prot · FY0990 · 1975-12-31 00:00:00 — Även om detta är enprimärkommunal fråga vore det myckel angeläget om herr statsrådet ävenhärvidlag ville försöka medverka till alt frågan nu löses. Det har gått tio ochett halvt år sedan förra gängen beslöt att skjutbanan skulle flyttas.Det kan ju vara ell lämpligt tioårsjubileum att besluta att den nu verkligenskall flyttas. Jagvill slutligen fräga herr statsrådet om dessa frågor har diskuterats inomstatsrådets departement. Vi har av antagna spelregler för handläggning av problem avdel slag som har aktualiserat. Jag kan i och för sig dela hansbekymmer inför de förhållanden som råder i , Om biblioteksverksamheten på arbetsplatser men jag antar alt ocksäherr Nisser anser all vi skall föfia de spelregler som har antagit.Och jag upprepar att regeringen är villig all pröva frägan om anläggningsslödlill en anläggning där ute, om kommunen lar upp den diskussionen. Landstingetdiskuterar f n. möjligheten att skaffa en ersättningsplats för skjuträlltet.Kontraktet har inle förnyats, och jag tror au frägan är på väg att lösas. Närdet är gjort kommer naturiiglvis frågan om fri-luflsanläggningarna i en bättreslällning. HenNLSSER (m): Jag ber all få tacka för del svaret, och jag hoppas allnär en ansökan från studentorganisationerna konimer in blir den välvilligtbehandlad. Detta är nämligen ell slort problem för mänga studerande i ,De måste nu åka runl för att kunna utöva idrott av olika slag, ochdet är väl inle rikligt alt de studerande vid ell sä slort universitet skallbehöva tillgripa sådana åtgärder. Det är dock ett provisorium när man mäste åkaomkring för alt kunna utöva idrott. Jag lackar än en gång herrstatsrådet för svaret, Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om biblioteksverksamheten på arbetsplatser Herrutbildningsministern erhöll ordet för att besvara () den5 maj anmälda fråga, nr 186, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag kan vidta för all garanteraall de i propositionen 1975:20 föreslagna insatserna för all åstadkomma enutökad bokutlåning och därmed sammanhängande kulturell verksamhet päarbetsplatser inte försväras eller förhindras av företagsledningen, Bokullåningpå arbetsplatser är en angelägen form av extern biblioteksverksamhet sompäbörials pä flera häll i landel. Genom de av i enlighet medförslagen i propositionen 1975:20 beslutade formerna för de forlsallastatliga insatserna lill folkbibliotek kommer fr, o. m. nästa budgetårstatsbidrag all kunna utgå lill kommuner som anordnar sådan utlåning, Iproposiiionen erinrade jag ocksä om möjligheten all med medel urarbetsmifiöfonderna starta bokullåning på arbetsplalserna. Vid behandlingen avdessa frågor i propositionen betonade jag vikten av att utlåningsverksamhelenförankras bland de anställda och att den därför planeras i nära kontaki meddessa. Även i den löpande verksamheten bör anställda engageras. Dethar förutsatts att de böcker som införskaffas med utnytfiande av det statligastödet skall ingå som en del i det kommunala folkbibliotekets Utlåningen påarbetsplatser bör således bli en integrerad del i den övrigabiblioteksverksamheten i kommunerna. I den män de anställda lar initiativ tillalt bokullåning pä arbetsplatsen kommer till stånd utgår jag från att de medföretagsledningen kan träffa de avtal om lokal för verksamheten m. m. sombehövs för att verksamheten skall kunna bedrivas. Formerna för sådana avtal börenligt min mening utformas lokalt. Jag ser det som självfallet aubiblioteksverksamheten pä en arbetsplats - däri inbegripet exempelvis sådanutställningsverksamhet som i biblioteksverksamheten anordnas i anslutning tillbokutlåning - bedrivs på sanima villkor och med sanima frihet som övrigfolkbiblio-leksverksamhet. Hen HÄLL (s): Jag ber alt få böria med att tacka för svaret på min fräga. Som jagangivit i motiveringen var del en händelse som inträffade i som varorsak till att jag ställde frägan. Det gäller främst förhållandena inom Luleåkommun. Luleåkommuns folkbibliotek bedriver bokuiläningsverksamhet pä två arbetsplatser. Detgäller först och främst verkstäder, som haft den här verksamheten igäng , och , som haft den är. Verksamhetenpå dessa båda ställen har tillkommit på initiativ av den lokala fackklubben.Den har utformats av folkbibliotekets personal i intim samverkan medfackföreningen och företagsledningen. Verksamheten på verkstäder harvarit mycket framgångsrik och uppskattad av de anställda. lånadesdär ul ca 2 000 böcker, dvs. nära tio böcker per anställd.Genomsnittsutläningen i kommunen var drygt nio böcker per invånare. Ianslutning till utlåningsverksamhelen har folkbiblioteket även ordnatutställningar av informationskaraktär, ofta material producerat av Riksutställningar.Samma utställningar har också i andra sammanhang distribuerats via ABF. Verksamhetenvid har i inledningsskedet mött vissa svårigheter. Trots attverksamheten utformats i samförstånd mellan företagsledning, fackklubb ochfolkbibliotek har vissa motsättningar uppstått med företagsledningen. a. kommit till uttryck i att företagsledningen beslagtagit enutställning; del gällde Chileutsiällningen Venceremos, som är producerad avRiksutställningar. har genom företagsnämnden frågat av vilkenanledning man lagit ned utställningen och fått till svar all det var företagsledningensom ensam bestämde om affischering inom företaget. Man tillät endastaffischering av ideell art, inte av politisk art. , fackklubben i företaget och även jag uppfattar faktiskt dellaställningslagande från företagsledningen som en ambition att något censureraden verksanihei som så lyckosamt introducerats och fortlöpande bedrivits. Jagunderstryker mitt tack för del klara be- Omåtgärder mot bristen på sjuksköterskor skedet i svaret, därstatsrådet förutsätter att den här verksamheten i förelagen skall bedrivas påsamma villkor och med samma frihet som övrig folkbibiioleksverksamhet. Med delta lackar jag än engång för svaret. Jag skall göra ett tillägg. Jag vill erinra om den behandling av fråganom förhållandel mellan ett företag och dess anställda som arbetsrättskommitténredovisat i sill betänkande Demokrati på arbetsplatsen. Belänkandetremissbehandlas f n. Enutgångspunkt för den här kommitténs ställningstagande har varit att i principvarie fråga som har betydelse för förhållandet mellan elt företag och dessarbetstagare skall kunna bli föremål för kollektivavtal. Från denutgångspunkten får frågan om bokullåning på arbetsplatsen och därmedsammanhängande aktiviteter, som t. ex. utställningar, ses i etl störresammanhang och utgör därmed enligt min mening en del av den pågåendediskussionen om de anställdas rätt att slälla krav pä sin arbetsmifiö. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om åtgärdermot bristen på sjuksköterskor Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara fru () den 30april anmälda interpellation, nr 64, och anförde: Herrlalman!Fru har frågat mig vilka åigärder jag har vidtagit eller ämnar vidiaför all underlälta för sjukvårdshuvudmännen att klara sina uppgifter undersommarmånaderna samt vilka åigärder jag har vidtagit eller ämnar vidta för atthäva den kroniska bristen pä sjuksköterskor. Vadgäller sjuksköterskesiluationen vill jag försl erinra om att utbildningskapacitetenhar byggts ut väsentligt under senare är. Delta har resulterat i en ökning avantalet legitimerade sjuksköterskor från ca 50 000 är 1970 lill drygl 60 000 år1974. har andelen yrkesverksamma sjuksköterskor ökat. Med nuvarandeutbildningslakl kommer antalet legitimerade sjuksköterskor under återstoden av1970-lalet all öka till ca 75 000. Andelen vakanta sjukskölerskefiänsler vidkroppssjukhusen har varierat niellan och 3,2 %.Även om dessa siffror inle kan anses särskilt höga - vissa s. k. tekniskavakanser är alltid svåra att undvika - innebär inle detta att förhållandena ärtillfredsställande inom alla områden. Betydande variationer föreligger niellanolika geografiska områden och medicinska verksamhetsområden. Särskiltbesvärande är bristen på anestesi- och operationssköterskor. Regeringen hardärför genom beslut uppdragit ål att isamråd med . och Svenska kommunförbundetskyndsamt undersöka förutsättningarna för att öka till- gängen på bl. a. sädanasjuksköterskor. Socialstyrelsenföfier genom ett omfattande karlläggnings- och utredningsarbete utvecklingenpä sjuksköterskeområdet och lar fortlöpande initiativ i syfte att förbättratillgängen pä sjuksköterskor. Sålunda har tillsammans medskolöverstyrelsen och lagit initiativ till samordning avviss sjukskölerskeulbildning mellan olika landstingsområden för all fä tillstånd ett bättre utnytfiande av befintliga praklikplatser. Jag kan här ocksånämna att läroplanen för vidareutbildning inom anestesi, operation ochintensivvård ändrats i vad gäller yrkespraktiken för att fåtillgäng till ett större antal praklikplatser. bevakar ocksä demöjligheter som finns alt genom anordnareaktiveringskurser för icke yrkesverksamma sjuksköterskor. Ett nära samarbetefinns mellan de enskilda landstingen och , som ofta lämnarlandstingen uppgifter ur sjuksköterskeregistret om icke yrkesverksammasjuksköterskor. Sjuksköterskesiluationenunder sommarmånaderna är ett besvärligt problem för sjukvårdshuvudmännen. Enviss minskning av den sjukvårdande verksamheten inträder alltid under sommarenoch är också motiverad med hänsyn till patienternas minskade benägenhet attunder sommarmånaderna genomgå undersökningar, operationer m. m. som utanolägenhet kan skjutas till en senare lidpunkt. Denna neddragning avverksamheten underlättar situationen men är ofta inletillräcklig för att tillgodose sjukvårdspersonalens önskemål om sommarsemester. Socialstyrelsenhar vidtagit en rad åtgärder för all sä längt som möjligt underlältasjukvårdsverksamheten . Planeringen av verksamheten haringäende behandlals vid särskilda konferenser med förelrädare försjukvårdshuvudmännen. Föratt underlätta för sjuksköterskorna all få semesterunder sommaren har också medgivit att undersköterskor m. fl.får förordnas pä sjukskölerskefiänsler inom vissa verksamhetsområden. Liksomtidigare finns också möjlighet för sjuksköterskeelever som genomgått näst sistaterminen av sjukskö-lerskeulbildningen all efter medgivande fränsocialstyrelsen kunna förordnas såsom vikarier på vissa sjukskölerskefiänsler.Ett särskilt problem i detta sammanhang är att ett förhållandevis stort antalsjuksköterskor är lediga under sjukhusens semesterperioder förvidareutbildning. utreder därför tillsammans medskolöverstyrelsen möjligheterna att förskjuta terminsstarten förvidareutbildningen på ett sådant sätt alt den inte sammanfaller medsommarsemestrarna. Avvad jag här anfört framgår alt och sjukvårdshuvudmännenuppmärksamt föfier utvecklingen pä delta område och fortlöpande vidtar aktivaåtgärder. Omåtgärder mot bristen på sjuksköterskor Jag tackarsocialministern försvaret pä min interpellation. Dess lugnaton kontrasterar mot den oro och pä sina häll uppgivenhet Nr 90 som man möter hos sjukvärdens personal . Måndaeen den sköterskorundrar över om de över huvud taget konimer alt klara sina 26 m-ii 1975 arbetsuppgifterunder sommaren. Just , medan vi diskuterar i denna kammare,möter personal från nordöstra förvaltningsområdet här i länet Om åtgärder mot pressen för att informera om del oroande lägel sjukhus för sjukhus. bristen på sjukskö- Det allvariigaste med personalbristen är att del intelängre är fräga terskor om ett säsongfenomen. Personalbristen har blivitkronisk. det ont om sjuksköterskor.Reserven ulnylfias lill fullo även i den normala driften' Närsäsongpäfrestningarna konimer blir läget ohållbart. Vaddenna situation betyder för sjuksköterskornas arbetsmiljö krävs inte sä slorfantasi för att föreställa sig. Hur mänga sjuksköterskor känner inte attde inte mäktar med arbelet. Övertid, nattvak, tungt ansvar och arbetsuppgiftersom går längt över behörighet lar bort arbetsglädjen. Hur niånga undrar inte omersättningen är värd påfrestningen, ja, ofta uppoffringen av normalt hemliv. Socialministernnämner inte med etl ord i sitt svar den stora avgången av personal inomsjukvården. Ändå är det fakiiski sä all personalbrislen är pä väg att blisjälvalstrande. Pressen pä personalen leder till att allt fler slutar.Sjukvärden är inne i en ond cirkel. Socialministernsäger att utbildningskapaciteten har byggts ut väsentligt . Detstrider mot de uppgifter jag erhållit. Enligt dessa uppgifter antogs /71 3 120 elever till sjukskö-lerskeutbitdningen. /74var motsvarande siffra 2 283. Statsrådettycker inte heller att vakanssituationen är särskilt oroande. Men är däåiminstone inte trenden oroande? Procenlsiffran för vakanserna ökar: 1971 varden 2,1, 1972 var den 2,8, 1973 var den 2,4 och 1974 var den 3,2. Till dessavakanser skall också läggas den stora andel outbildad personal somupprätthåller fiänster inom sjukvården. De behöver ocksä utbildning. Ettmått på klyftan mellan behov av utbildad personal och utbildningskapacitet kanhämtas från : Behovelav grundutbildade sjuksköterskor är ca 1 100 . Den årliga ulbildningsvolymen ligger pä ca 680 plalser per år.Och dä skall vi komma ihåg att dessutom utbildar förhela landel. Jag skulle vifia vända på steken och sesjuk-vårdsulbildningen från ungdomarnas synpunkt. Är det rimligt att samtidigtsom vi har brist på personal inom sjukvärden, sä skall i vissa fall ända upptill av de ungdomar som söker lill sjuksköterskeulbild-ningen avvisas? Änorimligare ter sig detta förhällande mot bakgrund av den slora arbetslöshetenbland ungdom. Finnersocialministern verkligen förhållandena i fråga om vårdutbildningentillfredsställande? Har socialministern inga synpunkter pä den Slora avgångenav utbildad personal? Av fru inlägg kan man lätt få det intrycket att värt landssjukvård egentligen inte fungerar . Sä är emellertid ickefallet. fanns sammanlagt 63 950 värdplatser vid sjukhus försomatisk och psykiatrisk värd. Under samma lid, dvs. mitt ,var av det totala antalet vårdplatser i normal drift. Såsomjag anförde i mitt interpellationssvar är en minskning av sjukvårdsverksamhetenunder sommaren motiverad med hänsyn till patienternas minskade benägenhet attgenomgå operalioner, undersökningar m. m., som inle är av akut karakiär. Så hardet alllid varil. Del har därför länge varit praxis all vid 1. ex. medicinskaoch kirurgiska kliniker hålla någon vårdavdelning slängd . Om enkirurgklinik omfattar tre vårdavdelningar och en avdelning är stängd ,så innebär detta ett bortfall av i värdkapacitel, vilket i regel ärhelt acceptabelt med hänsyn till den minskade vårdefterfrågan. Ett sådantsystem gör det också möjligt att pä ett smidigt sätt utföra sådana slörrearbeten såsom ombyggnader och renoveringar, som är angelägna och nödvändiga. Vad jag här har framhållit innebär inte att jag pä något sätt villförringa svårigheterna , men jag anser alt vafieproblem bör ges de rätta proportionerna. Bristen på sjuksköterskor som ärvilliga att arbeta är ett besvärligt problem försjukvårdshuvudmännen. Jag vill här nämna att lagil initiativtill en kartläggning av orsakerna till den statistiskt sell relativt lågayrkesintensiteten för sjuksköterskor f n. har ocksänyexaminerade sjuksköterskor visal en allt större obenägenhet att böria sinfiänstgöring . Närdet gäller tillgängen på sjuksköterskor över huvud taget vill jag erinra om allantalet legitimerade sjuksköterskor konimer att öka starkt under de närmasteåren. Samma sak gäller antalet vidareutbildade sjuksköterskor. Jag kan härnämna att vidareutbildningen nu har en omfattning som motsvarar avde grundutbildade sjuksköterskorna. Det är i det här sammanhanget glädjande attkunna konstatera all den tidigare stora skillnaden niellan det av riksdagenmedgivna antalet terminskurser och det fakiiski utnytfiade antalet kurser underde har minskat väsentligt. Sjuksköterskesiluationenfär ses mot bakgrund av den kraftiga ulbyggnaden av sjukvården under senareår. Inom vissa geografiska områden har utbyggnaden av sjukskölerskeutbildningenuppenbarligen inte skett i takt med ulbyggnaden av sjukvården, vilket lett kvardröjande brist på sjuksköterskor. Såsom jag nämnde är brislen påvidareutbildade sjuksköterskor i exempelvis anestesi, operation ochinlensivvärd särskilt besvärande. För att öka tillgängen på specialutbildadesjuksköterskor inom dessa vikliga verksamhetsområden har regeringen den 24april detta är beslulat om en omfördelning av högst 30 terminskurser frängrund- Omåtgärder mot bristen på sjuksköterskor Omåtgärder mot bristen på sjuksköterskor Avvad .iag har framhållit, i mitt interpellationssvar och i mitt inlägg ,framgår all berörda departement och ämbetsverk är väl medvetna om svårigheiernainom sjukskölerskeområdel och att de fortlöpande vidtar aktiva åtgärder föratt konima till rätta med problemen. Fårjag allra sist, herr lalman, bara nämna all andelen obesatta sjukskölerskefiänsler,när jag i börian av hade lillfälle att tala om de här problemen ochbekymren , var uppe i . Jag har nämnt att siffrorna är nere på 2 å . Inle heller jag, statsrådet , hänger upp mig bara påsommarkrisen, även om jag kommer att vara mycket glad om jag - precis som jagtror alt skall vara - slipper hamna på sjukhus i sommar.Åtminstone säger sjuksköterskor man träffar: Akta er för alt komma in påsjukhus . Sådan är per-sonaluppfaitningen. - Del är i ochför sig allvarligt. Kvaliteten pä värden är också en faktor att tänka pä ävenpå sommaren. Jagtycker all statsrådet är litet inkonsekvenl. I böfian av hans anförande nufick vi höra alt del är glädjande att vidareutbildningen ökar. Sedan fick vi såsmåningom höra om problemen med vidareutbildningen. Får jag bara påminna om alldet i budgetpropositionen lill detta års riksdag talas om att bådesocialstyrelsen och SÖ önskade 303 terminskurser i fräga om vidareutbildning.Föredragande statsrådet menar att även om en ökning i och för sig är önskvärdser han inga möjligheter att föreslå mer än 260 kurser. Jagblir trots allt oroad av statsrådets mycket lätta och lugna sätt alt la på delhär problemel. Del finns saker all göra med ganska omedelbar verkan, och jagskulle vilja rekommendera socialminislern all samman-iräffa med några av defackliga företrädarna för sjuksköterskorna och se hur de upplever sinarbetssituation. Del är ell allvarligt problem. Jagskulle vilja peka pä ett par konkreta åigärder, som faktiskt går alt vidta. Detär staten som dimensionerar sjukvärdsutbildningen och det är skolöverstyrelsensom fastställer läroplanerna. Det som hindrar landstingen att öka ulbildningen- ålminslone är della sant om , som är landets störstautbildare-är bristen på praktikplatser. Enligt de av skolöverstyrelsenfastställda läroplanerna ingår en stor portion praktik i kurserna. Den smalastesektorn på praktiksidan är i sin lur barnsjukvården. har försin del avstyrkt en framställning om all fä byta ut prakliktiden i barnsjukvärdmot annan praktik. Säkert känner statsrådet till detta faktum. Låt mig fä föreslåsocialministern etl åtgärdsprogram: Skärned den erforderliga prakliktiden och öka teoridelen i stället! Gör denåterstående prakliktiden mer meningsfylld genom ändradeslatsbi-dragsbestämmelser, som premierar bättre handledning, dvs. öppna långvården och denöppna sjukvården för praktikfiänstgöring! Genomdelta ålgärdsprogram, som bör kunna genomföras på , får vifler praktikplatser, en mer meningsfylld praktik, ulbildningsvolymen kan öka,och i förlängningen skymtar även en bättre arbetsmifiö för sjuksköterskorna.Med färre vakanser, fler tillgängliga vikarier, och för sina arbetsuppgifterbättre utbildad personal konimer den psykiska pressen i vårdarbetet att lätta. Lätmig peka pä en speciell fräga, nämligen behovet av en ökad tillgäng påvärdlärare, som kommer att tas upp vid . Jag velinte om socialministern känner lill det, men jag kan nämna att frägan harberörts i en motion från . En ökad tillgäng påvårdlärare - ell i högsta grad statligt ansvar - kan med omedelbar verkanlätta arbetsbördan pä värdavdelningarna. är del ofta så all den reguljärapersonalen fär la hand om all undervisning. Insiruk-tionsskölerskorna syns överhuvud tagel inte till. Jagkan inle förslå annal än all socialministern har utomordentliga möjligheter attmed egen handling motverka personalbrislen inom sjukvärden. Delär inga under som erfordras utan endast ett samlat bestämt grepp, t. ex. ensnabbi arbelande utredningsgrupp, försedd med tillräckliga befogenheler. Delösningar som bör sökas framstår som ganska uppenbara. Under detta anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. sade all man bör akta sig för all bli sjuk undersommaren. Jag skall inle gå in på någon diskussion om del påståendet, men jagvill ändå säga till fru alt människor som blir akut sjuka, oavsell omdet är sommar, höst, vinter eller vär, får sjukvård pä våra sjukhus. Det ärhelt klart. Jagskall väl också med några ord bemöta vad fru anförde beträffandesjuksköterskebrislen här i Slockholm. Såvitt jag vet har fru varitledamot av och har då såvitt jag förstår haft godamöjligheler att la initiativ lill utbyggnad av sjukskölerskeutbildningen ochtill andra åtgärder för att avhjälpa sjuksköterskebrislen. Några hinder frånstatliga myndigheter har inte förelegat mot sådana initiativ. Fruaf behöver egentligen inte upplräda som ombud för olika iniressen idenna debatt. Jag vill peka på att jag självfallet har fortlöpande kontakt medsjukvårdshuvudmännen liksom också med sjukvårdspersonalens fackligaorganisationer. De här frågorna är naturiiglvis ständigt föremål föröverläggningar och diskussion. När del gäller sjuksköterskebrislen kan jagsjälvfallet inte ta upp enskilda områden och sjukhus. Vad emellertid beträffarStockholmsområdet kan jag nämna, att som-marstängningarna vid Karolinskasjukhuset planeras bli av helt normal Omåtgärder mot bristen på sjuksköterskor Omåtgärder mot bristen på sjuksköterskor Sjukvårdenkommer även all bedrivas med en i huvudsak normalpersonaluppsättning. Med anledning av vissa uppgifter som har förekommit ipressen om - den frägan togs ocksä upp av fru - kanjag säga all enligt vad jag inhämtat sommarstängningarna vid della sjukhustorde bli av något större omfattning än i fiol. komnier alt påverkalidpunkten för intagningen av vissa icke akuta fall, medan däremot akuta fallliksom tidigare alltid kommer att tas emot direkt. Närdet gäller sjuksköterskesiluationen i övrigl har jag redogjort för några av deviktigaste ätgärder som inte minst frän statligt håll har vidtagits för att päkort och lång sikl öka tillgången på sjuksköterskor inom olika områden. Detförhäller sig inte så att vi slår inför en kris pä det här området medallvarliga konsekvenser för patienterna. Sjuksköterskebrislen är främstkoncentrerad till sommarmånaderna och dä särskill till storstadsområdena. Menäven kommer patienterna att kunna beredas en god sjukvård.Med andra ord, det flnns ingen anledning att skrämma upp patienterna. Fruaf tyckte att jag tog lätt på de här frågorna och all min lon var lugn.Jag vill framhålla att jag inle lar lätt på frågorna. Problemen finns och vimåste pä olika sätt söka komma till rätta med dem. Del är detta jag harredogjort för. Om fru lycker all jag använt en lugn ton i mina inläggsä kan det beropåatt jag vet alt sjuka människor fär värd i del här landel ävenunder somrarna. Är statsrådet verkligen nöjd? Jag tycker all den frågan ändå kvarstårefter värt meningsutbyte. Ärallting bra när det t. ex. skall slå i budgetpropositionen, alt det bör förriksdagen äter anmälas att ett antal terminskurser inom vidareutbildningen somriksdagen beslutat om inte har kunnat komma till stånd? Någonting är skevt närdet gäller vårdutbildningen, herr statsråd, och det flnns konkreta åtgärder attgenomföra. Detär alldeles riktigt att jag har varit landstingsledamot här i län.Jag satt t. o. m. i utbildningsnämnden, och jag vel således hur vi jobbade meddenna fråga, hur vi konstaterade hur svårt det var all fä upp ulbildningen ochhur vi stötte huvudet mot praktikplatserna - motpraktikplatserna. ,herr socialminister, har jag glädjen att vara ledamot av . Del flnnsalltså möjligheter för rnig att ta initiativ som rör det statliga området ochdet slalliga ansvarel.