prot · FZ09131 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessa städer ochkommuner är prakliskl tagel ålagda all inrätta sådana fristående kliniker. Jagtror inle all jag säger för mycket om jag konstalerar all utskottet var mycketimponerat av denna vårdform. Där fanns nödvändig utbildad personal. Där fannsklara gränser för var de polisiära och värdande organens uppgifter gick isär.Det var etl system som i allt väsenlligl kan utgöra dt föredöme alt sikta på ien framlid kanske också i vårt land. Vi har emellerlid atl utgå frän andrapremisser i vårt land, inle minst med hänsyn till personella och andrafaklorer. 1vår motion och i åtföljande reservalion har vi inte uttalat oss för friståendekliniker, vilket föreslogs av fylleristraffuiredningen pä sin lid. Vi anser detnämligen vara bättre och ändamälsenligare atl knyta denna verksamhet tillsjukhusens akutmottagningar. Attsjukhusens akutmottagningar försågs med lämpliga lokaler och med utbildadpersonal, inklusive beredskapspersonal, skulle ocksä ha den fördelen allpersonalen inle enbart behövde syssla med vården av al-koholpäverkade personer.Den skulle enligt vår mening också kunna ha andra gängse uppgifter inomsjukhusens ram. Del handlar alllså om all integrera verksamheien med övrigsjukhusvård och sjukvårdsverksamhet. Juslilieulskolletansluter sig, liksom socialutskottet gjort i sill yllrande, lill förslaget ivår molion om atl behandlingen av personer som omhändertagits för fylleriskall ske i anslutning lill sjukhusen och framför alll all vården skall gesuianför polisstationerna. Som fröken erinrade om, har ulskollel skriviimycket positivt, men sedan sträcker sig inle välviljan så värst mycket längre.Man vill inte vara med om all begär en plan för ulbyggnad avakutklinikerna. Man avger med andra ord en läpparnas bekännelse men vägrar alli konkrei handling ge reformen dt reellt innehåll. 1fortsättningen av utskottets betänkande kritiseras regeringen för underlåtenheti förberedelserna av den ifrågavarande akutvärden. Fyllerisiraffelsavskaffande, m. m. att den av regeringenföreslagna försöksverksamheten på polisstationerna är mindre väl förenlig medutskottets slällningstagande, och jag instämmer i den kritiken. Men i nästaandetag är man trots allt beredd att gå med på försöksverksamhet påpolisstationerna. För vår del kan vi inte vara med om detta; Polisstationernatror jag är ytterst olämpliga . m. som vårdorgan i det här sammanhanget. Somjag tidigare nämnde, har utskoltet varit ute och rest en del. Vi har ocksäbesökt polisstationer, bl. a. ett nytt polishus i . Jag vel inte omdet ens är invigt, sä nytt är det, men jag tror att utskottets ärade ledamöterär överens med mig om att de arrestlokaler som finns i della nya hus i det häravseendet är hell otidsenliga. Det är separata arrestlokaler, isolerade rum,och det kan inte vara riktigt att salsa på en försöksverksamhet under sådanaomständigheter. Troligen blir det också oerhört svårt att knyta läkare ochannan sjukvårdspersonal till polisstationerna. Det är en illusion att tro kan få ul något positivt av en sådan försöksverksamhet. Jagtror alt det är en felsatsning över huvud laget. talade om måsle anpassa våra resurser. Jag skulle vilja säga att när det gällersatsningen på försöksverksamhei på polisstationerna sä är det inte fråga om enanpassning utan snarare en direkt felsatsning som inte kommer all ge någol somhelst resullat. Jag har för mig all i varje kommun och pä varie större plats -i varie fall där det finns polisstation - finns det ocksä en läkarmottagning avnågot slag. Det vore nalurliglvis mera ändamålsenligt atl redan från börjanknyla den här verksamheten till sjukhus och andra läkarmottagningar, alllsåtill redan existerande vårdformer. Vi vill nog säga all del finns erforderligtunderlag för vårdens utformning genom den försöksverksamhet som genomfördes vidUlleråkers sjukhus 1967. Del skulle vara belydligi bättre och förnuftigare attsalsa ekonomiska medel och personella resurser för påböriande av vård ianslutning till sjukhusen och lill de akulmollag-ningar vi har. Sånågra ord om den ekonomiska frågan. Statskassan tar in ca iform av skatteintäkter pä vin och sprit. Del är nalurligtvis rimligl all pengarlas härifrän för atl läcka de kosinader som kommuner och landsling kan kommaall få i del här sammanhangei. Del går inle all skjula frågorna framför sig.Jag tror del är nödvändigl all ullalar en myckel beslämd mening omatt staten måste ta kostnadsansvaret. Alla i denna församling känner tillkommunernas och landslingens ekonomiska svårigheter f n. Del är orimligt altfatla statliga beslut och överlasta den praktiska utformningen ochkostnadsansvaret på kommunerna. Det kommer au urholka reformen. En så ytterstangelägen reform måsle man salsa medel för att genomföra. Om denna angelägnareform skall fä någol värde och kunna sägas uppfylla anspråken på atl i ställdför siraff och pålagor ge alkoholmissbrukarna en rejäl möjlighel lill dtmänskligt omhändertagande, om man helhjärtat vill atl även denna kategorimänniskor skall komma i åtnjutande av social och medicinsksamhällsvård, då kan man självfallet inte nöja sig med halvmesyrer. Man kaninte bara göra en läpparnas bekännelse. Man måsle i handling ge uttryck för sinvilja och fatta beslut om dels en plan för akutkliniker som tillförsäkraralkoholmissbrukarna vård i största möjliga utsträckning, dels i konsekvensensnamn ställa medel lill förfogande. Med detta, herr talman, yrkar jag bifalltill reservationerna I och 3. Fylleristraffetsavskaffande, m. m. Hert (); Bakom den intetsägande och till synes ganska ointressanta rubriken iregeringens proposition 1975/76:113 om ändring i broltsbalken m. m. döljer sigen beiydande reformering av vår kriminal- och socialpolitiska syn på fyllerioch omhändertagandefrågorna. Ambitionenoch viljan har inle saknats. Förslag om avkriminalisering av fylleriet väcktesi och har alltsedan dess varit en ständigtaktuell fråga. Förelrädare för alla partier har ihärdigt motionerat i liberaloch värdinriktad anda. Atlbrott som begås av berusad skall bestraffas är en sak. Berusningen befriar intefrån straff Etl förargelseväckande beteende, ett ofredande, ell antastande osv.som nått en viss svårighetsgrad måsle kunna beivras. En helt annan sak ärnalurligtvis atl bestraffa berusningen som sådan. Del är som regel inleförenligt med vår kännedom om fylleriels bakgrund och principerna i modernnykterhetsvård. Dessuiom - oavsett inställningen i skuld- och brottsfrågan -måste man nalurliglvis alllid kunna ingripa och på lämpligl sätl omhänderta engravt berusad person för hans egen, hans anhörigas och omgivningens skull. Delär mol den angivna bakgrunden, herr lalman, ägnal alt förvåna att det har lagilsä i vårt sociall progressiva land innan vi kunnai la steget fullt utmot en avkriminalisering av fylleriet. De fiesta länder har redan gjort renthus med den Iradilionella straffsynen på det här området. Det gäller bl. a.våra grannländer , och . I gäller fortfarandeformellt vissa slrafföeslämmelser, men de tillämpas inle längre i praktiken.Tidsutdräkien i vårt land kan möjligen förklaras av del alll slarkare kraveiatl ersätta fyllerislraffel med meningsfulla behandlingsälgärder, för vilkaman ansett sig sakna erforderliga resurser under överskådlig lid. Man har inlevelal riskera all hamna i ell laissez-faire-system, där vinningen på densiraffrällsliga sidan hell skulle äventyras av eu i del närmaste obefintligtvärdsystem. Åandra sidan: Del finns ingen anledning all i del här lägel konstruera ursäkterför all ingeniing har skell under så mänga år. Det blir sä läll en beskrivningav den obotfärdiges förhinder. Nog kunde man ha handlat snabbare utifrånfyllerislraffulredningens förslag, avgivet i betänkandet Bot eller böter 1968.En i del närmaste hell samstämmig remisskör sjöng förslagels lov. Men bättresent än aldrig. Och kan vi glädja oss åt en betydande kriminalpoliliskhändelse. Men då gäller del också all inle försitta möjligheterna all följa uppden här händelsen med beslämda vårdinsatser och med klara bestämmelser för huroch när ell omhän- Fylleristrajfetsavskaffande, m. m. derlagande av en berusadperson skall ske. Justilieulskottelhar, som vi hört, inle sparat någon möda för att skapa etl så bretl ochinformativt beslulsunderiag som möjligt. Vi har haft ingående hearings medexpertis och också gjort värdefulla iakttagelser av behandlingsåtgärder vid bl.a. polska tillnyktringsstaiioner. För egen del har jag lagil avgörande intryckav den vårdinriklade attityd som delgdls oss på etl övertygande sätl vid dessahearings och sludiebesök av olika slag. Jag har kommil lill klar insikt om altberusningen - kanske mer än något annal avvikande beleende - är något somhänger samman med social anpassning, eller om man så vill missanpassning, ochsom har mänga vårdmässiga konsekvenser. Frågan måsle alllsä tacklas utifrån denutgångspunkten! Lålmig så, herr lalman, säga någol om ulskötlsförslagd lill de delar del berör defrågor som behandlas i motioner som jag medverkat till, dvs. 2253 och 2262.Enligt min och många andras mening är regeringsförslaget något av enhalvmesyr, främsi då del gäller vårdfrägorna. En begränsad försöksverksamheihar fåll ersätta en bestämt utformad plan för utbyggnad av våra insiilulionellavårdresurser för de berusade. I och för sig uttrycker justitieministern sympatiför ett kliniksysiem. Men del faller, såviii man kan förslå, på de slorakostnaderna och på de "vård-organisatoriska och personalmässiga problem,som inte lämpligen kan bedömas isolerade från andra frågor på social- ochsjukvårdspolitikens område" -enligt föredragandens uppfallning. Med andraord -har hållit i så strama tyglar alt ekipaget fållfinna sig i, i del närmaste i varie fall. på slällel marsch! Men jag förmodarall slalsrådel inle har något emot att justitieutskoiiet ochförhoppningsvis nu hela kammaren ger vårdfrägorna en betydande skjuls framål!För del ärjusi del utskottets förslag handlar om, även om det får ske etappvis.Grundprincipen har ulskollel givit i den bestämda målsättningen - som vi harhört ulskottds vice ordförande fröken återge - all akutvården skallvara en socialmedicinsk och inte en uppgifi och all akulvården skall vara ensocialmedicinsk och inie en polisiär uppgifi och alt akulvården skall ingå i envärd- och behandlingskedja, där de övriga leden uigörs av fysisk och psykiskrehabilitering och social omvårdnad i slort. Vården skall ges inomnykierheisvårdens eller sjukvårdens ram utanför polisslationerna. Under denlid man enligi ulskoltels modell om en utbyggd försöksverksamhei prövar sigfram mol dt mer definitivt instilulionssystem kan man inle bortse från deprakiiska svårigheterna. Jag har i grunden samma uppfattning, herr talman, somullrycks i reservalion nr 1 av i Väslerås. Självfallet strideren verksamhei med anknylning av sjukvårdspersonal lill polisslationerna mot denangivna mälsällningen. Men det bästa fär inle bli del godas fiende. I ellsärskili yllrande har jag underslrukii alt endasl i undanlagsfallvärdåtgärderna fär kopplas till polisstationerna. Men i avbidan på all ettinstituiionelli vård- och behandlingssysiem för berusade personer kommer lillslånd kan del inie undvikas all så kan komma alt Inte minsl med hänsynlill de skiftande lokala förhållandena kan Nr 131 del inte uteslutas all denutbyggda försöksverksamhei, som utskottet Onsdaeen rlp föreslår, även måsteinkludera vårdälgärder pä annan plats än på sjukhus lo m ' 1976 Dä ärdet nalurliglvis angelägel all framhålla, all vård på en polisslaiion meraär all bdrakia som ell ofränkomligl provisorium Fyneiisiraffets än som dl led i enförsöksverksamhei, enligi regeringsförslageis modell, avskaffande, m. m. med syfte atl eveniuelllbygga in värdresurserna på våra polissialioner. Isammanhanget är del vikligl alt också framhålla att den utbyggdaförsöksverksamheten inle skall lesla bärkraften i den angivna målsättningen.Värdinriklningen är given. Försöksverksamheten skall syfta lill all skapa dt bättreunderlag för bedömningen av organisatoriska och administrativa arrangemang medhänsyn till de lokala förutsättningarna och de premisser som kan komma allföreligga i samband med och som ell resultat av slatsmaklernasställningstagande lill socialulredningens förslag i olika avseenden. Dådel gäller finansieringen av försöksverksamheien har jag funnil det angelägetalt verksamheien skall bestridas av statsmedel. Först dä finns det anledningtro all den verkligen konimer lill utförande enligt våra inlenlioner och ulanonödig lidsuldräkl. pä förhand beslämda finansieringsansvar minskarnalurliglvis inle ulrymmd för givande diskussioner med sjukvårdshuvudmännen ompå vilket säll verksamheten skall läggas upp. Del blir - utgår jag frän - på sedvanligtsäll en dialog parterna emellan om skälighden av koslnaderna för erforderligaanordningar. Ulskoltethar välvilligt uttalat all den föreslagna försöksverksamheien ocksä bör "ibegränsad utsträckning omfalla koniroll av alkoholhallen i blodet hos deomhändertagna i huvudsaklig överensstämmelse med vad som anförs i moiionen2253", dvs. den av mig väckta moiionen. 1reservalion nr 3, avgiven bl. a. av den socialdemokratiska gruppen och medfröken som första namn, har molionens syfte beskrivits pä dt hellkorreki och informativi säll. som där anges, atlkontroll av alkoholhallen i biodel skall ske rutinmässigt vid omhändertagandeav berusade personer, i syfte all dels underlälla polisens beslulsfaltande närdel gäller åtgärder i samband med omhändertagandet, dels genykterhetsnämnderna ökade möjligheter all komma i konlakl med personer som hareller är på väg atl fä alkoholproblem. I avvaktan pä uppbyggnaden avalkoholkliniker bör provtagningen handhas av polisen, som för ändamålet börges tillgäng lill erforderlig prov-utrustning. Emellerlid har reservanierna,som vi hört, frän "principiella synpunkier" invänt all ellgenomförande av moiionsförslaget skulle förulsälla lagslifining av ell förslagsom f n. endasl förekommer då misstanke om bron föreligger. Del skulle medandra ord innebära an jag föreslagil ell tvångsmedel. Påden punkten föreligger, herr talman, som ocksä klart framgår av utskoitsiexlen, en uppenbart missförstånd. Provtagning skall vara regel, dvs. skall ske ruiinniässigl, men fär inie - jag vill underslryka del - 171 ske mot den omhändertagnesultrycliga vilja. Del kan alllsä icke pä någol Fylleristraffetsavskaffande, m. m. sätt krävas enlagstiftning för detta rutinmässiga arrangemang. Även om åtgärden ytterstsyftar till adekvat vård av den berusade, far den icke -jag upprepar det -företas med tvång. sådant tillvägagångssätt skulle f ö. kunna motverkabehandlingssyftet. Tekniskt är del numera som regel inte några svårigheter attklara den här provtagningen med den nya typ av mätinstrument som finns atltillgå. Sånågra ord om lagregleringen. I och med fylleriels avkriminalisering uppstårfrågan om den siraffrällsliga och den juridisk-lekniska bedömningen av dengrupp beteenden som ofta följer med berusningen, dvs. allmäntförargelseväckande beteende, antastande, ofredande osv. Som jag ser det kan detinte bli tal om att fylleriets avkriminalisering skall få inverka på bedömningenav dess "bibrott" i annan mening än att avkriminaliseringen så altsäga också konsumerar del avvikande beleende som är all hänföra till fyllerietsom sådant, dvs. till de åtbörder och del lal som kan anses som normala symtompå berusning. Men därulöver bör rättsläget vara oförändrat. De fall somhitintills bedömts som fylleri jämte t. ex. ofredande i konkurrens skall ävenfortsättningsvis bedömas som fall av separat ofredande. Detla är ocksåutskottets mening. Måhända föreligger här en risk för att man irättstillämpningen för slrafföarhet kommer all kräva alllmer kvalificeradeförargelseväckande beteenden, anlaslanden och ofredanden. Utvecklingen på denpunkten måsle förvisso följas med slor uppmärksamhet. Mycketskulle slutligen, herr lalman, vara alt säga om lagregleringen vidomhändertagande av berusad person. Självfallet måsle man undvika osäkerhet omdet rätta lagstödet i en akut situation. Risk för godtycke måsle elimineras.Gränsdragningsproblemen måste uppmärksammas. Inie blir det lält förden enskilde polismannen all välja mellan den nya lagen om omhändertagande avberusad person, lagen om tillfälligt omhändertagande och de befogender som geshonom i , i nyklerhelsvårdslagen och i polisinslruklionen, medandra ord, om man så vill, fem författningar. Självfallet måsle, såsomutskottet framhåller, lillämpningsföreskrifler och anvisningar ulfärdas tillledning för den enskilde polismannen, och tillämpningen måsle följas med denallra slörsia uppmärksamhet. Uppkommande svårigheter bör skyndsami leda lill enomprövning av lagregleringen. Uiifrån de krav pä en enhetlig lagstiftning pådet här området som jag varit med om all framföra i moiionen 2262 kan jag lillnöds vara med om en prövolid. Men jag har mina dubier; del vill jag klart sägaifrån. Del är egentligen synd all man genom osäkerheten i lagregleringenmåhända kan äveniyra förslagels goda syfte. 1 förhoppningen all sä inle skallbli fallet - dvs. i förhoppningen all mina farhågor är överdrivna - ber jagemellerlid atl fä yrka bifall lill utskollsbetänkandd i alla delar. Fröken () korlgenmäle: Vi har noieral inom ulskollel all i ganska väseniligadelar har fallii frän de ursprungliga kraven på en blodprovs- Jag läste upp vadherr ursprungligen sade när han syftade på det aktuellaregeringsförslaget med de knappa resurserna: "Om polisen kunde sända medett promilleresultat i sin rutinmässiga anmälan till nykterhetsnämnden skulledetta kunna vara till stor nytta för den socialarbetare, som i sina kontaktermed personen i fråga försöker komma underfund med om alkoholproblem föreliggereller ej." Jagnoterar vidare att , som är jurist, själv i utskottet har tagit uppett resonemang om behovet och möjligheten av en eventuell lagstiftning omdetta. Jag vill endast påpeka att det är egna resonemang somligger bakom ordalydelsen i reservationen 2, som är fogad till utskottetsbetänkande. Fylleristraffetsavskaffande, m. m. HertNYQUIST (fp) kort genmäle: Jag vill bara till det som frökenMattson senast anförde säga att det inte finns någon som helst motsägelsemellan det som jag nu anförde från talarstolen och del som har skrivits imotionen. Del är utifrån de synpunkter, som jag gärna vill företräda,självklarl atl man skall se till den berusades bästa och möjligheterna atlgenom socialvård, nykterhetsvård eller på annal sätt hjälpa honom eller hennepä traven. Det skulle vara bra vid bedömningen av fallen inte bara påpolisstationen utan framför allt inom nyklerhelsvärden om man hade tillgängtill ett promilleprov, eftersom viss expertis anser all det kan varautslagsgivande för möjligheterna att spåra dels existerande alkoholbesvär, delsockså kommande alkoholbesvär. Hert SCHÖTT (m): Fröken har redan nämnt all vi i ulskoltet har varit i stortsell eniga, och del vill jag underslryka. Det kommer f ö. säkerl alt framgå avprolokollel. Flera av oss kommer där all framföra i ston sett samma synpunkter. Jagvill också underslryka alt ulskollel enhälligt ullalar sin slora lillfredsslällelseöver all regeringen nu lagl fram del här förslaget, som vi länge önskat. Vi harlänge sett fram emol etl förslag om fyllerisiraffels avskaffande. Härhar förul nämnts all pä förslag av första lagutskottet och somresultat av moiioner begärde en utredning, som vi fick 1963, ochsedan kom beiänkandei 1968. Men del skulle komma all dröja ännu innanvi äntligen fick en proposilion i ärendei. Delta är anmärkningsvärt. Andraländer har tidigare genomfört den här reformen. Redan i första lagutskottetföretog vi resor lill för all studera problemen, och jusiilieulskotlelhar varii även i . Del är som sagt anmärkningsvärt atl denna reformgenomförts exempelvis i långt lidigare, . Jagfinner del angeläget i sammanhangei alt ocksä erinra om atl ulskollel hellansluter sig lill departementschefens uppfallning au en avkriminalisering intekan få påverka den sedan lång lid upprätthållna Nr 131 grundsaisen i broltsbalken atl självförvällal rus inte får föranledaall en den gärninginte anses som brott. Ulskollel undersiryker särskilt all fylleriels 19 mai 1976 avkriminaliseringinle får leda lill generell slraffrihd för slrafföara be- -------------- leendensom vanligtvis äger rum under rusels inverkan. Fyllerisiraffels Enmyckel vikiig fråga är givetvis den om omhändertagande av be- avskaffände, m. m. rusade personer. Ett enigtutskott framhåller alt det ur rättssäkerhetssynpunkt är yllersl angeläget allföruisäiiningarna för polisingripanden finns noggrani reglerade så all risk förgodtycke vid tillämpningen elimineras. Vidavvägningen av för- och nackdelarna med olika lösningar har ulskoltet likasåenhälligt stannat för att regler för omhändertagande av berusade personer efterfylleristraffels upphörande på säll departementschefen föreslagit bör upptas isärskild lag. framhålls i belänkandet nödvändigheten av särskildaåtgärder för all kunna bemästra rådande gränsdragningsproblem samt alltillämpningsföreskrifter och anvisningar till ledning för den enskildepolismännen bör utfärdas. Enulomordenlligl viktig del i problemkomplexet kring fylleriets avkriminaliseringär vårdfrägorna. I proposilionen avvisas tanken pä atl nu genomföra en mergenomgripande reform av vården av akut berusade. I slällel föresläs enförsöksverksamhei, innebärande dels all sjukvårdsulbildad personal knyls lillpolisarreslerna i ell antal polisdistrikt, dels atl den av fylleristraffuiredningenframlagda modellen med värdkliniker för omhändertagna realiseras i modifieradform inom ramen för den pågående försöksverksamheien i län. Som fröken redannämnt anser emellerlid utskoltet atl man redan i samband med fyllerietsavkriminalisering måste lägga fasl en beslämd niålsälining för behandling ochvärd av de personer som omhändertas enligt den nya lagen och altutgångspunkten därvid måste vara all akutvården skall vara en socialmedicinskoch inle polisiär uppgifi samt atl akutvården skall ingå i en behandlingskedjadär de övriga leden uigörs av fysisk och psykisk rehabilitering och socialomvårdnad i stort. Socialulskoltel har hörts i del här ärendei och anser liksomjustilieulskottel del mesl realistiskt att i största möjliga utsträckningutnyUja befinlliga resurser inom sjukvärden och inrätta vårdenheter förberusade personer i anslutning lill sjukhusen. Därförförordar ulskollel all ullalar sig för en målsättning som innebär allomhänderlagandd av berusade personer skall förbindas med akutvård och allvärden skall ges inom nykierheisvårdens eller sjukvärdens ram utanförpolisstationerna. Trotsall den av regeringen förordade försöksverksamheten med an knytning av sjukvårdspersonal lill polisstationerna således inle är förenlig med denna målsättning är uiskottd, såsom här har nämnts, berett att accepiera den som ell provisorium. Men utskottet uttalar sig för yllerligare försöksverksamhei enligt den modell som förordas av ul skollel. Del är värdefulli alt vi härigenom fär fram olika alternativ som 174 sedan kommer att utvärderas. Riksdagenbör därför uppdra åt regeringen att inleda överiäggningar medvederbörande huvudmän sä atl en ulökad försöksverksamhei enligt ulskottdsönskemål kan igångsättas. uppfallning bör försöksverksamheien bestridas av statsmedel. Avfröken anförande framgick all ulskotlels sex socialdemokrater på dennapunkt har avgivit en reservalion. Ulskollsmajoriteten har emellertid denbestämda uppfallningen atl del med hänsyn lill landslingens ochprimärkommunernas ekonomiska situation är nödvändigl atl staten lar pä sigkoslnaderna för försöksverksamheten om en sådan skall kunna komma till slånd iönskad omfattning. För alt staten skall la på sig koslnaderna talar också, somhär har framhållits, stålverkets inkomster av alkoholförsäljning. Ireservalionen 3 från socialdemokraterna och vpk:s representant motsätter mansig, som nämnde, den av honom i motion framförda tanken atlförsöksverksamheien också i begränsad omfattning bör omfalla kontroll avalkoholhallen i biodel hos de omhändertagna.