prot · FY0954 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag skulle bara hell kortfattat vifia säga all vårgeneration ju i mycket hög grad har haft förmånen att få ta hand om många gamlaskogar och nytfia dem, till förmån för hela folkhushållet. När vi har haft denförmånen borde det ocksä vara en självklar skyldighet för oss att göraordentliga insalser för att se lill alt vi för kommande generationer kansäkerställa en tillräckligt stor produktion av det högklassiga virke som vihar möjlighet alt producera i värt land. Inför del faktum att ca en fiärdedelav exportinkomsterna kommer frän skogen, borde det, lycker jag, vara ensjälvklar och enkel sak att vi samlas kring tanken att vårda skogen och göra dessa, i del härfallet visseriigen stora satsningar. Om hänsyn tas Nr 54 lill värdet avråvarutillgångarna och vad de i en gången tid har gett Torsdieen den är den satsningenutomordentligt liten. l()'u-iril 1975 Jag ber därför, herrlalman, all få yrka bifall lill reservalionerna 11 Ocksä jag vill säga några ord om punkten 41 i utskottets belänkande,anslagel lill försöksverksamhet. Fråganom dimensioneringen av försöksverksamheten på jordbruks-och irädgårdsområdel iNorrland är pä nytt aktuell. De borgerliga partierna i utskottet har tagitupp samma yrkanden om ökade resurser för denna verksamhet som dem vidiskuterade . Del finns därför anledning för mig all rekapituleravad som i fiol blev beslul. Riksdagenuttalade då all det syntes väsentligt all en förstärkning av den ledandepersonalen för försöksverksamheten på jordbruks- och irädgårdsområdel vidNorrlands lantbruksförsöksanslall i Röbäcksdalen kom lill stånd.Vidare uttalades all trädgårdsförsöksverksamhelen i borde få ensjälvständigare ställning. Slutligen betonades vikten av att personal förförsöksplanering saml utvärdering och publicering av försöksresultat fannstillgänglig. utgick från att regeringen skulle ta uppförslagen om personalförstärkning till prövning i samband med utarbetandet avförslag lill 1975/budget. Utskottet, som då tillstyrkte regeringensförslag om en uppräkning av anslagel som med ca 1,6 mifi. översteg vadlanlbrukshögskolan äskade, förutsatte vidare att en sådan fördelning avanslagsmedlen skulle göras att de mest väsentliga behoven i den norrländskaförsöksverksamheten skulle kunna tillgodoses. beslöt i enlighet medutskottels hemställan. Isin anslagsframställning för /76 gav högprioritet åt en fiänsl som dislriksförsöksledare vid norra jordbruksförsöksdistriktet.Högskolan föreslog vidare alt en fiänsl som stats-konsulent i norrländskväxtodling skulle inrättas. Med lägre angelägenhetsgrad föresloglantbrukshögskolan all en fiänst som dislriklsför-söksledare skulle omvandlastill en fiänst som stalshononom i norrländsk trädgårdsodling saml all en nyfiänsl som försöksledare skulle inrättas för trädgårdsförsöksverksamhelen iNorrland. 1budgetpropositionen har , vid sidan av andra för lanlbrukshögskolansverksamhet nödvändiga resursförstärkningar, medel beräknats fören av de härnämnda fiänslerna inom försöksverksamheten, nämligen endislriksförsöksledarfiänsl vid norra jordbruksförsöksdistriktet. Medutgångspunkt i behovet att visa återhållsamhet i fråga om nya statsutgifter ochi att också andra områden inom lanlbrukshögskolan kräver resursförstärkningarfår regeringens förslag hälsas med tillfredsställelse. borgerliga partiernas reservation lill utskottsbetänkandet föreslås nu all även de övriga fiänslerna som avser försöksverksamheten i Norr land och som oavsett angelägenhetsgraderingen tagits upp i lantbruks- 89 högskolansanslagsframställning skall inrättas. Vidare yrkar reservanterna all en särskildförsöksavdelning för norrländsk trädgårdsodling bör komma lill stånd ochplaceras vid lantbruksförsöksanslall. Anslaget tillförsöksverksamheten för /76 föreslås i reservationen uppräknatmed , utöver vad regeringen föreslagit för försöksverksamhet ifråga om norrländsk trädgårdsodling. Somjag inledningsvis anförde har redan ullalal all en förstärkning avden ledande personalen för jordbruks- och trädgårdsförsöksverksamhelen vidNorrlands lantbruksförsöksanslall i Röbäcksdalen bör komma lill stånd.Regeringen har också i positiv anda prövat förslag i delta syfte i åretsbudgetproposition. Regeringen torde enligt uiskottsmajoritetens mening också inästkommande budgetarbete ge dessa frågor hög prioritet vid sidan avlantbrukshögskolans övriga yrkanden. Eftersom de ytterligare fiänster ochresursförstärkningar i övrigl som utskottets reservanter förordar i huvudsakavser irädgårdsområdel vill jag erinra om arbelet i 1974 årsirädgårdsnäringsutredning. Ulredningen skall överväga frågor som hänger sammanmed bl. a. omfattningen, inriktningen och lokaliseringen av trädgårdsnäringen.Som en del av utredningsarbetet ingår dimensioneringen av resurserna förforskning, försök och rådgivning, dvs. flera av de frågor som reservanterna nular upp. Alla skäl lalar för alt man inle nu i alltför hög grad skall föregripauiredningens ställningstaganden. Jag yrkar bifall lill jordbruksutskottets hemställan under punklen 41. iHolmgärden (c) kort genmäle; Man kan väl inle komma ifrån att vi i jordbruksutskottet varitutomordentligt eniga om att detta är saker som så snabbt som möjligt bordegenomföras! Man menar all när nu en distriktsförsöksledare har salts in i denhär försöksverksamheten, så är del en vänlighet från regeringens sida somborde vara tillräcklig för dagen. För mig står del i alla fall hell klart allvi inte kan vänta pä ylleriigare utredningar och ylleriigare övervägandenhuruvida irädgårdsförsöken, som under så niånga år har fån pågå under dessaformer, skall få fortsätta eller inle. En mer självständig slällning förirädgårdsförsöken är någonting som vi har all anledning att slå vakt om, ochjag är säker på att skulle se med lillfredsslällelse alt en sådanlösning kunde komma till stånd. Närdel gäller lanlbrukshögskolans angelägenhelsgradering måsle vi lyvärrkonstatera all denna inte varit särskilt positiv lill försöksverksamheten iövre . Det är bara alt konstatera del. När man från den sidan inle harvisat slörre välvilja och slörre förståelse för försöksverksamheten iRöbäcksdalen och inle ens kunnai klara statskonsuleni-frågan under de 13 är somverksamheten bedrivits, lycker jag all del finns all anledning alt ta uppfrågan i för alt få till stånd ell beslul. Trädgårdsulredningenkommer med all sannolikhet inle alt störas i sin arbete om riksdagenbeslutar en fastare organisalion av försöksverksamheten uppe i . HenLINDBERG (s): Jag skall i mitt anförande i huvudsak uppehålla mig vid reservalionerna9, 10, II och 12 i jordbruksutskottets betänkande nr 1. Ireservalionerna 11 och 12 har utskottets borgerliga ledamöter tillstyrktmotionen 1975:1551. Skulle reservanternas förslag segra i kommande voteringinnebär del ökade utgifter för staten under /76 med drygt 5mifi. Motionärernas och därmed även reservanternas förslag innebär all sjunya fiänster inrättas vid skogshögskolan. Utöver dessa fiänster vill man anslå2 mifi. till skogshögskolan för alt utarbeta ell skogligt ålgärdsprogram,elt program som dessutom fär ökade föfid-kostnader . Sommotiv för förslagen framhålls den nu av skogsulredning bekantgjordasituationen när del gäller landels negativa virkesbalanser. Någotmärkligt är att förslaget om del skogliga åtgärdsprogrammel inle har prövats avskogshögskolans styrelse. Som förklaring lill del hävdar motionärerna allsedan styrelsen avlämnade sin anslagsframställning har kunskaperna områvarusituationen blivit bättre och kraven pä ökad forskning stärkts. Jag villnog tillbakavisa påståendet att det rådande underskottet i våra virkesbalanserskulle ha varit okänt för styrelsen. Även om skogsutredningen inle hadeavlämnat sill delbetänkande, sä fanns det tillräckligt med väl initieradeledamöier i styrelsen för att trenden i ulvecklingen på della område ändåskulle ha varit bekant. Mendet är inte sä mycket alt gräla om. Jag finner del ändå märkligt all anslå 7,2miljoner som programmet totalt kommer all kosta, ulan att skogshögskolansstyrelse har haft möjlighet att yttra sig över del. Det är i sanning en myckeldjärv satsning som de borgerliga uiskotls-representanterna kostar på sig utanalt höra några remissinstanser eller i vafie fall utan att redovisa någraremissutlälanden. Ulskoitsmajorilelendelar dock reservanternas uppfattning all den negativa virkesbalansen äroroande och alt mycket lalar för att en satsning på skoglig forskning börintensifieras såsom en väg all minska den väntade svackan ivirkesproduktionen. Skillnaden mellan utskoltsmajoriteten och reservanternaligger däri alt majoriteten anser all innan beslut fattas om hur enresursförstärkning för ändamålet skall utformas, bör ha en någotfastare grund för sin prioritering. 1973års skogsutredning har enligt sina direktiv lill uppgift att utarbeta ettskogligt ålgärdsprogram. Utredningsarbetet kan förväntas belysa effeklerna avolika insalser ur en rad aspekter. Deeventuellt ytterligare insalser som kan anses behövas i fråga om skogligforskning torde vara lättare att bedöma när skogsulredningen är klar med sittarbeie. Utskottet har inte funnit att tillgängliga uppgifter ger tillräckligvägledning för prioritering utan har funnit skäl att avvakta delåtgärdsprogram som skogsutredningen har att framlägga. Delfinns emellertid flera orsaker för alt avslå reservationerna. Delålgärdsprogram som omtalas i motionen 1551 flnns presenterat i publikationenSkogshögskolan informerar, nr 3 är 1975, Där har programmet presenterats somprojektet . "Bakgrundentill storprojektet , som delvis finansieras av näringslivet, är de ökadekraven som ställs på prognoser om den framlida virkestillgången saml behovet aven metod att analysera alternativa handlingsprogram för alt påverkatillgången." Föratt utreda förutsättningarna och strukturera projektet har inom skogshögskolantillsatts en arbetsgrupp. Arbetsgruppen har preliminärt gett projektetmålsättningen: "Att utveckla en metod för analys av skogligahushållningsallernativ på nationell, regional och företagsnivå." Jagtillåter mig att konstalera all det mesta av del skogliga ålgärdsprogram somstöds av reservanterna och som har fåll namnet är elt arbeie som redanåligger skogsulredning. vill motionärer och reservanter åstadkommaetl dubbelarbete genom att anslå medel till skogshögskolan för ett skogligtålgärdsprogram. En del av del arbeie som skogsulredningen har att göra kommeratt utföras genom all utredningen köper fiänster hos skogshögskolan. Regeringenanslår medel till ulredningen för detta ändamål. Om reservanterna vinner voteringen,kommer staten att fä bekosta etl dubbelarbete, som kommer att ulföras dels avskogshögskolan, dels av skogsutredningen. Och inte nog med det.Skogsutredningen kommer att tvingas all av skogshögskolan köpa fiänster, vilkaskolan redan har fått anslag för genom bevifiande. Defiänster som i reservalionerna föreslås inrättas vid skogshögskolan förfiänarockså att kommenteras. Här har motionärerna plockat fram sju fiänster, somstyrelsen för högskolan äskat i sin anslagsframställning. Detbehöver i och för sig inte vara någol underligt i del. Men del blir genastmärkligare, när man studerar molionen närmare och finner alt av de sjufiänslerna endasl tre återfinns i priorilelsgrupp 2 i anslagsframställningen.De övriga fyra fiänslerna härav skolans styrelse placerats i priorilelsgrupp 3,alltså en låg angelägenhelsgradering. Ändå märkligare blir förslaget, om mansom motionärerna har gjort motiverar sina förslag med minskadeskogsråvarulillgångar och sedan föreslår fiänster som t. ex. inrättande av enfiänsl som biträdande professor i populationsekologi och en somforskarassistent i forskning omkring hotade djurarters lev-nadsmifiöer. Förlätom jag frågar, men flnns del någon bland motionärerna eller reservanterna somkan upplysa mig om sambandet mellan hotade djurarters livsmifiöer och sjunkandevirkesbalanser. Det kan ju vara av ett visst intresse för kammarens ledamöter,innan de skall ta ställning till prioriteringen av olika insalser för allåstadkomma en bättre virkesproduktion. Förall kammarens ledamöier skall få en uppfattning om hur närbesläktatutredningsarbetet är med det ålgärdsprogram som reservanterna vill lägga päskogshögskolan flnns del kanske anledning all någol mer ingående redogöra för delarbete som bedrivs av skogsulredning. Jag ber därför alt fä citera urutredningsdirektiven. "Desakkunniga bör därför, som ocksä skogspoliliska ulredningen föreslagit,utarbeta ett system för en rullande virkesbalansutredning. Systemet bör vara säutformat all del ulan slörre svårigheter kan justeras och kompletteras efterhand. Systemet bör möjliggöra beräkningar som kan ligga lill grund förställningstaganden pä såväl kort som lång sikl till utbyggnader påinduslrisidan och lill olika åtgärder i skogsbruket. Vidare bör systemetutformas sä att beräkningar kan göras dels för landet som helhet dels för olikaregioner. Effekterna pä sysselsättningen bör särskilt beaktas i deltasammanhang. De sakkunniga bör därför med hjälp av del utarbetade systemetredovisa alternativa utvecklingslinjer för den svenska skogsnäringen. Frågan omkostnaderna för virkesbalansutred-ningen bör ocksä utredas. Frågan omvirkesbalanser bör behandlas med förtur." Desakkunniga skall vidare enligt direktiven bedöma vilka styrmedel som behövsinom skogspolitiken för all tillgodose önskemålen om långsiktig högproduktion. Ulredningen skall ocksä ta med mifiövårdens och friluftslivetsintressen i sina bedömningar. Iskogsulredningens betänkande, som avlämnades , föreslås bl.a. alt etl permanent organ inrättas för fortlöpande studier av skogsproduktionoch virkeskonsumlion saml för regelbundna avsläm-ningar till ledning förpolitiken pä skogsbrukets och skogsindustrins område. Chefen förjordbruksdepartementet har handlat ulan dröjsmål i detta avseende. Redan den 13mars fick skogsadministraliva utredningen lill-läggsdirektiv som upptarskogsulredningens förslag. Jag ber alt få citera ur tilläggsdirektiven:"Regeringen uppdrar ål skogsadministraliva ulredningen att utarbetaförslagom i vilken form fortlöpande studier av skogsproduktion ochvirkeskonsumtion m. m. bör bedrivas inom den statliga skogsadministrationeneller på annat säll." Vadjag nu återgivit om skogsadministraliva uiredningens tilläggsdirektiv äråterigen det stycke av vad som kan länkas ingå i det skogliga åtgärdsprogrammeleller, som det kallas i annat sammanhang, "storprojektet ". Delär hell klart att man måste se allvarligt på den svacka i virkesproduktionensom väntar oss. Men jag vill slå fast, för det första, all del redan nu bedrivsen omfattande forsknings- och försöksverksamhet på del skogliga området, ochjag ber då att få hänvisa lill den redovisning som ges i utskottsbetänkandet.För det andra vill jag slå fast att vi redan nu har myckel omfattande kunskaperom virkesproduktion i del här landet. Del gäller i första hand att föra utdessa kunskaper i praktisk verksamhet. Jag vågar påstå all om vi omedelbartkunde omsätta kunnandet pä delta område i praktisk verksamhet skulle redan delha en produklionshöjande effeki av myckel stora mått. Vad jag här har saglutesluter inle all vi ylleriigare behöver intensifiera den skogliga forskningen.Men innan vi gör de prioriteringar som kommer att bli nödvändiga behöver vi ensäkrare grund alt stå pä. Skogsulredningens forlsatla arbeie bör kunna belysapå vilka områden en ytterligare inlensiflering av forskningen är nödvändig. Attjordbruksulskollei ser allvarligt pä dessa frågor belyses av utskottetsyttrande över molionerna 1582 av i m. fl. och 1589 avherr i . Utskottet förutsätter alt sedan 1973 årsskogsulredning lagl fram sitt ålgärdsprogram skall bl. a. en på della programgrundad plan för den framtida skogliga forskningen utarbetas och föreläggasriksdagen utan dröjsmål. Reservanternahar här hävdat all man har lagl sitt förslag för alt åstadkomma snabbareresultat, och jag vill påstå alt skogshögskolan har inget nytt färdigtforskningsprogram. De arbeten som högskolan behöver bedriva för all åstadkommaetl sådant är i stort sell samma arbeie som bedrivs inom skogsulredningen.Eller får jag ha den oförskämdheten alt fråga reservanterna; Vad flnns det förskillnader mellan ert föreslagna ålgärdsprogram, som har döpts om till"storprojektet ", och det arbeie som bedrivs i skogsutredningenoch skogsadministraliva utredningen? Jag tillåter mig konstatera att reservanternas och utskollsmajoritelensambitioner är desamma. Majoriteten har bara vall att fä en säkrare grund allstå på innan man binder sig för de stora kostnader del här rör sig om. Mycketsannolikt kommer samhället i olika sammanhang att få lov att salsa resurser påalt åstadkomma en högre virkesproduktion, men jag tror all ingen ärberedd an säga vilka områden som det är angelägnast all prioriiera. Vi behöverse resultatet av de två nämnda utredningarnas arbete, innan dessa bedömningarkan göras. Jag tror del är klokt alt avvakta detta resullal. Jagber sedan, herr lalman, att få övergå till reservationerna 9 och 10 ijordbruksutskottets betänkande. 1 molionen 872 har framlagts elt förslag altvid Skaraavdelningen av ochhusdjurshygien inrätta en försöksavdelning. Som redan nämnts här harutskottsmajoriteten tillstyrkt motionen, medan vi socialdemokrater harreserverat oss. Utskoltsmajorilelen erinrar om all velerinärhögskolan ochlanlbrukshögskolans närbesläktade institutioner nu är samförlagda i Uppsalaoch . Vidare anför utskottet alt de båda högskolorna fr. o. m. innevarandeår är underställda en och samma styrelse. har tidigare beslutat ominrättande av en gemensam fältslalion för velerinärhögskolan ochlanlbrukshögskolan i . Avsikten med detta beslul var all i ett djurtällområde integrera velerinärhögskolans och lanlbrukshögskolans verksamhet. Lantbrukshögskolansvästra husdjursförsöksdislrikl har inrättats från den 1 juli 1974.Disiriklsförsöksledaren är placerad i . Den gemensamma fällslalionenbeslår förutom av västra husdjursförsöksdislriklel av av velerinärhögskolans och avdjursjukhuset. förutomvelerinärhögskolans försöksgärd även för-söksgärdar iGölala och Bjerlorp. Dessutom bedriver lanlbrukshögskolan samarbete medhushållningssällskapet vid dettas försöksgärdar. Såledesfinns det betydande resurser att utnytfia då man vill bedriva försöksverksamhetäven beträffande djurhälsa, inredningsdetafier i djurstallar och djurskydd.Därför är del felaktigt alt nu föreslå ytterligare resurser, innan man harhunnit utvärdera samordningsvinster. Som vi har anfört i vär reservation bördenna fråga prövas av den förjordbrukels högskolor gemensamma styrelsen, som däbl. a. har att beakta möjligheterna att samordna och gemensamt utnytfiaresurserna vid lanlbrukshögskolan och velerinärhögskolan. Del måsle betraktassom tvivelaktigt att redan nu går in och beslutar i denna fråga,innan den gemensamma styrelsen har hunnit beakta möjligheterna lillsamordningsvinster och all angelägenhetsgradera verksamheten. Ominte den gemensamma styrelsen ges lid och möjlighet att behandla sädana härfrågor, flnns det väl anledning att ifrågasätta om inle motiv förall tillsätta den gemensamma styrelsen därmed också faller. Delanförda är skälen till all jordbruksutskottets socialdemokratiska ledamöter harreserverat sig vid punklerna 43 och 45 i jordbruksutskottets betänkande nr 1. Jagber att fä yrka bifall till reservalionerna ,9 och 10 och i övrigl bifall lillutskottets hemställan. Hen () kortgenmäle; Del är inle så lätt för en lekman all argumentera förforskningsinsatser och ge sig in på att försöka beskriva vad ganska såavancerade forskare skall uträtta. Därför väfier jag, när jag skall ge elt svartill , att ur skogshögskolans anslagsframställning ta några fåfiänster och ange hur man motiverar dem. Denförsta fiänslen avser en forskningsledare för bekämpning avvir-kesskadesvampar. Det gäller i första hand all utröna hur man skall klaraskyddet av rundvirke, träkonstruktioner, stängselslolpar och ekonomibyggnaderinom jordbruket. Det är alltså bl. a. fråga om impregnering och skydd av virke. Harman i sin ungdom ägnat mycken arbetslid ät att gå och byta ul gamla avrutlnadegärdsgårdsstörar, har man kanske litet extra känsla för den här forskningen. Belräffande konsulent iskogsskyddsfrägor skriver skogshögskolan; "Genomatt inseklsskadorna inom skogsbruket under de senasie åren blivit alltmeraomfattande har skogsentomologiska avdelningen vid högskolan i allt slörreomfattning fåll engagera sig i ren serviceverksamhet till men förforskningen." - Man har inle tillräckliga resurser. Den som har sett hurdet ofta ser ul vid kanterna av ett hygge med ofta svåra inseklsangrepp är nogövertygad om alt en sådan här forskningsinslans är motiverad och bär sig bra. Belräffande en annanfiänsl, som fällherbolog, skriver skogshögskolan; "Föralt omhänderha provningsverksamheten och den fältexperimen-tella forskningen dådel gäller nya herbicider och andra metoder för ve-getationskonlroll förskogsbruket föreslår styrelsen inrättandet av en fiänst som fällherbolog. "- Här gäller det alltså åtgärder vid föryngringen: all komma lill rätta medförbuskningen, bl. a. lövsly. Vi har en slor respekt för nuvaranderestriktioner när del gäller alt bekämpa bl. a. lövsly, men samiidigi har vifäll en bister erfarenhet av hur svårt del är alt komma lill rätta med dessaproblem. Därför är jag hell övertygad om all del även pä den här punklen gälleren forskningsinsats som är myckel välmotiverad. HerrLindberg tyckte tydligen särskilt illa om att en fiänst som biträdandeprofessor i populationsekologi, skulle tillstyrkas. Del gäller forskning om bl.a. en reglering av smågnagarnas tillväxt. Sorkskador är etl stort problem vidskogsodling och fröplantager. Jag finner del ganska märkligt all argumenterar myckel hårt mot fiänster som finns med i skogshögskolansanslagsframställning - som han själv medverkat lill all utarbeta. i (c)kort genmäle: säger här all reservanterna är beredda alt salsa drygt 5mifi. Han säger att del är en djärv satsning. Så långt kan jag hålla medhonom. Del är en korrekt redovisning. Vad del här egentligen gäller i debattenmellan reservanter och majoritet är fakiiski mer en fråga om initiativrättenoch rätlen all la slällning och fatta beslut för framtiden. Frågan gäller omdet skall fattas ett beslul i eller om det hela skall vara väluppknutet i utredningar och all förslag sedan skall läggas fram viaproposilion. Delhär är ingen ny debatt. Vi förde den också under fiolåret. Förslagen är inte sålöst underbyggda som vill göra gällande. De är väl förankrade hosden expertis som man har haft kontakt med i skogshögskolan. När vi behandladedenna fråga i fiol lät man sig nöja med all det kanske var 1973 årsskogsutrednings uppgift att lilla på den. kunde vi erfara hurregeringen ändå, utan att avvakta skogsulredning, log initiativ lillbetydande förändringar i skogsvårdslag och naturvårdslag - i frågor som ocksårimligtvis kunde ha hört hemma utredning. Detär tråkigt alt man skall hamna i en debatlsilualion där de delade meningarnahandlar mer om formaliteter än om sakinnehåll. Jag tycker all det är värdefulltatt inle har hävdat all de tänkta åtgärderna skulle varafelaktiga. Man kan nämligen inle i säga all della inle hörhemma i frågor om virkesbalansen, och påstå att fiänslerna hör hemma någonannanstans, och sedan i hävda att del här måste bli fråga omell dubbelarbete, eftersom del hela är utrednings uppgift. Del kanbara vara fråga om det ena, . Jag lycker all vi skulle kunna varaeniga om att det för framtidenkrävs så pass betydande insalser för ulvecklingen, föryngringen ochreproduktionen av skogen alt delta bara är ell litet första steg. När detgäller behovet av all omsätta resultat i praktisk handling lycker jag alt detär i linje med denna slrävan all låta den grupp av människor i samhället somskall sköta undervisningen ocksä fä resurserna. HenLINDBERG (s) kort genmäle: Lål mig försl säga lill att jag inte lycker illa om någonav de fiänster vid skogshögskolan som man yrkat medel för. Jag finner baramotiveringen för fiänslerna vara underlig.