prot · FZ09143 · 1975-12-31 00:00:00 — Till alt börja med undrar jag om det verkligen kanvara riktigt att med en sådan här proposition mer eller mindre åläggaStatsföretag att teckna aktier i på det sätt man gör. Det är åtminstonetveksamt om man på del viset kan ge order till Statsföretag, som ändå är enfrislående instans. Menvad jag egentligen skulle vilja säga är följande: I den mån det ärbeställningar som rör NJA:s nuvarande verksamhet är del en sak. Finansieringav stålverk i , m. m. Finansieringav stålverk i , in. Men avser man här ettbemyndigande all göra beställningar för vad som fortfarande kallas 80redan före nästa års riksdagsbeslut är del svårare att godta. Det finns ingetsom hindrar atl nästa proposition -för att man skall undvika förseningar -läggs fram så snart som ett beslutsunderiag föreligger. Ettförsvarsargument som regeringen brukar använda är att vi andra haft sammadokumentation som regeringen i samband med att Stålverk-80 beslutades. Men delargumentet är, som jag framfört tidigare, tokigt, eftersom myckel material varhemligstämplat och eftersom del är regeringen som har all se till all delfinns ett rimligt beslutsunderlag. Regeringens argument atl andra har sammabeslutsunderlag som den själv blir än mer utmanande nonsens när den som villfalla beslul atl del finns något beslutsunderlag över huvud laget. Det äregentligen häpnadsväckande! Det här är ett projekt där man beviljar 1 miljard150 milj. kr. för projektering innan man fattar beslut om alt det skall blinågonting. Regeringenhar skött frågan om 80 erbarmligl illa. En näringspolitiskinkompetens har framkommit - det är inte överord att säga det. Därför kan inteheller de riktlinjer som regeringen nu har skisserat godkännas. Beslul skallfallas när fakta som beslutet skall grundas på föreligger. Egentligen skulle jag, med anledning av del inlägg som nu gjort, hänvisa lill snabbprolokoll nr . Delär ungefär samma argumentation. Del var ci-tailäsning - den var riktig - ochdet var kommentarer till citaten. Han hade också kritiska anmärkningar. Hananförde några nya synpunkter som jag självfallet skall la upp, eftersom de ärvikliga. HerrBurenstam frågade om vi skall kunna ge NJA rätten all lägga ulbesiällningar före nästa års beslul. Del är helt riktigt att vi,liksom också själv har kommit fram till, då det gäller deinvesteringar som skall genomföras i del nuvarande NJA för en utbyggnad avvalsverket, förmenar att NJA bör kunna få lägga ut beställningar, om man iprojektarbetet snabbt kan komma fram till rimliga lösningar. Jag har tidigareframhållit all det i och för sig inte påverkar frågan om slålämnesverk. Delfinns tillräckligt med ämnen för den myckel preliminärt bedömda utbyggnaden avvalsningskapacitelen. Där är alltså frågan helt klar. Ivår framställan begär vi län lill för investeringar om 275milj. kr., och det är därifrån medlen skall tas. Likaså bör det vara möjligtalt den tidigare uppgörelsen om all teckna aktier i för 350 milj. kr.aktualiseras och alt Slalsföretag tillskjuter åtminstone delar av dessa medelför all finansiera NJA:s investeringar. Så långt vi kan bedöma - och del får viväl la upp diskussioner med Statsförelags ledning om - bör Statsföretag hautrymme för atl kunna, om det visar sig erforderligt, göra denaktieteckningen. Den är alltså tidigare beslutad. Manhar ställt frågan hur mycket pengar som har använts för projekteringen avStålverk 80. Del har i 80 års slut nedlagts 116,8 milj.kr., och det framgår också av NJA:s årsredovisning. Del är riktigt att dessapengar har aktiverats i kostnadsberäkningen. Del anser vi vara en självklaråtgärd lill dess atl vi har kommit fram till en slutgiltig resultatgranskningsom - del har jag velat framhålla - kan komma att innebära att viss del avanslagen får lämnas utanför räkningen vid bedömningen av priset. Del beror påmarknadens förutsättningar. Detär ju också riktigt att i del nämnda beloppet ingår löner till projektorganisationen.Del är en helt ordinär post. Dådel gäller frågan om någon del av dessa 116,8 milj. kr. är bortkastad, som herrBurenstam nu har tagit upp, skulle jag med stöd av de uppgifter som jagunder hand fått vilja säga, alt uppskattningsvis mellan 20 och 25 milj. kr. ibokslutet kommer all boriskrivas. Denna del av projekt- ochplaneringsarbetet representerar alltså en i och för sig normal kostnad, somdock med hänsyn till alt vi begär ändrad målinriktning och då också enomläggning av projektarbetet bör boriskrivas. NJAär inte likvidalionsplikligt. Statsföretags ledning har beslutat insättaett koncernbidrag på 100 milj. kr. för förlusttäckning och det är självfalleten uppgift för och Statsföretags ledning all skötaföretaget så atl inte en likviditetskris inträffar. Det utesluter inte att destora förluster som NJA nu har och som jag inte på något sätt nonchalerar ellerunderskattar blir av den omfattningen, atl Statsföretag kommer att ta uppöverläggningar omkring om hur man skall klara finansieringen av demantingen lånevägen eller på något annat sätt. Det får vi återkomma lill. Jagupprepar alt jag inte på något sätt har velat negligera de problem som finns iNJA; jag har klart redovisat de förluster som man har där. Men jag har ställtfrågan, om de är ensarlade och om det inom järn-och stålindustrin enbart är NJAsom har råkat ut för förluster. Då har jag kunnat notera atl världens järn- ochstålindustri befinner sig i en utomordentligt besvärande kris. Jag har angettsiffrorna för och jag har likaså nämnt problemen förGrängesberg därför atl de finns publicerade. Men för dessa bolags vidkommandegäller att de har haft de goda bakom sig med betydande vinsteroch all de har kunnat använda en del av del uppsparade kapitalel lill alt täckaförlusterna och även lill alt klara lagerproduklionen. Jag tror inte atl jagavslöjar någon hemlighet eller är indiskret om jag säger alt också nu tar i anspråk del statliga lagerhållningssiödel. Det är fulltrikligt alt göra så, eftersom del är en politik som vi för. Det stödet behövsdärför all Domnarvet behöver låna upp betydande medel för alt kunna fortsättaproduktionen, dvs. kunna hålla kvar sin arbetskraft. Del är ju det, herrBurenstam , som ofta är svårigheterna med vissa statliga förelag. De ärju lokaliserade av särskilda Finansieringav stålverk i , m. m. Finansieringav stålverk i , m. m. skäl och hänsyn - så ärdet med NJA - och därmed följer de särskilda kostnader och påfrestningar somligger i elableringen, säg uppe i . Detär inte annoriunda i detta fall än att vi nu har måst gå in i varven - och omdel fattade elt praktiskt taget enhälligt beslut för några dagarsedan. Jag sade den gången - men jag skall inte fortsätta referatet - all jaguppskattade och beundrade mod, model nämligen att gå ini en kritik av socialdemokratisk politik som han måste vara väl medvetenom att man i del kapitalistiska system, som han är en varm anhängare ochförsvarare av, runt om i världen har uppvisat en arbetslöshet av så enormomfattning all vi inte sett dess motsvarighet sedan 1930-lalet. Vi har fört enekonomisk politik som stimulerat industrin så att vi under de här två åren istället för all ha en omfattande arbetslöshet har kunnat iindusirisysselsältning och offentlig sysselsättning nyanställa 200 000personer. kommer nog alt få ganska svårt när han går utför atl inför den stora allmänheten förklara hur eländig socialdemokratiskpolitik är. Jaghar sagt all del har varit svårigheter med planeringen av stålverket -jagerkänner det öppet - men jag har också redovisat de välgrundade motiv för enändrad målformulering som vi har . På den punkten har ingen bestritt våraslutsatser. Man säger då: Del hade ni väl kunnat säga tidigare! Vi haremellertid att grunda våra ställningstaganden på det material som vi får frånvåra experter och sakkunniga och vi måste också försöka dra slutsatserna avdet. Jagsade i mitt anförande atl vi vid del tidigare beslutet inte har haft sådanabindningar att vi saknade möjligheter att göra en omformulering. Del är den somvi nu underställer . Självfallet begär vi inte att skall laslutgiltig ställning i denna vikliga fråga förrän vi har ett fullständigtkostnads- och resullatunderlag. Det är det underlaget vi via Statsföretag ochNJA och projektledningen skall söka få fram så skyndsamt som möjligt för atl kunnaunderställa del 1976/. ()kort genmäle: Vad beträffar arbetslösheten i andra länder är del så att en stor delav den finns i socialdemokratiskt styrda länder som och Tyskland.Dessutom ber jag att få påpeka all arbetslösheten i 1971-1973 var välså hög som den är i en del andra länder f n. Detär riktigt, herr industriminister, all jag här har upprepat en del synpunktersom jag tidigare haft anledning alt framföra. Del har jag gjort mot bakgrund avalt jag i pressen har läst hur har upprepat sina synpunkter -att staten behöver komma in, an staten måste styra och ställa - där RuneJohansson med staten menar sig själv, som bevisligen inte har kunnat gå i landmed att klara sitt eget industriprojekl eller t. ex. del egnautvecklingsbolaget, som ligger direkt under industriministerns domvärjo. Jag är starkt medveten omatt det finns - och del har jag tidigare sagt - exempel påmissförhållanden inom det enskilda näringslivet, men vad jag alllid har gjortär att jämföra med ett genomsnitt och framför allt all jämföra verkligheten ide företag, som industriministern styr och ställer med, med de utfästelser somgörs från socialdemokratiskt håll. Del brukar regelbundet framställas som om deflesta problem skulle försvinna om bara fick vara med ochbesluta. Del finns klara bevis på att det inte går på det sättet. Industriministernstod här och redogjorde för sin industripolitiska syn vadbeträffar bakgrunden lill den här satsningen. Men resonemangen är nu heltannorlunda än de var , då fattade beslul om Stålverk80. Jaghar också funnit anledning all upprepa en del av mina synpunkter här därför altjag framförde likartade synpunkter som jag gör nu redan i februari förra åretdå vi hade den första interpellationsdebatten om stålverket och dåindustriministern var så ilsken all han sprang i väg lill sitt tåg och inte ensbrydde sig om att fullfölja debatten. Omvi inte får fram ett ordentligt beslutsunderlag innan vi fattar beslut, vadfinns del då för garantier att industriministern - om han är industriministerefter valet - inte på nytt ändrar sig? Kan industriministern ge någon garantiför all del inte blir på samma sätt som förut - att vi nu fattar elt beslululan alt ha ett underlag och all regeringen tvingas la hänsyn lillverkligheten och då på nytt föreslå ändringar i planerna? Regeringen vill jubortse från verkligheten och sedan komma lillbaka och skryta med all den är såmodig och har anpassat sig till verkligheten. hinner man inte fullfölja alla de tankar som detfinns anledning atl framföra. Jag kanske får återkomma. Finansieringav stålverk i , m. m. Del är väl önskvärt att vi sä snart som möjligt kommer fram till ettbeslul. Får jag bara ställa frågan: Kan en omstrukturering av den svenska järn-och stålindustrin med en utbyggnad av ämnesproduklionen genomföras ulanstatens medverkan? Det kanske är lämpligt att svarar påden frågan. Delgäller den stat - under socialdemokratisk ledning - som har att handlägga dessafrågor och som har funnit all det är nödvändigt all träda in för atl klarasysselsättningen i för tiotusentals varvs-arbetare. Det är staten som måste la på sig dessa uppgifterför all trygga medborgarnas utkomstmöjligheter. Det är den staten som herrBurenstam nu försöker kritisera. Men svara nu på min direkta fråga. Kanverksamheten inom järn- och stålindustrin ulan statens medverkan? ()kort genmäle: Densocialdemokratiska näringspolitiken påminner myck- Finansieringav stålverk i , m. m. et om vad som händer i enav filmer, där är glasmästare. Han låter sin pojke springanedför galan och slå sönder fönsterrutor och sedan kommer han efter ocherbjuder sig att laga dem. Driverman en ekonomisk politik som skapar allehanda svårigheter inom näringslivet gårdel inte heller all lita lill någonting annat än den rika flora av bidrag tillolika förelag som f n. kännetecknar den socialdemokratiska näringspolitiken. Statenkan förvisso i vissa sammanhang behöva komma in i näringspolitiken. Men närden gör del skall den ha ett riktigt beslutsunderiag. Den skall inte göra somsocialdemokraterna försöker göra -först fatta beslul och bortse frånverkligheten och sedan efter elt eller annat år fatta ett nytt beslul. Menarindustriministern all det har varit bra med statens insats i Stålverk80? Det blir elt projekt som kommer i gång 1981 i stället . Anserindustriministern atl det är exempel på något storartat framsteg och en hjälpalt man på del viset virrar lill del för sig? Närstaten kommer in i näringslivet bör det inte heller vara utifrån de doktrinärautgångspunkter som ni har, som t. ex. när del gäller socialisering avläkemedelsindustrin eller läromedelsförelagen, som ju del socialdemokratiskapartiet har ullalat sig för. Sedanskulle jag vilja återkomma lill en punkt som jag inte hann med under mittförsta inlägg. Del gäller hur slor del av de kostnader som man har lagt ned förprojektering i 80 är atl rubricera som bortkastade pengar pågrund av planändring. Jag fick del beskedel atl det var - om jag hörde rätt -20 å . Del är inte små pengar. 20 ä ärbortkastade på grund av all regeringen har varit tvungen att ändra sinaplaner, på grund av all man lill att börja med fattade beslul utan rimligkontakt med verkligheten. Jag anser att det är allvarligt. Jaghar inte sagt att NJA är likvidalionsplikligt. Vad jag konstaterade i mitt anförandevar att situationen tyvärr är sådan, bl. a. på grund av all ledningensuppmärksamhet i så hög grad har tvingats över lill 80-planer ochsenarelagda investeringsprojekt och annat, atl de finansiella påfrestningarnapå NJA har blivit osedvanligt stora. Och, sade jag, en slor del av del egnakapitalel hotar all bli förbrukat, så atl Statsföretag måste komma in medytterligare stora satsningar. Slutligennågra ord om varven. Del skulle vara intressant alt höra industriministernkommentera situationen vid Uddevallavarvet. Han har ju bl. a. lovat all avgå omdet blir problem vid Uddevallavarvet. Uddevallavarvet var ett av de få varv som i ftol visade vinst. (, men ?) Detkommer att visa vinst , om prognoserna håller. Det är det varv i landet somhar den längsta orderbeläggningen - den sträcker sig Jag hoppasatl Uddevallavarvel skall gå bra. Del har erfordrats atl man frånUddevallavarvet går in i ett par av de norska rederier som bygger bålarna,vilket inte är någon egendomlighet; del är ganska normalt förekommande. Det är bra, del där medvarven. Deltamed pojke var rätt skojigt. När det gäller , Krislianvon , och vilka de nu är? - ägare lill varv, ägare lillGötaverken - har jag inte skyllt på dem. Jag har bara konstaterat atlEriksbergs Varv visade en förlusträkning på 700 milj. kr. som man inte kundeklara. Vem fick gå in då? Jo, staten måste gä in för att klara sysselsättningoch ekonomiska värden. Vi går in för alt också hjälpa lill och samordnavarvsverksamheter i . Det är statens uppgift att å medborgarnas vägnargå in när del visar sig erforderligt. Nå,vad har vi gjort i ? Vi har byggt upp NJA. Del har inte gått bra ifråga om själva verksamheten. Men vi bestämde oss i början av 1970-talei föralt satsa på investeringar som bör kunna ge ett bättre resultatför NJA. De investeringarna fram lill 1974 har medfört all NJAharökal antalet sysselsättningstillfällen med 1 700. Om vi nu bestämmer oss förett slålämnesverk, får vi ytterligare 2 300. Del kommer all medverka lill altskapa den regionala balans som vi eftersträvar. HerrBurenslam och säger att nu skall man undersöka andramöjligheter också. Ja, vi håller på , i det närmaste, med enlokaliseringspolitik för alt söka förmå den privata industrin lill satsningar iNorrbollen som skulle kunna trygga sysselsättning och utkomst. Jo, staten har måst gå in så all vi sysselsätter mer än 70 %av de indusirisysselsatia i i de statliga företagen. Del är statlignäringspolitik. Kritisera den, ! Men vi skall tala medNorrbottens folk om detta. Nej,, ni har en principell inställning till statligföretagsamhet - och den skall jag inte frånta er. Den framkom vid debatten omteckning av aktier i , m. m., där ni började med atl tala om atlsocialdemokraterna gör "medvetna ansträngningar att på olika håll i detekonomiska livet utsträcka del statliga inflytandet". Ni fortsatte detresonemanget med att säga: "Infördenna helhet finns det anledning alt ställa sig frågan vilka erfarenheter somfinns av politisk direktstyrning av företagsamhet. Vi vet ju all i de länderdär man verkligen har prövat på det socialistiska ekonomiska systemet harföljden blivit en enorm maktkoncentration och därmed också ett förtryck avmedborgerliga fri- och rättigheter." Vadär avsikten med elt sådant uttalande om inte an försöka framställa för desvenska medborgarna atl om staten ökar sin företagsverksamhet får vi ettsamhälle av den typ som krossar demokratin? Del är ju en linje som ni försökerfullfölja. Det är inget nytt. Jag skall citera en tidigare högerledare -partiet hette ju då . Del är , som Finansieringav stålverk i , m. m. Finansiering av stålverk i , m. m. sadeföljande: "Genom den maktkoncentration, som oundgängligen följer med ökatstatligt infiyiande över näringslivet, öppnas en väg, som leder bort från delfolkliga självstyret och vars slutmål ligger innanför diktaturensråmärken." Jämför på 1940-lalet och . Del är en fullständig överensstämmelse i den ideologiska tankegången. Detär den som vi bekämpar, det är den som vi vänder oss mot och del är den som vikommer atl gå ut till de svenska medborgarna och tala om. Vi kommer attklargöra all med i en ledande position i svensk politik kommer maninte atl stärka våra möjligheter all garantera en tryggad sysselsättning,arbete och utkomst åt alla i de regioner i vilka de bor och bygger. skall vi ta det stora tagel för Norrbollensvidkommande. Stålämnesverkel är ett viktigt led i de ansträngningarna. Herr förste vice talmannen anmälde all anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt lillylleriigare replik. Hert LÖVENBORG(vpk): Del är förvisso sant som industriministernsäger atl vi har en stark statlig företagssektor i . Den sysselsätternärmare 70 96 av de lönanslällda. Den har pressats fram lack vare en starkradikal arbetarrörelse. Del är inte och hans partivännersförtjänst all vi har den situationen. Vi har många problem i , menulan den statliga företagsamhet som avskyr hadesituationen i varit sju gånger värre. Men det finns som sagt problem. Den artikel i som citerats i den här debatten inger mig en känsla av oro. Där finner man alt projektchefen för det tidigare 80, , säger: "80 finns . I stället utvecklar vi nuvarande NJA------ ." Och på ett annat ställe i samma artikel säger dennuvarande disponenten : "Vi kommer alt ha ungefär 5 200 anställda fram . Del är en förutsättning för atl vi skall få ul det statligalagerstödel. Därefter kommer vi hårdare all tillämpa anställningsstoppoch låta den naturliga avgången minska arbetsstyrkan." Delta inger mig - och säkerligen många fler - en känsla avoro. Det är ingen offensivanda som präglar dessa uttalanden, ulan de är teckenpå en reträtt som man harall anledning att fundera över. Vad äregentligen pågång' På s. 9 i näringsutskoltets belänkande nr 72 heter del alt"del föreligger en bred enighet om an den förändrade uppläggningen avprojektet som föreslås i propositionen är uttryck för en välmotiveradomprövning av de ursprungliga planerna". kommunisterna harall anledning atl slå fast all vårt synsätt i grundläggande principiellafrågor skiljer sig frånbåde socialdemokraternas och de borgerligas. Från borgerligt håll har mandrivit en kampanj med målsättningen att projektet skall få så små dimensionersom möjligt, om det nu ändå skall byggas. Det är deras grundläggandeinställning, trots all fraseologi. Och i den delen har kampanjen i mitt tyckerönt en viss framgång. Regeringen har fallit undan och går fram med ettförsiktigt och reviderat projekt med många frågetecken. Vårt parti vill gå betydligt längre. Vi vill infogastålverksplanerna i ett större sammanhang, och vi vill ha en planering som tarsikte på en ökad förädling av stålämnen, så all industriprojeklets totalaomfång garanteras. Självklart är vi inte fixerade till antalet ton stålämnensom kan produceras, men vi viker inte en tum från ståndpunkten all sammasysselsättning måste garanteras och all man i del syftet, om man minskar nersiålämnesproduklionen, skall salsa motsvarande resurser på en mycket längredriven förädling av den norrbottniska malmen. tror vi all del är delsom är viktigast, dels för att skapa ökad sysselsättning, dels för alt kommafram lill en bättre hushållning med råvarutillgångarna. Frågan om 80 är inte något som bara angårLuleåregionen eller ens . Här handlar del i slor utsträckning omstålindustrins framlid i vårt land, och del handlar i myckel hög grad omhuruvida vi skall fortsätta atl utplundra vår landsända på dess naturtillgångareller om vi skall lyckas pressa fram en förädlingsgrad som innebär atl vi kanskapa mera sysselsättning som vi ransonerar och hushållar bättre medvåra resurser. Vi är kritiska mot skogsbolagens framfart med våra skogar, menskog kan i alla fall växa upp igen. däremot förnyar sig aldrig. Låt oss stanna upp ett slag och tänka på vad som händer iKiruna och när malmen sinar. Del är två kommuner som nästan helt ochhållet har hängt upp sin ekonomi på malmbrytningen. Vad skall man sedansysselsätta människorna med? Jag menar, att vad man saknar i denna debatt ärett svar på frågan hur vi på skall komma bort från den rovbrytningsom nu präglar politik. Och del är inte så långt kvar innan malmen iNorrbollens gruvor lar slut, om man bryter i samma rasande takt som man nugjort under lång lid och om man fortsätter med en myckel hög ambitionsnivå närdel gäller försäljningen av råmalm. egna utredningar gerMalmbergsgruvorna en livslängd och Kirunagruvorna . Men del ärLKAB:s beräkningar. I verkligheten kan tiden vara kortare. Marschen till avrättningkan gå snabbare. Allt beror på brytningstakt. Och där är som bekantaptiten utan gräns. Vårt krav - som sammanhänger med den fråga vi härbehandlar -är det enda förnuftiga, om man tänker längre än näsan räcker. Vikräver all den helt dominerande delen av Norrboltensmalmen förädlas i Norrbotten.Det betyder ökat uppbyggande av förädlingsindustrier men också bättrehushållning med malmtillgångarna. Den ambitionen struntar emellertid i.Där är man mera intresserad av att sälja råmalm till Finansiering av stålverk i , in. Finansieringav stålverk i , m. m. , ,och än av atl länka på atl salsa resurserna på förädling ochutveckling i det län som slår för bolagels inkomster. Malmfältetsekonomi och sysselsättning är i stor utsträckning beroende av och dennuvarande gruvbrytningen. Och malmen räcker som sagt inte för evigt, del vet vi.Även om skulle tillåtas alt hålla den nuvarande höga brytningstakten harvi sett att det inte innebär några garantier mot en vikande malmkonjunktureller en ekonomisk black oul i den omvärld där har sin stora kundkrets.Och måste man fråga: Vad händer med ett samhälle som har sin ekonomi heltoch hållet upphängd på en enda slor näringsgren? Den frågan tycker jag logisktmåsle leda fram till all förädlingsindustrier också förläggs lill malmfälten. Vihar väckt en motion som betonar viklen av induslrispridning, inte minstutgående från den satsning som görs i , till andra delar av Norrbotten.Jag vill uppehålla mig något vid de bekymmer som vissa länsdelar nu har. Vihar sagt att vi betraktar expansionen i som betydelsefull. Vihoppas all den verkligen blir av. Men med all vi ställer dessaförhoppningar ökar också oron i andra delar av . och nordöstra har vikandesysselsältningssiffror och fortsatt avfolkning. kommun befinner sigi en myckel besvärlig situation och svävar ännu i ovisshet om vad som skallkomma, eftersom är på väg att försvinna som storarbetsgivare.