prot · FY0945 · 1975-12-31 00:00:00 — Det framgår ocksåom man läser litet grand i artikeln. Bara några rader efter det avsnitt somindustriministern citerade står del: "Närdel görs en för hela vårt land så avgörande industriell satsning som Stålverk80, fär det inte hänga irriterande frågetecken i luften. Starten får inle skeunder för medborgarna oklara premisser. Alla har räll att fä veta- och fä vela ulan att försl fråga." Delmåste, herr lalman, ha varit just sådana tankar som ville förafram i denna artikel, och det är synpunkter som jag också vill framföra. Sedanhar industriministern här talat vackert om inland. Men jag tror attmånga av dem som strävar efter all hälla i gäng sysselsättningen i mindre ochmedelstora förelag eller i jordbruk i dessa områden med en viss förvåning seratt de själva får betala kraftiga löneskatter, som man kan säga attdessa deras pengar skickas i väg som subventionerlill mycket slora förelag, när dessa företar utvidgningar av olika slag. Delär della enkla konstaterande som är bakgrunden till den linje som vi alltiddriver, nämligen att löneskatten bör avvecklas framför allt i det inrestödområdet. Del måsle vara en rimlig sysselsätlningsskapande åtgärd. Och delär ju sysselsättning man vill ha. Varför skall man då beskatta den i det inrestödområdet? Vadsedan gäller hela projektet 80 med eventuella utvidgningar fick vihär en fin bild av hur bra marknaden är för de slålämnen man där skallproducera, evenluelll också för en del andra produkter. Vi fick bl. a. höra endel fina citat av den ena eller den andra storheten, och industriministern fannen glädje i all läsa högt ur tidningen . Del var kanske bra. Mendet avgörande är ju inle bara marknaden. Jag tror alt varie företagare harklart för sig all del skall gå all säfia produkterna. Den förstaförutsättningen är därför att del finns en marknad. Men del finns ännu enförutsättning, och det är all de kostnader som man ådrar sig när man sätter igång etl projekt inte får bli myckel högre än man hade tänkt sig, ly dä kanprissättningen bli sådan att marknaden plötsligt försvinner. Del är en sanningsom gäller även om i uttalar sig på etl visst sälleller om någon amerikansk storhet säger i Veckans affärer att det nog finns enmarknad. Vadsedan angår beslutsunderlaget - som marknadsbedömningen är en del av förStålverk 80 - ville indusiriministern dra den slutsatsen all beslutsunderlagetalls inle är felaktigt, vilket f ö. andra liknande satsningar som sedan hargjorts skulle visa. Ja, en svårighet som oppositionen har är ju att den intefår studera beslutsunderiaget. Oppositionen har därför ingen möjlighet attavgöra i vad män det föreliggande beslutsunderlaget är räll eller fel. Men viförsöker naturligtvis sä gott del går att göra en bedömning själva. Och när industriministernhär föreläser för mig om hur brifiant just del här projektetsgrundförutsättning är - alltså delta med marknaden - vill jag påminna om att viju också var med på själva affärsidén. Vi var med pä all man skulle salsa ochbygga ul 80. Men vi var myckel oroade över vad vi redan då tyckte osskunna konstalera, nämligen en ganska stor lällvindighel i själva hanteringen.Och dessutom var vi medvetna om de mycket slora administrativa problem som ärförenade med att blåsa upp - alltså all utvidga - ett inle sä stort företagtill ell synnerligen stort företag, och att göra del på så kort lid som dettahar pressats fram! Del var sädana synpunkter vi förde fram, och del var av demvi drog den slutsatsen att här borde man söka samarbete med andra stålföretagför all minska riskerna. Hur vackert man än länker och planerar att göra det iLuleå, och hur mycket man än läser högt ur "rörelsens" partiprogram -som industriministern slutade sitt senasie anförande med - sä finns det ju ändåen verklighet ocksä. Och verkligheten i denna mycket stora satsning får intebli sådan all det blir etl misslyckande. Det är därför som vi ser det såbetydelsefullt all löpande få industriministern alt redovisa della fögderi. Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen om ett valsverk iLuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen i fråga om ett valsverk ILuleå Sedanställdes också frågan: Om i tänker sig att bygga ut,skulle jag då ställa mig upp och kritisera del? Jag kan inte riktigt tycka allGränges och NJA är jämförbara storheter - inle för att jag inte skulle vägakritisera en utbyggnad i utan för att jag som riksdagsman har engrundläggande skyldighet all lägga fram min uppfattning när del gäller attanslå pengar till ell statligt företag. När det gäller eventuellaulbyggnadsplaner har jag inle någon anledning att kommentera detbeslutsunderlaget. sitter på stats-sekreterarbänken ordföranden i NJA.Delta är en illustration lill den skillnad som finns mellan statligföretagsamhet och privat i delta avseende. Viville alltså ha till stånd ett samarbete med andra förelag för att hälla nereriskerna med 80. Men det ville inte regeringen. Del ville inte hellerchefen för . Han uttalade i en tidningsintervju: Delägarskap är inle sålyckligt. NJA tar fullt ansvar för ämnesproduklionen. De andra verken tar ansvarför utvalsning av ämnen till färdigprodukter. Det är nog bäst all ha renaägarförhållanden utan intressemotsättningar. Delta sade alltså NJA;sverkställande direktör . Dellakan vara riktigt, och del kan vara felaktigt. Vär bedömning var alt även om eltdelägarskap kan vara förenat med en del svårigheter så var ett samarbete ägnatalt minska riskerna. gör sig industriministern lill en apostel församarbete och vill använda argumenten för etl samarbete lill kritik av mig. Detär väldigt märkvärdigt, för vi har onekligen talat mycket väl om ell samarbeteoch framhållit fördelarna med del. Jag har bara påpekat del underliga i attsocialdemokraterna i princip avfärdade hela idéen om elt samarbete när viframförde den i en moiion, men sedan, inle mer än några månader därefter, hadeen helt annan linje i den frågan när det gäller just della projekt. Jaghar också påpekat - och jag upprepar delta trots det industriministern sade -det underliga i all man sä kort lid efter del all diskuterade dennafråga fick vetskap om att det pågick förhandlingar om ell valsverk, trots allregeringen i debaiten inte sade ett dugg om något valsverk utan tvärtomuttalade att det inte skulle vara något valsverk i - så och endasl säkan man läsa alla de uttalanden som gjordes. Motivetlill all regeringen i debatten föregående är inte ville tala om att manhade sädana här tankar - eller, lål oss säga, motivet till att man undersommaren eller inte ville redovisa alt förhandlingar fördes - var,om jag förslod industriministerns inlägg räll, all sä all säga intepockade pä någon lösning, all uttalat alt man inte ville alt del skullelämnas någon information om detta och all information skulle ha skapat oro. Menär inte delta de standardargument som alltid anförs när man inom näringslivetinte vill lämna information, argument som ni då alllid underkänner?Förelagsledarens skäl för all inte avslöja del ena och del andra är väl alllidall det uppstår oro, att samarbetspartnern inle lycker om alt man talar omsaken, att del gäller projekt somkanske inte blir verklighet, osv. Delta är standardargumenten,standardargument som ni alllid annars grälar över. Men i delta sammanhangfinner ni del motiverat alt själva krypa bakom dessa argument. Jagmåste då göra en iakttagelse som jag gjort förut. En sak som fränsocialdemokratiskt häll brukar anföras till försvar för idén med statligföretagsamhet är just all man endasl därigenom kan fä fullständig öppenhet ochden insyn man vill ha. Det är antagligen motivet till det fina citatet ur"rörelsens" program som industriministern angav tidigare ochförklaringen lill att ni tänker slåss för att "samhället" - dvs.staten - skall äga mer och mer. Det viktigaste argumentet till detta är att detskulle bli fin insyn. finns ständiga exempel pä hur det blir i verkligheten. Vi hade ell sådantexempel när den ursprungliga debatten om 80 fördes och dä en stor delav beslutsmaterialet hemligstämplades. Vi hade det också för någon tid sedan dåvi här i diskuterade statens inköp av aktierna i - även dä varväsentliga delar av akterna hemligstämplade - och vi möter nu på nytt dentypen av argument, som industriministern just har redovisat. Vidarehade vi kolfrågorna. Jag är tacksam för att industriministern tog upp frågan.Jag aktualiserade det spörsmålet i det här sammanhanget för all peka på att detfinns etl antal problem med 80 som man måste ta hänsyn till eftersomde kommer in i bilden när man diskuterar den ytterligare slora utvidgningen avStålverk 80. . Avprecis samma anledning log jag upp mifiöfrägan. sade industriministern attmifiöfrägan inte var så allvarlig - del kunde man se, om man läste ordentligt ipapperen - som det kunde lyckas framgå av tonfall. Ja, detkan man kanske gräla om. Men om man läser texten, hittar man där ocksåsynpunkter om NJA, riktvärden och koncessionsnämnden. Längst ner på s. 4 står det- tvärtemot den bild som industriministern vill frammana - all NJA förflera anläggningar inle klarar de villkor som koncessionsnämnden uppställt ochatt förutsätter att bolaget gör intensiva ansträngningar altsnarast minska utsläppen sä att givna villkor kan uppnäs. - Är inte del ganskagraverande?.De existerande anläggningarna uppfyller alltså inlegivna mifiövillkor. Vadsedan beträffar bedömningen av den inlaga som har ingivits om alt byggaStålverk 80 tror jag, hur man än läser och vränger de här orden, att det äromöjligt att komma till någon annan slutsats än den som står i både inledningenoch avslutningen, nämligen att det material som är framlagt här är synnerligenofullständigt och all del flnns brister i ambitionen frän företagels sida.Under alla omständigheter är del helt annoriunda i dessa stycken än denlättvindiga hänsyftning till mifiöfrägan som industriministern gjorde i sinproposilion. Såhar vi kostnaderna för 80, vilket ocksä är en fråga som måste bedömasnär man skall ta ställning till om här flnns underlag Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen om ett valsverk ILuleå 3 protokoll 1975. Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen I fråga om ett valsverk iLuleå I mitt inlägg för en månad sedan sade jag inle att det skullekosta 7 mifiarder, utan jag sade att det inte kommer att kosta 4,6 mifiarderutan snarare 7 mifiarder - alltså en gräns upp mot det beloppet. Så är detfaktiskt; jag har citatet här om industriministern tvivlar. Jag har inte sagtatt det kommer att kosta 7 mifiarder - och jag har naturligtvis inte sådaninsikt i materialet att jag kan komma med ett sådant påstående - men snarare 7mifiarder än 4,6 mifiarder. Industriministernpåpekade vidare att kostade 400 mifi. att anlägga och att någonsom hade satt sig ner och räknat ut vad kostnaderna skulle ha blivit i daghade funnit att de skulle ha blivit 800 mifioner. Men vad spelar det för roll idetta sammanhang? Del är klart alt ell verk som är byggt för länge sedan intekostade lika mycket som elt verk som skulle byggas ; men det är ju enskäligen onödig upplysning. Mensedan fick vi faktiskt fram en ganska intressant uppgift, nämligen att NJAtydligen nu räknar med att 80 kommer att kosta 5,5 mifiarder i ställetför 4,6 mifiarder. Pä mindre än etl år har den av företaget beräknade kostnadenalltså ökat med 900 mifi. Det är en i det närmaste 20-procentig fördyringav projektet på mindre än ett är. Och jag understryker än en gång - vilketindusiriministern också erkände - att i den angivna siffran 4,6 mifiarder harman redan tagit hänsyn till penningvärdeförsämringen. Ävenom jag inle är ute för att kritisera företagsledningen utan för att se ombyggandet av 80 kommer att kosta sä mycket alt det blir svårt alt göraytterligare invesieringar, måste jag ändå säga alt det är med viss förvåningsom jag hör alt projektet redan beräknas bli 900 mifi. dyrare.Industriministern, som ställde sig bakom beräkningarna, kan ju omöjligen havarit ovetande om all del förra årel vid denna tiden fanns ett kraftigtinflationstryck. Det var så kraftigt alt ni t. o. m. i olikaekonomisk-politiska sammanhang påstod alt det var nödvändigt att ta spjärntagmot inflationen, och ni påstod att ni gjorde allt möjligt för all motverka den.Det måsle bevisa att inflationen inle kom som en överraskning i efterhand. Delär fantastiskt att projektet på mindre än ell år skulle ha blivit 20 96 dyrare! Slutligenär det svårt att förstå industriministerns ståndpunkt att de utredningar somkrävs för en samverkan inte är så invecklade att de tar i anspråk någraadministrativa resurser. Och ändå säger industriministern att har saglatt ett beslutsunderlag skall vara klart . Menar industriministern alltsåall er utredningsverksamhet i sä här vikliga frågor går lill på del sättet i ell företag, som redan har vad jag inte drar mig för att kalla allvarligasvårigheter att ro i land redan gjorda åtaganden, utan alt behöva avdela någonspeciell administrativ kapacitet tänker sig att ta fram ett beslutsunderlagsom skall ligga lill grund för en eventuell omfattande satsning tillsammans medett stort utländskt företag? Del är när man hör sådant som man blir förvånadöver den industripolitik som bedrivs. Del är inte sä enkelt alt diskutera med , därföratt han hoppar från ståndpunkt till ståndpunkt. Jag är överens med honom om attlåta det som hände vara vad del var. Jag ville bara noiera vadjag uppfattade som del icke oväsentliga ulan mycket väsentliga inslaget i denfrågeställning som då förde fram och som var heltfelaktigt. vill gå ifrån det, och låt oss då göra det. Sedanåberopade jag redaktör i tidningen , därför att hanbelräffande 80 skrev om den öppenhet i fråga om redovisningen somhade förevarit. Jag anförde att han hade önskemål om en fortsatt öppenhet omdet arb.ete som pågår vid NJA för att realisera projektet, och jag delar hansuppfattning. Vi kommer att föra samtal med Statsföretag och NJA om hur denredovisningen bör ske och om att den skall vara så öppen som det över huvud tagelär möjligt. Detär alldeles riktigt, , att det är skillnad mellan NJA ochexempelvis . NJA är ett statligt företag, och del skall vara föremål fören öppen redovisning och en offentlig debatt. Dess verksamhet skall handläggasockså i och av regeringen. Del aktuella ärendet Stålverk80 har framlagts i en proposition till , och det har varit föremålför utskottets behandling och debatt i före beslutet. Det är det somgör skillnaden sä slor mellan etl statligt företag och elt privat: vi skall sälångt.det över huvud laget är möjligt redovisa. Men nog har vi en skyldighetatt respektera en eventuell förhandlingspartners myckel klart uttaladeönskemål om konfidentiell handläggning t. ex., som grundar sig pä en bedömningsom det förelaget gjort utifrån sin egen marknadsproblematik och sina egnakon-kurrensförhällanden. Delvar vår utgångspunkt i fråga om och det pågående utredningsarbetet, ochdel har varit vår hantering i fråga om 80. Men ändå erinra sig alt för näringsutskotlet, som är ett representativt organi och som utifrån sin bedömning och sitt studium av problemen haravgett elt betänkande lill , har allt material stått lill förfogande.Om jag minns rätt var näringsutskotlet enhälligt i sill betänkande belräffandeStålverk 80. Jag noterar det med tillfredsställelse, och noterar ocksä att herrBurenslam är angelägen om att framhålla att även han och vareniga med i övrigl om att ett beslut skulle las, trots detlättvindiga sätt på vilket - enligt vad fortfarande görgällande - regeringen och de utredande organen gjort förberedelserna för denproposition som sä småningom avlämnades. Nukommer lillbaka och frågar om inte del-lagandet i ettutredningsarbete kring elt eventuellt specialvalsverk påverkaradministrationen. Jag har sagt att det inte nämnvärt påverkar administrationen.En administration måste ju anpassas till de uppgifter som föreligger. År 1970hade NJA 21 högskoleutbildade anställda. Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk tLuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå rande siffra 1975 är 80.Gruppen högskoleutbildade anställda har alltså fyrdubblats. Dessa ärnaturiiglvis rekryterade med hänsyn lill de uppgifter inför vilka de ställs. Vihar från regeringens sida tillsammans med ledningen för Statsföretag haftdiskussioner med NJA:s ledning och styrelse om hur administrationen lämpligen börbyggas upp. Del finns en sektionsindelning med fyra huvudsektioner, var och enmed en ansvarig chef fär då anställa tillräckligt mänga personer mederforderlig kompetens för att företaget skall kunna klara de uppgifter införvilka det ställs. Kravet att det skall vara grundliga utredningar gör visjälvfallet inte avkall på. HerrBurenstam tar återigen upp frågan om samarbete, och han försöker nuvända på det hela genom att säga att vi var emotsamarbete men att vi nu är för ett samarbete. hartydligen inte observerat att vi tog upp diskussioner omett stälbranschråd just för ett samarbete mellan statliga myndigheter,företagsledare och anställda. Där skall den svenska järn- och stålindustrinsutveckling diskuteras, och där kommer man självfallet att undersöka vilkasamarbetsmöjligheter som föreligger. Imitt tidigare anförande åberopade jag det principuttalande som chefen förOxelösunds gjort beträffande samarbete. Han säger där -jag citerarfritt - att ett ökat samarbete med den statliga stålindustrin är önskvärtexempelvis vid kolförsöriningen, men inte nödvändigtvis kring de storaexpansionsplaner han hoppas sä mycket av. Då bör det först gälla de företag somskulle bli naturiiga avnämare till . Jag frågade herrBurenstam om inte delta principiella uttalande kan vara rimligt även omdet kommer från chefen för ett statligt företag. Delta går förbi och diskuierar i stället en hell annan sak. Viär öppna för ett samarbete och jag har nämnt att vi tagit upp frågan om enmycket långtgående medverkan om det skulle bli aktuellt. inte minst föratt klara kapitalanskaffningen för de mycket slora ka-pilalslukande projekt somligger framför oss. skall jag inte fortsätta diskussionen. Jag har öppet redovisat hursamarbetsinviten har kommit och att den inte föranledde vare sig NJA,Statsföretag eller regeringen att vidta några aktiva åtgärder . Först efter de propåer vi fick från tyska myndigheter sensommaren1974 log vi upp frågan mera allvarligt och gav NJA medgivande att starta ettutredningsarbete för att vi skulle få ett grundligare material att studerainnan vi över huvud taget kunde avgöra om projektet skulle tas upp tilloffentlig diskussion och evenluelll föras fram lill . Vi kan inte gälill väga pä annat säll. Sedankom in pä miljövårdsfrågorna. Jag anförde all det kundeha varit skäligt att även i ingressen, med det relativt kärvatonfallet i skrivningen, hade sagt del som står inne i texten, nämligen att manfrån NJA-ledningens sida - här gällde det 80 - föfil de normer somfastställts av . Vad hade man annars kunnatgöra? Lät mig erinra , som talar om att koncessionsnämndenfortfarande har anmärkningar att rikta mot NJA, om att i Investeringsplan 70och genom dess förverkligande nedbringades utsläppen m. m. till ca entredjedel av nivå. I koksverket och Investeringsplan 70 har man satsat55 mifi. i runt tal på mifiövårdande åtgärder. I anläggningar som uppförtsföre nuvarande krav kan naturiiglvis problem kvarstå och då skall man, enligtmin uppfattning, vara öppen för en diskussion med ochkoncessionsnämnden. Det är helt rimligt och det är den diskussionen som skallvara avgörande; HerrBurenstam vill framställa det som om jag på ett mycket lättvindigt sättförsöker komma förbi mifiövårdsfrägorna och att jag inte lar dem så allvarligt;Jo, , jag ser mycket allvarligt på de frågorna. Del gälleratt, så långt det över huvud taget är möjligt, söka klara problemen som rör vårhälsa och vårt liv, vär relativt stör-ningsfria tillvaro, även pä fritiden. Menvi ställs ständigt inför avvägningar av olika slag. Vi måste träffa en rimligavvägning mellan mil-jövärdsinlressen och de anspråk vi ställer på sådant somär nödvändigt för att säkra sysselsättning och inkomster för värt landsmedborgare. Det är inle alltid lätt att träffa de besluten men någonstans måstede träffas. Jag förmenar att innan beslul fattas skall de myndigheter som härhar ett ansvar genomföra en diskussion för all se om man kan förenas någonstansmellan de olika intressena, och slutgiltigt fär regeringen la ställning. Jag kan inle undgå en observans inför de uttalanden som gjorde. Jag sade i mitt förra anförande att då det gällerkoslnadsbedömningen beträffande 80 angav idebatten kostnaden till 7 mifiarder. Del förnekar inte herrBurenstam , men han vill trolla bort siffran 7 mifiarder genom alt påståall han sade att del blir snarare 7 mifiarder än 4,6 mifiarder. Om man sägeratt kostnaden kan bli upp till 7 mifiarder, måste man väl ändå mena attprisutvecklingen kan leda till all den slutliga kostnaden stannar där. Jag harredovisat NJA;s preliminära beräkning av vad de prisförändringar som skettunder 1974, såsom man bedömer dem i börian av 1975, skulle leda lill förslutlig kostnad för 80, om man lägger dessa höjda priser till dekostnader man redan kunnat redovisa. Det är då man kommit fram lill en ökning med900 mifioner. NJA;sledning och jag är överens om alt när man avser att under sommaren och hösten1975 infordra anbud pä de väsentliga delarna av delta stora projekt, är detrimligt alt man får studera vilka krav som ställs från producenternas sida ochvad ell anbudsförfarande kommer alt leda fram till för faktiska kostnader. Dåkan man göra en bedömning av den koslnadsuppskruvning som har skett under 1974och 1975 och till vilket resultat den leder. Jag lycker det är rimligt altavvakta en sådan redovisning frän NJA;s och Statsföretags sida. Om det blir nödvändigt- och det kan väl länkas alt det blir - fär vi frän regeringens Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen om ett valsverk iLuleå sida redovisa det förriksdagen när vi har etl mera tillfredsställande underiag. HerrBurenslam tycker att del är löjeväckande alt redovisa en speciellutredning som gjorts beträffande . Jag tycker inte alls att denartikel som publicerades i var på något sätt löjeväckande ellerointressant. Den visade ju de faktiska kostnadsslegringar som man har kunnatupprnäla mellan 1972 och fram lill slutet av 1974 - en nära fördubbling avkostnaderna enligt dessa beräkningar. Det är rikligt som all detta är en olycklig utveckling, men huvudparten av utrustningenexempelvis för 80, åtminstone dä det gäller den tunga utrustningen,kommer alt hämtas från andra länder. Del är alltså den internationellaprisutvecklingen som påverkar kostnadsutvecklingen för det projekt som vi nudiskuierar. Dåkan man naturiiglvis säga att det är klart alt med en sådan härkoslnadsslegring för projektet, kommer också priserna för den vara som skallproduceras att påverkas. Men jag trodde inte all del var nödvändigt att för endocent, om del nu är i ekonomi, tala orri alt en företagsledning självfalletgör såväl en marknadsundersökning, dvs. en undersökning av förutsätlningarnaför att få avsättning för produkten, som en undersökning avproduktionskostnaderna och de priser man måste ta ut för varan när man kommer igång med produktionen. Självfallet, , skulle vi harelurnerat utredningen om den inte hade innehållit alla dessa uppgifter.Statsföretags styrelse skulle väl inle praktiskt tagel enhälligl ha kunnat taell beslut och rekommendera regeringen detta projekt. 80, om styrelseninte hade haft koncernens bedömning av de ekonomiska förutsättningarna ocksåför framtiden. Nej,så här långt i naivitet behöver man inte gå, , även om manförsöker använda sig av en egen och alldeles speciell debalteknik. Viär frän regeringens sida, , självfallet intresserade avall la spjärnlag mol inflationen. Det har vi visat i den förda politiken. Detkommer alt vara en av de stora politiska uppgifterna ocksä framöver. Men viråder inle över prisutvecklingen i andra länder.