prot · FY0960 · 1975-12-31 00:00:00 — Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av och i motsvarandedel. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 60 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resullal; Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 10 punkten3 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 3 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 284 Nej - 15 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 10 punkten 3 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resullal: Omett sysselsätlningsskapande industriprojekt i Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 10 Om ett sysselsätlningsskapande industriprojekt iJokkmokk Herrindustriministern erhöll ordel för all besvara (vpk)anmälda fråga, nr 144, och anförde; har frågat mig vad regeringen - därest någolaluminiumverk inle byggs i - har för alternativt och likasysselsätlningsskapande projekt att sälta i dess ställe. Efter samråd medarbetsmarknadsministern vill jag anföra föfiande. Isvaret på en liknande fråga av om statligt aluminiumverk iJokkmokk redovisade jag att regeringen uppdragit åt statensindustriverk alt utreda vissa frågor rörande marknaden för aluminium ochaluminiumprodukter i . I delrapporten i SverigeI975-I990 har statens industriverk kommit till slutsatsen att det underförulsällning av en höjd självför-ädlingsgrad eller ökad export sannoliktskulle finnas utrymme för ytterligare en aluminiumanläggning för en produktionår 1980 av ca 50 000 årslön. som industriverket avlämnat lalar dockvarken de svenska pro-duktionsförulsättningarna för aluminium i etlinternationellt perspektiv eller ell aluminiumverks effekter påbetalningsbalans och försörinings-trygghel för att en inhemsk elablering voreett bättre alternativ än ökad aluminiumimpori. Jagär på della stadium - innan industriverkets rapporter noga granskats inomindustridepartementet - självfallet inte beredd att deklarera någon uppfattningvad gäller behovel eller lokaliseringen av nya produktionsenheter påaluminiumomrädet. Jagvill framhålla att alldeles oavsell om etl aluminiumverk kommer attförläggas lill eller inle är ulvecklingen i kommunen givelvis föremålför fortlöpande uppmärksamhet från regeringens sida. Inom ramen för i förstahand regional- och industripolitiken sker en ingående prövning av möjligheternaatt etablera sysselsällningsskapande projekt i . Vidarepågår, som känner till, arbetet med Länsplanering 1974, inomvars ram länsstyrelse och kommuner bl. a. lägger fram sina förslag lillåigärder för att lösa eventuella problem inom resp. län. Regeringen avser attsenare i särskild proposition behandla dessa frågor. Under detta anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen LÖVENBORG (vpk): Jag ber att fä tacka industriministern för svaret pä min fråga, menfrånvaron av besked angående det diskuterade smältverket i kanknappast göra människorna i den kommunen särskilt hoppfulla. Dethar ställts myckel stora förhoppningar på del här projektet. Jag tror att delär onödigt för mig alt beskriva situationen i kommun förindustriministern; den känner han säkert väl lill. De stora basnäringarna harundan för undan minskal i omfång. Rationaliseringarna i skogen ochnedläggningarna av jordbruk har ställt massor av folk utan sysselsättning. Denstarka ulbyggnaden av vattenkraften gav i alla fall mänga som friställdes inomde gamla basnäringarna en chans alt leva kvar i kommunen, men alla visste attvatlenkraflsutbyggnaden inle kunde lösa problemen pä . Det måsleockså regeringen ha vetat. Imitten av 1960-lalel böriade trappa ner sin verksamhet. Under åren1965-1970 förlorade kommun 1 300 arbelstillfällen. Det var framförallt den minskade vattenkraftsuibyggnaden som fick del resultatet. Närvattenkraftsutbyggnaderna nu snart är helt avslutade i kommun slårytterligare 1 000-lalel arbetstillfällen på minussidan. I del lägel är delganska naturligt alt man med glädje och mycket slora förhoppningar har låtitdiskussionerna kretsa omkring aluminiumsmällverket, som skulle ha kunnai ge kommunenett direkt sysselsätlningslillskott pä mellan 500 och 600 arbelstillfällen, hardet sagts. socialdemokratiska regeringsavisan i framställdes projektet förnågot halvår sedan som någonting självklart och regeringen därmed också som denräddande ängeln. Desto slörre blev besvikelsen när statens industriverk förnågon vecka sedan kom med det negativa beskedel all det inle skulle varalämpligt all förlägga ett aluminium-smällverk till kommun. Såviii jagförslår av andra samtal med industriministern delar han den uppfattningen, ävenom det inte klart sägs ul i svaret. Jagskulle vilja ställa ell par frågor. Den ena anknyter lill vad industriministernsade i svaret om all den här rapporten skall noga granskas inom industridepartementet.Jag vill betona all del är mycket bråttom och frågar därför; Hur länge skalln-ian granska rapporten? Denandra frågan är: Vill statsrådet vid den här prövningen medverka till all mangör en total samhällsekonomisk kalkyl av den lyp som gjordes exempelvis när delgällde Slekenjokk? Omett sysselsätlningsskapande induslriprojekl i Hell kort; Granskningen av rapporten dels i deparle-menlel, dels genomunderhandsremisser måsle ju la några månader. Belräffandeden samhällsekonomiska kalkylen har vi väl anledning alt nogsamt studera vadsom komnier fram från i anslutning lill den regionala plan.Länsplanering 1974, son-| man nu häller på med. Omrepresentation för i den s. k. vaiyskommissionen Jag skulle tänka mig allvi där har ell tillräckligt material för all ocksä göra en bedömning av vilkainsalser som kan komma att bli nödvändiga. Alt insatser är nödvändiga är vimedvetna om, och vi skall naturligtvis arbeia med detta. Närdet gäller frågan huruvida vi skall göra en alldeles speciell samhällsekonomiskkalkyl, dvs. väga industriinvesteringen gentemot de samhällsekonomiskakonsekvenserna, får vi nog avvakta någol innan vi bestämmer oss för del. HenLÖVENBORG (vpk); Jag tycker att just den totala samhällsekonomiska bedömningen bordevara myckel väsentlig när del gäller bl. a. del här projektet. Jag hoppasverkligen all del inte tar längre lid än vad statsrådet här har förutsatt attfå ell klart besked om möjligheten av andra alternativ. Industriverketsäger i sin rapport att ell aluminiumsmäliverk inte blir samhällsekonomisktlönsamt. Men frågan är hur man över huvud laget kan säga della. Del har inlegjorts någon samhällsekonomisk bedömning, och ändå använder man denformuleringen. Det är ju en sådan bedömning som borde ha legal lill grund förövervägandena och som jag hoppas skall göra det i fortsättningen. Jag ärnämligen övertygad om alt vid en total samhällsekonomisk bedömning, där man tarmed alla dessa konsekvenser, skulle del visa sig bli en lönsam affär. Vadkostar arbetslösheten samhället? Vad kostar folkomflyttningen, den raseradesamhällsservicen och alla andra negativa föfider av alt en kommun rasar ihop?För det är ju vad som kommer att hända om inte kommun får elt myckelrejält sysselsätlningslillskott. Närdet gäller aluminiumsmältverket har det också sagts att närheten lill kraftverkär en viktig förutsättning. Denna förutsättning har man i . Attförlägga smältverket någon annanstans skulle innebära att elström från Jokkmokkmåste lill för att driva produktionen. Del låler inle särskilt vettigt. Menom det nu inle blir ell aluminiumsmäliverk, vad kan man då ha i beredskap?Eller står man alldeles tomhänt? Kan inte industriministern ge en enda konkretantydan om del verkligen finns någol annat att hoppas pä? Det är väsentligafrågor för människorna i kommunen. Överläggningenvar härmed slutad. § 11Om representation för i den s. k. varvskommissionen Herrindusiriministern erhöll ordel för att besvara () den 3april anmälda fråga, nr 148, och anförde: har frågat mig om jag är beredd all medverka lill attGöteborgs kommun blir representerad i den s. k. varvskommis- Sammansättningen av kommissionen i den aktuellaEriksbergskrisen har tagit sikte på all kommissionen skulle innehålla störstamöjliga sakkunskap i varvsfrågor, juridik och ekonomi. Regeringens avsikt harsåledes inle Varit alt kommissionen skulle vara sammansatt av representanterför partsintressen. Givelvis är kommissionens arbeie av allra största intresseför , och det är angelägel alt kommissionen håller nära kontakimed bl. a. kommunstyrelsen i förall löpande informera om arbetetsgäng. Enligl vad jag har erfarit har ocksä sädana överläggningar ägt rum. Delbör f ö. påpekas all kommunen haren direkt kontaktpunkt med kommissionen genomatt en av medlemmarna är ledamot av ochkommunstyrelse saml den s. k. programkommittén för näringsliv ochkommunikationer. Mot denna bakgrund är jag övertygad om all kommunkomnier alt kunna föfia varvskommissionens arbete på ell tillfredsställandesätt. Omrepresentation för Göteboigs kommun i den s. k. varvskommissionen Hen (); Jag skall be an få lacka industriministern för svaret pä min fråga. Härbehöver jag väl inle orda om varvens belydelse för . Sysselsättningenvid slorvarven , och är en jätlefräga förGöteborg och göteborgarna. Störningar i sysselsättningen vid varven kommer juatt drabba , och del blir kommunen som i rätt hög grad fär ta stötarnaav bl. a. ekonomisk natur. Kommunen berörs alltså ganska nära av detta, ochkommunen har också närmare information om förhållandena än vad staten har. Delär viktigt att man här har i minnet att samhället inle bara är staten, som mankanske ibland föreställer sig om man sitter i kanslihuset, utan i lika hög gradkommunerna. Därför har gjort en framställning om attkommunen skulle bli representerad i varvskommissionen. Industriministerns svarär pä den punkten inte särskilt positivt, och jag ställer mig tveksam inför tväav argumenten. Delena är alt industriministern säger alt kommissionen inte skall beslå avrepresentanter för partsintressen. Jag uppfattar inle kommunen som enpartsrepresentant i vanlig mening. Kommunen har inle några ägarinlressen ellerliknande utan företräder befolkning och kan i den meningen inlebetecknas som en part. Detandra jag reagerar mol är all industriministern säger att kommunen redan har enkontaktpunkt med kommissionen genom att en av medlemmarna i kommissionen ärledamot av bl. a. kommunstyrelsen. Det faktum att en företrädare för enminoritet i kommunstyrelsen av andra skäl ingår i kommissionen tänkte jag miginte skulle ha påverkat industriministern lill all säga nej tillkommunstyrelsens begäran, bakom vilken styrelsens icke-socialistiska majorilelstår. Nogborde kommunen här, liksom i andra sammanhang, själv fä välja vem som skallvara dess representant och föra dess talan. 20 prolokoll 1975. Omredovisning till av driftstörningar m. m. vid kärnkraftverk Rörande den sista punkten nämnde påpekar jag i mitt svar allkommunen har en direkt kontaktpunkt med kommissionen. På etl sätt är del entillfällighet. Eftersom vederbörande är såväl jurist som ombudsman i Metall vardel av flera skäl lämpligt all utse honom lill att delta i kommissionensarbete. Jag ville sedan bara säga att han har kontakter med kommunstyrelsen.Han representerar alltså i det avseendet varken en majoritet eller en minoriteti - del är en tillfällighet. viktigaste är, som jag ser del, att har lillfälle altföfia varvskommissionens arbete genom ganska täta kontakter med kommissionen.Vi är hell överens om alt den här frågan är av utomordentlig belydelse förGöteborgs kommun och då naturligtvis också för den kommunala ledningen. Men allplacera in företrädare för kommunen i själva varvskommissionen skulle ställaoss inför en hel del besvärligheter. Skulle vi om frågan om en gemensamvarvsrörelse kom upp la in företrädare för , och Malmökommuner också? Detär riktigt med kontakter mellan kommissionen och kommunen och om del erfordrasmellan kommunen och regeringen. På samma sätt får regeringen vara beredd all laemot representanter för kommun och kommun för attinformera om vad som händer och sker. HenMOLIN (fp); Det är i och för sig bra alt den ledamot av varvskommissionen somindustriministern omnämner i sitt svar är ledamot där, men han är det inte somföreträdare för och kan inle ersätta behovel av en sådanföreträdare. Detär i och för sig värdefullt att del har hållits överläggningar med kommunen ochkomnier alt hällas sådana överläggningar, men del hade varit bältre alt föfiaden linje som kommunstyrelsens majoritet gäll på och låta en representantformellt utsedd av kommunen vara med i kommissionen. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om redovisningtill av driftstörningar m. m. vid kärnkraftverk Herrindustriministern erhöll ordel för att besvara iStockholm (c) anmälda fråga, nr 149, och anförde: i har frågat mig när regeringen komnieratt ge en samlad redovisning av tillgängligt material angående driftstörningar,kontroll, risker och ekonomi vid svenska kärn- kraftverk och om deltakommer alt ske i sådan tid att del kan bilda underlag för beslulsenare i vår. Flertaletav de frågor ställer har belysts i en av statenskärnkraflinspektion framlagd rapport , vilken omfattarerfarenheterna fram lill . Redogörelse för denna rapport liksom för enrad andra rapporter, utredningar m. m., som belyser kärnkraften ur olikasynvinklar, har lämnats i den framlagda propositionen omenergihushållning m. m. Enligt vad jag inhämtat håller kärnkraftinspeklionen nupä alt sammanställa en ny rapport om driftstörningar vid kärnkraftverk som harinträffat efter . Rapporten beräknas föreligga . Jagavser att återkomma lill de här aktuella frågorna i samband med riksdagensbehandling av energifrågorna senare i vår. Omredovisning till av driftstörningar m. m. vid kärnkraftverk iStockholm (c): Jag tackarinduslriminislern för svaret på min fråga. Bakgrundentill frågan är naturiiglvis, som jag också sagl i förlexten tillfrågeställningen, de inträffade driftstörningarna vid och det svar somjag fick förra årel efter pumphaveriel vid II, då vi hade anledning diskutera de brister i kontrollen som den gängenavslöjades. ställde också industriministerns egenstatssekreterare flera frågor till angående kontrollenfrån SKL.s och vattenfallsverkets sida; dessutom frågade han vilket formelltansvar inspektörerna har vid övervakning i samband med de då aktuellahaverierna vid . Delär riktigt som industriministern sade att man rapporterar om en hel del avdetta i energipropositionen, inte minst om kontrollsystemet. Del refereras därmycket utförligt. Däremot tycker jag all redogörelsen för de konkreta och s. k.onormala händelserna vid kärnkraftverken är mera övergripande till sin karaktäroch sällan går in på några detafier. Iövrigl flnns del rapporter - som jag också har haft tillgång lill -från bl. a.Chalmers tekniska högskola, där man har tagit upp och analyserat 89 kända fallav sädana här händelser vid kärnkraftverken. Jag lycker uppriktigt sagt att manhar gåll litet lättvindigt förbi dessa händelser, och det är därför som jaghar väckt frågan , trots alt vi har att vänta en större debatt . Jagär tacksam för det besked som lämnats, all man med en ny rapport kommer altföfia upp händelseulvecklingen efter slulel av , och jag hoppas attden rapporten blir fylligare lill sin karakiär än i vafie fall de redogörelsersom lämnas i proposiiionen. Del är vikligl att mycket av denna materia finnsmed i underlaget för kommande beslut, inte bara i rapporter som ärsvåra att få tag i. Vidarelycker jag alt de ekonomiska frågorna ofta diskuteras för litet. Iproposiiionen lalar man om de frågorna i övergripande formuleringar. Man ulgårfrån bedömningar som gjorts i utlandet osv. Men man gör ingen koppling mellandriftstörningarna vid våra igångsatta kärnkraftverk Omredovisning till av driftstörningar m. m. vid kärnkraftverk här i ochekonomin, t. ex. della att 1974 bara var infasad i nätet i 3 067 limmardvs. 35 96 av året. På den punkten angående tillgängligheten flnns del ingauppgifter i energipropositionen om vilka slutsatser man drar av våra inhemskaerfarenheter. Det finns också anledning att fråga - och del går dessutomrykten om del - om inle hela lurbinen i måste bytas ul efterden senasie skadan. Jag utgår ifrån alt utskottet vid sin handläggning av energipropositionenuppmärksammar alt vi nu bör ha en ny rapport och alt utskottetdå, om man behöver komplettera sitt material, ser till all man fårföredragningar i ärendet. Jagdelar i uppfattning alt del är myckel viktigtatt vi ser lill driftsäkerheten och del ekonomiska utnytfiandei av dekärnreaktorer vi har i drift. För en del av de reaktorerna är vi nu inne istartskedet, och då måste vi räkna med att störningar kan uppstå. Jag haremellertid noterat att både I och II harvarit i full drift . Tyvärr inträffade, somherr i anförde, etl turbinfel på nyll för elt parveckor sedan. Man har under hand sagt att man avser att läla reaklorn ståstilla för all göra den översyn som efiest skulle ha gjorts . Detre månadernas erfarenheter är utomordentligt goda. Under den liden har de tvåreaktorerna gett oss ell myckel värdefullt tillskott av elenergi och svarat fördrygt 8,5 96 av den totala energiproduktionen . Men det är klart att del ärför kort lid för all man skall kunna göra en ekonomisk bedömning. Det får mangöra när man har längre erfarenhet. HenOLOF i (c): Det finns i OKG:s rapporter uppgifter om att man 1974 "slogrekord" med av oavbruten drift. Del är inga imponerande siffror.Nu skall man nalurliglvis erkänna all della är problem som drabbar allverksamhel med en relalivl oprövad och lung teknologi. Men jag tror att detfinns anledning all vara utomordentligt noggrann när man redovisar dessa faktaförsvenska folkel -dessa problem återkommer ju gäng på gång, inte bara iOskarshamn ulan också i de andra verken. Jag tycker - jag vill upprepa del -alt de kunde ha varit utförligare beskrivna också i proposiiionen. Jag tycker ocksä all industriministern borde svarapä varför n-ian inte vill redovisa de erfarenheter som ändå finns på delsvenska planet och utifrån dessa dra ekonomiska slutsatser. Man borde i variefall summera vilken inverkan på den ekonomiska situationen som dessaåterkommande haverier har. Överiäggningen var härmedslutad. § 13 Omstatliga företags exempelgivande roll i fråga om arbetsmiljö m. m. Herr industriministern erhöll ordet förall besvara i (vpk) anmälda fråga, nr 155,och anförde: har frågat mig hur jag ser pä statliga företagsexempelgivande roll när del gäller att främja en bättre arbetsmiljö och stress-och olycksfallsförebyggande löneformer inom resp. områden, exempelvis genominförandel av fasl månadslön. Destatliga förelagen bör vara goda exempel för del privata näringslivel päarbetslivels alla områden. Inte minst angeläget är detta när del gäller altskapa en arbetsmifiö som kan minska riskerna för stress, olycksfall ochyrkessjukdomar. I allmänhet svarar den statliga förelagssektorn också väl uppmot den målsättningen. Enliglmin uppfattning hårde statliga förelagen spelat en framträdande roll vad gällerövergäng lill månadslön. Jag vill bl. a. peka på att fyra förelag, därolycksfallsriskerna relativt sett kan anses vara slora, hell har övergått lillmånadslön (, , Uddevallavarvel, Uddcomb). Också vid ASSLs massafabrikerförekommer reell preslalionslön i myckel ringa utsträckning. Statsföretaghar ca 40 000 anställda. Av dessa är en tredjedel fiänsteman som redan tidigarehar fasl månadslön. Av de kollektivanställda arbetar inom de nämndaföretagen, där fasta löner tillämpas för alla anställda. Menförekomsten av fasta löner inom de statliga företagen är inte enbartkoncentrerad lill här nämnda förelag. , samt flera andra företag utbreder sig alltmer fasl-lönesyslem. infördes månadslön på försök inom etl revir iNorrbotten. har avtal träffats om all månadslön skall lillämpas för ca I500 och modifierad månadslön för ca 900 skogsarbetare hos domänverket. Avkända skäl har avtalen inte kunnat böfia tillämpas. Delär enligl min uppfattning fackföreningsrörelsen och dess medlemmar genom sinorganisalion, som har att avgöra hur hårt man vill driva kraven pä övergångtill fasta lönesystem. Man bör därvid hålla i minnet alt ackordslöneformenfortfarande har anhängare bland slora grupper av anställda. HenFRANZÉN i (vpk); Jag får tacka induslriminislern för svaret, som i vissa delar varpositivt. Vibör emellertid hälla i minnet att den svenska skogsindustrin under senare är -och framför allt - har haft stora vinstökningar, pä flera hundratalprocent, vilka inle kommit till stånd utan skogsarbetarnas insatser. Lät mig referera någrasiffror ur av i är; Omstatliga företags exempelgivande roll i fråga om arbetsmiljö m. m. Om statliga företags exempelgivande roll ifråga om arbetsmiljöm. Cellulosa gav är 1974 envinst pä 747 mifi. MoDo gav är 1974 en vinstpå 483 mifi. (statligt företag)gav är 1974 en vinst pä 474 mifi. gav är 1974 envinst på 210 mifi. , herrindustriministern, är siffror som lalar för sig själva! Delmåsle bli ell slut på utsugningen och utslagningen av våra skogsarbetare.Skogsarbelarens tillvaro är långtifrån den idyll - med etl sunt och frisktarbeie ute i naturen - som vissa människor försöker göra gällande.Skogsarbelarens yrke är etl av de mest krävande och riskfyllda jobb vi har.Skall man klara av i skogen, måste man -som skogsarbetarnastalesman uttrycker det - vara hälso-mifionär. Omman lar del av tillgänglig statistik, finner man alt antalet yrkesskador ocholycksfall inom hela skogsbruket är mer än fyra gånger flera än genomsnittet påsamtliga näringsgrenar, samiidigi som produktiviteten ökat med igenomsnitt 10 96 . Skogsbruketav uppvisar rekryteringssvårigheter, vilket är förståeligt - för vilkasöker sig lill elt arbeie med så osäkra inkomster, som i sig manar lill helsmed påföfiande slora olycksfallsrisker? Skogsarbetarnai norra kräver månadslön nu för att därigenom uppnå säkrarearbetsförhållanden. Domänverketschef, generaldirektör , uttalade i radio altdomänverket måste drivas efter förelagsekonomiska principer, såsom svar påfrågan, varför verket är lika restriklivi som de privala skogsbolagen motmånadslön för skogsarbetarna. Del måsle vara fel alt en statlig arbetsköparehar den synen på mänsklig arbetskraft. domänverket har ingått en ohederlig allians med skogsägarna,skogs- och lantarbelsgivarna och det privala skogsbrukets arbetsgivarförening,under ledning av verkställande direktören hos skogs-arbetsgivarna . Det måste väl, herr industriminister, efter den här diskussionen slåklart att generaldirektör insiällning är felaktig och att fråganom månadslön för skogsarbetarna hos domänverket och bör lösas medelstförhandlingar med ? De uppgifter som jag har lämnat i mitt interpellationssvar om del antalskogsarbetare som enligl del träffade avtalet nu skulle gå över pä månadslönvisar att domänverket har en myckel positiv inställning till detta. Domänverkethar i regufiär ordning förhandlat med det fackförbund som företräderskogsarbetarna. I förhandlingarna har man kommit fram till della resullal.