prot · FZ09139 · 1975-12-31 00:00:00 — Ireservationen 7 yrkar vi att hos regeringen begär att styrelsen förteknisk utveckling ges i uppdrag att lägga fram förslag om ökat stöd tillinnovaiionsverksamhet; riktlinjerna har skisserats i motionen 2113 frånfolkpartiet. Vi anser att def i landet bör inrättas s. k. innovationscentra,dvs. statligt och industriellt understödda institutioner som kan ställalaboratorier, verkstäder, teoretisk kunskap, patentrådgivning etc. lilluppfinnares förfogande. 1del här sammanhanget kan del vara intressant all se på fördelningen av STU:sanslag. Del framgår klarl atl har varit krafligtöverrepresenterat beträffande antalet ansökningar i förhållande lill andelenav befolkning. Detta beror väl inle på att det bor specielltinnovationskunniga människor i i förhållande till iövrigi, utan snarare kanske på atl har de förutsättningar sombehövs för ett s. k. innovationscentrum och som vi har skisserat i vår motion.Man har alltså möjlighet att få hjälp på olika säll. Ianslutning till näringsutskottets betänkande 54 har vi i reservationen 2 lagitupp den principiella inriktningen av näringspolitiken. Detla har berörts avtidigare talare, så jag skall gå förbi det. 1reservaiion nr 9 begärs, som både och harberört, all en samlad uiredning om de mindre och medelstora företagens problemskall komma till slånd. Ireservaiionen 10 föreslår och jag att produkiutvecklingsstödskall kunna förmedlas via företagarföreningarna i samarbete med STU, och vianser att 10 milj. kr. skall ställas till företagarföreningarnas förfogande.Vidare föreslår vi atl statlig kreditgaranti skall kunna beviljas för lån tillprodukiutvecklingsändamål, och anslaget till detla har vi ansett bör vara högst25 milj. kr. 1reservaiion nr 11 begär utskottets borgerliga ledamöter en uiredning av fråganom lånemöjligheter för marknadsinvesteringar. I korthet är bakgrunden den attinvesteringar i utveckling av produkter och i marknadsföring har del gemensamtatt resultatet inte kan ställas som säkerhet för vanliga lån. Företag ochuppfinnare med projekt i denna utvecklingsfas har vanligtvis maximall utnyttjatsina finansieringsmöjligheter. Om det blir möjligt att finansieramarknadsinvesteringar på samma sätt som utvecklingsinvesteringar skulle, anservi reservanter, goda utvecklingspro-jeki snabbare kunna ge resullal i form avsysselsällning och valutain-komsier. Ireservationen 17, som bygger på en molion från , begärmittenpartiernas representanter i utskottet en utredning om detaljhandelnskapitalförsörjning och relationerna mellan detaljhandeln och grossistföretagen.Den koncentrationsprocess som pågår inom dagligvaruhandeln görfinansieringsfrågan synnerligen aktuell. Om inle detaljhandelnsfinansieringsfråga får en snar lösning är det en uppenbar risk för att denenskilda detaljhandeln blir helt beroende av partihandeln, som harett mycket starkt grepp över detaljhandelsledel genom sina kapitalinsatser. Destora delaljhandelsblockens dominans har förstärkts av deras möjligheter tillstora rabatter hos leverantörerna. Del har uppmärksammats avnäringsfrihetsombudsmannen, som fört ett ärende om rabattdiskriminering tillmarknadsdomstolen. NO konstaterar: "En fortsatt rabatt-givning efler detmönster som vi angripit här skulle på leda lill att effektivaföretag utanför blocken antingen slås ut eller tvingas lill samarbete med deredan tidigare starka blocken. Genom detta skulle den starkakoncentrationen inom handeln ytterligare förstärkas." flnns liknande tendenser på andra håll.Anskaffningen av nödvändigt kapital kommer med stor sannolikhet atl utgöra delstora problemet för dagligvaruhandeln. Dethar ju skett en myckel stark koncentration till de tre stora blocksom dominerar grossistledet, och det är alldeles tydligt att det finns i daginga möjligheter för en enskild företagare att starta försäljning avdagligvaror inom detaljhandeln. Dels fordras det slora säkerheter för atluppfylla de väldiga krav som fastighetsägarna släller i sina kontrakt, delsfordras det stora kapital för att skaffa inredningar och lägga upp varulager.Det är här de stora grossistföretagen kommer in och Släller kapital tillförfogande. Vi anser att detta innebär en olycklig utveckling på lång sikt.Följden blir att det i stort sett kommer att finnas bara tre slora block. KF,ICA och kommer alt behärska hela den Nr 139 svenska dagligvaruhandeln. Fredaeenden detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 4, 6 och 28 mai 1976 '" näringsulskoltets belänkande nr 53 samt lill reservationerna 2, 3, - 4, 6, 9,10, 11, 12 och 17 vid belänkandet nr 54. Hen (): I det föreliggande ulskottsbelänkandel behandlas inle mindre än 34molioner som berör de mest skilda aspekter av näringspolitiken, speciellt denmindre och medelstora industrin. Självklart kan jag inte på den korta tid somstår mig lill buds hinna med att diskutera alla yrkanden. Jag kommer därför attge några principiella synpunkter på ett par huvudproblem i dessa motioner. Denallmänna näringspolitikens inriktning är föremål för intresse i ett flertal avdessa motioner. a. föreslås atl sysselsättningsutredningen eller annanparlamentarisk utredning skall få i uppdrag att utarbeta ett näringspolitiskthandlingsprogram. I andra molioner föreslås alt skall göra uttalandenom målen för näringspolitiken. Utskotlsmajoritetenfinner nu förslag av denna typ orealistiska. Riktlinjerna förnäringspolitiken skapas belydligl bäitre genom planmässiga beslul i specifikafrågor än genom allmänt hållna principuttalanden. De olika politiska partiernatorde själva bäst utforma sina målsättningar för det näringspolitiska arbetet,där de utgår från del egna partiets eventuella ideologiska krav. Vihar här alldeles beslutat om varvspolitiken. Det är ett typiskt exempel påatt en sådan politik bör fogas in i ett mönster som man måste tillgripa när manskall vidta praktiska åtgärder. Jag tror det känns angenämt för riksdagsledamöternaatt uppleva att man nu kan prata allmän näringspolitik och röra sig medallmänna deklarationer, när man kommit ifrån de praktiska problemen. Allraminst tror jag dock partitaktiska uttalanden i programform, som vi får i ettpar av motionerna, är lämpligl underlag för samlande uttalanden inäringspolitiken. I moiionen 2113 föreslåsatt en grupp fristående experter skall lillsättas för all utarbeta ell förslagtill en mer innovalionsbefrämjande närings-och forskningspolitik. Utskottetfinner icke skäl tillstyrka moiionen, eftersom de förslag som där framförstillhör huvuduppgifterna för styrelsen för teknisk utveckling och följaktligeninte bör överiåtas på något nytillskapat organ. 1 olika motioner begärs ettslort antal utredningar på skilda områden. 1 motionen 2027 berörs frågan om deanställdas andel i företagens vinst och kapitalbildning. Utskottet anser i årliksom att den tillsatta utredningen om löntagarfonder inte behövernågra tilläggsdirektiv för sitt arbele med dessa frågor. Motionen 2026 önskartilläggsdirektiv till utredningen om konkurrens begränsningslagen så atl även statens växande engagemang i näringslivet 96 och den selektiva näringspolitikens roll förkoncentrationsutvecklingen Utskottel finnerinte anledning tillstyrka förslaget, eftersom direktiven för utredningen sägeratl en utgångspunkt för lagstiftningen skall vara atl den tillämpas i ettdecentraliserat ekonomiskt system med betydande frihet för olika åtgärder beträffandeproduktion, distribution m. m. Imoiionen 1747 föreslås atl en systematisk studie skall göras av de konsument-och producentkooperativa företagens verksamhet och deras betydelse i samhälletsom marknadskorrektiv och deras bidrag till en konkurrens som överensstämmermed samhällets intentioner. Utskottet tillstyrker motionen. Molion1781 föreslår alt ett särskilt organ kallat näringslivets branschråd skallinrättas med uppgift att avge yttranden i frågor som rör dels import av sådanavaror som kan tillverkas inom landet, dels företagsstöd till den inhemskaproduktionen i sådana branscher. Utskottet avstyrker motionen med hänvisningbl. a. till att ett bifall till motionen vore en protektionistisk åtgärd, somskulle strida mot allmänt accepterade principer försvensk handelspolitik ochmot internationella överenskommelser. Iett flertal molioner från olika håll tas upp frågor om etableringskontroll. Imotionen 435 yrkas på auktorisation för den som öriskar starta ett nytt företagefler konkurs. Motionen642 begär skyndsam utredning av frågan om företagsformerna ochetableringsrällen samt frågan om skyldighet att tillämpa kollektivavtal somvillkor för etablering. Moiionerna833 och 2128 tar upp likartade problem och kräver bl. a. kartläggning av denillojala konkurrensen. a. industriverkets utredning finns ett malerial som relativt välbelyser omfattningen och arten av den brottslighet som påtalas i motionerna.Flera pågående utredningar tar också upp etableringsrätts-liga problem. Utskottelfinner behovet av åtgärder för att komma till rätta med missbruk avkonkursinstitutet och med den illojala konkurrensen väl dokumenterat. Medhänsyn till det arbete med dessa frågor som pågår inom ochsom bl. a. omfattar just övervägande om etableringskontroll och med hänvisningtill att bl. a. proposilionen rörande s. k. fattigkonkurser i vår framlagts iriksdagen finner utskottet inte någon anledning för all göra någotsärskilt uttalande till regeringen i denna fråga. Iett flertal motioner framförs förslag om etablerande av industriellautvecklingscentra i olika orter i landel. Utskottet hänvisar lill den utvärderingav det industriella utvecklingsceniret i Skellefleå, det enda i landet, somutförts av industriverket. Där pekar man på att en mängd överväganden ochspeciella värderingar måste föregå ett beslul om eventuellt byggande av nyautvecklingscentra. Därför anser utskottet inte att det flnns förutsättningarför att nu fatta beslut i dessa frågor. 7 protokoll 1975/76: l39-l40 Det måste ankomma påindustriverket och de regionala och Ibkala intressenterna att överväga ochplanera sådana insatser. Först därefter kan frågan om beslut av statsmakternaaktualiseras. Iett flertal motioner yrkas på olika utredningar och åtgärder för den mindreindustrin. Man vill ha åtgärder förökad nyetablering, färre uppköp avsmåföretag, bättre arbetsmöjligheter, bättre utbildning av företagare,utredning av smådriftens fördelar, åtgärder mot den diskriminering av mindreoch medelstora företag som man påstår förekommer, förbättrade skatteregler ochmycket annat. Jagvill först gärna påpeka att den verksamhet som utövas av industriverket i formav företagsservice m. m. främst kommer småföretagen till del. Detsamma gällerföretagareföreningarnas år för år alltmer utbyggda verksamhet. Även på annatsätl ägnas småföretagen en positiv uppmärksamhet av statsmakterna.Beskaltningsfrågorna för förelagen utreds av företagsskaiieberedningen.Industriverket utreder f n. frågorna om nyetableringens omfattning liksom ocksåföretagsförsäljningarna. Utredningarna är ännu inte hell avslutade, men mantorde - om man vill vara mycket vänlig - kunna uttrycka det så all de i vissamotioner framförda påståendena om kraftigt minskad nyetablering är starktöverdrivna och endast utgör önsketänkande hos borgerligheten. Fleraav de förslag som framförs i övrigi är föremål för utredningar avindustriverket eller olika forskare vid våra högskolor. Över huvud tagel är delindustriverkets huvuduppgift att följa och analysera de mindre företagens arbetsvillkor,varför många av förslagen i motionerna redan är tillgodosedda. Utskottetavstyrker därför dessa motioner. Iett par motioner påtalas behovet av bättre information till företagen ilagstiftningsfrågor o. d. med hänsyn till de små företagens brist på kvalificeradpersonal för bevakning av dessa frågor. Utskollel tillstyrker dessa yrkanden. Ellstort antal av motionerna behandlar småföretagens kapital- ochkreditförsörjning. Man vill ha större möjligheter för företagareföreningarnaatt lämna lån även till nya verksamhetsformer som marknadsföring o. d. Man villha förändringar i reglerna för Förelagskapitals verksamhei. Man vill haförbättrat tekniskt kunnande i bankerna. Man vill att företagaren skall slippaställa personlig borgen för lån till företagel, man vill ha förbättrademöjligheter till återlån från AP-fonden och en hel del annat. Jagvill först gärna erinra om företagareföreningsutredningen, som torde avslutasill arbele och som arbeiar med flera av de problem som tas upp i motionerna.Riksdagen beslutade f ö. för bara någon vecka sedan att ökaföretagareföreningarnas möjligheter till s. k. egenutlåning I del sammanhanget vill jag också erinra om den utlåninglill småföretagen som Investeringsbanken bedriver i samband medföretagareföreningarnas egenutlåning en utlåning som tar sig uttrycki att man fyller på del företagareföreningarna lånar ul med ytterligare medel upp till 0,5 milj. kr. Flera av kreditinstituteni övrigt har också fått ökade resurser . Kapitalmarknadsutredningensysslar även med en del av de problem som tas upp i moiionerna. Mångaav småförelagen kämpar med svårigheter och bekymmer och samhället har alla skälatl hjälpa särskill de små företagen all klara sina uppgifter. Så sker också iständigt ökad utsträckning. Utskottet, som konstaterar att de berörda problemenär föremål för uppmärksamhet från industriverkets sida och i olika utredningar,finner icke skäl att tillstyrka motionerna. Närherr Hovhammar säger att de små förelagen kläms åt så att del svider och närherr i talar om att småföretagarna är förföljda vittnar dettaknappast om att de försöker föra en debatt i en lugn, sansad och saklig anda.Det vittnar i stället om försök att med slagord, klyschor och talesätt skapamotsättningar där sådana inte behövde finnas. Jag skulle rekommendera attdebatten fördes på ett något mer hyfsat plan. Jag tror all småföretagarnaskulle finna det välbetänkt om en del av deras s. k. försvarare - som mestsysslar med att tillverka slagord - ägnade sig åt någonting annat. 1motion 434 krävs en utredning av detaljhandelns kapitalförsörjning och avrelationerna mellan detaljhandel och grossistföretag. Distributionsutredningenhar i viss mån behandlat några av dessa problem. a. påtalas denblockbildning som pågår inom handeln. Utvecklingen mol stordrift och alllfärre beslutsenheter bör följas av statsmakterna, eftersom det kanfinnas risker för avtagande konkurrens och brist på förnyelse. Utskollelinstämmer i detta utredningens konstaterande men vill också peka på del arbetesom utförs av statens pris- och kartellnämnd liksom arbetet inom utredningenrörande översyn av konkurrensbegränsningslagen. Beträffande kapitalfrågornahänvisar utskottet till alt dessa behandlas av kapitalmarknadsutredningen ochtill en del också av före-lagareföreningsutredningen vad det gäller denna del. Jag yrkar med detta bifall lill utskottets hemställan på samtligapunkter. () kortgenmäle: har, som jag påpekade i mitt första anförande, under en rad årframfört kravet på ett sådant här näringspolitiskt handlingsprogram. För varjeår som går och för varje ny kris som inträffar vare sig del är inom denstatliga företagssektorn eller inom den privata understryks ytterligareriktigheten i det här kravet och nödvändigheten av alt det uppfylls. Jagsade när som utskottets talesman avvisadedetta krav att hans skäl för delta bara var ett den obolfärdiges förhinder. Jagkonstaterar, herr talman, att förhindret kvarstår och atl obolfärdighetenär precis lika stor. Man har inte någon sakligt stark invändning. Man säger allett sådant program som vi begärt inte kan beslutas av riksdagendärför att ingen är betjänt av allmänt hållna principuttalanden. Det måste istället, hävdar man, fattas beslut i specifika frågor. Det är just vad det är fråga om. Det föreslagna näringspolitiskahandlingsprogrammet skall inle vara allmänt luddigt, utan det skall innehållakonkretioner på en rad punkter. Och det finns förebilder. har jutidigare, som jag påpekat här fiera gånger, fastställt övergripande program förarbetsmarknadspolitiken och bostadspolitiken - del var de första programmen.Sedan kom sådana program för regionalpolitiken och senast förenergipolitiken. I årets budgetproposition säger regeringen att den kommer attlägga fram samlade näringspolitiska program även för skogsnäringen ochbyggsektorn. Jagutgår från att varken regeringen eller har gjort detta för attfastlägga några allmänt hållna principer. Del har varit i högsta grad konkretamålsättningar som fastställts. Bakgrunden till att man bildade Statsföretagvar också en önskan atl få övergripande målsättningar och handlingsprogram förhur de statliga företagen skall hanteras. De specifika beslut som hade gälltden gruppen av förelag hade inle varit lyckosamma, eftersom det inte hadefunnits något inbördes samband mellan dem. Åtgärderna hade blivit slag i luftenål olika håll. Vivill alltså ha ett sådant övergripande program. Det ser rätt lustigt ut, herrlalman, att som vårt krav år blir avvisat fast-siälles påförslag av regeringen del ena programmet efter det andra. ligger ettsådanl handlingsprogram som vi kräver fixt och färdigt genom att område efterområde inmutats. Jag tycker alt man definitivt kunde bestämma sig för attbifalla centerkravet i stället för atl gnata om detla och bara godladellösningar. Jagupprepar det krav på grundval av motionen 1758 som vi framställt i reservationvid näringsutskotteis belänkande nr 54. Hen HOVHAMMAR (m) kortgenmäle: Jag skall inle ingående debattera de olika reservationerna och vad herrSvanberg anfört gentemot dem. Jag vill bara konstalera att han i många fallrefererar till diverse utredningar, inte minst inom industriverket. Det ärklart att man kan göra det, men det medför ju inte att vi kan släppa de kravsom vi framfört i reservationerna. Kraven när det gäller exempelvisnyetablering, produktutveckling, bäitre utbildning, lån förmarknadsinvesteringar och mycket annat kan inle avfärdas enbart medhänvisningar till sittande utredningar. Vidarekonstaterar näringsutskotteis ordförande atl jag har sagt all förelagarna klämsåt, och det är riktigt. Det har jag sagt och del vill jag också bekräfta. Men,, det är inte fråga om några tomma slagord, varken från mig ellerfrån i . Om följt den debatt som förts ochförs i pressen, inte minst i fö-relagartidningarna, och de intervjuer som sändsi TV och i radio, vet trots att han inle är aktiv företagare attdel förekommer stora protesterfrån förelagarhåll som inte kan avfärdas utan Nr 139 vidare. Man kan inteheller i det fallet referera till några utredningar. den Detlöser inte företagarnas aktuella problem. Det enda som kan lösa 28 mai 1976 dem är atl vi får enpolitik i vårt land, som gör att förelagarna återvinner - Det ärvad det handlar om, . F. n. har Näringspolitiken de inte - jagupprepar det - särskill stor tilltro till framtiden. Vihar här i kammaren från olika håll pekat på sådant som skullekunna göra det mera meningsfullt att arbeta som företagare. Det gäller åtgärdersom en successiv avveckling av löneskatten, att göra egenavgifternaavdragsgilla i den verksamhet de hänför sig till, att ge ersättning - som jagnämnde - för visst uppgiftslämnande och att minskaförmögenhetsskatten för familjeföretagen. Det är några synpunkter somföretagarna för fram och som är högaktuella. Vi måsle få bestämda beskedfrån regeringen i de frågorna. HerrANDERSSON i (fp) kort genmäle: Det är alldeles tydligt att inte har hängt med när jagtalade här. Jag citerade dels vad statsrådet har sagt, dels vadman på småföretagarhåll har gett uttryck för i den nuvarande situationen. HerrSvanberg sade alt småföretagarna må nära nog be bevara sig för att ha herrAndersson i som försvarsadvokat här i huset. Men mina yttranden varcitat, och som sade är väl inte alldeles okunnigom hur småföretagarna uppfattar sin situation. Jag lycker att olikabranschorganisationer och näringslivsorganisalioner har givit så klara uttryckför det, att det inte borde råda någon tvekan. Omjag inte missminner mig var del ungefär samma tongångar på densocialdemokratiska småföretagarkonferensen i , som så att sägaframmanade en interpellation. Jag vet inte om den var särskilt bunden tillvästkusten eller om den skrevs i direki anslutning till detta möte, menalldeles klart är i alla fall att man även på del hållet - fastän man tillhördet socialdemokratiska parliel - anser sig ha vissa problem som mindreförelagare i dagens situation. Somjag sade har den kritik som riktals mol den av regeringen fördanäringspolitiken vad gäller de mindre företagen av statsrådet själv uppfattatssom kritik mot samhällel. Det är visserligen räll för en representant förregeringen all identifiera sig med samhället men alt inle tåla någon kritik motregeringen och den näringspolitik som regeringen för tycker jag nästan går istil med härskare kung , som sade: "Slalen, det ärjag!" Trots allt har de här problemen tagits upp från så många håll, intebara här i , att det nog finns grund för kritik. HerrSvanberg tog upp alla insatser som industriverket gör. Men trots dem är det självklart att verket inle kan sitta inne med all kunskap, och även om dess tjänstemän besitter mycken kunskap och har många bra idéer, bör väl också ha möjlighet au säga sin mening i .101 Närdet gäller detaljhandelns kapitalförsörjning har hänvisat lillde olika utredningar som har företagits, men de har inte kunnat lösa det härproblemet. Kvar slår det faktum all tre slora grossistföretag dominerar heladetaljhandelsledet och att det kommer all fortsätta så, om ingenting görs. Hen () kortgenmäle: Först någraord till ! HerrSjönell lalar om behovet av ett näringspolitiskt program, och visst kan vi varaöverens om några allmänt hållna förklaringar, men jag vill ändå fråga vilkennytta vi i dagens diskussion om varvskrisen skulle ha haft av ettnäringspolitiskt handlingsprogram, antaget för låt oss säga . Vimåste lösa sådana frågor förutsättningslöst. Gäller det bara rent allmännauttalanden, kan vi ju göra dem. Jag har inte sagt att detta är tokigt, men jaghar sagt att det är ganska menlöst och meningslöst att syssla med att görasådana uttalanden. HerrHovhammar anser att jag mest talat om utredningar. Ja, men vad har vi inrättatindustriverket för? Induslriverkel gör utredningar och föreslår åtgärder -undan för undan kommer fiera sådana. tog själv ett exempel pådet och råkade säga atl vi ju trots att vi har industriverket måste få enundersökning gjord om nyetableringar. Det är precis det som industriverket harsysslat med och kommer att lägga fram malerial om. Sedansäger han alt jag väl ändå måste veta vad som sägs bland småföretagare och attjag bör känna till den folkstorm eller vad han menar del är som pågår blandsmåföretagarna. Ja, jag har den äran att motta herr - ochjag får lacka för den! - så nog kan jag läsa upp vad som slår där om småföretagarna.Jag vill inte påstå att sakligheten överdrivs där, men, O. K., det är en röstfrän småföretagarhåll. Och även jag träffar kolossalt många företagare och jagsäger inte att det inte finns några problem för förelagarna . Varförskulle vi eljest bedriva hela den verksamhet som pågår i industriverket, industridepartementet,näringsutskottet och kammaren och där man ideligen sysslar med sådana frågoroch undan för undan försöker göra del hela bäitre? Måste man tvunget uttryckasig med sådana floskler som atl nu kläms småföretagarna åt så att del rikligtskriker om det? Vad jag menar är att den här debatten alltför myckel förs medslagord och överdrifler i stället för att föras som en saklig debatt, där manförsöker att komma lill rätta med problemen. Det är det som jag efterlyser. i påstår att jag har beit bevara oss för näringspolitisk rådgivare. Ja, gärna det, om han så vill, men jag uttrycktemig inte så. Vad bör låta bli att göra - jag tror att han är enklok och vettig karl och egentligen en bra rådgivare för småföretagarna - ärall sprida alla sådana floskler som de cilerade - de behöver inle spridas ul. Densocialdemokratiska företagarkonferensen i sysslade nog inle med attuttrycka sig på del sättet. interpellation fån han svara för själv.Den kommer upp här . Men jag tror inte att man kan se den som ett stödför dessa överdrifter.