prot · FY0991 · 1975-12-31 00:00:00 — Men föratt garantera den föfiande stabiliseringen mäste man övergå lill enplanekonomi. Filmjölk måste med andra ord ätas med sked, om man skall fä i signägol av den. Övergäng lill en planekonomi med stabilisering av energiinlagetkräver nämligen - och mäste kräva - en omformning av teknik och organisation iekonomin. Det betyder all den 25-procentiga stegringen av energiintaget framlill 1985 måsie användas för alt omforma ekonomin, för all förbereda den förell nytt säll alt fungera, för en ny lyp av hushållning. Gör man inle det, kanman aldrig garantera stabilisering 1985 eller . Del är märkligt all päflera hundra sidor i regeringens proposilion berörs knappt med en enda radfrägan om vilken lyp av ekonomi som krävs för all uppnå målets stabilisering.Det lycker vi är kortsiktigt och illusionsmässigl. Regeringen liksom cenlernviker undan den frägan. Menom man nu godtar alt det blir 25 96 ökning av energiintaget fram lill 1985 ochdärefter stabilisering, varför skulle dä kärnkraften vara nödvändig? Nej,nödvändig är kärnkraften bara om man går in för obegränsad och hämningslöstillväxt - dvs. del rena moderalprogrammet. Och jag frågar mig: Vad spelarregeringen för spel' Är det sä all man säger all man vill ha siabilisering 1985men i hemlighet räknar med forlsatl tillväxt ändå? Är det därför man iir såangeliigen om kiirnkraftens utbyggnad' Misstankar och frågor hopar sig - del ärnalurligl när man som utomstående ställs inför en regering som har problemelall inte ens ha sina egna parlisympatisörer med sig i den hiir frågan. Kärnkraftenär, såvitt vi förstår, inle nödvändig om man accepterar en stabilisering på 2596 högre nivå än . Därför bör kärnkraften inle byggas ut. Vpk:s uppfattningär att sä småningom bör frigöras frän allt kärnkraftsberoende. Vpk:smotstånd mot kärnkraften grundas på en rad goda skäl. Låt mig bara nämna nägra. Kärnkraftenminskar inle landets oljeberoende. Tvärtom riiknar regeringens egen kalkyl medail ofieimporten skall bli 12 96 högre lill 1985. Kärnkraften är kopplad lillväxtbelonad ekonomi som siiindigl ökar beroendet även av andraenergislag och resurser, däribland olja. Med kärnkraften ökarSveriges maktpolitiska beroende både på råva- Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. rusidan och päfiänstesidan. Det blir stormakterna, företrädesvis , som kommer all dra upprikllinjer för de små staternas kraftförsöfining på kärnkraftsområdel. Gårman in för kärnkraft, sä binder man sig i praktiken ocksä för utvecklingen avs. Det kommer all bli knapphet på uran, och del konimer allframtvinga bridreaklorer, eflersom de har bältre råvaruekonomi än nuvarandereaktorer. Därmed underkastar man sig olycks- och föroreningsrisker, vidastörre än de nuvarande. Kärnkraftensanhängare har inte i någol sammanhang kunnai visa på en praktisk lösning avavfallsproblemel. Man borde ha haft ålminslone några ärs praktisk erfarenhet avvad som händer vid avfallsförvaring i halv skala. Del har man inte skaffatsig. Dencivila kärnkraftsutbyggnaden har militära konsekvenser. Samexistensen niellanUSA och bygger ju bl. a. på all anlalel kärnvapenmakler kanbegränsas. Men della löper stor risk att genombrytas ifall man fären rad nya plutoniumägare: , , . osv.Sverige har, som vi ser del, ingen anledning att medverka i denna typ avutveckling. Manmåste enligl min mening också skarpt reagera mot del dubbelspel som bedrivsjusl i den här delen av kärnkraflsproblematiken. Å ena sidan låterkraflverksinlressena i landet ge ul en broschyr av . Därförklaras hell frankt att civilt plutonium knappast duger till militärt bruk.Samtidigt sänder ut pressmeddelanden enligt vilka densvenske delegaten i har understrukit faran som ligger i attantalet pluloniummakter växer. Regeringen säger en sak för hemmapubliken ochen annan sak inför den internationella opinionen. Sådant inger inte förtroende. Slutligenär valet för eller mot kärnkraftsekonomin ocksä för ell val av sida iinternationelll sammanhang. Vi vet all de kapitalistiska industriländernastillväxt ökar klyftan niellan vinstekononiins hunger efler resurser ochtillgången på resurser inom de egna ländernas gränser. Av della ftifier frän dekapitalistiska industriländernas sida en siriivan all behärska iredje världensresurser, det må vara koppar, uran eller Mellersta Österns olja.USA har slörtai folkfronisregimen i , man har hotat ofieländerna med krigoch man intrigerar jusl nu aktivt mot befrielserörelsen i och södra,frika. Kärnkraften och dess lillväxtinriktade ekonomi, som den är koppladtill, driver fram imperialism och aggression. Frägan gäller dä om Sverigeskall binda sig ytterligare lill del väsldominerade system för vilket dennaimperialism är ell livsbehov. socialistiskt arbetarparti som vpk vel sinplats i den striden: den är på deras sida som bekämpar imperialismen. Diirförgär vi ocksä mol kärnkraften. Accepterarman stabilisering av energiintaget 1985 - som ju också regeringen säger siggöra - så behövs inte kärnkraften. Del går alt ersätta dess lillskoli medannat. Av den planerade mängden kärnenergi kan enligl vpk:s alternativa programniellan 35 och 40 96 vinnas genom all ulnylfia nu förspilldoljevärme. I ell par årlionden har della medvelel försummats av slatsmakterna,trots all kommunerna har varil beredda all salsa på sädana här kombineradekrafl- och värmeanläggningar. Orsaken lill försummelsen har varil dels billigaoljepriser och slöseri, dels all staten har struntat i att göra nägol ätoljeslöseriel eftersom man har varil hell inriktad på och läst vid kärnkraften. Ca15 96 av kärnkraften vill vpk ersätta med industriell mottryckskraft ochytterligare 15 96 med industriell spillvärme. En irafiköverföring av begränsadomfattning - som går att åstadkomma även inom ramen för elt kapitalistisktsamhälle - frän privatbilism till kollektiv trafik och sjötrafik gerytterligare ca 15 96. I vartdera fallet kan ca 7 ä 8 96 tas från torv, avfallresp. solenergi för lokaluppvärmning. Med della mångsidiga allernalivprogram-därdel f ö. finns många andra tänkbara komplement, som vi här inte har nämnt -kan man onödiggöra kärnkraften ulan all för den skull behöva la ytterligare nyavattendrag i anspråk för energiproduktion och ulan att ha sänktboendeslandarden. Den i gär publicerade opinionsundersökningen ger etl förkrossandebelägg för alt kärnkraftens motståndare har riilt och all vpk har valt enriktig och realistisk linje. Regeringen har i sin mer vulgära propaganda sökthävda att kärnkraften är nödvändig för standard och sysselsättning. Menmänniskorna har inte låtit lura sig av del päsläendet - och del med skäl, tydet är inte sant. Standard beslår nämligen för vanligt folk inte däri alt enhämningslös vinstekonomi får stapla produkter ovanpå varandra. Standard bestårdäri all man kan tillgodogöra sig produkiion som är socialt nyttig, och densociala nyttan av produktionen behöver inte alls öka med ökadenergiförbrukning. Ofta nog är del tvärtom. Om man exempelvis fär mindreprivatbilism och flera daghem, så ökar den sociala nyttan som detblir billigare ur energisynpunkl. En starkare satsning på socialt värdefullkollekliv konsumtion kan vid en och samma energiförbrukning öka den socialanyttan. En omfördelning av resurserna i samhället till arbetarklassens förmånökar givetvis den sociala nyttan även vid oförändrad energiförbrukning. Påliknande sätt förhåller del sig med sysselsättningen. Den kapitalistiska delenav viirlden har aldrig förbrukat så mycket energi son-i . Men arbetslöshetenhar heller inte varil så hög i den delen av världen . Den har iverkligheten ökal parallellt med energiförbrukningen. Denna speciella typ avden kapitalistiska tillväxtekonomin barden egenskapen all den ökarutslagningen - och kärnkraften är bara en av de faktorer som driver på dennaivängsmässiga lillväxlproccss. Vid en stabil energiförbrukning kan man fåbättre sysselsättningseffekt, fler arbetstillfällen, om man satsar på ensocialt motiverad hushållning och en förfinad produktion av varor och tjänstersom är styrd av folkflertalets sociala behov, än om man ensidigt saisar pålunga processindustrier och-allmäni slöseri med resurser, KarlMarx skrev i första delen av Kapitalel att den kapitalistiska produktionsteknikenundergräver all rikedoms urkällor: jorden och arbe- Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. Den ekonomi avresursslöseri, av utslagning, av hårdare utsugning i arbetslivet, avkommersialism och materiell skräpkultur som klassam-arbelspoliliken fört desvenska arbetarna in i -del ärjust den utveckling som en gäng kritiserade.Omsorgen om naturen och miinniskan, avståndstagandet frän kommersialismen ochaktsamheien om det mänskliga arbetets produkter ingår sedan gammall iarbetarrörelsens och arbetarklassens kullur och livsstil. Och del iir iöverensstämmelse med den livsstilen som vpk säger nej lill kärnkraften. Vi lever i när niånga gamla gudar faller, när människornasiitier traditionella ekonomiska värden i fräga. Vi skall akta oss för attunderskatta arbetarklassens länkande. Den klass som hårdast får bära lillväxtekonominoch dess hänsynslöshet på sina axlar, den klassen sätter nu alltmer dennaslöseriels ekonomi i fräga. Den är inle benägen all offra sociala värden baraför prestigekonsumlion. Den är inle likgiltig för vilkel samhälle och vilkavärden den lämnar i arv ät de ännu ofödda generationerna. Kampen motkärnkraften, kampen fören socialistisk planekonomi, där blind profifiaktersatts av de arbelandes egna demokratiska och ansvariga beslut - den kampenärell stöd för arbetarklassens ökade medvetenhet om vad som är nödvändigt förlandets och viirldens framtid. Mol den bakgrunden går vpktill omröslning i denna fråga. Jag yrkar bifall lillvpk:s samtliga reservationer. Hen (): Del är få frågor som så enormt engagerar miinniskorna i vårt land somenergipolitiken. Den debatt som förts i rådslagsgrupper, i organisalioner, påarbetsplatser och i hemmen visar på en vilja alt tränga in i de svåra problemenför att bilda sig en personlig uppfattning. På samma sätt har viriksdagsledamöter grundat vår uppfallning. Det ut-skoltsförslagom den framlidaenergiförsöriningen som diskuteras bygger på alla de fakta som vi iutskottet själva tagit initiativ till att få fram och pä alla de uppgifter somorganisalioner av skilda slag givil oss. Detär självklart att det ibland i en debatl som sä mänga människor dellar i bl;ronödiga tillspetsningar. Särskilt vi riksdagsmän, som dock till slul har alt taansvaret för ett beslut, lär del av opinionsytningar av varierande innehåll.Man har beskyllt oss för att vara okunniga, för alt vara för lata och intevilja skaffa oss kunskap eller för alt gä i den ena eller andra polentalensledband. Viär inga experter. Så långl har dessa opinionsgrupper riilt. Men jag vill påståatt vi som tillhör näringsuiskoltel och söm behandlat regeringens propositionom energiförsöriningen verkligen har försökt iriinga in i problemen. Viriksdagsledamöter har en förmån framför andra: vi har möjlighet all be denexpertis som finns all meddela oss fakta i det här sammanhanget. Det har viockså gjort. Vi har anklagats för all bara lyssna lill representanter för verk.myndigheter och statliga uiredningar. Del är inle sant. Vi har lyssnat lillmånga fler: lill fältbiologer, mil- jögrupper, naturvårdare,älvriiddare. Men vi har naturiiglvis också lyssnat till demänniskor som har speciella kunskaper på detta område, människor som är saltaalt sköta vissa uppgifter och därför rimligen bör kunna de här frågorna bällreän vi. Man har dä beskyllt oss för att lyssna lill fel experter. Jag vill påslåalt i den mån experterna hävdar olika uppfattningar har vi sökt fä bäggeparterna all tala om sina ståndpunkter. Jaghar velal säga detta bara för att jag känner ell behov av all ge en annan ochsannfärdigare bild av hur beslut förbereds i än den de människor ochgrupper av människor ger som inte har så mycket till övers för denrepresentativa demokratin och för vilka överdrifter i ordval och röstläge geren dramatik som vi inte här i kammaren kan Slå lill fiänst med. Ävenom energifrågan är svär kan man förenkla de problem vi slår inför lill följandetvå huvudpunkter: Hurmyckel energi anser vi oss behöva fram lill är 1985, dvs, den planeringsperiodsom vårt beslul skall omfatta? Hurskall vi producera den mängd energi vi bestämmer oss för att behöva? Förattvi skall kunna besvara den första frågan måste energipolitiken sältas in i etlslörre sammanhang, nämligen vilka mäl vi har för samhällsutvecklingen somhelhet. Energipolitiken fär inte styra värt politiska handlande. Den skall istället väsentligen bidra till att förverkliga vad vi i övrigt vill. Detregeringsförslag som utskollet hiift all ta slällning lill har tre grundläggandemäl. De energipoliliska beslul vi kommer att falla nu skall: Bidra lill alt förbättrasysselsättningen och skapa trygghet i arbelet så att den sociala ufiiimningenkan fortsätta och välfärden byggas ut. naluroch miljö så allminsta möjliga skador uppslår på klimat, växtlighet och människor. Ge oss handlingsfrihet pä långsikl sä all vi fortlöpande kan la till vara erfarenheterna av energisparandeoch ulvecklingen av olika energikällor. Delslår klarl för oss alla all energin måste användas med slörre åier-hällsamheiän som skett . De energitillgångar vi har kunskap om ochmöjlighet all använda oss av är begränsade. Kostnaderna för alt framställaenergi siiger. All frLimsiällning - oavsett vilka former den antar - påverkarmiljön. Vi måste ta hiinsyn lill en iniernatioiiell solidaritet. De rikaländerna mäste avslå från en del av de begränsade oljeresurserna lill förmånför . Allt delta talar för att vi måste hushålla med energin. Denförsta hörnpelaren i regeringens förslag iir därför all energiförbrukningenmåste dämpas. Denna principiella målsäiining iir alla partier överens om. Vadsom skiljer oss ät iir bara bedömningen av hur snabbi vi kan åsiadkomma endämpning utan alt den lår konsekvenser för andra vitala samhiillsomräden. t.ex. sysselsiiiining och ekonomisk ulveckling. Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. Värenergiförbrukning har under de senasie decennierna ökat med per år.Även med en spontan utveckling utan sparåtgärder beräknas ökningslakten bliliigre i foftsäiiningen, 3-3,5 96 enligl experterna. Regeringenföreslår i sin proposilion all slrävan skall vara all ökningstakten fram lill1985 begränsas till 2 96 . Därefter bör en ylleriigare nedpressning skeså att man får en förbrukningsnivå senast vid ingången av 1990-talet.Det innebär alllsä att man har en nolltillväxt. För energiförsöriningendärefter får man ta förnyad ställning 1978, bl. a. med hänsyn lill den längaplaneringsperioden. Dethär är i internationell jämförelse en mycket ambitiöst program. Med Sverigejämförbara induslriländer som EG-staterna och har som riktmiirke en3-procenlig ökning under del niirmaste decenniet. Utskottetsmajoritet ansluler sig lill regeringens bedömning i denna huvudfråga. Centerpartietoch folkpariiel har i moiioner och reservationer redovisat sina avvikande uppfattningari fräga om målen för energikonsumtionens ulveckling. Folkpariielprutar en halv proceni på vårt förslag och prutar en halv proceni päfolkpartiets. Det låter onekligen som om skillnaderna var väldigt små. Men omman försöker översätta dessa halva procenlsiffror till andra termer blir detannorlunda. Värt program innebär en begränsning av tillväxten lill 1985 lill 6096 av den beräknade spontana tillväxten. målsättning innebär allvi skall komina ner lill 45 96 och all vi komnier ner till 30 96 avdenna fria tillväxt. Del kanske säger litet klarare vad del är fråga om. Fleraolika medel föreslås för all åstadkomma elt energisnålare samhälle, och iagskall bara nämna några av dem: Ellmångsidigt forskningsprogram som kostar 360 mifi. föreslås i statligl slöd enbart under /76 lillenergibesparande åigärder inom näringslivel. Vi talar för en höjdenergibeskattning. får i uppdrag att studera energianvändningen i de tvä meslenergikrävande industribranscherna, nämligen järn- och stålindustrin samtskogsindustrin, alltså trä och papper. Vi skall driva en forlsaltsparkampanj. Ensärskild utredning har tillsatts för att snabbi utarbeta förslag till kommunalenergiplanering. Elableringoch utbyggnad av energikrävande induslrianliiggningar skall i fortsättningenprövas av regeringen. Länoch bidrag skall ges för åtgärder som syftar till all spara energi inombyggnadssektorn. Dellaär en uppräkning som är omöjlig att hålla i minnet. Men vi kan väl alla varaöverens om all mycket bestämda och väsentliga algiirder bör vidtas för all viskall kunna få fram aliernaliva energikällor och för alt vi skall kunna sparadem vi har . Somjagtidigare nämnde vill begränsa energikonsumtionens ökning till igenomsnitt , och vill begränsa den till 1 96 perår. Föratt uppnä denna målsättning har folkpariiel, förutom alt uttala allmännaförhoppningar om en lägre konsumtionsnivå. föreslagit stiftandet av ensärskild energisparlag. Utskottet anser inle all en energisparlag skullemedföra några väsentliga fördelar och avstyrker därför yrkandei om utredning avdenna fråga. Centerpartiethar heller inga nya medel all föreslå för att nå sina ener-gimäl. Förutom enallmänl from förhoppning om besparingar sätter sin lit lill etlväldigt subventionerande av åtgärder inom näringslivel - till byggnader, tillinduslriella processer - och inom bosladsseklorn. Dessa subventioner skullefrämst påverka oljebehovei för uppvärmning och endast i liten gradelkraftsbehovei, och del är den verkligt svaga punkten i program. Fråganom hur vi skall producera den energi vi behöver är belydligl svårare än del somjag hillills har lalal om. Vi saknar i vårt land ofia. kol och naturgas, deverkligt betydande energikällorna. Vi har våra älvar och vi har uran. Vi harocksä vind och sol - åtminstone vissa tider pä året - men del är inlerealistiskt all räkna med dessa senare som energikällor inom en nära lidrymd.De kan bli belydelsefulla framöver. Energibalansenvisar alt oljan svarar för mer än 70 96 av hela vår energiförsörining.Andelen oljeprodukter i den totala energiförbrukningen beräknas 1985 haminskat lill 60 96. Men i absoluta lal konimer ofieförbrukningen ändå alt ökafram lill 1985. Denstora andelen ofia i vår energiförsörining innebär ell myckel ödesdigertberoende av andra länder. Vanskligheten i delta fick vi en påminnelse 0111förra vintern under energikrisen. Del finns emellerlid ingen utvecklad ochallmänl accepterad energikälla som har tillräcklig kapacilel all ersätta oljan.Under överblickbar frannid måste vi därför på alla säll försöka säkra en tryggofieförsörining samiidigi som vi försöker begränsa vårl beroende av olja. Utskottettillstyrker de förslag som framläggs i proposiiionen lill en integreradofiepolilik under samhällets ledning. 1mälsätiningen an pressa ned höjningen av energiförbrukningen till i genomsnitt2 96 lill 1985 ingår i totalsiffran en endasl obetydlig ökning avofiebehovet men en ökning av elkraftsbehovet på inemot . Elkraftenhar varit och är vår mesl populära energiform. ökadeelförbrukningen med 15 96 i jämförelse med motsvarande lid förra årel. Elkraftenspopularitet iir kanske vårt allra största problem niir del gällerenergiproduktionen. De nya maskinerna i industrin och de moderna hjälpmedlen ihemmen drivs med elkraft. Dessulom används elkraft alltmer tillbosladsuppvärmning. 90 96 av alla småhus i nyproduktionen är försedda medelvärme. För all framsiälla elkraftfinns huvudsakligen tre allernativ: vat- Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. ofiebaseradekraftverk och kärnkraftverk. Möjligheternalill en ylleriigare utbyggnad av vallenkraften är emellertid begränsade.Intressena att bevara våra vallendrag har vuxit sig alll starkare efter handsom tillgången pä älvar och vattensystem som är opåverkade avvattenkraftsuibyggnaden har minskat. Regeringens ståndpunkt är all en vissfortsatt utbyggnad är nödvändig. En ylleriigare vallenkraftsutbyggnad med ca 5TWh bedöms vara möjlig fram lill 1985. och representanteri utskollet reserverar sig lill förmån för ett vattenkraftsiillskoii på 4 TWhfram lill 1985. Del är här framför alli. fråga om att bygga ul redan utbyggdavallendrag osv. Här föreligger del alltså återigen en skillnad. Elkraftkan också framställas genom ofiebaserade kraftverk. Det finns dock flera starkaskäl som talar emot en sådan inriktning av vår elkraftsproduktion. Jag skallbara nämna nägra. Etlökal byggande av ofiekraftverk skulle ge oss elt ökal ullandsberoende. Del ärocksä förödande för vår betalningsbalans all ytterligare öka den myckel dyraoljeimporten. Del allra viirsla anser jag dock vara den inverkan pä mifion somen ytterligare utbyggnad av ofiebaserade kraftverk skulle medföra. Nedfallet avsvaveldioxid skulle öka. Alla vet vad del betyder för våra sjöar och i övrigl.Nedfallet av kväveoxid ökar, och del finns en myckel stor fara för all man ökarhalten av koldioxid. Vissa forskare pastarätt det skulle kunna medföra enväldig omvälvning av hela vårt klimalsysiem. någol som skulle få förfärandeverkningar. Motsvarandepåverkan på miljön uppstår vid förbriinning av kol. Men de strälningsrisker somär förknippade med del briinslel lalar man i debatten myckel liiel om. Varförhar jag nu lagil upp dessa frågor? Socialdemokralerna och de andra partiernahar ju i stort sell samma bedönining av i vilken utsträckning vi skall användaolja och kol vid framställning av elkraft. Jag har tagit upp dessa frågordärför all jag vill varna för all cenlerns och i viss mån folkpartietsenergipolitik kan innebära ell ökat beroende av fossila bränslen förelkraftsproduktion. Meden tväprocentig årlig höjning av energikonsumtionen får vi en totalenergiförbrukning av . Del skall jämföras med dagens förbrukning pä ca450 TWh. Iandra länder saisar man på en forcerad utbyggnad av kiirnkraften. OECD-ländernatiodubblar sill kärnkraftsprogram fram . trots all många av dem haregna olje- och koltillgångar. Det skulle även vi kunna göra, eftersom vi haregna urantillgängar och en egen kärnkrafts-teknik men saknar egna resurser avolja och kol. Densvenska regeringen följer inle utlandets exempel. I propositionen föreslås inganya kärnkraftstaiioner ulöver de fyra som finns. Däremot förordas enforlsatl mycket försiktig utbyggnad vid redan befintliga kärnkraftverk. Delföreslås all lidigare enhälliga beslul om elva aggregat utökas medtvå. Industriministern uttalar alt planeringen för de nya aggregaten i förstahand bör inriktas på en utbyggnad i . Utskottettillstyrker della förslag men förordar en viss modifiering. I tvä moiioner somlämnats till näringsuiskoltel föreslås en projektering av ytterligare ettkärnkraftsaggregal i . Utskottet har funnit av alll som sagts om defördelar som härmed skulle slå all vinna att detta är ell intressant projekt.Man skulle med hjälp av della aggregat kunna sprida fiärrvärme lill ,, och och pä del sättet minska oljeförbrukningen medåtskilliga hundratusenials ton. Ulskottet uttalar därför all regeringen börundersöka della projekl jämsides med projekteringen i Forsmark. Lägg märke lillall vi säger undersöka, inie projekteral Sedan är del naturligtvis riksdagenssak all la Slällning hur della skall komma all se ul. Vikan inte besluta om att bygga i i stället för i Fors-mark.Ingen ansvarig vill bygga detta kraftverk. Det är riksdagsmännens sak all laslällning. Självklart vet vi all Sydvärme i är berett alt bygga, men vilycker del är värt all undersöka förulsätlningarna. Därför säger vi: Undersökockså della projekl. Sedan konimer ärendet lillbaka lill . Bådeherr och frågar hell onödigt om vi menar med della all vihar bäddat för ett fiortonde kraftaggregat. Vi har i utskottet upplyst om vadvi menar. Vi säger: Undersök dessa saker och kom tillbaka lill . Dåhar flera olika möjligheler all falla beslut. Den kan i. ex. beslutaatt bygga i och placera bara etl av de nya aggregaten i Forsmark. Denkan besluta all inle bygga nägol i utan behälla de tvä aggregaten iForsmark. Manfrågar: Kan vi dä inle besluta om elt fiorlonde kärnkraftverk?