prot · FZ09138 · 1975-12-31 00:00:00 — Onsdaaen den finnsi motionsyrkandena, f. n. är föremål för en grundlig beredning inom 26 mai 1976 handelsdepartementet.Mot denna bakgrund räknar utskottet med att deförslag till åigärder som aktualiseras i motionerna kommer att beaktas Otganisation av det vidutarbetandet av kommande förslag. Utskottet vill därför.inle i nu- nya konsumentver- varande läge ta ställning till de framförda motionsförslagenulan avvakta ket resultatet av departementets arbete. Jag ber att med det anförda få yrka bifall ti. .lärings-utskottetshemställan i belänkandet 63 på samtliga punkter. FruOSKARSSON (c) kort genmäle: tar upp gränsdragningsproblemen och resonerar om de tvåreservationerna. har vi uppfallat del så all del var problem medgränsdragningen mellan de två enheterna KO och . Det är ju bl.a. för att komma förbi det som man har lagl fram förslagel till omorganisation. Ireservationen 1 för vi fram betänkligheter mol att samma person skall vara KOoch chef för . Som chef för konsumenlverkei kommer han allhandlägga konsumenlfrågor beträffande vilka han sedan som KO kommer att få enåklagarfunktion, och vi menar att det kan skapa gränsdragningsproblem. Det kanockså skapa problem när det gäller allmänhetens syn på KO:s friståendeslällning. Det är de farhågorna som ligger till grund för vår reservation. FruNORDLANDER (vpk) kort genmäle: I ett studiematerial som bl. a. behandlats av de fackligaorganisationerna har socialdemokraterna i en sammanfattning sagt följande: "Detråder en rätt långtgående partipolitisk enighet om behovet av en Slarkaresalsning på konsumentpolitiken. Man vill att resurserna för upplysning ochforskning på konsumentområdel skall förslärkas. Men det räcker inte härmed.Enligt vår uppfattning skall man med konsumentpolitiken också sörja för envälbehövlig sanering av produktion och marknadsföring. Detta kan uppnäs påflera sätt. a. måsle konsumeni-intressena få bättre möjligheter au meradirekt göra sig gällande i distributionen och produktionen. Konsumentenär inte för au uppträda på marknaden som jäm ställd part lill företagaren. Vill man råda bot på detta missförhållande är det inte tillräckligt alt förbättra informationen och ställa ett ökat kun skapsmaterial till konsumenternas förfogande. Till skydd för konsumen ten måste samhället ingripa mot osunda affärsmetoder, försäljningsjippon och vilseledande reklam. Effekten härav bör också kunna bli en väl görande sanering av varusortimentet. Vi måste åstadkomma en sådan anpassning av produktionen alt i första hand de angelägna kon sumtionsbehoven kan mötas. Konsumenterna och löntagarna bör få delta 120 i styrningen av produktionsprocessen. På något sällbör de tillförsäkras möjlighetatt göra sill inflytande gällande direkt och inte endast i egenskap av köpareöver en i många hänseenden ofullkomligt fungerande varumarknad." De förväntningar på uppfyllandet av den målsättningen somställs från del socialdemokratiska partiet är slora och denna målsättningligger hell i linje med vpk:s reservation. () kort genmäle: När det först gäller vad senastsade är det bara alt notera, , alt vi på denna punkt har motsattuppfattning. Vi tycker att den samordning som sker bör förverkligas fulltut och att chefen för verket bör vara konsumentombudsmannen. Vi tycker ocksåatt vi har starka skäl för detta. passade på alt under sin replik läsa uppett programuttalande av en socialdemokratisk organisation. Får jag bara sägaatt det var mycket bra synpunkter som där framfördes, och jag tycker all dessasynpunkter bör styrelse verkligen studera och ta hänsyn lill. 1 övrigt är det väl bara all notera, , allvår sirävan - om jag nu lalar för del socialdemokraliska parliel - har ju helaliden varit att söka förstärka konsumenternas slällning på marknaden. Jag lyckerall man kan se den här nya organisationen som ett led i en sådan strävan. Vi lycker, fru lalman, att de förslag som från utskottetssida presenterats kammaren är väl underbyggda. (vpk) kort genmäle: Men så länge man inte går in påproduktionssidan blir de åtgärder som vidtas ändå otillräckliga. Hen () kort genmäle: Jag vill hävda, , alt i denmarknadsföringslag som antog och som kommer att träda ikraft den ges ändå vissa möjligheter all även gå in och se påprodukterna. Betraktar man del här arbetet som ett successivt uppbyggande ävenpå del området är väl den nya marknadsföringslagen ell värdefullt verktyg. Låt oss se vad vi får för erfarenheter av den nyalagstiflningen på områdel! Organisation av det nya Del är på distributionsfrågorna och del nyakonsumentverkets befattning med dem som jag skulle vilja anföra någrasynpunkter. 1 moiionen 2351 har jag också tagit upp dessa frågor. har endast i mycket begränsad utsträckningsysslat med distributionen, och det som gjorts har i huvudsak varit an- Nr 138 knutet till glesbygdsstödet. Man har för all del också börjat uppmärk- Onsdaeen den sammadistributionsfrågorna vid fördelning av forskningsanslag. 26 mai 1976 "emellertid signaler från handelsministern i den föreliggande propo- --------------- sitionen att det skall göras mer. Distributionen skall bli en särskild uppgift Organisation av det fördet nya verket. Det är utomordentligt bra, och det är i hög grad nya konsumentver- nödvändigt. Med den betydelse som distributionsfunktionen harför både kel hushåll och samhälle är del verkligen befogat attden bevakas och på- verkas av samhällsorgan. Konsumentverkethar ju att i sin verksamhet utgå från hushållens-konsumenteras situation. Jagvill påslå att när del gäller lösningen av varudistributionsproblemen behöverkonsumenterna stöd för att hävda sina behov. Alldeles särskilt gäller det desvaga hushållen, som lätt kommer i kläm då de marknadsekonomiska kraflerna görsig gällande. Detråder inget tvivel om att hushållen måste ha samhället bakom ryggen, omdistributionssystemet skall utvecklas så att alla hushåll bereds en acceptabelvaruförsörjning. Samhället representeras då, som jag ser del, bl. a. avkonsumentverket. Någonslans måsle man kontinuerligt följa ulvecklingen, bedömaoch analysera olika delfrågor och på det sättet påverka utvecklingen, så attden kommer alt stämma med rimliga konsumentkrav. Del behövs ett utvecklingsarbeteinom distributionen. Alt det pågår ett sådant inom handeln vet vi. Det stämmeremellertid inte alltid med konsumentbehoven. bör vara del organsom ser till att man i utvecklingsarbetet har som utgångspunkt också ett hus-hållsekonomisktsynsätt och inte bara ser företagsekonomiskt på de här frågorna. Dethar ju förevarit ett utredningsarbete om distributionen. Förslag har lämnats.En del har visat sig starkt kontroversiella. Skulle man tro handelns tidningarskulle man få den uppfattningen att del har blivit tummen ner för alladistributionsutredningens förslag om samhällspå-verkan - säg gärna styrning avhandelns utveckling . Menså är det inte. Och det är särskilt viktigt att observera, att organisationersom står konsumenterna nära har varit klart positiva även till långtgåendeförslag. Till denna grupp hör då LO, TCO och styrelse. Ochverkligheten ute i landel - med butiksnedläggningar, storetableringar ochosäkerhet om framtiden - lorde ha medverkat till att även en betryggandemajoritet i har samma synsätt somdistributionsutredningen har hafl, nämligen all del behövs ett betydandesamhällsinflytande. Jagskall nu inte gå närmare in på dislributionsutredningens förslag och den reaktion som det har mött, men jag vill ändå säga att utredningen för det första varit helt enig och för del andra mött ett mycket positivt och entydigt gensvar från praktiskt taget alla remissorgan när del gäller två frågor som har direkt med arbete att göra. Den ena frågan gäller inrättandet av en distribulionsnämnd anknuten lill kon sumentverket och den andra genomförandet av en varuförsörjningspla- '22 nering i kommunerna. skall jag inte uppta tidenmed att närmare beskriva vad dessa bådaförslag innebär, men låt mig bara säga att båda två förutsätter ett aktivt ochvälutrustat konsumentverk. Och för att det skall bli något av den kommunalavaruförsörjningsplaneringen krävs det ökade kunskaper, och del krävs attkontinuerlig information ges lill dem ute i kommunerna som skall arbeta meddistributionsfrågorna och där företräda konsumentintressena. Och där kommerkonsumentverket in i bilden. Detvore väl att begära för mycket att handelsministern eller näringsutskottetskulle gå händelserna i förväg i detta sammanhang och behandladislributionsutredningens framlagda material. Men del stöd som jag tycker altutredningen ändå har fått från de grupper som står konsumenterna nära har gjortatt jag har goda förhoppningar om att vi snart nog skall få förslag som närmarepreciserar uppgifterna och ger resurser att arbeta med dessafrågor. Även om jag tycker att man kan vara litet undrande när man ser pånäringsutskottets behandling av och uttalande om hur styrelseskall väljas i fortsättningen, så utgår jag ändå ifrån som en självklarhet attkonsumentintressena skall vara vägledande i del nya även ifortsättningen. Om inle näringsulskoltets talesman motsäger mig här, såbibehåller jag den uppfattningen. Näringslivet saknar förvisso för den skullinte inflytande på konsumentfrågorna i det svenska samhället. Jag har idetta sammanhang inget särskilt yrkande. Organisation av de! HenBLOMKVIST (s): tyckte att det väl var litet för mycket begärt attnäringsutskottet skulle börjat arbeta med det material som distributionsutredningen- där har varit ordförande - har arbetat fram. Det tyckerjag är ett riktigt konstaterande. Vi har från utskottets sida hävdat att innanman börjar ta ställning till de frågor som har presenterats i motionerna måstevi avvakta det beredningsarbete som pågår i departementet. Vadsedan angår frågan om styrelsens sammansättning kan jag säga att utskottet intedär har ändrat uppfattning. Men i anslutning lill en molion som utskottet harbehandlat och med hänsyn lill de synpunkter som handelsministern har framfört ipropositionen - där han säger att det flnns fog för all utöka slyrelsen med enledamot, som bör ha erfarenhet från produktion och detaljhandel - harutskottet skrivit sig samman i ett uttalande som återfinns i betänkandet. Vihar där markerat att det bör vara representanter för det enskilda näringslivet.Det är alltså en kompromisskrivning som utskottet har gjort, men det förändrarsjälvklart ingenting i styrelsens inriktning som ett organ för konsumenterna. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels re- Organisation av det nya servalionennr I av i Glömminge m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvoiering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller näringsulskoltetshemstiillan i beiänkandei nr 63 mom. 1 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservaiionen nr I av i Glömminge m. fl. Vid omröslning genom uppresningförklarades flerialei av kammarens ledamöter ha rösial förja-proposilioncn. Dåfru begiirde rösiräkning verkställdes votering medomröstningsapparai. Denna omröstning gav loljande resultat: Ja - 235Nej - 85 Propositioner gavs på bifall till dels lUskoiicishemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan voiering uppläsies och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller näringsuiskoucishemställan i betänkandet nr 63 mom. 2 rösiar ja. den del ej vill rösiar ncj. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarailcs flertalet av kammarens ledamöier ha rösiat för ja-proposilionen.Då begärde rösiräkning verksiälldes voiering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resullal: Ja - 189 Nej - 129 Kammarenbiföll vad ulskollet i dessa moment hemslälll. .\'lom. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskollelshemställan, dels reservaiionen nr 3 av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrNyquist begärt voiering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskoiiets hemställan i beiänkandei nr 63 mom. 7 röstar ja,den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 3 av i Glömminge m. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då herrNyquist begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 203 Nej - 116 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskoltets hemställan i belänkandet nr63 mom. 9 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 4 av i . Vid omröslning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 303 Nej - 15 Mom. 10 och II Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemslälll. § 11 Omkontrollaktionen EI-67 Herrfinansministern erhöll ordet för att besvara () den 4maj anmälda fråga, 1975/76:347, och anförde: har frågat mig om jag avser att låta utreda huruvida felhar förekommit i uppläggningen eller genomförandet av den av riksskalleverkelgenomförda kontrollaktionen EI-67 och vidare 10 protokoll 1975/76:138 om jag avser att, om felhar gjorts, uppdra åt berörda myndigheter alt på eget initiativ rätta de fel itaxeringen som kan ha uppkommit. Uppläggningoch genomförande av kontrollaktioner - lokala eller riksomfattande - är enfråga för de behöriga myndigheterna, dvs. Det skulle vara konstitutionellt oriktigt om finansministerneller regeringen direkt blandade sig i handläggningen av enskilda ärenden hosmyndigheter. Hen (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret på min fråga och ävenför vänligheten att lämna svaret i stället för . Däremotkan jag tyvärr inte säga att jag är nöjd med svaret. Jag hade väntat mig attfinansministern skulle vilja medverka till en korrekt och rättvis beskattningav de företagare det här gäller. Om ell fel har begåtts i en kontrollaktion somriksskalleverkel satl i gång hade jag trott att finansministern skulle viljauppmana verket att vidta rättelse. Minfråga är föranledd av den omfattande kontrollaktionen EI-67, varvid ett stortantal - ca I 800 - elföretag blev kontrollerade. Utbytet av aktionen blev entaxeringshöjning och efterbeskatlning till ett belopp motsvarande 115 milj. kr.i skattepliktig inkomst. Enligtmin uppfattning skall givetvis varje skattskyldig medborgare - oavsett om haneller hon är egen företagare eller anställd - fullgöra denna sin skyldighet.Men man bör också kunna förutsätta att riksskal-teverkets kontrollbyrå kanbestämmelserna och förordningarna om de olika skatterna. Idet aktuella fallet gällde det som bekanl den allmänna varuskatten. Det varalltså ca 1 800 företag som blev kontrollerade, och ett stort antal av dessaföretag blev upptaxerade. Flertalelav dessa företag har antagligen trott allriksskatteverket kunde sin sak, och de har därför inte vågat eller trott sig haanledning att överklaga. I en känsla av vanmakt inför myndigheten har de låtitsig nöja med de beslut som fattats eller - som det har sagts - låtit sigkrossas av den flskala övermakten. Menfaktum är att 24 företag har klagat. 18 av dessa har fått rätt och . har betalats tillbaka lill dem. Närså är fallet är det ganska naturligt all det här måste ha förelegat något fel.I varje fall lycker jag all del är anmärkningsvärt all finansministern inte pånågol säii vill medverka till all skapa rättvisa åt de här förelagarna. Även omfinansministern, såsom del framhålls i svarel, inte skall gå direki in ienskilda ärenden, så är det dock här fråga om en Slor kontrollaktion, där delkrävs skalterälivisa, vilkel borde ligga i finansministerns intresse. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om förslag tilllättnader i kapitalbeskattningen av familjeföretag Herr finansministern erhöll ordel för attbesvara () anmälda fråga. 1975/76:350, till herrindustriministern, och anförde: har frågat mig när kommer att föreläggas ettförslag till lättnader för kapitalbeskattningen av familjeföretag och i vilketavseende detta kommer att skilja sig från gällande bestämmelser. Enlättnad i familjeföretagens kapitalbeskattning beslöts av riksdag. Isamband härmed begärde att företagsskatlebered-ningen skulle fåtilläggsdirektiv med uppdrag att i sitt större sammanhang utreda möjligheternatill ändringar i kapitalbeskattningen. Syftet skulle vara att underlätta småoch medelstora företags problem i samband med bl. a. generationsväxlingar iföretagen. Företagsskaiieberedningen flck sedermera tilläggsdirektiv ienlighet med önskemål. I direktiven nämndes att en utvidgning avberedningens uppdrag på förevarande sätt var naturlig med tanke på att enhuvuduppgift för beredningen var att behandla företagenskonsolideringsmöjligheter, vilka hade avgörande betydelse förkapitalskattelättnadernas utformning. Fråganom familjeföretagens kapilalskattelältnader behandlas således i samband medövriga företagsbeskattningsfrågor av den arbetande företagsskatteberedningen.Några besked om vad eventuella förändringar kan innebära är det av naturligaskäl inte möjligt alt ge. När utredningen har avslutat sitt arbete kommerregeringen, efter sedvanlig remissbehandling av utredningsbetänkandet, attredovisa sitt ställningstagande. Utredningen beräknas bli klar med sitt arbeteomkring . Omförslag till lättnader i kapitalbeskattningen av familjeföretag Hen TRÄFF (m): Anledningen till min fråga var i första hand några uttalanden frånledande socialdemokrater, som gjordes i böan av delta år och som tycktesindikera att man hade kommit någol längre på vägen mot en lättnad iföretagsbeskattningen än vad många kanske hade trott. Jag tänker på ullalandenfrån näringsutskoiiets ordförande, industriministern och arbetsmarknadsministerni samband med en företagarkon-ferens i . Man sade bl. a. ganskakategoriskt att regeringen var beredd att lätta på arvsskatten förfamiljeföretagen så att dessa inte skulle behöva läggas ned för arvsskattensskull. Arbetsmarknadsministern uttalade sig mycket konkret när han sade sighelt och fullt stödja tanken på att slopa eller minska arvsskatten förfamiljeföretagen, så länge arvingarna lät kapitalet finnas kvar i rörelsen. Somfinansministern förstår väckte dessa uttalanden förhoppningar hos företagarna.Det finns alldeles särskilt anledning alt vara observant på det mot bakgrund avutvecklingen . Det är inte bara Omförslag till lättnader i kapitalbeskattningen av familjeföretag så att man har åstadkommilvissa lättnader i kapitalbeskattningen för företagen som man gjorde 1974,vilkel i och för sig tacksamt noteras, utan förelagarna har tyvärr också fåttuppleva en del skärpningar. Den kanske allra besvärligaste är den ökandeinflationen, som medför högre nominella värden på tillgångarna i rörelsen ochdärmed ökade krav på lönsamhet genom all ett större kapital skall förräntas.Detta får skat-temässiga konsekvenser. Ett annat problem är den extraskallebelastning som har blivit en följd av II. Denöverenskommelsen spökar inte bara för egenförelagarna utan även förfamiljeföretagarna. Detfanns därför, tyckte man, anledning att söka kontakt med beredningen och den särskildaexpertgrupp som uppenbarligen har fått i uppdrag all utreda den här frågan.Dessa kontakter har emellertid tyvärr gell vid handen alt expertgruppen inleanser sig ha tillräckligt utrymme för all ge sig i kasl med de vä.seniligasleuppgiflerna. Expertgruppen kan inte gå in på värderingsreglerna och inle hellerpå skatteskalorna. Jagvill därför fråga finansministern om man inte kunde ge utredningen ochexpertgruppen vidgade befogenheter, så att vi verkligen kan se fram emot ettförslag som innebär de lättnader som alla tycks vara överens om att företagenskall få. Jag kan inte säga så särdeles mycket mer än vad jag har sagt i mittsvar. Frågan har remitterats till företagsskaiieberedningen. Den är oförhindradatt tänka igenom frågan i alla dess olika aspekter och se om det går att läggafram några förslag. Den omständigheten att frågan är remitterad får väl tas somett uttryck för en vilja hos regeringen att göra något och all man inte ärhell tillfredsställd med läget som det nu är, utan anser det vara värt enutredning och undersökning. Jaghar hållit på så länge med denna fråga att jag även har prövat att göraspecialmedgivanden för det s. k. arbetande kapitalet. Det lyckades vipraktisera och sedan gick det inte längre. Det finns få frågor som är så enormt svåra somdenna, och regeringen har inle någon färdig uppfattning utan hela ärendetligger hos företagsskatteberedningen för överväganden. Kommer utredningen på någonrimlig lösning så blir den självfallet föremål för behandling i sedvanlig ordningmed förhoppning om att det skall ge något resultat. Mer än så kan jag intesäga. Hen TRÄFF (m): Jag lycker också att det inte kan vara rimligt att begära attregeringen skall ha en lösning fix och färdig, utan tolkar det som harsagts här i kammaren nu och i andra sammanhang från regeringens sida som enviljeyttring alt försöka medverka till en riklig och konstruktiv lösning. Mendå förutsätter det att frågan får las om hand av företagsskatteberedningen påett sådant sätt att man verkligen har möjlighet att nå en sådan lösning. Jag äremellertid rädd för att frågan ligger inom såväl1972 års skalleuirednings som föreiagsskatte-beredningens område, och att detär della som komplicerar ärendets handläggning. Menfår jag då ta finansministerns ytleriigare understrykande av regeringens viljaalt hitta en lösning till intäkt för all de beredningar som sysslar medfrågan, speciellt då den här expertgruppen, är oförhindrade au ta ett brett ochrejält grepp på problemet för all försöka komma fram till en lösning. Dei ärändock fråga om ett rätt komplicerat ämne, och del är i varje fall inle så lällall hitta några patentlösningar i de här sammanhangen. Ominformation rörande beskattningen av fåmansbolag Överläggningenvar härmed slutad. §13 Om information rörande beskattningen av fåmansbolag Herr finansministern erhöll ordet för atlbesvara () anmälda fråga, 1975/76:356, och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta föratt informera om de beslutade starka begränsningarna i familjeföretagensmöjligheter att betala ut marknadsmässig ersättning till medhjälpande make ochbarn. syftar på de nya regler för beskattning av fåmansföretag som harantagits av (prop. 1975/76:79, SkU 28, rskr 171). Jag vill framhållaatt de nya reglerna inle påverkar rätten att betala ut ersättning utan angervissa gränser för den inkomstfördelning som vid taxeringen får ske mellanfamiljemedlemmar. Begränsningarna gäller endast i förhållande till make sominte själv deltar i företagsledningen och till barn som är minderårigt ellerstuderar på heltid. Huvudsyftet med de nya reglerna är att åstadkommaskattemässig rättvisa mellan olika företagsformer. De nya reglerna har ingående behandlats iproposition, utskottsbetänkande och riksdagsdebatt. Lagstiflningsärendet harföljts med stor uppmärksamhet av dagspress och andra massmedia. Jag utgårifrån alt skattskyldiga som berörs av de nya reglerna tagit del av dennainformation. Vidare ulgår jag ifrån alt berörda organisationer på sedvanligtsätl genom facktidskrifter o. d. lämnar den ytterligare information som de kananse önskvärd. Jag har även erfarit alt f. n. utarbetarsärskilt informationsmaterial angående fåmansföretagens beskattning. Mot dennabakgrund övervägs inle någon särskild information i frågan från finansdepartementetssida. Jag vill tacka finansministern för svaret. Tyvärr kan jag inte säga attjag är så särskilt nöjd.