prot · FZ0995 · 1975-12-31 00:00:00 — Det ärfamiljedaghemsassistenterna som har till uppgift att se till att kvaliteten påfamiljedaghemmen upprätthälls. Vi anser att det är till vinst för hela denverksamheten, om även den kostnaden för kommunerna - det är för all del enganska liten kostnad - får lov att tas med istatsbidragsunderlaget. Jag yrkar alltså bifall till reservationen 10. Sedanvill jag säga några ord om de kvalitetsresonemang som aktualiseras i bl. a.reservationen 13, som moderata samlingspartiet inte har anslutit sig till. Viär i själva verket helt överens om att det är angeläget och nödvändigt att höjakvaliteten på daghemsomsorgen. Vi behöver öka personaltätheten, vi behöver minskabarngruppernas storiek. Det är viktigt: Vi har sagt i program och motioner, attdet är risk för att daghemmen förvandlas till rena tillsyns- ochparkeringsplatser, om vi inte kan upprätthålla den pedagogiska kvaliteten.Däremot har vi inte, vare sig närmast föregående är eller , velat vara medom - lika litet som regeringen - att hårt binda kommunerna till absolutfixerade barnantal eller en viss bestämd personaltäthet. Anledningen är alltsåbara den att vi har och har haft en stor brist på daghemsplatser. En snabb ochbestämd nedskärning av gruppstorlekarna kan inte ske på annat sätt än att någrabarn skickas hem och inte längre får ha kvar sin plats i daghemmet, eller ivarje fall att några som står i kön inte kommer fram lika fort som de annars skulleha gjort: Vi har tyckt att det är ett för högt pris att betala. Men vi sägerockså att nu när vi gör en stor satsning på daghemsutbyggnaden - vi satsarmycket pengar åren framöver på detta - bör en del av densatsningen användas för att höja kvaliteten - även på bekostnad av att antalet nytillkomna platser inte blir riktigt lika stort som annars. Detär vår mening om detta, och vi kommer att arbeta för den. Men vi har menat attdet är för tidigt att skriva tvingande regler om gruppstorlek, personaltäthetoch sådant. Det är ingen skillnadmellan oss och reservanterna i vad gäller mål- sättningen, och jag är,herr socialminister, nästan säker på att det inte heller finns någon skillnadmellan reservanterna och regeringen när det gäller önskan att höja kvalitetenpå daghemstillsynen. I ett par reservationervänder vi oss mot utskottets motivering. Denena gäller möjligheten för kyrkliga och fria kristna församlingar att bedrivaverksamhet i anslutning till förskolorna. Där har det i motioner yrkats attkommunerna skulle ges rätt att upplåta sina lokaler för sådan verksamhet. Utskottetavstyrker motionerna, och det gör utskottet rätt i därför att kommunerna redanhar den rätten. Det finns inget som hindrar en kommun att upplåta vilken lokalsom helst för andra ändamål än de huvudsakliga: Vi vet ju hur snart sagtvarenda skolsal är upptagen av studieverksamhet och sådant. har i sin motivering kringgärdat detta påpekande med rätt hårdarestriktioner. Utskottet säger att om sådan frivillig verksamhetanordnas eller så i förskolans lokaler får det inte ske ianslutning till den egentliga förskoleverksamheten, så att det ser ut som omden fria verksamheten är en del av denna. Därvill och jag ha en annan skrivning. Vi tycker nämligen att dethär är viktigt. Dels vill vi skjuta in en sats om att utskottet förutsätter attkommunerna också utnyttjar denna möjlighet att upplåta lokalerna, Dels vill vita bort begränsningen att det inte får ske i anslutning till förskoledagen. Detskulle i stort sett omöjliggöra hela verksamheten. Skulle man inte få lägga enkyrklig barntimme före eller efter förskoledagen i direkt anslutning tilldenna sä blir det ingen sådan timme. Man kan inte skjutsa barnen fram ochtillbaka och tvinga dem hem först för att sedan komma tillbaka. Vimenar att verksamheten inte skall utformas på sådant sätt att den ger intryckav att ingå i den schemalagda förskoleverksamheten men att den skall kunnaligga i en tidsmässig anslutning till förskoledagen. Jag yrkar alltså bifallockså till reservationen 15. Denandra reservationen handlar om någonting mycket besvärligt. Det är fråga ombarn till föräldrar med obekväm och oregelbunden arbetstid och med skiftgång.Även där har utskottet enhälligt avstyrkt bifall till de motioner som snabbtvill bygga ut en verksamhet för sådana barn. Denavslagsmotiveringen har och jag velat skärpa ytterligare. Detbedrivs försök med nattöppna och skiftgående daghem. Men jag vill att detskall vara helt klart att jag och moderata samlingspartiet inte vill vara medom en sådan verksamhet. Vigår så långt i reservationen att vi säger att vi tvivlar mycket på om dettillrådliga i att ens på försök anordna daghemsverksamhet med skiftgång. Skalldetta ske för att få bättre beslutsunderiag måste det genomföras med ytterstaförsiktighet. Jag har ytterst svårt att tänka mig, ja, jag kan inte tänka mig,att vi någonsin skulle gå med på att sätta små barn i treskift - var tredjevecka natt, dag, kväll. Vemkan tänka sig att lägga en sådan belastning på små barn? Det finns knappastnågot för mig giltigt skäl att göra så: Vi säger att den bästa lösningen pådetta problem är att småbarnsföräldrar slipper skiftgång. Annars får tillsynenav barnen ordnas pä annat sätt än att man släpar i väg dem till daghem påvarierande tider efter skiftgångssystem. Vi pekar på att andra förslag som vihar lagt fram, vårdnadsersättning och kortare arbetstid för småbarnsföräldrar,kan medverka till denna lösning. Jag yrkar bifall till den mer skärptamotivering för avslag på skiftgående daghem som finns i reservationen 16. Riksdagenhar, herr talman, också fått en proposition om skolans inre arbete, som mycketsysslar med skolbarnens fritidsverksamhet. Vi hade önskat - vi har motioneratdärom - att dessa två propositioner behandlats . kommer nuatt diskutera samma sak med någon månads mellanrum, och jag har svårt att sehur skall kunna undvika att på vissa punkter fatta motstridigabeslut. Propositionerna är nämligen på vissa punkter oklara eller motstridiga. Nublir det ingen gemensam behandling, utan vi står där vi står: Vi moderater hari alla fall velat ändra regeringens förslag pä en punkt, nämligen när detgäller den barnomsorg som vi diskuterar, alltså fritidshemsverksamheten.Där introducerar propositionen -och utskotts-majoriteten accepterar det - en nyform av fritidsverksamhet, som kallas "därtill knutenfritidsverksamhet", en öppen verksamhet knuten till fritidshemmet. Det ären direkt sammanblandning med den verksamhet som skolan enligt den andrapropositionen skall bedriva. Vihar inte velat vara med om denna utvidgning utan yrkar avslag på en del av denparagraf i barnomsorgslagen som talarom "därtill knutenfritidsverksamhet": Varför? Jo, fritidshemmen är - och jag anser attde bör vara det - uteslutande avsedda för de barn som jag vill minnas ipropositionen kallas för "de inskrivna barnen", alltså de barn som endel av dagen efter skoldagens slut inte har ett fungerande hem eftersom ingenär hemma. Det är barn till förvärvsarbetande föräldrar, som har väsentligtlängre arbetstid än skoldagen. För dessa barn ligger tonvikten i ordetfritidshem på sista stavelsen, alltså "hem", och inte på "fritid-".Barnen bör ha och behöver någon plats dit de kan gå som om de gick hem,någonstans där de kan få vara i fred, känna någon vuxen människa samt få lugnoch ro. Den verksamheten bör enligt min mening inte tunnas ut eller störas aven till samma fritidshem knuten öppen verksamhet med helt andra barn som gårtill och frän. Fritidshemsbarnen skall ha samma rätt som andra att delta i avskolan anordnade fritidsaktiviteter men skall ha sitt fritidshem i fred.Därför yrkar jag bifall till reservationen 18. Ireservationen 20 tar vi upp ett par andra komplicerade frågor såsomhuvudmannaskapet för och ledning av barnomsorg och fritidsverksamhet samtlYågan om inte alla sexåringar, alltså även de som befinner sig på daghem,borde ges plats i deltidsgrupp. Vi har väckt motionerom detta men har inteyrkat bifall till dem rakt ut, bl. a. därför att även dessa frågor har kompliceratsgenom framläggande av den s. k. SIA-propositionen. 1 denna proposition gliderskola och barnomsorg in i varandra och blandas med varandra på ett sätt som görde redan besvärliga lednings- och huvudmannaskapsfrågorna än besvärligare. Därförförordar vi i reservationen 20 att en allmän översyn görs om huvudmannaskapsfrågorna,om och till vilken del det är rimligt att skolstyrelsen - och såsom centralmyndighet - tar över ansvaret för den allmänna förskolan samthur vi skall ha det med gränsdragningen mellan skola och social barnomsorg närdet gäller fritidsverksamheten. Jag tror att den översynen behövs. Virekommenderar en sådan. Isamband därmed bör man pröva om den allmänna förskolan, kanske under annathuvudmannaskap, mer än nu får en direkt skolförberedande funktion samt om i säfall alla barn, även de som vistas på daghem, bör garanteras plats i särskilddeltidsgrupp. Personligen är jag i varje fall ännu så länge tveksam om det,därför att det finns en risk att det "kvarvarande" daghemmet utarmaspå pedagogiskt innehåll, om man tar bort den inbyggda förskolan. Men vi nöjeross på den punkten med att förorda en allmän översyn och en utredning ochhoppas att det så småningoin skall komma fram ett förslag. Tillsist, herr talman, frågan om finansieringen. Vi har yrkat avslag på förslagetom en särskild socialavgift för det här ändamålet. Det finns fleramotiveringar. En är att det på ett för inte helt okänt sätt passarfinansministern - för jag förmodar att det är mer finansministern änsocialministern som varit framme i det fallet - att sopa hem några miljoner merän som går åt. Kostnadsökningen för det budgetår det gäller är enligtpropositionen beräknad till sammanlagt 490 milj. kr. Det är mindre än vad en enprocentigsocialavgift skulle ge , och vi kan inte se någon anledning atttillföra statskassan en extra förstärkning med en icke relevant motivering.Vidare är konjunkturen ännu sådan att det är ytterst tveksamt om man kanytterligare belasta näringslivet. Vi har sagt att detta får tas upp när det ärdags att så att säga stämma av . Visäger också att på vet vi ingenting om behovet av finansiering: Vihar de tidigare nämnda förslagen om vårdnadsersättning och en del annat, sommycket väl kan leda till att det blir möjligt att närma daghemsavgifterna någotmer till den faktiska kostnaden än vad som är fallet , och det kan påverkafinansieringsbehovet. Vi har alltså inte sagt att utbyggnaden inte skallfinansieras, men vi har sagt att vi vill icke ta ställning till att denskall finansieras med hjälp av arbetsgivaravgift. Följaktligenyrkar jag bifall till reservation nr 22. Jag har, herr talman, inte mycket hoppom att den reservationen skall vinna majoritet i . Om den icke görså, kommer moderata samlingspartiet i andra hand att rösta för reservationen23. Det är den av i tidigare nämnda reservationen, därdet föreslås att egenföretagarna undantas från skyldighet att erlägga socialavgift.Efter den debatt som har varit omegenföretagarna och deras socialavgifter tror jag inte attdet behövs någon ytterligare motivering för det. Iandra hand, om reservationen 22 faller, yrkar jag alltså bifall tillreservation nr 23. Om däremot reservationen 22 skulle vinna bifall,följer som en konsekvens därav att jag yrkar bifall till reservationen nr 25,som innehåller lagtexten som är knuten till den första reservationen. Meddetta, herr talman, hoppas jag ha gjort klart - om möjligt för socialministern,annars åtminstone för någon annan - att det som ligger bakom vårtställningstagande i den här frågan icke är någon negativ hållning tillutbyggnad av barnomsorgen. Vi har försökt lämna vårt bidrag till att päväsentliga punkter förbättra den, och vi har en klar målsättning att den skallbyggas ut till full behovstäckning, dvs. att den skalltäcka den faktiska efterfrågan. Men jag vet inte hur stor dennaefterfrågan kommer att vara , och det vet ej heller socialministern. Hert (): När man ser det tjocka betänkandet med inte mindre än 27 reservationerkan man få intrycket att det här i råder en väldig oenighet ombarnomsorgen. Men om man läser det närmare finner man att i huvudfrågan är detinte på det sättet. Tre partier står bakom förslaget till en utbyggnadsplan ochett system med höjda statsbidrag och finansiering av det. ställerinte upp här, och kommunisterna bjuder över något, men mellanfolkpartiet, och socialdemokraterna finns det egentligen ingaväsentliga skillnader i den frågan. Detär bra att vi får en utbyggnadsplan och höjda statsbidrag. Jag vill betecknadet som ett stort framsteg i förhållande lill hur det såg ut för bara ett årsedan, när vi behandlade frågan om barnomsorgen. Då förelåg en reservation frånfolkpartiet, kommunisterna och en del av , och denavslogs av socialdemokrater, moderater och större delen av . Denreservationen gick ut på ungefär det som tillstyrks av majoriteten. Vi villei vår reservation ha ett nytt och bättre statsbidragssystem som gav garantiermot att det statliga stödet urholkades av stigande kostnader. Vi ville ocksålägga fast en utbyggnadsplan som siktade till full behovstäckning inom tio åroch ungefär den behovstäckning , som vi nu fått förslag om frånregeringens sida. Vår plan byggde bl. a. på motioner från . Detär alltid en favoritsysselsättning för politiker att diskutera vem som anslutersig till vem. Jag kan bara säga att jag betraktar årets beslut som en storframgång för den reservation som vi stod för och som då avslogs. Omde avvikande meningar som finns från kommunisterna och skalljag inte säga så mycket. Det är klart att vi gärna vill ha en snabbareutbyggnadstakt om det är möjligt att få en sådan. Detta är ju att betrakta somett minimiprogram. Dethar blivit populärt i svensk politik att bolla med stora siffror och säga vill någonting utan att egentligen tala om hur det skall gå till. Men likalitet som man kan få 400 000 nya jobb utan elektrisk ström, kan man få flerahundratusen daghemsplatser utan personal och utan pengar. Moderaternavill inte binda planeringen, säger de, och de vill inte heller ställa upp förfinansieringen - i varje fall inte så att det kommer att märkas i form av någotobehagligt beslut just . Det är konsekvent moderat politik. Man hoppas attefterfrågan på daghem skall minska. Jag kan inte förstå hur man i dagensskriande brist på platser över huvud taget kan oroa sig över att det skulle bliett överskott inom så som . Det är fullkomligt orealistiskt. Detär ett skenproblem ägnar sig åt. Detär naturligtvis också i konsekvens med vad gör på andra områden,att vara med om att besluta och lova att staten skall göra en del saker, mensamtidigt också lova stora sänkningar av skattetrycket. Mer skall jag inte sägaför stunden om dessa avvikande uppfattningar. Mennu gäller det inte bara att ha den här planen. Den skall också förverkligas.Här finns enligt min uppfattning en bra motion ifrån några socialdemokrater medLisa i spetsen. 1 den motionen vill man tidigare än 1980 se hur det gårmed förverkligandet av planerna. Det skall då kunna beslutas om åtgärder föratt eventuellt få ett fastare grepp om utvecklingen. Jagförsökte verkligen att få utskottet med på denna linje. Tyvärr var majoritetenkallsinnig, och därför har det blivit nödvändigt med reservationen 4 på denhär punkten. Jaghoppas att vi inte skall behöva uppleva det som vi fick se : hurett antal socialdemokrater hoppar av från sin vettiga motion i renaförskräckelsen när de fått stöd från andra partier och inte från sitt eget. Detskådespelet borde inte behöva upprepas. annan reservation stöder vi från kravet på att man skall se tillatt det finns mark att bygga barnstugorna på. Vi kan inte förstå att man skallha fastare regler och större krav på stadsplaner när det gäller att parkerabilar än när det gäller att se till att barnen får en bra och trygg omvårdnad.Det är reservationen 5, som jag också yrkar bifall till. Menden viktigaste frågan där vi har delade meningar gäller kvaliteten. 1 ensnabb utbyggnad får vi inte försumma att se till att barnomsorgen har en brakvalitet. Om det är för stora grupper blir det för jobbigt, både för barn ochför personalen. Därför vill vi bestämt säga ifrån att småbarnsgrupperna inteskall vara större än 10 och syskongrupperna inte större än 15 barn. Men vi ärockså medvetna om vad tog upp, att vi inte kan slänga ut debarn som Därförsäger vi att detta får förverkligas steg för steg. Men vi vill ha ett klartbeslut . Jagbeklagar att socialdemokraterna och inte vill vara med om attuppfylla detta viktiga kvalitetskrav. Påen annan punkt som gäller kvalitén har vi däremot lyckats bli överens iutskottet. Det gäller hur länge barnen skall behöva vara på daghem. 1propositionen ges intryck av att man för att få fullt statsbidrag skulle behövaha en del barn längre på daghem än de är nu - . Det är intebra, Vi vill att barnen inte skall behöva vara så länge på daghem. Efter ettvisst antal timmar är det inte längre så stimulerande utan tvärtom. Därförvill vi ge föräldrarna rätt till kortare arbetstid och möjlighet att utnyttjaden, och det skall inte gå ut över statsbidraget till daghemmen. Påden punkten uttalar utskottet nu att daghemmet skall vara öppet minst sjutimmar och att för rätt till driftbidrag till daghemsplats kvarstår kravet påminst fem timmars vistelsetid. Ocksånär det gäller familjedaghemmen har man i enighet kommit fram till en generöslösning, och det är värdefullt. Utskottetskingrar också en del missförstånd beträffande enskild förskoleverksamhet ochenskild verksamhet i anslutning till den kommunala förskolan från t, ex, de friasamfundens sida. får de enskilda förskolorna räknas in i de kommunalaförskoleplanerna. Det är en gammal stridsfråga, där vi tidigare haftreservationer men inte fått igenom det önskemålet. Det är bra att den frågan nuhar lösts i enighet. Det är nu också tänkt att statsbidrag till enskildförskoleverksamhet skall gå genom kommunen. Det är precis vad vi har föreslagitunder . Beträffandeenskilda förskolor som har statsbidrag är det inte avsett att det skallbli någon försämring. Det här förslaget har skapat oro i ett speciellt fall.Det gäller den judiska förskolan i , som tar emot barn från flerakommuner. Därför har utskottet tagit upp den frågan i sitt betänkande. Vi sägeratt utskottet förutsätter att den kommun som daghemmet ligger i i sådana fallskall beakta möjligheten att räkna in daghemmet i kommunens barnomsorgsplan.även om barn från flera kommuner vistas på daghemmet. Vihar varit helt ense om att dessa nya regler inte skall leda till någonförsämring i sådana fall som jag här nämnt. Det tycker jag också är mycketvärdefullt. Det bör vara lugnande för dem som har blivit oroade. Utskottetuttalar också att det är naturligt att företrädare för olika samfund, liksomför andra organisationer, får besöka daghemmet så att barnen får kontakt medolika sidor av samhällslivet men att det självfallet inte är aktuellt medschemaläggning av den verksamheten lika litet som av någon annan verksamhetinom förskolan. Utskottetpåpekar också att det självklart är värdefullt om förskolans lokaler kandisponeras för andra verksamheter när lokalerna är lediga. Närdet gäller verksamhet för barn i skolåldern, dvs. fritidsverksamhet av olikaslag, instämmer jag i vad sade, nämligen att behandlingen av de här tvåpropositionerna borde ha varit samordnad. Jag beklagar all så inle har skett.Min uppfattning är alt all fritidsverksamhet för skolbarn bordeförläggas till skolan så att de barn som är på fritidshem och som alltsåbehöver förstärkt omsorg och mera noggrann tillsyn eftersom deras föräldrarförvärvsarbetar utan någon svårighet kan delta i de aktiviteter som ordnas förderas kamrater, så att man inte skiljer ut fritidshemsbarnen. Jag tror ocksåatt det skulle leda till alt man kunde utnyttja fritidshemmets resurser bättre.I dag är del på många fritidshem så att personalen går rätt sysslolös halvadagen därför att det inte finns några barn där. Man sysslar med att repareramaterial m. m., men det är ju inte det man har fått sin utbildning för utan föratt ägna sig åt barnen. Om verksamheten förlades lill skolan, skulle dessa.fritidspedagoger kunna användas i skolans verksamhet med uppgifter som de ärutbildade för. Del skulle också kunna leda lill ell bättre utnyttjande avlokalresurser. De fritidshem som finns kan säkert, med mycket fåundantag, användas som daghem. 1 detta avsnitt har jagalltså inga yrkanden . Detsom socialminister sade gjorde mig en aning upprörd på ett par punkter,som jag skall be att få ta upp. HerrAspling sade att det är en god regel att stå för överenskommelser.Socialministern påstod att på en punkt skulle ha hoppat avöverenskommelsen med . Det skulle gälla reservationenbeträffande del sätt på vilket man skall garantera värdebeständighet förstatsbidragen. Just med hänsyn till denna överenskommelse har vi varken varitmed om den reservationen eller om reservationen från om att hakvar statsbidrag till deliidsförskolorna. Vi skulle naturligtvis gärna vilja hastatsbidrag till deltidsförskolan, men vi tycker att man skall stå fast vidöverenskommelser, och därför har vi inte kunnat stödja den reservationen. Jagtror att socialministern var missledd på den här punkten när han påstod all vihade varit med om en av de här reservationerna. Jag tycker att han kunde haanlejlning att rätta till sitt misstag. Sedanvar det en annan och kanske allvarligare sak. ville ge intryck avall och , i och med förslaget att undantaegenföretagarna från skyldigheten all betala den extra avgiften, inte heltställer upp för finansieringen av 7 000 daghemsplatser och att del alltsåskulle bli färre daghemsplalser enligt vår linje. Men, , det är juinte så! Eftersom här lägger fast siatsbidrags-systemet, kommer varjedaghemsplats som byggs au få sin statsbidrag - även med linje. HerrMundebo, som står senare på talarlistan, kommer också att visa all för dekostnader som regeringen föreslagit finns det i vårt förslag full täckning tillvarenda krona. Det framgår också av skatteuiskottels yttrande att del i vårtförslag finns ekonomisk täckning för de daghemsplatser som regeringen trorkommer alt byggas. Därför är del inte riktigt alt försöka ge intryck av attvårt förslag skulle innebära att det blir färre daghemsplalser - det blirdet inte! Delverkar som om över huvud laget inte har hört någonting av dendebatt om egenförelagarnas belastning som har förts under de senaste veckorna.Jag skulle vilja föreslå att socialministern tar ett litet samtal med finansministernoch stalsminislern. De har uppfattal att egenföretagarna inte bara gör rätt försig och uppfyller sina skyldigheter ulan all de belastas hårdare än vad derasinkomstökning kan bära, all de alliså föriorar på alt öka sin inkomst. Det ärdärför vi inle vill lägga på egenföretagarna ytterligare en börda. Frågafinansministern om vad han har haft för utbyte av saga omPomperipossa! Då kanske socialministern får någon förståelse för att vi inlevill lägga ytterligare bördor på denna kategori människor. Egenföretagarnaskall inle behöva höra alt de inte gör rätt för sig eller att de inle uppfyllersina skyldigheter, om de skulle ha förmånen att få en daghemsplals, vilketmånga av dem fortfarande inte har - och vilket i sin tur har endel av ansvaret för. Jag skall sluta med ettpar allmänna reflexioner om daghem. Manhör ofta att daghem är så dyrt. Det sägs all en daghemsplats kostar 20 000 kr.Har vi verkligen råd med del? Delta är ett vilseledande resonemang. Fördel förslå skall man komma ihåg all den som får en daghemsplals ju också harett förvärvsarbete och betalar skall lill siat och kommun - ell förvärvsarbelesom man kanske inte skulle kunna ha om man inte fick en daghemsplats. Det hargjorts uträkningar som visar att för stal och kommun tillsammans är daghemmeninle en dyr affär, ulan tvärtom betyder skatleintäkterna att det hela faktisktgår ihop. kan det vara dyrare förståten och billigare för kommunen -ibland är det tvärtom, del beror på hur stor del av kostnaden som betalas avstaten resp. kommunen, och hur statsskatt och kommunalskatt är utformade. Mendet är alltså inle någon dyr tillsynsform.