prot · FY0992 · 1975-12-31 00:00:00 — Såsom viceordförande i Goilandskonnnitté känner jag ell behov av alt hellkort fä kommentera denna fräga. Anledningenhärtill är närmast fyrpartimotionen 1621, som väcktes i böfian av årel med kravpå skyndsamma ätgärder för all lösa problemet med Gollands energiförsöriningoch där åstadkomma elpriser, som motsvarar dem som gäller inom slörre delen uvlundei i övrigt. Molionen hur fåll en. som vi brukur sägu, välvillig behundlinguv ulskottet. Men del är nu lyvärr sä ull dennu välvilliga behandling i och försig inle ger vare sig mer elkraft eller lägre priser. Delär nu verkligen pä tiden att någonting sker i denna frägu och ull del skersnabbi. Del kan inle vara rimligt all elabonnenlernu pä skall fåbelala högre elpriser än vi andra gör. De loiala merkostnudernu förGotland ligger pä ca 20 milj. kr. för innevurunde är. Vud dessa merkostnaderinnebär, inle minst frän regionalpolitisk synpunkt, kan belysas av följandeexempel. Enfemtedel uv nyssnämndu summa - dvs. ca 4 mifi. - är den merkostnad sombelastar cemenllillverkningen pä jämfört med om dennu tillverkningskulle ske pä fusllundet någonsiuns utmed Gö-lulandskusien. Vilken negalivbelydelse det har för dennu industri är lätt all förslå. Skulle cemenlindustrinbyggus ut - vilkel nuturliglvis vore välkommet - fär företaget med nuvarandeprinciper räkna med en ylierligure betydande kosinudsökning genom den dyrareelkraft som gäller för Gollund. Energihushållningen,m. Exemplenkunde naturligtvis flerfaldigas, men detta kan räcka. Det säger sig självt altdet är synnerligen angeläget att åtgärder vidtas för att rätta till situationenbåde för näringslivel och för den enskilda befolkningen pä Golland, Utskolletär för sin del medvetet om problemen, men det längsta som ulskottet anser sigkunna sträcka sig till är att förklara: "Del måste emellertid förhindrasall den extra kostnadsbelastning som de gotländska elkonsumenlerna fårvidkännas blir bestående," Delta är i och för sig gott och viil. Men ominte åigärder vidtas snart, kan skadeverkningarna bli myckel kännbara. Sommotionärerna framhåller går del inte längre att skjula ell avgörande päframtiden. Skyndsamma ätgärder måste nu sällas in,.E:n ufiämning av elprisernaniellan Golland och övriga delar av landet måste komma lill stånd. Enlösning som har diskuterats ulan att ännu ha förverkligats är alt lägga utytterligare en kabel mellan fastlandet och ön. Del finns naturligtvis ocksåandra vägar att lösa problemet. En sådan väg är alt staten övertar kraftverketpå ön och därefter tillämpar Vallenfalls taxor för fastlandet även pä Golland.En annan väg är all staten genom ett nyll avtal med kraftbolaget lar pä sigmerkostnaderna för kraftförsöriningen till . är enigt om alt skull ge regeringen lill känna behovel avåtgärder i fråga om elförsöriningen och elpriserna pä Gotlund, har jag ingetannat yrkande än uiskotlels. Men jag hur, fru lulmun, velal understryka dessasynpunkter och sumiidigi uttala förhoppningen ull riksdugens beslul komnieruti göru del ungelägel för regeringen all med kraft engagera sig i dettaproblem, så all den siiualion som gotlänningarna nu befinner sig i beiriiffandeelförsörjning och elpriser upphör. Hen (): Vid böfian väckte jag tillsammans med enmotion med förslag om fortsatt utbyggnad av kärnkraftverket i Forsmark medylleriigare två aggregal. Del fanns vid del tilllallei en delriksdagskolleger som menade ull vi kunde vänla med den motionen lillsregeringen kommit med sin energiproposition. Vi borde invänta studiecirklarnassynpunkler i den här frägun, unsåg andra. Vi borde försl lyssna pä rörelsen ochhöra vad den hade för uppfattning. Min avsikt med motionen var all före denslulliga ulformningen av proposiiionen komma med nägra synpunkler päenergipoliliken. Inle därför all mina egna funderingar kring de här problemenkunde unses så belydelsefulla ulan mera för au i viss män uiiolka hurmänniskor i en bygd med pågående kärnkraftsbyggen ser på frägan. De anställdasoro för byggnadsarbetenas varaktighet och kommunens osäkerhet i fråga omplaneringsätgärder ansåg jag så viktiga all de borde framföras för all kommamed i den slutliga bedömningen. De ekonomiska uspekterna för både unläggningsarbeiarnaoch samhällel i slort borde ocksä vägas in. Tidigarehär har erinrats om energikrisen och börian av 1974, enkris som för de flesta kom hell oväntat och som i elt slag kom oss alla attinse all våra naturresurser inte är obegränsade. I blixtbelysning insåg viockså vårl stora beroende av ofieländerna för vår energiförsörining. Vissthardel väl lidigare funnits forskare och undra-som Ullalal ell varningens ord,och internationella konflikter och krig har fält återverkningar även på vårenergiförsörining. Inskränkningarna har dock varil av övergående art, ochvarningsropen har vi glömt igen. har värt energibehovständigt ökat genom forlsall industrialisering och vidareförädling, ändradekost- och levnadsvanor och en högre standard. skall det i sanningens namnframhållas att staten gjort slora sutsningur på forskning och utveckling inomenergiområdet, och flera utredningar har lagt fram sina resultat. Ofiekrisengav dock anledning lill intensifierade ansträngningar i fråga om beredskap ochförsörining. Viklenav ell energipoliiiski program underslröks uv den riksomfui-lande debatl somregeringen stimulerade lill genom statsbidrag till studiecirklar i energifrågor.Jag hade själv lillfälle att under nägra veckor föfia tre rädslagsgrupper ideras studium av energipolitiken. Vi diskuterade livligt under dessastudiekvällar vilkel samhälle vi skulle ha för framliden. Alla var vi överensom att det skulle vara möjligt att dra in på viss onödig energikonsumtion ochalt det på andra områden gick att spara något. En energisnålare produktion,mera kollektiv trafik, bättre isolerade hus etc. var några av de konkretaförslag som vi kom fram till. Trots besparingar ansåg vi dock att en dämpadökning av energikonsumtionen var oundviklig. Detta med tanke på allaotillfredsställda behov som fortfarande finns i samhället. Mångalåginkomslfamiljer och ensamstående saknar mycket av den standard som deflesta andra kunnat uppnå. Tunga och ohälsosamma arbeten finns allfiämt. Kravenom arbete åt alla, kortare arbetstid och längre semester samt en bällrearbetsmiljö understryker bl. u. behovel av energi. Ingen i grupperna kunde,pädessa grunder förorda elt lågenergisamhälle. solidariskt samhälle med ökadvälfärd för särskill de eftersatta grupperna är den målsättning vi har haft förögonen. En majoritet av deltagarna i de socialdemokratiska rådslagsgruppernahar en ökning av energikonsumtionen nödvändig. Liknande resullal hurandra studieförbund och partier uppvisat. Behovelav en ökad lillgång lill energi måste alltså tillgodoses, läl vara medförsiktighet. Det är främst politikernas uppgift att svara för detta, menformerna har diskuterats i studiegrupperna. Egentligenär del överraskande och även synd au debatten lill en sä övervägande del kommitatt gälla för eller emot kärnkraft. De långsiktiga skadeverkningarna av defossila bränslena på den omgivande luften och våra vallendrag har koniinil iskymundan liksom problemen med en ulbyggnad av vattenkraften. är ju intekärnkraft nägon ny företeelse. Den har funnits i elt. flertal länder underniånga år, och utbyggnader och nyanläggningar planeras runt om i världen. 1vårt land fattades ju Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. under slor enighetbeslutet om de 11 reaktorerna. Alla beslul rörunde Forsmarks kraftstation togsi min egen kommun med summa stora enighet. Ingen vare sig i Forsmarkeller i kommunen f ö. ulialade - i varie full offenlligl - någon oro över allfä ell kärnkraftverk inpå knutarna. Tvärtom ansåg man det bra med lanke päenergibehovet och givetvis ocksä för sys.selsäliningen i detta område. Sedanblossade kiirn-kraftsdebatten upp, och kärnkraftens motståndare har bombarderatmassmedia och politiker med inlagor som fäll något av domedugsslänniing översig. Inför ulla dessa katastrofteorier är del inte så underligt om en och annanockså i min kommun blivit någol betänksam. Jag vill dock påslå alt del är etlfätal, och de har i sä fall inspirerats av folk utifrån. T. o. ni.centerpartiets representanter är fortfarande eniga med övriga partier om attkärnkraflsbygget i Forsmark är lill fördel för kommunen. Nuskall naturligtvis inte säkerhetsriskerna med kärnkraften nonchaleras, men medlanke pä de rigorösa säkerheisbesiämmelserna och del övervägande antal expertersom givit lugnande försäkringar om kärnenergins tillföriitlighet har jagkommit till den slutsatsen att kärnkraften är något som vi vågar salsa på. Ulantvivel kan också genoin rorlsail forskning och utveckling avfallshanteringenbli än säkrare. Detär inte enbart min hemorts närhet lill Forsmark som gjort all jag förordat enförsiktig utbyggnad av kärnkraften. Behovel av ökad energi gör det nödvändigiall åtminstone för ta kärnkraften i anspråk för att viskall få erforderlig energi. "Detbehövs mer av både kärnkraft, olja och vattenkraft", skrev denfolkparlisliska i en ledare sedan regeringen frumlagl sinproposition. "Två nya aggregat i Forsmark ger ungefur 10 mifiarder kWh ochlika mycket tänker man vinna genom nya ofieeldade kraftvärmeverk saml enmåttlig utbyggnad av vattenkraften", skrev UNT vidare. "Bättre än säkan det knappast illustreras hur besvärligt vän dilemma är på energiområdet.Här finns helt enkelt inget utrymme för svepande lösningar som utesluter detena efter del andra och sedan fyller i med ljusblå framtidsdrömniar när hålenböfiur gapa alltför slort. Del går inle all säga nej lill bäde kärnkraft, ökalofieberoende och skövlade pä en gäng. Den ekvationen går inleihop." Så längt organ i län. Deltakan jag helt instämma i. Del gäller i synnerhei för poliliska partier altsamtidigt som man säger nej lill vissa energikällor anvisa andra. Det räckerinte med utopiska förhoppningar om nya, ej färdigutlbrskade energimedel, närproblemen står för dörren. Nusammanfaller propositionen med vär motions förslag om uppförande av aggregat111 och IV i Forsmark. Uppriktigt sagt var jag nog litetängslig för all regeringen skulle skjula pä siällningslugundei lill forlsallulbyggnad av kärnkraften, och det var en av anledningarna till motionen. Bädebyggnadsfacket och kommunen.behöver besked föratl kunna planera pä ell riktigtsätt. När man nu kommit fram till all vi behöver mer energi för ulltillgodose behovet och att vi är tvungna ull göru en försiktig Ulbyggnad avkärnenergin, sä är del ur flera synpunkter rikligt all bygga ul vid redanetablerade kärnkraftslägen. Vidavvägningen mellan olika objekt har regeringen och även stannat förForsmark. Jag lycker del är elt bra val, då Forsmark bäde ur naturvärds-ochbebyggelsesynpunkt haren idealiskt läge. Sedan mäste det vuranationalekonomiskt rikligl och fördelaktigt all ulnylfia de stora invesieringarsom där gjorts och fä ell bällre ulbyle av de samlade resurserna. Del gallervägar, vuitensystem, hamnanläggning samt bosläder och frilidsanordningar somuppförts för de anställdas räkning. Aggregaten 111 och IV ärivillingreaktorer, och del skulle därför bli förhållandevis dyrare alt byggablott det ena. får man i stället en harmonisk tidsföljd lill fördel fördemänniskor som är sysselsatta med byggnationerna. Jag har talat medarbetsledning, fackliga förelrädare och kommunalmän. Samsiämmigl säger de altett beslul i om iredje och fiärde reaklorn skulle hälsas med störstatillfredsställelse. Den längre byggnadstiden gör all de nu ca 1 300 anställdapå ell annat och tryggare säll kan planera för sig och sina famifier, t. ex.genom att under denna lid bosätta sig i de intilliggande samhällena. Företagetkan göra mer för de anställdas arbetsmiljö och trivsel, och kommunen kan görastörre insatser i frägu om bostadsbebyggelse och service. Byggnadsfacket fårdessutom en jämn sysselsättning under längre lid, och hela nordöstra och norraUppland får direkt eller indirekl en välkommen sysselsätt-ningsinjeklion. Nutillstyrker näringsuiskoliei de av regeringen föreslagna riktlinjernu förenergihushållning, vilkel bl. u. innebär att energikonsumtionens ökning måstedämpas. Jag kan instämma i den målsättningen även om jag tvivlar pä all del gäratt förverkliga den ulan än kraftigare styrmedel. Elkonsumtionen under upriljämfört med samma månad inger inle precis några större förhoppningari den vägen. Utskottetsskrivning avseende den föreslagna kärnkraftsulbyggnaden kunde hu gjortsklarare, men jug lur fusla på alt ulskottet ansluter sig lill de slutsatserbeiriiffande kärnkrufiens ulnytfiunde och de riktlinjer för en fonsatt, begränsaduibyggnud uv kärnkruftverken som redovisus i propositionen. Därmed kanprojekteringen uv aggregaten 111 och IV i Forsmark i enlighet medproposiiionen och vår motion nr 621 påböfias. Jag har ingenting emot ull mansamtidigt undersöker förutsällningurnu för ylierligure ell aggregal iBarsebäck, avsett även för värmekraft. Del ser jag som en beredskapsätgärd.Nägon framställning härom föreligger dock inie, och etl evenluelll beslul omBursebäck får lus senure. Beslulel avser 13 aggregat, där de två nyareaktorerna placeras i Forsmark. Enläng rad reservaiioner har Ibguis till uiskotlels betänkande. Jug har ingenanledning all närmare unalyseru dem. Del hur undra lulure gjori . Jug barakonstaterar att , som vill öka energiförbrukningen med 1 96ärligen, tror alt della är möjligt utan användande av kärnkraft. I realitetenbelyder reservaiionen 20 en nedskrotning Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. av såväl de befintliga somde under uppförande varande kärnkraftsre-aklorerna. Au en forskar- ochexpertkår skulle lämna sådana garantier för bemästrande avkärnkraftsproduktionens risker som skulle tillfredsställa långtgående krav finns det väl ingen som tror på. Det har inte lyckats i andramindre kontroversiella frågor så varför skulle det vara möjligt nu? Det innebärslora koslnader att avveckla den pågående kärnkraftsulbyggnaden, och vilkakonsekvenser skulle det inte få för sysselsättningen i t, ex. norra skulle vara iniressani att vela hur man har tänkt sig alt finansiera della,men au räkna med att fä en redogörelse för det är väl att spännaförväntningarna alltför högl. Och hur skall man klara energibehovet? - Måhändagenom ökad oljeimport eller ökad ulbyggnad av vatienkrafien? Reservaiionen21 av tarvar också slutligen en kommeniur. Som vanligt när detgäller är den motsägelsefull. Man unser alt etl mycket mätlliglulnyUjande av kärnkraften inie skulle innebiira nägra förödande risker för väregen och kommande generaiioner. Trols delta vill rnan inte medge den försiktigautbyggnad med två uggregui som föreslås i propositionen. Risken med kärnkruftgår med andru ord vid gränsen 11 aggregat. Bygger man ett eller ivå till vidredan etablerade kärnkraftslägen, ja, dä uppstår del plötsligt stora faror. Jugser ingen konsekvens i detta. Medhänvisning lill del anförda, herr lalman, ber jag alt fä yrka bifall tillregeringens av näringsutskotlet tillstyrkta energiprogram. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Under behandlingen i näringsutskotlet av proposiiionen 30 och ullamolionerna i samband med denna har jug flerfaldiga gånger förvånats över vissaledamöters ställningslagande. Del gäller frumför ulli cenierledamölernasagerande. Deras siullningslagunden - som de redovisas i reservalionerna vidutskollsbetänkandet - kan inle vara grundade pä sakargument. Vihar i näringsutskotlet lyssnat pä ålskilligu experter. Ocksä i dennu debuti hurexperter åberopuls. Men är det väl ändå pä del sättet all. varie expertendasl är expert inom sitt begränsade område. Därför mäsle del vara vår sak ulli utskott och i kammaren väga samman och sedan ta ställning. Deltaställningstagande mäsle baseras på de förhållanden, som vi i vårt land leverunder f n. Det måste baseras på egna tillgångar för vär energiförsörining. Detmåste baseras pä vär aktuella energiförbrukning. Del måste sällas i sambandmed vår tekniskt utvecklade industri och människornas behov av och anspråk påsysselsättning, utkomst och standard. Det mäsle ocksä kopplas summan medinternuiionella förhållanden,som påvisats i denna debatt, iutskottsbehandlingen och i den offentliga debatten utanför detta hus. Helatiden är det dock, åtminstone , fråga om att åstadkomma etlenergitillskott, även om man begränsar ökningstakten till 2 96, som regeringenföreslår för tiden fram lill 1985, Detta innebär 25-3096 i förhällande till nuläget. vill i sina reservationerbegränsa den årliga ökningslakten till 1 96, men även denna ökningstakt betyderju 10 å 15 96 ökning i förhållande till dagensförbrukning. Detär mot bakgrunden av del ofrånkomliga i della energilillskoll, som jag lyckeratt del är verklighetsfrämmande au säga nej lill en fortsatt utbyggnad avkärnkraft i värt land. Vivet att den industriella ulvecklingen konimer att kräva ett ökatenergitillskott framförallt när del gäller elkonsumtion i form av mekaniskenergi, alltså motordrivkraft. behov mäste tillgodoses, om vi inte skallminska vär produkiion och produktiviteten inom denna. Minskar vi produktionen,är det väl sannidigt klart all den pågående välståndsutvecklingen bromsas uppoch kurvan vrides nedåt. Tror någon att det går alt fä resonans för någotsådant i någon folkgrupp'? Vivill dessulom eftersträva en ytterligare förädling av våra råvaror och därmedökad sysselsättning. Då konimer efterfrågan på energi att växa, i första handvad gäller elenergi. Allautskoitsledaniöter måste vara klart medvetna om all uliernativa energikällor inuläget endasl ger marginella effekter. Sol-, vind- och jordvärme och annalsom kan tänkas kommer inle att ge mycket. Del vel alla utskottsledamöter. Dethar ocksä olika experiuitalanderi under utskottsbehandlingen gett klara beläggför. En ytterligare utbyggnad av vattenkraften kommer au gé en del, men intemyckel, och här protesterar dä hela denna rad av mifiöaktivister typÄlvräddarnas samorgunisation, Sportfiskarnas riksorganisation osv. uv den induslriella ulvecklingen i värt land slår den mindre och medelstorainduslrin för. De mindre och medelstora företagen är en beiydande del av detsvenska näringslivet. Dess belydelse som underleverantör till storindustrinoch dess förmåga lill ulveckling, anpassning och snabb omställning haråtskilliga gånger omvittnats inför ledamöterna i den här kanimaren, och jaghäller med om delta. Men även denna sektor äv näringslivet kräver ökatenergiiillskott. främst då i form av ökad mekanisk energi, vilkel kräverelkonsumtion. Centerpartiethar här i också niånga gånger gjort sig lill förespråkare för dessaförelagstyper. Därför ur del mer än märkligt au representanter förcenlerparliei agerar i dessa energifrägor som man gjort i motioner, iuiskoitsbeiänkandet och i den här deballen. Man släller sig hell på den sidasom avvisar en tillräcklig ökningstakt för vär energiförsörining. Talesmannenhär för cenierpariigruppen i utskottet, . har ambition ullkänna lill och kunna näringspolitik. Därför är det ytterst förvånande att hanhar kunnat ansluta sig till centergruppen i övrigl. vars förslag i moiioner ochreservaiioner i realiteten innebär en ned- Energihushållningen,m. Energihushållningen,tn. skärning av värenergiproduklion och därmed ocksä som en konsekvens minskade möjligheter lillarbete och därmed sänkt standard. Jagskulle vilja fråga som direktör i hur hanför sina medlemmar kan förklara och försvara energipolitik,innebärande nej till fler än fem kärnkraftsreaktorer. Denna ställning gör detomöjligt ull hållu den enprocentigu ökningstukl som ipartimotionen 2030 säger sig accepiera fram lill 1985, Det måsle nämligen rentlogiskt finnas någol annat all sälla i stället. Jag vill fråga vad delta skallvara. En ökad användning av ofia säger ju ocksä centerpariireservalionen nejtill, och de alternativa energikällorna kan ju inle tänkas fä någon betydelseunder den kommande tioårsperioden, Per-OlofLindholm, och alla andra som har i sitt srnåföreiagarförbundvill säkert för sina förelag vara säkrade en energiförsörining för rimligt prisäven , Del är de inle genom cenlergruppens ställningslagande. Jagskulle också vilja fråga: Vad säger företagarråd? -Det lär jufinnas ett sådant. Har frågat detta råd i en för medlemmarna säväsentlig fräga? Jag iror inle de har kunnai säga ja till minskadelkraflsförsöfining , I sädana råd brukar man ju placerapraktiskt arbetande människor med sinne för realiteter. Jag är övertygad om attde inte accepterar cenlergruppens slåndpunktslu-gunde. Det skulle vuraintressant alt få veta om de tillfrågats och vud de i så full har svarat. Närjag säger att ceniergruppen inte klarar energiförsöriningen - och dä främstelkraflsförsöfiningens ökningstakt -så grundar jag detta på auökningstakten blir ungefär vad som förutsattes i propositionen, alltså perår. Av detta kräver induslrin hälften eller 3 96 . Jag anser ull det intekan utan kärnkraft, Cenlerpartislerna i näringsuiskoltel säger nej lillulbyggnad av mer än de fem reaktorer som är i gång. De ansluler sig 1. o. m,till motion nr 1624 genom all yrka bifall till dess punkl 1. som innebär"en lag om förbud ull driva och tillverka kärnkraftverk samt komponenterlill kärnkraftverk". Sammanfattningsvisvill jag sägu att under utskottsbehandlingen har ullu som velul la sakskäl måstövertygas om alt den satsning lill energiförsörining som föresläs iproposilion nr 30 är väl avvägd i förhällunde till näringsliv och enskildamänniskor. Den ger möjligheter lill en utveckling uv energisumhället. Den geren iryggud - läl vuru begriinsad - ökningstukl i energiförbrukningen, Förslugeiur irovärdigi, vilkel mun inte kun säga om ålskilligu uv de motioner somutskottet huft ull behundla och som resulterat i reservationer. Meddel unfördu unsluier jug mig till dem som lidigure hur yrkui bifall lill uiskotteis hemsiällan pä alla punkler. () kortgenmäle: Jug hade inle precis viintai alt jag vid dennu seiiu timme återigen skulle behöva lafram hela raden av argumeni som jag hade anledning och möjlighet all framföranär vi böfiade debatten kl, 9 . Jag trodde att möjligen hadelyssnat lill vad jag dä sade. Jag trodde all ocksä möjligen hadelyssnui pä vad jug unförde i ulskottet. Men sä tycks dess värre inte vurufallel, och jag ivingas alllsä all vid den här sena timmen försöka friska uppdel evenluellu minnet hos om vad jag har sagl såväl som iutskottet. Dellasom har anförl mot cenlern och mol mig grundas försl och främst päall vi skulle sakna sakargument. Del är tröttsamt, herr talman, all få höra delav talare efter lalare från del socialdemokratiska lägret. Jag trodde fakiiskiall skulle bespara oss del där idisslundel om all "sakargumentär del bara vi som begriper pä vär sida, del är bara vi som har ansvar när delgäller all värdera experiernu pä rätt säll" etc. När experterna sägernågonting hell unnut än vud tror på, då är de charlataner eller ocksåär de fantaster. Nägon sade till mig i en debatt all "vad ni siöderer pä är amerikanska advokater och ryska poliiruker". Del är pä den nivånman häller sig när mun skull försöka nedvärdera våra sakargument. Vi har precis lika slor räll all bli trodda pä värt uppsåt och när delgäller vår värdering av de argumeni som vi har fåll av experter från olika hållsom vad och hans viinner hur. Vi förbehåller oss rällen all dra desluisutser som våra värderingar leder lill. Och de leder lill vad vi har anförti dag i den här deballen, nämligen all vi kan klara energiförsöriningen ulankärnkruft om så skulle vara nödvändigt. Men vi har godkänt femkärnkraftsaggregal tills del kan bevisas alt de när del gäller uvfallsriskeroch annal är okirligu. Ävenen spontun och oslyrd ulveckling medför all ökningstakten för energiförbrukningengår ned till 3 96. Och del är rörunde när går in pä min slällning somdirektör i . Jag kun tala om för all jag ochmina vänner hur prövut suken mycket noggrant där och även i cenlernsföreiagarräd. och vi är hell eniga om vår linje. Del är nämligen bl.