prot · FZ09116 · 1975-12-31 00:00:00 — Del är pä de punkterna vi har skilda rikare fritid åsikter,däremot inle - det säger jag ytterligare en gång för all del inle skallföreligga något missförstånd - när det gäller insatser för alt stärkaresurssvaga eller för att skydda oss mot farliga saker. Därvidlag tycker jaginte att regeringen har särskilt myckel atl berömma sig av. Om man koncentrerarsig på sådana åtgärder och på att hålla efter bovarna, som , tror jag alt man kan göra nyua. Lägg bort pekpinnarna t. v.! Jag skall fatta mig mycket kort: Jag tycker att det finns anledning atlupprepa att del finns vissa gränser i en diskussion som man inte går över. Ensådan gräns är all man inle beskyller en motståndare i en debatt för atl hasagt någonting som han inle har sagt - och låtsas alt det är en ståndpunkt hanintagit. Man kan vara trött, man kan vara slarvig - det är O.K. Jag har inte talat om privatisering. Jag tyckertvärtom all det är angelägel alt människor också har en möjlighet alt varaprivata, inle minst . Jag delar den ståndpunkten. Jag har inte talatom alt människor inte får gå ut i naturen. Jag upprepar del igen. Den sorlensbeskyllningar skall man inte göra, . Vaddel gäller -jag upprepar det igen, eftersom kommer tillbaka tillden där filosofin - är all med samhällets resurser, våra gemensammatillgångar, göra en sådan rättvis fördelning alt de människor som inte fär delav det utbud som vi är överens om att alla människor bör få del av på frilids-och kulturområdet får del därav. Därigenom kan vi skapa förutsättningar för deni god mening privata fritid som också är intresserad av. Men detsker inte av sig självt, det sker inte - tyvärr - med hjälp av liberalamarknadskrafter, . För att vi skall nå det målet behövs en vissplanering och en viss styrning. Det är bl. a. därför vi sitter i den härriksdagen. (vpk): Jag vill inteuttala mig om huruvida miss uppfattat mig eller om han hört på dåligt - men vi anser givelvis all folk skall få efterfråga olika typer av kultur. Men man måsle också möj liggöra för alla människor - där är poängen - atl efterfråga olika typer av kultur. Del kan inte alla människor göra . Myckel slora grupper har inte den möjligheten; del borde ha framgått av debatten så länge som den nu pågått. Man måsle alltså möjliggöra för människor dels atl efterfråga kultur och fritidsaktiviteter, dels atl utnyttja dem i olika hän- 79 Det är del som ärdet viktiga. Nr 116 (): förstår jag varför utbildningsministern blev upprörd 4 mai 1976 ''talade om atl jag var oanständig. Det var skönt atl vi fick det upp- --------------- klarat.Del var inle utbildningsministern som talade om privatisering öm åtgärder för en utanInga Lantz. Det var henne jag vände mig mot på den punkten. rikare fritid behöver alltså inte bli såupprörd. Om det bara var det som var min storaoanständighet var den saken lätt avklarad. Men ävenutbildningsministern har talat om kommersialisering och sagt att den skulleinnebära stora faror. Pä den punkten säger jag igen: Om det bara gäller attstärka människors möjlighet att efterfråga olika typer av kultur, dvs, allstödja de resurssvaga och göra den mer svårsålda kulturen mer lättillgängliggenom atl stödja den, är det heller inga problem. Men om avsikten är atl niskall ingripa mot del ni kallar kommersialiserad kultur i olika former, då harvi olika uppfattningar. Del är på den punkten jag fortfarande inte får någolsvar. Är det del som planeras - att man skall ingripa mot exempelvistillverkning av det som någon myndighet anser vara onödiga frilidsprylar? Ärdel tanken bakom senaste utspel? Onekligen har det funnits sådanatongångar i debatten - jag pekade på dem inledningsvis - som tyder på all delinle bara gäller alt stödja de resurssvaga. När det gäller all stödja dem harvi varii överens hela liden; del är alltså inte myckel alt tala om. Men fråganär om ni tänker ingripa mot privatisering, kommersialisering och liknandefaror. Det är på den punkten som inle någon av er har gett ordentligt besked.Vad är det ni vill göra ät de sakerna? Om del bara gäller att stödja människorsmöjlighet att efterfråga kultur och fritidsaktiviteter finns del ingenmotsättning och har inle funnits under hela diskussionen. Men avser ni attingripa mot det som ni anser onödigt eller felaktigt? Inläggenfrån socialistiskt häll - såväl interpellationen och svarei som den allmännadebatten - är fulla av litet vaga antydningar om att folk lägger ned pengar pånågot onödigt, någol som de inle borde ägna sig åt. Del antyds att man måstegöra någonting åt detta. (vpk): Det borde välstå klart alt vpk är emot en privatisering av friiiden och en passivisering.som privatiseringen också innebär. Vi är även emot en kommersialiserad frilid.Del är därför jag har framställt interpellationen. Del borde inte råda någolmissförstånd på den punkten. Vad sedan tycker i den här fråganfår han själv stå för. Överiäggningenvar härmed slutad. §11 Föredrogs och hänvisades Motioner 1975/76:2533och 2534 lill 80 § 12 Föredrogs menbordlades åter Nr 116 finansutskottetsbetänkanden /76:33-35 den justititeutskottetsbetänkanden /76:35 och 36 lagutskottets betänkanden /76:17, 23, 24, 26och 28 försvarsutskottets betänkanden /76:33-36 socialutskottetsbetänkanden /76:39, 41, 42 och 46 trafikutskottets betänkanden /76:22och 23 jordbruksutskottets betänkanden /76:35-38 samt 43 näringsutskottetsbetänkanden /76:57 och 58 inrikesutskoltets betänkanden /76:38 och 39 §13 Föredrogs och bifölls interpellationsframslällningen 1975/76:177. §14 Herr talmannen meddelade atl på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle de två gånger bordlagda ärendena uppföras i följandeordning: justitieutskoltetsbetänkanden nr 28 och 33 civilutskottetsbetänkanden nr 22, 26 och 17 lagutskottets betänkandennr 20, 22 och 25 utbildningsutskottetsbetänkanden nr 23 och 25 irafikutskotlelsbetänkanden nr 17, 20 och 21 skatteutskottetsbetänkanden nr 57 och 58 lagutskottets betänkandennr 16 och 27 lagutskottets betänkandennr 17, 23, 24, 26 och 28 socialutskottetsbetänkanden nr 39, 41, 42 och 46 trafikutskottets betänkandennr 22 och 23 jordbruksutskottetsbetänkanden nr 35-38 och 43 näringsutskoitelsbetänkanden nr 57 och 58 inrikesutskottelsbetänkanden nr 38 och 39 socialförsäkringsulskottetsbetänkanden nr 30 och 33 socialutskottetsbetänkanden nr 36, 35, 33, 34 och 37 justitieutskoltetsbetänkanden nr 35 och 36 §15 Anmäldes och bordlades belänkande 1975/76:36 med anledning av propositionen1975/76:184 om fortsatt valutareglering jämte motioner 1975/76:27 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitt gäller anslag till bidrag lill viss vårdyrkesutbildning jämtemotioner avseende sektorn för vårdyrkesutbildning 1975/76:39 med anledning av propositionen1975/76:130 om stödåtgärder på fiskets område, m. m. jämte motioner § 16 Anmäldes ochbordlades 1975/76:2535 av i medanledning av propositionen 1975/76:204 om ändringar i grundlagsregleringen avtryckfriheten 1975/76:2536 av m.fl. med anledningav för-vallningsstyrelses förslag (1975/76:20) om riksdagenslokalfrågor på m. m. 1975/76:2537 av m.,fl. medanledning av förvallningsstyrelses förslag (1975/76:22) till vissaändringar i ersättningsstadgan för ledamöter §17 Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1975/76:343av {\pk) till fru statsrådet om barnskötarutbildningeni gymnasieskolan: Del finns i gymnasieskolan en specialkurs förutbildning till barnskötare och dagbarnvårdare som omfattar endast en termin.För tillträde lill denna kurs krävs ingen s. k. förpraktik. I denna utbildningingår bara sju timmars praktik . Med normal frånvaro kan eleverna blibehöriga barnskötare med en praktik som uppgår lill . Del har oftaframhållits betydelsen av alt just personal inom barnomsorgen har ellerförvärvar praktik inom utbildningen. alt denna barnskötarulbildning molsvarar de krav på praktiskundervisning som måste vara etl huvudmoment i utbildning av allbarnomsorgspersonal? 1975/76:344av i (fp) lill herr socialministern omtillämpningsföreskrifter till bestämmelserna om handikappersättning: Genom beslut av riksdag infördes en nyersättningsform -handikappersättning. För blinda, döva och gravt hörselskadadeföreligger en generell ersältningsrätt. I övrigt anges varken i lagstiftning, iförarbeten eller i tillämpningsföreskrifter vilka kategorier av handikappadesom kan komma i åtnjutande av förmånen. Osäkerhet i tillämpningen råder både ifråga om bedömningen av det behov som följer av olika slags handikapp och ifråga om vilken hänsyn som vid beslut om handikappersättning bör tagas till denvård och service som den handikappade erhåller genom sjukvårdshuvudmannensoch/eller kommunens försorg. Anserherr statsrådet att föreskrifter för försäkringskassornas tillämpning avbestämmelserna om handikappersättning i lagen om allmän försäkring börutfärdas? 1975/76:345av i (fp) till herr kommunministern om kompensation tillBollnäs kommun för kostnader för ändrad kommunindelning: Regeringen beslutade att överföraförutvarande kommun från till . kommun hademedgivit indelningsändring under förutsättning av att staten helt och fullt kompenserarkommunen för de kostnader indelningsändringen kan medföra. Vilkenkompensation lill kommun för de kostnader indelningsändringen medföravser herr statsrådet atl föreslå? 1975/76:346av i (fp) till herr kommunikationsministern omsäkerhetsbestämmelserna för luftfarten: Efter ett uppmärksammat JO-beslut (Dnr 330/75)ställer sig piloter och konsumenter frågande till vad som menas medflygsäkerhet. har tidigare i några konkreta fall, därsäkerhetsbestämmelserna bevisligen inte följts, hävdat atl flygsäkerheten viddessa tillfällen icke var reellt äventyrad. JO bidrager med sitt uttalande än mer ökad begreppsförvirring med följande: "Vad skall förstås medflygsäkerhet? Såvitt jag förstår finns ingen absolut flygsäkerhet. Det ärsnarare en fråga om vilken nivå som skall anses godtagbar." JO:s och luftfartsinspektionens bedömning attfiyg-säkerhetsbestämmelser grundade på lCAO;s normer kan åsidosättas utan attflygsäkerheten åsidosätts? 1975/76:347 av herrNordgren (m) till herr finansministern om kontrollaktionen El-67: Avser finansministern att låta utreda huruvida felhar förekommit i uppläggningen eller genomförandel av den av riksskatteverkelgenomförda konirollaktionen El-67 och avser finansministern att, om fel hargjorts, uppdra ål berörda myndigheter att på eget initiativ rätta de fel itaxeringen som kan ha uppkommit? § 18 Kammaren åtskildeskl.