prot · FY0916 · 1975-12-31 00:00:00 — Den negativa trend ibefolkningsutvecklingen i Norrlandslänen som varit så markant under många århar nu dess bättre - även om man ännu inte vågar säga att den förvandlats i enpositiv trend - i varie fall bromsats upp, och den nedåtgående kurvan harplanats ut . Men befolkningsrelationen mellanNorrlandslänen å ena sidan och landet i övrigt å den andra har under en stordel av ändå inte blivit tillfredsställande. Landets helabefolkning ökade mellan t. ex. åren II Riksdaiens protokoll 1975. 1965 och 1972 med ungefär350 000 människor, medan antalet invånare inom Norrlandslänenminskade med inemot 10 000. Lägger vi sedan till del all en hel del orter iNorrlandslänen varit expansiva och ökat sin befolkning, såblir den befolkningsullunning som skett på andra områden i dessa län, framförallt i inlandet, i stället så mycket mer markerad. Det är helt nödvändigt allregionalpolitiken också i fortsättningen får en sådan inriktning att enutplåning av mindre tätorter i norra inland så långt möjligtförhindras. Vi måste alltjämt försöka förhindra all de små tätorterna går överi ren glesbygd och alt den rena glesbygden blir ett slags ödebygd. Del ärkanske två områden som här kommer i första blickfånget: behovet av förbättradesysselsättningsmöjligheter och behovet av goda kommunikationer till rimligakostnader. Kommunreformenhar ulan tvivel orsakat en hel del svårigheter, inte minst i delar av delnorrländska inlandet. Kommunsammanläggningar har ägt rum mol de berördainvånarnas vilja. Kommunerna har blivit myckel stora och i en del fall alltförstora. Avståndet mellan den enskilde medborgaren och den kommunalebeslutsfattaren - de kommunala förtroendemännen - har blivit stort, bådegeografiskt och konlaktmässigt. Del är från allmändemokralisk men mol bakgrundav här anförda aspekter även från regionalpolitisk synpunkt väsentligt alt vårkommunala demokrati har en stark livskraft. För att motverka nackdelarna av destora kommunerna borde åtskilliga uppgifter kunna läggas över på kommundelsråd,så all beslutsfattandet åtminstone delvis åter kommer närmare de människor delberör. Enviktig princip i länsberedningens avslutade arbete har varit alloffenlligrältsliga uppgifter inte bör ligga på högre beslutsnivå än vad som ärnödvändigt i förhållande till de av beslutet direkt berörda. Kravet från bl. a.moderata samlingspartiet om inrättande av kommundelsråd i kommunerna liggerhelt i linje med den principen. Ett annat ställningstagande från en enhälliglänsberedning gäller att den statliga tillsynen och kontrollen över denkommunala verksamheten bör och kan minskas. Kommunerna bör i störreutsträckning än nu kunna få disponera specialdeslinerade statsbidrag utaningående författningsreglering. Onödiga detaljföreskrifter som kan försvårakommunal verksamhet bör las bort. Dei dagarna aktuella socialdemokratiska maktkoncenlrationsförsöken i Luleåkommun, som har påtalats i dagens debatt av och herrBurenslam , innebär - om de genomförs - en försvagning av den kommunalademokratin som inte kan accepteras, oavsett vilka effektivitetsskäl man änanför för denna form av maktkoncentration. Del är egentligen det gamlaproblemet om rättssäkerhet kontra effektivitet som här dyker upp i ny aspektoch som innebär, om den aktuella metoden mera generellt skulle böria tillämpas,inte bara för den kommunala demokratin utan även för vad man kan kalla denkommunala rättssäkerheten oroande perspektiv. De uttalanden som riksdagsmajorileien gjorde i fiol att delregionalpoliliska stödet i större utsträckning borde inriktas på att främjasysselsättningen, förbättra grundsituationen i stödområdena och skapa störreutrymme för enskilda initiativ är naturligtvis riktiga. Den av riksdagenbegärda skyndsamma utredningen av frågan om en differentiering avbeskattningen i regionalpolitiskl syfte är av utomordentlig betydelse för denframlida utvecklingen, särskilt i Norrlandslänens inland. Den får därför inteförfuskas av en motvillig regering. Ettområde där samhället verkligen har ett stort ansvar för regionernas möjlighetertill utveckling är transportsektorn. Här är det synnerligen viktipt medfortsatta insatser men också med mer samordnande åtgärder. Delstatliga transportstödet är väsentligt för regionalpolitiken. Sedan det tillkom1971 har det inte minst på grund av ständiga krav och många motioner från den borgerligaoppositionen kunnat förbättras på väsentliga punkter. Del bör emellertid kunnabyggas ut ytterligare. Jag tänker närmast på att även sjötransporter skullekunna omfattas av stödet. Man borde kunna vidga det varuområde som kan bliföremål för stöd, och stöd borde även kunna utgå till icke yrkesmässiglandsvägstrafik. Föratt en aktiv regionalpolitik skall kunna ge aktiva regioner fordras det envettig iransportpolitik också på personsidan. Låt mig bara peka på en endafråga som berör inte bara Norrlandslänen ulan ganska många län runtom i det härlandet, nämligen frågan om bibehållandet av . Jag tror all ettalldeles övervägande antal människor i detta land finner regeringens beslutfrån vara helt felaktigt. I vart fall torde del vara absolut erforderligtatt en utredning om möjligheten all bevara som flygplats kommer tillstånd och att det från så många håll hårt kritiserade regeringsbeslutetomprövas. Remissvaren på den s. k. är belysande. Den lokala flygbullerstörningenomkring måste vägas mol riksintresset all den centralt belägnanärflygplatsen i behålles. Någon officiell utredning där en sådanvägning skett har aldrig gjorts. Härborde, herr talman, verkligen inte några relativt sett få personers agerande,regeringens och kanske mest kommunikationsministerns prestige, få gå före vaden sannolikt myckel bred opinion i hela landet anser vara riktigt. Del blir naturligtvis inte något direkt samband mellan de här olikainläggen, vilket kan vara beklagligt. Jag hade för min del tänkt utgå ifrån enskrivning i årets finansplan vars konsekvenser del hade varit intressant att fådiskutera med finansministern. Jag hade dessutom kunnat hjälpa honomtidsmässigt genom alt citera en del av vad han skrivit och därmed bespara honomen del bekymmer . Finansministernsäger när det gäller investeringspolitiken bl. a. all förutsättningarna föratt vi skall klara vår handelsbalans är ett starkt krav på tillväxt av vårlångsikliga exportkapacilet, och han fortsätter därefter: "Under en lång följdav år har kunnat notera en internationellt sett mycket snabb ökning avproduktiviteten inom industrin. Denna gynnsamma utveckling har medverkat tillatt stärka den svenska industrins internationella konkurrenskraft och skapautrymme för en kraftig standardförbättring för hela folket. Under de senasteåren förefaller emellertid taklen i produktivitetsförbättringen alt hadämpats. Ensvagare produktivitetsutveckling återverkar negativt på möjligheter all ökakonsumtionsslandarden och finansiera ökade kostnader för utbyggnad avreformpolitik och offentlig service. I den mån lönehöjningarna blir snabbare änproduktivitetsökningen uppstår dessutom en press uppåt på prisnivån. Motden bakgrunden är del naturligt all tillmäta åtgärder som syftar till all ökarationalisering och effektivitet i näringslivet en central betydelse vidutformningen av den ekonomiska politiken. Detta ställer i sin tur krav påomfattande investeringar inom förelagen." Detär så sant som del är sagt. Jag har inte här för avsikt all föregripa denfinansdebatt som möjligen på nytt kommer alt beröra den här problemaliken, menjag vill gärna göra ett par kommentarer i anslutning till detta. Förstoch främst kan det noteras all löneökningar - eller personalökningar, för detfinns ju andra former än direkta löneutbetalningar - som är större änproduktivitetsökningen ger enligt finansministern anledning tillprishöjningar. Om man tittar på del problem som arbels-marknadsparterna harjust , nämligen att tillfredsställa regeringens önskemål om inte bara entvåårsuppgörelse utan en snabb sådan, kan man konstatera - och jag hänvisartill vad som tidigare är sagt i debatten i kammaren - att det tillgängliga produktivitetsutrymmetför och mer än det har intecknatsredan genom uppräkning av arbetsgivaravgifter. Det betyder att parternaegentligen sätter sig ned för att förhandla om inflationstakten. Hade manönskat en snabb tvåårsuppgörelse borde förberedelserna ha varit något bättreoch något tidigare vidtagna. är egentligen en annan sak i citatet som jag just nu skulle vilja uppehållamig vid, nämligen: Hur har vi nått den här höga materiella standarden? Jag troratt vi i del här fallet är världsbäsl. Finansministern tyckte all vi varvärldsbäsl i fråga om bilförsäljningen , men del gällde relativa talmedan det här även gäller absoluta tal. Detta har vi uppnått genom etteffektivt arbetande näringsliv. Jag kanske för ordningens skull skall säga alljag också tror all vi haren relativt väl fungerande offentlig förvaltning. Mankan nu beskriva allt detta på olika sätt. Jag hörde i debatten här i kammarentidigare följande beskrivning; Vi har en massa människor som för vårtland framåt - alltså en blandning av duktiga arbetare och företagare.Naturligtvis är det de som arbetar i dessa förelag som gör dem effektiva, menvi skall ha klart för oss all det här inte är någon automatisk process, ocheffektiviteten är i hög grad beroende av den miljö i vilken företagen ochföretagarna lever. Vihar här i kammaren i flera inlägg fått lyssna till en del bekymraderöster, tillhörande representanter för företagsamheten - över partigränserna.Jag vet av egen erfarenhet, herr talman, all man nog bör ta den kritiken frånnäringslivets talesmän på allvar. Det är ju den här församlingen som stiftarlag och indirekt därur kommande förordningar. I det sammanhanget skulle nognäringslivet acceptera en lägre produktivitet än den som förekommit undersenare år - särskilt om man därmed skulle ha kunnat prioritera kvaliteten iproduktionen. Ioch för sig är det ofrånkomligt att komplexiteten i det moderna samhället förmed sig behov av en ökad lagstiftning. har man tillgodosett de uppkommandebehoven i den ordning de har uppmärksammats och utan någon egentlig samordning.Det har lett fram till dagens situation, som jag tycker kännetecknas av ettstarkt utvecklat och ytterst splittrat konglomerat av bestämmelser och pålagor.Det gäller inte minst inom näringslivets handels- och servicesektor. Vi saknari dag ett samlande grepp inom lagstiftning och administration, i varie falltill den del dessa rör näringslivet. Detvare mig fiärran, herr talman, all som nykomling i den här ärade församlingenifrågasätta noggrannheten i prövningen av förelagda lagförslag. Men eftersomprövningen sker av varie förslag för sig, oftast ulan koppling till angränsandeområden, är del svårt att helt få klart för sig konsekvenserna. Tyvärr har manväl heller inte alltid ansträngt sig att sälla sig in i hur de nya lagarnaverkar i praktiken och framför, allt inte i hur de påverkar effektiviteten iförelagen - och därmed den ekonomiska utvecklingen i vårt land över huvudlaget., HerrWachtmeister i gjorde samma konstaterande i fråga om detkommunalekonomiska området. Även där saknade han ett korrekt beslutsunderlag.. här något sena stunden må del tillåtas mig, trots alt jag inte är latinare,all citera en gammal klok : "Corruplissima re publica plurimaeleges", som på normalsvenska lär betyda: Ju mer fördärvad staten är, destofler är lagarna. Jagvill med dessa ord inte ansluta mig till den klubb av dome-dagsprofeler som hargjort sig hörd både inom och utom landets gränser under de senaste månaderna.Jag skulle i stället i all enkelhet vilja låta detta citat få gälla som slavensviskning i örat på segerherren i triumfvagnen. Vi har lyckats, t. o. m. förunderligt yäl, här i . Låtoss inte ytterligare förändra blandningen i vår biandekonomi islatskapitalislisk och byråkratisk riktning! Jag har begärt ordet i årets allmänpolitiska debatt för att uttala denoro som jag känner för all de fastlagda målsättningarna för samhälletsregionalpolitiska jämlikhelssträvanden kommit i skymundan den senaste liden. Delfinns stor risk för alt såväl regering som riksdag kan förledas avfolkmängdsredovisningar, rapporter om lokaliseringsstöd och allt tal omsatsningarna på 80 i att tro att utjämningen går av bara farten.Så är det inte. Man behöver bara studera uppgifterna om arbetslösheten för attfå påminnelser om obalansen. I flera av Norrlandslänen är arbetslösheten fleragånger större procentuellt sett än vad den är i Syd- och . Och förNorrland som helhet redovisar mätningarna en arbetslöshet nära dubbelt så storsom den för riket som helhet. Menännu mer oroande blir uppgifterna om man ser på den industriella utbyggnaden. Mankan till viss del avläsa den i rapporterna om investeringsfondernasutnyttjande och om lokaliseringsstödet. De ger besked om all svensk industriinte tycks ha fattat något av regeringens och målsättningar isträvandena efter en bättre regional balans i sysselsättningen. Någon vilja hosföretagen all flytta produktionen dit där den lediga arbetskraften finns kanman inte avläsa i de redovisningarna. Budgetåret1973/74, som är senaste redovisade period, meddelade Kungl. Maj:t tillstånd attla i anspråk invesleringsfondsmedel enligt 9 S 3 mom. förordningen ominvesteringsfonder inom industrisektorn till 575 företag. Endast 50 av dem,alltså knappt en tiondel, gällde utbyggnader i den dryga halva av vårt landdär arbetslösheten är störst - de fem nordligaste länen. Totaltmedgavs företagen alt ta i anspråk nära en och tillindustriell utbyggnad. Av den summan kom endast 65 miljoner eller knappt 5 96alt gälla de 58 96 av landet som utgör. Lokaliseringsstödetvar ursprungligen avsett att bli hjälpmedel för industriell utbyggnad iNorrland och vissa gränsområden. Sedan har stöd-gränserna steg för stegfiyttats ul, och går en stor del av den stimulansen till andra delar änNorrland. Lokaliseringsstödet tas numera till betydligt mindre del äninvesteringsfondsmedlen i anspråk för industriell utbyggnad. Under en periodav - fr. o. m. t. o. m. den 31 december1974 -, som den senaste redovisningen omfattar, hade 441 företag fålllokaliseringsstöd. Nära 200 av dem låg i andra delar av landet än . Avlokaliseringarna i de fem norrlänen var endast 30nylokaliseringar. Jaganser alt man i denna enkla redovisning kan finna tillräckligt med bevis för attkräva bättre styrmedel för samhället. Det är en tvingande nödvändighet, om detskall bli något av den utjämning av sysselsättningen i landet som har lagtsfast i regionalpolitiska målsättning. Denfrivillighet i utlokaliseringar som företagen har utlovat har de inte levt upptill. Man fortsätter att bygga ut i överhettade områden, i hopp om altarbetskraften skall flytta dit från de sysselsältningssvaga delarna av landet.Den utvecklingen måste brytas. Visst har samhälletsregionalpolitiska insatser varit av stor betydelse för Norrland-skatteuljämningen, fraktstödet, lokaliseringsstödet, de utjämnade teletaxornam. - men ännu är det långt till dess vi kan påstå att del råder regional jämlikhet. Låtmig bara ta ett exempel som rör kommunikationerna. Naturligtvis har stödet tillSJ:s olönsamma trafik, till bussföretagen och företagens fraktkostnader varitav stor betydelse, men alltjämt finns det ett oöverkomligt hinder isamfärdseln i vårt land: de höga kostnaderna för persontrafiken. Omen person, exempelvis en företagare i någon av de delar av vårt land som är istörsta behov av lokalisering -jag väljer exemplen i ochPajala i Norrbollen -, har behov av personkontakter i , åsamkar delhonom mycket stora kostnader. Snabbaste förbindelse - tåg plus flyg - förSorselebon kostar . Motsvarande snabbaste förbindelse för Pajalabon -buss, tåg och flyg - kostar . Jaganser alt en reform på detta område är en av de mest angelägna. Varför inteinföra ett kostnadstak för inrikes resor - ett tak på låt mig säga . -utöver vilken kostnad samhället svarade för en subventionering? Delvore en myckel viktig och angelägen reform. Den skulle verkligen göraSverige rundare. Den skulle undanröja stora kommuni-kalionshinder och geturistnäringen i helt andra möjligheter än all konkurrera medmellaneuropeiska anläggningar. Den skulle också vara ett nödvändigt stöd tillNorrlands företagare, som upplever problemen när det gäller personkontakter medSyd- och som ett stort handikapp. Den skulle vara en reform ilinje med de tidigare uppräknade, i syfte att göra vårt land jämlikt. Delär viktigt all samhällets regionalpolitiska insatser kompletteras. Del ärangeläget alt samhället skyndsamt får medel för att styra den industriellaexpansionen. Först då kan vi hoppas att den regionala utjämningen skall ledatill genomgripande resultat. Men det brådskar på många håll. Låtmig återkomma till kommun i , där man känner trycket avutvecklingen som starkast. Där har man 1 658 av kommunens-ca 4 000invånare i åldersgrupperna . Kan vi inte skyndsamt gå in med etteffektivt samhällsstöd och leda några sysselsättningsprojekt dit, kommerytterligare unga krafter att tvingas flytta och kommunen blir snart ett endaålderdomshem. Mångakommuner i har upplevt börian till en positivutveckling. Man har kommit över problemet med utförsbacken. Men för någrakommuner - bland dem - är det angeläget att, slå på larmklockan. Därman skulle - om hade fått byggas ul - ha haft en pulserandeaktivitet och hög sysselsättning, där råder nu en situation som kräver mycketsnabba samhällsinsatser. Deregionalpolitiska insatserna får inte komma i skymundan för några positivayttringar. Samhället måste få nödvändiga instrument, och sam- hället måste ständigt varaaktivt om de önskade regionalpolitiska resultaten skall nås. FruANDRÉ-(c); Regionalpolitikens målsättning måste vara alt skapa förutsättningarför en hög sysselsättningsgrad, en bra miljö och en väl utbyggd service. Delgälleratt ge människorna likvärdiga levnadsbetingelser i olika regioner. Mendet är också viktigt att inom regionerna skapa balans mellan olika kommuner.Den nu pågående länsplaneringen har därvidlag en viktig funktion att fylla. Enkoncentration till primära centra urholkar underlaget för andra kommuner inomregionen, vilket får allvarliga konsekvenser för sysselsättning och service. Utvecklingenhar visat att människorna har en stark önskan efter en decentraliseradbosättning. För alt denna önskan skall kunna förverkligas måste del finnastillgång till arbete och offentlig och kommersiell service. Enriktig målsättning för samhällsplaneringen inom en region måste därför vara attbygga upp orter av olika karaktär som inbördes kompletterar varandra och därarbete, service och bra miljö blir tillgängliga för alla människor. Skaraborghar på grund av sin decentraliserade ortslruklur förutsättningar att följa uppen sådan målsättning. Näringslivets och myndigheters verksamhet hardecentraliserats till ett flertal orter i länet. Möjligheter finns till en godboendemiljö med närhet till arbete och fritidsaktiviteter. bordedärför vara ett intressant studieobjekt som ett flerkärnigt län där näringsliv,förvaltning och bebyggelse decentraliserats. Del bör ske en utvärdering sombelyserde ekonomiska, sociala och miljömässiga fördelarna med en sådanstruktur. Detta skulle vara en god grund för en fortsatt decentraliseradutbyggnad av . Föratt trygga länets fortsatta utveckling fordras insatser på olika områden.Näringslivets struktur har lett till en högre sysselsättningsgrad inomtillverkningsindustrin än medeltalet för riket. Däremot är andelen inom tjänste-och servicesektorn lägre än riksmedeltalet, vilket bl. a. inneburit attförvärvsgraden bland kvinnor är förhållandevis låg. Högut-bildade har också fåarbetstillfällen i . Detta innebär en obalans på arbetsmarknaden. Exempelpå aktuella strukturförändringar är förslaget till nedläggning avcementindustrin i och aktualiserade förändringar av Vanäs-verkensproduktion i . För att förbättra näringsstrukturen och ökasysselsättningen krävs lokaliseringspolitiska stödinsatser i form av bådebidrag och lån. Fler arbetstillfällen inom offentlig förvaltning skulle ocksåskapa en väsentligt förbättrad balans mellan olika sektorer på arbetsmarknadeni länet. Påjordbruksområdet intar en av de främsta platserna i landet.Länet svarar för av vårt lands råvaruproduktion av livsmedelmedan andelen förädlade livsmedel ligger på 5 96. Del är därför angeläget meden högre förädlingsgrad. Inom länet finns jordar som med gott resultattidigare odlats med sockerbetor. Efter den höjning av världsmarknadspriset påsocker som skett och som kan förväntas bestå måste det vara rikligt allåterigen odla sockerbetor i . En förädling i form av en saflstalionskulle vara ett värdefullt tillskott till näringen och lägga grunden tillvidare utbyggnad. Väganslagensfördelning är ur regional och inomregional synpunkt av stor betydelse. Då delgäller anslagen till både riksvägar och länsvägar har länet fått en heltotillräcklig medelstilldelning. Det finns all anledning att kraftigtunderstryka behovet av ökade anslag. Tillgångenav utbildning pä olika nivåer tillhör en mycket viktig samhällelig serviceinom en region. Då det gäller den högre utbildningen har ettdokumenterat behov. Det av U 68 framlagda förslaget till lokaliseringsorter harav outgrundlig anledning helt förbigått länet. Detta har upprört länetsinvånare eftersom man inte kunnat finna välgrundade sakskäl sådantställningstagande. Då kommer att behandla frågan längre fram är deldärför vår förhoppning att också skall få tillgång till högreutbildning. i (s): Fördel regionalpolitiska stödet har riksdag fastställt enfemårsram för perioden /74-1977/78 om totalt 2 500 milj. kr. Delta stödtillsammans med andra samhällsåtgärder, bl. a. utloka-lisering av viss statligverksamhet, har skapat tiotusentals arbetstillfällen och varit en god injektionför sysselsättningen i de regioner som har fått del av lokaliseringsstödet ochav ullokaliseringen. När del gäller lokaliseringsstödet har varitenig om all det bör riktas i första hand mot de av fastställdastödområdena. Avgränsningen för att erhålla lokaliseringsstöd till orterutanför stödområden är självfallet inte knivskarp utan bedöms med hänsyn tillde olika omständigheter som kan föreligga i del enskilda fallet och ursysselsättningssynpunkt. Men,herr talman, del är inte bara lokaliseringsstöd och ullokalisering av statligverksamhet som regionalpolitiskl verksamt kan påverka utvecklingen inom enregion. En utbyggnad av den allmänna servicen i form av bättre utbildning ochförbättrade kommunikationer i närhet till regionerna är exempel på åtgärder somär verksamma ur regionalpolitisk synpunkt. Sydöstradelen av vårt land är en region som behöver vissa stimulansåtgärder för att nåen högre sysselsättningsgrad och ett mer differentierat näringsliv. Om man gören jämförelse med landet i övrigt när det gäller sysselsättningsgraden i dettaområde skall man finna att vi där klart ligger under genomsnittet för landet iövrigt, självfallet med vissa lokala variationer. Omjag får ta ett speciellt exempel vill jag nämna den ort jag självrepresenterar, där vi skulle behöva 800 nya arbetstillfällen för att komma inärheten av den genomsnittliga sysselsättningsgraden i landet. Det är en ortmed knappt 30 000 människor. 12 Riksdoii-ns protokoll 1975. Ettytterligare bevis på den otillfredsställande differientieringen av näringsliveti landels sydöstra del är löneläget, som ligger under riksgenomsnittet. Dettaär alltså klara indikationer på alt sysselsättningsfrågorna i denna landsdelmåste ägnas ökad uppmärksamhet. En ökad satsning från samhällets sida ärnödvändig för att denna region från sysselsättningssynpunkt skall blijämställd med landet i övrigt. Somjag nämnde kan också andra åtgärder än lokaliseringsstöd och ullokalisering avverksamheter utgöra en stimulans på näringslivet. Kommunikationerna är ensådan stimulansåtgärd som tillmäts stor betydelse i delta avseende. Riksväg 15går från över genom och län upp tillStockholm. Del är en väg som är av hög standard, fullt i klass med våraEuropavägar.