prot · FZ0983 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:83 §1 Fyllnadsval till utskott Depå föredragningslistan upptagna valen är föranledda dels av alt iKungälv på begäran entledigats frän sitt uppdrag att vara suppleani iutbildningsutskottet, dels av all ersättaren för skall beredas platsi utskott. Socialdemokratiskariksdagsgruppen har anmält som ny suppleani i utbildningsulskottelefter i och kommunisternas partigrupp haranmält som suppleant i kulluruiskoitei under . Jagförklarar härmed vald till suppleani i utbildningsutskottet och herrWernerdal' vald til! suppleant i kulturutskottet. §2 Justerades protokollel för den 5 innevarande månad. Meddelande om tidpunktför besvarande av interpeiiationer §3 Meddelande om tidpunkt för besvarande av interpeiiationer 1975/76:118om 80 1975/76:137 om 80 1975/76:144 om 80 Jag har alt meddela alt Jag inte är i tillfälle all besvarainterpeiiationer om 80 av , ochherr Ullslen inom föreskriven lid. Jagavser att om möjligt besvara interpellationerna . §4 Meddelande om tidpunkt för besvarande av interpellation 1975/76:116om taxiflygföretagens ekonomiska förhållanden Jag har alt å kommunikationsminister vägnar meddela all haninte är i lillfälle all inom föreskriven tid besvara om taxiflygföretagens ekonomiska förhållanden. Nr 83 § 5 Om fördelningen på återdistributörer av ökadekostnader --------------- Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara herr Om fördelningen påFågelsbos (c) anmälda inlerpellalion, 1975/76:101, och återdistributörer av anförde: ökade kostnader för Herr talman! har frågal mig efter vilka riktlinjer jag elproduktion anseratt höjda produktionskostnader skall fördelas mellan olika åter- Vadherr Fågelsbo syftar på i sin interpellation är de leveranskontrakt somvattenfallsverket gör upp med sina råkraftabonnenier. Jag har flera gångertidigare när vattenfallsverkets eltaxor har varit på lal förklarat att verketenligt sin instruktion äger all självt beslula om avgifter för sinaelleveranser. Del är nalurligt med tanke på all verkei bedriver sin verksamheli konkurrens med andra förelag i samma bransch. Som svar på vill jag framhålla all jag anser all vattenfallsverket bör sätta taxorsom totalt sett tillgodoser uppställda krav på avkastning på investerat kapitaloch som gör det möjligl för verket att i de enskilda fallen hävda sig ikonkurrensen med andra el-kraflproducerande företag. HerrFÅGELSBO (c): Jag ber att få tacka industriministern för all Jag fått mininterpellation besvarad. Industriministernsäger i svaret att han anser att vattenfallsverket bör sätta taxor som totaltsell tillgodoser uppställda krav på avkastning på investerat kapital och somgör det möjligt för verket att i de enskilda fallen hävda sig i konkurrens medandra elkraftproducerande företag. Ibörian pä 1960-lalet var strömmen billig, och tillämpade då ikonkurrens med andra förelag mycket låga taxor inom områden där verket hadekonkurrens. Inom andra områden däremot förekom inte samma låga taxor. I deområden där del fanns konkurrens fick man också myckel långa kontrakt. Sä varinle fallet överallt. Sedanvet vi vad som inträffat. Vi fick energikris och höjda oljepriser. Del krav påförräntning som slaten hade salt upp för del var 7,5 9é, men pågrund av de höjda oljepriserna blev det i stället en un-derförräntning. Sedanhar kontrakten löpt olika länge, och i vissa områden där man inte haft sä långakontraktstider har man fått en prishöjning pä råkraften efter oljeprishöjningenunder 1975. Man har heller inle fått sä långvariga kontrakt - under den senasteliden bara konirakl. i och för sig får betala kostnaden för den ökade kraftpro duktionen tycker jag är fullt riktigt, men jag känner till ett aktuellt fall där dessutom lagt på inte mindre än 34,8 96. Del är klart alt det betyder oerhört mycket. är det ju så, som del sades i in dustriministerns svar, att totalt sett vill Vatlenfall ha en förräntning av 6 investerat kapital, men de som har länga kontraktsom kanske gäller ända in pä fårbelala ett lägre räkraftpris och sirömpris, medan de abonnenter som nutillkommer fär betala ell högre pris. Tydligen lillämpar Vatlenfall den regelnalt del man förlorar pä gungorna lar man igen pä karusellen. Induslriministern säger också att fall självt beslular om avgifterna förelleveranserna. Men är del inle så, herr industriminister, alt statensindustriverk och i sisla hand regeringen kan och skall prova-avgifterna när delblir-sädana. exceptionellt höga höjningar som i de fall jag här har åberopat? Om.fördelningenpå återdistributörer av ökade kostnader för elproduktion Jag tror alt själv var inne på rält refiexion när hansade all en höjning av betydande omfattning har samband med del förhållandelatt man haft ell långlidskontrakt, alltså ell mycket tidigt träffat avtal.Under årens lopp har kostnaderna stigit och när sä kontraktstiden går ul görman en anpassning till de dä akluella taxorna. I sådana fall - det är enstakafall - kan det innebära all höjningarna blir ganska belydande. Jag delar herrFågelsbos uppfaltning att är en myckel betydande höjning, men avgiftenär jämförbar med vad andra vid del akluella tillfället belalar. har man frånvattenfallsverkets sida sökt göra en anpassning så att man skall undvika sädanaabrupta eller belydande höjningar. Man gör del pä del sättet att man intelängre tecknar långtidskontrakt. F. n. tecknar man kontrakt som inte sträckersig längre än t. o. m. Som en följd härav kommer fr. o. m. denövervägande delen av verkels elkraflförsörining och ca 90 "ii av alla råkraflkonlrakiall vara baserade på samma prisnivå. Jagiror att och jag är överens om att den laxesättning och det prissom fastställs bör vara så lika som möjligt. Del är självfallet också ett led ikonkurrensutjämningen. Å andra sidan måste vattenfallsverket anpassa sintaxepolitik med hänsyn också lill den rådande konkurrensen. Med jämna mellanrumhar man justerat eltaxorna. Del gjordes under 1960-lalel fyra sänkningar avtaxorna. Dessa föranledde, förmodar jag, inte annal än tillfredsställelse. Nuär vi i en annan situation, där kosinaderna har stigit för byggande, för oljaosv., och då har man Ivingats göra justeringar. Under 1970-talel har tvåuppjusteringar gjorts. Men del är viktigt att de justeringarna görs så all deblir så smidiga och acceptabla som möjligl för dem som är mottagare avelkraften. I det avseendet tror jag all den politik som syftar lillkorllidsavial ger en möjlighel. Tillsisl vill jag upprepa all vallenfallsverkels ellaxor baserar sig påsjälvkoslnader. Däri ingår då också avkasining på del kapilal som är insall iförelagen. HenFÅGELSBO (c): Jag måsie verkligen lacka induslriminisiern fördel besked han gav isitt andra anförande. Jag hade faktiskt tänkt la upp frågan Omavsättningsmöjligheterna för mindre tonnage om man inte skulle försökagå in för alt komma så nära enhetliga taxor som möjligl inom de olika områdena.Tydligen är man inne på det hos . Jaghade annars velat ifrågasätta om man inte borde göra en parlamentarisk översynav dessa taxor, men efter det besked industriministern har gett i den härfrågan ber jag att få tacka för det svar jag nu har fåll. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om avsättningsmöjligheterna för mindre tonnage Herr industriministern erhöll ordet föratt besvara (rn) anmälda inlerpellalion,1975/76:97, och anförde: har frågat mig hur jag ser på avsättningsmöjligheternaför mindre tonnage samt pä frågan om fortsatt produklion vid . Jagvill först erinra om att regeringen - på grundval av 1975 årsvarvskommissions rapport - genom propositionen 1975:110 lade fram förslag tillåtgärder för att temporärt lösa krisen vid varv, som innefattar ävenLindholmens varv. beslöt i enlighet med proposilionens förslag. Somen följd av den rådande krissituationen inom den internationella sjöfartsnäringenhar regeringen i propositionen 1975/76:121 lagt fram förslag tilllånglgående statliga insaiser på varvsområdet. kommer sålunda attsenare under della behandla varvens siluation. Jag anser mig därförinte nu böra göra något uttalande. Hen (): Jag ber att fåtacka industriministern för svarei på min interpellation. I motsats till herrFågelsbo har jag svårt att känna mig tillfredsställd med svarei. Jag förståratt industriministern har många andra bekymmer all syssla med,men del hade kanske inte behövt ta närmare tvä månader att få fram ell såintetsägande svar som det föreliggande. Del är riktigt att under liden harvarvsproposilionen lagts på bord, men hela idén medinierpellationsinsiitutet är ju all man skall få lillfälle att ta upp en vissfråga. Del är klart att det ibland kan hända att denna inte kan besvaras annatän i samband med en allmän diskussion, men i del här fallet lycker jag alt dethade varit helt naturligt, om vi hade diskuterat åtminstone den konkreta frågajag har tagit upp, nämligen . Delär riktigt, som industriministern säger, att man lade fram eltförslag om ålgärder för alt lösa krissituationen på Eriksbergsvarvet, somockså inkluderar . Men det fanns då inte någon klarhet om vad somskulle hända vare sig med Eriksbergsvarvet eller medLindholmendivisionen. I den proposition som vi nu har fåll finns heller ingenkonkret diskussion kring den frågan. Del är möjligl alt man skall diskulerafrågan om det mindre tonnagel i samband med den slörre debatt som äger rum iriksdagen, men jag lycker att del ändå vore av värde att få några konkretasynpunkter på det speciella problem som jag har t;3gil upp. Detframgår såvitt jag vet av varvsproposilionen -jag har ännu inle hunnii läsa deni delalj - över huvud tagel inte om Eriksbergsvarvet skall existera ifortsättningen eller vilka andra åtgärder man länker vidta beiräffande del.Ännu mindre framgår del vad som skall hända med . Delhar sagls att är ett gammall varv, ganskanedslitet och omodernt, men för göteborgarna är del ändå något av en ögonsten.Så ser man del också bland dem som arbelar på varvet. Där råder ensamarbetsanda och en effektivitet, trots de dåliga redskapen, något som inlemin.sl är en oerhörd fördel inom varvsindustrin där förhållandena som bekantinte alltid är de mesl idealiska. Dethar framförts förslag och önskemål om att man skulle bibehålla varvför produklion av mindre tonnage, dvs. en lyp av tonnage som vi får räkna medatt det inom ganska kommer att bli rätt stor efterfrågan på, inleminst från länder som lidigare inle haft någon större handelsflotla men som nu- kanske ibland av prestigeskäl men också av andra skäl - önskar ha en visshandelsflotla. Jag får därför verkligen hoppas alt industriministern även i dagskall kunna anlägga några synpunkter på de önskemål som framkommit om all manskall försöka bibehålla . Del finns iniressenier som är bereddaall uppräithålla en produklion av jusl den fanygsiyp för vilken Lindholmensvarv ar särskill lämpad. Omavsättnings-inöjlighelerna jÖr mindre tonnage Egenlligen skulle jag vara konsekvent och inte la upp någon diskussioni denna fråga, men jag kan förslå när han önskar någrakommentarer, k andra sidan har beskedel varil välvilligt i det avseendet all viju har lagl fram en proposilion. Den grundar sig i slorl pä varvskommissionensförhandlingar och del resullat som dessa ledde lill. På della underlag harregeringen sedan presenterat siu förslag. HerrSiegbahn säger i sin inlerpellalion au den nedbanining av varvens kapaciiel somplaneras bl. a. i Göleborg går längre än vad man eljesl rum om i världendiskuterar. Utan att i detalj gå in på delta vill jag säga all del påslåendeiinte är riktigt. Vad jag tänkte mig var all vi kanske kan förvänta en molionfrån , där han presenterar sina argument för en eveniuelllannorlunda uiformad politik än den som vi frän regeringen har förordat. Därmedskulle vi kanske få ell bättre underlag för den diskussion som skall föras omvårt förslag och om de alternativ som kan komma att föras fram. Även om jag ivivlar Omavsätlnings-möjligheierna jÖr mindre tonnage på att några sädana finns,är vi självfallel iniresserade av att ta del av underlaget för allernalivalösningar. Då skulle vi också kunna föra en mera realistisk diskussion. Beiräffandefrågan om skall jag hell kort svara all della överlogs frånden lidigare ägaren, den s. k. Johnsongruppen, av Eriksbergsvarvel och allavsiklen från börian var all infoga del i varvsorganisaiion, vilkeiemellertid inte kom all ske. Vislälldes alltså inför problemei Eriksbergskrisen, vari ocksåinkluderades . Men vi var hell överens med den tidigare ägarenom all en nedläggning av och en samordning med varnödvändig och all man från den lidigare ägarens sida måsie ge klart besked omdet före , dvs. innan staten skulle ta över varvet. Så skedde också,och den nedbanining som är praktiskt taget klar har genomförts på eltsmidigt sätl, enligt uppgifter som jag har fåll. Medanledning av den fråga som nu framförde och som han tydligen harhängt upp sin inlerpellalion på. nämligen om det finns andra ägarintressenter,skall jag bekräfta alt del finns sådana intressen. Den s. k. Johanssongruppeni tog konlakl med varvskommissionen. Tillindustridepartementet kom ett telex lill varvskommissionens sekretariat, ivilket gruppen tog upp frågan om möjligheterna ;itt få ta över . Manförknippade emellertid ett sådanl överlagande med planer på all bygga upp entransportorganisation för 80. Det var alldeles uteslutet att statenskulle kunna gå in i en förhandling om vad som skall ske kring ansåg därför alt den inte kunde ta upp någon reellförhandling om den frågan. Arbetet med en sådan transportorganisation har manfonsaii med fram lill , och vi är sålunda i ell helt annal läge. Senarepå hösten hade jag ett samtal med direktör . Denne lämnade dånärmasl en redovisning av hur han hade tänkt sig transportorganisationen närdetgäller stålverket. Jag framhöll för direktör all del var diskussionersom han fick föra med NJA:s ledning och med- projektledningen för 80.Jag kan alliså inle se några möjligheler au klara problem genom ensådan förhandling. Tillsist, herr lalman, är det riktigt att vi kanske kan hoppas pä en ökning avintresset för det mindre tonnaget. Men i så fall har vi resurser i de varv somvi har kvar och kan lägga in order på dessa. 1övrigt uppskattar jag bröderna myckel högt. De har gjort ettförtjänstfullt arbele. Deras insaiser i exempelvis är berömvärda. Hen (): Jag förslår myckel väl all industriministern inte kan diskuteraLindholmens varv i samband med frågan om det lolala trans-porlproblemel förSlålverk 80. 1 all synnerhet framslår den saken än mer uppenbar. Menom man har någol intresse av att rädda elt varv inom ramen för en allmänuppgörelse, säger man inte att "de krav och de förulsältningar som ni harangivit är omöjliga att acceptera", utan man frågar: "Kan vidiskulera på en annan basis och se om del finns några förulsällningar för enöverenskommelse?" Såviit jag förslår har della inle skell. Jag tolkaralltså industriministerns uttalande så att man har beslämi sig för attLindholmens varv skall försvinna och att där inte skall förekomma nägonverksamhet ulöver möjligen i en docka som Gölaverken f n. disponerar över. Beträffandemöjligheten all få avsällning för mindre och medelslon tonnage ochspeciallonnage är del klarl alt Uddevallavarvels jältedyra docka som har kostatåtskilliga hundra miljoner - och ännu mer om man lägger lill kostnaden för denjättelika lyflkran som man håller på att installera för att kunna lyfta delartill fartyg på upp lill - också kan användas för all bygga mindrelonnage. Men om man bygger ul ell varv för så siort lonnage. blir delnaluriiglvis myckel dyrbart all använda del - och myckel svårl all amorterakosinaderna - för all bygga medelstort tonnage, .ven om del alltså i och försig går att bygga sådant tonnage på större varv, är naturligtvis smävarvenbättre anpassade härför. mån det kommer all visa sig möjligl - vilket många tror; själv är jag ingenexpert och vågar inte ha nägon uppfallning - all finna väsentligt ökadavsättning för smälonnage, vore det nog värdefullt om man även övervägde fråganom att skulle kunna få fortsätta sin verksamhet enligtrikllinjer som skulle kunna dras upp lillsammans med dem som är iniresserade avfrågan. Omavsättningsmöjligheterna jör mindre tonnage Bara hell korlfatlal! Vad är del som har varit huvudfrågan för varven?Jo, del har varit frågan om samordning - eller skall vi kanske säga bristen påsamordning - och nödvändigheten av en bantning av vår kapacitet. Vifick problem , som jag har nämnt om. och för regeringen och framstod det i det läget somdel mest angelägna all söka rädda så mycket av sysselsättningen som möjligl.Det gällde då de vid de två varven och sysselsattamänniskorna. Jag tycker att de åtgärder som vidtagils för att så långtsom möjligt klara den uppgiften också har varit de som kunnal vidtas. Men iförutsättningarna för all över huvud taget åstadkomma en samordning för alldärigenom klara så myckel som möjligl av jobben ansåg varvskommissionen delnödvändigl au arbeta med förutsäliningen all Lindholmensvarvel måsie läggasned, och såväl regeringen som delade ju den uppfaitningen genom detbeslul som fållades . Överläggningenvar härmed slulad. Nr 83 § 7 Om samhällsinformationen i skolans läromedel Fru slalsrådei HJELM-WALLENerhöll ordet för all besvara (vpk) anmälda fråga,1975/76:263, lill herr uibildningsmi-Om samhällsinfor- nistern, och anförde: mationen i skolans Herr talrnan! har frågal chefen för ulbildningsdepartemeniet läromedel vilka åtgärder statsrådet kommer alt vidta för attmotverka borgerlig indoktrinering och falskinformalion i skolans läromedel. Enligt fastställd ärendefördelning ankommerdet på mig att besvara frågan. fråga torde haaktualiserats genom att LO har begärt alt vissa läromedel, främsi iföretagsekonomi, skall objektivitelsgranskas. Ämnet företagsekonomi harhittills inle omfattats av läromedelsnämndens granskning. Enligt vad jag harerfarit har dock läromedelsnämnden, som har lill uppgift au granska centralaläromedel i samhällsorienterande ämnen, beslulal alt hänföra förelagsekonomilill de samhällsorienierande ämnena i gymnasieskolan. En obligatoriskgranskning kommer därför att ske av centrala läromedel i ämnet. Objeklivitetsgranskningenav läromedel kommer sålunda att utökas med ytterligare ell ämnesområde. Denform för granskning av läromedel som fattade beslul om 1974 kommerenligt min mening alt tillgodose krav om allsidighet och opartiskhet iläromedlen. Skulle mot förmodan så inte bli fallet kommer jag självfallet allöverväga vilka ytterligare ålgärder som kan visa sig erforderliga. (vpk): Försl skall jag be alt få lacka för svaret. Trotsall det är regering och riksdag som formellt bestämmer utbildningens mål ochinrikining är det läromedelsproducenterna som fritt får tolka dessa mål. Detheler i. ex. i , som är avsedd förgymnasieskolans tvååriga tekniska linje: "Personalens inlresse liggernaluriiglvis i hög lön och irygghet i anställningen Men lönehöjningar ledernormall sett lill sämre resullal i rörelsen. Om ägaren hotar att avvecklarörelsen har ju tryggheten försvunnit. får myckel allvarligakonsekvenser för de anställda som kan få svårt au erhålla arbete på annalhåll." Läroboken varnar med andra ord eleverna för alt som löntagareställa kostnadskrävande lönekrav. Ettannal exempel kan tas ur Företagsekonomi för tekniker av Ber-denius ochHenriksson. Del heler där apropå arbeismiljön: "au förbäiira miljön kostarpengar och dessa pengar måsie hämlas ur samma poil som också -.5ka användastill förbäliringar av löner och sociala förmåner. Del är svårt att bygga om ensmutsig mekanisk induslri och betala de höjda löner som eit kollektivavtalkan leda till." Ovannämndacitat är exempel på både borgerlig och arbetsköparvänlig indoktrinermg och på falsk information i skolans läromedel. 12 Jag har frågat statsrådet vilka ålgärder som börvidias för att motverka dylika hårresande exempel,och hon har svarat mig alt hon skall låta granska läromedlen bättre. Denobjektivitetsgranskning som förekommer är samhällets enda lilla möjlighellill kontroll över innehållet i läroböckerna. Den objektiviteisgranskning somäger rum i efterhand är tänkt att fungera som en spärr mot bl. a. ensidigpropaganda. Men den granskning som förekommer är otillräcklig och kanändå aldrig bli annal än en subjektiv bedömning. Jag kan nämna alt de endaläromedel som underkänts av nämnden är sex häften av tjugo i ettläromedel. Vpkhar under många är ställt krav på ell förstatligande av läromedelsproduktionenför att bl. a. på så sätl få ett infiytande på läromedelsproduktionen. Vpk hardessutom krävt att konsumenterna - i delta fall eleverna och lärarna - skall hainflylande och påverkansmöjlighet vid framställningen av läromedel. Deläromedel som används inom gymnasieskolan i samhällskunskap ochföretagsekonomi är minst sagt ar-betsköparvänliga och måste ändras. Jagvill lill slut fråga om granskning är den enda åtgärd som statsrådet föreslårför att råda bot pä de här miserabla förhållandena i fråga om läromedlen ochmotverka den falska informalion som finns i skolans läroböcker. Omsamhällsinjör-mationen i skolans läromedel Jag ämnar inte gå in och ha några åsikter om det som har lästupp; sådana kan jag personligen ha, men som statsråd vill Jag inte lägga mig iden prövning som jag vet kommer lill stånd inom läromedelsnämnden. Påfru fråga om granskning är den enda möjligheten kan man svara all det ärdet. Del gäller både den cenlrala granskningen och, inle minsl, den lokala, somjag menar är myckel väsenllig. Del är ändå lokalt som man ytterst ansvarar förinköp och användning av läromedel; jag länker dä på eleverna, lärarna,ämneskonferensen och skolstyrelsen. Jag tror alt man i ännu högre grad än vadsom sker måste betona just ansvaret där. (vpk): Det är bra altnu även företagsekonomi skall hänföras lill de samhällsorienterande ämnena -men del räcker inte med en granskning, i synnerhet inle som den sker iefterhand, för alt motverka den borgerliga och den arbeisköparvänligapropagandan. Den objektivitets-granskning som förekommer är ju mycketslumpartad - den bygger på enskilda människors värderingar - och därför kan detegentligen aldrig bli fråga om all få ell objektivt läromedel. Detbehövs, menar jag, helt andra ålgärder för all moiverka den härindokirineringen. Vi har slällt krav pä alt samhället skall överta läromedelsproduktionen,och det har även den socialdemokratiska partikon- Nr 83 gressen gjort. Får jag fråga: Är del någonling all vänta i denriklningen, Tisdaeen den ' '' " bälire och allsidigare läromedelsproduklion? --------------- Överläggningen var härmed slulad. studiejörbundenför § 8Om fördelningen av statsbidrag till studieförbunden för verksamhel bland verksamhijt bland handikappade Herrulbildningsminislern erhöll ordel för all besvara i (c) anmälda fråga. 1975/76:259, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd alt medverka lillatt statsbidrag lill stöd för studieförbundens verksamhet bland handikappadebringas i överensstämmelse med resp. förbunds verksamhet pä detta område. Somfru framhåller skall de särskilda staisbidragen fördelas mellansludieförbunden med hänsyn lill deras insaiser för all ulvecklasiudiehjälpmedel och sludiemeloder för handikappade. beslulade riksdagenför första gängen , då ett särskill bidrag infördes för alt stimulerautvecklingsarbete i fråga om studieverksamhet för handikappade, och senastförra året, då ett nytt bidrag infördes för tekniska och organisatoriskastödåtgärder. Till skillnad från bidragen till studieförbundensorganisalionskostnader och studieförbundens pedagogiska verksamhet i övrigtfördelas de särskilda bidragen för handikappades siudieverksiamhel alltså intei förhållande lill antalet studietimmar utan i första hand med hänsyn tillvilka utvecklingsprojekt som de olika sludieförbunden har. Jag anser att dettaär en rimlig princip, eftersom kostnaderna för utvecklingsarbete för vissahandikappgrupper kan vara större än för andra och inte behöver slå i direktproportion till antalet studietimmar. Jagvill också nämna att folkbildningsutredningen har i uppdrag att pröva vilkaytterligare insaiser som kan behövas för all underlälla för handikappade alldella i cirkelsiudier och bl.