prot · FY0987 · 1975-12-31 00:00:00 — Denandra synpunkten som jag vill framföra efter senaste inlägg är attjusl erfarenheten från kilomelerräknarna på lastbilarna föranleder mig alt nuframföra kritik för att vi inte skall hamna i samma obehagliga siiualion närdel gäller släpvagnarna. Jag tycker att del skall påtalas redan nu så att vikan mota i grind. Hen i Agnas (m): Vid årets börian väckte jag motionen 319 med begäran om en översyn avbestämmelserna beträffande bilskatt och accis för en viss kategori avhandikappade. Det förhållande som jag särskilt log upp i motionen var att enperson som har haft befrielse frän accis och skatt under sin yrkesverksamma tidefter pensionsålderns inträde inte får behälla denna värdefulla praktiskaförmån. Skatteutskottethar litet överraskande tagit upp motionen i det betänkande som vi i dagbehandlar och avvisar förslaget om översyn med hänvisning till sitt betänkandenr 59 vid fiolårets riksdag. Utskottet säger att inga omständigheter som varokända vid den tidigare behandlingen av frågan har åberopats. Fjolåretsbetänkande är daterat så sent som , varför det kunde anses attsvaret i det betänkandet borde vara tillräckligt aktuellt. Men vid genomläsningav betänkandet i fräga har jag blivit nödsakad att sätta en del frågetecken ikanten, och det är anledningen till att jag gör detta korta inlägg . Vadsom sägs i belänkandet 1974:59 gäller visseriigen handikappade, men jag finnersnart att det här är fråga om statsbidrag till anskaffning av fordon. Det stårinte ett ord om den grupp jag tagit upp. Min motion, nr 319, har ett helt annalinnehåll, och jag kan inte finna att motionen på något sätt besvaras vare sigmed årets eller fiolårets betänkande. Jagmåste hålla fast vid vad jag sagt i motionen, nämligen att del ärotillfredsställande att en person som haft dessa förmåner mister dem när han blir pensionär och kanske behöver bilenmer än . Utskottet hänvisar till färdfiänslen, men denna ärhårt ansträngd. Jag tror inte att det är någon vinst för samhället att gå denvägen, och i många fall är del säkerligen också omöjligt. Jag tycker att enviss generositet mot handikappade av denna kategori borde vara självklar. Vårtid är knapp, och jag har därför bara anmält mig . Dessa hargått för länge sedan, men jag lovar att komma tillbaka i frågan. Jag beklagaremellertid dröjsmålet och att vi inte kunde fä någonling sagt på den härpunkten. Kilometerskatlför vissa släpvagnar, m. m. Jag hade inte för avsikt an delta i debatten denna gäng, eftersom jaggjorde det . Men ett par uttalanden av får inte ståalldeles oemotsagda. Jag har också tacksamt noterat tipset att det är bättreatt vända sig till departementet än till . Jag utgår ifrån aU delinnebär att tror att departementet är mindre prestigebundet änriksdagens skatteutskott när det gäller att behandla denna fråga. Egentligenvar det , såsom jag redan då sade, fräga om ett olycksfall i arbetet.Därför värdet naturiigt att komma igen motionsvägen för att försöka rätta tilldetta. Det här är inte, , en fråga om hur man skriver avbetalningskontrakt.Man kan än så länge till detta Kilometerskattför vissa släpvagnar, m. m. koppla även t, ex,reparationsfordringar, men det är tveksamt om man kan göra det ifortsättningen. Alldeles klart är att en avbetalningssäfiare inte avskattemyndigheterna får veta all skallen inle är betald, utan det kommer som enobehaglig överraskning fordonet återtas. Det kan vara så attköparen slutar betala skatten tidigare än han slutar att fullgöraavbetalningarna på lastbilen, eftersom han vet att avbetal-ningssäfiaren kanskehar större anledning att se till sina fordringar än vad myndigheterna i sådanahär sammanhang uppenbarligen har. Omman fortsätter på det här sättet blir del en klar diskriminering av den seriösahandeln. Att det förekommer ett och annat kriminellt förfarande är väl dennanäringsgren inte ensam om, Jag yrkarbifall till reservationen 2, Hen (): Jag är lydligen nödsakad att läsa upp samma citat som jag hade förragången när vi behandlade denna fräga: "Enligtlagen om avbetalningsköp (SFS 1915:219) äger köparen, om den försålda varanåtertas, tillgodoräkna sig varans värde då den . Detta värde beräknasefter vad säfiaren kan antas erhålla genom att säfia den på nytt. Frånovan nämnda-värde skall räknas vad säfiaren fär tillgodoräkna sig, nämligen: 4.kostnad, som säfiaren åsamkats för varans återtagande. Under punkten 4 torde inräknas den eventuellaskatteskuld, som åvilar avbelalningsköparen om slopandet av den tidigare nämndasärbestämmelsen i 16 och 21 SS väglrafikskatleförordningen antas avriksdagen." Den möjligheten finnsalltså. Tillherr i Agnas vill jag säga alt hans motion är behjärtansvärd. Del harvi också noterat. Men är det faktiskt sä att handikapputredningensbetänkande har överlämnat denna fråga till den kommunalekonomiska ulredningen.Vi får hoppas alt denna ulredning kommer att ta upp även det spörsmål som herrNilsson berör i sin motion. HenTRÄFF (m): Föriåt mig, , men i de fall där skatteskulden kan täckasgenom att köparen äger värden förutom fordonet eller genom ett övervärde på fordonetoch skatteskulden finns med i avbetalnings-kontraktet är det inga problem. Däfungerar avbetalningssäfiaren, bilhandlaren, såsom en extra skatteindrivareför myndigheternas räkning. 1 de flesta fall då man tvingas ta tillbaka en bilpä detta sätt finns emellertid inga tillgångar vare sig i bilen eller hosavbelalningsköparen. Då fär av-beialningssäfiaren åla sig alt belala en annansskatteskuld. Sä ligger det till. Hen i Agnas (m); Jag vill stryka under ord alt utskottet har"noterat". Men jag kan inte finna någon notering vare sig i årels betänkandeeller i fiolårets. I fiol handlade det om vissa problem i sambandmed bilanskaffning och framför allt om bidragen skulle vara enhetliga ochutbetalas på ett sätt. Jag håller med, när skatteutskottet i sill betänkande nr59 skriver alt de bör vara enhetliga. Men det är inte alls detta somjag har som huvudpunkt i min motion. I likhel med hoppas jag dockatt man när del blir tid till förslag skall ta upp också detta. Kilomelerskattför vissa släpvagnar, m. m. Överiäggningenvar härmed slutad, Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar i och i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iKristianstad begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 26punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar i och iKristianstad. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då herrLundgren i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 2025 av herrKomstedt i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkler hemställt. Punkterna 6.1 och 7.4 Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels re- servationen nr 2 av herrarMagnusson i och i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iKrislianstad begärt votering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 26punkterna 6.1 och 7,4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar i och iKristianstad, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLundgren i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 260 Nej - 47 Avstår - 1 . Punklen6 I övrigt och punkterna 7.1-7.3 Kammaren biföll vad utskottet hemställt. §15 Tullfrihet för viss sill Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 29 medanledning av propositionen 1975:77 med förslag till lag om ändring i tulltaxan(1971:920) jämte motion. I propositionen 1975:77 hade regeringen - efterföredragning av slalsrådel Slräng - föreslagii att anta vidpropositionen fogat förslag till lag om ändring i tulltaxan (1971:920). Ipropositionen hade föreslagits vissa ändringar i tulltaxan av redaktionell artsamt en ändring av tullen på vissa fiskfabrikat för konservindustrin. Vidareförordades en fortsatt tullfrihet till för oraffineradevegetabiliska fetter och feta ofior. Idetta sammanhang hade behandlats den med anledning av propositionen väcktamotionen 1975:2053 av i (fp), vari hemställts attriksdagen skulle avslå i propositionen föreslagen ändring i tulltaxan av deninnebörden att fisk behandlad med enbart salt och ättika i förpackningar med ennettovikt av skulle befrias från tull. attriksdagen med avslag på motionen 1975:2053 skulle anta det vid propositionen1975:77 fogade förslaget till lag om ändring i tulltaxan Nr 87 (1971:920). Reservalion hade avgivits av () somansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:2053 beslutade avslä den ipropositionen 1975:77 föreslagna ändringen av tulltaxenr 16.04 i förslaget tilllag om ändring i tulltaxan (1971:920). Hen i (fp): Del svenska fisket befinner sig, som vi vet, inte i någon särskilt lättsituation. Dess existens är hotad, inle minst med tanke på vad som häller päatt hända vid havsrättskonferensen. Att mot den bakgrunden la bort eltexisterande skydd för det svenska fisket är någonting som kommer alt gynnaimport från ett land med starkt subventionerat fiske, ett land där subventionennyligen har ökats med 50 mifioner dollar bl. a. på grund av de höjdabränslepriserna. Jag tycker inte att man kan gä med på detta, såvida man intevidtar några andra ätgärder för att kompensera det svenska fisket. Detär emellerlid vad man gör i skatteutskottets belänkande nr 29 med anledning avförslag om ändring i tulltaxan. Övriga ändringar i tulltaxan är helt allkaraktärisera som redaktionella. Men den här ändringen, som rör imporfav vissaflskeprodukter, är inle all karaktärisera som redaktionell, utan den är avannan karaktär. Motiveringen för denna ändring är inte särskilt stark. Däremotär motiveringen för all behålla och skydda del svenska fisket mycket starkt. Detär mot denna bakgrund, herr talman, som jag yrkar bifall till reservationenvid belänkandet. I detta anförande instämde herrar , SvenGustafson i och (samtliga fp). HenKRISTENSON (s): Jag håller med i om all det svenska fisket harproblem. De beslul som havsrättskonferensen kommer att fatta kan innebära attfiskegränser ändras. Vidare skall de svenska flskarna konkurrera med import avfisk till starkt subvenlionerade priser. Men jag förstår ändå inte att fråganom tullfrihet på Canadasill kan ge anledning till motion i riksdag.Motionen bygger visseriigen på ell avståndstagande från , som inte vill att Canadasillen skall bli tullfri, men frågan ärändå helt betydelselös. Vihar varit generösa nog i ulskoitsmajorilelen att skriva att det är en fråga somendast har marginell belydelse för de svenska fiskarna. Däremot kan frågan vidnågot enstaka tillfälle ha betydelse för någon enskild konservinduslri, somjust genom import av Canadasill kan hålla en jämn sysselsättning i sinverksamhet. 5 prolokoll 1975. Nr 87 Om jag nämner att importen av Canadasill, som är belagd med tull, uppgår till ,medan den tullfria importen omfattar , sä trorjag att kammarensledamöier förslår att della är ell otroligt ringa problem. Tullfrihetför viss siU Herr talman! Jag yrkar bifall lill utskottets förslag. Underdelta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HenLINDAHL i (fp): Det här känner man nästan igen. Ett stort svenskt företag vill ha vissalättnader. Det går och en del andra socialdemokrater med på. Menman tänker inte på att detta faktiskt får negativa konsekvenser för en helyrkeskår. Jagmedger att det är en liten import av den råvara som del nu är fråga om. Jaghåller med om alt den importen har marginell betydelse. Men kommer den att hadel, om man släpper importen fri? Skall vi försämra skyddet för svenskt fiskeulan att ge nägon som helsl kompensation för det? Det är det frågan gäller,. Svårare är det faktiskt inte. Här har man från regeringenssida inle velal göra någonting för det svenska fisket. Däremot gör man någotemot del. Del är del som jag inle kan acceptera. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs pä bifall till dels utskottelshemställan, dels ulskollels hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall lill reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. §16 Föredrogs Lagulskoliets belänkande Nr 17 med anledning av motion om skyldighet förpastorsämbete alt underrätta tingsrätt vid dödsfall, m. m. Nr 12 med anledning av propositionen 1975:63angående vissa av internationella arbetskonferensen vid dess femlioniondesammanträde fattade beslut såvitt propositionen hänvisats till socialutskottet Nr 13 med anledning av propositionen 1975:79 omöverenskommelse angående akademiska sjukhuset i , m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. § 17 Förslag tillsteriliseringslag, m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande nr 14 medanledning av dels propositionen 1975:18 med förslag till steriliseringslag, m.m. jämte motion, dels propositionen 1975:50 i vad avser förslag till lag omändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar. FörslagUU steriliseringslag, m. m. I proposiiionen 1975:18 hade regeringen() föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till 1, steriliseringslag, 2, lag om ändring i lagen(1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar, 3, lag om ändring irättshjälpslagen (1972:429), Ipropositionen 1975:50 hade regeringen (), såvitt här var ifräga, föreslagit att anta vid propositionen fogat förslag till lagom ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar. Beträffandedet huvudsakliga innehållet i propositionen 1975:18 anfördes föfiande; "I propositionenläggs fram förslag till ny steriliseringslag. Enligtden föreslagna nya lagen skall varie man och kvinna som har fyllt 25 är ochsjälv begär det fä bli steriliserad. För motsvarande ingrepp på den som ännuinte har uppnått krävs tillstånd från . Sådanttillstånd kan beviljas om genetiska (eugeniska) eller, såvitt gäller kvinna,medicinska skäl för sterilisering föreligger samt i samband med könsbyte.Sterilisering skall aldrig få företas på personer som inte har fyllt . Propositionensförslag utgår från föruisältningen att elt steriliseringsingrepp upphäver fortplantningsförmåganför all framtid. För att sä längt möjligt förebygga att sterilisering sker pågrund av ett förhastat beslut av den steriiliseringssökande innehåller lagenregler om viss föregående obligatorisk information. Den som steriliseras skall sålundanoggrant ha informerats om ingreppets innebörd och föfider samt i förekommandefall om andra preventivmetoder. Informationen skall i första hand lämnas avkuratorer inom ramen för den utbyggda rådgivningsverksamhet som äger rumpå mödravårdscentraler och särskilda rådgivningsbyråer. Vid behov skallinformation ges av läkare. 1propositionen betonas att sterilisering skall få företas endast för atttillgodose den enskildes intressen. Möjligheten för anhöriga, myndigheter ellerandra representanter för det allmänna att ta initiativ till steriliseringavskaffas därför helt. Likaså avskaffas kravet på att vissa utomstående skallberedas tillfälle att yttra sig i steriliseringsärendet. Som allmän förutsättningför sterilisering gäller alt sökanden är svensk FörslagUU steriliseringslag, m. m. medborgare eller bosatthär i riket. Endasl den som är behörig att utöva läkaryrket får utförasteriliseringsingrepp. Sterilisering av kvinna skall företas pä sjukhus ellerannan godkänd sjukvårdsinrättning. Såväl informationsverksamheten somoperation och efterkontroll skall ersättas genom den allmännasjukförsäkringen." 1 detta sammanhang hade behandlals den medanledning av propositionen väckta motionen 1975:2008 av m, fl,(m), vari hemställts att skulle 1, anta av motionärerna framlagtförslag till sleriliseringslag, innebärande att personer som inte varrättskapabla skulle efter ansökan av särskilt utsedd god man kunna erhållatillstånd av till sterilisering i vissa fall samt attmöjlighel skulle föreligga att hos kammarrätten överklaga socialstyrelsensbeslut i ärende om tillstånd till sterilisering, 2, hos regeringen uttala att den ipropositionen 1975:18 föreslagna kompletteras med ledamot som innehade eller hade innehaft domarämbete, 3, uttala vikten av noggrann uppföfiningav steriliseringsärenden enligt den föreslagna lagen, bl, a, i syfte att skapaunderlag för olika slags medicinska och psykiatriska bedömningar. 1, att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1975:2008 i motsvarande delskulle anta det vid proposiiionen 1975:18 fogade förslaget tillsteriliseringslag, 2, att med bifall tillregeringens förslag i proposition 1975:18 och propositionen 1975:50 skulle anladet förslag till lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rättenatt utbekomma allmänna handlingar som redovisats i betänkandet, 3, att skulle anla delvid propositionen 1975:18 fogade förslaget till lag om ändring i rältshjälpslagen(1972:429), 4, beträffande sammansättningen att skulle avslämotionen 1975:2008 i motsvarande del, 5, beträffande uppföfining av steriliseringsärendenatt skulle avslä motionen 1975:2008 i motsvarande del. 1.beträffande steriliseringslagens innehåll och belräffande sammansättningen av herrar Carlshamre (m) och () som ansett att utskottet under 1 och 4 bort hemställa 1,att med anledning av regeringens förslag och med bifall till motionen1975:2008 i motsvarande del skulle anta det i propositionen 1975:18 framlagdaförslaget till steriliseringslag med den ändringen att lagen skulle erhålla avreservanterna föreslagen lydelse, 4,att med bifall till motionen 1975:2008 i motsvarande del gavregeringen till känna vad reservanterna anfört om sammansättningen av nämndenför abort- och steriliseringsärenden, 2, beträffande uppföfining av steriliseringsärendenav herrar Carlshamre (m) och Åkeriind (m) som ansett alt utskottet under 5bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:2008 i motsvarande del gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. Förslagtdl steriliseringslag, m. m. Hen CARLSHAMRE (m): Till socialutskottets betänkande om ny steriliseringslag m, m, finnstvå reservationer, båda av utskottets moderata ledamöier. Den första gällerfrågan om hur vi skall hantera steriliseringsärenden som gäller s, k, ickerätlskapabla personer - alltså de stackars människor som på grund av svårpsykisk sjukdom inte anses kunna bedöma sin egen situation och fatta sina egnabeslut. Där har vi reservanter återfallit på den uppfattning som hystes avutredningen som har bearbetat frågan, nämligen att i sådana fall börframställningen kunna fä göras av en god man, förordnad av domstol. Propositionenoch utskottsmajoriteten går en annan väg och menar att det inle skall flnnasnågon särbestämmelse, ulan man skall i samtliga fall låta vederbörande självfatta beslutet. Där har utskottet liksom det föredragande statsrådet enoptimistisk uppfattning om all del även i svära fall skall vara möjligt attkomma fram till ett grundat beslut av vederbörande person själv. Det skall skegenom någonting som kallas "tålamod och god pedagogik", ett uttrycksom jag är tveksam mot. När vi i stället vill föra in en god man i procedurenär del av hänsyn till patientens rättssäkerhet. Vi menar att en utifrånkommande, av domstol förordnad god man bör vara en bättre garant för dennarätissäkerhet än den vårdpersonal och andra som personen i fråga umgåsmed och som enligl vårt sätt att se kommer alt bli de som fattar det verkligabeslutet. Detär klart all man formellt kommer alt upprätthålla principen om frivillighet,men jag är rädd för att uttrycket "tålamod och god pedagogik" iverkligheten bör översällas med "övertalning och påtryckningar". Detkan bli vanligt med argument av typen: "Inte vill vi tvinga dig till attbegära sterilisering, det bestämmer du själv," "Visst kan du fåpermission , men då är del bäsl all vi ordnar det här försl." Virör oss här med en liten grupp människor, som faktiskt inte alla har förmåganatt tillvarata sina egna intressen och fatta sina egna beslul. Jag tror att delär en bältre garanti för rättssäkerheten att låta någon som kommer utifrån-inteleveri patientens egen mifiö-och som förordnas av domstol vara med ihandläggningen. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen 1, Reservationen 2 kan tyckasvara av mindre räckvidd. Det är den väl Förslagtill sleriliseringslag, m. m. Den lag vi nu skallbesluta om är en viktig lag. Den griper djupt in i människors personliga livoch människors personliga integritet. Det är rimligt att man, framför alltunder , myckel noga föfier hur den lagen i praktiken kommer attverka. Jag misstänker naturiiglvis inte att man, sedan man väl har stiftat enlag, lämnar allting all sköta sig självt och gä vind för våg. Visst är detsörit för alt man i det här fallet, närmast genom , kommer altföfia hur lagen verkar. Men utredningen förde fram tanken att man därutöverskulle låta någon fristående institution - exempelvis en universitetsinstitulion- fä i uppdrag att närmare föfia hur utvecklingen blir pä del område som lagenreglerar. och jag har tyckt att detta är klokt. Socialstyrelsenblir ju tillsynsmyndighet och skall utfärda tillämpningsföreskrifter. Den harnaturligtvis ocksä till uppgift att föfia hur dessa tillämpningsföreskrifterefterlevs och hur de fungerar i praktiken. Men när del gäller så känsligaärenden som dessa kan det inte vara ur vägen all få en bedömning av kunnigapersoner, som inte är inblandade i den dagliga rutinen. Därför, herr talman,yrkar jag också bifall till reservationen 2, Hen i (s): Den steriliseringslag som vi nu har härrör frän 1941, och den är utantvivel mogen för en modernisering, Utskollet ansluter sig för sin del till denframlagda proposiiionen, vars bärande grund är den utredning som gjorts ifrågan. Propositionen skifier sig delvis från uiredningens förslag men ansluterändå i stort till detta. Utskottets majoritet har kunnat biträdadepartementschefens förslag i proposiiionen. Förslagei innehåller regler, bl.a. i informalivi hänseende, som måsle finnas för alt förhindra attsterilisering sker pä grund av ett förhastat beslut av den som begär en sådanålgärd. Utskottetär i huvuddrag helt enigt i sin uppfallning. Vad som huvudsakligen skifierulskollels majoritet från reservanterna är den del i förslaget som gäller de s.k. icke rätlskapabla. Härvidlag föfier ulskollels majorilel regeringensförslag, som innebär att också den s. k. icke rättskapable skall äga att självavgöra om sterilisering skall ske eller inte. Medhänsyn till att sterilisering i allmänhet innebär en oåterkallelig åtgärd anser utskottet, alt man måste l)eakta önskemålen hos den som skall steriliseras. Del har understrukits bl. a. av departementschefen, som anser - och utskollet ställer sig bakom denna uppfallning - att detta är en medicinsk fråga. Han säger i sin skrivning i propositionen bl. a.; "För att garantera att steriliseringar inle utförs pä personer utan insikt om ingreppets innebörd förordas i propositionen att den som med delar förberedande information i ärendet skall åläggas skyldighet att vid behov särskilt uppmärksamma vederbörande operatör på frågan om den steriliseringssökandes psykiska status. I tveksamma fall skall utlåtande från t. ex. psykiater kunna inhämtas." Utskoltsmajoriletenhar avvisat reservanternas förslag om all en god man skall kunna inge ansökanom sterilisering. detta på enligl min meningklara grunder. Reservanterna anser att deras förslag skulle medföra en störregaranti för rättssäkerhet än majoritetens förslag.