prot · FZ0920 · 1975-12-31 00:00:00 — .Även de förändringar i trafikmiljön, som undan förundan sker, utgör ett skäl för regelbunden fortbildning av allakörkortsinnehavare. Utbildningenskulle då bli bättre anpassad lill den dagsaktuella tra-fikrytmen, och desenaste rönen inom trafikforskningen skulle tillgodogöras trafikanterna. Vimotionärer är övertygade om att en sådan utbildning skulle medverka till attantalet irafikolyckor minskades, skadorna blev färre och människoliv kunderäddas. Avundersökningar vet jag atl en del körkortsinnehavare deltar i frivilligfortbildning vid våra trafikskolor. Tyvärr är della en liten del av allakörkortsinnehavare. En del av dessa elever, som jag talat med, har från det de log körkort frivilligi deltagit i teoretiskkompletteringsutbildning. De har funnit denna mycket värdefull på grund av destora förändringar som ägt rum på trafikområdet, trots denna relativt kortaperiod. Samtalmed lärare i trafikkunskap har också övertygat mig om attkompletteringsutbildning inom trafikområdet borde vara något naturligt för ossalla. På de fiesta andra områden i vårt samhälle anser vi del ju nödvändigt ochnaturligt med fortbildning. Imotionen 166 har vi begärt en utredning som syftar lill atl allakör-kortsinnehavare inom en viss tidrymd skall genomgå obligatorisk teoretiskkurs i trafikkunskap. Vi har inte ställt krav på obligatoriska prov utan enbarttänkt oss information och delgivning av trafikkunskap under ett visst antaltimmar. Studieförbunden borde enligt vårt förmenande kunna medverka i den härkurs- och informationsverksamheten i trafikkunskap. Personligen tycker jag atttrafikutskottet inle borde ha känt sig så bundet av alternativet medsjuårsregeln eller av obligatoriet i vår motion atl man inte ansett sig behövaulreda dessa frågor eller översända motionen till den utredning som arbetarmed trafiksäkerhelsfrågor - trafiksäkerhetsuiredningen. Jag avser därför att återkomma i den här frågan. 10 protokoll1975/76:19-20 Trafiksäkerhets -och körkortsfrågor, m. m. Trafiksäkerhets-och körkortStfrågor, m. m. Trots atl jag är medveten om att del i detta skede av debatten är riskför upprepningar vill Jag la några minuler i anspråk för att säga ett par ord iirafiksäkerhelsfrågorna. Jag hade inle länki kommenlera vad som har anförtstidigare i debatten, men efter att ha lyssnat lill den vill Jag ändå göra det. Allraförst vill Jag emellertid instämma i i höga betyg åt NTFför Barnens trafikklubb. Jag har lidigare talat om det från denna talarstol,och det är något av det bästa som har skett. Till de bättre lagar som vi harbeslutat om hör också bilbälteslagen. gäller en sådan också i . Tillherr Nyhage vill Jag säga att en dokumenterat duktig bilförare bör ganska läliklara ett körkort för buss. Är det nödvändigt får det väl ske på föreningarnasbekostnad. Delstora antal motioner med förslag till trafiksäkerhetsålgärder som har samlats idet belänkande vi nu behandlar visar ju på ett behov av åtgärder på deltaområde. Trots allt som har gjorts och trots vårt goda läge ivärldsstatistiken - jag är medveten om det - är olyckorna i trafiken alltförmånga och ohyggliga - många av dem också onödiga. En ökad insikt hosmedborgarna om behovet av fortbildning och repetition av de egna kunskapernaär nödvändig. Som några här har sagt borde det vara obligaloriskl med sådanvidareulbildning. Enperson som på heltid sysslar med information i trafiksäkerhetsfrågor sade lillfiille att av resurserna borde koncentreras lill medborgarnaunder . Rikligl så långl vill inle Jag gå, för Jag vei all behovei avulbildning också finns i andra åldrar. Men jag skulle ändå vilja iniensifieraupplysning och informaiion lill skolungdom och lill de unga människor som skallfå räll au gå in i vår moioriserade värld. Näsla års kampanj om barn i irafikenhör också hit, och jag hoppas den får stor anslutning. Mångaav dessa motioner som behandlas bevisar alt vi måste nå fler medinformation, men också alt andra åtgärder kan medverka till ökadtrafiksäkerhet. Jagvill ta upp ett par moiioner, som har avstyrkts av utskottet med hänvisninglill pågående utredningar, även om jag är beredd all vänta på dessa ulredningar- som vi ju brukar göra. Jag vill understryka vikten av att utredningsarbetetpåskyndas. Denförsta motionen gäller skyddshjälm för mopedisler. Enligt vad utskoilel skriverhar irafiksäkerhelsverkei lill kommunikalions-departementetavgivit'redovisning av ett ulvecklingsarbeie i denna fråga. Del borde innebäraau ell förslag kunde vänlas . Anledningen lill alt jag ändå tar uppfrågan nu vill jag kort nämna. Fördrygt omkom en ung pojke pä moped vid krock med en bil. Hans fallär inle unikt, men jag tar upp det här som exempel. Läkaren som behandladepojken ullalade efteråt att en hjälm skulle ha räddat hans liv. Händelsen harutlöst en stark opinion, och det har be- drivits en hjälmkampanj imin hemkommun, där frivilliga krafter har gjort stora insatser för alt uppnåett gott resultat. Jag anser läkarens uttalande så angeläget att det måste fåoss alt skynda på med förslag och beslut som kan medverka till en minskning avi varie fall denna typ av olyckor. Låt inte många fier människor förolyckasgenom atl dröja med ell beslut! GabrielRomanus tog upp en molion med förslag om höjning av mopedåldern. Han troddeinte detta skulle bli populärt bland ungdomarna. Det kan jag understryka. Jaghar hört många ungdomar uttala sig mot ett sådant förslag efter atl ha läst omdel i tidningarna. Attantalet olyckor är högst Just i denna åldersgrupp är ganska naturligt. Det ärJu som man är mopedisl. Sedan blir man bilförare. Därför ärdet som sagt naturligt att olyckssiffrorna för denna ålderskategori är höga.Jag håller med om att vi måste öka utbildningen av de här förarna. Det ärviktigt att göra det på alla plan så all ungdomarna är bättre rustade när deskall ul i trafiken. De mopedkurser som finns borde användas mer i skolorna änsom nu sker. andra motioner, som behandlas i detta betänkande, innehåller mycket viktigakrav, som jag skulle vilja kommentera, t. ex. molionen av i Kumlaoch mig om obligatorisk skyldighet att bära refiexer under mörker. Dettamotionsyrkande har emellertid berörts av andra talare, så jag skall inte ta uppdel . Jaghar för dagen inga yrkanden, men jag förutsätter snabba utredningar och beslutsom kan innebära ökad trafiksäkerhet på galor och vägar och som kan rädda liv. Trafiksäkerhets-ochkörkortsfrågor, m. m. iÄngelholm (s): Bland de många motioner som behandlas i detta betänkande har jag väckten, 1975:271. Anledningen till denna motion är den lagbestämmelse som tillkomför ell par år sedan och som reglerar viklen på gods som får fraktas på cykelsamt den bestämmelse som kom och som förordnar att cykel skall varautrustad med lykta även . Jagfinner dessa lagbestämmelser ganska onödiga. Jag tror inte att svenska folkelkommer att efterleva dem. Och när man redan på förhand vet eller anar attbestämmelserna inte kommer att efterlevas, skall man akta sig för attfastställa sådana lagar. Innanjag motionerade i denna fråga, frågade jag en god vän, som är polischef om hanssyn på dessa frågor. Ja, sade han, del är fullständigt meningslöst. För detförsta är det onödigt, för det andra har vi ingen möjlighet från polisens sidaatt beivra detta. Vi har andra och viktigare uppgifter atl syssla med än att gåomkring på galorna och se efter om folk försett sin cykel med lykta . Jagmenar därför att dessa bestämmelser borde överses, och det är helt onödigt attskapa sådana lagbestämmelser som man vet inle kommer att efterlevas. Svenskafolket är annars känt för sin laglydnad, men Jag m. m. menar alt man i det långaloppet kan riskera alt laglydnaden inte blir sådan den varit om tvivelaktigabestämmelser kommer droppande titt och tätt. Utskottethar behandlat den här motionen liksom de andra och avstyrkt den. Uiskoltethänvisar till att har överlämnat de här frågornatill trafiksäkerhetsverket samt att det skall ankomma på verket att beslula idet här ämnet. Det är anledningen till atl utskoilel har avsiyrki molionerna.Utskottet påpekar också att de här frågorna har varit föremål förremissbehandling. Jag anser att utskottet då i sill betänkande kunde ha gjortåtminstone en antydan om vad remisserna har resulterat i. jag har ingelyrkande. HenLOTHIGIUS (m): Jag skall falla mig mycket kort. Ingen har sagt någonling om detsärskilda yttrandet när del gäller förbud för den som ej uppnått körkortsåldernall förvärva fordon. Jag har framfört del särskilda yttrandet därför all tvåav mina partivänner, och , i sitt arbete som domarehar gjort den erfarenheten alt de här problemen kan vara ganska besvärliga. Detkan exempelvis vara så all ett gäng ungdomar köpt en bil, och den som uppnåttkörkortsåldern har stått för bilen. Dessa ungdomar har kört omkring, det harkanske skett en olycka eller den som har haft bilen, som hade körkortsålderninne, har av annan anledning fått sin bil lagen ur bruk. Han har kanske av någotskäl inte fåtl köra bilen. Därefter har man kanske låtit någon annan avpojkarna i gänget - en som inte har körkort - slå såsom köpare lill en gammalraggarbil. Situationen har förvärrats och dessa gäng har varil en visssäkerhetsrisk. har förekommit i verkliga livel. Delvar mot den bakgrunden Jag ville göra ett särskilt yttrande, för att minakamrater skulle få lillfälle att här verifiera sina synpunkter. Önskemålet hadevarit atl trafiksäkerheisverket hade fåtl se på den frågan. Närdel gäller reservationen om minibussar kan jag anföra följande: Man får i dagköra en lilen buss, exempelvis en folkvagnsbuss, för åtta personer när man harAB-körkort. Men man får inte köra en buss som rymmer tolv personer. ärdet ganska vanligt att ungdomar samlas för att fara lill fotbollsmatcher ochandra aktiviteter. Del hade varit naturligt atl samla ihop de ungdomarna istället för atl de skall åka i fiera bilar, kanske på långa sträckor. Jag anseratt det inte ur säkerhetssynpunkt skulle spela någon större roll om man tillätlitet fier än åtta passagerare. Väger man de risker som är förenade med ettstörre antal bilar mot risken med all låla en kvalificerad och erfaren förarefå dispens atl sköia en minibuss tror Jag att del skulle vara en förbättring avsäkerheten om man tillät det senare alternativet. Man skulle därigenom ocksåhjälpa en del av ungdomsorganisationerna. Det är mot den bakgrunden denreservalionen är skriven som jag ber att få yrka bifall till. Överläggningen var härmedslulad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels ulskolletshemställan, dels reservalionen av herrar Loihigius och Clarkson, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Loihigius begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Trafiksäkerhets -och köikonsfrågor, m. m. Den som vill alt kammaren bifaller irafikulskollelshemslällan i betänkandet nr 3 mom. 3 a rösiar Ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar Loihigius och Clarkson. Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Dåherr Loihigius begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: Mom. 3 b-e samt 4 och 5 Kammaren biföll vad uiskoltet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels utskotlets hemslällan med den ändring diiri som föranleddes av bifalllill motionen nr 867 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande J;i besvarad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels molionen nr 1470 av , och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande Ja besvarad. 1975/76:1 med anledning av molion om bankernaskreditupplysningsverksamhet. Val av huvudmän i sparbank §24 Val av huvudmän i sparbank Föredrogs näringsulskotiets betänkande 1975/76:2med anledning av motion orn val av huvudmän i sparbank. 1 detta betänkande behandlades motionen 1975:175 avherr i m. fi. (s), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla om förslag lill ändring i sparbankslagen i enlighetmed vad som i motionen anförts, innebärande att reglerna för val av huvudmän isparbank skulle ändras så att mandatperioden blev lika för alla huvudmän ochöverensstämde med de kommunala organens mandatperiod samt all de ickekommunva!da huvudmännen utsågs av de kommunvalda genom proportionella val. Uiskoltethemställde au skulle avslå motionen 1975:175. Reservalion hade avgivits av iVästerås (vpk) som ansett att utskoilel bort hemställa att med bifall lill molionen 1975:175skulle hos regeringen anhålla om förslag lill ändring i sparbankslagen(1955:416) i enlighet med vad reservanten anfört. Hen (vpk): I det betänkande från näringsutskoitet som vi nu behandlar yrkarutskottet avslag på motionen 1975/76:175. Mot detta yrkande har herrPettersson i reserverat sig med yrkande om bifall lill motionen. 1molionen, som underlecknais av fyra socialdemokraiiska riksdagsledamöter,yrkas att hos regeringen anhåller om förslag lill ändring avsparbankslagen i enlighel med vad i motionen anförts. Vadanför man då i motionen? Jo, man tar upp de nuvarande bestämmelserna isparbankslagen i vad gäller val av huvudmän i sparbank. Den nuvarandeordningen, som gällt sedan ingången av , innebär att hälften avhuvudmännen väljs av kommunfullmäktige eller landsling i det område inom vilketbanken verkar. Andra hälften av huvudmännen väljs av huvudmännen själva blandresp. Delta förhållande är enligt motionärerna inte tillfyllest. Man menar att under nuvarande förhållanden en majoritet av de avsamhället valda huvudmännen inte kan förändra den nya huvudmannakårenssammansättning så att den speglar siyrkeförhållandei i den församling somuiseil dem. Manmenar också atl den del av huvudmannakåren som inte uiseiis av kommunalaförsamlingar, genom blockbildning med en minoriiei bland de kommunall valda,hell kan behärska de val som skall föreläs vid huvudmannasammaniräde och iprakliken behålla en viss poliiisk sammansällning av huvudmannakåren så längede önskar. Molionärerna föreslår all sådan ändring görs i sparbankslagen allval av huvudmän. ulöver de kommunalvalda,sker av de kommunalvalda genom proportionella val på en gång. Härigenom skullede olägenheter som ur demokratisk synpunkt vidlåder det nuvarande systemet kunnaavskaffas. Ireservationen framhålls alt vad del här rör sig om aren liten detaljfråga, menatt, från given utgångspunkt, kritiken från motionärerna är riktig bådeprincipiellt och i sak. Reservanten framhåller all självkomplettering ärprincipiellt förkastlig ur demokratisk synvinkel. Skall den ändå förekomma börden ske på en gång. Metoden innebär ändå alt ett extra led införs i denindirekta valproceduren genom att indirekt valda i sin tur väljer indirektvalda. Remissinstansernahar gått emot motionen och finner inga olägenheter i den nuvarande ordningen.Ett sådant svar får man nästan alllid då man vänder sig till instanser som ärinvävda i ett etablissemang, som det här är fråga om. Det speglar, som vi serdet, konservatism och fasthållande vid det bestående. Man hänvisar till attnuvarande ordning medför kontinuitet i församlingen. Denna invändning är, somdel sägs i reservalionen, irrelevant och logiskt felaktig. Graden avkontinuitet beror av frekvensen omvalda ledamöter och har inte i och för sigmed själva valproceduren alt göra. Frågan om bankväsendet och samhällets kreditförsörjning är förvisso fråga. Vi menar inom kommunisterna att ett helt annat greppfrån samhällets sida är nödvändigt över denna sekior av samhällsekonomin. Menden frågan är inle rest, ulan här gäller det en lilen detaljfråga. Medhänvisning lill vad jag anfört om riktigheten av här framfördamotionskrav ansluler vi oss emellertid lill dem och har också följt upp dem ien reservation till förevarande utskotlsbelänkande. Jag yrkar därför bifalltill reservationen av i . Val av huvudmän i sparbank HerrHÅKANSSON i (s): Det är en i många avseenden fin produkt som näringsutskottet harpresterat med anledning av motionen 1975:175. Del andra belänkandet inummerordning från näringsutskottet lill /76 är bortsett från ettenda undantag så bra att jag kan ställa mig helt bakom det. Undantaget är ettord i sista meningen som enligt min åsikl inle borde ha varit med. Ordei ärnegaiionen inle. della "inle" och, i konsekvens därmed, med enomvänd kläm hade del varil helt perfekt. Jag avslår från att i sak argumentera i frågan, dåjag av betänkandet och förda resonemang förstår alt någonting i den riktningsom motionärerna föreslår kan förväntas i annal sammanhang. Om inle, så fårjag åierkomma. i (s): Den molion som näringsulskoliel haft alt ta ställning lill avser, somvi hört av såväl i som herr Nr 20 , ändring av reglerna för val av huvudmän i sparbank. Onsdaeen den "främsl i två avseenden man önskar ändringar. Man vill all mandat- perioden skall vara densamma för alla huvudmän och överensslämma --------------- med dekommunala församlingarnas mandalperiod, och man vill all den Val av huvudmän i del avhuvudmannakåren som väljs av huvudmännen själva skall ulses sparbank av de kommunvalda huvudmännen genom proportionellaval och inte som av den samladehuvudmannakåren. Moiionärernasoch reservantens förslag om atl alla huvudmän skall väljas på en gång stridermot nuvarande bestämmelser i sparbankslagen och de intentioner som fanns imotiven till denna bestämmelse om successiv förnyelse av huvudmannakåren. och reservanten underkänner helt remissinstansernas -och bankinspektionen - liksom lagstiftningens motiv förkontinuitet i huvudmannakåren. Man hävdar att invändningarna från dessainstanser är sakligt irrelevanta och logiskt felaktiga -som man uttrycker del.Och så hävdar man atl graden av kontinuitet beror på frekvensen omvaldaledamöter och inte har med valproceduren som sådan att göra. Densista meningen, som berör själva valproceduren, kan jag instämma i, men inteden första, där man hävdar att kontinuiteten endast skulle bero på antaletomvalda. Man har lydligen inte tänkt tanken riktigt till slut. Visst kan vidett tillfälle då alla mandal är underkastade nyval den situationen föreliggaatt samtliga huvudmän är nyvalda - det är visst inte uteslutet - och i ettsådani fall bryts kontinuiteten i den skarv som uppstår. Frånutskottsmajoriteten tillmäter vi kontinuiteten så stor betydelse att vi menaratt den bör vara kvar. Proportionellaval skulle givetvis inte vara omöjliga att genomföra men det skulle kanske ändåinte bli så lätt som molionärerna vid ett första påseende har föreställt sig.Det ärju numera myckel vanligt atl en sparbanks verksamhetsområde sträcker sigöver ell fiertal kommuner och atl också landstingskommunen kan komma med ibilden. Den politiska sammansättningen kan variera kommunerna emellan, ochdetta komplicerar kanske bilden något. Men jag är hell klar över alt det skullevara möjligl alt åstadkomma en sådan ändring. Tanken- eller rättare uttryckt förslaget - atl endast de kommunalt valda huvudmännenskulle äga rösträtt vid valet av de huvudmän som väljs påhuvudmannasammanträdet har jag svårt atl rikligt förstå finessen i. Om avsiktenär au proporlionaliieten i den politiskt valda församlingen skulle slå igenomhelt också i huvudmannakår, då vore det väl ändå enklare att låtaden församlingen välja samtliga huvudmän. Men är inte en sparbank enkommunal nämnd och huvudmannakåren inte en styrelse, och därför börden nuvarande ordningen få gälla. Frånulskottsmajoritetens sida menar vi att den nuvarande ordningen fungerar väl och alt detta inte motiverar de ändringar som föreslås. 144 Den eftersläpande majoritet man lalar om kangivelvis med avseende på dekommunvalda huvudmännen ordnas genom en ändring i vederbörande banksreglemenle, så alt samtliga dessa huvudmän väljes vid ett och samma lillfälleoch efter det atl kommunala val förrättats - om så inte sker ,får jag tillägga. Den saken bör ju inle vara svår att ordna. Men kvar står vadjag tillmäter betydelse, nämligen kontinuiteten. Den kan inte garanteras påannat sätt än genom att den del av huvudmannakåren, som väljs av huvudmännensjälva, förnyas successivt. Om motionärernas och reservanlernas önskemålgenomfördes, skulle detta komma att innebära mycket mera vittgående förändringarän molionärerna troligen har tänkt sig. Från ulskottsmajoriteten anser vi inteall del nu föreligger skäl till sådana ingrepp. Så långt vi kunnat se - och somockså framgår av remissinstansernas yttranden - fungerar systemet väl. Med det anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill utskottets hemslällan. Val av huvudmän i .sparbank Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt voiering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kanmtaren bifaller näringsutskoiieishemslällan i betänkandet nr 2 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservalionen av i . Vid omröstning genom uppresningförklarades fiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr begärde rösiräkning verksiälldes votering medomröstningsapparat. Denna omrösining gav följande resultat: § 23 Anmäldes och bordlades 1975/76:56 om ändring i byggnadslagen (1947:385) § 26Anmäldes och bordlades 1975/76:46av m.jl. 1975/76:47av hen m.jl. Nr20 1975/76:48 av m.jl. Onsdagenden /76:49 av m.jl. 12november 1975 1975/76:50 av herr /m.jl. ------------------- med anledning av propositionen 1975/76:16 om tillfällig nedsättning av Meddelande den allmänna arbetsgivaravgifteninom del inre stödområdet 1975/76:51av m.jl. 1975/76:52 av herrar och 1975/76:53 av herrMattsson i m.jl. medanledning av propositionen 1975/76:33 med förslag lill lagom förvärv avhyresfastighet m. m. 1975/76:54 av m.jl. medanledning av proposiiionen 1975/76:34 med förslag till marknadsföringslag, m.m. 1975/76:55 av m.jl. 1975/76:56 av herrRonuuuis m. jl. 1975/76:57 av medanledning av propositionen 1975/76:49 med förslag lill lag om varningstext ochinnehållsdeklaration på lobaksvaror 1975/76:58 av m.jl. 1975/76:59av m.jl. 1975/76:1)0av 1975/76:61 av i /;;.//. 1975/76:62av m. \915/lb:b3av m. jl. medanledning av propositionen 1975/76:57 med förslag lill åtgärder för försörjningsberedskapenpå bekliiilnadsområdei m. m. § 27 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1975/76:89 av i (s) lill herrsialsminislern om följderna av FN-ullalande om sionism: Vilka inilialiv är all vänia frånden sida för au molverka del svåra läge Förenia naiionerna hamnal i. sedan en majorilel av medlemsländer i generalförsamlingen faliai del oansvariga beslulei 146 atl säua likhetstecken mellansionism och rasism? 1975/76:90 av herrLindström (s) till herr arbetsmarknadsministern om beredskapsarbete i form avungdomsledarutbildning: Under lågkonjunkturåren 1972 och 1973, då bl. a.ungdomsarbetslösheten var relativt hög, uppdrog arbelsmarknadssiyrelsen ållänsarbels-nämnderna all anordna beredskapsarbeten för ungdom. Ettmyckel lyckat inslag i denna aktivitet var den ungdomsledarutbildning somgenomfördes i samarbete med olika slag av ungdomsorganisationer. Vid enuppföljning av den verksamhet som genomfördes och 1973 kan man konstateraatt de allra fiesta som genomgick utbildning sedermera erhållit goda arbeten, ide fiesta fall i anslutning till "beredskapsutbildningen". Viupplever f n. åter en uppgång av ungdomsarbetslösheten. En upprepning avnyssnämnda ungdomsledarutbildning vore angelägen, men arbetsmarknadsstyrelsenger nu inte länsarbetsnämnderna möjlighel att genomföra en sådan. Medanledning av det anförda hemställer jag om att få slälla följande fråga lillherr arbetsmarknadsministern: Ärslalsrådei beredd alt verka för att länsarbetsnämnderna snarasl ges möjligheteralt för ungdomar anordna beredskapsarbeten, som innefattar praktiskungdomsledarutbildning inom olika ungdomsorganisationer?