prot · FZ0926 · 1975-12-31 00:00:00 — a. EssenLindahl redovisat är det väl klart alt de inte spelar någon större roll förvarans pris. Delär väl också angeläget att slå fast i detta sammanhang att, som flera talarepåpekat, bidragen från näringslivet till idrotten är oerhört blygsamma iförhållande till samhällsinsatserna. Bidragen från näringslivet arenspottstyver i förhållande till det som i sin helhet går lill idrotten. Men dessa bidrag ärnaturligtvis inriktade på vissa områden, speciellt på elitidrotten. Deoffentliga bidragen lämnas av stal och kommuner. Från statens sida överlämnarvi förtroendet all fördela dessa medel ål idrottsrörelsen själv. Det gäller bl.a. fördelningen av medlen mellan elitidrott och breddidroit. Ingenting harrubbat mitt förtroende för idrottsrörelsens möjligheter att självständigthanlera den frågan. Denandra frågeställningen beträffande kommersialiseringen gäller om bidragen styridrotten. Påverkar dessa bidrag idrottsrörelsens inriktning på sådant sätt alt,som frågeställaren ifrågasatte, dess självständighet och integritet berörs? Jaghar funnit alt man inom idrottsrörelsen är utomordentligt angelägen om alt fåklarlagt hur det verkligen förhåller sig med detta. Det är naturligtvis avavgörande vikt alt de pengar som näringslivet skänker icke får styra idrottensinriktning. Motbakgrund av den ideella inställning som man understundom även inom näringslivetvill hävda att man har lill idrottsverksamheten kan jag liksom ochandra talare tänka mig andra former för näringslivels bidrag genom vilka manverkligen skulle kunna sörja för en rättvis fördelning även av medlen fråndetta häll till den idrottsliga verksamheten, allt i enlighet med denmålsättning som har uttalat sig för, dvs. förhoppningen om och kravetpå idrott åt alla. Men på den punkten är det idrottsrörelsens sak att diskuteraförhållandena, och det är idrottsrörelsen sysselsatt med. Jagvill lill slut säga att vi har bestämt oss för de relationer som vi skall hamellan staten och idrottsrörelsen. Idrottsrörelsen skall vara en folkrörelse.Vi överlämnar åt idrottsrörelsen med fullt förtroende att hanteraidrottsverksamheten. Vi ger idrotten stöd för de vikliga insatser som idrottenhar som sitt mål att genomföra. Jagvill sammanfatta mitt inlägg här med all på nytt svara på den fråga som herrAlsén avrundade sitt inlägg med, nämligen om regeringen är beredd att verkligengarantera att den målsättning - idrott åt alla -som har uttalat sigför, i fortsättningen kommer att vara vägledande för idrottsrörelsens arbete.Jag svarar alt jag är övertygad om att idrottsrörelsen själv är angelägen .omatt uppfylla den målsättningen. Jag uppfattar det självklart som en uppgift förregeringen all följa verksamheten på ett sådant sätt alt den målsättningenockså hålls levande i umgänget mellan idrottsrörelsen och samhället. Omåtgärder mot kommersialisering av tävlingsidrott Jag vill tacka idrottsministern - om jag nu får använda den termen -för denna sammanfattning och det avslutande besked han gav. Detär också angeläget för mig all än en gång stryka under -jag tror jag nämnde detganska klart i mitt första inlägg - att jag för egen del tror påidrottsrörelsen och de många i den verksamheten engagerade ledarna. Jag harförmånen att - visserligen i ringa omfattning - vara en av dessa ledare och hardärför anledning att sälla tro och lit till möj- Oin åtgärder mot kommersialisering av tävlingsidrott ligheterna inom rörelsensjälv. Men verksamheten bör också stundom bedrivas under dialog med samhälletsföreträdare, som ju - del har deklarerats av dem som har gjort inlägg här - har visat stort intresse för idrotten och som jag hoppas också framgentskall göra det. Delta blev en riktig idroUsdeball. Del var kanske inte min tanke närJag skrev interpellationen, men en stor och viktig fråga förtjänar väl atttalas om vid olika tillfällen. Jag förmodar alt kammaren får en idroUsdeball inästa vecka också i samband med behandlingen av en motion, som har väckts av några centerpartister. vill jag bara rikta några ordtill dem som har yttrat sig här. HerrWachlmeister i Staffanslorp fann det litet egendomligt att jag skulle kunnaställa en interpellalion med detta innehåll, ehuru han tyckte det varvärdefullt all interpellationen kommit. Anledningen till alt det egendomligt att jag har ställt interpellationen var att del förekomDomusreklam på några klubblags dräkter. Jag vill därför gärna citera någrarader ur min interpellalion. Efter att ha hört och någraandra talares inlägg från denna talarstol tycker jag det kan vara värdefulltatt klara ut vissa saker. Jagsäger i min interpellalion bl. a.: "Ofta medför denna märkesreklam ocksåen betydande och omotiverad fördyring av produkten. Denna olyckligasammankoppling av elitidrott och reklam styr dessutom många idrotts- ochmotionsuiövares val av t. ex. räcket, bollar och skidor. Detta drabbar inteminst barnfamiljer och resurssvaga konsumentgrupper." Jagberörde detta tema ganska ingående och belyste del på elt sådant sätt all detför envar som var vänlig nog att åhöra mitt anförande borde framstå som ganskaklart atl här finns problem . Men i fortsättningen av interpellationensäger jag: "Självfalletfinns del många företag som seriöst stöder idrottslig verksamhet. a. betydande anslag till korpklubbar och molionsarrangemang, somskapar ökade förutsättningar för alt åstadkomma idrott och motion åt alla. Närreklaminsatser sker i överensstämmelse med vedertagna former och inom ramenför klara marknadsföringsregler är de givetvis välkomna och av värde föridrottsrörelsen." Detär min bestämda uppfattning att det är på det sättet. Man kan sedan tycka mereller mindre bra om de här sakerna, även oberoende av om det är den ena ellerden andra symbolen som sitter på idrottströjorna. Men jag menaratt det arenuppgörelse med ifrågavarande klubb, där annonsören - för det är en fråga omannonsering - betalar ett pris för en annons. Kostnaderna för annonsen finnskanske inrymda i en budget, där vissa summor går lill annonser i dagspress ochandra summor till andra annonser och elt visst antal kronor till annonsering påidrottsutövare. Jag tycker i och för sig att förhållandel bakom en sådan uppgörelseär korrekt, men sedan kan man naturligtvis ställa sig tveksam lill reklamformensom sådan, och jag måste erkänna alt jag nog gör det i stor utsträckning.Principiellt menar Jag emellertid att del inte utgör någon fara för idrotten,om man i del sammanhanget bidrar till sådan reklam genom atl upplåta utrymme påsina tröjor. Jagvill också klart säga ifrån alt den typ av anslag som går till idrotts-poolerav olika slag - och som på inget sätt är förknippat med krav från bidragsgivaren- också är någonting positivt och någonting som vi har anledning atl vara gladaför all företag vill ge - självfallet inom rimliga gränser, för idrottens skulloch för dess sunda utövning och utveckling. Jag har haft förmånen alt vidnågot tillfälle själv vara med om alt fatta sådana beslut, och det tänker jaggöra i fortsättningen också, om det sker inom de ramar som man måste hålla siginom i de här sammanhangen. EssenLindahl berättade litet om SPK-undersökningen och nämnde de 1 1/2 96 som jaghar läst om i pressen. Jag har också fått klart för mig, genom att läsa delarav utredningen, att det är summan av de merkostnader som olika företagssatsning på idrotten kan medföra, och jag tycker också att det är en ganskablygsam summa. Det är inte heller den som oroar mig särskilt mycket -jag troddedetta framgick av milt första anförande. Det allvarliga är, som del sägs iinterpellationen, denna koppling mellan elitidrott och reklam som styrkonsumenternas val av varor. Vad detta kostar vet vi inte, och vi vet inteheller vilka sociala skador som kan bli följden - Jag tror faktiskt man kananvända del uttrycket . Där tror jag idrottsrörelsen har all anledning atlse upp och alt dess utövare på sljärnnivå - del är dem del gäller - haranledning atl undersöka vad det är vi medverkar till. Jag ställer mig tveksamtill påståendet att man därigenom medverkar lill produktutveckling. Däremot- det vill jag gärna säga till - har Jag full förståelse för atlidrottsutövare medverkar i produktutvecklingen på sund ekonomisk basis men inteunder så braskande former som jag skildrat genom att visa annonsen i SvenskaSkidförbundels tidskrift. förvånade sig över att jag kundeberätta om KF i det här sammanhanget. Jag tycker inte det är så konstigt. Jagberättade om del samarbete som förekommer mellan konsumentkooperationen ochidrottsrörelsens ledare och idrottsutövare för en sådan produktutveckling somsyftar till alt ta fram vettiga produkter. De skall vara vettiga ur bådekvalitets- och kostnadssynpunkt också för de breda konsumentgrupperna. Detskall alltså inte vara ett ensidigt utvecklande av nya varor för att skapa -förlåt ullrycket - "prylar" för några elitidrottsmän. Det kan givetvisvara viktigt och intressant i och för sig, men för breda konsumentgrupper ärden produktutvecklingen ganska ointressant. Men det andra fallet av samarbetetycker jag är riktigt. I det sammanhanget är del inte någon sned marknadsföringoch reklamverksamhet. En produktutveckling i samverkan mellan seriöstverksamma företag och idrottsutövare och idrottsledare är däremot önskvärd urmånga synpunkter. Låtmig sluta med alt säga att jag tror del finns tecken som kan oroa envar. HerrÅngström gav mig också rätt på den punkten. Omåtgärder mot ko mm eisialisering av tävlingsidrott Omåtgärder mot kommersialisering av tävlingsidiott en hel del saker inomidrottens sfärer som kan ge anledning lill oro, men jag tror i likhet med deandra talarna här, inte minst statsrådet själv, atl idrotten har möjligheteralt komma till rätta med de här problemen och alt bromsa och definitivt sältastopp för en farlig upptrappning a v dessa företeelser, som bottnar i. Jag höllpå al t säga en besinningslös, kon-konkurrenssträvan, där pengar/prestation,prestation/pengar ständigt varvas med varandra och där det kommer in moment somdroger och piller och vad det nu kan vara. Det finns ingen ände på delta,skulle jag vilja säga. Jag tror all det är viktigt att man är observant påproblemet men atl idrottsrörelsen har goda möjligheter alt själv lösa det. Jagvill uttrycka en förhoppning om all vi kan fortsätta med den stora enighet somhar rått i kammaren när det gäller att öka samhällets stöd lillidrottslig verksamhet, med den prioritering som vi politiker alltid måste görai förhållande till andra önskvärda ändamåls tillgodoseende; det är heltuppenbart all del är så vi får se det här. Jag hyser också gott hopp om atl viskall komma fram i de sammanhangen till gagn för en idrotlsutövning som skallvara en källa lill glädje och stimulans åt de många. För min del vill jag då ihög grad prioritera bredd-och motionsidrotten. Jag tror att det aren kloksamhällsinvestering att satsa framför allt på att intressera de mångamänniskorna för motionsutövande - det är en god friskvård. iStaffanslorp (m): sin interpellalion med följande ord: "Undersenare år har en beklaglig kommersialisering drabbat betydande delar av svensklävlingsidrotl. Särskilt påtagligt är detta förhållande inom vissa bollidroiteroch de övriga sportgrenar som är föremål för återkommande TV-sändningar." Närjag läste detta var det förklarligt all Jag genast reagerade mot altDomusmärket förekommer på bl. a. AIK:s hockey- och fotbollströjor. Då är detändå litet grand av atl kasta sten när man sitter i glashus, när maninterpellerar om en sådan sak. Delvar glädjande att rädsla för dyra idrotlsredskap kom på skam; detvisade sig att höjningen var . Elitidrottentror jag är utomordentligt nödvändig just för att skapa breddidroit. Manbehöver bara se vad - med eller utan SAS-märkei på sin tröja - harbetytt för att bredda lennissporten. När man talar om förelagens stöd lillelitidrotten får man inte glömma bort au företagen i mycket stor utsträckningockså stöder motionsidrotten; del bör naturligtvis glädja , som ocksåär ordförande i . Jag behöver bara peka påen artikel i del senaste numret av , som redogör för hurKockums varv har investerat inte mindre än 23 milj. kr. i en idrotts- ochfrilids-anläggning, där de anställda ulan kostnad kan utöva snart sagt allaidrotter. Jag instämmer i alla deuttalanden som här har gjorts om atl alla goda krafter behöverhjälpas åt när det gäller alt salsa på idrotten, och jag tror mot bakgrunden avdel att den här debatten har varit myckel nyttig. HerrLINDAHL i (s): Bara ett kort tillägg i klarhetens intresse! Riksidrotlsslyrelsentillsatte 1974 en arbetsgrupp med uppgift all utreda vilken roll dekommersiella intressena verkligen spelar i dagens svenska idrott och hur dettapåverkar idrottens möjligheter att fullfölja sin målsättning. Denna utredningkommer att slutföra sitt arbete . vet vi således merapå detta viktiga område än vad som är fallet. Den SPK-undersökning somjag åberopade utgör första biten av detta undersökningsmaterial, men om någramånader kan vi alltså komma med en ännu bättre kartläggning. Jagtror atl jag talar på hela den svenska idrottsrörelsens vägnar då Jag säger altde kommersiella intressena självfallet inte får påverka idrottsrörelsensintegritet och självständighet. Del är en självklarhet för folk som verkar inomden svenska idrottsrörelsen. Minförhoppning -ja, jag vågar nästan säga förvissning - är att den svenskaidrottsrörelsen kommer alt förbli en ideell folkrörelse, en frisk och levanderörelse som lever upp till den av alla accepterade målsättningen idrott åtalla. Omförbud mot användning av asbest Överläggningen varhärmed slutad. § 15 Om förbud motanvändning av asbest Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara (vpk) anmälda interpellalion,1975/76:33, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ lill enlagstiftning som förbjuder asbest och asbesihaltigt material och som förses medbestämmelser om ytterligt restriktiva dispensmöjligheter. Vidare tas iinterpellationen upp bl. a. frågan om ersättning till den som drabbats avasbestbelingad cancer. Asbestinnefattar som bekant flera i naturen förekommande fibermaterial med olikakemisk sammansättning och varierande egenskaper. Särskilt dess hållfasthet,värmebeständighel och värmeisolerande förmåga har gjort all asbest ochasbestprodukter kommit lill användning för en rad ändamål och produkter:värmeisolering, brandhärdiga väggar och skott, asbeslcementprodukter,skyddskläder, bromsband. Delhar länge varit känt att asbest är ett hälsofariigi ämne. Inandning avasbestfibrer kan förorsaka asbestos, en sjukdom som liknar silikos. Man vetockså atl asbest i förening med kalkdamm kan förorsaka för-tjockningar ilungsäcken. Uppgifter har också kommit fram om ökad Omförbud mot användning av asbest risk dör mesoteliom, enelakartad tumör i lungsäcken eller bukhinnan, hos personer som är utsatta förasbesihaltigt damm. Man vet vidare atl asbesihaltigt damm kan medföra Ökad riskför uppkomst av lungcancer. Rapporter i den vetenskapliga litteraturen visaratl tobaksrökning ytterligare ökar riskerna härför. Iseptember publicerades arbetarskyddsstyrelsens nya anvisningar om asbestefter arbete. De trädde i kraft och ersatte 1964års anvisningar i ämnet. De nya anvisningarna bygger på sammagrundförutsättningar, som dem utgår från i sin interpellalion, dvs.de innebär krav på totalförbud mot asbest i alla de fall där det är möjligt. Ianvisningarna slås fast alt asbest över huvud taget inte får användas förisolering mot värme, buller eller fukt. Inte heller får sprulning av asbestske. I de fall där asbest eller asbeslprodukier även i fortsättningen kanförekomma i arbetslivet ges myckel stränga skyddsföreskrifter som skallförhindra att arbetarna riskerar sin hälsa. Arbetarskyddsslyrelsenhar i anslutning lill de rapporterade mesoleliomfallen, medde nya anvisningarna som grund, gått vidare i del förebyggande arbetet.Tillsammans med arbetsmarknadens parter kartläggs nu asbestensanvändningsområden punkt för punkt i syfte att närmare ta ställning lill ivilka fall och under vilka förutsättningar asbest och asbesthaltiga produkterkan få hanteras i fortsättningen. Sålunda överväger styrelsen alt inom dennärmaste tiden förbjuda inläggning av vissa asbesthaltiga golvmaterial. bestämmelser om ytterligare begränsad användning avasbeslcementprodukter inom byggnads- och anläggningsindustrin. Ca 75 96 avSveriges totala råas-bestförbrukning går till tillverkning avasbeslcementprodukter. På liknande säu är en rad andra användningsområden förasbest under bearbetning. Härvill Jag också nämna del s. k. silikonuppföljningsprojeklet vid arbetarskyddsverket.I projektet skall bl. a. kartläggas alla arbetsplatser där kvarts eller asbestförekommer. Vidare skall tillses att mätningar görs på dessa arbetsplatser. Somett ytterligare led i arbetet atl utröna hälsorisker i arbetsmiljön lill följdav exposition för asbest skall samtliga i cancerregisterupptagna fall av mesoteliom gås igenom. Syftet härmed är atl klarlägga omanhopningar av fall kan härledas till viss yrkesgrupp eller arbetsmiljö.Utifrån delta hoppas vi få fram värdefullt underlag för förebyggande åtgärder. Enrad värdefulla och nödvändiga initiativ har sålunda tagits för alt förhindraytterligare hälsoproblem förorsakade av asbest. Strängare föreskrifter när detgäller hantering av asbest har utfärdals, och de utgör en del avarbetarskyddslagslifiningen i vårt land. Ett omfattande arbete pågår inom denpraktiska tillsynsverksamheten. Jaghar haft fortlöpande överläggningar med arbetarskyddsslyrelsen omdet pågående arbetet och om möjligheterna att på samtliga områden komma tillrätta med riskerna. Självfallet har vi också haft kontakter i frågan med deLO-förbund på vilkas områden asbest- hantering är vanlig. Jagavvaktar nu resultatet av de överläggningar rörande hanteringen av asbest påskilda områden mellan arbetarskyddsslyrelsen och förbundens representanter somännu inte är avslutade. Då får bedömas om ytterligare åtgärder är erforderligai fråga om anvisningar, gränsvärden m. m. Målet är all få bort asbest ochasbeslprodukier från arbetslivet. Närdel gäller frågan om ersättningsskyldighet vill Jag anföra följande: Gällandelag om yrkesskadeförsäkring innehåller bestämmelser om ersättning ål den som isitt arbete har ådragit sig en skada som framkallats genom inverkan av ämne.Från yrkesskadeförsäkringen har i praxis utbetalats ersättning vid bådecancersjukdomar och andra sjukdomar som har orsakals av arbetet genom inverkanav asbest. kan erinras om att gällande avtal om trygghetsförsäkring,som har ingålts av parterna på arbetsmarknaden, ger ersättning förbi. a. lyteoch men vid arbetsskada. Genom socialförsäkringen och avtalet omtrygghelsförsäkring bör det således vara väl sörjt för ersättning i deskadefall som åsyftas i interpellalion. Jagvill slutligen erinra om att yrkesskadeförsäkringskommitién i belänkandet SOU1975:84, Ersättning vid arbetsskada, som är ute på remiss, har föreslagit eni princip full ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas avarbetsskada. Omförbud mot användning av asbest Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (vpk): Jag ber all få tacka för svaret, som Jag tycker har en positivgrundton. Dettog exakt för alt de utländska erfarenheterna av asbestens hälsofarlighetskulle tränga igenom i . Förmodligen finns det mer än en anledning lilldelta. Personligen tror jag att yrkesskadeförsäkringen varit etl oöverträffatinstrument för atl konservera farliga arbetsmiljöer. Så som den har tillämpatshar det krävts ett närmast övernaturligt bevismaterial för att övertygariksförsäkringsverket och dess medicinska experter om att någon enda svenskkroppsarbetare blivit sjuk och dolt som en följd av hälsofarlig arbetsmiljö. Eftersomyrkessjukdomar är gruppfenomen har alltid en orimlig bevisbörda lagts på dendrabbade enskilde arbetaren. Frågan om bakgrunden lill sjukdomen,arbetsplatsens risker, har i varje särskilt fall försvunnit i ett moln avjuridiskt damm. Först när det på en gång, nu , lades framen förteckning på de åtta verksiadsarbetare vid Nohab, som hade dött avmesoteliom, blev del lättare all få gehör för de gamla kraven altsjukdomsorsaken, i detta fallet asbesten, skulle avlägsnas ur arbetsmiljön. Menhär i har del som sagt tagit . 1 ioch för sig positiva interpellationssvar vill Omförbud mot användning av asbest jag anmärka på uttrycket"ökad risk". Del är inte korrekt atl säga att det föreligger ökadrisk för mesoteliom - en elakartad form av cancer i lungsäcken eller bukhinnan- hos personer som utsätts för asbesihaltigt damm. Del finns sannolikt ingenrisk alls för den som aldrig utsätts för asbestdamm. Sambandet mellanmesoteliom och asbest är så starkt dokumenterat atl man numera,till dess motsatsen har bevisats, förutsätter att varje fall av mesoteliom ärframkallat av asbest. Mesoteliomär en ytterst sällsynt form av cancer: Bara ett drygt tiotal svenska fall perår rapporteras lill cancerregister. Med tanke på denasbestdammande miljö, som vissa av arbetarna vid AB Bofors-Nohabsjärnvägsverkstad i varit utsatta för, var det verkligen ingenöverraskning all det skulle krävas offer bland dem. Det överraskande ochtragiska är alt åtta av Nohabs arbetare dog av mesoteliom under åren 1959-1969utan alt det föranledde någon som helst åtgärd. Och del är utmärkande försituationen i vårt land, alt när asbesten började komma i rampljuset här iSverige lade Nohab ut denna del av verksamheten på enlegoverkstad i stället för atl sanera arbetsmiljön i den egna verkstaden. Detvar först när - då vid arbetsmedicinska institutet, numeraen av LO:s experter - gick igenom cancerregistret för alt sortera ut Justmesoleliomfallen och söka spåra deras bakgrund, som man fick bekräftelse på vadman redan visste från åtskilliga utländska undersökningar. De preliminäraresultaten vid den första genomgången av cancerregistret visade dels alt dennacancerform var koncentrerad till västra och , dels atl den förekomi vissa yrken med dammiga arbetsplatser. Ytterligare undersökning med ledningav registeruppgifterna visade atl åtta av mesoleliomfallen var lokaliseradetill ett enda förelag, Nohab i , och att dessa åtta under många århade arbetat med asbest. Införden tabell över de döda verksiadsarbelarna som ställt upp, och sommassmedia behandlade och följande dagar, är del någrafrågor man vill ställa. Den förste Nohab-arbelaren i cancerregistret dog . Samtliga de nämnda åtta arbetarna utom en hade anställts på 1920-lalet.Jag kan i sammanhanget nämna alt cancerregistret kom till på ett sent stadium,och att man inte vet någonting om hur många mesoleliomfall eller andraasbeslsjukdoms-fall som hade förekommit bland arbetarna tidigare. I likhet medalla de övriga utom en hade denne först döde i cancerregistret börjat sinanställning vid Nohab på 1920-talei, då arbetsmiljön sannolikt var värre änunder senare år. Men av de två dödsfallen var den ene ännu inteålderspensionerad. Varför slogs inte larm då? Det hade inte haft någonbetydelse för den sjuke, men det hade motiverat en undersökning avarbetsplatsen för att se om förhållandena hade ändrats eller omkraftfulla åtgärder alltjämt hade varit motiverade för alt förebygga nya fallav asbestsjukdom. Man kan sannolikt ställasamma fråga om vart och etl av de över 200 mesoleliomfall somfinns i cancerregisier . Jag är glad över beskedet alt mankommer att spåra upp dessa fall. Asbestdammet har stått tätt på tusentalssvenska arbetsplatser. Om tjänstemännen i tvingatsarbeta under samma förhållanden som arbetarna vid Nohab och mängder av andrasvenska arbetsplatser, skulle vi för länge sedan ha haft en lerroristlag motarbetsköparna. Beträffandemesoteliom har, såvitt Jag vet, ingen forskare visat atl cigarrelirökningspelar någon som helst roll som bidragande orsak. Jag har inte heller kunnatfinna all rökning har någon säker betydelse för uppkomsten av asbestos, enmotsvarighet lill silikos. Däremot har del av fiera forskare visats att riskenför lungcancer är oerhört mycket större hos en asbestarbetare som ärcigarretlrökare än hos en som inte är det.