prot · FZ0922 · 1975-12-31 00:00:00 — har det nämligenvaril så alt - Förbundrepubliken , ochStorbritannien - i vilka det förekommer starka ekonomiska intressen som ärförankrade också i ekonomiska liv, har visat en ganska välvillig ochtolerant hållning gentemot den spanska regimen under en följd av år. Det gällersärskilt , som ibland pä ett ganska utmanande sätlhar lålil representera sig i olika officiella spanska sammanhang. Men detanmärkningsvärda är atl även lunga som ochFrankrike har funnit - av olika skäl som jag inte här skall diskutera - atlsystemet i i dess nuvarande form utgör en belastning även för dem, låtvara atl de är länder med samma kapitalistiska samhällssystem som Spanien.Deras gamla attityd har i samband med det upptrappade våldet i rätl hög gradsvängt, och de har faktiskt vidtagit anmärkningsvärda markeringar för attvarna : Fortsätter det på det här sättet, görs ingenting för att främjaen demokratisering eller någon form av liberalisering, så står ulvecklingen avSpaniens kontakter med EG i viss mån på spel. Det är denna säregna silualionsom kan erbjuda i varje fall en gynnsam atmosfär för aktiva svenska ålgärder,som kanske inle i sig själva betyder så mycket men som kan knyta an till enopinion 0/7/allmän bojkott mot och Ömallmän bojkott mot och gentemot , enopinion som på myckel länge också tycks besjäla de storaEG-slalerna. Atten regim inges en känsla av osäkerhet rörande sina ekonomiska och politiskakontakter med den omgivande världen måste vara mer ägnat att påverka dennaregim än rent politiska demonstrationer. Det måsle gälla såväl för somför . Därför är min fråga: Erbjuder inte denna silualion en anledning tilllivligare aktivitet än vad som kanske annars i den här typen av fall ärmotiverat från svensk sida? Den senasie frågan är ju inlressanl, nämligen om den silualion som harinträtt efter protesterna mot avrättningarna i , protester som drog medsig en så slor del av - protesterna var i stort sett bara europeiska -kan utnyttjas till alt ytterligare isolera eller påverka den gamlafascislregimen i . Jagskall inte gå in på frågan varför det var möjligt att få en så stor samling avstater i denna protest mot vad som hände. Faktum är att det var möjligt, ochdet sammanhänger naturligtvis med atl är den enda fascislregimeni , medan det bara fanns fiera. Det är denna sislarest av fascistdiklatur som för och för folk känns ytterstbesvärande, och man vill framför allt efter förändringen i ha enförändring också i . Menatt de aktioner som inleddes i samband med avrällningarna och som fortfarandepågår ändå har liksom stannat upp beror ju på den situation som råder iSpanien. Alla vet atl det snart kommer att ske ett skifte i loppen där och allgeneralen snart är borta från ledningen. Det är klart att utvecklingen iSpanien nu är inne i eti myckel ömtåligt skede, som alla de europeiska ländernanoga följer. Vi avvaktar naturligtvis vad som skall hända och vad det är somkommer efter . Del finns vissa tecken som tyder på atl man önskar försökagenomföra demokratiska reformer, och om så sker är det självklart att sådanaförsök måsie uppmuntras av den internationella opinionen. Deltaär väl anledningen till alt man avvaktar med flera aktioner, som eljest skulleha varit på gång, för atl liksom ge en ny regim en chans. I en sådan ny regimser man möjligen ett hopp om att skall kunna lösgöra sig ur fascismensgrepp och komma det övriga lill mötes. Fråganom oppositionens råd till oss - både från oppositionen i och frånoppositionen i - om hur vi skall verka vill jag repetera. Närdel gäller är det alldeles klart att man menar att bojkotlaktioner nuskulle vara helt felaktigt insalta och att - precis som i Malmöpåpekade - regimen som helt behärskar massmedia skulle utnyttja dessa motregimen riktade åtgärder och säga atl de var riktade mot del spanska folket.Regimen skulle samla det spanska folket mot åtgärderna, och oppositionen berdärför att sådana åtgärder inte skall övervägas. Närdel gäller är del mera tveksamt; jag bara antydde det. Men för en tidsedan - - hade vi representanter här för den förra regimen,regering. Del var förre ulrikesminislern och förre ekonomiministern -en är socialist och en är kommunist. De lade fram sina synpunkter på vad manönskar av bl. a. , och i dessa önskemål ingår inga blockadåtgärder.Andra åtgärder på det internationella planet - bl. a. inom FN - ingår dock.Att man endast begärde detta har vi tolkat så, att man bedömer det som omöjligtatt få till stånd ekonomiska aktioner - vilket är en riktig bedömning - och atlman därför inte heller begärt att ensamt skall ta något initiativ. Jagkonstaterar också att och jag i slort setl lycks vara eniga omatt det f n. inte finns några förutsättningar atl verka för internationellaeller isolerade bojkotter. Vadså gäller frågan om FN och väpnad kamp, alltså befrielserörelser ellerrevolutioner, har Jag personligen den meningen atl det vore olyckligt om FN säatl säga skulle legitimera våldet i något sammanhang. Att enskilda krafter ochfolkrörelser ger stöd åt vissa befrielserörelser är en annan sak. Länderdäremot kan lämna sådant stöd i den form som har gjort och gör. Vistöder som bekant inle någon befrielserörelse med vapen. Del har vi aldriggjort. Däremot slöder vi med annan materiell hjälp, t. ex. för sjukvård,hälsovård, ulbildning etc. Del har vi gjort i fiera sammanhang, och del kanaccepteras. Men om menar alt FN skulle ge militärt bistånd anserjag alt det inte rimmar med världsorganisationens ställning. Om lillbaka på vad som hänt under , så kan han säkertmycket väl föreställa sig inför vilka problem FN skulle ha ställts och vilkensplittring det skulle ha lett till inom FN, om man där skulle ha lagilställning till frågan att lämna stöd åt del ungerska, del tjeckoslovakiskaeller del vietnamesiska folkel. Det är alldeles omöjligt. Bilateralthumanitärt stöd ja, men inte militärt slöd genom . FN bör istället försöka inrikta sig på atl även i sådana situationer få till slåndfredliga lösningar som skyddar människor, räddar liv och avvärjer defruktansvärda olyckor som framför allt inbördeskrig brukar föra med sig: nödoch armod för befolkningen. Slutligenen sak till. Den svenska utrikesledningen kan självfallet ge sinautrikesförvaltningar instruktioner när det gäller att ge råd till företagare.Men jag tror vi skall akta oss för atl råda dem eller andra om vad de får ellerinle får säga. Den uppgiften vill vi inte ta på oss. Däremot kan vi göra som vigjort i . Där får ambassaden enligt instruktionerna inte hjälpasvenska företag till rälla, om det gäller all investera i , ly sådanainvesteringar är enligt regeringens mening icke önskvärda. Där har vi ettexempel på hur vi kan ge en ambassad instruktioner som klart sammanfaller medhuvudlinjen i den svenska utrikespolitiken. 0/77 allmän bojkott mot och Överläggningenvar härmed slutad. Nr 22 § 4 Föredrogs och hänvisades 1975/76:72 tillskatleutskottet /76:75 till konsiiiutionsutskoltet /76:76, 78 och 83lill skaiieuiskoliei §5 Föredrogs och hänvisades 1975/76:64 och 65 tillnäringsutskottet §6 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:55. §7 Anmäldes och bordlades Proposition 1975/76:61 om särskill investeringsavdrag ochstatligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning §8 Anmäldes och bordlades 1975/76:20 med anledning av motioner rörande förhållandetmellan stal och kyrka m. m. 1975/76:22 med anledning av förslag av riksdagensJO-ulredning beträffande JO-ämbelets uppgifter och organisation 1975/76:12 med anledning av propositionen1975/76:11 med förslag till bevissäkringslag för skalle- och avgifisprocessen,m. m., jämte motion 1975/76:13 med anledning av motioner angåendeavdrag för ökade levnadskostnader och bilkostnader 1975/76:8 med anledning av molion ompåföljdssyslemei vid irafiknyk-terhetsbrotl, m. m. 1975/76:10 med anledning av molion om ulredningangående process-behörighet 1975/76:11 med anledning av motion om rättenssammansättning vid häktningsförhandling 1975/76:1 med anledning av motion om uppsägning avavtalen med de europeiska gemenskaperna, m. m. 1975/76:9 med anledning avmotion om studiemedel till vissa studerande vid juridiska fakulteten i 72 1975/76:10 med anledningav motioner om en allmän medborgarför- Nr 22 säkringoch om medborgarbidrag den 1975/76:11 med anledningav motioner om förbättringar i det studie- sociala stödet vid sjukdomoch handikapp m. m. 1975/76:12 med anledning av molion om rätt lillsjukpenning vid föriusl av idrotlsinkomst 1975/76:16 med anledningav proposiiionen1975/76:17om godkännande av vissa avtal med landstingskommunerna m. fl. ombidrag lill psykiatrisk sjukvård 1975/76:1 med anledning av motioner angåendeskolutbildningens internationalisering 1975/76:2 med anledning av motion angående kommunsansvar för inackordering av gymnasieskolelever 1975/76:3 med anledning avmolion om hemuppgifter i 1975/76:4 med anledning av motioner om utbildningm. m. inom dataområdet 1975/76:6 med anledning avmotioner om vissa forskningsfrågor 1975/76:12 med anledning av motioner angående vissafrågor rörande lantbruksnämndernas verksamhel, m. m. 1975/76:13 med anledning av moiioner om informaiioninom miljövården 1975/76:3 med anledning av propositionen 1975:52med förslag till lag om tillfällig handel Jämte motioner 1975/76:9 med anledning avmoiioner om jämställdhetsfrågor m. m. §9 Anmäldes och bordlades 1975/76:66 av herrEriksson i Ulfsbyn m. fi. med anledningav proposiiionen 1975/76:19om ändringi lagen(1970:741) om siatlig lönegaranti vid konkurs m. m. 1975/76:67 av i 1975/76:68 av ftuNordlander m. 1975/76:69 av herrSjönell m. 1975/76:70 av fruSundberg och med anledning av proposiiionen 1975/76:34 medförslag lill marknads föringslag, m.m. - 73 § 10 Anmälan avinterpellation 14. nnvpmhpr 1975 Anmäldesoch bordlades följande inlerpellalion som ingivils lill kam- 1975/76:56 av () lill om undersökningar för fastställande avfaderskap: a. regler om talanangående äktenskaplig börd och om faderskap till barn utom äktenskap. Förbifall lill en talan som avser att bryta den s. k. äktabördspresumtionenfordras att det måste antagas atl barnet avlats vid samlag som modern haft medannan än mannen i äktenskapet eller det eljest kan hållas för vissl att mannenej är barnets fader. 1 vad gäller faderskap till barn utom äktenskap gäller atten man skall förklaras vara fader till barnet om det är utrett alt han haftsamlag med barnets moder under lid då barnet kan vara avlat och det med hänsyntill samtliga omständigheter är sannolikt att barnet avlats av honom. Dettainnebär att domstolarna i faderskapsmålen numera - till skillnad mot vad somgällde - skall göra en s. k. positiv sannolikhetsbedömning. I syfteatt del rättsliga faderskapet så långl möjligt också skall överensstämma meddet biologiska kan olika former av rättsmedicinsk utredning användas. Domstolarnakan därför - när vissa förutsättningar är uppfyllda - förordna omblodundersökning eller "annan undersökning rörande ärftligaegenskaper". Sistnämnda undersökningsform har under namn avrälts-aniropologiska undersökningar utförts av paiernitelsavdelningen vid slatensrättsläkarstation i . Behovetav antropologiska undersökningar torde också i icke ringa omfattning ha ökatunder senare år på grund av att införandel av arvsrätt för uiomäklenskapliglbarn efter dess fader ställer än högre krav än lidigare på att sådan utredningkan förebringas alt ett materiellt riktigt resultat uppnås i faderskapsmål. Kapacitetenvid paiernitelsavdelningen har dock varil så begränsad att mycketlång lid kommit att förfiyta mellan del att domstolens förordnande omaniropologisk undersökning skett och det atl undersökningen kunnat genomföras.Inte sällan har avdelningen utsatt tidpunkt för undersökningen som legalbetydligt framåt i liden. Detta har medfört alt tveksamhet kunnatuppstå om det funnits anledning att förordna om undersökningen och därmed påobestämd -men lång - framtid uppskjuta ett måls avgörande. Änallvarligare är dock det förhållandet att sedan den tidigare föreståndaren vidavdelningen avgått med pension någon efterträdare icke utsettsoch verksamheten vid avdelningen kommit alt mer eller mindre stagnera. 1skrivelse till hovrätterna och tingsrätterna har socialslyrelsenmeddelat att med hänsyn lill den velenskapliga ulvecklingen inom immunologinoch biokemin hittillsvarande antropologiska undersökningar bör kunna ersättasmed s. k. utvidgade rättsgenetiska undersökningar. Även dessa skulle därmedomfattas av författningssladgandet om "annan undersökning rörande ärftligaegenskaper". har dock förordat alt domstolarna skalliaktta stor restriktivitet med förordnande om utvidgade rättsgenetiskaundersökningar. Underen stor del av 1975 har sålunda möjligheterna att få den i lag givnamöjligheten alt bestämma ell faderskap genom "annan undersökning rörandeärftliga egenskaper" i praktiken icke stått lill buds. Socialstyrelsensskrivelse ger också anledning lill frågan vilken betydelse en domstol skalltillmäta skrivelser från administrativa myndigheter som i varje fall temporärtbetyder att i lag givna stadganden ställs åsido. Medanledning av det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd all till herrjustitieministern ställa följande frågor: Anser justitieministern att nu rådande förhållandennär det gäller möjligheterna att i framför allt faderskapsinäl utföra "annanundersökning rörande ärftliga egenskaper" är acceptabla? Vilka åtgärder är justitieministern beredd vidtaför alt de i lag givna möjligheterna till dessa undersökningar skall kunnagenomföras i prakliken? §11 Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1975/76:100av () till herr utrikesministern om följderna av FN-uttalande omsionism: röstade i enlighet med sin uppfattning motFN-resolutionen om alt definiera sionism som en form av rasism. Vi tvingadesdärmed också atl rösta emot den s. k. dekad-resolutionen om bekämpning avrasismen. Vill utrikesministern med anledning av det uppkomnalägel redogöra för regeringens syn på det framtida svenska agerandet, isynnerhet vad beträffar kampen mot rasismen? 1975/76:101 av herrMagnusson i (vpk) lill herr jordbruksministern om åtgärder motluftföroreningar från bilar: Vid två olika undersökningar, som gjorts avnaturvårdsverket, har det visat sig att de svenska avgasreglerna för bilarföljs dåligt. Huvuddelen av de bilar som undersökts har varit av 1974 och modeller. Det anses vara tveksamt ombestämmelserna över huvud tagel gell någon lufivårdseffekl. Enligtuppgift, lämnad i delta sammanhang, svarar bilarna för ungefär hälften av deluftföroreningar som släpps ut i . Motdenna bakgrund och med anledning av undersökningarnas resullal vill Jag lillherr Jordbruksminislern ställa följande frågor: att kontrollen av bestämmelsernas efterlevnad måsle förslärkas, samthar regeringen övervägt att skärpa lagstiftningen på områdel? 1975/76:102 av () lill herr försvarsminisiern om parlamentarisk kontroll av statsverketsdatorköp: Försvarels dalaköp 1973 har fåll de konsekvensersom många förutsåg då regeringen valde en leverantör mot den lillgängligaexpertisens uppfattning. Inför den nya dataorder som regeringen skall beslutaom har åtskilligt framkommit som visar att misstag tillvissa delar riskerar att upprepas. Dess värre förhindras en allsidig belysningav frågan, då allt material kring köpet är hemligstämplat. - för att undvika en upprepning av tidigare misstag med dalorköp -att före regeringens beslut i den nu akluella datoraffären erbjuda enparlamentarisk kontroll av tillgängligt beslutsunderlag? 1975/76:103 av () lill herr handelsministern om ålgärder för atl underiätlaexport lill : Svenska företag har den senaste liden gått miste omfiera stora exportorder till och andra östländer. Del gäller bl. a. enslörre affär för Mekaniska Werkstad. Orsaken torde i de flesta fallha varil att de svenska förelagen inte kunnat erbjuda samma förmånliga krediteroch betalningsvillkor som en del av sina utländska konkurrenter. Avserregeringen att vidla några åtgärder för att underiätla svensk export tillöststaterna? §12 Kammaren åtskildes .