att sikta påförelag som har haft elt dåligt utnyttjande av spillvärmen och som ligger sånära tätorter att relativt blygsamma investeringar skulle kunna öka derasbidrag till den kommunala uppvärmningen. Sedanär det elt avsnitt i industriministerns svar som gör mig litet förbryllad. Jagvet inte riktigt hur jag skall tolka det. Det verkar näsian som omindustriministern ville hota - visserligen ganska diskret - med nya regleringaroch direkta begränsningar. Jag lycker alt del är alldeles för tidigt all utgåifrån atl frivilliglinjen skulle ha misslyckats. Det är klart all vi måste haen viss säkerhelsberedskap inför skärpta lägen. Men det viktiga ärju att slippautnyttja den beredskapen genom positiva ål-gärder . Vad skulle det varaför energipolitik au vi.sa sig njugg i fråga om stöd lill frivilligtenergisparande och vifta varnande med ransoneringar? Därför skullejag vilja be industriministern all här tala om all'regeringen forlfarandesatsar hårt och envist på frivilliglinjen och att det inte är tal om någonransonering nu . Omjag får sammanfatta: Jag tror all det är stort intresse hos allmänheten allbygga på. Del finns folk som har ont om jobb och som kan få jobb just när delgäller au åstadkomma ell vettigare utnyttjande av dyrbar energi. Det finnsledig kapacitet i själva byggandet, del finns maskiner och arbetslag som manskulle kunna sälta in. finns del slora underskott i utrikeshandeln,underskott som inte bör växa ytlerligare genom onödig import av olja. Delfinns också ell behov all snabbi göra det mesta möjliga för energisparandetjust för all klaradel långsiktiga energiprogram som har uppställt.Jag lalar då inte om det mera ambitiösa program som vi från vårt håll harställt upp. Allttalar alltså för alt del är viktigi att stimulera fram ytterligare sparåtgärderoch att del är viktigt all inte dröja. Jag skall, som Jag sade förut, inteföregripa diskussionen om beslut om själva anslagen. Men jag troratl det vore en skandal om spontana ansökningar för bättre hushållning ienergislösande industri inte fullt ut kunde bifallas. Jag hoppas attindustriministern håller med om den grundläggande bedömningen, även om vihittills är oense om beloppens storlek. Delfinns en glädjande och alldeles färsk sak alt ta fasta på. Jag fick i minbrevlåda en mycket bra broschyr från energisparkommillén. Den ärsåvitt jag vet riktad till alla småhusägare, och den är kopplad till det storainformationsprojekt som kallas - ekonomisk Jag tror all broschyren kommer atl ytterligare ökaintresset Om nuden här lyckade broschyren verkligen gör en massa människor intresserade,skulle del Ju vara bedrövligt om man efteråt snabbt skulle släcka derasintresse genom atl för dem självklara lån och bidrag inte kan beviljas. Jaghoppas alltså att vi gemensamt har den grundläggande målsättningen - atlytterligare öka ansträngningarna. Jag vill gärna ge elt erkännande för hans tidigtdokumenierade intresse för energisparandet. Jag skall kanske säga altsamhällets kvarnar mal långsamt, men de mal dock, och vi har Ju egentligensamma principiella ståndpunkt. Nödvändigheten av etl sparande som går långt,som måste gå väsentligt längre än , är vi också helt övertygade om. Vihar, som Jag redovisade, vidtagit en rad åtgärder. Jag skulle kunna räkna uppfler - uppdrag lill industriverket, kommunala energiplaner osv. - men detta ärkänt för . HerrHelén har frågat: Vilka resultat har energisparkampanjen gett? Jag skulle viljaomformulera frågan och ställa den i relation till de erfarenheter vi gjordeunder den s. k. oljekrisen. Som en följd av de krisproblem som vi då upplevdehar också intresset för sparandet ökat. Nuär det mycket svårt atl göra en exakt bedömning av exempelvis industrinsenergianvändning. Del har samband med alt vi har en kon-junkiuravmaiining, sommedför atl en del industrier, även om det inte är så många ännu, har arbetebara halva veckan och kör mer eller mindre på sparlåga. Därför kan man inteexakt mäta energiförbrukningen sådan sorn den skulle le sig i ell normalläge. Däremotinstämmer jag helt i anmärkning atl vi måsle vara uppmärksamma påvad som sker inom hushållen, handeln och Jordbruket, där vi vissa månader irelation till har haft en ökning som legat uppe vid . Såvitt jagkommer ihåg är det totalt för året en ökning på , framför allt påelsidan, och den siffran ligger Ju väsentligt över vad vi uppställt som mål,nämligen högst . Nukan man fråga: Vad beror del på? Ja, Jag tror att då det gäller de enskildahushållen är det bostadsuppvärmningen som spelar en stor roll. Jag hadetillfälle all tidigare anföra all av de planerade småhusbyggena var ca90 % avsedda för uppvärmning med elektrisk kraft. Det visar alltså en väldigövergång från tidigare mera traditionell oljeuppvärmning och annanuppvärmning. Härspårar vi nog kosinadsfakiorn som någonting väsenlligl. Man mötte efteroljekrisen med dess oljeprisstegringar de stigande kostnaderna för uppvärmning,och innan vi hade hunnit justera ellaxorna gick man över lill eluppvärmning.Framför allt vid planeringen av nya bostäder kom eluppvärmningen in som ellmycket väsenlligl inslag. Urden synpunkten blir det vad vi gör långsiktigt som kommer atl spela denavgörande rollen. Jag skulle vilja säga all tyvärr anpassar vi oss gärna stigande kostnad. Vi har gjort det när del gäller bensinen. Nr 30 Vi märkte alt bilåkningen gick ned när priserna på bensin steg, men de senaste månadernassiffror visar alt vi har "återhämtat" detta. Vivänjer oss alltså vid en kostnad. Industrin har där lättare förall göra en analys av den faktiska kostnaden, som för industrins Omenergisparande vidkommande är stor. Då gör industrin en bedömning: Vad skulledel innebära om vi investerade i en processanläggning? Vilket sparande -dvs.minskade utgifter- skulle detta innebära? Därav kommer del stora intresset förinte minst nya processanläggningar inom industrin. Industriverkethar nu börjat fatta besluten på detta område. Det har krävts mycket av teknisktarbeie för att gå igenom och analysera del hela. Jag hoppas atl del nu kommeratt fattas beslut mer eller mindre på löpande band för alt just tillmötesgåindustrins intresse och också för all skapa mer sysselsättning, eftersomflertalet av dessa processanläggningar utgörs av utrustning som kan beställashär i . Menhur gör vi då i fråga om medborgarnas allmänna intresse? På bostadsområdet kanvi - precis som här sagl - lämna upplysning på olika sätt. Vi kanvia broschyrer lala om vad det betyder om man isolerar bättre i bostäderna. Härfinns också etl myckel stort intresse, och det är långsiktigt mer eller mindreavgörande för vår energiförbrukning alt vi vidtar åtgärder i delta avseende.Jag menar atl vi måste hålla på, såvitt jag kan bedöma, de närmaste tio årenmed etl sådant ombyggnadsprogram för våra äldre fasligheter, som vi iden nya bygglagstiftningen lagt in som en förutsättning alt man har välisolerade bosläder, all man där det finns möjligheter utnyttjarfjärr-värmesysiem osv. Jagkan förstå när han beträffande den lagstiftning som vi utrederställer frågan: Innebär inte detta ett hot? Ja, jag menar inte all vi skall gåut och hota med en lagstiftning, en regleringsåtgärd. Men jag skulle finna delorimligt all inte undersöka på vilka vägar vi kan komma fram till enbegränsning, om vi alltså inte når den genom de vädjanden vi gjort och genomalla de stimulansåtgärder vi vidtagit för att påverka enskilda människor ochindustrier. Beträffandedet långsiktiga arbetet är jag alltså i viss mån optimist. Jag tror atl det härkan finnas mycket att vinna och atl del går atl klara det sparprogram vi ställtupp. Men jag anser atl del kan behöva vidtagas fiera åtgärder för atl komma ini en fruktbärande diskussion om de här sakerna. Jag tycker t. ex. alt herrHeléns uppslag om en redovisning av energisparkommillén var bra. Idepartemeniei skall vi ta upp den saken med sparkommittén och undersöka om intede planerade offentliga redovisningarna kan göras som redovisningar enligt denlinje som här har angivit. Vidare tror Jag inte attvåra möjligheter att nå ut lill medborgarna i allmänhet är uttömda pånågot sätl. Vi lyckades ju gemensamt alt via folkrörelserna,partierna och folkbildningsorganisaiionerna nå ul med en stor diskussionskampanjkring energiproblemen innan vi här i riks- fattade beslut i den frågan. Jag kan försäkra alt det var något som väckte oerhört storinternationell uppmärksamhet, och åtskilliga delegationer har kommit och kommeralltjämt hit för att studera hur en så omfattande och demokratiskdiskussionsverksamhet lades upp. Med de erfarenheter vi fick av den kampanjenborde det enligt min mening vara möjligt att på nytt gå ul lill vårafolkbildningsorganisalioner, folkrörelser och fackliga organisationer ochställa frågan på vilkel sätt de skulle kunna ge etl bidrag tillenergisparandet. Då kan också hela den frågan sältas in i perspektivet av vårekonomi och vår framtid. har vi ju myckel dryga kostnader för framför allloljeimporten. Den belastar vår bytesbalans myckel hårt. I ljuset av vad denenergin kostar kan vi säkerligen föra en diskussion dels om hur vi skall kunnamedverka till att stimulera medborgarnas enskilda sparande, dels om hur manskulle kunna begränsa kostnaderna för energianvändningen ute i förelagen, därmedborgarna är sysselsatta. På det sättet kan vi säkert få alla all bidra tillatt vi kommer till rätta med våra valutaproblem. Delfinns där, menar Jag, slora möjligheter att föra en öppen och rejäl diskussion.Och det borde kunna betraktas som en gemensam uppgift för oss alla; vi kan därge varandra råd. Där kan det väl heller inte i stort sett föreligga någotpariiskiljande. Naturligtvis kan vi komma in i en diskussion om hur mycketpengar vi skall anslå till del ena eller det andra ändamålet, men som herrHelén sade skall vi väl inte ta upp någon diskussion om den proposition som nulagts fram. Del har jag heller inte för avsikt att göra. Jag har bara velatpeka på all vi i regeringen helt ansluter oss lill den principiella uppfattningsom här har deklarerat och som han har angivit i sin interpellation. Jag har alltså här velat förklara att vi är på samma linje i detta falloch all det finns åtskilligt mer atl göra samt alt vi får undersöka alla demöjligheter som här kan stå till buds. Del var ett utomordentligt intressant uppslag industriministernredovisade i slutet av sitt anförande, då han talade om försöken att samlaFolkrörelsesverige kring en gemensam insats. Jag tycker all grunden till del ärlagd genom de energisamråd som gjordes inom de olikapartierna. Man kunde då upptäcka au intresset var myckel större för denna typav samråd än för många andra, just därför att människorna kände atl de självahade möjlighet all påverka någonting som mycket nära angick dem personligen.Under min långa tid i politiken har jag aldrig varit med om så lediga och gladamöten som dessa, när elverksingenjören fick på nöten av montören för att haninte insåg atl man skulle trappa ned belysningen från storstadsgatan ut påmotorvägen, eller när en husmor tog itu med sin fastigheisskötare. Del ärsådant som folkrörelser av de mest skilda slag har stor glädje av. Jaghoppas alt man nu inte ger tappt därför atl en del professionellt massmediefolkkommer att hävda alt man inte skall gå ut och moralisera. att man över huvud lagetaldrig skall låta staten dra de goda intressenas vagn. Jag tror alt det voremyckel värdefullt om regeringen fullföljde denna tanke. Jag tror alt man frånmånga håll kommer all möta den med intresse, och Jag lovar stöd från denliberala folkrörelsen. Närdet gäller hushållssidan förstår jag att industriministern vill använda denstatistik som finns litet försiktigt. Den har varit myckel otillfredsställandeuppbyggd. När det gäller just hushållen och handeln är det forlfarande så attdet är vissa upplysningar som vi inte får färdigräknade av SCB förrän två årefter det au materialet insamlats. På den punkten har SCB givit nya direktiv,så del kommer alt rättas till. Men det betyder ändå alt vi har måstarbeta med stor osäkerhet. Ettannat konkret uppslag, som jag hoppas att man inte tappar bort och som redanhar tagils lill vara i anslutning lill etl riksdagsbeslut i form av ell uppdraglill , är alt ta fram energideklarationer på hushållsmaskiner.Där har ökningen av inköpen varit myckel stor. Och det är i och för sigglädjande atl hushållen nu har råd all köpa elradiatorer, diskmaskiner ochannat. Ökningen uppgår totalt till ca 20/6. Därför är det också viktigt alt manfår fram energidekla-raiioner så att köparen kan se vilken vara som är mestenergisparande. Del är likaså viktigt alt det finns ordentligaenergideklaralioner för oljeaggregaten vid pannorna. Jag hoppas atl konsumentverketlyckas med del. Omdelta är vi, såvitt Jag förstår, i stort setl ense. Del är bara fråga om all setill atl statens kvarnar fortsätter alt mala effektivt. Däremot är Jagforlfarande inte riktigt på del klara med vad som avses med utredningen omeventuella begränsningar. Är del fråga om en ren beredskapsplanering är detfullständigt all right. Men är del fråga om alt så atl säga använda morot ochpiska , tror Jag man gör ell psykologiskt misstag. Just nu är chansenstörst om den berörda allmänheten känner atl vi verkligen litar på atl vi skallnå resultat frivilligvägen. Jag hoppas, herr industriminister, alt del inte ärherr Feldis misslyckade bensinransonering som leker med itankarna. Lägg den i så fall i en vedbod - den har ingenting här atl göra! Det är angenämt att lyssna på hur industriministern och älskvärdheter och gratulerar varandra lill goda uppslag. Men jag kanändå inte låta bli att göra några konstateranden. Omman vill nå verklig effeki när det gäller energisparande, om man på ettradikalt sätl vill ändra effektiviteten i vårt energiutnyttjande, då är detannat som skall till än broschyrer, annonspelare och diskussioner ifolkrörelserna, även om alla dessa saker är värdefulla och nödvändiga. Vad sombehövs om man verkligen radikalt vill påverka vår energianvändning är ellmassivt investeringsprogram. Del är alltså framför allt fråga om atl ställakapitalresurser till förfogande, och mycket stora kapitalresurser. Vill vi haen verkligt stor effekt räcker det inte alt vi får folk alt släcka lampor ochsådant, ulan då måsle vi vidta åtgärder på bred skala - isolera våra hus, byggaom industriella processer så att de blir mer energieffektiva osv. För dettamåste mycket stora belopp ställas lill förfogande. Mendär är naturligtvis problemet såväl för industriministern som för man skall genomföra ett myckel omfattandekärnkraftsulbyggnadsprogram har man därmed låst myckel slora kapitalresurseroch har motsvarande mindre resurser atl ställa till förfogande förenergibesparande investeringar. Det är kanske det som gör att den debatt som vinu har lyssnat till i så hög grad har kretsat kring mindre kostnadskrävandeinsatser, såsom annonskampanjer, broschyrer och liknande. HenHELÉN (fp): Det är naturligtvis alllid intressant när det kommer inlägg frånpubliken - den är ju inte så stor i kammaren så här dags - och Jag uppskattarmyckel att ville gå in i debatten. Om hadelyssnat på den första delen av replikväxlingen tror jag inte atl han kunde haundgått alt märka att det var fråga om att öppna för elt rejält utnyttjandejust av industrins investeringsmöjligheter. Det var fråga om alt åstadkomma ensatsning på de energisnåla processerna, att åstadkomma all industrin självlägger om sin produktion med sikte på atl ta fram en sådan tillverkning avprodukter som i sig är förutsättningen för de mera energisnåla processerna. Omherr Gransledt hade varit närvarande i kammaren - vilkel han möjligen var - närvi första gången röstade om elt bättre utnyttjande av mottryckskraften, kundeherr Gransledt tillsammans med grupp i övrigt ha röstat på delta istället för alt fälla förslaget då man kunnat vinna åtskilligahundra miljoner i ell bättre utnyttjande av elkraft. Menjag är ändå mycket glad över intresse. Jag fruktade nämligennär han begärde ordet all han skulle tala om del illgröna lokalsamhället, därdel över huvud tagel inte finns utrymme för några vettiga indusirisatsningar. HerrGRANSTEDT (c) kon genmäle: Jag hörde också början på replikväxlingen, även om jag hörde den genomden förnämliga högtalaranläggning vi har här i huset. Jag vet alltså alt herrHelén även talade om industrin. Menvad Jag vill notera är att här är del fråga om ekonmiska resurser. Vilkaekonomiska resurser är man beredd all sälla in för att åstadkomma alla de i ochför sig goda saker som talade om? Del räcker inte med att påpeka förindustriägarna atl del vore bra om de använde mera energisnåla processer, ulandet gäller att se till atl man vill och kan ställa till förfogande det kapitalsom erfordras. Det är där det kan uppstå problem om man i stället använderpengarna för andra ändamål, som och industriministern vill. Nr 30 Hen industriministern : Torsdagenden_ ' lalman! kommer väl tillbaka i la- 'itrsiolen, eftersom vi har en interpellation som vi skallresonera om tillsammans. Därför kanske jag också blev litet överraskad närherr Gran- Om energisparande siedi nu begärde ordet. Delförefaller mig som om lever i en egen för att inte sägaegendomlig föreställningsvärld när han skall diskutera energipolitik. Han larupp frågan om nödvändigt ekonomiskt utrymme men lappar bort att vad industrinbehöver för atl kunna fungera och vidareutvecklas är energi och arbetskraft.Här är det avvägningen mellan båda dessa förutsättningar för produktion som vimåste ägna oss åt. Vi är beredda all så långt det är möjligt bistå industrinnär del gäller all spara energi, t. ex. genom processomläggningar, och vianslår nu medel. Diskussionen huruvida detta är tillräckligt får vi ta ianslutning lill behandlingen av den proposition vi lagt - jag vet atl centernmed anledning av propositionen har väckt en motion som går längre. Men det gårinte atl komma förbi att vi har tagit upp denna fråga och begärt atl riksdagenskall bevilja medel för de här aktiviteterna. Jaghar i mitt tidigare samtal med sagl alt vi i långa stycken harindustrin med, eftersom vi här dessutom har atl göra med en kostnadsfaktor somman inom industrin har alt observera; industrin kan genom åtgärder för attspara energin begränsa sina utgifter, och del är man intresserad av atl göra.Tyvärr är del svårare alt nå fram lill de enskilda medborgarna och hushållenför all förmå dem till etl sparande, som ändå ger effekter. Vi kan göra en delpå bostadsområdet, men det är svårare att komma någonstans när det gäller denenskilde, hans användning av bilen, belysning osv. Därför måsle vi bedriva enverksamhei av den art som och Jag har talat om. Alt vi här är ifullt samförstånd hoppas jag all inte behöver stå och gråta över- det är bara alt notera. Jag har noterat det med den allra störstatillfredsställelse, och Jag skulle hälsa det med ännu större tillfredsställelseom och andra centerpartister ägnade mer lid och uppmärksamhetåt den här delen av problematiken. HerrHelén sade att han sökte efter bättre möjligheter att åstadkomma en bättreisolering i sin egen fastighet. Han var litet bekymrad över atl han inte skullekunna inbjuda mig därför att det inte är så varmt i lägenheten. Låt inte detstöra - Jag är inte så ömtålig! HerrGRANSTEDT (c): Industriministern sade atl jag inte behövde gråta över densamstämmighet som råder mellan och industriministern utan all denbara är att notera. Jag vill uppmärksamma herr industriministern på all Jaginte gräl ulan noterade - del var precis vad jag gjorde i milt inlägg. Sedanär del nalurliglvis alldeles riktigt som industriministern säger 58 all industrin för att kunna utvecklas förutomarbetskraft behöver energi. Men del ärju precis det vidiskuterar. Del finns huvudsakligen två sätt på vilka man kan förse industrinmed den energi som behövs. Det ena sättet är alt producera mer energi. Detandra sättet är atl utnyttja den energi som redan producerats på elleffektivare sätt. När vi lalar energisparande är det just den senare metodenvi menar - ett effektivare sätt att utnyttja energin. Det är också elt sätt altförse industrin med mer nyttiggjord energi än vad den tidigare haft till sillförfogande. Vi är alltså helt eniga om behovet av alt tillföra industrin meranyttiggjord energi. Frågan är bara vilka metoder vi skall använda, och del ärdär meningsskiljakligheierna finns mellan industriministerns parti och mittparti. Vi har kommitfram till att vi måste gå båda vägarna dels producera mer energi,dels spara mer. Det är vårl program. Överiäggningenvar härmed slutad. Herrindustriministern erhöll ordet för alt besvara () den16 oktober anmälda interpellation, 1975/76:23, och anförde: 1. hur Jag ser på de uppkomnaproblemen med leveranser av uran från mot bakgrund av den starkabindning av vår energiproduktion till kärnkraft som riksdagsmajoriielenbeslutat, 2. om del finns någonberedskapsplan uppgjord exempelvis beträffande alternativa leveranser avanrikat uran, om leveranserna frän nuvarande huvudleverantörer skulleallvarligt störas, 3. om det finns planer på ettanrikningsverk i Och i så fall hur långt planeringen har fortskridit,och 4. hur jag ser på de otillräckligtundersökta miljöeffekterna av Ran-stadsulbyggnaden i skenet av den snävalidsram för beslut som finns i frågan. Jagskall först ge en kort beskrivning av vårt försörjningsläge beträffandenaturligt uran, som Ju är grunden för framställningen av kärnbränsle. År1972 träffade de svenska krafiförelagen långtidskontraki med utländskaleverantörer som innebar täckning av hela del då beräknade uranbehovet för elvareaktorer t. o. m. och för en stor del av delta behov under perioden1981-1985. Dessa kontrakt omfattar sammanlagt ca uran. Leverantörerär dels det amerikanska företaget , dels det av franska statenkontrollerade företaget . Dessa förelag svarar vartdera för ungefärhalva kvantiteten. Dettotala behovet för de 13 reaktorer som nubeslutat om uppgår till 16 500 lon, inkl. reservlager.