prot · FZ0984 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:84 § 1 Justerades protokolletför den 9 innevarande månad. § 2 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:17och 18 lill finansulskoiiet 1975/76:19lill finansutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2233-2239 tillulbildningsutskoltet 1975/76:2240-2250 lillsocialförsäkringsutskotlet 1975/76:2251 tillsocialutskottet 1975/76:2252 tillkonstitutionsutskottet §4 Föredrogs men bordlades äter lagutskottets betänkande 1975/76:14näringsulskottels betänkande 1975/76:37 civilutskotlets beiänkanden /76:16och 18 § 5 Föredrogs ochbifölls inlerpellationsframställningen 1975/76:152. § 6 Anslag till vissakulturändamål Föredrogs kulturuiskotieis belänkande 1975/76:29med anledning av proposilionen 1975/76:100 såviit gäller anslag lill konst,litteratur, musik, teaier m. m, samt arkiv, museer, kulturminnesvård m. m.jämte molioner. Regeringenhade i proposilionen 1975/76:100, bilaga 10 (ulbildningsdepartemeniet) underpunkien B 2 (s. 21-24) föreslagit au lill förbudgelårel 1976/77 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1975/76:1357 av hen Nisser(m), 1975/76:1358 av herrNisser (m) och 1975/76:2015av m. fi. (m), vari såvitt nu var i fråga hemställts att riksdagenullalade att statens kulturråds slyrelse och nämnder borde ges en allsidigpolitisk sammansäiining (yrkande 4). 1. att till Statenskulturråd för budgelårel 1976/77 anvisade ell förslagsanslag av , 2. att skulle avslåmolionen 1975/76:1357, 3. att skulle avslåmotionen 1975/76:1358, 4. att skulle avslåmotionen 1975/76:2015, yrkande 4. I. av i Agnas(m) och () som ansett att utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen skulle bifalla motionen 1975/76:2015, yrkande 4. Ikulturutskottetsbetänkande nr 29 behandlas under en mängd olika punkler anslagtill konst, litteratur, teaier, museer m. m. Behandlingen sker i anslutningtill årets budgetproposition. I denna är del särskilt anmärkningsvärt all endel förväntade förslag lyser med sin frånvaro. Det gäller särskill ell nyltstatsbidragssystem för länsmuseerna, någol som har orsakal flera molioner.Utskollels bestämda uttalande om att man förväntar sig elt förslag till nästaårs väcker åtminstone vissa förhoppningar om en tillfredsställandelösning. Mankan emellertid hysa vissa tvivel om effekten av ett uttalande av utskottet,vilket framgår av den punkt som jag här skall ta upp och som rör statenskulturråd. Iårets partimolion från moderata samlingspartiet upprepar vi vårt tidigareframförda krav på alt slyrelse och nämnder bör ges en allsidigpolitisk sammansättning. Kulturrådethar en central roll inom del svenska kulturlivet. Det skall bl. a. utarbetaplaner för att förverkliga de kullurpolitiska målen, belysa effekterna avsamhällels insatser och genomföra diverse utredningar. Därvid gäller det intebara de uppdrag som ges av , utan kan också på egeliniliativ sätta i gång utredningar. Del kommer förmodligen alt dröja längeinnan några resultat av alla dessa utredningar kan skönjas. Meden sådan koncenlralion av makl hos är del uppenbartolillfredsslällande att riksdagspartierna inte har full insyn i kulturrådetsverksamhel. Från moderat håll kan vi inle accepiera att regeringen inteuppfyller de krav som har framfört. 1974 yrkade vi i en partimotionall slyrelsen för kullurrådel med hänsyn lill au den får en myck- el stark maktställningborde ges en helt parlamentarisk sammansättning. Utskottetfann inte skäl att tillstyrka detla yrkande om ell riksdags-uttalande av deninnebörd jag har antytt. Det heler dock i belänkandei: "Utskottet villemellertid framhålla att vad som sägs i propositionen inle talar emol altstyrelsen kommer all ges elt parlamentariskt inslag med förelrädare för olikapolitiska parlier. Utskottet finner del önskvärt alt så blir fallet. "yrkades också i en partimolion från på en pariamenlariskförankring av styrelsen med representanter nominerade av riksdagspartierna. Detlayrkande ansåg utskottet bli i huvudsak tillgodosett genom del lidigare cileradeuttalandet. Del hette slutligen i betänkandet: Vad ulskoltet anfördebeiräffande frågan om parlamentariskt inslag i slyrelsen bör som sinmening ge Kungl. Maj:i till känna. - Så skedde också. Utskottetpåminner nu om sina lidigare uttalanden i frågan och säger, att dessautlalanden alltjämt har sin fulla giltighet. Utskottet lycker därför inte alldel finns anledning att göra några nya uttalanden av samma innebörd. Menhär har del väl ändå skett en anmärkningsvärd glidning i utskottetsuppfallning. slyrelse och nämnder har ju inle fåll densammansättning som utskottet hoppades . Det borde därför finnasall anledning för utskottet alt upprepa sina tidigare krav. Frånmoderata samlingspartiets sida anser vi det nödvändigl all på nyttgör elt kraftfullt uttalande om en allsidig polilisk sammansättning avkulturrådets slyrelse och nämnder. Jag ber attfå yrka bifall till reservationen 1. Hen iLane-Herrestad (c): Reservanierna har sagt alt det inte blivit en allsidig representationi . Såsom nämnde har vi i skrivelse tillregeringen givit till känna att vi anser del vara önskvärt med en allsidigsammansättning av , med företrädare för olika poliliskapartier. Del är ju regeringen som utnämner ledamöterna i , ochjag har i min hand en lång lista över vilka som är med såväl i styrelsen förstatens kulturråd som i nämnderna. Huruvida del finns något parti som inte ärrepresenterat på denna lista kan Jag inte yttra mig om. Av listan framgår dockalt inte alla politiska partier är representerade av riksdagsledamöter. Men detär inte sagl att det absolut skall vara poliliker i dessa sammanhang. Moderalasamlingspartiel yrkar att skall uttala alt statens kulturrådsslyrelse och nämnder bör ges en allsidig politisk sammansättning. Om fruDiesen menar all det innebär alt man skall sälla in riksdagsledamöter i detlasammanhang, bör upplysa oss om det. Vihar inte velat säga mer än att vi står för del uttalande som vi gjordetidigare. All nu upprepa detla har vi inle ansett oss behöva. förutsätter givetvis läser det uttalande som redan gjort och verkställer vad riksdagendär har begäri. Detta uttalande står vi som sagt för, och det har fortfarandesin fulla giltighet. Därför vill jag, herr talman, yrka bifall lill utskolletshemställan. Utskottetsvärderade ordförande har ju verkligen lagil på sig en hcpplös uppgift när hanhär försöker försvara en sjuk sak. Del går nämligen inle alt försvararegeringens handlande - regeringen har inle uppfyllt de önskemål som utskottetoch lidigare uttalat. Det går inle heller att försvara ulskollei, sominle slår kvar vid sin lidigare Slåndpunkl. säger alt han har en lång lista på ledamöter i styrelse och nämnder,men den listan är väl inte längre än den förteckning som vi alla har lillgånglill. Och av den framgår del myckel tydligt att de olika riksdagspartierna inlehar en fullvärdig representation, framför allt i slyrelsen rnen också inämnderna, vilket skulle vara önskvärt. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Min uppgift är nog inle så hopplös. Kulluruiskoitei har inte sagl inle skulle kunna sälla in representanter för de olika partierna islyrelsen. Omdet skulle vara på del sättet, , alt regeringen inte har följt uppvad här sagl - och det anses att regeringen inte har gjort det - fårväl regeringen förklara sig, men dessulom får konstitulionsulskollel granskadetla för alt se, om regeringen inle har respekterat vad uttalat. Minuppgift är därför som sagt inle hopplös. Jag har inle heller stått här ochförsvarat regeringen, utan jag har talat för utskottet, som har haft enuppfattning tidigare och som har samma uppfattning i den här frågan. Jag vill baracitera vad utskottet har anfört i sill belänkande. Där sägs: "Dåriksdagen behandlade frågan om inrättande av statens kulturråduttalade kulturulskollet alt del var önskvärt att styrelsen för kullurrådelgavs elt parlamentariskt inslag med företrädare för olika poliliska parlier.Delta uttalande gav som sin mening till känna för Kungl. Maj:l.Utskotlel uttalade i detla sammanhang också att del vid utseende av ledamöteri tre nämnder självfallet borde vara en sirävan att ge varienämnd allsidighel i fråga om åsiklsinriklning i förening med sakkunskap ocherfarenhel av arbetsområdet." Medhänsyn till delta lidigare uttalande och den glidning i uppfattning somutskottet nu antyder lycker jag det är anmärkningsvärt att man inle i stället anslutersig till moderata samlingspartiets krav på ell förnyat uttalande. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Det är ändå så alt när har gjort ett uttalande - della går julill regeringen i skrivelse - vore dei väl konsiigi skullebehöva upprepa det. Vi fär väl i slället räkna med att beslulrespekieras. Om del inte respekteras, blir del såviit jag förstårkonstitutionsutskottets sak all anmärka på della. Ulskollelsordförande undrar om det verkligen skall vara nödvändigt att år efter årupprepa för regeringen de uttalanden som vi gör. Ja, jag anser all med denregering vi har är del nödvändigl! Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskollels hemställan, dels reservationen nr I avherr i Agnas och , och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i belänkandet nr 29punkten I mom. 4 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr I av i .Agnas och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröslninggav följande resullat: Ja - 273 Nej - 49 Regeringenhade under punkten B 3 (s. 24-29) föreslagit au till Bidrag lillfolkbibliotek för budgelårel 1976/77 anvisa ell reserva-lionsanslag av . Nr 84 I della sammanhang hade behandlals moiionerna Onsdieen den /76:771av () och (), 1975/76:1336av m. fl. (vpk), vari hemställts att riks- Bidrag till jölkbi- 1.att hos regeringen begära förslag till en lag om normer för folk- blioiek bibliotekens verksamhet, 2. att normerna förfolkbibliotekens verksamhet skulle fastställas av härför lämplig centralmyndighet, förslagsvis , 3. all statsbidrag skulle kunnautgå lill kommunerna för uppfyllande av dessa normer, 1975/76:1348av i Lane-Herrestad m. fl. (c), vari hemställts all riksdagenlill Bidrag lill folkbibliotek anvisade ett i förhällande lill regeringensförslag med 2 milj. kr. förhöjt reservationsanslag av , och 1975/76:2147av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga hemställts attriksdagen beslulade ullala all service, beståndet av böcker och andra media påinvandrarspråk vid biblioteken borde utökas kraftigt (yrkande 2). 1. att med bifall tillpropositionen 1975/76:100 och med avslag på molionen 1975/76:1348 till Bidraglill folkbibliotek för /77 anvisade ett reservationsanslag av , 2. all skulle avslåmolionen 1975/76:771, 3. all skulle avslåmolionen 1975/76:2147, yrkande 2, 4. att skulle avslåmotionen 1975/76:1336. 2. avherrar Maltsson i Lane-Herrestad, i Ulfsbyn och saml fröken och (samtliga c) som ansett all ul skoltet under 1 bort hemsiälla allriksdagen med anledning av proposilionen 1975/76:100 och med bifall lillmolionen 1975/76:1348 till Bidrag till folkbibliotek för budgelårel 1976/77anvisade ett reservationsanslag av , 3. av (vpk)som ansett all utskottet under 3 bort hem ställa att skullebifalla motionen 1975/76:2147, yrkande 2, 4. av herrar Maltsson iLane-Herrestad, i Ulfsbyn och saml fröken och (samlliga c) som - vid bifall till reservationen nr 2 - ansett all ulskollels vinande i viss del skulle ha av reservanierna angiven lydelse. 5. av (vpk)som anselt alt utskottet under 4 bort hem- Nr 84 att skullebifalla molionen 1975/76:1336. HerrSUNDMAN (c): Bidrag tilljölkbi- har alltid fäst stor vikt vid folkbibliotekens bliotek ulveckling. 1 många motioner har vi pekat på att bibliotekenintar en central ställning i kullurlivet och alt detla gäller särskill påmindre orter och i den rena glesbygden. Jagär nalurligtvis medveien om att alla partier känner varmt förfolkbiblioteken. Del som skiljer oss ål är all cenlern vill prioritera demlitet högre. Del är därför represenlanler i kulturutskottet har enannan mening vad beträffar del statliga stödet än uiskotlsma-jorileien. Vj ärinle nöjda med budgeiproposilionens förslag utan vill bättra på det med 2 milj.kr. Folkbiblioteksverksamheienär lill helt övervägande del en primärkommunal angelägenhet. Under senare århar det riklats en hel del krilik moi kommunernas ambilioner att sköta dennaangelägenhet. Isin partimolion nu i vår skriver vpk att det kärva ekonomiska lägel förkommunerna pä många håll lett till en kulturell nedrustning. Liknandepåståenden har förekommit i pressen. Jag tror det är att ta till lilel iöverkant. är försiktigare i sin motion vad ordvalet beträffar. Vi talarom viss slagnation, all servicenivån försämrals i läiorierna och allulvecklingen i glesbygderna fortfarande släpar efter. JagIror vi måsie bedöma kommunernas insaiser räiivisl. Del är rikiigi alt man påsina håll tvingats till vissa inskränkningar i t. ex. öppethållandet påbiblioteken. Del är naturligtvis inte bra. Men det måste bedömas mot bakgrundenav kommunernas allmänna ekonomiska läge. Kommunerna har i gemen prioriteratkulturanslagen högt - det visar sig när man granskar dem närmare. Och faktum äratt under hela 1970-lalel har kulturulgiflerna fått en ökande andel av detotala kommunala utgifterna. Vadjag har sagt här om kulturutgifterna gäller också den del som ärbiblioleksutgifler. Dettavisar, menar jag, att kommunerna känner sill ansvar för såväl folkbibliotekensom kullurlivet mera allmänt. Inget har inträffat som lyder på alt vi nu skulleha behov av en biblioiekslagstifining eller några centralt fastställda normersom reglerar kommunernas bibliotekspolitik. Det föreslås i den nyssnämndapartimotionen från vpk. kan avvisa del förslaget lika väl somlidigare år. Nuförhåller del sig givetvis så, all även om de sammanlagda kom munala medelsanvisningarna för kulturella ändamål är tillfredsställande finns del enstaka kommuner som ime kunnal hänga med i den allmänna uppryckningen, som inle förmån hålla samma laki som de andra. Och stundom rör det sig om kommuner som sedan gammalt har ett dåligt utgångsläge. Efterden senaste kommunsammanslagningen är del fortfarande så, att debefolkningsmässigt små kommunerna också regelmässigl är mycket stora lillytvidden. De har därmed glesbygdsproblem all kämpa med som gör all kommunalservice dyrare per invånare räknal - och del gäller inte minsl kultursektorn. Detär jusl försl och främsi för dessa kommuner som de statliga anslagen förbiblioteksverksamhet kan få stor belydelse. Statenskulturråd har för /77 föreslagit en höjning av anslaget Bidragtill folkbibliotek med drygt 7 milj. kr. Departementschefen - och utskottetsmajoriiel - slannar vid en avsevärt lägre nivå och föreslår en höjning medblott . Del släller sig myckel svårt för oss inoin alt varanöjda med del. Underanslaget finns en delpost. Härifrån kan kulturrådetanvisa bidrag till enskilda kommuner för inköp av bokbuss och för allmänupprustning. Denna post ulgör f n. drygt 6,3 milj. kr. vill höjaden med 3,4 miljoner, men i propositionen har man stannat vid . Detrör sig egenlligen inte om ett slorl anslag. Men för de kommuner som kan kommai fråga rör det sig om ett viktigt bidrag, som kan ge stora effekter när delgäller att reducera de lokala och stundom regionala olikheterna ibiblioteksverksamheten. Budgetpropositionens föreslagna höjning, ,kan knappasl räcka för all bibehålla nuvarande bidragsnivå. Vi reservanterföreslår därför att posten räknas upp med I milj. kr. Cenlernhar lidigare betonat vikten av att invandrargrupperna har enbättre tillgång lill böcker på sina egna modersmål. Jag behöver inle gå in päalla de skäl som lalar för den saken. Detfinns ell antal mindre kommuner som har en eller ibland två främmandespråkgrupper av så pass omfattande storleksordning att de har rätt alt krävaell vissi grundbesiånd av liileratur på sill eller sina modersmål - handböcker,tidskrifter, barnböcker och elt mindre urval skönlitteratur för vuxna. Del ärsjälvklart att en sådan sak innebär ekonomiska på-frestningår av så au sägaonormal art för dessa kommuner - vad angår såväl inköp som personalkostnader.Invandrarkommunerna skall självfallet kompenseras genom statsbidrag.Silualionen är naturligtvis inte bälire för de större kommuner som har tre,fyra eller flera språk bland sina invandrare. Länsbibliotekenoch lånecentralerna har sina givna arbelsuppgifler när del gäller au hållalilleralurförsöriningen för invandrarna på en rimlig nivå. År1972 utarbetades inom bibliotekssekiion en fem-årig plan förall bygga upp beslåndel av invandrarliiteraiur i landet såväl centralt - pålänsbibliolek och lånecentraler - som lokalt i de enskilda kommunerna.Kostnaden beräknades 1972 lill 12 inilj. enbart för del cenlrala beslåndel. Bidraget lill inköp avinvandrariiiieralur uppgår innevarande budgetår till 1,7 milj. kr. För attinhämta eftersläpningen föreslår kullurrådel att anslaget för nästa budgetårräknas upp med drygt 4 milj. kr. 1 propositionen föresläs emellertid enhöjning med blott . - en femtedel. Delta belopp framslår som alllförblygsamt. 'Vårt ansvar för invandrargrupper och språkliga minoriteter ärslörre än så - om vi skall leva upp lill vån anseende som kulturnation.Cenierre.servanierna föreslär därför all della delanslag skall räknas uppytterligare I milj. kr. Vi är medvetna om att även elt sä pass mycket slörreanslag är nästan'pinsamt i underkant. Med vad Jag har sagl vill jag yrka bifall till reservationen 2 vidkulturutskottets betänkande nr 29, och som en följd härav fär jag också yrkabifall till reservationen 4. (vpk): Folkbiblioteken är en av de viktigaste kulturspridarna för de mångamänniskorna i värt land. Särskill gäller del för dem som har begränsadeekonomiska resurser. Ikulturrådels betänkande Ny kulturpolitik sägs bl. a. att folkbiblioteken iflertalet kommuner bör uigöra den institutionella grunden för ett merdifferentierat kulturutbud och all biblioleken bör erbjuda ell allernaiiv tilldet kommersiella kulturlivet när det gäller att skapa aktivitet i närmiljö. Detråder, som här har sagts, inga delade meningarom folkbibliotekens roll ochfunktion i samhället, men däremol skiljer del sig i bedömningarna av satsningenpå denna verksamhel. Tyvärr måste man konstatera alt trots den fina utvecklingi biblioteksbyggandel som skell på vissa plalser har helheisbilden inleförbäilrals. Snarare är det så att klyftorna mellan den bälire och den sämrebiblioteksservicen som erbjuds i olika kommuner har vidgats. drabbar delförsämrade utbudet dem som bor på mindre orter och i glesbygder, där manenbart är hänvisad till biblioleken för den centrala kulturverksamheten.Bibliotekens ulveckling mot en mer mångsidig verksamhet än bokullåning är i sigpositiv. Eftersombiblioteken är en angelägenhet blir standarden beroende dels på detekonomiska utrymmet i kommunen, dels på intressel frän ansvariga all prioriieradenna verksamhel. Del är ingen överdrift om man säger alt del kärva ekonomiskaläge som kommunerna befunnil sig i under eii anlal år på många håll lell tillomfallande social och kulturell nedrustning när del gäller folkbiblioteken. Somde statliga bidragen är utformade krävs det av kommunerna en så siorekonomisk motprestation all de anser all detla inle ryms inom deras ekonomiskaramar. Resultatet blir all de statliga bidragen inle alltid kan utnyttjas.Exempelvis gäller det bokbussarna, där statliga bidrag utgår till inköp avsjälva busssen, men för driften skall kommunen själv svara, och så blir delkanske ingen bokbuss. Bokbussarna är annars ell fini komplemem lillbiblioleken. Bokbussen har ju den fördelen all den kan komma direkt ul lillbosladsområden och arbelsplalser där bokkonsu- Dethar i undersökningar visat sig alt närheten lill lånemöjligheten har storbelydelse för lånefrekvensen. Särskilt för kvinnor med barn men också förbarnen har avståndet lill en avgörande belydelse. Därför fårindragningar av biblioteksfilialer och det minskade öppethållandet, som mångakommuner laborerar med av besparingsskäl, negativa konsekvenser. Att detsamtidigt drabbar den kategori människor som av ekonomiska skäl är utestängdafrän vissa andra kvalitativa kulturutbud är allvarligt. Jaglycker inte alt detla är den bil av självbestämmanderätten som kommuninvånarnahar anledning alt slå vakt om, detla sagt med hänsyn lill de slora skillnader istandard och kvalilel som finns mellan folkbiblioteken i olika kommuner. Detär inle bara i standard och kvalitet del skiljer utan också i kostnader förboklänen. Kommunen själv beslutar huruvida avgift skall utgå eller inte bådenär det gäller lån och reser-valionsavgifter. Föralt komma lill rätta med standardskillnaderna mellan kommunerna påbiblioteksområdet är den väg som kommunisierna angivit imolionen 1336 möjlig, dvs. en normerande lagstiftning för biblioteksverksamhetenmed regler för en vidgad slalsbidragsgivning. En sådan lagstiftning finns iandra nordiska länder. Den ger en viss garanli för standard, och den har ocksåhaft en utjämnande effekt mellan kommunerna. a. krävs att det i alla kommunerskall finnas bibliotek med en barnavdelning med ulbildad barnbibliotekarie. Härhar vi mycket få utbildade barnbibliotekarier. Statsbidragen är också igrannländerna slörre än i vårl land. Ulskolleihar avstyrkt vår motion med hänvisning till föregående ärs slällningslagandeoch därför alt del i proposilionen 1975:20 har, som det sägs, anförtsövertygande skäl mot en biblioiekslagstifining. Men om vänsterpartietkommunisterna hade funnit skälen övertygande, så hade yrkandena i motionen 1336inle återkommit. Viövertygas mer av de synpunkter som framförts i yttrandet från FöreningenBibliotek i samhällel (BIS) rörande lilleralurutredningens slutbetänkande. Idet yttrandet sägs att "enbart råd och anvisningar från en centralmyndighet inte är lillräckliga ålgärder för att få ett acceptabeltbiblioleksviisen i hela landet inom rimlig lid." BIS framhåller också atten lagstiftning myckel väl kan kombineras med au en central myndighetfastställer och kontinuerligt reviderar normerna för folkbiblioteken. Enannan fråga, som vi har tagit upp i molionen 2147, rörbiblio-leksverksarTihelen för invandrarna. Pä grund av sina språksvårigheter ärinvandrarna ännu mera beroende av att del finns böcker att låna på derashemspråk. Delta gäller såväl vuxna som barn. Det finns ingen statligbidragskonslruktion till skolornas bestånd av böcker på invandrarspråk, ochdel kanske man heller inle skall sträva efter. Del är bättre att satsa desamlade resurserna pä centrala bibliotek, dit alla kan nä. Vi har invandrarminoriietersom bor så, alt de inle har någon all lala Ingen kan derasspråk. De kan inle köpa en lidning på sill hemspråk. De har ingakommunikationsmöjligheter. För dem är biblioteken den enda möjligheten. Därförkrävs en ökad satsning lill inköp av litteratur pä invandrar- ochminoritetsspråk. Ettkrav på samma nivå som för svenska invånare är att del borde finnas minsl trevolymer för varie invandrare. finns det en volym för de finska invandrarna;för andra minoriteter varierar det från ingeniing till 0,5. Det är heltolillfredsslällande. Här finns det mycket au ta igen. Under många årintresserade sig biblioteken inie särskilt för invandrarnas litteraturbehov.Den utländska litteratur som inköptes var inrikiad på svenska läsare. Hur mångaböcker som fanns på ett främmande språk bestämdes av hur myckel del språketanvändes av oss svenskar. Invandrarpolitikenhar ända fram lill slutel av varil inriktad på att få invandrarnaatt anpassa sig till sä fort som möjligt. I linje härmed ansågs detnästan fel att köpa in böcker på invandrarspråk till biblioteken, eftersom delkunde hindra ansträngningarna att fä invandrarna att lära sig svenska.