prot · FY0978 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill inte utanvidare säga all vi också skall gå in för delta, men frågan bör övervägas.Dessutom har det sagts mig all de ABAB-vakler som sköter ambassadbevakningarnainte har sådan utbildning som bör vara nödvändig för att de skall kunnafullgöra sitt sannerligen inte alldeles enkla jobb. Jag har ställt några frågor till statsrådet , dels om hon ärberedd att ompröva de lidigare besluten att vissa utvisningar inte skallverkställas, dels om statsrådet menar att det förslag frän arbetsmarknadsdepartementetsom vi får se kommer alt innebära en förstärkt terroristbekämpning ellerinte. Jagskulle, herr lalman, vifia sluta med att fästa kammarens uppmärksamhet på enartikel i , som jag tycker faktiskt är värd all la del av.Den är skriven av den västtyske kulturattachén , som var en av demsom hölls som gisslan under ambassaddramat. Han skriver myckel intressantasaker. Jag skall bara citera ett par avsnitt av artikeln. "Denomållliga arrogans med vilken en statistiskt nästan.försumbar minoritetförklarar sin uppfattning som giltig och andras som brist på riktigt medvetandepassar inte i vårt samhälle, där den politiska sanningen fastställs genoinmajoritetsbeslut och inte genom kulsprutepistoler." Mankan inte, menar , klara dessa problem med en vänlig kvarterspolis,väpnad med slagträ. "Svårigheten är ju att dessa intelligenta och därförhöggradigt farliga ogärningsmän själva bestämmer tid, plals och sätt för nästaspektakulära aktion." Hurskall rättsstatens skydd kunna säkerställas, frågar . Jag skullevifia fråga detsamma. Jag harangett några tänkbara möjligheter men det är justatsrådets svar som egentligen är det intressanta. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. Fortsattgiltighet av den s. k. terroristla-gen i (vpk) kort genmäle; säger alt jag icke. gjorde en riklig historieskrivningnär jag i mitt första inlägg talade om vilka organisationer och grupper isamhället som uttryckte sitt ställningstagande mot terrorisllagens tillkomst.Jag redogjorde för den opinion som rådde i vida Nr 78 kretsar av det socialdemokratiska partiet, ochfolkpartiet. Tisdagpnden "' '°'"' '"' kunnat förmärka någonsådan opinionsytlring från mo- 13 ma' 1975 derathåll före lagens tillkomst. Det var della del handlade om. Sedanär det alldeles självklart all jag inte minst beklagar alt del so- Fortsatt giltighet avcialdemokratiska partiet gjorde gemensam sak med moderata samlings- den s. k. terroristla- partiet och genomdrev den här lagen. Sä långl var delnaturiiglvis riktigt, gen . Vad jag diskuierar här ärinte bestämmelserna i lerrorisllagen. Vi vill mönstra ut lagen därför all denskapar ocksä oro bland myckel slora grupper invandrare. Lagen uppfattas oftasom etl slöd för en allmänt ullänningsfienllig inställning. Trols att lagenvarit i kraft saknas ännu bevisen för all den skulle vara etl verksamtmedel mol terrorismen. Del påpekade jag ocksä i mitt första inlägg. När manväger detta mot del förhållandel att lagen skapar oro och osäkerhet bland deflesta utlänningar som kommii lill i legalt syfte och som arbelar här.måste man väfia alternativet all mönstra ut den ur svensk lagsliflning, och detså snart som möjligt. Då kan man inte kompromissa, i ,utan dä måste man ta ståndpunkt för att inte göra avkall på den grundläggandeprincipiella invändningen mol den här lagen. Jag är nalurliglvis glad för attfru läser . kunde ocksä ha anfört ettannal citat ur . Där refereras ett ullalande av polischefenCarl , som säger: "Polisen har ingen större nytta avlerrorisllagen." Del har bara regeringen, sade polischefen vidare. Hanfortsatte: "Vi behöver inte ökad gränsbevakning eller skärpt kontroll avutlänningar i landet. Vi behöver informationer länderna emellan." Det ärsynd att inle gjorde också del citatet. De andra frågorna skalljag nalurliglvis inte besvara. Jag vill bara säga myckel kort alt fruKrislensson återkommer lill den mjuka och den härda linjen. Deriksdagsledamöter och den allmänhet som råkade se programmet Pejling i gårkväll kunde iaktta att också d'är gjorde en mycket slor insatsför att försöka sitta på två stolar. -Hur skall vi ha del i fortsättningen?Skall vi ha tvä linjer, en officiell utåt och en annan linje inåt, för vårasvenska medborgare? FruKRISTENSSON (m) kon genmäle: Det ankommer inle närmast pä mig att försvara lerrorisllagen gentemotherr i . Det länker jag inte göra heller. Det fårregeringspartiets företrädare göra. Jagbegärde ordet för all bemöta det påslående som i återkommer till med en viss envishet och som också fördes fram i samband med att vi antog lerrorisllagen, nämligen påståendet att lerrorisllagen skulle skapa oro bland invandrarna i vårt land. En stor del av motiveringen för lerrorisllagen var jusl att den skulle vara till skydd för alla de slora invandrargrupper i värt land som vi hälsar väl- 24 komna hit, som vi vill värna om och som känner sighotade av de här små exlremistgrupperna;lerrorisllagen skulle bl. a. utgöra skydd för dessa invandrargrupper. Jagbeklagar all i fortfarande sprider en sådan härvilseledande propaganda, som i sig kan medföra att invandrargrupperna känneroro, helt felaktigt. Sedannoterade jag det rikspolischefen sade i någon debatl, jag tror del var i Lund.Men vad han sade i klartext - del framgår om man läser artikeln i , i - var att polisen måste få förstärktaspaningsresurser. Del menar rikspolischefen - såvitt jag förslår - är delalldeles avgörande om man skall kunna bemästra terroristproblemen. Jag delarrikspolischefens uppfattning all ökade spaningsresurser lill säkerhetspolisenär angelägna, men jag inbillar mig att i kanske intedelar den meningen. Närdel sedan gäller den mjuka linjen lycks det vara mycket svårt för herrPettersson i att förstå skillnaden mellan all å ena sidan polisen isitt dagliga arbete ulgår från alt det är en huvuduppgift all rädda liv, menatt jag å andra sidan kritiserar regeringen för alt den säger all vi i allalägen skall hålla en mjuk linje och all den gör del öppet, utåt. Jag tror inleatt man skall underskatta de presumtiva terroristernas egenunderrätielsefiänst. De häller sig nog informerade om vilka länder och vilka regeringarsom för en ur deras synpunkt acceptabel lerrorislpolilik, och de ländernakommer de alt salsa pä antingen som dislribulionsbas för all planera nyaterrordåd i andra länder eller för att planera terrordåd i resp. land. Fortsattgiltighet av den s. k. terroristlagen i (vpk) kort genmäle; I sill senaste inlägg bestrider att det skulle vara oroi invandrarlägrel. Jag kan bevisa motsatsen. Redan när propositionen framlades1973 gav en rad invandrarorganisalioner lill känna att de var motståndare lillden här lagen. kan ytteriigare dokumenteras med föfiande. Vadvi vänder oss emot i det här sammanhanget är framför allt lagens innehåll. Denvänder sig mol organisationer och alla medlemmar i dessa förmentaorganisationer. Man springer alltså ifrån en individuell prövning av denenskildes förmenta farlighet och låler det formella medlemsskapel vara del avgörande.Enligl lagen kan man vidta tvångsåtgärder mol utländsk medborgare redan omanledning finns att antaga utlänningens samband med vad som nägol diffustbeskrivs som terroristorganisation. Det räcker således alt ell anlagande finnsom all vederbörande verkar för en sådan organi.sation. Därmed har man gåttifrån kravet på grundad misstanke, och delta leder till att myndigheter harfria händer alt i stort sell diskrelionärt ingripa. Vem avgör om dessaantaganden är riktiga? Antagandena kan ju endast vara subjektivt grundadesannolikhetsbedömningar av allmän natur och kan ocksä sakna all anknytninglill den individ som utsätts för dessa drastiska tvångsåtgärder, som kan kommaalt fä slor inverkan pä individens levnadsförhållanden. Det är främst på delta områdesom lagen också strider mot svensk Nr 78 rättsskipning. Den oroar vidare invandrarna. Lät mig ta ett litetexempel. T-, , , Enskilda medlemmar av en organisalion kan hasympati för organisa- ,Q~jc tionensmålsättning men kan samiidigi vända sig bestämt mot de metoder En medlem kan t. o. m. vara av olika skäl hell för- Fortsatt gillighet av hindradall aktivt della i organisationens akiioner, trots all han ansluter k. terroristla- siglill dess målsättning. Ändå stämplas han med utgångspunkt i denna Del är del som i myckel slor utsträckning oroar invandrarna. HerrNYGREN (s): När beslöt all införa den s. k.terroristlagen var vi säkerligen många som hoppades alt den skulle bliprovisorisk och tidsbegränsad. Delta var en av anledningarna lill all vi dåavvisade tanken pä all införa tvångsbestämmelserna i utlänningslagen. Den andraorsaken lill all vi valde en provisorisk lagstiftning var all vi ville avvaktaullänningsutredningens förslag, som ansågs värdefullt för en vidare prövning. skall för förlänga lagens giltighetstid, nu t. o. m.den 31 december 1975. När man jämför debatien om denna lag med dendiskussion som föregick lagens tillkomst 1973 märker man en betydandetillnyktring hös lagens kritiker. Jag vågar göra detta påstående, trots allherr i genom att damma av de nu reaktionernamol lagförslaget försökte få det att låta som om de gällde dagens reaktion mollagstiftningen. Erfarenheternaunder de gångna åren har gjort mänga av argumenten frän det första årets debattsvåra att använda . Allmänna påståenden, som man minns frän 1973, om attlerrorisllagen skulle komma att innebära en allmän diskriminering avutlänningar, alt den skulle komma att användas mol etl flertal befrielse- ochmolständsorganisalioners medlemmar och all den skulle bli generellt verkandekan lätt vederläggas genom hänvisning lill de redogörelser för lagenstillämpning som har lämnats. Desom försökte all vifta bort lagen med påståenden om alt viinle hade något behov av alt förstärka vårt skydd mol internationella våldsdådhar också svårt alt föra samma resonemang . Likaså har de som för tvä årsedan hävdade all vi kunde klara värt skydd mot terrordåd ulan ändringar avutlänningslagstiftningen och utlänningskontrollen myckel svårt alt fåförståelse för del resonemanget 1975. Ävenom - del kan jag försäkra - del inle är med nägon slörre entusiasm och glädjesom justilieutskoltet med myckel slor majoritet såväl 1974 som har slutitupp bakom departementschefens förslag om förlängning av lagens giltighetstid,har vi ändå gjort del ulan minsta tvekan. Myckel som hänt under de två årenlagen varit i tillämpning har understrukit all den utgör etl nödvändigt skydd. Närlagen infördes underströk såväl regeringen som den breda riks- 26 dagsmajorilelen som ställde sig bakom lagförslaget,att vi ville ha en undantagslagstiftning medmyckel begränsad räckvidd och med inbyggda garantier mol missbruk. Vi gjordedel ställningstagandet för all understryka vakthållningen kring de principersom vi värnar om i vårt land; yttrandefriheten, den mänskliga integriteten,människors räll all fritt få röra sig ulan polisiära ingripanden, m. m.Terrorisilagen var etl undantag från dessa principer för att ge oss ell skyddmol en mycket liten grupp våldsmän. De erfarenheter vi nu har av utvecklingenav lerroraklioner och av lagens tillämpning m. m. har stärkt mig i övertygelsenom att del var en riktig väg vi valde 1973. Vilkelvärde lagen har haft är myckel svårt all mäta. Dess viktigaste effekt harsäkert varit den förebyggande. Den öppna redovisning som lämnats i fråga omlagens tillämpning har ulan tvivel haft slor betydelse när det gällt att dämpaden oro som den nya lagen kunde skapa hos en del invandrargrupper, en oro som -det vågar jag påstå - orsakades av en mycket onyanserad debatt för tvä årsedan. Lätmig hell kort kommentera framför alll del inlägg som gjordelidigare i debatten. Hon försökte friska upp den mindre lyckade TV-diskussioneni programmet Pejling . Kraven på hårdare lag tycks leva kvar hos fruKrislensson även efter några timmars sömn, och jag har inle vänlat någon annanreaktion. Jag skall inle, hur frestande det än kan vara, fortsätta debattenfrän . Jag vill bara till protokollet redovisa ylleriigare elt litetavsnitt av ett annat yttrande i går, nämligen det av rikspolischefen i utfrågningen inför Lundastudenlerna, vilket här lidigare harrefererats av både i och . Här vänderjag mig närmast emot , eftersom hon försökte ge sken av altlerrorisllagen inle hade haft någon större betydelse . Detkan dä vara värdefullt att höra vad rikspolischefen sade i sin kommentar.Referatet i denna del lyder: "Terroristlagen är värdefull ur förebyggandesynpunkt, sade vidare. Den debatt som den orsakat har gjort denkänd internationellt, och del har säkert avskräckt." Jagtrodde all också hade läst den delen av referatet. Däremot harjag inle i referatet funnit det som har läst in, nämligen allrikspolischefen skulle ha sagl att lösningen på lerro-ristproblemen skulle varaökade resurser. Del skulle vara intressant att få del stycket ur referatetåtergivet här i protokollet. Nupågår inom etl arbete med målsättningen altförsöka integrera terrorisllagens bestämmelser i utlänningslagen. I enpromemoria A 1975:2 har en del ändringar i lerrorisllagen och utlänningslagenaktualiserats. Jag skall inte här ta upp nägon diskussion om del förslaget; jaglycker all vi kan vänla med den lill dess en proposilion från regeringenföreligger någon gäng . Juslitieulskoltethar i sill betänkande sagl alt den internationella utvecklingen under desenaste åren klart har givit vid handen all det fortfarande föreligger behovav en lagstiftning till skydd mot våldshandlingar av del slag som motiveratlerrorisllagen. 1 avvaktan på del förslag som Fortsattgiltighet av dens. regeringen har ullovalnågon gång lill hösten om vissa förändringar i lerrorisllagen harjuslitieulskoltet med bredaste möjliga majoritet tillstyrkt en fortsattgiltighet av terroristlagen t. o. m. . Jag ber, herrtalman, all fä yrka bifall lill utskottets hemställan i dess k. terroristla- betänkande nr 17 () kongenmäle: När jag hör trorjag att ledamöterna i kammaren kanske inleuppfattar alt han och jag slår på samma sida i betänkandet. Vi har alltsåprecis samma uppfattning när det gäller lagens förlängning och över huvud tagetde motiveringar som står i utskottsbetänkandet. Del inbegriper ocksä alt vibåda menar att terrorisilagen har haft och har en viss belydelse även om del,som jag själv sade, kan vara svårt all bedöma hur slor betydelsen har varit.Jag tror inte heller att kan exakt säga vilken betydelse lagen harhaft - förutom att den ändå har gjort nytta. Sedanhåller jag med om att det kanske var etl mindre lyckat TV-program . Men jag ser det som mindre lyckat därför all en så slor del avprogrammet kom alt innebära en kritik mol - mot västtysk polisoch västtysk regering - för den antiter-rorpolilik som där bedrivs. Jag lyckerfaktiskt alt det är illa att svensk TV går så i kriiik mot elt annat land utanatt man frän del landets sida har lillfälle alt försvara sig. Till slut skulle jag belräffande rikspolischefensullalande vifia säga att det inte slår så myckel i det här tidningsreferatet omlerrorisllagen. Men han säger att vi behöver information länderna emellan. Altdöma av vad sade i TV-programmet innebär ju della iklartext att svensk säkerhetspolis mäste få personella resurser för att i ökadutsträckning kunna följa dessa gruppers rörelser länderna emellan och kunna laerforderliga kontakter med andra länders polis. i (vpk) kort genmäle; Cilatkonslen är litet olika på olika häll. refererade ocksåtill ullalande i . Jag bestrider inle att citatet är riktigtså långt att han säger att terroristlagen har varit värdefull ur förebyggandesynpunkt. Men han säger ocksä pä slutet: "Den lillämpas med utomordentligtstor försiktighet, men den är inle bra." Del glömde attcitera. Sedanförsöker fabricera nägon ny opinionsundersökning, som skulle stridamol vad jag har anfört här lidigare. Del får stå för hans egen räkning. Jaglycker nog att hans inlägg i den här debatten var motsägelsefullt. Han sägeratt lagen ger ell nödvändigt skydd. Får jag inom parentes fråga i allstillsamhet: Vad gav den för skydd på den västtyska ambassaden? påslåremellertid också att det är svårt all säga vilka effekter lagen har. Hurskall vi ha del, ? Medanknytning lill den aktuella bakgrunden säger man all lagen skulle varanödvändig föratl komma åt medlemmar av kriminella organisationer av typBaader-Meinhof-ligan. Det ges ju en möjlighel genom användande av de lagar somredan gäller. Om jag inte är alldeles fel underrättad ger utlänningslagens 34! ; polisen möjlighet att i varie konkret fall utvisa - eller inskränka frihetenför - den utlänning som står i begrepp att genomföra en aktion ellervåldshandling. Genom reglerna om förberedelse till brott kan polisen alltsåinskrida pä elt tidigt stadium mol planerade våldsdåd. Dessa bestämmelser kanmåhända behöva anpassas till nya s. k. gärningstyper - det kan jag hälla med om- t. ex. tagande av gisslan. Därför räcker del emellertid med en enkel lagändring,och del behövs inle en särskild lag i della sammanhang. trots kritiken mot lagen envisas med att föriänga den tror jag är fruktenav ett inlernalionellt polisarbete, nägol som också var innepä. När det gäller della internationella samarbete finns det väl anledning attsätta upp ett varnande finger. har som bekanttagit upp denna fråga med medlemsländerna, och man har uttalat sig för att delskall utarbetas lagar mot terrorism. Av detta kan den slutsatsen dras all i demultinationella företagens spär har det kommit sädana tendenser all man ocksåvill ha en multinationell polis, och del är oroväckande. Fortsaltgiltighet av den s. k. terroristlagen Hen () kortgenmäle: säger att det kan vara svårt att tro att hon och jagstår för samma belänkande efter den kommentar jag gjorde lill . Jag vill säga att jag hade ingen annan mening än ombetänkandet. Däremot hade jag en annan mening när del gällde i debatien - del avbröt i länga stycken frän vad vi har varit överens omi del skrivna belänkandet. Jagtrodde att hade förstält att min kommentar all TV-programmetvar mindre lyckat avsäg medverkan. Jag hade en känsla av allfru försökte fortsätta debatten här för alt rehabilitera sig litet,men det blev ingen större förändring av den mening som kom lill uttryck iTV-programmet i går. Jagbad citera vad det var i referatet frän rikspolischefensträffning i i går som hade fåll att förstå alt han krävtmera resurser. Då sade all vad rikspolischefen ullalat är behöver information länder emellan. Men i samma stycke säger han; "Vibehöver inle ökad gränsbevakning eller skärpt kontroll av utlänningar ilandet." Jag menar all det är väl i det sammanhangei han skulle ha krävtde ökade resurserna, om han ansett all sådana behövs, men det gjorde han inte,och del kan ju vara värdefullt att notera. Tillherr i vill jag säga att mitt resonemang om att lagen harvarit lill skydd kombinerade jag med ell resonemang om Fortsattgiltighet av dens. att den nog framför alllhade haft en förebyggande effekt. Del är där jag menar all skyddet haft den störstabetydelsen. Men jag vill gärna säga att det är väldigt svårt all mäta vilkenbetydelse del haft. har inte ell dyft med befrielserörelser att göra, sadeherr i . Det är riktigt. Men resonemang ombefrielserörelser har heller inte etl dyft alt göra med den lerrorisllag som vidiskuierar , och del tycker jag det finns anledning för alla som talar iden här alt klargöra. vet precis lika väl som jag att del i skarpa ordalag har sagts iproposilion efter proposition att det inle är befrielserörelser som avses, ulandet är terrororganisationer som använder vald mol oskyldiga människor. sägerherr alt han vill "peka på vissa faktiska förhållanden",och han tillägger all del inle är en tillfällighet alt man har skrivit lagen pädet här sättet. Man vill stämpla alla oppositionella som terrorister, och manvill fördunkla begreppen för människorna, säger han. Men della är inga faktiskaförhållanden, utan del är sådant som möjligtvis flnns i egenfantasi. säger all denna lagsliflning skapar oro bland invandrarna, men omdel finns något som medverkar till alt skapa oro bland dem, så är del när mansom gör framställer terrorisllagens syften på ett heltfelakligt sätt. Tyvärrbehöver vi en lagsliflning mol lerroraklioner. Som sade, hoppadesvi, när denna lag först lades fram, all den skulle kunna bli ett provisoriumoch all den inle skulle behöva förlängas. Men utvecklingen runt om i världenoch även här hemma har visat alt vi behöver en sådan lagstiftning. Åtgärdernaskall naturligtvis inte vara konjunkturbelonade, . Och därförkan jag heller inle nu se något skäl lill alt ompröva de lidigareulvisningsbeslul som fallals och där regeringen har intagit den ställningen attutvisningarna inte skulle verkställas. Skulle man ändra dem , så vad skulleorsaken lill det vara annal än jusl en konjunk-turbetonad lerrorpolilik, somfru uttryckte det. sade ocksä att hon nu tyckte sig höra andra tongångar frän ledandesocialdemokrater när del gäller terrorbekämpningen. Jag vel inte var fruKristensson har hön dem. Regeringens förslag till ändring av denna lag är inleklart . Vi har i lagl fram ell förslag som harvarit ute pä remiss, men alla remissinstanser har ännu inle kommit in med sinasynpunkter. Jag håller med om att diskussionen om de ändringsförslagen i huvudsaknalurliglvis måsle sparas till dess all vi har dem på bord. Men ellpar saker vill jag ändå säga i sammanhangei. talade om utvisningsbestämmelserna. Förslagen i promemorianinnebär inle någon ändring när det gäller själva utvisnings-bestämmelserna. Jagtycker del finns anledning all klart slå fast att de beslul regeringen fattadeefter ambassadockupalionen hade kunnat fallas pä precis samma sätt, även om deändringar som finns i promemoria hade varitgenomförda. Vi skall naturiiglvis inte försvaga våra möjligheter all bekämpaterrorism. Det kommer vi heller inte att göra. Men vi skall heller inle hasädana bestämmelser som vi inte behöver, alltså bestämmelser som går utöver vadvi erfarenhetsmässigt vet alt vi behöver använda. Endast pä del sättet trorjag alt vi kan förena del öppna, demokraliska samhället med en aktiv kamp motterror. Och det är någonting som alla som varit uppe i denna talarstol har saglsig eftersträva. Detsom jag emellertid blev mest förbluffad över var vad iVästerås sade allra sist - förbluffad och kanske också upprörd efter all denkriiik som framfört mol lerrorisllagen. tycktenämligen att vi skulle använda utlänningslagens 34 tj. Men finns del någonparagraf som borde vara kritiserad för all den är tänjbar och för all den integer nägon rättssäkerhet, så är del väl jusl den paragrafen! Det är ju den somger regeringen möjligheter att utvisa människor när delta finnes påkallat avhänsyn lill rikets säkerhet eller efiest i statens intresse. Jag skulle gärnavilja höra förklara varför han tycker att denna formulering"i statens intresse" ger en större rättssäkerhet än den som finns ilerrorisllagen. Annars hänger resonemang inte ihop. F.ö. har självfallet även 34 tj omfattats av de förslag till ändringar somupptagits i promemoria. Fonsattgiltighet av dens. () kortgenmäle: Jag ber all fä lacka statsrådet för hennes svar på mina frågor, Päden första frågan fick jag klart besked - regeringen länker inle omprövabeslutet att inte utvisa de personer som vi nu har på terrorisllistan här ilandet. Jag beklagar del beslutet. Men jag vill understryka alt del för mittvidkommande inte är fråga om nägon konjunkturpolitisk bedömning. Längt innandramal pä den västtyska ambassaden ägde rum har jag hävdat att det är fel allvi i värt land skall behålla t. ex. medlemmar av Japanska röda armén och andraterrorister som finns på terroristlistan och som dessutom låler sig försöfiasav del svenska samhället. Det är ju ändå fråga om ganska kallhamrade personersom är beredda all begå t. o. m. mord för att uppnå politiska mål. Jag lyckerinte alt det är rikligt att värt land för omvärlden skall framstå söm enfristad för människor av den kalibern, som själva inle lar några hänsyn. Jagställde också några frågor om vad man kan vänla av utredningen. Jag har fullförståelse för all statsrådet självfallet inle nu kan tala om vad proposiiionenkommer att innehålla.