prot · FY0928 · 1975-12-31 00:00:00 — Jo, man ville göradispensen till den allmänt gällande regeln och göra det möjligt inte bara förSvenska Bostäder utan också för Skånska Cement och alla de andra privataförelagen att skaffa sig monopol genom markinnehav och alltså undvikakonkurrens. HerrDanell skall alltså som representant för moderata samlingspartiet vara densiste som lar till orda i debaiten och kritiserar dispensmöjligheten. Jagförstår all udden var riktad mot miltenpartierna, och jag skall väl inle slåoch försvara dem, men jag tycker all del ändå bör finnas en gräns för hur manvänder kappan efter vinden. I del här fallet är det således moderatasamlingspartiet som t. o. m. återkommer i parlimotion och kräver attmarkvillkoret skall upphävas. Moderata samlingspartiet är följaktligen ickeell dugg intresserat av all åstadkomma någon som helst konkurrens. Omprinciperna för kommunernas marktilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag Jagskulle därför vilja säga att skall vi föra den diskussionen har jag ingaformella möjligheter all utesluta , men det är nog rätt rimligt attdiskussionen i så fall förs mellan de partier som här i har skapatförutsättningar för en bättre konkurrens på byggmarknaden ute i landet. Jagbara konstaterar att moderata samlingspartiet har varken vid förra åretsriksdag eller i motioner till årets riksdag i någon som helst utsträckning bidragitlill en sådan utveckling. HenDANELL (m); Herr bostadsminislern är minsann inte lika rädd att betygsätta sinameddeballörer som han är all betygsätta eventuella handlingssätt i Stockholmskommun. Del måsle ju vara av stort allmänt intresse inle bara iStockholmsområdet ulan i hela landet - precis som underströk - får del av bostadsminislerns syn på utnytfiandei av, som jag ser det,luckorna i del beslut vi fattade . Uppenbarligen är det juluckor, när vi nu ser vad som håller på att hända. Bostadsminislernhävdade all jag skulle ha sagt att del inte finns någon verklig konkurrens närde allmänna bostadsföretagen är med i spelet. Del har jag inte sagl, och jagunderströk speciellt från talarstolen all jag inte har denna uppfattning. Jagtalade om en konkurrens oavsett vilken sektor det är fråga om, jag sade att delskulle vara en konkurrens mellan alla befintliga bostadsförelag, och jag kundekonstatera att vad man nu gjort är alt man i stort sett undanröjt möjligheternatill konkurrens när del gäller ett bostadsområde där del skall byggas över 1500 lägenheter. Delta är anmärkningsvärt. Jagvel myckel väl, för alt nu också kommentera inlägg, attfastighetsnämnden inte har beslutat om hur man skall bygga eller vem som skallbygga. har fördelat marken, men nämnden har lämnat markentill ett bostadsföretag, som sedan har möjlighet att självt bestämma vad somskall göras i framliden. Det är därför jag ställer frågan till herrbostadsminislern, om del kan vara alldeles riktigt att man låter ett företagsstyrelse själv avgöra hur elt sådant här stort bostadsprojekt skall handhas.Det kan inte vara rimligt att politiker gör detta. Mansäger alt förfarandet just är resultatet av det bostadspolitiska beslut vifattade . Så här uttalar sig faslighelsnämnden i en av sina mångaskrivelser i frågan: "En utveckling av ägarstrukturen i den riktning somstatsmakterna uttalat sig för förutsätter" - jag understryker ordetförutsätter - "att den mark som kommunen disponerar över iprincip förbehålles den allmännyttiga och kooperativa sektorn." Kan delvara riktigt att använda ordet "förutsätter" i detta sammanhang ochalt detta skall vara vägledande för andra kommuners beslut framöver? Allpåslå att moderata samlingspartiet skulle vara del sista parti som skulle kunnatala om konkurrens i detta fall är - lål mig säga del avslutningsvis - litetväl magslarkt. Del är vi som år har pekat på alla de skiljaktighetersom finns i reglerna på bostadsmarknaden -skiljakligheter som just har ställtkonkurrensen på sned. Företagen har inle kunnat arbeta på lika villkor. De treborgerliga partierna försökte på olika säll genom en reservation i decemberförra årel få till stånd att i alla fall lånevillkoren skulle bli något meralika för de allmännyttiga bostadsföretagen och de privata byggarna, vilket vorerimligt. Så blev del dock inle - kommunister och socialdemokrater vågade siginle på den konkurrensen. HenSTRÖMBERG i (fp): I ett beslutsunderiag för hur man skall fördela mark och hur en kommunskall agera i dessa frågor lägger nu in något annat än vadbostadsminislern och vi här har diskuterat. Jag håller mig självfalletlill det som bostadsminislern har sagl och till det som står i propositionen.Om man följer tankegång, all den nuvarande ägarfördelningen i ettbefintligt tillstånd och proportionen på olika företagsformer skulle påverkamarktilldelningen vid nybebyggelse, skulle vi, som jag tidigare påpekat, hamnai den situationen att vi i äldre bebyggelse, t. ex. i gamla stadskärnor, överhuvud taget inte inom överskådlig tid fick någon konkurrens i nyproduktionen.Del ligger ell konkurrenselement i att byggandet sker i olika förelagsformer,och jag tror att del elementet är bra. Jaghoppas att jag får tolka ord så, att om ell stort kommunallförelag får en betydande marktilldelning, så får vi också konkurrens i självabyggandet. Och får vi den konkurrensen i byggandet, så tycker jag att det ärbra. Fredagenden 28 febmari 1975 Omprinciperna JÖr kommunernas marktilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag Hen (): log upp frågan om mera rättvisa lånegränser, och där villjag bara understryka vad han sade. Det är rimligt alt försöka åstadkommarättvisare lånegränser och därmed mera likvärdiga konkurrensvillkor mellanenskilda och allmännyttiga förelag. I den frågan finns det heller ingenanledning att anklaga moderata samlingspartiet för brist på konsekvens. Del ären linje som man där har drivit ganska länge, låt vara att det finns inslag iden som jag inte helt gillar. Del är dock min förhoppning - som jag hoppasdelas av - all den trägna kampen för mera rättvisa lånegränser såsmåningom skall ge utdelning. Däremotkan jag inle berömma moderata samlingspartiet för konsekvens i konkurrensfrågorna.Del är nämligen så, , all om moderata samlingspartiets linje idessa frågor hade segrat, så hade fallet kunnat se ul precis somdel nu gör, dvs. det hade inte funnits någon skyldighet allsYör Stockholmskommun att föreskriva konkurrens eller att tillämpa någon annanmarkfördelningsprincip än den som man nu har tillämpat. Del står nämligen såhär på s. 11 i moderata samlingspartiels motion 1974: "Moderatasamlingspartiet föreslår därför alt kommuner som belräf- 10 protokoll 1975. Omprinciperna för kommunernas marktilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag fande produktionen avbosläder på egen mark fullt ul tillämpar den fria konkurrensens regler ocksåskall kunna föreskriva att enskilda markägare och producenter vidbostadsbyggande på större områden skall som villkor för statslån underkasta sigsamma konkurrens." Nuär det så i och i många andra kommuner alt huvudparten av marken ärkommunal. Jag tror att det kommunala markinnehavet i ligger på 82eller . Om den principen hade gällt kunde alltså medsocialdemokratisk och kommunistisk majoritet ha sagl: Vi har inget intresse avatt tillämpa konkurrens på det här stora sjoket av mark i , och detpris som vi då får betala är att inle heller kräva av de enskilda all de skalltillämpa någon konkurrens för sin mark. Frånbostadskonsumentens synpunkt är detta som sagt inte någon bra linje. Vår linjehar varit konsekvent från böfian, att konkurrens i byggande och förvaltningskall tillämpas på all mark alldeles oberoende av vem som äger marken. Detmåste vara den riktiga linjen. Sedansatte upp ett oförslående ansikte och frågade; Vad är del i detbeslut som mina partivänner har fattat som strider mol beslut? Ja,jag skall inte själv sätta betyg på min pedagogiska talang, men jag troddemöjligen jag hade klargjort det i mitt förra anförande. Det är så att detfinns ingen lagstiftning som hindrar eller, som i della fall,den socialdemokratiska och kommunistiska majoriteten i fastighetsnämnden attbesluta att Svenska Bosläder ensamt skall få bygga hus i . Men detfinns allmänna riktlinjer, formulerade av partivänbostadsministern, vilka säger att kommunerna vid markfördelningen visseriigenskall hävda de allmännyttiga och kooperativa företagens intressen, ha endominerande ställning på bostadsmarknaden och vara prisledande. Men, säger mani samma direktiv, det är viktigt för konkurrensen att ägande och förvaltandesker i olika företagsformer. Och del är viktigt all byggherrens skicklighet ochkunnande skall avgöra vid fördelningen av mark. Dessariktlinjer är helt oförenliga med det beslut som försvaradefrån talarstolen. Det beslutet går nämligen ul på alt man inte alls skall setill att det finns olika förelagsformer i den framtida bosladsförvaltningen iStockholms kommun. Det skall bara finnas två slags förelagsformer,allmännyttiga och kooperativa. De enskilda skall uteslutas. Därmed går herrUlanders ståndpunkt givelvis också tvärtemot kravet att byggherrens skicklighetskall avgöra om han skall få sig tilldelad mark eller inte. Har man uteslutithela den enskilda sektorn, så har man också uteslutit möjligheterna att prövadessa företags skicklighet. Jagtror all får byta stil i den här debatten. Försvara varför ni tyckeratt man skall bryta mot dé av uttalade riktlinjerna! Men säg inle engång till att den monopolistiska bostadspolitik som ni i stadshusvill föra skulle vara i linje med beslut, för del är den inle. Hen ULANDER (s); Del blev myckel på en gång -jag har tre talare att bemöta på den kortalid jag har lill mitt förfogande. HerrStrömberg sade alt jag log upp andra saker än vad som hade diskuterats när jagangav hur många procent av bostadsfasligheterna i innerstaden som ägs av olikakategorier. Jag kan fortsätta att anföra siffror. När det gäller yltersladenäger stat och kommun av bostadsfastigheterna, allmännyttiga företag 42,896 och enskilda personer och förelag 39 96. Dettakan också vara ett svar lill som talade om monopolistiskatendenser. vel lika väl som jag all den byggbara marken i Stockholmskommun är ytterst liten. Skall man få någon chans att rätta till proportionernamåsle man fördela den nu tillgängliga marken till de allmännyttiga företagen. Jagfinner det något svårförståeligt alt man här diskuterar byggandet iEnskededalen. Del har inte fattats något som helst beslut i den frågan. Men jagvill säga all jag tror all de som deltar i de resonemang som förs i den fråganär elt offer för sin egen filosofi. När privalbyggarna tidigare köpt mark harde gjort del därför all de vill bebygga marken. I della fall har kommunen lagtul markreservalioner för att kunna äga och förvalta marken. Och varför man hargjort så framgår klart av de siffror som jag här har anfört. Jag vel mig inle inågon större debatt ha hört någon representant för ellermoderaterna använda brösttoner och säga att det är farligt för konkurrensen närbyggherrarna har köpt mark för all bebygga den. I det här fallet är del somsagl inte avgjort, men sedan jag har hört de uttalanden somgjorts av ordföranden i Svenska Bosläder tror jag all herrarna kan vararelativt lugna när det gäller själva uppförandet av husen. Del är emellertidinle det som är del intressanta, i vafie fall inte för mig, ulan det ärförvaltningsdelen som är den intressanta. Omprinciperna för kommunernas marktilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag Jag noterade att flydde över lill en diskussion omlånevillkoren. Den debatten är inte föremål för någon interpellation, och vifår väl ta den diskussionen om en sådan interpellation kommer fram. Jag kan välförstå att inte vill diskutera markvillkoren, för där företrädermoderata samlingspartiet en linje som innebär all man vill fortsätta alt ge destora privata förelagen monopol genom all äga marken och därmed förhindra allkonkurrens. Det är ju den faktiska sanningen av den linje som moderatasamlingspartiet företräder bakom allt vackert tal om konkurrens. Man är/o/-altdessa företag skall fortsätta att genom markinnehav skaffa sig monopol på detfortsalla byggandet. Vill förneka att della är det praktiskaresultatet? Jag kan räkna upp företag efter förelag som hillills har arbetatefter de linjerna och skulle utnytfia moderata samlingspartiets linje till attfortsätta att driva en sådan företagspolitik. Omprinciperna för kommunernas marktilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag föreningen gått lillstorms mot markvillkoren? Ifråga om betygsättningen så är det en väsentlig skillnad mellan att sätta betygpå , som är närvarande i kammaren - då tycker jag all det är båderikligt och befogal om man med alt sätta betyg menar att granska och nagelfaraståndpunkter - och sälla betyg på kommunalpolitikerna i stadshus.De skall sälta betyg på varandra, tycker jag, och del har de möjligheter allgöra genom sin debatt i . Det är denna lilla skillnad som ärprincipiellt viktig men som inte tog hänsyn till i sitt inlägg. Hen (vpk): Jag hade inte för avsikt alt blanda mig i den här interpellalionsdebalten.Det var närmast inlägg som gjorde att jag ändå begärde ordet föratt anföra några synpunkter på vad som har sagts. HerrDanell har givit sin beskrivning av innehållet i den proposition som vibehandlade här och som tog upp frågorna om bl. a. kommunernasmarklilldelning. Han har givit en karakteristik på vänsterpartietkommunisternas inställning till innehållet i propositionen som jag inle tyckerskall få stå oemotsagd. Manhar enligt min uppfattning fel när man hävdar att del beslut som fattal i fråga om - i realiteten är det ju detbeslutet man diskuterar - skulle stå i strid med fattadebostadspolitiska beslut, som bl. a. när del gäller reglerna för kommunernasmarkfördelning sägs syfta till ökad konkurrens och effektivitet i byggandet.Del finns ingen sådan brist på överensstämmelse mellan dessa bådaställningstaganden som det har hävdats. Det är tvärtom så alt besluten står iöverensstämmelse med varandra. Närdet gäller frågan om byggkonkurrensutredningens resonemang och det kommunalamarkvillkoret menar jag alt del är lätt att tyda propositionens uttaladesyften och det riksdagsbeslut som togs . Del handlar om att ge debostadsföretag som arbetar enligt självkostnadsprincipen ett dominerandeinflytande på bostadsmarknaden. Målsättningen anges vara att bygga bostäder avhög kvalitet lill lägsta möjliga kostnad och att i olika avseenden stärkabosladskonsumenternas ställning. Mankan givetvis rikta berättigad kritik mot all regering och riksdag inte gåttlängre i dessa avseenden, framför allt när det gäller åtgärder för alt överhuvud taget avlägsna profilinslagen på bygg- och hyresmarknaden. Men del ärden ena sidan av saken. Den andra är del som ligger i botten på den härdiskussionen. Del oroande i delta sammanhang tycker jag inte är detställningstagande som fastighetsnämnden i har gjort beträffandeEnskededalen utan del är att kapitalintressen ofta både äger marken ochbehärskar alla led av malerialtillverkning och byggande. Del är utifrån dettaförhållande som propositionen, som jag har uppfattal del, efteriyser ökadkonkurrens och anbudsgivning. Låtmig för resten i anslutning härtill och till vad bostadsministern sade i sittsenaste inlägg redogöra för hur det kan vara. Jag skall göra del mol bakgrundav ett ärende som ligger hos efter en anmälanmot s. k. konkurrensbegränsande samverkan mellan sex storabyggnadsentreprenörsföretag. fastighetskontor har beskrivit det pådetta sätt: "Desex entreprenörföretagen har genom avtal etablerat en samverkan somuppenbarligen syftar till all föra beställaren bakom fiuset, då anbud avges iformer som skall ge sken av fri konkurrens medan denna i praktiken satts urspel genom avtalen." Så var del med den friakonkurrensen! Ingeninbillar sig naturligtvis att Svenska Bosläder kan bygga avsevärt billigare änvad privata byggare i gynnsamma fall gör. Ty att kunna bygga lillsjälvkostnadspris är i realiteten inte möjligt i det kapitalistiska samhället.Så länge vi har byggämnesmonopol, högräniepolitik och finansieringsformer somi huvudsak dikteras av storfinansen tvingas även kommunala bostadsföretag att istort sett bygga på kapitalets villkor. Men det blir med kommunaltegenregibyggande åtminstone något profitmoment mindre och hyresgästerna hardärmed också rätt att vänta att bostadskostnaden skall bli jämförelsevis lägre. Omprinciperna för kommunernas marktilldelning vid stora bostadsbygg-nadsjöretag Hen (): försöker nu rättfärdiga sin ståndpunkt att man i dennakommun - och jag antar alt han gärna utsträcker sin princip att gälla andrakommuner också - skal! gå in för att ge all kvarvarande mark lill allmännyttigaoch kooperativa byggnadsföretag med att ägarstrukturen f n. är till dessasnackdel. Detta skall man rätta till genom att i fortsättningen bara ge deföretagsformerna byggherreuppdrag. Vad man då bör ha klart för sig är attriksdagens beslut avsåg att åstadkomma konkurrens i nyproduktion och isanering. Det vi diskuterar när vi talar om , som vi har tagit tillutgångspunkt för denna principdebatt om konkurrensfrågorna, gällernyproduktion. I den här kommunen -och jag tror att det gäller deflesta-förekommer nyproduktionen väsentligen i städernas ytterområden, medansaneringen är koncentrerad till städernas innerområden. Hur förhåller det sigdå med ägarstrukturen i ytterområden? Är det där så att fördelningenmellan å ena sidan enskilda förelag och å andra sidan allmännyttiga ochkooperativa företag är sådan att det motiverar alt man i fortsättningen barager de allmännyttiga och kooperativa företagen byggherreuppdrag och ingentingål de enskilda? Nej, inte alls! Enligt siffror som jag hämtar ur en artikel somStockholms fastighetsborgarråd skrivit svarar enskildapersoner och enskilda företag för av fastighetsbeståndet iytterstadsområdena, där den nyproduktion vi nu diskuterar skall äga rum, medan60 96, alltså en övervägande del, ligger på andra företagsformer. Som jag sade i mitt förrainlägg har jag ingenting att invända mot Fredagenden 28 febmari 1975 Omprinciperna för kommunernas marktilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag intentioner attallmännyttan skall ha en dominerande ställning. Jag är också här i hög gradintresserad av all den kooperativa sektorn blir större än vad den f. n. är. Menjag har också ett intresse av att det byggs i konkurrens mellan olikaföretagsformer. Då är det mycket svårt att åberopa den nuvarande ägarstrukturenför den linje som driver. Motsatsen borde med det resonemangetvara fallet. Jag tycker emellertid att det resonemanget över huvud tagel ärointressant. Det viktiga är att man i den produktion som skall äga rum iframtiden får konkurrens både i själva byggprocessen och i fastighetsförvaltningen.Som i påpekade blir förvaltningskostnaderna alltmerintressanta, eftersom dessa nu tenderar att bli större än kapitalkostnaderna,dvs. de kostnader som väsentligen härrör ur byggprocessen. Sedansäger alt man inte har fattat några beslut om vem som skall byggahusen i - det har bara fattats beslut om vem som skall äga husen.Det är riktigt, och det påpekade jag också. Men när jag ändå tillät migkritisera ledande socialdemokrater i även när del gällerkonkurrensen i byggledet, så skedde det med utgångspunkt bl. a. i elt uttalandei där ordföranden i , dvs. sammaborgarråd som jag åberopade i ell annat sammanhang, säger alt man kantänka sig att en del av området lämnas ul för anbudskonkurrens. Det säger mannu när kritiken mot beslutet i marktilldelningsfrågan böfiat komma. Det verkarvara - som någon uttryckte det i en artikel - en Canossavandring. Men ännu hardenna Canossavandring bara kommit så långt att man säger all en del av områdetskall lämnas ul lill anbudskonkurrens, Varför, , bara en del?Varför skall konkurrensen inte gälla allt byggande i ? Hen (): Herr bostadsminislern ondgjorde sig över alt jag tog upp en sak sominle berörts i inlerpellationen. Men jag bara exemplifierade med ett område därregeringen inle alls var intresserad av att skapa rättvisa, nämligen i frågaom lånevillkoren. Vadbeträffar det som ligger oss något närmare - markvillkoret - vill jagbara säga att vår kritik grundar sig på uppfattningen all ell stort kommunallmarkinnehav, som kommer att slå skattebetalarna dyrt, knappast kan åstadkommanågra större förändringar i konsumenternas boendekostnader. Det är en uppfattningsom vi inte är alldeles ensamma om, även om bostadsminislern försökerframställa det så. Så här sade exempelvis en debatldellagare iriksdagen: "Men lika litet som det omfattande markinnehav som kommunernaredan nu svarar för har utgjort någon garanti för effektiv konkurrens, likalitet tror jag att markvillkoret kommer att betyda, om inle samtidigtkonkurrensreglerna får en strikt tillämpning." Del var ifolkpartiet som sade det, och flera andra har framfört liknande synpunkter.Markvillkoret är nog inte något som medhull och hår har accepterats av alla oavsett partitillhörighet utommoderaterna. Vissttycker vi att kommuner skall köpa mark. Själv är jag aktiv i en kommunalfaslighelsnämnd där vi köper in mark i olika sammanhang just för att kunna görastora och bra småhusområden där vi skall kunna pressa priserna. Men då är detfråga om en rullande markplanering och inle om att lägga under sig mycket marksom blir dyrbar i längden. Beträffandekonkurrens i byggandet, varför inte citera vad partisekreteraren i moderatasamlingspartiet skrev i för ell lag sedan just när ochherr argument framfördes av en redaktör där i olika turer. Han skrevhelt enkelt aU vi anser att fullständig anbudskonkurrens skall tillämpas församtliga större bostadsprojekt ulan några undanlagsmöjligheter och oavsett vemsom äger marken. skulle gälla även för kommunerna vid produktion på derasegen mark. Svårare än så är det faktiskt inle. Delcitat som jag böfiade mitt anförande med för sedan utgick just fråndel förhållandet att det är orätt att lägga en stor möjlighet i ett förelagsknä att bygga stora projekt alldeles efter eget huvud. Om det finns tidigareexempel på att sådana möjligheter legal hos enskilda byggare är det lika felatt de , efter socialdemokraternas beslut, förs över till en ny kategoribyggare. Detta främjar på inget sätt bostadskonsumenterna. Jagskulle vifia avsluta med att säga att det citerade borgarrådet i Stockholmi en tidningsinlervju har sagt att han med företagsledningar och de anställdasorganisationer skall diskutera om inle en del av byggandet på kanupphandlas i konkurrens. Vad är det för sätt alt politikerna , när det genomriksdagsbeslut har skapats så många styrinstrument, skall lämna ifrån sigbyggandet av 1 500 bostäder lill elt enskilt företags styrelse? Delta måstevara orimligt, och jag har bett alt bostadsminislern skulle kommentera deltafaktum och den allmänna uppfattning som är spridd i alla tidningar och ifolkmun när man diskuterar . Att del har varitdominans i ägandet och är det fortfarande ål det enskilda hållet i Stockholmkan inte vara elt skäl till att all produktion framöver skall domineras av denandra delen, som tidigare befann sig på efterkälken. Det gynnar på intet sätthyresgästerna. Tillsist ytteriigare elt konstaterande som jag också har gjort, nämligen:Kan det verkligen vara på del viset alt situationen i ägarstrukturen iStockholm och beslut,som jag nämnde i ell citat från en avhandlingarna i faslighelsnämnden i , skall förutsätta alt den mark somkommunen disponerar även i princip förbehålls den allmännyttiga ochkooperativa sektorn? Är delta, herr bosladsminister, en korrekt uppföljning avdel riksdagsbeslut som vi fattade eller är del inte det - bortsettfrån att de som har skrivit del är partivänner lill bostadsministern? Fredagenden 28 febmari 1975 Omprinciperna för kommunernas marktilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag Omprinciperna JÖr kommunernas marktilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag Hen i (fp): driver den tesen alt på grund av att del föreligger enviss ägandesiruktur i där de allmännyttiga och kooperativa företagen haren mycket liten och de privata en mycket stor andel, skall man nu vidmarkfördelning ge så mycket som möjligt till de allmännyttiga och kooperativaförelagen.