prot · FY0995 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagvill fråga socialminislern om det inle mäste vara ell svek mol arbetarna närinte alla arbetare som skulle vifia la deltidspension kan göra det, därför inte tillförsäkrar arbetarna deltidsarbete. HerrAspling attackerar oss och menar all vi försöker skjuta sönder principen om delpension.Men jag menar inle det. Om inle delpensionen är så konstruerad att den ger enriktig valmöjlighet, måsie man finna lösningar som ger valmöjlighet, och deltaär den säkerhetsventil som jag har pläderat för. Menjag skulle vilja fråga: Kan den arbetare som vill ha delpension men inte kanberedas sådan, av den anledningen få förtidspension? Skall det då i deltasammanhang betraktas som arbelsmarknadsskäl? Jag anser alt del är en slorframgång om en arbetare i en sådan situation direkt kan få förtidspension. Delär i och för sig en slor framgång om detta skulle betraktas som ettarbetsmarknadsskäl. De i proposiiionen 97 föreslagna ålgärderna för en rörlig pensionsålderär, som jag lidigare sagl, en framgång. Men förslagen är behäftade med brister,som jag här redogjort för. Om bristerna avlägsnas, kan dessa reformer få ettvärde. Förslagen till rörlig pensionsålder kan inte ersätta kravet på engenerell sänkning av pensionsåldern, och de kan inte heller ersätta bestämdaätgärder för vissa arbetargrupper med hårt och pressande arbete. Några frågor vore detintressant att få utskottels syn pä. Jagskulle vifia höra vad utskottet har för skäl all anföra när det gäller en som inte fält deltidsarbetetrots alla ansträngningar och inte kan fä delpension.Kan förtida uttag eller förtidspension vara alternativet? Eftersom utskottethar anammat förslaget skulle det vara intressant all få utskottets syn påfrägan. Anservidare ulskottet att fackföreningen har tillräcklig styrka när det gäller att ordnadeltidsarbete? Erfarenheterna av de nuvarande anpassningsgrupperna är ju intepå alla häll så bra - de är inle så effektiva som de skulle vara. Anser inteutskollet att tolkningsföreträde skulle vara en styrka? Jagvill bara lill slut peka pä den fara som ligger i att inte gå längre ochkombinera pensionsreformerna med andra åtgärder. Delpensionen kan förarbetsköparna, om de fär initiativet, bli ett säll alt lösa problemen med denäldre arbetskraften, som kanske inle anses effektiv nog. Men detta kan manmotverka genom alt sätta in åtgärder mot framför alll arbetsintensiteten. Jagvill med det anförda, herr talman, yrka bifall lill samtliga vpk-reservationer. Röriigpensionsålder m. m. Röriigpensionsålder m. m. i (fp): Frägan om större flexibilitet i vårt pensionssystem har länge varitföremål för en ingäende debatt jämsides med kravet på en allmän sänkning avpensionsåldern. senare frågan fattade fiolårets riksdag del betydelsefulla beslutet om ensänkning av den allmänna pensionsåldern till fr. o. m. . överenskommelse som träffades mellan regeringen och om kamp motinflationen ingick också en finansiering av denna sänkning av pensionsåldern.Samtidigt kom man överens om - detta fick gehör för - attpensionsåldern skulle bli mera rörlig och att etl förslag om rörligpensionsålder skulle läggas fram. Reformen skulle träda i kraft medsänkningen av den allmänna pensionsåldern den 1 juli 1976.Pensionsålderskommillén - som ju numera kallas pensionskommittén - hade ocksäfäll uppdraget att utreda denna fräga. Denproposilion nr 97 som behandlas i socialförsäkringsutskoltets betänkande nr 15har som bakgrund det förslag som pensionsålderskommittén lagt fram. Frånfolkpartiels sida har vi ända drivit frägan om enrörlig pensionsålder och fört fram motionsförslag i . Till grund förvåra förslag har legat bl. a. resultatet av det arbete som redovisades av ensamrädsgrupp inom , vilken arbetade under temat Aktivitet ochtrygghet för äldre. Gruppenhade gått ut med en enkät på grundval av sina studier i ämnel. Det framgick atten överväldigande majoritet förordade ett system med en stegvis avtrappning avyrkesverksamhet bland dem som närmade sig pensionsåldern och att snabbheten iden gradvisa övergången från arbete till pension borde få avgöras av denenskilde. Folkpartiethar vafie år återkommit med motioner i om en rörligpensionsålder. När vi försl förde fram kravet möttes vi mest med undran. Sedanhar anslutningen till våra tankegångar vuxit är frän år. ligger påriksdagens bord förslaget om införande av en rörlig pensionsålder. Vi hälsardet med tillfredsställelse, och ser det inom som en betydelsefullframgång för liberal politik inom delta område av vårt allmänna socialförsäkringssystem. Delhar i vårt hittillsvarande pensionssystem funnits en möjlighet till förtidauttag av pension, men reduktionen genom avtrappningsreglerna har varit sä passkraftig alt många inte ansett sig haft råd all gä i pension vid en tidigaretidpunkt, trots att vederbörande egentligen skulle ha önskat och behövt det.Det har belysts av tidigare talare. Systemet kräver all åldrande personer skallför all erhålla hel pension vara fullt verksamma fram till elt visst datum,såvida inte speciella skäl möjliggjort en tidigare pensionsålder. För mänga ären plötslig förändring av livsföringen en påfrestning, både fysiskt ochpsykiskt. Den som kan och vill arbeta efter den formella pensionsdagen ocksåhar smä möjligheler härtill. Den rörliga pensionsåldern konimer att medföra enindividuell valfrihet inom vissa gränser beträffandetidpunkten för pensioneringen och möjligheten till successiv pensionering ochavtrappning av yrkesverksamheten. Pälängre sikt boren ännu större flexibilitet eftersträvas. Pensioneringen bör iframtiden inte uppfattas som en engängshändelse, ett avgörande steg mellan tvåskeden i livet. Vi bör göra det möjligl att utnytfia en del av den infiänade pensionsrättenunder den s. k. aktiva perioden, för t. ex. studier, och sedan komma tillbakatill arbetslivet och fiäna in fler pensionspoäng. Denrörliga pensionsåldern har också vunnit stöd hos läkare, socialarbetare ochsamhällsforskare som pekar på det orimliga i att sä tvärt som sker slängaute människor från arbetslivet, dä de när en viss åldersgräns, delta utanhänsyn till deras fysiska och psykiska kondition. Det fysiska och psykiskaåldrandet sker hos skilda individer olika och alla yrken är heller inte likaatt åldras i. Det har ocksä från fackligt håll och från arbetstagarhäll kommitallt slarkare krav på en rörlig pensionsålder. Del har framförts tidigare bl.a. i socialministerns anförande. Idet förslag om rörlig pensionsålder, som nu har att ta slällningtill, införs som en nyhet i värt pensionssystem s. k. delpension vid övergängtill deltidsarbete. Delpensionenär således knuten till förekomsten av arbete på deltid. Den skall kunna tas ulfrån , och med de villkor som är fogade till detta skall - somframhålls i propositionen - den disponibla inkomsten vid övergång tilldelpension i förening med deltidsarbete motsvara 85-90 96 av tidigare inkomstav heltidsarbete. Den skall sedan inte verka reducerande pä ålderspensionen ochATP . Dettainnebär ju väsentliga fördelar för den som vill avtrappa sin yrkesverksamhet ijämförelse med bestämmelserna för s. k. förtida uttag, även om ocksäbestämmelserna för sådant genom det föreliggande förslaget förbättras. Förmänga äldre är det ett livsvillkor att fä kvarslanna i arbetslivet även efterden allmänna pensionsåldern. Detta kan väl ännu mera göra sig gällande när vinu ocksä sänker den allmänna pensionsåldern från 67 lill . Detär en betydelsefull uppgift för samhället att medverka lill att meningsfullasysselsättningar skapas. Ocksä för alt syftet med delpensionen skall kunnaförverkligas är det nödvändigt alt på alla områden av arbetslivet kunnaerbjuda deltidsarbete. Det är dä viktigt att kunna anpassa arbetstider och-uppgifter så att de passar för dem som vill ha ett deltidsarbete. I takt medatt lämpliga arbetstillfällen kan ordnas blir det möjligt all successivt växain i del nya pensionssystemet. Idetta sammanhang komnier givetvis krav att ställas pä näringslivet i sin helhet- det gäller bäde den enskilda och den offentliga sekiorn. Lokalaanpassningsgrupper, som här tidigare nämnts, kan vara en lämplig grund. Delkrävs här ett samarbete mellan anställda, arbetsgivare, arbetsförmedlingar m.fl. Självfallet är det för mänga anställda elt angeläget inlresse att fåkvarslanna i sin gamla arbetsmifiö och slippa byta ar- Röriigpensionsålder m. m. 3 protokoll 1975. Röriigpensionsålder m. m. betsgivare och yrke viddeltidsarbete. Det kan ocksä för arbetsgivaren vara av \'ärde att kunna beredaen anställd som inte orkar med heltidsarbete möjlighet att gå över på deltid.Sådana möjligheter öppnar sig genom det förslag som ligger på riksdagensbord. Jag tror att man med god vifia skall kunna finna framkomliga vägar. Menjag skulle vifia framhålla - det säger vi också i motion 2127 medanledning av propositionen - att stat, landsting och kommuner här måste varamönsterbildande. Erfarenheterna jävar inte påslåendet att det inom detta områdebör finnas slora möjligheter för dessa instanser att ge sin medverkan när detgäller att skapa och erbjuda dem som sä önskar deltidsarbete. Idet särskilda yttrandet nr 6 - vi har från sida inle avgivit någrareservaiioner men har fogat några särskilda yttranden till utskottetsbetänkande - framhålles alt vi inom ser den rörliga pensionsåldernsom börian till en liberal förnyelse av arbetslivet. Jag noterar att statsrådetAspling i sitt anförande ocksä betecknade reformen som ett mycket viktigt stegi riktning mot en förnyelse av arbelslivet. De aktuella reformerna bör ses somett första led i en utveckling mot elt framtida pensionssystem med ökadpersonlig valfrihet. En ökad förekomst av deltidsarbeten bör också göra detmöjligt för dem som så önskar alt stanna kvar i arbetslivet även efterpensionsåldern. Lät mig ännu en gäng slryka under alt samhällel i detta fallbör undersöka alla möjligheter att vara föregångare och att man bör inrikta sigpå att lösa frågan om deltidsarbeten pä vafie arbetsplats. Utskottethar också i sin skrivning med anledning av vär motion framhållit all ennödvändig förutsättning för en ändamålsenlig kombination av deltidsarbete ochdelpension är att sädana arbeten kan tillskapas. Med mitt särskilda yttrandehar jag velat undersiryka detta. Låtmig sedan säga några ord om motion 1206, som väcktes och som behandlas i föreliggande betänkande. I motionen hemställsom en plan för genomförande av lika folkpension oberoende av civilstånd. Principenom att varie människa, oavsett kön och civilstånd, skall räknas som ensjälvständig individ böriar alltmer slå igenom i lagstiftningen. Ifolkpartiets program framhålles bl. a. all män och kvinnor skall behandlas likainom socialförsäkringarna och alt pensionssystemet skall utformas så, att detmedger en anpassning till den enskildes önskemål och behov. Vidett flertal tillfällen har även från pensionärer rests krav om likapensionsförmåner oavsett civilstånd. Vi har ocksä frän under flerariksdagar väckt moiioner i den frägan. Vi menar att principiella skäl talar förjämställdhet niellan män och kvinnor även inom folkpensioneringen, ochriksdagen har ocksä i godkända belänkanden från socialförsäkringsulskottetåren 1971 och 1972 påpekat all principiella skäl talar mot attpensionsförmånerna differentieras med hänsyn till den försäkrades civilstånd.Nu har ju genom de nya pensionsbestämmelser som gäller fr. o. m. ettsteg tagits i riktning mot ett ufiämnande av dessa skillnader, men vi anserändå att man måste gä vidare och att ytterligare förbättringar inte bör skjutaspä en oviss framtid. Men med hänsyn till de betydande kostnader som förknippasmed en sådan reform och de stora kostnader som de nu beslutade reformernakommer att dra har vi för dagen nöjt oss med att i ett särskilt yttrande, nr14, framhålla vår principiella inställning i denna fråga. Tillutskottels belänkande har jag sedan fogat etl särskilt yttrande, nr 11, medanledning av motionen 764 av , i vilken han tar upp frågan ompensionsåldern fören särskild yrkesgrupp, nämligen fiskare. kommersjälv senare alt i ett anförande vidare beröra denna fråga. Del föreliggande beiänkandel och propositionsförslaget om en rörlig pensionsålderanknyter, som jag lidigare i mitt anförande framhållit, till de tankegångar ochförslag som under en föfid av år har drivit. Det ansluter dessutomtill den överenskommelse som träffades niellan regeringen och ifiol. Vi kan därför instämma i huvudlinjerna i de nu framlagda förslagen omökade möjligheter lill en rörlig pensionsålder. Vi ser det så, att det komnieratt ge flera möjligheter och alternativ för människor i åldern mellan 60 och70 att bestämma tidpunkt och form för sin pensionering. Detblir nu en gemensam uppgift för stat, landsting, kommuner, försäkringskassor,fackliga organisationer, förelagare och anställda att fylla den nya lagen medinnehåll. Viser förslagen inte som en färdig lösning men som ett betydelsefullt steg ochsom ett led i en utveckling mot ett framtida pensionssystem med ökad valfrihet.Statsrådet betecknar reformen som en viklig milstolpe i ulvecklingen avvårt socialförsäkringssystem. Jag kan gärna instämma i den värderingen. Sedanfår erfarenheterna visa i vilka former man kan gå vidare för alt ytterligareanpassa arbete och pensionering till individuella behov och önskemål.Socialförsäkringen blir väl aldrig färdig - den kommer ständigt att varaföremål för förändringar och förbättringar. Det kan pekas på vissa frågor sombehöver ytterligare bearbetas och vissa gränsproblem som behöver lösas. Jagtror att del reformarbete som det här är en del i kommer att fortsätta. Med det anförda ber jag att fä yrka bifall till socialförsäkringsutskoltetsbetänkande nr 15 pä alla punkter. Rörligpensionsålder m. m. Hen (): Den äldre arbetskraftens situation i har liksom i flera andraländer pä senare tid blivit alltmer uppmärksammad. De äldre tillhör de grupperi samhället som är mest utsatta i kritiska situationer och krisartade perioderinom företag och samhälle. Teknisk utveckling, stigande utbildning,rationalisering och andra omständigheter leder ofta till att den äldrearbetskraften ej tillvaratas så väl som ur samhällets och individens synpunktvore önskvärt. Rörlig pensionsålder m. m. Undersenare år har debatten i vårt land i huvudsak kretsat kring önskemålet om enrörlig pensionsålder. Syftemålet med de reformer som föreslås päpensioneringens område äratl skapa ännu bättre betingelser för den iildrearbetskraften. Vi har också haft en snabb ulveckling - det tror jag ingen kanbestrida - pä pensignsförsäkringsomrädet . Densuccessiva förbättringen av pensionärernas villkor genom all vi växer in iATP-syslemel, standardslegringen av folkpensionerna och tillkomsten avpensionstillskotten är belydelsefulla ätgärder i den riktningen. Frånden stora ATP-stridens dagar och fram till nu har det också vuxit fram enbeiydande enighet på detta reformomräde. Sålunda kunde det senaste beslutet omsänkning av pensionsåldern genomföras i stor enighet, och vi slår nu inför detviktiga beslutet om en mera rörlig pensionsålder och lagfäst delpension, somtydligen ocksä kan genomföras i stor enighet, i varie fall vad gäller principenoch huvuddragen i det föreliggande förslaget. Att det sedan råder en vissoenighet beträffande vissa detafier i förslaget, att och herrHagberg i har sett detsamma vara behäftat med stora skönhetsfläckar,tycker jag inte förtar huvudintrycket. Skifielinjerna framgår f ö. av dereservationer som fogals vid beiänkandel och som jag skall återkomma tillsenare i mitl inlägg. Genomdet föreliggande förslaget fär vi ett mer avancerat pensionssystem, baserat påflera steg. De äldre fär bältre möjligheler att minska sina arbetsinsatsereller sluta arbeta när de känner sig trötta med bibehållen rätt all återgåtill arbetet när de så önskar. De får bättre möjligheter till ett aktivt livgenom att utnytfia sin tid dels lill arbete, dels till fritidsaktiviteter.Genom lagfäst delpension skapas möjligheler för de äldre all komma ifrän enfast spikad tidpunkt, en stupstock sä att säga, för inträde i pensionsåldern.Genom möjlighet att varva arbete med frilid sker en mjukare övergäng till enpensionärstillvaro som obönhörligen inträder. Man ställer inte deäldre pä en "död linje" i lika hög grad som det nuvarande systemetinnebär med ell tvärt avbrott av arbetslivet . Härskulle ocksä kunna nämnas vikten av fritidsaktivitet för pensionärer. Jag villgärna undersiryka detta. Pensionärerna har mänga år framför sig, och det ärviktigt att de kan vara så aktiva som möjligt sä länge som möjligt.Fritidsaktiviteter av olika slag kan här fylla en viklig funktion. Med anledning av proposiiionen har väckts sex moiioner. Därutöver harutskottet behandlat några motioner som väcktes vid bcifian medförslag om ändringar i den allmänna försäkringen. Jag konimer inte att gå in påalla motionsyrkandena utan begränsar mig till alt kommentera de reservationersom har fogats vid betänkandet med anledning av de behandlade molionerna. Ireservationen 1 kommunisterna föresläs en utvidgning avförtidspensioneringen till en pensionsreform av delvis annan Man önskar enutvärdering av de vunna erfarenheterna för alt med dessa somutgångspunkl pröva att ytterligare utveckla denna form av' rörligpensionsålder. Tilldet vill jag säga att pensionskommittén i enlighet med sina direktiv har haflatt göra en sädan utvärdering. Det har den ocksä gjort. Samiidigi somkommittién har konstaterat att förtidspensioneringen har haft stor belydelseoch kommer att spela en viktig roll i elt regelsystem med rörligpensionsålder säger den också att del inte finns anledning att göra nägraväsentliga ändringar i nuvarande regler, förutom att man har tagit bort63-ärsgränsen vid förlida uttag. Någon ylleriigare utvärdering utöver den sompensionskommittén har ulförl har utskoltsmajoriielen inte ansett behövlig. Nusäger att det är viktigt att pensionsreformen föfis upp. Delkonimer också alt göras, det har socialminislern i sitt inlägg deklarerat.Pensionsnämnden, där representanter för arbetsmarknadens parter ingår, kommeratt delta i denna utvärdering. Denandra niotionen som jag vill ta upp är motionen 2126. Yrkandet innebär allförsäkrade som fylll när reglerna om sänkning av pensionsåldern träder ikraft skulle få reduktionen minskad, inte bara på sätt som föreslagits ipropositionen med hänsyn till den nya reduktionsfaklorn ulan även medutgångspunkt i den nya pensionsåldersgränsen. Förslaget i propositionen innebärgenom den nya reduktionsfaktorn förbättringar för alla försäkrade som gjort.förtida uttag, och del framstår därför ur rättvisesynpunkt inte motiverat atttillföra just denna grupp ylleriigare förmån genom en särskild minskning avreduktionen. Jag får kanske, herr talman, tillfälle att återkomma pä denpunkten, eftersom del har signalerats att nägon efterföfiande talare konimeratt la upp just del här speciella förslaget. Tillherr Ringaby, som har talat för reservationen 3, vill jag säga -och låt migockså, herr talman, i det sammanhanget ta upp reservationerna 5 och 13 - altdet verkar faktiskt som om inle förstått eller velat förståandemeningen i förslaget om delpension, nämligen att del i första hand äravsett för människor med många är i arbetslivet. Delpension är väl också mestbelydelsefull för dem i de tunga jobben och i en ofta pressande arbetsmifiö. Dehar ju av den anledningen ofta del största behovel av en nedirappning avarbetsinsatserna under de sisla verksamhetsåren före pensionsåldern. Delfinns med anledning av vad som sägs i reservalionerna och f ö. vad som haranförts av såväl som i skäl att erinra omett par saker. Jag tyckte när jag lyssnade lill anförande att detverkar som om han hamnat i något slags preniiereservtänkande, när han säger attdet är en betydande brist i pensionssystemet all pensionen inte utgår iförhållande lill inbetalda avgifter. Men del är ju så alt folkpensionen ochtilläggspensionen finansieras på olika sätt. Och vi befinner oss fortfarande iATP:s uppbyggnadsskede. Man bör ocksä hålla i minnet att 30-ärsregeln inomsystemet konimer Rörligpensionsålder m. m. Röriigpensionsålder m. m. att tillämpas först päpersoner som är födda är 1924 och senare saml alt det gäller särskiltförmånliga infiänanderegler för de s. k. övergängs-generationerna. Etttillgodoseende av de synpunkter som lagts" fram i reservationernaförutsätter under ATP:s uppbyggnadstid antingen för varje försäkrad tidsödandeuiredningar av vederbörandes anställningsförhållanden före 60 ärs ålder ellersärskilda övergångsregler av samma slag som vi nu har inom ATP. Det första alternativettyckerjag kan avvisas redan av administrativa skäl. Erfarenheterna frånpensionsanordningar med inslag av sädan prövning är nämligen ganska nedslående. Detandra alternativet innebär i praktiken en pensionsäldersförsäkring förövergångsgenerationerna med därav föfiande koslnader. Det bör ocksäuppmärksammas att övergångsgeneralionerna gynnas inom ATP, inte bara genomförmånliga infiänanderegler utan ocksä genom att avgiften är lika för allaoavsett infiänandeår. F.ö. är det ju så i pensionssystemet, , att pensionen är fullständigtoberoende av inbetalda avgifter. Den grundar sig helt på den deklareradeinkomsten. Del är mänga som får full pension utan att nägra avgifter erlagtseller att det alls betalats någonting. Tänk på alla sjukpensionärer ochförtidspensionärer. Detta att pensionen inte är beroende av inbetalda avgifterbetraktar inte vi som någon brist utan som en slor förfiänst. Det är det finamed del här systemet att alla kan få sin pension enligt fastställda regleroavsett inbetalda avgifter. Jagvill också säga lill närmast med anknytning till reservationen 5,alt det är givetvis lätt att lägga fram förslag om justering av reglerna ominfiänandetld, förmånstagarkrets och erforderiigl timantal. Det är emellertidså att vid utarbetande av förslaget om delpension har strävandena varit att förlångvarigt yrkesverksamma skapa en stabil och enkel konstruktion som i förstahand bygger pä för löntagarna kända regler, som är lätta att tolka och administrera.Reglerna inom allmänna försäkringen och arbetslöshetsstödet har därvid fiänatsom förebild. Jag vill gärna säga att kravet pä elt visst genomsnittligt antalarbetstimmar inle tillkommit av en slump. Jag vill även tillägga att kopplingenarbetstid-delpension är en princip som i vafie fall ulskottsmajoriteten intevill släppa. Som LO påpekat i sitt remissyttrande är del nämligen myckelangelägel all löntagaren även efter övergången till deltidsarbete fär bibehållasina övriga förmåner. Särskilt viktigt är dä givetvis arbelslöshetsstödet.Reglerna är ocksä utarbetade efter konkrela förslag av sädana företrädare förlöntagarna, som bör ha de bästa möjligheterna all bedöma hur delpensionenkommer all fungera. Enannan sak är att reglerna om delpension också kan komma att behöva justeras,liksom vi fått göra med många andra reformer. Men en sådan justering bör anståtill dess erfarenhet vunnits vid lillämpningen och icke efter teoretiskadiskussioner. HerrRingaby pläderar för att poäng skall kunna infiänas även då hellförtida uttag gjorts. Delta är väl i och för sig ingen större fråga, för densom gör förtida uttag har alla möjligheter alt reglera delta. Han kan begära uttag vidvilken tidpunkt som helsl, och han har rätt att återgå till arbelel när hansjälv bestämmer. Han kan undvika all begära uttag . Gör han deli börian av etl år förlorar han ingen pensionspoäng. Beräkningenav pensionspoäng sker pä ett ärs deklarerade inkomster, och del skulle kanskebli administrativt besvärligt om man böriade räkna pensionspoäng under ett , eller vad det kan bli. F. ö. vill jag i enlighet medvad utskottet anfört erinra om att frågor om förvärv av pensionspoäng och beräkningav avgifter f n. utreds i pensionskommittén. Jag har ytterligare en del att säga i anslutning till reservationernafrän kommunisterna. Yrkandeti reservationen 4 går ut på att avveckla hela systemet med förtida och uppskjutetuttag inom den allmänna pensioneringen.