prot · FZ09130 · 1975-12-31 00:00:00 — När i börian av påvädjan av del angolanska folkels legitima ledning sände irupper lill hjälp hadeAngola sedan månader invaderats av slora reguljära iruppsiyrkor från ochframför alll från . Jag har lidigare här i kammaren redogjort fördeiia, och Mals Hellslröm har just gett en korreki och engagerad skildring avdessa hän- Inlernatlonelllutvecklingssamarbete m. m. Internatlonentutvecklingssamarbete m. m. Kriget iAngola var inle mer ell inbördeskrig än kriget motquislingregimen och den tyska ockupationsmakten i 1940-1945. Kriget iAngola under del gångna året var del angolanska folkels andra befrielsekrigsedan del vunnii del första i och med alt den portugisiska kolonialregimen,stödd av samtliga NATO-staler, hade bringats till kollaps . 1denna deball finns del ingen lidsmarginal för en historisk återblick.-Men jaghoppas livligt all någon ung historiker går igenom riksdagstrycket för ett pardecennier och ägnar särskild uppmärksamhet ål de olika partiernas iniresse förfrämmande trupper i under 1950- och 1960-lalen. , då Sverigelillsammans med sex andra stater, däribland dd fascistiska ,undertecknade del s. k. Slockholmsaviald och upprättade EFTA, är etl specielllintressant år. Del krävdes myckel moderat och liberal eau-de-cologne för allgöra den portugisiska kolonialmaktens slank av blod och napalm så lilelmärkbar som möjligt i de fina demokratiska västeuropeiska salongerna. Cubasrepresentant i gav i säkerhetsrådets debattom i är en utföriig historik, där han erinrade om de 500 årsom var under de portugisiska slavhandlarnas välde och de 500 är avkamp som förenade det kubanska folket med del angolanska. Angolas kusterbevittnade, sade han, hur människor jagades, hur invånarna brutalt slets bortfrån sill land och fördes över för alt bli slavar. "Miljonerangolaner släpades pä della säll lill karibiska plantager och bidrog med sillarbele och sina lidanden lill atl bygganya nationer- . etl intensivt motstånd .Deras rebelliska anda, alltid närvarande i slavupproren pä delkoloniserade planlager, var en av de cenlrala rötterna i den kubanskanationens utveckling." Jag har cileral della urAlarcöns lal i säkerhdsrådet. Alarcönredogjorde också för befrielsekampens tvä militära sidor. Bäde de angolanskafrihetskämparna och de portugisiska förtryckarna hade sina allierade i denbefrielsekamp som böriade i och med MPLA:s grundande . "Desocialisliska länderna, de afrikanska folken och alla progressiva krafterhjälpte MPLA i denna kamp, där alla odds var emol den. Imperialisterna,rasislerna och alla reaktionärer och förrädare hade en akliv roll vid Portugalssida i dess försök alt förinta MPLA." Desom kom lill del angolanska folkels hjälp när imperialisterna och derasrasisliska legoknektar var på marsch och näll näslan fram lill Luandaförriänar atl hyllas, inle alt smädas. BelräffandeLaos och måste jag falla mig kort med hänsyn till den slarki begränsadelalarliden. Vi har från vänslerparliel kommunisternas sida motionerat om ettkraftigl bisländ lill dessa tvä länder sedan många är. och vi har med slorlillfredsslällelse noterat atl bislåndel kvaniiiaiivi sell kommil alll närmarede krav vi ställt. Vi vel - ålskilliga av oss frän besök i dessa länder - hurvälkommen hjälpen har varit och hur väl den haranvänts. är vi intensivt medvetna om de enorma behov som dessa länderhar, efter krig som varat under en generation och efter historiens mestlångvariga och massiva bombningar. Del är mot denna bakgrund som vi i moiionen1133 hemsläller om att biståndet till Demokratiska republiken uppräknaslill 300 milj. kr. och lill Republiken till 150 miljoner, med andraord sammanlagt 450 milj. kr. till del återförenade . I motionen 1136hemsläller vi om alt biståndsbeloppet lill höjs lill 50 milj. kr. Jagyrkar bifall till dessa båda motioner. Imoiionen 1152 har jag och mina medmolionärer föreslagil en lag om rätt föruniversitetsinstitution och annan institution inom den slalliga sektorn alllämna internationellt bistånd, alllsä en motsvarighet till lag om rättför kommun och landstingskommun all lämna internationell katastrofhjälp. Dengällande lagen, liksom den vi föreslagit, avser sådan sjukvårdsutrustning,laboratorieutruslning, vetenskaplig litteratur osv. som kan avvaras. Del finnsju mängder med material och litteratur som utrangeras och ersällsgenom nyanskaffning. Jag förstår inte de argumenl som ulrikesulskotlet harmobiliserat för all avstyrka motionen. Som det nu är kommer den utrangerademalerielen ofta inle lill någon vettig användning alls, även när den är isådant skick att den mycket väl skulle kunna användas i etl u-land. Jag yrkar bifall lillmoiionen. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Underdella anförande överlog fru iredje vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hert (); Jag har antecknat mig på lalariislan för all säga någol om ell av deallra vikligasle instrumenten för stöd ät utvecklingsländerna i deras kamp förtryggare levnadsvillkor för den majoritet av människor som lever i dessaländer. För dem är och övriga insliluiioner som brukarsammanföras under beteckningen Världsbanksgruppen av slor betydelse. De ärytterst vikliga organ för förmedling av finansiella resurser. Detta tror jagalla måsle erkänna -även de som ställer sig kritiska lill många yttringar avden polilik som Väridsbanken varit ansvarig för. Vadvi än tycker om den verksamhei Världsbanksgruppen driver vet vi ändå atl denmed en ärlig utlåning på . utgör den vikligaslefinansieringskällan för ulvecklingsanslrängningar. De flesiau-länder, ja, praktiskt laget alla, har insett della och har av dellaförhällande dragit slulsalsen alt de bör anslula sig lill ochbibehålla sill medlemskap, trots att ålskilliga av dem varit starkt och öppetkriliska mol myckel av vad Väridsbanksgruppen företagit sig. De har samtidigtför egen del krävl ell slörre inflytande över Värids-bankens verksamhet.Hittills har dessa ansträngningar varit förgäves, även om inlesaknat slöd i sina försök all få etl vidgal in- 6 protokoll 1975/76: 130-131 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Ocksåi är möter vi en gammal bekanl i vpk-molionen pä delta område. I den yrkas delpå nytt att skall lämna banken och upphöra med anslagen lillInlernalionella utvecklingsfonden, . Den här frågan har, fru lalman,diskuterats flerfaldiga gånger här i kammaren. Under mindre än eu år har detsvenska samarbetet med Väridsbanksgruppen varit föremål för debatt inie mindreän , bl. a. med anledning av ell par inlerpellalioner. Därför irorjag knappasl man kan lillföra den här debatten något nytt . Jag skulle dåi och för sig kunna nöja mig med all instämma i ulskoltels avslagsyrkande närdel gäller den här moiionen av m. fi. Men när jag nu lagit lillorda vill jag ändå säga ytterligare ell par ord. Jaghar verkligen lagl ned möda på alt försöka förstå vpk:s ståndpunkt. Men ju merjag funderar, desto obegripligare har jag funnit den. Vpk är inle ensamt om allvara missnöjd med en del av bankens polilik. Bankens vägran all bistå ,lånen lill juntans och satsningen pä andra reaktionära föriryckarregimersom har terrorn som vapen har såviii jag vel alla utrikesuiskollets ledamöter tagitavstånd från. Del har ocksä den länge gjort utan atl del mönnågra gensagor frän förelrädare för oppositionen. Våra ansträngningar har bl.a. tagit sig uttryck i atl våra förelrädare i bankens styrelse och andra organi Världsbanksgruppen strävat efter en demokratisk ordning och försökt begränsadel infiytande som Förenia slalerna har pä bankens polilik. Del har mött enväxande förståelse. Bakom våra senaste framstötar slöt faktiskt alla denordiska länderna upp och andra visade, som jag sade, en växande förståelse fördenna ståndpunkt. Menarverkligen kommunisterna att vi kan ändra bankens politik genom all uiiräda urden? Har ni inie observerat atl slår kvar i Världsbanksgruppen ochdärtill har gjort klart för oss atl vi bör behälla värt medlemskap och påverkaverksamheien i dessa institutioner i progressiv riktning? Anser ni verkligen ivpk all ni bätlre förstår och tillvaralar intressen än de självagör? gick, om jag hörde rätt, så långt all han uttalade sig föralt inte bara skulle lämna och de till den knutnainstitutionerna ulan därjämte också överge och l. o. m. Densländpunkien beträffande går emellertid siick i slav med vadu-länderna själva har velat. Jag kan inle se vpk:s siändpunki som annat än enutväxt av den leninistiska elilleorin, som rällfärdigar minoritetens dikiaiur. Förståelsenför den ståndpunkt som den har intagii och de riktlinjerefter vilka våra företrädare i Världsbanksgruppen arbelar har vuxit också blandandra än utvecklingsländerna. Också indusirilän-derna får mer och mer uppögonen för nödvändigheten av en förändring i bankens polilik. Men det kanskedröjer innan vi har näll dil. innan den dag kommer då Världsbanksgruppen ändrarsin polilik. Del kan la tid. Del fordrar lälamod. Men tålamod behöver inte varaen fiende rili framsteg. Atl följa vpk vore alt ge upp. Vi bör i stället enligtmin meninj;- Då kommer viockså, det är jag övertygad om, all få uppleva segern. Ännuell påpekande kan vara på sin plats. Man bör skilja på och är inte samma sak, även om i båda har en mycket beiydande rösiandel.Bankens uppgift är ju all slälla finansieringsresurser lill u-ländernasförfogande. Dessa resurser får banken genom upplåning på den inlernalionellakredilmarknaden. är dt mellanfolkligt organ för bislånd genom omfattandelångivning på synnerligen gynnsamma villkor till de fattigaste , demed mindre bruttonationalprodukt än per invånare och är. Någrasvenska bisländspengar går inle lill banken, endasl lill . Jagyrkar bifall lill ulskotlels hemställan iinder avsnittet 4 och avslag påyrkandet i moiionen 730. Om bifallsyrkandel till den moiionen ännu inleframförts , kommer det säkert all slällas i den fortsatta debaiien. Tillsist några ord om reservationen 17, i vilken begärs atl systemet medinvesleringsgaranlier utsträcks och alt etl utvecklingsbolag isamarbete mellan stal och enskilda inrättas. Bådadessa frågor är föremål för överväganden i den bislåndspolitiska ulredningen.Dessa krav har framförts förul, och då har man hänvisat tillbiståndsulredningen. Jag tror att del var 1974 som del fanns enhö-gerreservaiion på denna punkl. Uiskottsmajoriteten avstyrkte emellertidyrkandet med hänsyn till biståndsulredningen. Det gjorde även , meni år finner jag till min förvåning atl folkparliel ställt sig bakomhögerreservalionen på den här punklen och yrkar på atl systemet medinvesleringsgaranlier - oavseii den bislåndspolitiska utredningen - utvidgasredan nu. Vidare vill man atl den någol kontroversiella frågan om ellutvecklingsbolag snabbi skall lösas. Del är sålunda en ändring som jag harlitet svårt all finna någon förklaring lill. Jag yrkar alllså bifall till ulskoltels hemställan i avsnillel 10 ochsålunda avslag på höger- och folkparlireservalionen. Jag yrkar sålunda ävenavslag pä vpk-förslagei atl invesleringsgarantisystemd skall slopas. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Hert () kortgenmäle: Jag vill bara påpeka all i sill anförande gjort sig skyldiglill en felsägning eller felläsning, vilkel det nu var. Han har systematisktlalal om en "högerreservalion". Del finns ingen högerre-servalion,ulan del är fråga om moderala reservalioner, . HerrLANGE (s) kort genmäle: Jag är ledsen. Jag hade inle någol färdigt manuskript, men väl vissaanteckningar. Jag ber om ursäkt för all jag använde det gamlanamnet. Det berodde på all jag ibland har svårl all se den verkliga, densakliga skillnaden mellan det gamla och del nya moderala partiet. Internaiionelllutvecklingssamarbete m. m. Jag hade inle tänkt beröra i mitt anförande. Men eftersom fleratalare i etl rätt högl röstläge har debatterat det ämnet, har jag ell behov avall lägga till några synpunkier. Jagvill inle förneka atl biståndsanslaget lill har varit ell bekymmer föross i folkparliel.. Vi i folkparliel har betraktat hjälpverksamheten till Cubasom någol av en mönster. Dei bislånd som lämnar - i pengar, i varor ochi rådgivning - har kommil landei lill godo pä ell ulomordenlligl säll.Bislåndel har ocksä varii självgenererande; del har skapal mångdubbladeresurser inom de områden där del satts in. Nuhar lolall haft en god social och ekonomisk utveckling. Landei liggerklart över den gräns där den svenska biståndsverksamheten bör övergå till andraverksamhetsformer på del ekonomiska och sociala området. Vi har här etlanalogi förhållande lill . Nuanser vi atl regeringen skall ta del iniiialiv som behövs för all avvecklabiståndsverksamheten och i ställd inrikta ansträngningarna exempelvis på dethandelspolitiska samarbetet. 1fallet finns det emellertid en svär komplikation i våra bislåndspolitiskaförbindelser. har gäll in med irupper och materiel i inbördeskriget iAngola. Del finns en mycket stark opinion i detla land, som anser alt Sverigeinte skall bidra lill krigspolenlialen i ell krigförande land. Jag tror alt del är viktigt all vi hanterar den svenska opinionen dådet gäller biståndsverksamheten med den största varsamhet. Jag tror alt denopinionen irols alll är rätt bräcklig. Jag vel all slora grupper, som lidigarehelhjärtat har slölt våra insalser i -också med personligauppoffringar - bdraklar del som en svår utmaning alt anser sig haekonomiska och tekniska resurser och vill salsa sin ungdom i ell krig långtborta i en annan del av väriden. ungdom har redan tidigare döii päslagfäliei i kamp för sin egen frihei. Del är nödvändigl atl markera även dennainslällning, när vi debatterar biståndet lill . Jag vill också ge etl par glimtar från del fält som dagens deballhandlar om, nämligen våra insatser för all hjälpa de fattiga länderna. Förnågol år sedan besökte jag en missionsslation i . För all komma dithade jag och mill sällskap gjort en bilresa på fem limmar med jeep. Vi färdadesgenom ell landskap, som var märkl av den slora brislen på vatten. Växtlighetenvar brun och förtorkad, och vid sidan av vägen låg rester av djur, som dukatunder för torkan. Vi passerade också några byar som låg siralegiski placeradevid någol vallenhål eller hade ell mer sankt område i grannskapet, där manhämtade och där djuren kunde hitta något bete och släcka sin törst. Detutmärkande för dessa byar var all man inle hade lagil till vara möjligheternaall använda det som fanns. Man hade inle byggt rikliga brunnar elleranordningar för bevattning av del förtorkade landskapet. Såkom vi fram lill den by där missionsstalionen låg. På stationen Nr 130riänsigjorde fem svenskar. Där fanns en lärare, hans hustru som var den sjuksköterska och tre andra medhjälpare. De och deras föregångarehade i q tg-jf åsladkommil underverk påplatsen. Byn var en grönskande oas. städerna var av bätlrestandard än vi sett på andra håll under färden. Internationellt Del fannsordnad skolgång saml tillgäng till sjukvård, och man fick ett utveckllngssamar klart inlryck av vad denna missionsslation åsladkommil genomall sprida bete m. m. kunskap och handfast hjälp lill människorna iomgivningen. Etlannal besök gällde Hospital i . harKarolinska institutet i Slockholm haft översynen över dt projekt, där man kortuttryckt arbetat på all förbättra möjligheterna lill behandling av olika formerav cancer i denna del av . Till att böria med skedde finansieringen avprojektet genom insamlade medel, bl. a. från vissa fonder. Men fr. o. m. 1971har SIDA övertagit avlöningen av personalen, medan institutetfortfarande sköler rekryteringen. Densvenska personalen har haft till uppgifi all bedriva och lära ul praktisksjukvård på della specialområde, atl utbilda den inhemska personalen för olikauppgifter och all vara rådgivare då det gäller utbyggnaden av detla sjukhustill ell fungerande sjukvårdscentrum för cancersjukdomar i östra . Mankan säga att della sjukhus fungerar som ell fullgott sådanl cenlrum.Tidigare har del inte funnils någon möjlighel för t. ex. kvinnor medunderlivscancer atl få någon hjälp. Har sjukdomen konstaterats, har del baravarit all vänta på del oundvikliga slulel, om inle den sjuke tillhört den lillagrupp som kunnai resa till för alt lägga in sig på någon av klinikernadär. Kapacitetenär naturiiglvis med våra måtlslockar förfärande lilen i förhållande lillbefolkningsunderiagel, men några siffror kan i alla fall ge en belysning av vadsom ulrällas här. 1974 hade man nära 10 000 pa-lienlbesök, och man gav 12 000strålbehandlingar. Man hade patienter frän hela , sammanlagt från lioländer. Av patientunderlaget var 90 96 afrikaner, 6 96 asiater och 2 96européer. Dellaarbele fick sin börian genom all en grupp läkare från gjorde etl besöki . De var där i etl siriki vetenskapligt syfte. De fångades av detbehov av sjukvård som fanns inom deras egel specialområde, och de fortsatteefter hemkomsten lill all verka för möjlighelen all hjälpa människornai den här delen av världen. Med den vettiga kombinationen av medmänsklighet ikänsla och gärning, insatser frän enskilda och organisationer och stöd fränSIDA har de resultat som jag nu skildrat kunnai åstadkommas - resultaten påmissionsstalionen och resultaten på del här sjukhusel. Biståndsverksamheten är inte en exklusiv angelägenhet för dt fåtalexperter i utrikesOänst, inle enbart för poliliker i anslags-beslutandeposition, del är något som angår alla människor i vårt land - vi som haftfördelen all ha en läng och iryggl framåtskridande utveckling bakom oss och envälsiånd där vi, sett med de människors ögon som bor i , vadaromkring i ell materiellt överflöd. Internatlonentutvecklingssamarbete m. m. Vadman önskar i det här sammanhanget är ell helt annal och massivare engagemangfrån hela svenska folket i den viktiga frågan om hur vi skall kunna hjälpa vårabröder och systrar som lever i sväll och misär, i analfabetism och i djupokunnighet i de länder som går under beteckningen . Jagålerkommer lill vad jag sade inledningsvis beträffande . Del är viktigt allvi hanterar den här opinionen med den största varsamhet. Au det finns känslaoch mollaglighet för del nödvändiga alt hjälpa våra falliga medmänniskor päandra ställen i världen framgår bl. a. av del slora engagemang som visade sig iden massiva uppslulningen kring den insamling som gjordes för lilel mer än enår sedan genom bl. a. kyrkan, då en myckel svår sväll drabbade länderna ifrämsi . Medde exempel som jag beskrev inledningsvis ville jag också visa hur myckel somkan åstadkommas genom initiativ frän ideella organisationer av olika slag ochfrån enskilda människor och vilken effektivilel den hjälpen kan uppnå, om manlåter dessa strävanden få stöd från den officiella delen av den svenskabiståndsverksamheten. Jag vill betona au vi i inte tror all dennalyp av hjälpverksamhet på någol sätt kan sköta huvuddelen av del svenskabislåndel, men den är ell värdefullt komplement och den förlänar ell helhjärtatslöd. Den har också en engagerande spridningseffekt här i där denskapar förståelse och engagemang för den biståndsverksamhet som i stortbedriver. Ireservalionen 15 yrkar folkparlids represenlanler i ulskotiel på all bidragdlill enskilda organisationers biståndsverksamhet uppräknas med yllerligare 25milj. Motiveringen i reservationen är att man med det här anslaget närslora resultat till en relativt liten kostnad. Det är alllså väl användapengar, och sett i förhållande lill del totala biståndsanslaget rör det sig omsmå belopp. Man bör upprätthålla principen atl inga välmotiverade ansökningarom slöd skall behöva avslås pä grund av brist på medel. Jag vill avslutningsvis beröra reservationen 17 med första namn. Det gäller u-landsinvesteringar och u-ländernasindustrialisering. Utskottet anför i det här sammanhanget all bislåndspolitiskaulredningen redan behandlar invesleringsgarantisyste-met, men vi anser all delinle kan vara något hinder för atl utvidga syslemet så att det omfattar allau-länder. Minmotivering är alt den differentierade mindre industrin kan göra stora insalserhär och är mesl betydelsefull för ulvecklingen i . Om svenska förelaguppmuntras all investera i överförs inte enbart kapital ulan ävenkunnande pä de tekniska, industriella och kommersiella områdena. Dessuiomskapas nya sysselsäilningslillfällen och försöriningsmöjlighder för sloragrupper av mottagarlandets befolkning. Del är således enligt vår uppfallningell bäde bra, billigl och lältadmi-nisireral komplemenl lill andrabiståndsinsatser. Man skall också pröva ulvecklingseffeklen i varje särskiltfall. Del är vikligl atl man håller kontroll och ser lill atlpengarna blir använda pä räll säll. Delär mol denna bakgrund som jag vill lillslyrka moiionen 2055 i den del somgäller investeringsgaranlisysiemei. I samma molion föreslås också upprällanddav ell ulvecklingsbolag med syfte atl bidra lill investeringar i u-länderna.Vi tror atl ell sådanl bolag kan få slor betydelse för industriellautveckling. Del skulle kunna slälla medel och vid behov expertis lillförfogande redan på planeringssladiel, och det skulle kunna förmedla krediterför investeringar. Del skulle genom tillskott av riskkapital kunna medverka idirekta investeringar i tillsammans med svenska förelag ochu-landsfördag i samarbete. I vissa fall skulle del kunna träda in med ellövergripande ansvar, inle minst för all medverka lill alt inriklning ochfinansiella villkor i projekten utformas pä för u-landel lämpligl säll. Mankunde också fä värdefulla synpunkier på bildandel av etl sådanl samverkandebolag. Atl della kan ha ell vissl värde har bl. a. induslribislåndsulredningenredovisat i sill delbelänkande. Där har man lagit upp denna fråga och ställtsig synnerligen positiv. Man är lydligen inne pä liknande tankegångar. Imoiionen 2055 föreslär vi alltså atl regeringen efter vederbörlig beredningskall lägga fram förslag om dl utvecklingsbolag. Jag vill därför tillstyrkareservalionen 17. I övrigt vill jag lillslyrka de reservalioner som är underskrivna avfolkpartiets representanter i utrikesulskotld. Iniernalionelllutvecklingssamarbete m. m. 1 della anförandeinslämde (). Hert (): Jag har begärl ordel för alt närmare kommentera de tre reservalionersom handlar om inlernalionella bislåndsprogram, reservalionen 6,livsmedelsbiståndet, reservalionen 18, saml reservalionen om katastrofbisiändetsom har nr 19 i ulskoilsbelänkandel. Kanhända blir mill inlägg någol merasifferbemängl än . 1samlliga dessa fall är del fråga om reservalioner som avlämnals av ulskotlelsfolkpartister och som innebär atl man vill sträcka sig längre än utskottetsmajoritet. Delhar lidigare i debaiien här erinrals om all folkpartisternas yrkandeninnebär ell päslag med yllerligare 150 milj. kr. för ulvecklings-hjälpen utöverde 3 122 milj. kr. som regeringen och ulskollsmajorilelen föreslär. Belräffandereservalionen 6 yrkar reservanierna och allanslaget till bör höjas med 45 milj. kr. utöverbudgetpropositionens förslag för detla ändamål. När utskottet diskuterade vårmedverkan i denna jordbruksutvecklingsfond som är under uppbyggnad, kundealhjämt mänga frågor slällas. Diskussionerna om hur fondens statuter skallutformas har varit omständliga. Detta lar sig ullryck i ulskotlels skrivning,där del framhälles all vi alUjämi vänlar på alt få se denna fond förverkligadenligt de beslul Internatlonentutvecklingssamarbete m. m. Dengällande målsättningen innebär för fonden i dess helhet atlbi-dragsulfäslelserna skall uppgå lill . När förslag lill skrivningbehandlades i utskoltet var utfästelserna från de deltagande länderna uppe j360 . Den nu aktuella siffran är, enligt de uppgifter som jagfått , ca . ,som har utvecklal slor aktivitet på della område, befinner sig som bekanlmyckel högt på listan över de bidragsgivande nationerna. bidragföresläs bli 100 milj. kr., eller ca , som framgår avpropositionen. Ulskollelundersiryker i sin skrivning atl det "svenska bidraget får slutligtfastställas när klarhet nåtts om storleken av bidragsutfäslelserna från deslora givarländerna". Ulskoltet gör della ullalande bl.