prot · FY0954 · 1975-12-31 00:00:00 — Man anför försämrade virkesbalansersom argument för fiänster som är lågt prioriterade av skogshögskolans styrelsemen som rör forskning på helt andra områden. Jag skall dock gärna erkänna atttre av de fiänster som ingår i motionärernas förslag haren direkt anknytningtill virkesbalansen. Dessa fiänster ligger i prioritetsgrupp 2, och jag utgårfrån alt det enbart är brist på medel som gjort att skogshögskolan inte fåttsina äskanden tillgodosedda. Del gäller en forskningsledare för forskningrörande medel för bekämpning av virkesskadesvampar, en fällherbolog och enkonsulent för skogsskyddsfrågor i vad gäller skadeinsekter. Tillherr i vill jag säga att del mycket riktigt är fråga om en djärvsatsning pä skoglig forskning. Kostnaderna är drygt 5 mifi. budgetåret1975/76, Utgifterna för åtgärdsprogrammet ökar nästa budgetår från 2 mifi,kr., till 2,5 miljoner för det därpå följande budgetåret och till 2,7 mifionerför 1977/78. Skogshögskolan räknar med att arbetet kan ta tre till fem är.Kostnaderna kan mycket väl vara uppe i 13 miljoner innan det hela är färdigt. Motden bakgrunden frågar jag mig: Bör man med tanke på att skogsutredningen ändåi stort har att utföra detta arbete göra denna satsning på åtgärdsprogrammet?Jag har inte på något sätt kritiserat programmet som sådant. Vad jag harkritiserat är all man gör denna satsning pä två ställen; dels i utredningen,dels på skogshögskolan. Jag tror inle att vi har sä gott om resurser att vi harråd att slösa med dem på del sättet. Det är helt riktigt, i , att detinle är fråga om några lösa förslag. Jag hoppas att det inte finns någon sombetraktar det arbeie som utförs skogsulredning och iskogsadministraliva utredningen som löst och ogenomtänkt. Vad jag vänder migmol är all man skall göra ett dubbelarbete, sqm vi vel kommer all kosta minst7,2 mifi. Hen i (c)kort genmäle; Lät mig bara än en gäng beklaga att del skall framstå som om vi hade såvitt skilda uppfattningar när avsikterna ändå sammanfaller i sä hög grad.Reservanterna har allfiämt den uppfattningen att det är möjligt att göra dennasatsning-med en gäng och överiämnar med stort förtroende ät skogshögskolan attgenomföra detta. 7 protokoll 1975. bestämt att del behöveruppstå något dubbelarbete. Jag har tvärtom den förhoppningen alt man i myckelgott samarbete mellan skogsutredningen och skogshögskolan skall kunna klaradenna uppgift. Jag är hell övertygad om att skogsutredningen har sä betydandeuppgifter utöver denna alt någon brist på sysselsättning inte behöverifrågakomma. Bara någrasynpunkler i anslutning till denna debatt. Delråderväl inga delade meningar om att vi behöver satsa på skogsvård ochskogsforskning. Jag skall inle upprepa vad som är redovisat på den punklen ipropositionen. Men jag tycker au del finns anledning att här markera allutrymmet för satsningar på forskning är begränsat och all del finns oändligtmånga uppgifter som vi vill salsa pä. Del är därför angelägel all vi fårtillfälle att göra välplanerade satsningar och att prioriteringar fär ske. Nogär det litet anmärkningsvärt, trots allt, att man ulan vidare för fram förslagom alt salsa på program som skogshögskolans styrelse inte haft tillfälle all taställning lill. Närherr i lalar om initiativrätt för ulskoilels ledamöier frågarjag mig, om konsekvensen av initiativrätten skall bli att man i fortsättningenför önskemål från olika myndigheter, som inte ens har behandlats lill fullo ien verksstyrelse, vidare fram lill riksdagsbeslut. Jag undrar om vi då fär denrikliga planeringen och prioriteringen av de resurser som vi här skall använda. Detsom ytterligare konfunderar mig är att man nu är beredd att satsa påskogshögskolans centrala verksamhet, men i den förra avdelningen av den härdebaiten ville man minska resurserna för skogsvärdsstyrelsernas verksamhet. Ärdel ell uitryck för planering? Jag föreställer mig att om vi skall kunnatillgodogöra oss dé resultat som vi vill ta fram inom skogshögskolansverksamhet, ärdet tvärtom angelägel all verkligen satsa också påskogsvårdsslyrelserna, så att vi kan föra ul resultaten i praktiken. Alltdel här sammantaget -jag har föfil debatten och den redovisning som SvenLindberg gav av hur anslagen här har hanterats - leder mig lill slutsatsen altdet tycks vara fråga mera om att pä bägge de här punklerna få tillfogaregeringen ett nederlag än om all eftersträva alt på rält säll planera deresurser som slår till värt förfogande. i (c)kort genmäle: Jag vill i all vänlighet anhålla om att jordbruksministern inlemisstänkliggör våra ambitioner. Personligen kan jag deklarera alt jag inle pånågol sätt upplever en presligekamp i det här avseendet. Jag har fullförståelse för alt regeringen inom sin fastställda ram naturligtvis haransvaret för en helhetsbild, och man har inte funnit sig ha möjligheter attgöra den här satsningen i budgetpropositionen. Det kan finnas många godtagbaraförklaringar till del. råkar vi ha densituationen att vi diskuterade denna fråga redan Den allvarligasvackan i virkesbalansen var ju ändå förväntad långt innan vi fick exaktafakta på bordet. Frän oppositionens sida har vi bedömt saken sä, att här gällerdet all så fort som möjligt se till att resurser sätts i händerna pä denmyndighet som vi har förtroende för. Jagvill bestämt bestrida det befogade i statsrådets farhågor, som han uttrycker såhär: "Skall konsekvensen bli att man plötsligt skall kasta in resurserutan prövning i vederbörande verk?" Det är ju inte alls olänkbart att enbeslutande myndighet, som har ansvaret för den framtida utvecklingen, bestämmersig för all här måsle göras litet mer än vad det aktuella verket beställt justpå den punkten. Jaghar sagl alt jordbrukshuvudtileln ändå inle är den huvudtitelsom har dragit till sig de stora bilarna av våra samlade samhällsresurser; detär inga nämnvärda ökningar i övriga sammanhang. Jag skulle faktiskt bestämtvifia vädja: Lät oss ta bort eventuella pres-tigeambitioner ur sammanhanget ochenas om att ingen kan ifrågasätta behovet av satsningar på del här området!Detta är en liten och blygsam börian, och del vållar inle någon som helstolyckshändelse om reservanterna skulle råka vinna. Jag fann att utskottets ordförande konstaterade att ensådan här ordning inte borde gälla men att det var ett undanlag i det härfallet. Det skulle bero pä att en myndighet hade haft uppfattningen att dessainsalser borde göras . program som reservanterna vill anslå pengar till i dess helhet har ju ingenbeslutande myndighet haft lillfälle att yttra sig över. Det är del som äranmärkningsvärt - all reservanterna på detta sätt, över huvudet på denbeslutande myndigheten, vill satsa så pass mycket pengar pä den här typen avåtgärder. Jag vill bara påpeka all det väl ändå är rätt angeläget all det blirnågon ordning när del gäller del säll pä vilkel vi skall hantera knappa medel. HerrLARSSON i (c) kon genmäle: Lät mig bara för undvikande avmissförstånd säga all när jag talar om beslutande myndighet, avser jag denförsamling som strax skall samlas här för all falla beslul. Det bör väl intevara orimligt för statsrådet att tänka sig all en sådan beslutande församlingkan la ställning i det här ärendet. Om i avsåg , sä vill jag säga att jag ärväl medveten om att har rätt att fatta det beslut som villfatta. Jag har bara trott att vi här i också hade en viss respekt förde styrelser som vi tillsätter och som skall sköta verksamheten ute i vårastatliga verk. Det är litet anmärkningsvärt att inte de får ha etl ord medi taget innan den här beslutande församlingen spikar etl så pass kraftigtanslagsmässigt påslag, vilket tydligen är på väg att ske. Pä förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta den fortsatta överiäggningen rörande punklerna 39-56 ochföredragningen av återstående punkter i della belänkande samt behandlingen avpä föredragningslistan återstående ärenden till . §13 Anmäldes och bordlades Nr 59 om 1976 årsverksamhetsbudget för det nordiska kultursamarbetet Nr 99 med förslag till lag om upphävande av lagen (1972:123) om förbud mot spridning avbekämpningsmedel från luften §14 Anmäldes och bordlades Motioner Nr2043 av iEdane m.fl. med anledning av propositionen 1975:46 om planeringoch samordning av samhällets insatser för rekreation och turism med anledning av propositionen 1975:87 omriktlinjer för ändrad skatte-administralion och taxering i första instans, m.m. Nr2045av m.fl. Nr2046 av i m.fl. med anledning av propositionen 1975:92 om sänkningav den statliga inkomstskallen, m. m. §15 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet Nr 51 av ()till herr statsministern om en fast järnvägsförbindelse mellan ochHelsingör: Företrädare för har låtit förståatt det danska folketingel sannolikt inte kommer all godkänna del föreliggandeavtalet angående fasta förbindelser över . Då tillkomsten av enmotorväg mellan och skulle fä avsevärda negativa konsekven- ser från regional-, mifiö-och trafikpolitiska synpunkler finns del enligt min uppfattning anledning hälsamed lillfredsslällelse all della projekt avskrivs. har som bekantförordat andra lösningar såväl vid riksdag, dä frågan om eltgodkännande av avtalet behandlades, som vid saml innevarande årsriksdagar. Uttalandenav såväl statsminister som kommunikationsminister handen alt man räknar med att det kommer all la myckel lång lid innannågot kommer att ske. Det är angeläget att den pessimistiska inställning sompräglar regeringens syn på frågan inte blir bestående. Med snabba initiativfrån den sida bör del vara möjligl att få till stånd enförbindelse mellan och i stort sett i enlighet med dentidtabell som gällde för bron i södra leden. Vad det gäller är att bygga enjärnvägsförbindelse. Starkaskäl talar för en sådan lösning. Den mest omfattande trafiken över gårmellan och . Det rör sig dessutom i stor utsträckning omrikstrafik. a. har påtalat svårigheterna att tillgodosesäkerhetskraven med den ökande trafiken över . Detta skulle givelvisunderiättas med den avlastning i fråga om färitrafiken som en järnväg skulleinnebära. Det är vidare angelägel att framhålla att en järnvägsförbindelseskulle ligga väl i linje med den trafikpolitiska målsättningen all stimuleraden rälsbundna kollektivtrafiken. Enligt uppfattning är dettaen mycket väsentlig målsättning för trafikpolitiken, och detta synes även gällaregeringens syn pä trafikpolitiken. Medhänvisning lill det anförda hemställer jag om kammarens medgivande att lillherr statsministern ställa föfiande fråga: Serstatsministern några möjligheter till överläggningar med isyfte alt snabbt få lill stånd en järnvägsförbindelse mellan ochHelsingör? Nr 52 av ()till herr socialministern om alternativa vårdformer för narkomaner: Samhället satsar f n. myckel betydande medel föratt la vård om och rehabilitera dem som hemfallit ål narkotikamissbruk.Formerna för såväl vård som rehabilitering är myckel skiftande och i viss mänomstridda, något som gör del angelägel all genom utvärdering söka klarläggavilka metoder som ger bäst resullal. a. framhållits av den internationelltkände och kunnige forskaren på delta område professor , somnoterat att hitintills gjorda försök lill utvärderingar inte fyllt rimliga kravpå tillförlitlighet. Socialstyrelsenhäri sin skriftserie redovisar, nr 31/1973 med rubrikenBEHANDLING AV NARKOTIKAMISSBRUKARE, pä s. 279 vitsordat professor . Jag citerar: "Vid sidan av försöken till vetenskaplig utvärderingav behandling av narkotikamissbrukare föreligger även en serie enklarerapporter om ålerfallsfrekvens m. m. bland grupper av missbrukare, vårdade vidolika behandlingsenheter. Dessa sammanställningarhar gjorts ulan vetenskapliga ambitioner och har påtagliga melodologiskabrister. Observationstiderna är ibland mycket korta eller ofullständigtangivna, kriterierna pä 'förbättring' är oklara m. Inr 7/1975 av har professor ullryckl farhågor för att denforskning som han tillsammans med psykologen bedrivit inomforskningsavdelningen vid i genom åigärder frånsocialstyrelsens sida kommer alt råka i vanrykte. Man vidtar den i och för sigpositiva åtgärden alt decentralisera behandlingen av narkomaner lillbehandlingshem o. d. utanför sjukhusen men underlåter att vidtagaätgärder för att säkerställa en frän forskningssynpunkt acceptabel utvärderingav dessa alternativa värdformer. Inämnda artikel analyserar professor de försök (utanför forskningsavdelningenvid ) som hitintills gjorts att utvärderabehandlingsresultatet vid fem skilda anläggningar. Han fastslår därvid enligtmitt förmenande klart all dessa ulvärderingsförsök inte häller vid envetenskaplig granskning. Underde närmaste åren kommer såväl staten som landsting och kommuner att tvingassalsa än slörre resurser i form av pengar och personal, och det måste då varaangelägel all genom utvärderingar skapa etl rimligt underiag för nyssnämndabeslut. Underhänvisning till vad jag anfört hemställer jag om kammarens tillstånd att lillherr socialministern få ställa föfiande frågor: Delar statsrådet professor ochsocialslyrelsens i inlerpellationen redovisade uppfattning, alt hitintillsgjorda försök att utvärdera alternativa värdformer för narkomaner inte fyllervetenskapliga krav på tillföriitlighet och relevans? Vilka åtgärder planerar statsrådet i så fall föratt denna kvalificerade utvärdering skall komma till stånd möjligt? Nr 53 av () till herr bostadsminislern om lokaliseringen av 80: svarade jordbruksministerLundkvist pä en interpellation av mig, i vilken jag bl. a. ställde fråganvilka åtgärder slalsrådel ansåg böra vidtagas för alt bevaka mifiövårdensintressen med anledning av 80 och andra föfidinvesteringarslokalisering lill . Statsrådetlämnade svaret all den gällande lagstiftningen gav goda möjligheter att prövaoch beakta olika intressen och all några ylleriigare åigärder inle krävdes f n. Demånader som gäll sedan inlerpellationen ställdes har visat all silualionen iLuleå med omnejd är långl ifrån problemfri och att flera instanser som prövatproblemen kring utbyggnaden haft grava anmärkningar att framföra beträffandesåväl de gjorda ansökningarnas ofull-ständighel som de uppenbara risker somföreligger frän mifiösynpunkt. , , har till inkom- mit med tvä ansökningar omtillstånd i anslutning till del planerade 80 i . Den enaansökningen, daterad , avser tillstånd till lokalisering avindustriell verksamhet (dvs. Den andra ansökningen är daterad1974-10-23 och avser "tillstånd till miljöfarlig verksamhet i Luleåkommun". Den senare ansökningen tas ej upp till behandling förränbostadsdepartementet givit tillstånd lill lokaliseringen i fråga. Remisstidenavseende lokaliseringsansökningen utgick för centrala myndigheter den 28februari 1975 och för länsstyrelse och kommuner den 31 mars , som avser att behandla lokaliseringsfrågornasaml mifiöskyddsfrågorna, har att som sisla remissmyndighet avge yttrande ilokaliseringsärendet. Enligt preliminär uppgift frän kanförutsättningar väntas föreligga för ett beslut av regeringen ilokaliseringsfrägan i millen eller . NJA har avslutningsvisi sin lokaliseringsansökan anhållit om alt denna med hänsyn tillnödvändigheten av att anställa personal och för att underiätta projektarbetetsfortsättande samt upphandling av byggnader och utrustning måtte prövas medstörsta möjliga skyndsamhet. Delframstår som myckel betänkligt om regeringen skulle forcera framelt beslut i lokaliseringsfrågan med hänsyn till vissa avgörande instansersyttranden över såväl nuvarande som med anledning av utbyggnaderna kommandemifiöförhällanden. Delta avser silualionen såväl på land och i luften som ivattnet. Särskiltanmärkningsvärt är all tidsnöden medför alt mätningar och undersökningar avluftföroreningar, vattenuisläpp, ulfyllningar av vattenområde och upplagandeav sandläki inle hinner göras innan regeringen avser att fatta beslul i frågan. Vissaundersökningar visar att järnverket redan nu har gett upphov tillmifiöeffekler, som knappasl är lolerabla. Del framgår vidare klart att delföreliggande undersökningsmaterialet är för bristfälligt för alt ligga tillgrund för den jältesalsning som föreslås ske. Ivissa bostadsområden inom och Herlsön torde mifiö-förändringarna blisä stora alt de icke kan förenas med dagens normer på en tillfredsställandemifiö. Uttalanden har gjorts att det är nödvändigt alt stoppa allnyproduktion inom de angivna områdena. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut avstyrker lokaliseringen medhänvisning till brislfälligheten i befintligt undersökningsmaterial, ochstatens naturvårdsverk menar all påverkan blir så stor all verksamheten intekan komma till stånd, såvida inte regeringen lämnar tillstånd med hänsyn lillatt verksamheten är av synnerlig betydelse för näringslivet eller för orteneller efiest frän allmän synpunkt (6 § andra siycket, mifiöskyddslagen). Stålverk80 med koksverk och sinleranläggning kommer av ekonomiska ocharbetsmarknadsmässiga skäl all bli av stor betydelse för . Likvälmåste existerande normer uppfyllas belräffande luft- och vattenföroreningar samlbuller. Detta är särskilt nödvändigt som en ny- projektering är förhanden. Molbakgrund av vad som anförts i inlerpellationen anhåller jag om kammarenstillstånd all lill herr bostadsministern få rikta föfiande frågor: Anser statsrådet att av vadsom framkommit från remissinstansernas sida har tillräckligt underlag för attföreslå regeringen beslut redan i vår i lokaliseringsfrågan för 80? Vilka ytteriigare åtgärder avser statsrådet föreslåregeringen för att mifiöskyddel för stad med omgivning skall anses blitillfredsställande? § 16 IVIeddeiande omfråga Meddelades att föfiandefråga framställts Nr158 av () lill herr kommunikationsministern om ökat anslag lillvägbyggen i : Såväl ordinarie medel som beredskapsmedel förvägbygge under innevarande är är starkt beskurna för iförhållande lill 1974. Är statsrådet beredd medverka till att anslagen höjs? §17 Kammaren åtskildes .