prot · FY0991 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna fråga har länge varit föremål för motioner i ,särskilt från represenianier för de norra delarna av landel. där man känt dehögre bensin- och oljepriserna särskill hän. Avsikten ur nu all införa ellclearingsystem som ger oljebolagen ersättning för distributionskostnaderna närdel gäller de längre bort beliignu landsdelarna. I en motion med försia namn och där jag står bland de övriga undertecknarna har viredovisat hur denna fråga aktualiserats av cenlern under mer än 15 är. Det harvaril i hög grad otillfredsställande att de som bor i inlandet eller i de norradelarna av haft ett åtskilligt högre bensin- och oljepris somde har hafl längre avstånd och kallare klimat med högre förbrukning som följd.Vi noterar därför med slor tillfredsställelse ull en utjämning nu konimer lillsländ. Enliglproposiiionen 92 skall ufiämningen träda i kraft frän den . Imotionen har vi uttalat önskemål om alt man borde söka fä lill stånd denaviserade ufiämningen tidigare, helst frän den i är. Utskottet haremellertid funnii all de nödvändiga utredningarna inle blir färdiga förrän ijuni och all del konimer alt krävas lagstiftningsåtgärder för genomförandet.På grund härav kan tyvärr inte motionens önskemål tillgodoses. Vi förutsällerdock all nägra förseningar ej skall uppslå ulan all ufiämningen blir verkställdvid detta års utgång. Närjag nu har ordel vill jag med ett par ord beröra några motioner ienergifrågorna som jag väckt och som behandlas i näringsulskollels resp.civilutskottels belänkande. Jag har således föreslagit all frägan om utvinningav metanol ur avfall och andra inhemska råvaror skall ulredas liksom frägan omalt använda metanol som tillsats i bilbränsle och för uppvärmning m. m. Sådanaförsök gjordes under kriget pä 1940-lalet med gott resullat. Det äranmärkningsvärt alt dessa försök inte fortsatts ålminslone i beredskapssyfle. 1 propositionen 30 föreslås nu att en ulredning omutvinning av metanol skall göras, och del föreslås särskilda medel förförsöksverksamhet. Jag är alltså nöjd med behandlingen av den molionen.Detsamma kan jag säga om behandlingen av en annan moiion om slöd tilliståndsättning och modernisering av mindre s. k. bygdekraftverk. Ipropositionen ullalar industriministern att del är av intresse all utvecklamindre kraftverk för utnytfiande av energilillgångarna i små vattendrag. Delkan gälla platser där det har funnits kraftverk, kvarnar, sågverk etc.Industriminislern förklarar all han senare skall återkomma belräffandestödåtgärder i dylika fall. Såvälvid årels böfian som i samband med proposiiionen 30 har väckts motioner rörandevaiienkrafisuibyggnaden i dalgång, där jag slår bland motionärerna.Bakgrunden till de motionerna är den slarka opinion mot utbyggnad avMellanfiusnan och Häfiedalsfiusnan som har förefunnits fråganhar varit aktuell. De höga bevarandevärden som det härar fräga om harverifierats i många utredningar, bl. a. av den s. k. Sehlstedlska utredningensom hade i uppdrag att pröva dessa frågor och som refereras i propositionen. Enav anledningarna till motståndet mot utbyggnad är all det är så få outbyggdaälvar eller älvdelar kvar och all del är oförsvarligt all totalt bygga ul varieorörd älv eller älvdel. I molionerna har vi pekat på all man nu i stället böröka möjligheterna all ge en slörre allmänhet tillfälle alt ta del av denaturvärden del här är fråga om sanil stimulera studier och rekreation i dessaområden och därmed också öka sysselsättningen i service- och turistnäringarna ide orter som berörs. Motionsyrkandenakan pä kort sikl betraktas som tillgodosedda såväl i ulskollels skrivning som iden reservation som socialdemokraterna i-ulskottei har avlämnat i del avsnittdär motionerna behandlas. De älvsträckor del här är fråga om komnier auundantas frän prövning enligl vallenlagens bestämmelser, vilkel torde innebäraall får tillfiille EnergihushåU-ningen,m. Energihushållningen, m. m. att la slällning lillevenluella utbyggnadsplaner längre fram. Ulskottethar undantagit flera andra vattendrag från vallenlagens prövning än som harföreslagits av regeringen. Detta överensstämmer med syftet i våra motioner.Likaså har utskottet uttalat att , så snart som utredningsarbetet fördet norra området är klarl, bör få en redovisning av riktlinjer för vattenkraflsulbyggnadersom kan komma i fråga fram . Man bör alllsä inte vänla till 1978,som har förutsatts i propositionen vara nästa stora tillfälle alt ta uppbehandlingen av energihushållningen pä . förslag undantas från prövning enligt vattenlagen alltsåMellanfiusnan och vissa projekl vid i . 1 Häfiedals-Ijusnanundantas regleringarna i Härieän vid Hamreskans samt vid liksomVemän-Vemämagasinel. Vidare undantas Broforsen och Linsellborren ochregleringen av Vikarsjösystemet i Häfiedalen. Imotionen 2037 har vi uttalat all övriga projekt inte bör fä byggas ul utan enallsidig och grundlig ulredning om de konsekvenser som en utbyggnad kan få frånolika synpunkter. yrkande har inte lagits upp av utskottet, men viförutsätter att ulredningskraven ändå genomförs i den omfallning vi uttalatinnan man går vidare med dessa projekl. Jag vill till sisl i fråga om den allmänna inriktningen avenergipolitiken ultala min anslutning till de synpunkter som här harframförts av herrar och saml i , och jag yrkarbifall till de reservationer som och här har räknatupp. HerrM/vGNUSSON i (m) kort genmäle: . Jag är ledsen all behövasäga det. men jag tror all i har missförsiäll verkningarnaav energiskattehöjningarna när det gäller industrin. Dä man säger allbeskattningen kommer att träffa företag med god bärkraft trorjag delta är hellfelaktigl. Jag nämnde speciellt en industrigren, glasindustrin, som kommer alldrabbas mycket hårt, och jag skulle kunna räkna upp mänga fler. Jag kan somexempel ta cementindustrin. En höjning av energiskatten komnier där all få omedelbaraverkningar pä produktionskostnaderna när det gäller byggnader. Jagskulle som sagt kunna räkna upp mänga andra sädana näringsgrenar, men jagskall inle förlänga debaiten med att göra del. Jag tror emellertid all det ärytterligt allvarligt att man pä delta säll kraftigi höjer kostnaderna för dessabranscher. För vissa industrier kommer den nya energiskatten all betyda en 30gånger sä hög skall som . Del är klarl alt det inle kan ske omärkligt,ulan del komnier alt få följdverkningar bl. a. i form av företagsnedläggelser.Det finns också risk för att en hel del av de produkter det gäller kommer allimporteras frän utlandet i stället för all produceras här i landel. Därförkan man förvänta ytterligt allvarliga verkningar av den skatteförändring somnu föreslås utan all förslaget föregåtts av någon ordentlig prövning avverkningarna. i (c)kort genmäle: Jag kan inle lämna någon specifikation på vilka företag i de härbranscherna som är lönsamma. Men om vi skulle gä igenom dem trorjag vi skullefinna att flertalet av dé stora förelag som använder mycket energi vidframställningen av sina produkter också är mer lönsamma företag än flertaletmindre och medelstora företag som arbetar med en större personalintensitet. Närdel gäller konkurrensen med utlandet fär vi konima ihåg all ulvecklingen iutlandet går i samma riktning som här. Även där komnier man alt fä brist päenergi, och energin kommer att bli dyrare. Föfiaklligen tror jag att vi kommeratt hälla jämna steg med företagen i utlandet i detta avseende. Lägel är hellenkelt sådant att vi måsle vidta sädana här åigärder om vi skall kunna styrautvecklingen i riktning mot en mer energibesparande produkiion. EnergihushåU-ningen, m. m. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: När vi talar om lönsamheten fär vi komma ihåg att vi föregående är hadeen tillfällig, speciellt god konjunktur. F.ö. trorjag vi skall vara försiktiga med ätt påslå alt det gär att spara energiinom processindustrin. Del finns inte så slora möjligheter till det. Del harnämnts frän talarstolen att det är ytteriigt svårt ull görabesparingar i själva industriprocessen. Om vi skall ha den i gång, måste detdra en viss energi. I stället måste besparingarna göras pä hell undra områden.Det är t. ex. när det gäller uppvärmning och liknunde som det är möjligt attspara energi. I själva industriprocessen komnier det alt bli ytterligt svårt. HerrOLSSON i (c) kort genmäle: Riksdagsledamöterna hade; för nägon lid sedan tillfälle alt besökanägra industrier, och jag besökte dä bruk i Hälsinglund. Därförklarade man att man pä grund av de låga energipriserna egenlligen harförsummat all sälla in krafter på all ulnyuja energin effektivt. Man hade dockintresse av att utveckla t. ex. mottryckskraft och energivänligare metoder,bara man så att säga fick bällre lönsamhet. nämndes del i deballen attmassafabriken i ökat sin produkiion betydligt och sparat päenergin. Etl annal exempel är Skuiskärsverken, som ligger i norra . Därökar man nu produkiionen frän jag tror 400 000 till massa per ärutan att öka energikonsumtionen. Delta visar att det här finns slora möjligheter,och det ärjust på dessa områden som del kan bli påtaglig elTekt avbesparingsunsirängningarna. Hen (): När del gäller energiskatten har tidigt krävt en annanuvvugning av beskattningen av de olika produktionsfaktorerna, så all vi fårenövergång frän löneskatt - alllsä beskattning av arbetskraft EnergihushåU-ningen, m. tn. - till beskatining avenergi. Vi hälsar därför med tillfredsställelse att det nu kommer till stånd enutredning om ell mer långsiktigt utnytfiande av energibeskattningen ienergipoliiiski syfte. Vi fick gehör för sådana tankar redan vidöverenskommelsen med socialdemokraterna , den s. k. HagaI-överenskommelsen. Vi hade önskat att motionerna 2009 och 2032, som behandlasi skaiteutskollels föreliggande betänkande, skulle överlämnas tillutredningen, men vi har inle velat reservera oss för detta lilla krav. Vi äralltså nöjda med utskottets betänkande, och jag ber att få yrka bifall tilldetsamma. Jaghade egentligen, herr talman, begärt ordet för alt återgå till den huvudfrågasom vi behandlar här . har det blivit uppenbart allenergihushållning för framliden blir en av de siora sanihällsfrå.?orna. Vi ståri dag ulan tvivel vid en vändpunkt, inle bara när det gäller den tekniskainriktningen ulan även ur den synpunkten att vi måste räkna med att minska värförbrukningsandel av nuvarande, ändliga energilillgängar i världen till förniånför bäde utvecklingsländerna och kommande generationer av mänskligheten. Tillfälletsynes därför lämpligt att riksdag gör ell principiellt uttalande omden framtida inriktningen av vär energipolitik. I niotionen 2009 finns förslaglill elt sådant uttalande. Näringsuiskoltel anser att inte haranledning alt göra etl sådant uttalande om inriktningen för "en lid somligger bortom den nu aktuella planeringsperioden". Resonemanget synes enaning kortsynt då energihushållningen tveklöst kommer all vara en fråga avslörre belydelse efter 1985 än fram till deiiu är. vilken tioårsperiod är ramenför propositionens kortsiktiga inriktning. Näringsutskoltetsskäl att inte förorda ett principuttalande är vidare att de tankegångar, sommotionen ger uttryck för, utgör "en vida spridd uppfattning" som t.o. m. kan "sägas vara allmänt omfattad". Näringsuiskoltelinstämmer således indirekt i motionens förslag lill uttalande bl. a. genom deciterade kommentarerna men avstyrker av oförklarlig anledning elt positivtuttalande. Förall göra näringsulskollels och därmed kummurens principiella inställningklarare för framtidens prolokollsläsare tillåter jag mig att till protokolletinläsa det posiliva uttalande om energipolitikens inriktning på lång sikt, somföresläs i motionen 2009. "Energipolitik pålång sikl. Dagensindustriella samhälle lar i ökande utsträckning i anspråk jordens ändligaenergikällor, vilkel innebär att nuvarande generationer försämrarlivsbetingelserna för mänskligheten i framliden. Alomklyvningliksom förbränning av olju och kol. med furligi avfall som föfid, utgör en ickeförsvarlig teknologi, som bör fä tillämpas endusi under en kort utvecklingsfasi mänsklighetens historia. Världensenergiförsörining måste pä lång sikt inriktas på au utnytfia oändligt flödandeenergikällor, som inle vållar skador för miljö och miinniskor. bör bli vägledandei en sådan global strävan!" Deltorde inte vara helt ulan betydelse - vare sig nationellt eller internationellt- att riksdag i dagens "vändpunktssiiualion" gör ettprincipiellt uttalande om energipolitikens inriktning pä läng sikl. Detförvånar mig au socialdemokraiernus och moderuiernas representanter ikanimaren kan vara sä säkra på att de röstar rält, när de stödjer ökadutbyggnad uv kärnkraften. Tveksamheten inför kärnkraftsulbyggnaden har slarklökal pä senare tid inom ansvariga kretsar över hela världen. Låtmig fä ge några exempel. Enligt tidningen har 400 franskaforskare, ingenjörer och tekniker sänt ut en appell lill befolkningen alt säganej till atomkraften så länge den inte fär full klarhet 0111 risker ochkonsekvenser. varnade ell fiertal kärnfysiker i förulomkruften. I upril gjorde 31 atomfysiker i likadant. I beslutaderegeringen alt t. v. lägga del andra planerade kärnkruftverketpä is, trots all förarbetena redan hunnit långt. har beslutat all näslanhalvera sill kärnkraftsprogram. Enligt rappori från heterdel all "inte mindre än 60 96 av den planerade kärnkraftsutbyggnadenuppskjuiiis eller hell skrinlagts av kraftbolagen". I slutligenär fackföreningsrörelsen-särskilt det Slora nielallarbelurförbundei - emol alluranbrylning och alla kärnkraftverk i landel. Tilldel nämnda kommer sä all rädslagen inom del socialdemokratiska parliel,folkpariiel, och vpk visar all inte i nägol fall mer än 18 96 avdeliugurnu stött utbyggnaden. Resten vill inie ha kärnkraft eller endasl ha deni sista hand. Och ändå föreslår socialdemokrater och moderater ökad utbyggnad! StatsrådetJohanssons anförande gjorde på mig ett direkt beklämmande inlryck. Hade jaginle velat vem det var som talade, hade jug trott ull del var en verkställandedirektör i etl kraftleverantörsbolag. a. noterade jag, ull han sadeungefär så alt den fråga del här rör sig om är en teknisk fråga och all göraden politisk-moralisk är en orimlighet. Men politisk-moralisk ärjust vad denär! "Del gäller nu ell politiskt val inle elt vetenskapligt", harchefen för del franska alomfysiklaboraioriet sagt lidigare ,och han fördefram lunken påen folkomröstning. Slulsrädei Johunsson hur lydligen inte allsinsett della! Dessulomframförde några direkt missvisande uppgifter när del gälldevindkraft. tror tydligen att ett vindkrafts-torn har ungefiirsamma verkningsgrad som en öländsk väderkvarn. Att ett statsråd i riksdagenpåstår att frän till skulle behöva fyllas medvindkruftslorn är niirmast en oförskämdhet mot lyssnarna. Styrelsenför teknisk ulveckling har i en utförlig förstudie vjsai att en mycketutvecklad variant av vindkraftstorn går alt få fram och alt sådana kan placerasute lill huvs utom synhåll från kusten om man sä vill. Vidare kan de placeraspå högu sträckningar av befintliga kraftledningsgator. Vindkraftstorn ärmycket mindre mifiöslörande än kärn- Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. kraflsanläggningar och ärföga mera störande än våra moderna vattentorn eller t, ex, . Enligt styrelsen för teknisk ulveckling skulle en utveckling avvindkraften kunna ge upp till , dvs, motsvarande 30 96 avelenergiförbrukningen 1973! Vindkraftär ett viktigt komplement och skall inle förlöjligas pä del sätt som herrJohansson gjorde. Personligenkänner jag något av vanmakt inför del beslul som kammarens majoritet serut alt fatta. En av mest kända vetenskapsmän, professor , har riklat en vädjan lill oss riksdagsmän, och jag skall tillåta migatt läsa upp hans vädjan. Som rubrik har sall: "Nej tillatomenergin!" "Förtio är sedan var det en nästan allmänt accepterad uppfattning all atomenergiutgjorde en lovande lösning av energiproblemet. Den fortsatta vetenskapligaoch tekniska utvecklingen har visat att denna upp-, fattning icke längre ärhållbar. Atomenergin ler sig nu som en redan föråldrad energikälla. Enav invändningarna mot atomenergin är att den nödvändigtvis är förbunden med enenorm produktion av plutonium och undra radioaktiva gifter. Det är långtifrånsäkert att det är möjligt alt skydda nuvarande och kommande generaiioner fördessa. Atomenergin är icke nödvändig, dä energiproblemet kan lösas pä fleraandra sätt. Även atomenergins påstådda prisbillighet ifrågasätts alltmera. Menden allvarligaste invändningen äratl atomenergin och atombomberna äroupplösligt förenade. Varie slällningslagande till atomenergin innebär därmedett ställningstagande till utombomberna. Denstörsta fara som hotar oss alla härrör frän den fortsatta ökningen avatombomberna i världen och deras spridning lill alll fler naiioner och grupper.Härigenom holas vär kullur, ja kanske l. o. m. mänsklighetens överlevnad. Denviktigaste frågan inom den internationella politiken är hur vi skall kunnabefria oss frän det mänsklighetens gissel som komplexet uioni-bomber-alomenergiutgör. Den.viktigastefrågan inom svensk politik är därför hur vi skall kunna bromsa och stoppautbyggnaden av atomenergin. Ett svenski slällningslagande mot atomenergikommeratt påverka den internationella utvecklingen. Delkommande riksdagsbeslutet är därför ödesdigert. Jag vädjar lill allariksdagsmän att besinna sitt ansvar inför nuvarande och kommandegenerationer." (Med anledning av applåder från åhörariäktarenyttrade herr andre vice lalmannen: Applåder eller andra meningsyttringar frånåhörarna är ej till-låtna.) Så långl ,och jag instämmer med honom. Äradekollegor - lyvärr är inte så många närvarande! Tänk er för innan ni rösiar för ökadkärnkraftsuibyggnad! Jag kommer vid omröstningen all stödja de reservationer, huvudsakligenfrän , i vilka yrkas bifall till min moiion nr 2009. På förslag av herr andre vice lalmannen beslötkammaren att uppskjuta den fortsatta överiäggningen om dessa betänkanden samtbehandlingen av återstående ärenden på föredragningslistan till . §3 Anmäldes och bordlades Nr 25 med anledning avmotion om vidgad rätt för markägare att ställa villkorvid tomträllsupplåtelse Nr 26 med anledning av motioner om vissa former förupplåtelse av bostadslägenhetNr 27 med anledning av propositionen 1975:65 med förslag till lag om ändring i lagen(1916:156)om vissa inskränkningar i rätlen att förvärva fastegendom m. m. jämte motioner Nr 28 med anledning av motion om möjlighet tillinteckning i hus pä arrenderadmark Nr 29 med anledning av motion om förbud mot koppling i hyresavtal avhyra av bostad och hyra av bilplats Nr 30 med anledning av proposiiionen1975:102 med förslag till räntelag m.m. jämte moiioner Nr 31 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 15 med anledning av propositionen 1975:97angående rörlig pensionsålder m. m. jämte motioner Nr 18 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgälleranslag till framtidsstudier jämte motioner §4 Meddelande om förhandsanmälan till talarlistan HenANDRE VICE TALMANNEN: Jagfär anmoda dem som önskar yttra sig niir socialförsäkringsulskottets betänkandenr 15 skall avgöras all anmäla tlelta lill kammurkansliei senust onsdagen den28 inuj . Nr 91 § 5 Anmäldes och bordlades .. , , Motion den v,-,,, >. _, c ,.. , /, ., , j Q Nr 2162 av \ Slockholm m.Jl. propositionen1975:104 med förslag till ny bokföringslag, m, m. förhandsanmälan §6Kammaren åtskildes kl, 18,06,