prot · FZ09110 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligtde bestämmelser som gäller för statens transporikonlors verksamhet fårtransporlkontoret sluta avropsavtal för fiyltningstjänster i den mån del kanbedömas vara fördelaktigt för statsverket Bestämmelserna innebär all omfaUandeuppdrag på flyttningsomrädel skall upphandlas genom anbudsförfarande och atlavropsavtal skall användas främst i de fall då administrationskostnadernaforell anbudsförfarande kan beräknas bli för höga. Regeringens uppdrag tillbyggnadsstyrelsen att svara för avtal om bohagstransporler bygger pä sammaprincip. Där anges att avtal bör medge separat upphandling av merakostnadskrävande bohagstransporter. Jag räknar med alt motsvarandebestämmelser kommer att gälla om - som regeringen på minhemställan har föreslagit i årets budgetproposition - lar över ocksä den del avtransporlkontorels verksamhet som avser med sin interpellation. Jag vill avslutningsvis erinra om atl det varriksdagens revisorer som först väckte tanken såväl pä ett system medavropsavtal för flyttnings-tjänster som på atl iransportkonlorets verksamheiskulle föras lill . Jag ber att först få lacka försvarsministern för svaret på mininterpellation. Tyvärr kan jag inte instämma i de bedömningar som görs iinterpellationssvaret, utan jag finner atl del råder stor oklarhet mellan vadsom uttrycks i propositionen 1975/76:100 bil. 6 och 9 och det svar jag nysserhöll. 1min interpellation frågade jag om försvarsministern anser att dethittillsvarande systemet med anbudskonkurrens vid de statliga verkensfiytlningar fungerat tillfredsställande. Jag slällde frågan mot den bakgrundenatt i nämnda proposition föreslås atl ansvaret för de slatligamyndigheternas flyttningar nu skall överföras från statens transportkontortill och att det nuvarande systemet med anbuds- konkurrens i varie avgränsatfall föreslås ersatt med ell system med avropsavtal. 1dag gäller all såväl statens transportkonior som den myndighet till vilkenkontoret är knutet, , har bedömt att väsentligafördelar är att vinna pä alt i alla fall där det varil möjligl, dvs. allaavgränsbara mer betydande flyttningar, upprätta sådant fullständigt och tydligtupphandlingsunderlag som omnämns i upphandlingskungörelsen för att med dettasom grund regelmässigt genomföra sluten upphandling med fasl pris. Avrop pålecknal avropsavtal har endasl använts där flyttningsuppdragen varil av"ringa omfattning". Audenna bedömning varil riktig och den för statsverket förmånligaste har jagsjälv kunnat konstatera när jag gäll igenom en del protokoll över avtransporlkontoret uppgjorda handlingar. Härigenomhar vunnits vad som i förarbetena till upphandlingskungörelsen angivits somgrundläggande, nämligen affärsmässighet och utnyttjande av föreliggandekonkurrens. Även upphandlingskungörelsens principer om krav pä rättssäkerhetoch effektivitet tror jag på det sättet har tillgodosetts. Nuföreslås ell avskaffande av det system som enligt vad jag inhämtat helabranschen bedömer som det mest opartiska och som del bäsla. Försvarsministernhänvisar till 1 § i avtalet mellan och AB FörenadeMöbeltransporlörer angående de statliga bohagstransporterna. Där sägs atlbohagstransporler som överstiger . kan komma atl upphandlas i särskiltordning. I regeringsskrivelse angående bohagslransporternaefter min interpellation lill finansministern om desamma - det var f ö. den 29oktober 1974 - sägs att avtalet "bör medge separat upphandling av merkostnadskrävande bohagstransporter". Avdetla har blivit "kan komma att bli". Det tycker jag är en räuslor skillnad. Det är nämligen inte någon garanti för en upphandling medanbudskonkurrens vid varje avgränsbar transport. I propositionen nämns inieheller någol om detla, utan del verkar som en efter-handskonstruklion,särskilt mot den bakgrunden att regeringen föreslär överförande av endast fyratjänster frän statens transportkonior till för atl skötadenna verksamhet pä det för stalsmakterna mesl fördelaktiga sättet Det är värtatt notera att . behövs älta lill nio Ijänsler på iransporikonlorei för altfullgöra den här uppgiften. vill man som sagl bara ha fyra. Följdenav del här kommer naturligtvis all bli att avropsavtal i allt slörre omfattningmåsie användas, trots atl det har bevisats att - del vill jag upprepa -anbudskonkurrensen hillills fungerat bäsl såväl för transportören som förstatsverket Därför, herr lalman, kvarstår min fråga: Varför föreslås - motbakgrund av vad jag här har anfört - en övergång från anbudskonkurrens i varjeavgränsbar! fall till ell syslem med av-ropsavial? Omanbudskonkurrensen vid flyttningar åt statliga verk Omanbudskonkurrensen vid flyttningar åt statliga verk Jag tycker att mill svar på den punkten var tydligt nog. Jag erinradeom att det är revisorer som har pekat pä detla förhållande ochframlagt det här förslaget, naturligtvis i avsikten alt man skulle kunnabegränsa kostnaderna. Om man skall följa principen att aldrig tillämpa ettanbudsförfarande, medför det självfallet koslnader. Det kan inte förbeställaren, dvs. för staten, vara elt primärt intresse alt verksamheten skallbli dyrare än vad som är nödvändigt. Det gäller i stället atl försöka fåarbetel utfört lill lägsta möjliga kostnader. skrivelse från till som behandlardessa frågor anges - och det är det väsentliga - att man vid mer omfattandeuppdrag bör tillämpa anbudsförfarandet. Jagär således inte rikligt på det klara med varför inte förslår delbesked jag geit i milt svar. Jag tycker alt det är ett rakt svar på de frågorherr Hovhammar ställt. Jag tror för min del inte atl man kan spara sä särskilt mycket pengargenom ett annat anbudsförfarande. Det har klart och lyd-ligi visat sig atl idet fall jag pekat pä är det mest fördelaktigt om olika firmor får inkomma medofferter. Därför ställer jag mig fortfarande tvivlande till allanbudskonkurrens verkligen kommer att ske i de flesta fall. Jag gör det inteutan skäl. Jaghar erinrat om att på regeringens uppdrag hartecknat avtal med och allombesörja försvarets alla järnvägs-, landsvägs- och även närtransporier.Det måsle betyda all transporter som lidigare ombesörjts av enskilda åkareefter anbudskonkurrens nu helt skall övertas av det slalliga bolaget. - Svelast - som ju också äger Freys Express. I realiteten har vi,herr lalman, alltså fäll ett statligt iransporlmonopol pä den här sektorn. Molbakgrund av atl vissa delar av avgiflsberäkningen har sekretess-belagls är detsvårt för mig att i detalj yttra mig om de ekonomiska konsekvenserna förstatsverket Men som exempel kan jag nämna kostnadsskillnaderna mellan delstatliga och privata åkare på de tio närtransporier somhittills gjorts av försvaret i . Freys driver ire av de här linjerna ikungliga huvudsladen, och enskilda åkare driver sju. En myckel intressantiakttagelse är alt för samma bil med en förare tar Freys ungefär 10 kr.mer än de privala åkarna. Visserligen kan det sägas att del är enliten summa, men den blir slor om man lar i beaktande all de här linjerna drivshela året. kommer alltså de enskilda åkarna att uteslängas från de härturerna trots au de har belydligl lägre priser och gynnsammare offerter förstatsmakterna. Man kan dä fråga sig varför del egentligen skall vara pä delhär sältel när del är bevisal atl del blir dyrare. En annan punki pä vilkenjag bygger milt ivivel gäller det avtal som på regeringens uppdrag haringåtts mellan och AB Förenade Möbeltransporlörer angående destatliga bohagstransporterna. Läser man igenom det finner man en del paragrafersom är rätt intressanta. Jag har sett litet pä paragraferna 10 och 17 i dettaavtal. Där ställde plötsligt statsverket krav pä en garantisumma på 500 000 kr.för transportören, som det verkar -jag tycker i alla fall det - i syfte attavskräcka enskilda transportörer att lämna in anbud. I 17 ij sägs dessulom au"förhandlingen om eventuell förlängning av detla avtal ytterligare 1 årtas upp mellan och transportören senasi under augusti månad1976". Trots att finansministern i regeringsskrivelse förutsatt attavtalels giltighetstid bör begränsas till , dvs. till den 31 december1976, vill man ta upp detta månad. Det är också en ganskamärklig händelse. Det är mot denna bakgrund som jag helt enkelt vill rekommendera atlden av statens transportkontor bedrivna verksamhelen, som lycks ha varit ganskaframgångsrik, skall få fortsätta som under . Eltsådant uppskov ger nämligen möjligheter lill en förutsättningslös utredningangående statens transportbehov. Jag bedömer delta som nödvändigt, med hänsyntill vad jag här bl. a. har anfört, även beträffande bohagsflyttningarnaoch godstransportavtalet för försvaret Det skulle nämligen, såvitt jag kanuppfatta, gagna både transportörerna och statsverket, och då har man nått framtill sunda och vedertagna ekonomiska principer. Omanbudskonkurrensen vid flyttningar åt statliga verk Jag blev en smula förvånad över resonemang. Jag harföljt intentioner från regeringen, och jag kan väl säga au del också harfunnits andra skäl som talat för all man skulle flytta Iransporikonlorei frånförsvarsdepartementets verksamhetsområde, eftersom det är sä fä transportersom har militär betydelse i detta sammanhang. Närvi då flyttar över det, har vi anledning all ställa frågan: Hur många människorfinns del ell behov av att ha kvar för den verksamhet som skall finnas inombyggnadsstyrelsen? Vi har kommit fram till all del är möjligl all reduceraanlalet är anmäll i proposiiion i vanlig ordning, och jag föreställer migall ulskotiei prövar om den här lösningen är den rikliga. Men jag hade knappaslvänlat mig atl skulle anklaga mig för atl försöka begränsa denslalliga verksamheten. Kan denna göras billigare, så tycker jag nog vi skallförsöka utnyttja den möjligheten. Sedanär det naturligtvis, borisen från de olika upphandlingsformerna, väsenlligl allavialel är begränsat i tiden. Den som inle kan hävda sig vid det ena tillfällethar ju möjlighet att åierkomma vid del andra. Del är också en form avkonkurrens, lål vara på eu annal sält än lalar om. Nr 110 (): Tisdaeenden " talman! Man kan kanske spara in tre fyraijänster genom au 27 aoril 1976 'J formen. Men,herr statsråd, det viktigaste är väl i alla --------------- fall effektivitetenoch framför allt slutresultatet Kan det visa sig att Om ersättningseta- denordning man nu har med ett transportkontor innebär betydligt lägre blering iHerrljunga kostnader, så måste det väl kompensera även den kostnadsminskningsom det kan bli om man sparar in några tjänster - del är väl ändå en ganskaliten sak i det slora sammanhangei. Jag har med mina inlägg försökt uttrycka mitt mycket starka tvivel påregeringens förslag angående de slatliga verkens flyttningar. Avslutningsvisskulle jag vilja säga att om verkligen regeringen vill ge transportörernamöjlighet till konkurrens - jag förstår egenlligen inle varför man inte skullevilja del - så kan det bli konkurrens pä lika villkor. Men om den linjen skallkunna fullföljas och bli verklighet måste regeringen utarbeta elt nytt förslag.Om man studerar detta ärende finner man nämligen, herr statsråd, att del avregeringen föreslagna systemet till Slor del bygger på lösa antaganden. Jagvill mot denna bakgrund, herr talman, åter starkt rekommendera atl den avslatens transportkontor bedrivna verksamheten fär fortsätta ännu . Dåvinner man ytterligare erfarenhet och kan göra en mera generell och - som jagtror i varje fall - bättre bedömning av frågan, som dock gäller räu så myckelpengar. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Om ersättningsetablering i Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara i () den anmäldainterpellation, 1975/76:161, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att medverkatill atl ersättningsetablering kommer till stånd i . Bakgrundenlill interpellation är vissa ålgärder inom den statligaverksamhelen som har medfört en minskning av antalet arbetstillfällen inomHerrljunga kommun. Iinlerpellationen uppges bl. a. alt SJ i har minskat sin personalmed över 100 personer under loppet av . Enligt vad jag har inhämtatavser denna uppgifi personalminskningen under den senaste tioårsperioden.Huvuddelen av minskningen skedde för ca tio är sedan. Därefter har enbartmindre personalförändringar skett. I inlerpellationen sägsvidare atl förändringar vid postverket har in neburit etl minskat personalbehov med ca tio personer. Enligl de uppgifter jag fått har antalet anställda vid poslen i varit oförändrat . 64 Men även om kommun just nu inte befinnersig i någon krissituation, finns detanledning all uppmärksamt följa ulvecklingen. Kommunenssysselsättningsstrukiur med förhållandevis många verksam- Tisdaeenden ma i jordbruk ochbeklädnadsindustri kan leda till problem pä arbets- 27aoril 1976 I så fall kandet bli nödvändigl med särskilda ålgärder för--------- - att fä fram nyaarbetstillfällen. Därvid kan även regionalpoliliskt stöd Omersättningseta- komma till användning. HerrANDERSSON i (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Jagnoterar att statsrådet mot bakgrund av sysselsätiningsstrukiuren i Herrljungakommun har funnit att det kan uppstå problem, vilka i så fall kan behöva mötasmed särskilda åtgärder. Naturligtvis tycker jag att det är ett bra uttalande avslalsrådet, även om det är etl uttalande byggt på andra förutsättningar än demera speciella som jag berört i min interpellation. Statsrådethar inledningsvis i sitt svar ägnat sig ät att granska två av de sakskäl somjag i inlerpellationen åberopat. Därvid konstaterar statsrådet alt de av migpåtalade personalförändringarna vid posten och SJ, enligl vad statsrådetinhämtat, skell under en så som . Statsrådets inhämtadeuppgifter pä denna punkt verifierar endast vad jag själv anfört iinlerpellationen, där jag pekat på "den befolkningsminskning som kommunenunder en tioårsperiod fått vidkännas". Att det förhåller sig på del sättetär jag alltså fullt medveten om. Statsrådets konstaterande alt minskningen skettunder så läng tid som tio är tyder på alt statsrådet möjligen tycker alt dethela inte är sä mycket att lala om. Låtmig bara upplysa om att personalstyrkan vid SJ i uppgår till37 personer. I det sammanhanget är en minskning med 100 personer väldigimycket. Att vi i vår lilla kommun i detta läge är ytterst känsliga för varjeminskning av arbetstillfällena är närmast en självklarhet. Syftetmed min interpellation var att för statsrådet aktualisera några inskränkningari den statliga verksamheten inom kommunen som så negativt påverkal kommunenssysselsältningsmässiga utveckling. Utom de tvä verksamheter som statsrådetsjälv omnämnt påtalade jag de negaliva verkningarna av ulbyggnaden av Remmeneskjutfält och ell i sista stund inställt bygge för fångvärdens behov. Skjutfältsulbyggnadenbetyder för kommun dels alt ett antal människor måste fiylta, delsalt andra får försämrade utkomstmöjligheter genom att några hundra hektar jord-och skogsbruksmark tas ur produktion. Vadslutligen gäller det fjärde objektet, an läggning, var planeringen så långt framskriden då projektet stoppades atl bara byggstarten återstod. Kommunen hade således fullgjort sina åta ganden beträffande färdigställande av markområdet Projektet hade då, 65 5 protokoll 1975/76:108-110 Nr 110 som jag har skrivit i inlerpellationen, under sä läng lid varit enrealitet Tisdaeen den 'lommunens planering att ändringarna uppfattades - och även innebar 27 aoril 1976 ~" direkt föriust av 60 arbetstillfällen. --------------- Alt olikaåtgärder med beslut fattade på olika ställen kan sammanfalla Om ersättningseta- och,som i delta fall, drabba en och samma kommun är kanske inte blering iHerrljunga så mycket att göra ät. Vad jag däremot ställer mig frågande inför äratl statsrådet i sitt svar inte med ett enda ord har berört just den delen avproblemet. Enligl min uppfaltning är regeringen den centrala punkt iförvaltningen där trådarna i hithörande frågor bör löpa samman, och där detborde finnas en översynsmöjlighet som rimligen gjorde alt man kan rätta lillden typ av problem som jag här har pekat på. Ett svar med en mera markeradantydan i den riktningen hade jag kanske väntat mig från slalsrådeis sida. Motbakgrund av svaret vill jag avslutningsvis ställa följande fråga: atl inskränkningar i den slatliga verksamheten i en kommun interenl av borde kunna kompenseras med statlig ersätlningsela-blering? HerrJONSSON i (fp): Vi diskuterar ofta sysselsättningslägel, som är svårl i många av vårakommuner. I det aktuella fallet när vi diskuterar situationen i Herrljungakommun, har det visat sig att man där har haft en nedgång av antaletarbetstillfällen i en rad verksamheter, inte bara i de traditionella grenarnajordbruksnäringen och textilindustrin ulan också i s. k. "säkra"verksamheter som posten och . omläggning som harnämnts här - den skedde - innebar att det försvann tioå tolv ijänster, motsvarande ca 15 årsarbetstillfällen. Inom parentes kan sägasall den omläggningen har inneburil atl mycket av postföringen har flyttats frånjärnvägen, ut pä vägarna eller upp i luften, vilket dels har visat sig slå hårtmot orter av typen , dels har haft andra negativa effekler när det t.ex. gäller trafiksäkerhets- och miljöproblemen, som det har inneburilökade samhällskostnader. Demindre orternas bekymmer och stagnationsproblem gör att de är mer beroende änandra orter av aktiv regionalpolitik och en ekonomisk politik som främjarnyskapande och expansion inom företagsamheten. Jag tycker det finns anledningatl här något hänvisa till vad sysselsättningsutredningen skriver, nämligenföljande: "Bristeroch problem kan pekas på i alla regioner - det är bara arten och graden som varierar.---------------- Regionalpolitiken måste mot denna bak grund omfatta hela landet." Vidare säger ulredningenatl ulvecklingen fortlöpande måsle följas upp i de olika regionerna, såall ålgärderna hela liden kan avpassas och inriklas pä elt riktigt sätt.Utredningen tar också upp frågan om del inle vore rikiigl att överväga än differentiera den ekonomiska slöd- 66 givningen -exempelvis lokaliseringsstödet -och undersöka på vilkaorter man från samhällssynpunktfrån tid till annan ser det som mest angeläget att få fram ytterligarearbetstillfällen. Närdel gäller den ekonomiska politiken tycker jag del finns anledning säga alt denallmänna ekonomiska politiken ocksä spelar en mycket stor, ibland avgöranderoll för de små kommunerna. Ta t. ex. möjligheten atl slimulera industrinsinvesteringar. Där har vi frän folkpartihåll varit kritiska mot att regeringeni årets budgetproposition varsåensidigt inriktad på atl satsa t. ex. på denstora företagsamheten och att man i så ringa utslräckning tog hänsyn till desmå och medelstora företagens problem. Därför fick de ingen motsvarandestimulans. Jag beklagar att socialdemokrater avvisade förslaget frånbl. a. om sådana stimulanser. De hade varil av värde inte minstför den företagsstruktur som finns i . Arbetsmarknadsministernsäger i svaret att kommunens sysselsättningsstruktur kan leda till problem,och i så fall är statsrådet beredd att om det är nödvändigt vidta särskildaåtgärder. Jag har den randanmärkningen all detta är alltför passivt. Det hadevarit rimligt att vänta sig att arbetsmarknadsministern skulle säga atl del ärnödvändigt att göra någonting här. Jag tror atl det hade varit viktigt altockså konkret peka på någonting som hade kunnat skapa goda psykologiskaeffekter. Det är nämligen ingel tvivel om atl det här också är fråga ompsykologi. Ett klart positivt besked hade kunnal ge en ny tro på engod utveckling för kommunen. Det är ingen hemlighet att man på många håll ärpessimistisk om kommunens framtida utveckling. Jag vore glad omarbetsmarknadsministern ville ytterligare förtydliga detta och komma med ettbesked som kunde uppfattas så att det ändå är värt alt göra någonting nu förHerrljunga och dess befolkning. Den allmänna ekonomiska politiken i landel kan rimligtvis inte drabbaHerrljunga på annat sätt än alla andra kommuner i landel. Det är därför ingetsärskilt argument för kommun. Jagvill fäsla uppmärksamheten på att de stora satsningar som görs päföretagsamheten gäller just lokaliseringspolitiken; Vi har föreslagit ochriksdagen har medgivit elt anslag pä 11/2 miljard. Detta belopp går i slortsett lill småförelag som vi nu försöker all lokalisera ut och utveckla. Riksdagenhar med en överväldigande majoritet uttalat att de lokaliseringspolitiskaresurser vi har lill värt förfogande självfallet i första hand skall användasdär de allra bäst behövs, och det är i det inre stödområdet som riksdagenenhälligl fattat beslut om. De lokaliseringsprojekl vi har till vårl förfogande- det har varit räll många, trots konjunkturnedgången - skall naturligtvis iförsta hand gä till det inre stödområdet Följ med mig upp till ,och Västernorriands inland, så får ni se var behovet är störst. Jag vet väl hur läget är iHerrljunga, om vi nu skall hålla oss till Nr 110 denna enskilda kommun. Där har inte på något sätt skett en katastrofal Tisdaeen den utveckling.Visseriigen har det skett en nelloutnyttning, men den uppgår "" personer pä fyra är. Jag tycker inte att det bör leda lill någon --------------- våldsampessimism bland kommunalmännen där. Om ersättningseta- radearbetslösheten ligger för dagen under riksgenomsnittet. blering iHerrljunga Mot denna bakgrund är jag inle beredd att säga: Jojomänsan,skall absolut få första länkbara lokaliseringsprojekl. Jag måslevara hederlig. Det kan inte bli tal om det. Däremothar vi gång efter annan klan markerat att om det uppstår bekymmer i en kommun,så är vi beredda att med alla till buds stående medel hjälpa den kommunen, ävenom den ligger utanför stödområdet Den ensidighet som präglar näringslivet iHerrljunga gör att vi med särskild uppmärksamhet måste följa utvecklingen där,och vi gör så. Skulle det hända någonting mera dramatiskt i kankommunalmännen där påräkna värt stöd. Vi skall i så fall även där utnyttjalokaliseringspolitiska medel för en lokalisering. Detta har jag ocksä talat omför kommunalmännen i . För dagen kan jag emellertid inte säga att viär beredda att göra någon "brandkårsutryckning" i . Delokaliseringspolitiska medel som har ställt till vårt förfogandemåste vi i första hand utnyttja inom stödområdet, som för tillfället bästbehöver hjälp. HerrANDERSSON i (): Statsrådet konstaterar nu atl det föreligger ingen katastrofalsituation i , och i svarei sade statsrådet att "även omHerrljunga kommun just nu inte befinner sig i någon krissituation, finns delanledning att uppmärksamt följa utvecklingen". Sådana situationer somstatsrådet i det ena fallet talar om som katastrofala och i det andra falletkallar krissituationer är vad vi genom att rikta uppmärksamheten på denna lillakommuns situation vill undvika. Naturiigtvis försöker kommunalmännen förebyggasådana situationer i sin kommun. Detkan naturligtvis sägas att en minskning av invånaranialel i kommunen med 50personer inte är så stor, men trenden - jag är ledsenatt behöva säga del - är nedåtgående. Under en rad är har inga plussiffrorkunnal redovisas i kommunen. Till bilden hör alt invånarantalet är mindre än 9000. Då är en minskning med 50 eller 100 personer mycket. Jag har tidigarelalat om de arbetstillfällen som vi inte har fält Det rör sig inte heller ommänga hundra personer, men något hundratal personer betyder så oändligt mycketi den lilla kommunen. Jagkonstaterar att statsrådet inte heller nu kommenterade den fråga som jag ställde, om det inle mol bakgrund av den speciella si tuationen i , där just den statliga verksamheten hade trappats ned, vore rimligt att statsrådet i sin centrala position försökte få en statlig ersättningsetablering i kommunen. En av de viktigaste anledningarna ,j, för mig alt interpellera var jusl alt peka på densituationen. Jag ber att få lacka fördet svar som har lämnats. i (fp): Utan tvivel har den här kommunen det bekymmersamt. Postens och SJ:spersonalinskränkningar, skjutfältels utvidgning, fångvårdens byggplaner somkom av sig, och del förhållandet att det inte blev någon skola förcivilförsvaret - alll detta sammantaget har givit kommunen svårigheter. Även omdet inte föreligger någon katastrofsituation vore del fel atl invänta deninnan vi gör någonting.