prot · FZ09146 · 1975-12-31 00:00:00 — Den som vill att kammarenlill kontraproposition i huvudvoteringen angående inrikesutskotteis hemställani betänkandet nr 45 mom. 56 antar reservationen nr 59 av m. fl.röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 60 av herrHallgren. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr45 mom. 56 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 59 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparaiverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 156 Nej - 156 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på all ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej.- Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservalionennr 59 av m. fl. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 2 Information m. m. rörande medbestämmande i arbetslivet Nr146 Föredrogs inrikesutskotteis betänkande 1975/76:46med anledning av proposiiionen 1975/76:182 om information, utbildning ochforskning rörande medbestämmande i arbetslivet m. m. jämte motioner. I proposiiionen 1975/76:182() hade regeringen efter föredragning av herrarbetsmarknadsminislern föreslagit delsatt anta i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1971:282) om arbetarskyddsavgift, 1. godkänna de allmänna riktlinjerför finansiering och utformning av stöd till information, utbildning ochforskning beträffande medbestämmande i arbetslivet och arbetslivsfrågor iövrigt som angelts i propositionen, 2. godkänna de allmänna riktlinjerför finansiering och utformning av stöd till utbildning avstyrelserepresentanter för de anställda som framgick av vad föredragandenanfört. m. rörande medbestämmande i arbetslivet Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposiiionenföreslås stöd till information, utbildning och forskning med anledningavsamtidigt föreslagen lagstiftning om medbestämmande i arbetslivet ochstyrelserepresentation för de anställda. För ändamålet föreslås altarbetarskyddsavgiften höjs från nuvarande 0,10 till 0,1796 . Avsikten är att avgiften därefter skall utgå med 0,. Stödetlill information och utbildning föreslås utgå till organisationerna påarbetsmarknaden i förhållande lill antalet anställda resp. antalet medlemmar.Bidrag till arbetsgivarorganisationerna föreslås utgå endasi ,medan bidrag till de fackliga organisationerna föreslås utgå även därefier.Arbetarskyddsfonden föreslås få vidgade uppgifter genom all utöver slöd tillforskning och utbildning rörande arbetsmiljöproblem ge stöd även till forskningom medbestämmande i arbetslivet och arbetslivsfrågor i övrigi. I detta syfteföreslås att ett särskilt forskningsinstitut kallat centrum förarbetslivsfrågor inrättas. Forskningen vid institutet inriktas påarbetsmarknadsparternas behov av praktiskt utrednings- ochutvecklingsarbete." Idetta sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden vid 1975/väckta motionen1975/76:860 av (). dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1975/76:2430 av m. fl. (c), varisåvitt nu var i fråga yrkats 16 protokoll 1975/76:145-146 m. rörande medbestämmande i arbetslivet 12. att som sin mening geregeringen lill känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av sammaomfattande utbildningsinsatser för såväl arbetstagare som arbetsgivare, 13. att med avslag på regeringensförslag om höjd arbetarskyddsavgift lill nytt anslag Bidrag tillarbeiarskyddsfonden för /77 anvisa etl reservationsanslag om , 1975/76:2448av i m. fl. (s). 1975/76:2483 av herrEkinge (fp), vari yrkats 1. att skulle avslåpropositionen 1975/76:182 vad beträffade höjning av arbeiarskyddsavgiften, 2. alt som sin meninggav regeringen lill känna vad i motionen anförts beiräffande reglerna förfördelningen av anslagen saml i övrigt vad i motionen anförts, 1975/76:2484 av m. fl. (vpk), variyrkats alt med godkännande av proposiiionen 1975/76:182 i övrigt menmed ändring i regeringens förslag beslutade 1. all ledningen för centrum förarbetslivsfrågor skulle utgöras av en styrelse sammansatt av representanter förde fackliga organisationerna, 2. all verksamheien vid centrumför arbetslivsfrågor i sin helhet skulle finansieras genom statsbidrag, 3. all medel urarbeiarskyddsfonden skulle kunna beviljas fackliga organisationer förforskningsarbete inom fondens verksamhetsområden, 4. att hosregeringen hemställa om förslag till lagstiftning i syfte att garantera de forskare som de arbetande och derasfackliga organisaiioner önskade engagera för forskningsarbete tillträde tillarbetsplatserna, 1975/76:2485 av m. fl. (m, c, fp),vari yrkats att beslutade 1. alt hantverks- ochindustriorganisation och och med dessa jämställdaorganisationer fick samma stöd till information och utbildning som de avdepartementschefen i propositionen nämnda organisaiionerna, 2. att arbetsgivarorganisationernaäven efter blev delaktiga av stöd för sin informations- ochutbildningsverksamhet, 3. alt finansieringen skedde överstatsbudgeten, och 1975/76:2486 av m. fl. (m), variyrkats att beslutade 1. avslå förslaget till lag om ändringi lagen om arbdarskyddsavgifi, 2. ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts beträffande finansieringen av Cenirum förarbdslivsfrågor, av del statliga slödel till utbildning avstyrelserepresentanter för de anställda och av information och utbildningbeiräffande medbestämmande i arbetslivet. 1. beiräffande information ochutbildning om arbelsrättsreformen genom studieförbunden i ställd för fackligaorganisationer m. fl. all med bifall till propositionens förslagskulle avslå motionen 1975/76:2486, yrkandet 2 i denna del, 2. beiräffande likabehandling avstudieförbunden vid utbildning om arbelsrättsreformen att motionen1975/76:2483, yrkandet 2 i denna del, inte föranledde någon åtgärd, 3. beiräffandeinformationsinsatser från branschorganisationer m. fl. att motionen1975/76:2485, yrkandet 1, inte föranledde någon åtgärd, 4. beiräffande förbättradinformalion lill företagen om den arbetsrätts-liga lagsliftningen alt motionen1975/76:860 inte föranledde någon åtgärd, 5. beiräffande organisationsformför utbildning av de anställdas styrelserepresentanier att medbifall till propositionens förslag skulle avslå motionen 1975/76:2486, yrkandet2 i denna del, 6. beiräffande principfrågan omfinansiering av det nya skulleavslå molionen 1975/76:2486, yrkandet 2 i denna del, 7. beträffande sammansättningen avstyrelsen för , m. m. all skulleavslå motionen 1975/76:2484, 8. beträffande rättsvelenskapligaundersökningar vid alt motionen 1975/76:2448inte föranledde någon ålgärd, 9. beträffande finansiering avkostnaderna för information, utbildning och forskning rörande medbestämmande iarbetslivet att med anledning av motionerna 1975/76:2430, yrkandet13, 1975/76:2483, yrkandet 1,1975/76:2485, yrkandet 3, och 1975/76:2486,yrkandet I i denna del, skulle delsavslå del vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen(1971:282) om arbelarskyddsavgift i vad avsåg 3 S i lagförslaget, delstill Bidrag till arbetarskyddsfonden för /77 under elftehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 10. beiräffande lagförslaget iövrigt atl med bifall lill motionen 1975/76:2486, yrkandet I i dennadel, skulle avslå del genom proposiiionen framlagda lagförslaget till den deldet inte behandlas under punkten 9, 11. beiräffande tidsbegränsning avekonomiskt slöd till arbetsgivar-sammanslutningar alt med bifall tillmotionerna 1975/76:2430, yrkandd 12, 1975/76:2483, yrkandd 2 i denna del, och1975/76:2485, yrkandet 2, som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört, 12. all godkände ipropositionen angivna allmänna riktlinjer för finansiering och utformning avstöd till information, utbildning och forskning beträffande medbestämmande iarbetslivet och arbetslivsfrågor i övrigi, i den mån riktlinjerna intebehandlats i föregående punkter. m. rörande medbestämmande i arbetslivet m. rörande medbestämmande i arbetslivet 13.atl godkände de allmänna riktlinjer för finansiering och utformningav stöd till utbildning av styrelserepresentanter för de anställda somframgick av vad föredraganden anfört i proposiiionen, i den mån riktlinjernainte behandlats i föregående punkter. 1.beträffande sammansättningen av styrelsen för ,m. av (vpk)som anseti alt utskottet under 7 bort hemställa attriksdagen med bifall lill molionen 1975/76:2484 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanten anfört. 2. beträffande finansieringav kostnaderna för information, utbildning och forskning rörande medbestämmande i arbetslivet, m. m. avherrar Fageriund (s), i (s), i (s), Lorentzon(vpk), i (s) och Ulander (s) samt ()som ansett att utskottet under 9 och 10 bort hemställa 9. beträffandefinansiering av kostnaderna för information, utbildning och forskning rörande medbestämmande i arbetslivet att med avslag på motionerna 1975/76:2430, yrkandet 13, 1975/76:2483, yrkandet I, 1975/76:2485, yrkandet 3, och 1975/76:2486, yrkandet 1 i denna del, skulle anta 3 S i det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift, 10. beträffandelagförslaget i övrigt alt med avslag på mo tionen 1975/76:2486, yrkandet I i denna del, skulle bifalla det genom proposiiionen framlagda lagförslaget till den del det inte behandlats under punkten 9, 3. beträffandetidsbegränsning av ekonomiski slöd till arbetsgivarsam- manslutningar avherrar (), i (s), i (s), Lorentzon(vpk), i (s) och Ulander (s) samt ()som ansett att utskottet under 11 bort hemställa atl med bifall till propositionensförslag skulle avslå motionerna 1975/76:2430, yrkandet 12, 1975/76:2483,yrkandet 2 i denna del, och 1975/76:2485, yrkandet 2. Hert iFalkenberg (s): Vi har i denna sena timme och efter en lång debatt fallat beslut om enlag som i stort kommer atl hälsas med tillfredsställelse ute i arbetslivet. Menför att denna lag skall kunna bli en verklighet ute på fältet och för atl allade som kommer att beröras av lagen skall kunna sätta sig in i densamma harregeringen lagt en proposition, nr 182, med förslag till ekonomiski stöd tillinformalion, utbildning och forskning. Denna arbetsrättsligareform - lagen om medbestämmande i arbets- livet - som vi för enliten stund sedan fattal beslut om, är ett viktigt steg emot arbetslivetsdemokratisering. Denna lag är något som löntagarorganisationerna länge harväntat på, liksom de som ute på arbetsplatserna kommer i kontakt med frågorsom berör de anställda. Informationoch utbildning med anledning av lagen om medbestämmande i arbetslivet ärnödvändig för både arbetsgivare och arbetstagare. En god informalion och eneffektiv utbildning är nödvändiga ting för att lagen skall kunna efterlevas påett så långt som möjligt riktigt sätt. Det måste vara en strävan att ge störstamöjliga spridning åt informations-och utbildningsfrågorna. Det är meningen attalla anslällda skall ges en översiktlig information om arbelsrättsreformen. Detgäller även de arbetstagare och arbetsgivare som är knutna lill de mindreföretagen. De som har fackliga uppdrag av något slag behöver utbildning för altkunna klara sina uppgifter all tillvarataga de anställdas gemensamma intressen. Dennya lagen har tillkommit genom önskemål från LO och TCO. Det är därför heltnaturligt att de fackliga organisationerna fär huvudansvaret fördeninformation och utbildning som reformen kräver. Självfallet har arbetsgivarnasill ansvar för all deras företrädare fär den information och utbildning somdär är av behovet. Statsmakternabör, liksom man gjort lidigare i olika sammanhang, ta elt visst ansvar för attinformera om reformen genom en statlig informationskampanj. Men det är av storvikt att organisationerna på arbetsmarknaden pålar sig huvuddelen avinformationen kring arbdsrälfs-reformen. De fackliga organisaiionerna liksom endel studieförbund har redan planerat in kommande informations- ochutbildningsinsatser. Vidare har man från de stora löntagarorganisationernaplaner på atl anordna konferenser på alla nivåer i syfte all nå så många sommöjligt. Kostnadernaför information, utbildning och forskning med anledning av reformen påarbetsrättens område bör enligt propositionen bäras av produktionen. Manföreslår i proposiiionen en höjning av arbetarskyddsavgiften för informalionoch utbildning med 0,05 'V, från . Till detta kommer för åren1977-1979 kostnaden för utbildning av styrelserepresentanier förde anslällda.Denna kostnad bör finansieras genom att man ytterligare höjerarbeiarskyddsavgiften . Avde medel som flyter in genom höjningen av arbeiarskyddsavgiften kommer enligtpropositionen 27 V all anslås för informalion och utbildning i anslutningtill den antagna lagen. belänkande har fogats tre reservationer, och jag skall be att någotfå kommentera reservationerna 2 och 3. 1reservalionen 2 gäller det finansieringen av kostnaderna för information,utbildning och forskning. Det var som jag sagt på initiativ av LO ochTCO som denna lag nu skall bli verklighet. Vifick möjlighet atl träffa företrädare för arbetsmarknadens parter för att meddessa diskutera arbelsrättsreformen. Många värdefulla synpunkter kom här fram.Man talade om alt del rådde etl gott förhållande ute i arbetslivet mellanrepresentanter för arbetsgivare och de anställda. m. rörande medbestämmande i arbetslivet m. rörande medbestämmande i arbetslivet Man betonade också altdetta förhållande gynnade alla parter. Man hade ett gemensamt mål, nämligen atlproduktiviteten skulle öka för att alla skulle känna större trygghet i sinanställning, med andra ord produktionen stod i cenirum. Därför menar vireservanter atl del är produktionen som skall bära kostnaderna för information,utbildning och forskning. En höjning av arbeiarskyddsavgiften är det rättasättet atl finansiera dessa kostnader och inte som majoriteten i utskottetvill över statsbudgeten. Detär viktigt all de informations- och utbildningsinsatser som arbetsmarknadensparter har planerat med anledning av arbetsrättsreformen måste sättas i gångomedelbart efter det att detta beslut är fattat. Organisationerna har därförbehov av ekonomiskt stöd under innevarande år. Detta bidragsbehov bör, somockså förordas i proposiiionen, kunna lånas ur arbetarskyddsfondenskapitalbehållning. 1reservalionen 3 gäller det tidsbegränsning av det ekonomiska stödet tillarbetsgivarsammansluiningar. Stödetlill information och utbildning föreslås utgå till organisationerna påarbetsmarknaden i förhållande lill antalet anställda medlemmar. De fackligaorganisationerna föreslås få bidrag som inte är i liden bestämt mot atlarbetsgivarorganisationernas bidrag föreslås utgå endast . Vikan räkna med alt ungefär var tionde fackföreningsmedlem har någotfackligt uppdrag. Detta skulle innebära att ca 300 000 fackföreningsmedlemmarär förtroendevalda. Det sker en stor omsättning på fackligl förtroendevalda avskilda anledningar. Inte minsi arbetsgivarna är intresserade all knyta dem somharen fackligl uppdrag närmare till sig på olika poster i företaget. Många gårvidare i det fackliga arbetet och får på så vis på heltid ägna sig åt olikafackliga frågor, medan andra kommer att intressera sig för politiken och därmedkan vara borta från det fackliga arbetet pä sina resp. arbetsplatser. Andraåter vill sluta med sina fackliga uppdrag för att ägna sig åt andra intresseneller därför att de flyttar lill andra arbetsområden. Det kan inte gärna hävdasatt en motsvarande omsättning med åtföljande utbildningsbehov finns på arbetsgivarsidan.Den tidsbegränsning av stödd till arbetsgivarorganisationerna som föreslås ipropositionen får ses mot bakgrunden av atl av ca 300 000 arbetstagare medfackliga förtroendeuppdrag mer än 60 000 nyväljes . Det är f n. intemöjligt att göra en exakt bedömning av informations- och utbildningsbehovet förbåde arbetstagare och arbetsgivare med anledning av arbelsrättsreformen.Bidragsbehovet bör därför, som del står i propositionen, prövas på nytt närerfarenhet vunnits av verksamheien. Med det anförda yrkar jag bifall lill reservationerna 2 och 3 som ärfogade till utskottets betänkande saml i övrigi lill utskottets hemställan. Underdetla anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hert i Boriänge(vpk): Om vid den just avslutade omröstningen om arbelsrättsreformenhade följt del förslag till demokratiska rättigheter på arbetsplatserna somlagts fram av kommunisterna, då hade den svenska arbetarklassenkunnat notera en seger. Man hade kunnal se fram mot en lid av omvälvandeförändringar på arbetsmarknaden, där man med lagen som stöd kunnatminska arbetsköparnas maktherravälde och framgångsrikt kämpat för sinaintressen, dvs. en rimlig andel av produktionsresultatet, trygghet ianställningen, bättre arbetsmiljö, minskad stress och ulslagning, färreolycksfall och demokrati även på arbetsplatserna. Mendagens riksdagsbeslut innebar emellertid ingenting av alll detta. Det innebarbara all gamla klasslagar ersattes av en ny, fylld med klasssamarbete. Detbetyder alt arbetarklassen måsle fortsätta sin kamp för strejkrätt, motfredsplikt, för vetorätt mot arbetsköparnas godtycke, för en rimlig fördelningav produktionsresultaten mot kapitalägarnas profitbegär, för politiskdemokrati på arbetsplatserna mot arbetsköparnas diktatur, för klassolidaritetmot arbetsköparnas splittringsförsök och för en planerad produktion motkapitalets anarki. kommunisterna kommer alt delta i den kampen,men kampen kommer inte all kunna föras med lagen som stöd. Arbelarna kommer atttvingas handla i strid mot lagen för all kunna tillvarata sina intressen, medansamma lag skyddar kapitalet. Det är det som gör den till en orättvis lag - enklassamarbdslag. Nukommer på nytt alt ta ställning i en fråga som rör maktförhållandenapå arbetsmarknaden. Det gäller förslaget om att inrätta ett institut förarbdslivsfrågor. Regeringen och ulskoitsmajoriteten försöker gå balansgång ochinte la ställning. Men gång på gång trampar de vid sidan, och alltid på sammasida, och det beror på atl de försöker blunda för del grundläggande faktum alldel inte går alt balansera mellan arbetarklassen och kapitalägarna. Mellandessa klasser finns en intressemotsättning som inte går att överbrygga, och sålänge kapitalägarna i kraft just av sitt ägande har makten på arbetsplatsernainnebär varje försök att balansera atl man i realiteten tar ställning för densom har makten och mot dem som ingen har. Vpkanser i likhet med utskoltsmajoriteten all det behövs en arbdslivsforskning.Varje annal ställningslagande skulle vara verklighetsfrämmande. Men frågan ärvilken typ av arbdslivsforskning som behövs, och vem som skall styra denforskningen. Vilka frågor är viktiga att bedriva forskning kring, och vem skallbestämma vilka frågor som är viktiga? När dessa frågor ställs skiljer sig vpkfrån de övriga partierna i utskottet. Arbetsköparnahar i mer än etl halvsekel bedrivit en omfattande arbetslivsforskning. Dennahar haft en sådan omfattning alt den t. o. m. bildat beieendevetenskapligaskolor. Syftet har varit detsamma - all utvinna mesta möjliga arbeteav varje enskild arbetare och m. rörande medbestämmande i arbetslivet m. rörande medbestämmande i arbetslivet hålla nere pri.set påarbetskraft så långt som möjligt. Detla är och kommer alllid att förbliarbetsköparnas primära intresse i kapitalistisk ekonomi. Arbetsköparna har denforskning de behöver och de har ekonomiska och personella resurser atl självautvidga den verksamheten. Omman menar allvar med uttalanden om all man vill minska förekomsten av dåligaoch farliga arbetsmiljöer, arbelshels och ulslagning, så måste man först göraklart all detta primärt är arbetarintressen och att mycket av de negativaförhållanden som finns på arbetsplatserna till stor del har drivits framav den arbetsköparstödda forskningen. Vad som således måste komma är enforskning i de arbelandes intresse - utifrån deras villkor och prioriteringar -en forskning som kan vara ett slöd för de arbetande i deras ständiga kamp fördrägligare arbetsvillkor. Med denna forskning har arbetsköparna ingenting altskaffa; del är mot dem och deras intressen den skall användas. Detär därför vpk avvisar förslaget all styrelsen för parlssammansati. Den bör i sin helhet vara ulsedd av de fackligaorganisaiionerna. Viavvisar också förslagel att forskningsprojekt inom institutet skall finansieraspå sedvanligt sätt, genom ansökningar om projektbidrag. Vi avvisar det därföralt det kommer att innebära en överprövning av de fackliga organisationernasprioritering av arbetslivsforskning. 1 stället anser vi atl verksamheten i sinhelhet skall finansieras genom statsbidrag, som i sin lur skall bekostas avproduktionen. Del måsle emellertid slå helt klart atl institutet förarbdslivsforskning inte kommer all kunna stå för all den forskning som dearbetande behöver. Det är hell nödvändigl atl arbetarskyddsfonden öppnas förforskningsverksamhet i facklig regi. Arbetsplatsernabetraktas fortfarande som enskilt område. Del ger arbetsköparna möjlighet allstoppa sådant forskningsarbete som de betraktar som obekvämt -som inte ärförenligt med deras intressen. Det har hänt vid ett flertallillfällen att seriösa forskare på det här sättet avvisats från arbetsplatserdärför att de har haft problemställningar som arbeisköparna inte har velat habelysta. Förall arbetslivsforskningen vid institutet och i facklig regi skall kunna få ensådan inriktning att den verkligen tjänar de arbelandes intressen, är delnödvändigt alt .i lag fastställa rätl för den forskarpersonal, som den fackligaorganisaiionen vill anlita, all få fritt tillträde lill arbetsplatserna. Ensådan lagsiiftning bör, anser vi, övervägas i samband med översynen av lagen omde fackliga förtroendemännens ställning. I del sammanhanget bör man också taupp frågan om fackliga förtroendemäns och deras experters rätl alt få tillträdetill arbetsplatser där de inte är anslällda. Jag yrkar bifall lillreservalionen 1. Hert (): För all lagen om medbestämmande i arbetslivet skall kunna föras ulbland de anslällda och bland arbetsgivarna så erfordras det stora insatser frän defackliga organisationerna och från arbetsgivarnas organisationer. För ettsmidigt och ändamålsenligt genomslag i praktiken av lagens intentioner krävs enbetydande insats av information och utbildning av olika slag för dem som i detpraktiska arbetet har att leva med lagen. Om dessa grundläggande bedömningarfinns del inga delade meningar i uiskottel, utan alla har ställt upp bakomdepartementschefens förslag, som är baserat på arbeisrättskommitténs tankegångar.Redan när utredningen presenterade sitt förslag fanns del delade meningar omhur del hela skulle flnansieras. Dessa ställningstaganden har senare följts uppav resp. politiskt parti. uppfattning är att en flnan-siering avutbildningskostnader till följd av en lagstiftning icke skall ske genomarbetsgivaravgift, utan dessa kostnader bör finansieras direkt viastatsbudgeten. Vi har delade meningar, och en föriängd debatt här kommersäkerligen inte att leda lill att någon kan överbevisa någon annan med någraargument. Delademeningar finns också när det gäller frågan om bidrag skall kunna utgå tillarbetsgivarorganisation lika som det skall göra tillarbetstagarorganisation. Utskottsmajoriteten anser att det även under dessa årfinns etl behov att utbilda och informera nya arbetsgivare. För vi hoppasverkligen att nyetableringen inte skall avstanna ulan utvecklas ien för alla positiv riktning.