prot · FZ0943 · 1975-12-31 00:00:00 — Denutredning som tillsatts på rälts-hjälpsomrädet bör överväga utskottetsprincipiella uppfattning och förslag framläggas till utan dröjsmål. Det lagförslag vi i dagbehandlar tar också upp delegationsrätten inom Ändring i rättshjälpslagen m. m. Ändringi rättshjälpslagen m. m. Videlar här departementschefens uppfattning att delegation av beslutanderättenbör kunna komma i fråga i större omfattning än . Vad vi understrykerär däremot alt rättsbildad personal i möjligaste mån skall ifrågakomma ellersom vi säger: "Av rättssäkerhetsskäl bör vid behörighetsreglernasutformning beaktas angelägenheten av att icke rättsbildad personal tilläggsrätt att avslå ansökan eller framställning enbart där,saken är uppenbar. Iärenden av brådskande natur bör behörighet att besluta om avslag tillkommaendast rättsbildad personal." Endastpå ett område har utskottet inte kommit överens och det gäller om man vid denöversyn som görs på räitshjälpsområdet ocksä skall ta upp rättshjälp i målinför för de mänskliga rättigheterna samt se över deavvägningsproblem som över huvud tagel kan uppstå i den praktiska tillämpningenav den begränsningsregel som gäller för utlandsärenden. Såsom fröken påpekat har socialdemokraterna och kommunisterna inte velatgå med på detta. Men jag tycker att den utredning som är tillsatt gott kanöverväga även dessa frågor. Ibörjan av mitt inlägg här underströk Jag regeringens snabba insatser att kommamed förslag som tar bort kantigheterna i rättshjälpsreformen. Men på ett områdehar man inte varit lyhörd all rätta till en uppenbar orättvisa i systemet,nämligen när det gäller att ge näringsidkare en rejäl chans att få del avsystemets förmåner. Vikanske minns att i departementspromemorian som låg till grund för lagen angavsatt "synnerliga skäl" skulle föreligga om en företagare skulleerhålla rättshjälp. Efter stark kritik från remissorganen ändrade statsrådetförutsättningarna för att företag skulle erhålla rättshjälp genom att ipropositionen ange att "särskilda skäl" skulle föreligga. Det harvarit en uppmjukning i skrivningen, som i del praktiska handlandet har haftnoll eller intet värde. Ur tillämpningsföreskrifterna vill jag citera följande: "Enligt8 S första stycket 3 får allmän rättshjälp inte lämnas näringsidkare iangelägenhet som har samband med hans näringsverksamhet. Undantag görs dockfrån denna regel om särskilda skäl föreligger för rättshjälp med hänsyn tillnäringsidkarens ekonomiska förhållanden eller sakens beskaffenhet." Vidare krävs attnäringsidkaren i stort sett är i samma ekonomiska situation som en löntagare ide lägre inkomstklasserna. Detkan tyckas att det finns vissa möjligheter för mindre företagare att fårättshjälp, men det har visat sig att så inte är fallet. Lät mig ta någraexempel. Verkstadsägarenmed en anställd har byggt om sin lilla verkstad. Ett fel i byggnadenskonstruktion uppdagas. Verksiadsägaren kräver byggmästaren på ersättning ochvill ha rättshjälp för att driva processen. Han blir nekad med anledning av attföretagets verksamhet är av för stor omfattning. Jag anser detta orättvist. Tvä entreprenörer i grävmaskins- resp.åkeribranschen är i konflikt med en kommun om arbeten som de har utfört. Devägras rättshjälp därför att de anses ha för stor omsättning. De har en omsättningpå , men man räknar inte med all de har utgifter för . ochalt den egentliga inkomsten all leva på med familj är . Lever inte dehär båda egenföretagarna under samma ekonomiska förhållanden som löntagare i delägre inkomstklasserna? Enbyrådirektör har skaffat sig en jordbruksfastighet för fritidsändamål. Han harkommit i konflikt med en granne om en ägogräns. Han får rättshjälp därför atthan har ingen inkomst från jordbruksföretaget. Grannen som han processar medär lantbrukare. De båda jordbruken är lika stora. Grannen söker ocksårättshjälp, men han har sin egentliga inkomst från jordbruksfastigheten, ochdärför får han avslag pä sin ansökan. Här finns uppenbara orättvisor, som bör rättas lill. Vi har motionerat är frän år om delta frän oppositionen, inte minst från . skriver ett enigt utskott: "En tillfredsställande lösning av spörsmålet är enligt utskottets mening i själva verket så an gelägen, alt utskottet anser sig böra förorda att frågan behandlas av ut redningen med förtur. Vad utskottet sålunda uttalat bör ges re geringen till känna." Som jag ser det, är det en skam för värträttssamhälle att näringsidkare missgynnas i det här sammanhanget. Jag sätter min lit lill en av utskottets socialdemokratiska ledamöter, , som sitter i den åberopade ulredningen. Han har också varit med om att skriva under utskottsbetänkandel, och jag hyser därför förhoppningen att orättvisorna skall rättas till så snabbt som möjligt. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. Ändring i rättshjälpslagen m. m. Det är med en viss tveksamhet som Jag går upp i talarstolen efter attha hört justitieministern i det förra ärendet säga att det saknar all betydelsevad vi här i kammaren säger när det gäller uttolkning av lagstiftningen. Jaghar ändå bestämt mig för att säga några ord, eftersom Jag inte är alldelessäker på att justitieministern har rätt. Tvärtom är jag övertygad om att hanhar fel i del påstående som han gjorde här med sådan apiomb vid tvä olika tillfällen. HerrWinbergs och min motion om vidgade möjligheter för rättshjälp när det gäller ärendensom handläggs inför för de mänskliga rättigheterna harmottagits välvilligt. Jag har likväl några kommentarer jag skulle vilja kommamed. Jag tror all man åtminstone pä vissa häll inte riktigt har bedömt hurangeläget detta ärende är. Denkonvention som har anslutit sig lill om skydd för demänskliga rättigheterna innebär också en skyldighet för de konventionsslutandestaterna alt underlätta möjligheterna för medborgarna alt dra sina frågor . När man lar del av ut-skottets uppgifter om antaletbehandlade fall kan man Ju säga sig att detta inte är någotstörre problem. Det kommer väl inte 15Riksdagens protokoll 1975/76:423 Ändringi rättshjälpslagen m. m. heller att bli så mångafler om man skulle vidga möjligheterna till rättshjälp. Nuhar utskottet - både majoritet och minoritet - varit enigt pä en punkt,nämligen alt och jag varit onödigt pessimistiska i vår moiion.Utskottet skriver alt det inte är så besvärligt som vi förmodar. Men hur vetutskottet detta? Den lagstiftning vi har ger inte särskilt myckel underlag förutskottets påstående. i och jag, som har arbetat några åri domstolsväsendets besvärsnämnd, vet hur restriktiv man är när del gällerrättshjälp i frågor som handläggs utomlands. Dessutom kan jag inte erinra migatt vi hafl ett enda fall där det har varit fråga om rättshjälp närdet gäller , sä det finns ingen praxis att bygga på heller. 1den socialdemokratiska reservationen säger man alt det inte heller i praktikenvarit några bekymmer. Det är riktigt, men skall man vänta tills man fårbekymmer? Varför skall lagstiftaren försätta dem som sitter i domstolsverkelsbesvärsnämnd i den situationen att de får sitta med ett ärende där deras hjärtaoch förstånd säger att de borde bevilja rättshjälp, medan deras laglydnadsäger att bestämmelserna inte ger möjlighet lill detta? Deltaär ingen uppmålad situation. kan vitsorda när det gällerrättshjälp utomlands att vi tyckt att vi skulle vilja ge dennarättshjälp, men vi har inte kunnat göra det. Det kan ha varit frågan omverkligt ömmande fall, folk som varit på tjänsteresor utomlands och blivitpåkörda och skadade av bilar. Vi kan inte hjälpa dem från vän land, med denrättshjälp som vi har, att föra en process eller få ut det skadestånd de skullevara berättigade lill. Det flnns flera ömmande fall av det slaget och detförvånar mig att det inte trängt igenom till socialdemokraterna. Här finnsverkligen ett område som man behöver se över. Jag beklagar därför den hårdaståndpunkt de intar. Jag sade inledningsvis att vår motion blivit välvilligt behandlad. Delmedför att jag inte skall framställa något annat yrkande än om bifall tillutskottets förslag. i (c): Jag kanske kunde nöjt mig med att instämma i vad i Växjöoch anfört angående rättshjälpen. Men Jag har begärt ordet för attJag Jämväl något vill kommentera den motion som Jag väckt i denna kammare. begär Jag att regeringen skall lägga fram förslag om täckning med allmännamedel helt eller delvis av molpartskostnad i rättegång. Detär stötande, herr talman, inte minst ur rättvisesynpunkt all en vinnande partskall kunna vidkännas motpartens rättegångskostnader dä motparten - den s. k.förlorande parten - saknar möjlighet att betala rättegångskostnaden. Nog kandet synas ganska orimligt alt den vinnande parten i vissa fall - trots att hanvunnit målet - förutom dryga egna kostnader också kan få vidkännas motpartensrättegångskostnader! Utskottethar utan att direkt ta ställning lill själva sakfrågan varit positivt tilltanken all berörda spörsmål bör följas med uppmärksamhet och anser att fråganbör prövas ur skilda aspekter. Dock anser utskottet att frågan bör prövasförutsättningslöst. Och detta har Jag ingen anledning att motsätta mig. Inomparentes sagt anser Jag all allt utredningsarbete bör ske förutsättningslöst.Med den behandling som min moiion fått röna har Jag inte anledning alt merautförligt kommentera de synpunkter som jag anser bör ligga till grund för ettställningstagande till frågan om utvidgning av rättshjälpen till all omfattaäven motpartens rättegångskostnader, så att den vinnande parlen ej behövervidkännas dessa kostnader. Jagvill, herr talman, i all korthet deklarera alt jag helt ansluter mig lill desynpunkter som utskottet anfört och till utskotisledamöternas ställningstagandetill min moiion, som innebär ett tillkännagivande lill regeringen. Samtidigtvill jag dock uttala den förhoppningen att utskottets tillkännagivande skallseriöst prövas av regeringen och att regeringens ställningstagande skall ledalill ett förverkligande av de tankar som Jag framfört i min motion nr 19. Jaghar med det sagda, herr talman, velat markera inte bara att Jag tillmäter dennafråga principiell betydelse, den är också en rättvisefråga som man inte kannonchalera. Ändringi rätts-lijälpslagen ni. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av frökenMaltsson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller hemställan i be- länkandei nr 17 mom. 8röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av fröken m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröslningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Nr 43 På förslag av herr förste vice talmannen beslöt kammaren att uppskjuta den behandlingenav på föredragningslistan återstående utskottsbetänkanden 11december 1975 ''" morgondagens sammanträde. §5 Om gruvdrift i Baståsen Herr industriministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga, 1975/76:122, ochanförde: har frågat om jag avser ta initiativ som syftar tillgruvdrift i Baståsen. Frågan har ställts mot bakgrund av sysselsättningsproblemeni norra delen av , dvs. Desenaste undersökningarna inom Bastäsens gruvfält gjordes under perioden1930-1960. a. har här sökt efter koppar och guld. Möjlighet attbryta befintliga malmtillgångar inom Baståsfältet har, som , diskuterats men diskussionerna har inte mynnat ut i konkretaförslag. Skälethärtill är helt enkelt att det inte är sannolikt att del finns bryt-värdamalmkvantiieter i bergytan eller på måttligt djup under denna. Visserligen haren del analyser visat på höga blyhalter, men det har i dessa fall inte rört sigom representativa urval utan om material ur enstaka prover. Inomområdet finns tre utmål, dvs. rättigheter att bryta och tillgodogöra siginmutningsbara . Dessa ägs av u. p. a. Enligtvad jag har inhämtat har ulmälsinnehavaren inte några konkreta planer påalt la upp gruvdrift. Några prospek-teringsinsatser inom området planeras inteheller f. n. av . , som svarar förhuvuddelen av den statliga prospektering efter malm som utförs av Sverigesgeologiska undersökning, koncentrerar f n. sina ansträngningar på merlöftesrika fyndigheter. Några initiativ från min sida i syfte att få tillstånd gruvdrift i Baståsfältet är därför f n. inte aktuella. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Den här frågan skall ses mot bakgrund av de sysselsättningssvärighetersom finns i norra delen av . Av en tillfällighet uppmärksammas båda de kommuner det framför allt gäller, nämligen och Nordanstig.Under dagen har de socialdemokratiska organisationerna i gjorten uppvaktning för arbetsmarknadsministern angående , och här i kammarenbesvarar herr industriministern frågan, om han avser all ta initiativ somsyftar till gruvdrift i Baståsen, kommun. Jag tackar för det lämnadesvaret, även om del inte var så positivt som Jag och befolkningen ikommunen hade hoppats. Det gäller att pröva alla uppslag till nyasysselsättningsmöjligheter, och det här är ett område som årtillbaka undersökts för eventuell gruvdrift. har privatpersonerlagt ned här , men de förmår förmodligen inte ytterligarefortsätta dessa satsningar. Enligtuppgift har SGU inte gjort annat i detta område än en karlläggning i sambandmed att malmförande områden förtecknats. Det kostar ca 3 miljoner att anläggaen gruva och . per lon att göra en undersökning,vilket SGU alltså inte gjort här. Bo-lidenbolagel däremot har tidigareundersökt området och funnit fyndigheter i små gängar - några hundra tontotalt. Men halten av svavelkis plus koppar utgör totalt bara 0,20-0,och idagens läge bör det vara eller mycket stora fyndigheter för attbrytning skall vara lönsam. Intressant är emellertid uppgiften alt man längrevästerut, i , funnit guldförande malm. Ur vårt läns synpunktär detta synnerligen glädjande, eflersom området ligger i -denandra av de tvä kommunerna med sysselsättningssvårigheter. Detär troligt att man kan finna flera förekomster i bältet från havet överNordanstig och . Det vore ändå önskvärt om SGU kunde ges i uppdrag altundersöka hela området och inte bara den del som studerats i Bastäsen.Är herr industriministern beredd att ge SGU ett sådant uppdrag för attslutgiltigt avgöra om detta område i dagens läge har något intresse? Enligtgeologerna kan ju i framliden områden med lågprocentig malm bli brylvärda, menden här kommunen behöver insatser nu för att klara befolkningsutvecklingen.Kommunen kommer nämligen enligt prognosen att minska sin befolkningoroväckande, och inkomsluivecklingen i den här kommunen är sämre än i andra. Kommunenhar dessutom läns lägsta tätorts- och verksamhetsgrad och har från1965 till 1970 födorat ca 870 arbetstillfällen. Det är därför naturligt attmassmedia i området uppmärksammat den här frågan på ett positivt sätt - dock påett undantag när, och det gäller ortens dominerande tidning. Den förlöjligarhela denna sysselsättningsfråga. Det borde i stället för en centerpartistisktidning som stöder -hoppas jag - målsättning om 400 000 nya jobb varaangeläget att intressera statsmakterna för de här fyndighelerna och kanskeskapa några av dessa Jobb i ett område som verkligen behöver dem. Låt mig säga att en mera allmäninventering av mineraltillgångarna i landet är aktuell och alt i detsammanhanget de fyn-digheler som har talat om kan bliuppmärksammade. Jag har haft tillfälle att tala med en erfaren prospekterare så sentsom . Man menar att det behövs förnyade kunskaper på grund av att delvarit ombyten av personal. En ny prospektering för Omnedläggningen av ASS/.s sågverksrörelse i området i fråga bordegöras. Det finns också numera en ny metodik och nya instrument. Detta gör altpersonen som Jag talade med anser att det vore möjligt att fä ett säkrareunderlag för bedömningen, men i sä fall behövs det kartor av en annanstorleksordning än . Dessutomtror jag att vi kommer att behöva la lill vara även de allraminsta fyndighelerna, eflersom mineraltillgångarna kommer att sina. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Omnedläggningen av ASSI:s sågverksrörelse i Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara () den 4december anmälda fråga, 1975/76:142, och anförde: har frågat mig om den planerade nedläggningen avsågverksrörelse i är i överensstämmelse med statliga företags socialaambitioner och om regeringen är beredd att medverka lill att trygga ochvidareutveckla sysselsättningen i . Statensskogsindustrier, , har fyra sågverk i , nämligen iHorndal, , och . Vid dessa finns betydandeinvesteringsbehov. Utredningar inom har visat att stora fördelar står attvinna på en koncentration av produktionen av sågade trävaror lill tvä avsågverken. Sålunda häller på att byggas ut, och närutbyggnaden är färdig i början av nästa är läggs sågverket i ned.Samtidigt startas i en spånskivefabrik där de anställda vid sågverketerbjudits och även accepterat anställning. Dennu aktuella planen för de övriga båda sågverken innebär all sågverket iHorndal skall läggas ned som sågverket i byggs ut.ASSLs styrelse har inte fattat något beslut härom, men jag har erfarit attförslag kommer alt föreläggas styrelsen . Om styrelsen fattarbeslut i enlighet med förslaget kommer att läggas ned 1978. Detär en av de statliga företagens uppgifter att skapa och vidmakthålla effektivaoch konkurrenskraftiga förelag. Endast ett starkt företag ger grundval förarbelslrygghei för de anställda. Om rationaliseringsskäl gör det nödvändigt altlägga ned vissa arbetsställen bör del självklart också ingå i de statligaföretagens sociala ambitioner alt aktivt verka för att de anställda vid sädanaarbetsställen bereds ny sysselsättning. Denplanerade nedläggningen av avses inte ske förrän om tre år.Inom har redan tillsalls en särskild arbetsgrupp med representanter för deanställda och ASSLs centrala ledning för alt i kontakt med bl. a. Statsföretag,industridepartementet och undersöka möjligheternatill ersättningsindustri i . Jag tackar för svaret på mina frågor. De synpunkter som svaretinnehåller har man kunnat läsa i pressen så sent som i går. Demeddelanden som företagsledningen för Statens skogsindustrier lämnat om attsågverksrörelsen i inom kommun skall läggas ned innefattar tvästora frågeställningar: dels alt sysselsättningen direkt raseras för 75anställda, dels sättet på vilket informationen lämnats och samrådet skett med deanställda samt berörda samhällsinstanser, dvs. kommun- och länsmyndigheter. Närsysselsättningsmöjligheterna försvinner för människor medför det en svårsituation för de anställda och deras familjer då det gäller utkomst ochtrygghet. Det är särskilt svårt i det här fallet, eftersom man inte fått någrabesked från företagel om alt ledningen där från början varit beredd attmedverka till att skapa ny sysselsättning på orten. När därtill ett stort antalarbetstillfällen försvinner från en ort av storlek är detta något aven katastrof för hela bygden. Del får ocksä följdverkningar som drabbar ävenandra områden än sysselsättningen och möjligheterna lill utkomst och service. FörAvesta kommun, som hafl stora svårigheter att behälla ochvidareutveckla sysselsättningen, kommer beskedel om nedläggningen avsågverksrörelsen i som ytterligare ett negativt besked i en redan svårbelägenhet. Samhället i har byggts upp kring företaget, och många av deanställda har sin miljöförankring där - en tillgäng som inte ulan vidare kanraseras. Som jag ser det mäste sysselsättningen i tryggas. Delsvar som industriministern nu lämnat innehåller inga garantier för attregeringen effektivt skall medverka i delta avseende. Man får lid på sig, sägerindustriministern, genom beskedel att nedläggningen inte skall bli aktuellförrän , men i det här läget uppstår det ändå stor oro.Och för mänga kan bekymren bli av den storleksordningen att det är svårt fördem att finna en tröst i det svar som industriministern här har gett. Omnedläggningen av ASSLs sågverksrörelse i Frågan är naturligtvis hur långt man skall sträcka sina anspråk. Sedande fackliga företrädarna för sågverket i jämte de kommunalarepresentanterna uppvaktade oss i regeringen när nedläggningsförslaget blevkänt har vi gjort vad vi har kunnat för att i samråd med söka en lösningsom är mer tilltalande. Detgår inte alt undvika att se strukturproblemet precis sådant som det är. Däremothar vi haft anledning att undersöka förutsättningarna för att få ett rimligttidsrum. är del alltså fråga om att skjuta upp nedläggningen . Underdenna lid kommer ingen att permitteras, och alla ansträngningar kommer altgöras för att skapa ersättningssysselsättning. Härkopplas alltså tvä departement in tillsammans med Statsföretag, kommunalarepresentanter, företaget och de anställda. har rätt långtgåendeanspråk när han tycker att detta inte är någonting av ett besked. HerrBOO (c): Min kritik gäller i första hand det sätt på vilket beskedet lämnades iförsta omgången. Enligt uppgift gick ett telefonmeddelande fränStatens skogsindustrier lill en arbelstagarrepre-sentant i om att hantill dagen därpå skulle inkalla arbetstagarorganisationerna ochrepresentanter för kommun- och länsmyndigheter för att besked om eventuellnedläggning skulle lämnas. Denna nedläggning skulle då ske efler tre och en halvmånader. Det kan inte vara i enlighet med demokratiska principer i arbetsfrågoratt man på det sättet lägger ut ett meddelande till de människor som det berörså direkt. Jag vill gärna säga att det besked som industriministern gav i sitt andrainlägg var mera positivt än det som han lämnade från talarstolen i självasvaret. Jag ber faktiskt att fä tacka för det, och Jag tar fasta på beskedetatt regeringen är beredd att aktivt medverka till att trygga och vidareutvecklasysselsättningen i . Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om planeringenav rekreationsområden Herrjordbruksministern erhöll ordet för att besvara iUlfsbyn (c) anmälda fråga, 1975/76:149, och anförde; i Ulfsbyn har frågat när man kan förvänta sig att densärskilda beredning som skall följa planeringen av de primärarekreationsområdena kan börja sitt arbete och på vilket sätt regeringen avseratt anvisa medel lill de områden som har prioriterats! Riksdagenbeslutade om riktlinjerna för samhällets insatser förrekreation och turism. beslut innebär bl. a. att den beredning somdel här är fråga om skall inrättas och knytas till . Jag räknarmed att beredningen skall kunna inrättas så snart de praktiska frågorna löstsoch att den skall kunna påbörja sitt arbete . På frågan ompå vilket sätt regeringen avser att anvisa medel till turistområden får jaghänvisa till riksdagsbeslutet. Av det framgår att ett av syftena med denbeslutade ordningen är att genom samordning åstadkomma ett bättre utnyttjandeav de betydande resurser som står lill förfogande för dessaändamål, bl. a. arbetsmarknadsmedel och de medel som naturvårdsverketdisponerar för stöd till idrottsanläggningar. Under /75 uppgickdessa medel sammanlagt till nära110 milj. kr. I beredningens uppgifter ingår Nr 43 ävenatt följa planeringen av åtgärder inom de primära rekreationsom- Torsdaeenden HerrERIKSSON i Ulfsbyn (c): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det var tillfredsställande atthöra att beredningen kan starta sitt arbete . Dennaberedning kommer att (å en arbetsam och framför allt svårhanterlig uppgift, somså fort som möjligt behöver påbörjas. Detfinns kommuner ute i de nu utpekade primära rekreationsområdena som redan harhunnit långt med utrednings- och planeringsarbetet. För dessa kommuner ochderas kommittéer är det tillfredsställande om de nu utan onödigt dröjsmål kanpresentera sina planer och i vederbörlig ordning få dem prövade hos beredningen- och om prövning och beslut inte behöver ta alltför i anspråk. Närdet gäller den ekonomiska sidan - hur utbyggnaden av de primärarekreationsområdena skall finansieras - finns det inte i det fattaderiksdagsbeslutet förslag till kostnadsfördelning mellan stat, kommun och andraintressenter.