prot · FZ0978 · 1975-12-31 00:00:00 — Men vill också industrin ha samma förmånliga ställningoch få sina vinster garanterade av staten. och andras förkunnelseom att slaten bör begränsa sig lill att vara städpersonal är ju inteallvarligt menad. Minkritik av de kapitalistiska ekonomierna var riktig när det gäller utlandet,säger , men stämmer inle när det gäller den egna nationen. Ja, dethär är en punkt där jag tycker att finansminislern är alllför självsäker. Hurär det egentligen med de långsiktiga tendenserna i den ekonomiska ulvecklingeni ? Vi har en minskad ökningstakt i produktionen, ibruttonationalprodukten. Vi har en ökad takt i inflationsutvecklingen. Viharen tendens lill ökning av arbetslösheten under de senaste femårsperiodernabåde om man räknar den öppna och den lolala arbetslösheten. Vi har minskadtillväxttakt i konsumtionen, också i den statliga konsumtionen. Arbetarnautsätts fortfarande för en hård arbetsmiljö. Hetsen och pressen i arbetet harökat för många grupper. Kom ihåg de utredningar som LO och fackförbunden hargjort! Därför anser jag, som jag förut har framfört, att kravet på en femtesemesiervecka är eii jämlikhelskrav som det är nödvändigt att uppfylla. Del här gick sä förtvivlat fort att jag blev lilel ställd, när jagförsökte i inläggen hitta någonting nytt och jungfruligt. Del var litet svårt -del måste jag säga. HerrÅsling slällde en direkl fråga: Vad menar socialdemokratin med "arbete ätalla"? Uttrycket kan ju inte missförstås. Del betyder att alla som ärtillgängliga och vill arbeta skall ha chansen därtill. Hur mänga som måsteberedas arbele kan man aldrig på förhand fixera i exakta matematiska termer.Man fär följa utvecklingen och bereda arbete ål alla som är lillgängliga ochvill ha arbele. Vi ställdes i regeringenhäromdagen inför en litel konfunderande his- Jag hoppas all densaken skall kunna rättas till, men del visar att sådanl här tarvar litet tid.Vad jag åsyftar är att vi inte lyckats besälla de 2 800 praktikantplalserna somvi inrättat inom de statliga verken. Vi måste nu göra extra ansträngningar viaalla våra arbetsförmedlingar för att kunna besätta de erbjudna platserna. Detkommer självfallet att lyckas, men delta är ändå ell uttryck för alt denpraktiska verkligheten inle inrättar sig efter schabloner som slängs ul fråntalarstolar. Vivill ha arbete ål alla, och vi kommer att bereda alla arbele precis i den taktvederbörande säger sig slå lill arbetsmarknadens förfogande. Del är denpraktiska framgängsvägen. Tillherr vill jag säga att det kommer en proposilion om Slålverk80, Jag vill inte fixera dagen -del får frågaindustriministern om - men skall propositionenframläggas. Det tarvas vissa formella beslut innan vi sätter oss ned ochskriver den. Bl, a, har Statsföretag, som ju är moderföretag för och därmed också för det avsnitt av verksamheten där uppe somSlålverk 80 utgör, ännu inte haft möjligheter alt presentera sina rikllinjerför framtiden. Man kommer att ha de möjligheterna och dä ärden stenen rullad ur vägen. HerrBurenslam kan alltså vara alldeles övertygad om att det kommer enproposition om 80, 80 finns i sinnevärlden och kommerall finnas där framöver. Människorna uppe i skall inte behöva blibesvikna. Vadär motivet för all utlandet gillar vår politik? frågade ,Det var lydligen elt erkännande av alt utlandet har en viss respekt för denpolitik som vi för här hemma. radar därefter upp en massanegativa faktorer och frågar om detta är anledningen lill alt utlandet gillarvår politik. , som ju är en språkkunnig och rörlig man,får väl åka ul och fråga i dessa länder: Vad i herrans namn är anledningen lillalt ni gillar den politik som förs hemma i ? Jag kan ju inle svara påden frågan, för del skulle ju verka som självberöm. Som alla vel är jag väldigtallergisk mot del. Strängtalade inle om skatten, sade , Del är alldeles riktigt.Skall det också föras en skattedebatt i den här ekonomiska deballen, måste jagbe herr talmannen till. Att vi inte är färdiga med det nyaskattesystemet har bekantgjorts vid så många lillfällen och i så många omgångaratt jag här inte behöver understryka del ytterligare. Del är ju därför vi harhela utredningsarbetet i gång, och det måste fä ta den lid som är nödvändig. Närvi diskuierat 80 - jag vänder mig nu till - har vi sagtall när det blivit utbyggt, så skall del ge ny sysselsättning lill 2 300 eller2 500 personer, I den offentliga debatten under senare dagar har det rört sigom högre siffror. Varifrån de har kommil vet jag inte. De siffror jag nämndekan verifieras från regeringens tillkännagivande,-Vi räknar med alt denmålsättningen och den prognosen skall kunna hälla även i dettanya perspektiv. Vihar en tendens, tyckie , att gå baklänges i fråga ombruttonationalproduktens utveckling, innebärande större risker försysselsällningen och måhända större risker i den inlernationella konkurrensendär vi måste hävda oss. Jag kan ge honom rält så långt all jag säger attframtiden inte ger något intryck av att vi kan slå oss till ro, rulla tummarnaoch tro att allting går av sig självt. Vi får vara inställda på att framlidenkommer all kräva mer och mer av nationen och dess inbyggare. Det utesluteremellertid inle att vi ändå kan fortsätta med en reformverksamhet, I vilkentakt den reformverksamheten skall sällas in - bl, a, en femveckorssemesler -får bedömas mot bakgrund av andra konkurrerande önskemål såsom lönehöjningareller andra reformer på socialpolitikens område. är vi inte färdiga med denavvägningen, och därför tycker jag att det är för tidigt alt avgedeklarationer pä den punkten. HerrÅSLING (c) kort genmäle: Jag fick ell svar av finansministern på min fråga. Enligt hansbeskrivning skall valmanifestets "Arbete åt alla" innebära all allaskall ha arbele i den takt de vill. Vi anser att del är alt ta alldeles förläll på problemet. När del gäller sysselsättningen måste vi ändå ha enplanering. Del är motivet för vårt nya näringspolitiska handlingsprogram. Omman hänger sig åt stundens improvisationer och arbetsmarknadens temporära krav,är risken att man gör dåliga improvisationer, alt det blir nya 80 ochalt man inle har den kontinuitet i de sysselsättningspolitiska insatserna somman måste ha för att de skall få effekt. Egentligen är socialdemokratinsvarubeteckning "Arbele åt alla" en felaktig varudeklaration. Detskulle vara "Arbete åt vissa". Man är onekligen inte beredd all nugå ut och offerera likartade sysselsättningsmöjligheter över hela landel. Dethar finansminislern här erkänt. Detär ganska intressant att man nu är pä fiykt bort från målsättningen förLO-SAP:s näringspolitiska grupp 1974, Målsättningen angavs då till 400 000 nyajobb. Man håller också på att svika sina SSU-are, som enligi SSU-ordförandenhar samma krav. Jag kan förslå honom. Skall man garantera sysselsällningen förungdomar, måste man även Jämna ul sysselsättningen regionall. Då ärmålsättningen 400 000 nya jobb inget orealistiskt utan tvärtom en nödvändighetför att skapa trygghei i sysselsättningen. Sedanlog finansminislern i ell tidigare inlägg upp den populära vanföreställningenom 400 000 nya jobb ulan energi. Del är generande att behöva påminnafinansminislern om hur orimlig en sådan debatt i själva verket är,Finansminislern är ändå en praktikens man. Men om han argumenterar sä, kan manfå del intrycket alt han har släppt kontakten med verkligheten. Hur myckelenergi kräver nyanställningar i kanslihuset eller förbättringar i vården av delångtidssjuka etc? Det är en orimlig debatt och den ärgenerande i sin enkelhet. Vår linje är kort uttryckt: Samma rätt till arbeleoavsett bostadsort. HenBURENSTAM () kort genmäle: Del är kanske så, , alt ungdomen vill ha fullvärdigtarbete, inte prakiikplatser ullovade undei en kortare lid. Del är ett uppslag,om letar efter en förklaring till att det varit svårt alt hittakandidater till praktikplatserna. Sedanvill jag säga att vi är motståndare till au man skall smygsocialisera genomall lillföra mer och mer pengar. Del slår alldeles klarl isocialdemokraternas reservation att det är för alt utsträcka statensägarinflytande som man vill ge fonden ytleriigare 500 miljoner. Sedan försökerman göra del lilel smakligare genom att motivera del med all det behövs merariskvilligt kapital i de stora företagen. Men del förändrar ingeniing, för delfinns betydligt bälire vägar, som inte leder till smygsocialisering, om man ärintresserad av all öka tillgången på riskvilligt kapilal i näringslivet. Attvi har aktualiserat frågan om 80 i denna debatt beror inte minst påatt vi i det sammanhanget har fält klart belägg för hur liten garanti det finnsför en fasl grund och stabilitet på det näringspolitiska området, när statenfår alltmer alt säga lill om. fär vi höra att det skall komma en propositionom , men uppenbarligen har ännu inle hört någonföredragning frän Statsföretag om hur man där har tänkt sig det hela. Ändåskall del som sagl komma en proposition - det är väldigt vaddel går undan i svängarna! Kommer ni all vara säkra på att den proposilion nidå lägger fram verkligen blir den fasta grund som människorna i ochövriga och landel i övrigl kan ha alt lila till? Vifick belägg för i anförande att någon idé om hur det nya skattesystemetskall utformas har man inte. sade heller inte någonling om hur manlänker sig ett nytt provisorium. Har verkligen ingen uppfaltning omhur provisoriet skall se ut? Det här är ju ändå en debatt om ekonomisk politik,och inte kan väl finansminislern göra gällande att skatterna inte kommer in iden ekonomiska politiken? Inteheller fick vi höra någonting om vad finansministern egentligen vill göra föralt hålla lillbaka prisstegringarna. Vi fick höra att räknar medatt det skall nog bli litet lugnare . Priserna skall inle stiga med mer än8 96, Men sade precis samma sak i finansdebatten förra året.Priserna skulle stiga med bara 7 ä 8 96, men det blev 11 96, Detbehövs också en politik mot prisstegringar. har inte givit ossnågon inblick i vad han vill göra pä den punkten. HenWIRTÉN (fp) kort genmäle: Jag har frågat finansminislern hur man kan lova samma sysselsättningvid 80 trots all man nu i stort sett halverat pla- Jag har också fåttelt svar och lackar för del. har jag i en stor dagstidning iakttagitatt både statsministern och industriministern vid en intervju har lovatoförändrad sysselsättning. Det skulle enligt planerna innebära totalt 8 000anställda vid och stålverket. Del beslutet uppges regeringen redan hafattat, och stålverkets bidrag skulle vara totalt 3 700, Finansminislern sägeremellertid att vad regeringen lovat är 2 300 - eller möjligen 2 500, som jagockså har sett någon uppgift om. Får jag därför be finansministern om en preciseringav dessa uppgifter - om det, som regeringen nu ser det, sammanlaget blir 8 000totalt eller 6 600, som del skulle bli enligt del lägre alternativet. Sedanvill Jag, herr talman, anknyta lill de bedömningar som finansminislern gjordeav konjunkturen framöver. Jag skall gärna tillstå att det har fallit mig iminnet en dikt som skrev om i Kuja: Och fast han knappt ägerskjortan kvar, tror i Kuja på bättre da'r. Detär bra med optimism men bättre med realism. Förhoppningarna om att deninternationella konjunkturen skall dra i gång den svenska ekonomin har fog försig, men del kommer uppenbarligen alt dröja. Mycket talar för alt ljuset kommerförst med är 1977, Slora lagerinvesteringar under tidigare skede och lågtutnyttjande av industrins kapacitet utgör effektiva bromsar, Finansminislernräknar exempelvis med en exportökning på 6,5 96 , Många tror att delsnarare blir bara 4 96, När del gäller investeringarna har finansministernförvisso inle redovisat något krafttag , Finansministern tror att detblir en ökning på 0,7 96, Dä får jag erinra om att bedömningarligger på en minskning . Vare sig man accepterar den ena eller den andrabedömningen, ligger del långl ifrån den ökning på 5-6 procents tillväxt iinvesteringarna, som långtidsutredningen kräver för alt balans skall nås 1980, Delär inle så underligt att vi mot bakgrund av della kräver bättre stimulanser förall få i gång investeringarna . Om man väntar kommer uppgången attmedföra ökade kostnader. Del blir dyrare att investera, det blir högre priser,och del måste med all kraft förhindras. Bekämpning av infialionen måste vara enhuvudfråga. Inflationen urholkar vår konkurrenskraft. Den leder till socialaorättvisor. Hen (vpk) kortgenmäle: Tiden går så fort, sade , Den går ännu fortare, om man barahar till replik. Jag fortsätter där jag slutade. Helaulvecklingen med ökad press på många lönearbetande - vare sig de står iindustriarbete, byggnadsarbete, jobbar på kontor, på sjukhus eller i ettsnabbköp - kräver enligt vår mening en snabb förkortning av arbetsdagen. Vikräver en förkortning av arbetstiden till sju limmar för alla redan nästa åroch menar att man därefter måste fortsätta förkortningen av arbetstiden nedtill . HerrSträng gick relativt ulförligt in på vårt program för kampen mot inflalionen.Del var bra, Pä en del punkter gav finansminislern ett visst Jag beklagaratt jag i en kort replik inte kan fortsätta diskussionen pä alla punkter. Jagvill här bara ta upp frågan om priskontrollen. Vianser inte att man kan klara det stora problem som inflationen utgör så längekapitalismen finns kvar och storfinansen bestämmer. Det går därför inte helleratt genomföra något absolut prisslopp över hela linjen. Men prisregleringar ochbeslut om prisstopp är ju en kampform som är riktad mot monopolen och derasförsök att pressa upp priserna. Det är så vi måste se försöken alt hållatillbaka prisstegringarna också med användande av statliga åtgärder. Närdet gäller den är läget det att värt parti inte är motståndaretill alt AP-fonderna används för investeringar i näringslivet, i nya förelag.Men det är en gammal inställning i arbetarrörelsen all arbetarnas gemensammamedel inte skall användas för spekulation på aktiebörsen, och den vill vi hällafast vid. Vi vill i slället ha AP-investeringar för att skapa nya statsägdaförelag, där arbetarna har elt avgörande inflytande. Del är alltså ett led isysselsättningspolitiken. Härhar förts en debatt om många bud i sysselsättningsfrågan, och vi harhört att de buden har varierat krafiigt. Det kan inte hjälpas, herr talman, altnär jag hör olika bud pä sysselsättningspolitikens område kommer jagatt tänka på en historia som Jag hörde i trakten av , Detvar husförhör pä den gamla goda tiden, och pastorn var känd för att vara mycketsträng. Det kom en sockenbo till kyrkan. Han mötte en bekant i dörren ochfrågade: Hur är han då? - Jo, är han svår. Vet du för resten hurmånga bud det finns? - Ja, del är väl tio, sade nykomlingen, - Nej, gossedet är inle lönt du försöker. Jag bjöd tjugo och han tog inte det! Jag skall ägna några ord åt . Jag kan skriva under på herrHermanssons belygsältning. Det är en kraftig budgivning för. HerrÅsling tror sig -starkt supporirad av sitt partikansli, del utgår jag frän - haknäckt en lysande slogan lill valrörelsen, som han ämnar åka omkring med föratt se vad den ger. En man utrustad med så mycket gott förstånd som inte inbilla sig all man kan klara arbetsmarknadspolitiken genom att hängaupp en banderoll där det står "400 000 jobb 1980" och sedan tro skulle kunna föra politiken efter delta. Jaghar tidigare understrukit - jag skall inle upprepa mig - all arbetsmarknadspolitikenär ett sådant fäll som man ständigt får hålla under vaksamhet och observation.Den influeras av förhållandena utifrån i räll stor utsträckning. Enindustrination som har svårt all isolera sig från detta. Det gällerföljaktligen att i den praktiska politiken kunna göra varierande insatser,kunna lugna ner sig, kunna öka insatserna, kunna lugna ned sig - allteftersommarknaden kräver det. Då går det inte ulan vidare att gå ut med denmålsättningen på elt band: 400 000 nya Detär så mycket orimligare som ni skall göra del där på så sätt att ni skall haungefär samma aktivitet i varie region som man har i den koncentreradeSlockholms kommun. Även om jag har all respekt för böndernasexpansionsmöjligheter tror jag inle att ni kan placera en motsvarighet lilllantbrukarnas administrativa central här nere i - den s, k, Bondtolvan -i varie region. Jag tror inle alt ni har råd med del helt enkelt. Ni kan inleheller placera Jordbrukets banks huvudkontor i varie region. Ni stöter på enormasvårigheter om ni menar alt ni i varie region skall kunna skapa en aktivitetsom är sä hög som den i - som är sådan på grund av Slockholmsspeciella struktur - och inbilla folk att de kan iro på delta. Delär ännu mycket orimligare när ni säger att ni skall göra allt det där utan altskapa den ökning av energi och kraft som ligger som grundelement i allexpansion pä sysselsällningens område, 270 000 nya jobb i industrin skallskaffas fram enligt programmet om 400 000 nya arbetsplatser. Jag har sagl dellidigare på skämt, och jag kan säga det här : går man tillbaka till demetoder som användes i börian av 1900-talel i del svenska näringslivet, kan manmöjligen lösa det problemet - om man också är beredd all ta den fattigdom somvar karakteristisk för 1900-talels början. Man kan naturiigtvis slagtröska istället förati använda en maskin, så att man får tröskningen gjord ule pååkern. Man kan låta traktorn stå och plocka fram den gamla Oliverplogen, och seom man snabbi kan föda upp 650 000 nya arbetshästar. Allting är naturligtvismöjligl, men vi vill inte gå lillbaka lill den fattigdom som hela det mönstreti samhället innebar. HerrÅsling skulle göra sig själv och naturligtvis sitt parti en enorm riänsl om hanslutade upp all fara omkring med de 400 000 jobben som något slags program. Hanskulle vinna respekt bland människor som tänker sig för, och det gör ju dessbättre nästan allihop. Jag har för all del en gammal kärlek till bondeförbundet- vi har ju jobbat ihop sex eller - och jag ömmar litel för han nu genom dåliga rådgivare förstör hela sitt anseende. HerrBurenslam menade sig ha en lösning på problemet om praktikplatserna. Jaghar bara velal la del som en liten illustration lill all del lar sin lid allordna det så all jobben passar lill dem som vill ha sådana - ibland kanske deinte alls passar. Vi har i det här avlånga landet en näringsgeografisksiluation som innebär vissa hinder för en omedelbar elablering av ökadsysselsällning annat än möjligen genom en mycket hård industrialisering,måhända omfiyttning av folk. Den frågan har ju tidigare varit föremål fördebatt här. Menså mycket kan jag säga till alt det är regel att den somvill ha ett jobb inom statsförvaltningen fär böria som praktikant. Man blirinte anställd utan vidare, och del är detta vi knyter an lill när vi offererardessa praktikantplalser, vilkas innehavare skall kunna gå in somreguljära statstjänstemän. Sedanen liten korrigering: prisstegringen var inte 11 96. Räknar mankalenderårsmässigt, från årets börian lill dess slut, kommer man fram lill altden låg under 10 96. Räknar man fram medelprisstegringen i förhållandelill närmasl föregående år - och det är ju den mest brukliga beräkningen -kommmer man fram lill ganska jämnt 10 96. Om jag däremot gör elt"provskott" och jämför med , råkar delbli 11 96 för denna enda månad, lill stor glädje för . Menäven det har sina särskilda förklaringar, eftersom man i detta läge av årelhar att ta på sig vissa prisstegringar, lönegenomslag och en del annal. Skallman göra en korrekl jämförelse kan man antingen räkna på medelpristalet ellerkalenderårsmässigt, och då är det dess bättre litel mindre än det tal som herrBurenslam för lill torgs. Tillherr Winén vill jag säga att vi när det gäller 80 - och det är ju delvi diskuterar och inte sä mycket NJA - från regeringen har sagt att vi räknatmed en sysselsättningsökning. Jag vill minnas att både siffrorna 2 300 och 2500 har förts fram. Det nya programmet för 80 desavuerar icke dessaprognoser. Hur ulvecklingen för del gamla kommer att bliär jag mera osäker på. Det blir självfallet icke någon minskning, ulan alltlalar för all det blir en ökning. Den totala summan - jag vill minnas att NJAhar drygt 5 000 anställda - har mindre intresse i den specifikadiskussionen om 80, och där har jag givit besked. ville allra sisl la upp frågan om såväl arbetstidsförkortningen somfem veckors semester och dessutom, som också jag naturligtvis räknar med, enstadigt pågående löneförbättring för de anställda. Visst hoppas vi väl alla pädelta. Det problem som vi alltid stöter emol är: När skall dessa goda ålgärdersältas in inom det utrymme som föreligger och i vilken takt skall vi ta det?Vilket skall prioriteras och vilket får man vänta med? Man kan inle bara förafram hela önskelistan och säga: Det vill jag ha genomfört. Del vill vi i ochför sig allihopa, men vi som inte tillhör interna krets måstesäga oss, att vi är tvingade att se vad verkligheten ger oss för möjligheteratt inordna önskemålen inom en rimligt stabil ekonomi. Medpriskontrollen är del ungefär samma sak. Jag hade ju nöjet -och det var iblandganska blandat - att under hela det senaste kriget sittasom ledamot av priskontrollnämnden och följa dessa frågor pä nära håll. Dålevde vi under en krigshushällning med alla dess speciella krav - det gör viinle . Vi håller en priskoniroll som vi har byggt ut och som vi har givitalla de personella resurser vi önskar, och vill man ha flera kommer man alt få del.Det inträder inte prishöjningar utan att det flnns rimliga motiv för dem, mendet kan finnas rimliga motiv . Hen (): är enigt om att den ekonomiska politiken måste varatämligen expansiv under det närmaste året. Stimulansåtgärder måste sällas inför att motverka den fortsatia nedgång i konjunkturen som vi lyvärr måste räknamed. Liksom tidigare märks nedgången mest på avsättningssvårigheterna förexportföretagen. Men även lägel på arbetsmarknaden är kärvt. Det lägel är bravid en internationell jämförelse, men vi måste karakterisera det som kärvtändå. Del är värt alt notera - och att notera del positivt - alt företagenverkligen försökt och försöker att behålla sin arbetskraft, att de intepermitterar eller avskedar sina anställda. Men trots denna fina inställningkommer varslen om uppsägningar nu betydligt tätare än lidigare. Dessutomkvarstår den redan tidigare höga ungdomsarbetslösheten och svårigheterna förkvinnor som söker sig ut pä arbetsmarknaden att fä arbete. Någon verkligförbättring är inte all vänta förrän exporten pä nytt skjuter fart. Underskotteti utrikesaffärerna och riskerna för ytterligare slora prisstegringar gör alldet inte kan bli fråga om alt stimulera den privaia konsumtionen.Stimulansåtgärderna måste i stället ta sikte på att främja investeringarna. Ensådan politik stämmer också väl överens med vad som behöver göras för att lösanågra av de angelägnaste långsiktiga uppgifterna: att skapa arbete åt alla,all uppnå regional balans, all få bort underskottet i utrikesaffärerna samt allfå ett bälire grepp om inflationen. Jag skulle gärna vilja tillägga, attframgången i detta avseende - alt fä ett grepp om inflationen - är avgörandeför hur vi skall lyckas nå de andra målen. Underskotteti utrikesaffärerna måste alltså angripas offensivt genom all produktionsapparatenbyggs ut. All försöka gå motsatt väg och "svälta sig" ur detnuvarande läget skulle få förödande verkningar på sysselsättningen. Det ärinle här som meningsskiljaktighelerna finns mellan partierna, ulan de gällerfrämst vilken inriktning investeringspolitiken skall ha. Inomindustrin visar investeringsbenägenheten f n, tendenser all sjunka. Del är detvanliga när avsättningsmöjligheterna försämras. Men dessutom kämpar de fiestaföretag med växande svårigheler att finansiera nya investeringar, inkl,fortsatt produktion på lager. Redan de stora lager som byggdes upp under förraåret är myckel kapitalkrävande. Sämre lönsamhet ger minskade möjligheler lillsjälvfinansiering. De reserver som främst de stora företagen haft i sinaarbeismiljöfonder och investeringsfonder kommer också att sina. Dåblir inte bara tillförseln av lånekapilal ulan också tillförseln av riskvilligtkapital allt viktigare.