prot · FZ0976 · 1975-12-31 00:00:00 — Trotsatt det i budgetpropositionen angivits alt regeringen eftersträvar en skyndsambehandling av frågan fanns den inle med i proposilionsför-teckningen i vintras.Det var med anledning av detla och jag väckie molionen, där vialltså föreslår att förslag skall läggas fram inför årets . Vihar nu genom utskottsbehandlingen fått en redovisning för regeringenshandlande. Enligt den redovisningen är det meningen alt en proposition skall kunna föreläggasriksdagen under senare delen av årel. Det är alltså avsikten, och ingeniingannat har framkommit. Men det är allmänt sett olyckligt all lagförslag, somavses träda i kraft efter kommande årsskifte, skall behandlas avriksdagen . Det blir ofta för anpassning. Särskillkan detta naturligtvis sägas om stora frågor, och semesteriagstiftningen är juen stor fråga. När det gäller en utökad semesterrätt är det inte heller bara enfråga om anpassning till själva lagstiftningen, utan det måste också finnas ettekonomiskt resursutrymme för reformen. Semesterkommillén beräknar kostnadernaför reformen till ca 2 "n av lönesumman. Eftersom ungefär en fjärdedel avde anställda redan nu har 25 dagars semester eller mer är det emellertid myckettroligt all del inte blir ens en 2-procentig kostnad. Men just för attunderlätta en anpassning även på kostnadssidan hade del varil bra, om besluthade kunnat fallas redan nu i vår. Somdel redovisas i betänkandet pågår dock arbete i departementet för att få fram en lagrådsremiss, som efter lagrådsgranskning skall ligga lill grund för en proposition. Under dessa förhållanden kan elt särskill uttalande från sida inte anses nödvändigl. Det är också vad jag har sagt i del särskilda yttrandet. Meneftersom detla var den enda molionen angående semeslerfrågor har herrHagberg i Boriänge passat på tillfället att skriva en reservation med anledningav moderatmotionen. Kommunisterna har ju utnyttjat alla tillfällen alt svärtaned arbetet som sådanl, arbetsgivarna och fackföreningsrörelsen. Bådearbetsgivare och anställda gör stora gemensamma ansträngningar för altförbättra situationen i arbetslivet. Men den beskrivning som är en obefogad nedsvärtning av fackföreningsrörelsen, när herrHagberg säger att förhållandena i arbetslivet blivit alll sämre i elt läge därfackföreningarna har fått mer och mer alt säga lill om på arbetsplatsernagenom både lag och avtal. av skrivningen i den kommunistiska reservationen har alltså egentligenganskalitet med semesterfrågan att göra. Även yrkandet-alt medanledning av motionen skall begära proposition om ny semesteriag - lycker jagär överflödigt i del läge som vi nu befinner oss i och som redovisas i betänkandet.Är det så att proposilionen inle kommer, får vi givetvis återkomma med krav.Men det finns ingenting som lyder på alt den inte skall komma. Med det anförda yrkar Jagbifall till utskottets hemställan. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: Kanske känner sig litet illa berörd av all jag har tagittillfället i akt och reserverat mig i anledning av motion. ärdet sä att vi faktiskt trodde all det var klart att en femte semesierveckaskulle genomföras 1977. Men när landets finansminister går ul och slällerfrågan om den verkligen skall bli av eller inte, är det klart att arbetarnablir oroliga. Det uttalande som Jag här läste upp visar att ar- belarna är oroliga ochundrar om det skall bli ett förslag eller inte. Då lycker jag naturligtvis attdet är sak att bestämt säga ifrån alt del här förslaget skall kommaoch alt man inte skall lämna några luckor öppna. Fackföreningsrörelsen,som jag har varit med och kämpat i och där jag fortfarande ärmed, är i underiäge gentemot arbetsköparin-iressena. Arbeisköparna har genomsilt ägande av produktionsmedlen möjligheter alt förvanska produktionen på ettsådant sätt att stressen och jäktet ökas. Det är ett faktum. Titta bara pä hursjukskrivningarna ökar! Orsaken till sjukskrivningarna är all det är alltmerstress i arbetslivet. skriver också i sin motion all arbetslivetsvillkor ställer större krav och är hårda. Därför behöver man längre vila ochrekreation. Men det kan inle vara den enda åtgärden. Det är ingen nedsvärtningav fackföreningsrörelsen. Del är i stället så att fackföreningsrörelsen kanskepä ett helt annal sätt måste ta itu med den takt som arbetarna tvingas hålla . Menjag tror att del är viktigt att - om del är dess mening att man skallha en femte semestervecka näsla är - säger ifrån att så skall del vara och helt avvisar den diskussion som finansministern har tagit upp. Därför harjag reserverat mig för elt sådant förslag. Jag tycker också att skulle kunna instämma i det. Han har ju gått ännu längre än vadregeringen en gång förutsatte - han ville att vi skulle besluta under innevaranderiksmöte, som slutar i och med denna vårsessions slul. HenÅKERLIND (m) kort genmäle: i fär säga vad han vill, men jag anser att denskrivning som han har presterat är ett angrepp på fackföreningsrörelsen ochett försök till nedsvärtning av den. Jag är också medlem av LO, liksom herrHagberg, och det är med den rätten Jag anser mig kunna säga det. HerrHagberg tar i sin replik upp orsaken till den ökade sjukfrånvaron. Del finns jumöjlighel för all rösta pä den moderata motion som kommer altbehandlas och som föreslår all man skall undersöka orsakerna lilldella problem. När jag hör resonemang om hur välställt arbetsgivarna i har det och hur myckel pengar det finns att tadär är jag verkligen förvånad över att inte har gått över ochblivit arbetsgivare. i Boriänge(vpk) kort genmäle: är det ju inte alla förunnat alt bli arbetsköpare - del fordrasockså ett visst kapital för det. Del är ell litet fåtal som kan bliarbetsköpare i det här landel, och jag tycker också att det är hell felaktigtatt några skall inneha kapitalel. Närdel gäller angreppet på fackföreningsrörelsen, som lalar om, såär ju inte fackföreningsrörelsen själv särskill blyg när det gäller attkritisera arbetsförhållandena. Vi har fått rapporter från Fabriksarbetareför- bundet och vi har fåttrapporter från LO som säger alt förhållandena inte är de allra bästa påarbetsplatserna. Dessutomkan jag kvittera önskan att få se mig rösta på hans motion medatt säga alt även vpk har en motion som, om den bifölls, på ett effektivt sätlskulle minska stressen och jäktet på arbetsplatserna. Jag hoppas att herrÅkerlind ställer upp och röstar på den motionen, där vi säger altfackföreningsrörelsen borde ha möjlighet att avbryta ackordsarbete ochstressande arbeten över huvud taget, sä au det inte behöver bli effekter iform av sjukskrivningar och liknande. HenÅKERLIND (m) kort genmäle: Jag har inte sagt alt förhållandena är idealiska pä arbetsplatserna.Herr i vill ge sken av all jag menar au förhållandena är braoch att ingenting kan förbättras. Det menar jag inte. Del finns naturligtvismycket att göra fortfarande. Men jag menar alt det är en nedsvärtning av bådearbetsgivarsidan och fackföreningsrörelsen när man vill påstå au förhållandenanu är sämre än de har varit tidigare. Det är fel. HenNILSSON i (s): Eftersom debatten har pågått och vi är så gott som eniga inomutskottet kan jag egentligen inskränka mig till att yrka bifall lill utskottetshemställan i denna fråga. Detbrukar ju anses angeläget att de fackliga organisationerna får uttala sig omhur det tillgängliga resursutrymmet vid förhandlingar skall utnyttjas. LO:sremissyttrande kom lill departementet i går, och de andra fackligaorganisationerna har ännu inte svarat. Det är ju rimligt att man inom departementetfår läsa remissyttrandena, om det skall vara någon mening med alt inhämtasådana, innan vi fattar beslul i . Detfinns ingen anledning för att bifalla reservationen, och Jag yrkaralltså bifall till utskottels hemställan. HenHAGBERG i (vpk): Jag lycker alt socialdemokralerna i utskottet glider undan den härfrågan alltför lättvindigt. Det råder väl inget tvivel om all de som finns utepå arbetsplatserna önskar en femte semestervecka och är djupt oroade.Konsekvensen av vad i säger är ju att vi får avvakta och se,om del blir någon femte semestervecka , och att det är fråga om att dearbetare som skall jobba under avtalen skall göra en sådan prioritering att deavstår frän löneökningar för att få en längre semester. Är del den prioriteringensom i vill vara med och göra, att man skall avslå en del avlöneökningen för au få en längre semester? Del rör sig ju om en längre semestersom man behöver för all arbetslivets villkor är så härda . Jagundrar om man går ul lill arbetarna och säger: Ni skall avstå pengar ilönekuvertet därför att ni har så hårt arbele. Jag tror inle del kan vara en riktig uppläggning.Dessutom lycker jag inle att det skulle vara så svårt att ha en rakryggadhållning i den här frågan. HerrNILSSON i (s): Vi tycker ju från vär sida att det är de fackliga organisationerna ochinle som skall prioritera i de här frågorna. Därefter fållarriksdagen beslut. Vihar samma tilltro till regeringen som vpk hade , för vpk harinte väckt någon motion i delta ärende ulan har hängt sig på en moderaimotionoch med den som utgångspunkt avgivit en reservation. var det här intenågon inlressanl fråga för vpk, men är man intresserad av frågan. Vihar fortfarande tilltro till regeringen, och en proposition kommer under dennariksdag. HenHAGBERG i Boriänge (vpk): är det så att del är en socialdemokratisk finansminister som dragitupp denna debatt och skapat oro. Del är inte vpk. Och när en socialdemokratiskfinansminister säger att man kanske måste skjuta på den femte semesterveckan,så skapar det oro på arbetsplatserna. Jag tycker alt del också skulle skapa orohos i , men det gör det tydligen inte. Föralt försäkra sig om fem veckors semester 1977 måste man ju fatta något slagsbeslut , och då kan man väl beställa ett förslag lill . Jag tyckerinle att det vore någon svär sak, om man är överens om att man inte här skallkompromissa. Men vad som döljer sig bakom tillvägagångssättet är väl all manär beredd att kompromissa och därför inte vill skriva fast sig i denna fråga.Det är väl det som gör att man inte vill uttala sig bestämt. HenNILSSON i (s): Det står klart utsagt i utskottets betänkande att vi litar påregeringens besked i budgetpropositionen, att förslag kommer att framläggasunder 1976. Jag vill fråga om i Boriänge.inietycker au de fackliga organisationerna skall ha någon möjlighet alt uttala sigom hur resursutrymmet skall prioriteras. I så fall har vi inte alls sammauppfattning. Jag tycker nämligen det. Hen i Boriänge(vpk): De fackliga organisationerna är väl inte bara LO:s sekretariat. Jag harhär läst ett uttalande från en lokal facklig organisaiion, och en mängd sådanaorganisationer är oroade . Vikan inte säga au LO:s sekretariat skall göra resursbedömningen. Den frågan harinte varit ute på remiss. Men alla de remissvar som inkommit lill LOhar klart talat för att man snabbt vill ha en femte semes- Jag lycker alldet borde vara vägledande också för i . Nuhar emellertid utskottet inte skrivit så alldeles klart. Som en konsekvens avvad regeringen skall göra skriver utskotlel nämligen som slutmening i nästsista stycket: "Därigenom blir det möjligt att låla den nya lagen träda ikraft ," Ja visst blir del möjligl. Men det skrivna säger om att det skall göra det. Och det är just ordet möjligl som öppnarvägen för alt göra som man vill - efter valet. i (s): Jag har väl ungefär samma anknytning till arbetsmarknaden som herrHagberg i , och jag besöker ofta våra medlemmar. Då har jag kunnalkonstalera alt de liksom lidigare sätter stor tilltro lill de fackligaorganisationernas möjligheter alt driva medlemmarnas frågor på ett riktigtsätt. Och medlemmarna hyser tilltro också till den andra delen av arbetarrörelsen,alltså det socialdemokratiska partiet. Rösterna i de val som f n, pågår ifacket visarju också att del är på det sället. Våra medlemmar litar på att såsnart som möjligheterges under detta år kommer en proposition om fem veckorssemester enligt förslaget i semesterkommiliéns belänkande. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk): Jag skulle vilja ha en försäkran av i alt del kommerett sådant förslag och att nu talar på regeringens vägnar. HenNILSSON i (s): Jag talar här på utskottets vägnar. Och vi har sagt all vi har inhämtatuppgifter om all regeringen ämnar framlägga en proposilion . Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i Boriänge, och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Borlängebegärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 26röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av i , Vidomröslning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: 1975/76:27 med anledning av motion om anslag lillutrustning vid på tilläggsbudget II till stadsbudgetenför /76 §17 Rekreationsområden vid nedre och Mellanljusnan, m. m. Föredrogs kulturutskoilets betänkande 1975/76:28med anledning av motion om rekreationsområden vid nedre ochMellanljusnan, m, m. Rekreationsområdenvid nedre och Mellanhusnan, m. m. i (c): har behandlat en motion från Gävleborgs-bänkens center-och folkpartiriksdagsmän med yrkande att eller en särskildberedning skall få i uppdrag all med förtur ta upp planeringen av de primärarekreationsområdena kring nedre och Mellanljusnan. Ulskoltet avstyrkermolionsyrkandei under motivering att ett bifall skulle strida mot grundlankenom en samlad och samordnad bedömning av de anspråk som ställs från olika håll idetta hänseende. Jagkan förslå utskottets ställningstagande. Man vill ha ytterligare underlag föralt göra en samlad bedömning av de olika anspråken. Men jag vill framhållamotionens syfte att ålgärder skall vidtas så att vi får fram underlagför en sådan samlad bedömning. Del är myckel angeläget all någonting händer. Viär givetvis i våra trakter till freds med att områdena kring Mellanljusnan ochDalälven har klassificerats som områden av riksintresse. De har således ettsärskill värde, inle bara för invånarna på orten utan för de människor i helavårt land som söker rekreation. Mendet är angeläget att man nu snabbi kan dra nytta av denna klassificering,Friliden ökar, och vi behöver ytterligare alternativ all erbjuda dem som sökersig ut i naturen för rekreation. Samtidigthar frågan sysselsätlningspolilisk belydelse, utnyttjande av dessa områdenskulle ge ett inte obetydligt tillskott i sysselsättningen, och del är känt förkammarens ledamöler från lidigare debatter att sysselsäti- Rekreationsområdenvid nedre och Mellanljusnan, m. ///. ningsfrågorna särskilt iLjusdalsområdet är myckel angelägna. Vihar i motionen påpekat alt de nämnda områdena skulle vara lämpliga somförsöksobjeki. Jag skulle vilja rekommendera de organ som får uppgiften attgripa sig an med planeringen av de akluella rekrealionsområdena all försöksvisböria med här aktualiserade områden för att få erfarenhel för del fortsatiaarbelel. Statsmakternahar givetvis också ett ansvar för den klassificering som de har gjort, för attden leder till avsett ändamål och kommer att utnyttjas. Om ingeniing händer kanklassificeringen vara till hinder för övrig planering. Denna kan bli vilande iavvaktan pä den övergripande planeringen som är av riksintresse. Del kaninnebära en handlingsförlamning för berörda orter, och detta måste enligt minmening ovillkorligen förhindras. Dennafråga behandlades i förra årel, och del beslöts då att ensärskild beredning skulle tillsättas med uppgift alt som samordnande ochrådgivande organ följa planeringen av de primära rekreationsområdena. Vi somlever och verkar i eller nära ifrågavarande områden har givetvis storaförväntningar på den insats som en dylik nämnd kan åsladkomma. Enligt vad jagerfarit har en sådan nämnd ännu inle tillsatts, vilket jag lycker innebäronödigt dröjsmål, men del är all hoppas alt tillsättningen sker den närmasteframliden. Det är inte mycket mening i att yrka bifall till motionen mot eltenhälligl utskott, men jag vill uttala förhoppningen att nular upp de primära rekreationsområdena till planering och ser till att arbelelkommer i gång. Jag hoppas också att beredningsnämnden blir tillsatt ochalt den prövar möjligheten alt försöksvis gripa sig an de primärarekreationsområdena, inom Mellanljusnan och södra , inle minst medtanke på behovet av sysselsättning i de berörda områdena. Med detta anförande, i vilket iLjusdal (fp) instämde, var överläggningen slutad. 1975/76:29 med anledning av propositionen1975/76:86 om godkännande av avtal om samarbete mellan och deneuropeiska atomenergigemenskapen inom området för styrd termonukleär fusionoch plasmafysik, m, m, jämte motion Påförslag av fru tredje vice talmannen beslöt kammaren att uppskjuta behandlingenav på föredragningslistan återstående utskottsbelänkanden till ett senaresammanträde. § 19 Om ändrade formerför företagsrevision Herr handelsministern erhöll ordet för aubesvara () anmälda interpellation,1975/76:112, och anförde: har frågat mig, för det första, om jag vill ge enöversikt av regeringens planer för all reformera förelagens redovisning ochrevisorernas ställning i företagen, och för det andra, om jag är beredd attföreslå alt länsstyrelse eller annat samhällsorgan skall få räll att utse minsten revisor i varie förelag med skyldighet all ha revisor. Entillföriitlig offentlig redovisning och revision är av största betydelse församhällets och de anställdas möjligheler att fä en korrekt information omföretagens ekonorhiska förhållanden. har en rad åtgärdervidtagits för alt bättre anpassa lagstiftningen på redovisningsområdet till deföreliggande informationsbehoven. En sådan målsättning präglar den nyaaktiebolagslagen som träder i kraft nästa är. Antalet aktiebolagsom är skyldiga att ha kvalificerad revisor kommer dä all öka avsevärt. Den nyalagen medför också en utvidgning av revisorernas arbetsuppgifter ochrapporteringsskyldighet och en skärpning av reglerna om revisorsjäv. De nyaredovisningsbestämmelserna, som har samordnats med den föreslagna nyabokföringslagen, ställer vidare krav på att bolagen skall tillämpa enväsentligt öppnare redovisning än som f. n. krävs. Enliknande modernisering av bestämmelserna om årsredovisning och revision iekonomiska föreningar kommer att företas i samband med den allmänna översyn avföreningslagen som f n. pågår inom juslilie-deparlementet. Deaktuella reformsträvandena inriktas också på att utsträcka skyldigheten attlämna offentlig årsredovisning och att anlita revisor lill fler företagsformer.1974 års bolagskommitté har i uppdrag att utforma regler om redovisningspliktoch revision för företag av typen handelsbolag, enskild näringsidkare ochrörelsedrivande stiftelse. Frågan om i vilken utsträckning stiftelse som intedriver rörelse skall underkastas regler om bokföringsplikt och revision prövasav stiftelseutredningen. Iproposition 1975:104 med förslag till ny bokföringslag m. m. framhöll jag attlöntagarna ofta har intresse av att en separat redovisning görs beträffandeolika produktgrupper eller driftsställen. Frågan om en sådan differentieradbokföring i vissa större företag övervägs f n. inom . Kritikenmot den nuvarande ordningen för utseende av revisor går ut på att revisorerna knappastkan få den oberoende ställning som krävs för att de skall kunna ge en opartiskoch fullödig information om de reviderade företagen. Jag kan i princip hållamed om att systemet med bolagsstämmovalda revisorer inte är hell förenligt medkravei på revisorernas självständiga ställning. Bedömningen av om man börinföra ett system med offentliga revisorer är emellertid beroende bl, a, avvilket 0/7/ändrade former jör jöretagsre vision Omändrade jönnei jör jöretagsrevision utbyte ell sådant systemkan väntas ge ur informationssynpunkt. Hur stort utbytet blir beror i sin lurpå vilka uppgifier de offentliga revisorerna skall ha. Deoffentliga revisorerna som f n, finns i banker och försäkringsbolag utför intenågon separat revision utan bildar lillsammans med övriga revisorer ellkollektiv som gemensamt utför revisionen. Inte heller sam-arbetsutredningensförslag innebar några förändringar med avseende pä revisorernas uppgifter ochrevisionsarbetets inriktning. Om den offentlige revisorns granskning ochrapporteringsskyldighet i enlighet med det förslaget skulle överensstämma medövriga revisorers är det tveksamt om den förordade reformen verkligen på ellmeningsfullt sätt skulle öka den information som lämnas ut om förelagen. Revisorernaär i allmänhet ytterst försiktiga med att offentligt anföra kritiska synpunkterulöver vad som obligatoriskt måste framgå av revisionsberättelsen. Särskiltgäller delta om iakttagelser vid förvaltningsrevisionen, I stället brukarrevisorerna under hand framföra påpekanden lill bolagsledningen. Enligt minmening har revisorerna därvidlag visat en alltför stor försiktighet, Iförslaget till aktiebolagslag (propositionen 1975:105) framhöll jag attrevisionsberättelsen med tiden kommer att återspegla en fördjupad och utveckladförvaltningsrevision, eftersom revisorernas granskning skall ha den omfattningsom god revisionssed bjuder, Pä den punkten bör man emellertid, som jagframhöll i nyssnämnda lagstiftningsärende, t, v, avvakla ulvecklingen i praxis. Fråganom offentliga revisorer har fått stå lillbaka för andralagstiftningsalternativ när det gäller att lösa insynsfrågorna, Elt sådantalternativ utgör systemet med styrelserepresenlation för samhället och deanställda. Förslag om en utökad samhällsrepreseniation i affärsbankernabehandlas f n, av . kommer regeringen att la ställninglill det inom industridepartementet upprättade förslaget lill en utbyggnad avden offentliga slyrelserepresentationen inom andra företagsformer. Industriverkethar föreslagit att rätten till arbetstagarrepresenlalion i förelagens styrelseskall utvidgas. Denna fråga liksom den framtida utformningen avinformationssystemet företag-samhälle övervägs f n, av regeringen. Detförslag lill lag om medbestämmanderätt i arbetslivet som regeringen inom kortkommer att förelägga har också stor betydelse i sammanhanget.Lagförslaget kommer au innehålla bestämmelser om edilionsplikt och primärinformationsskyldighet, vilka går ul pä att arbetsgivaren skall vara skyldigall lämna arbetstagarparten i princip fullständig tillgång till skriftlig ochmuntlig information av betydelse för verksamheten. Jagvill slutligen också erinra om den överenskommelse om ekonomikommitté ocharbetstagarkonsulter som ingätts mellan Svenska arbetsgivareföreningen.Landsorganisationen och Privatijänsiemannakar-tellen. Överenskommelsen, somträdde i kraft , innehåller en utförlig reglering avformerna för ett samarbete mellan partsrepresentanterna, vilken skalltillförsäkra arbetstagarna fullgod insyn i det enskilda företagets ekonomiskaförhållanden. Jag vill i della sammanhang särskill peka på en bestämmelse somsäger att förelagsledningen på begäran av arbelsiagarledamöierna iekonomikommiuén skall anmoda förelagets revisorer-alt medverka i kommitténresp, arbetstagarkonsultens arbele. Avvad jag här anfört framgår alt det f n, pågår ett intensivt reformarbete därmen med olika medel och metoder söker tillförsäkra samhället och de anställdaen fullgod insyn i företagen. Enligt min mening kan del vara klokt att avvaktade praktiska erfarenheterna av detta reformarbete innan man beslutar om attbygga upp ytleriigare ett informationssystem. Jag är därför inte beredd attför dagen ta ställning till frågan om det bör införas ett system med offentligarevisorer i företagen. 0/7?ändrade former jör jöretagsrevision Jag tackar handelsministern för svaret på min interpellation. Handelsministernredovisade många positiva ting: vi ökar antalet aktiebolag som måste hakvalificerad revisor, vi utvidgar revisorernas arbetsuppgifter ochrapporteringsskyldighet, reglerna om revisorsjäv skärps och bolagen måstetillämpa öppnare redovisning.