prot · FY0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagfick en känsla av att var besviken på de direktiv som den storasysselsältningsutredningen har fält, och därför vill jag som en deklarationfrån vårt håll säga alt vi anser de direktiven svara mol den beställning somriksdagen gjorde med anledning av inrikesutskoltets skrivning 1974. 8 i det utskoltsbetänkande som vi nu behandlar skriver utskolts-majoriieleni en mening föfiande: "Utskottetkonstaterar att de arbelsmarknadspolitiska och regionalpoliliska avsnitten ärtunga delar i utredningens direktiv." Denna skrivning ställer sig fruJonäng inle bakom. Jag känner då ell behov av att här deklararera, all om manunder en period har arbetat intensivt i ulredningen, så måste man verkligensäga all del finns täckning för den formuleringen. Jag har i utskottet sagt atti den regionalpoliliska grupp där jag arbetar har vi vid en rad sammanträdentagit upp sambandet mellan regionalpolitik och arbetsmarknadspolitik, och jagär därför förvånad över att markerar all hon inle ställer sig bakomut- Sedansade all här talar som folk-parliriksdagsman,inle som utskottets ordförande. Ja, det är väl ändå alt fordra litet väl myckelav en riksdagsledamot, , alt han skall tala för utskottetsskrivning i elt ärende där vi frän har avgivit en reservation. Vihar ju här i en reservation föfil upp det krav på en Iryggheisgaranti förungdom som jag så utförligt talade för och gav så stort utrymme ät i mittanförande. Dä tycker jag del är hell orimligt att kräva att jag som utskottetsordförande här skulle tala för majoritetens skrivning. HerrLorenlzon och i viss mån också utskottets vice ordförande sade att del hadevarit värdefullt om jag hade kunnai konkretisera vad som menas med vårskrivning. Då vill jag svara att vi har sagt all man på allt säll skall försökafå ell mera finmaskigt nät - för att använda samma uttryck som jag användetidigare - mellan skola och arbete. Alla har ju också hållit med om att mångaungdomar faller igenom. Vår målsättning är all genom utbildning ochpraklikplatser - inte bara på de statliga och enskilda sektorerna utan också påden kommunala sektorn, - försöka fånga upp ungdomen och ge denutbildning och arbete så snabbi som möjligt. Hen LORENTZON (vpk) kortgenmäle; Först några ord lill , utskottets ordförande, sommåste ha missuppfattat mig när jag nämnde all han icke lalar påutskollsmajoritelens vägnar utan som folkpariistisk riksdagsnian. Som allakammarens ledamöter säkert har märkt brukar ut-skotlsordförande när utskottetär enigt stiga upp och med trevliga gester tala om hur verkligt fiusigl del ärmed ett enigt utskott. Det har vi hört gäng på gång. Men är detannorlunda, och del var det jag ville säga i detta sammanhang. HerrFagerlund sade alt kommunisterna föfier sin gamla linje. Vi har inle gått ifrån den - frågan om socialismen. Jag skulle ha käntmig mycket nöjd om jag hade kunnat hänvisa lill att SAP har samma gamlalinje som den gängen det var ett pion-järparli här i landet. Men de många åreni regeringsställning i ett land där kapitalismen bestämmer och beslutar ochregeringen förvallar har gjort alt man fåll en något annan uppfattning om sakeroch ting. Sånågra ord om utskottets skrivning. Visst hänvisas det här lill sysselsättningsutredningen.Men vad jag framhöll var att man skulle ha kunnai använda en annan skrivningnär man avstyrkte den kommunistiska molionen än all säga att vi inte äröverens om det här med socialism i della sammanhang. Del står nu ändå inskriveti inrikesutskoltets belänkande. Man kunde ha gjort en annan skrivning ochsluppil alt fä della satt på pränt.- () kortgenmäle: Socialdemokraterna fortsätter nu genom sin polemik motvårt förslag om 100 000 nya jobb. Men den målsättningen har ju uppnåtts, sä nogvar det elt realistiskt förslag. Och de nya jobben kom i stor utsträckning tilljust inom industrin, som vi önskade. HerrFagerlund säger all vi inte hade något förslag. Hur skall ni ha det nu? Idebatten 1973 hette det att kom med överbud. Det skulle kosta 10mifiarder all genomföra förslaget, sade finansministern. 1 själva verket lågell 14-punklsprogram till grund för vår moiion. Jag har programmet med mig. Jaghinner tyvärr inte läsa upp del, men del finns tillgängligt här. Jagär naturligtvis medveten om an en särskild arbetsgrupp inom sysselsältningsutredningen,som f ö. leds av vår ulskotlsordförande, arbetar med de regionalpolitiskavärderingarna, men det är ett föråldrat regionalpolitiskl synsätt somutvecklingen i väsentliga delar redan passerat. i ansågalt direktiven svarade mol utskottets beställning. Statssekreteraren iarbetsmarknadsdepartementet redogjorde i utskottet för direktiven och framhölldå alt man noga hade studerat centermolionen. Inrikesulskollel framhöll också isill betänkande all man hade anledning utgå frän alt vår motion skulletillgodoses i direktiven. Men direktiven är mycket hårt bundna till 1972 årsregionalpolitiska beslut, och del innebär i praktiken ell forlsalt slöd försträvandena lill centralisering och koncentration. Vad vi i vill ärnågonting hell annat: Vi vill att samhällets bas- och serviceorganisation skallinriktas pä en decentralisering av näringsliv och bebyggelse. Vi vill attsysselsältningsutredningen skall komma fram lill en sysselsättningspolitik somminskar den regionala obalansen. HerrFageriund gjorde sedan en antydan om ett motsatsförhållande mellan sysselsättningenoch ställningstagande i energifrågan. Om det nu är så attsocialdemokraterna möjligen har upptäckt att man kommii fel i kärnkraflsfråganeller att man inte lyssnat lill folkopinionen, är del kanske ändå onödigt altlåta della gå ut över . Vi hävdar helt enkelt att just garanti försysselsättningen är elt centralt mål för energipolitiken. Arbetsmarknads-politiken m. m. Hen () kortgenmäle; Först några ord till utskottets värderade ordförande. Han säger all delbehövs elt samarbete som är lajmat mellan de olika organen om dessapraktikplatser och alt sysselsättningen skall bjudas statligt och kommunall -han tog inle upp den enskilda sektorn. Mendella kan i och för sig inle ge någon garanti. Som förut sagts måste vi ju haarbetsplatser eller utbildningsplatser för alt kunna bjuda dem något. Jagtyckte jag ställde några konkreta frågor. Skall vi ha en kvotering eller ettdirekt ingrepp i företagen eller en utbyggnad av samhällsin-dustrin? Arbetsmarknads-politiken m. m. Tillherr Lorenlzon vill jag kort säga att dagens socialdemokrater står kvar påpionjärernas gamla linje. De valde reformismen. och hanspartivänner valde en annan väg. Jag förstår att del ibland kanvara ganska påfrestande att se att samhället har förändrats utan att man haftnågot som helst inflytande på det. Jag vill bara slå fast att där ärsocialdemokratin på samma linje som den varit . FruJonäng stiger upp här igen och lalar om kravet på 100 000 nya jobb. Jag harbett henne precisera vad del var hade att komma med pä den punkten ochvad som är kvar av delta. Vilka sade att vi inte skulle ha 100 000 nya jobb?Jag sade själv alt vi skulle behöva mellan 300 000 och 400 000. Centernhade dä en punkt om subventioner lill industrin. Behövdes det sådana under denhär liden, med den vinstutveckling vi har haft? Dellaär det enda av krav som jag nu i etl kvickt lag kan komma ihåg. Jaglycker all den debatt för sker med bara ord, utan att preciseranågonting. Tadella med del decentraliserade samhället. Ni brukar ju ha med "så långtmöjligl". Hur långt vill ni gå i decentralisering? Del kunde varainiressani alt få vela. Honlar upp kärnkraflsfrågan och säger all nu har socialdemokratin märkt att devalt fel linje. Nej, vi har inte märkt någonting av det! Våra organisalionerstår fullständigt fast. Menman kan lösa sysselsättningsfrågan på olika säll. Det talas om kärnkraft kontrajordvärme. Kanske vi fär se och hennes kolleger i stådär med etl borr och slå pä del och sjunga för all försöka komma ner till de som behövs för att man skall kunna fä jordvärme. Möjligen kanman lösa sysselsättningsfrågorna på del sättet! Hen i (fp)kort genmäle: Lät mig först säga lill att jag är helt med pä hanslinje alt även den enskilda sektorn skall brukas för praklikplatser etc. förall bereda ungdomen jobb. Jag tror att jag också räknade upp delta förut ochkompletterade med den kommunala sektorn. Sedansäger - och jag vill understryka det med skärpa: kan aldrigersätta personliga kontakter. 1 vår moiion har vi också sagt all vi får varaberedda på alt förslärka arbetsförmedlingen just för att genom personligakontakter kunna fånga upp de ungdomar som ramlar igenom det grovmaskiganätet. Jag har i mitt första anförande givit konkreta exempel pä hur man genomvissa åtgärder i har lyckats fånga upp ungdomar genom all mangav dem arbetsmöjligheter och på sä sätt flck ut dem i arbetslivet påbetydligt än genomsnittsslalistiken visar. Jagägnade en slor del av mitt anförande ål ungdomsarbelslöshelen. För att det inleskall föranleda något missförstånd vill jag understryka vad utskottets viceordförande har sagl, att vi också har andra grupper - kvinnorna och de.äldre -som inte får glömmas bort. Genom moiioner Nr 42 och andra insatser har vifrän sida tidigare klart deklarerat Torsdaeen den alt vi slår vakt även omdessa grupper. Som vice ordföranden och många andra har sagl dominerasemellertid debatten i betänkandet av ungdoms- arbetslösheten, och delär därför som jag har ägnat den viktiga frågan Arbetsmarknads- så stort utrymme i mittanförande. politiken m. m. Hen LORENTZON (vpk) kortgenmäle: gör gällande alt SAP är delsamma som del var islutet pä . Så är del naturligtvis inle. Den klass-samhällesideologisom genomförs av det socialdemokratiska partiet fanns del ingenting avdå. Låt oss ta ett exempel på vilka linjer som har föfits. 1961,när storfinansen i detta land etablerade sina industrier söderut lill de Slorastäderna och del var fråga om "flyltlasspoliliken" från Norrlandskaffade sig SAP en egen ideologi. Den finns utvecklad i en utredning mednamnet Samordnad näringspolitik. Jag vill citera några valda stycken - min tidär begränsad. Föfiande står alt läsa där; "Arbetsmarknadspolitikensuppgift i slruklursammanhang är dels alt medverka lill de strukturförändringar, som en friare kapitalmarknad, en expansionsvänlig skattepolitik, en konsekvent frihandelspolilik och en aktiv näringspolitik tillsammans skall driva fram, dels alt lösa de om ställningssvårigheter, som kan väntas uppkomma ." Vidareslår del: "Därmed också sagl att vi underkänner en lokaliseringspolitik,som verkar fören konstlad spridning av ett differentierat näringsliv, motverkarden naturliga avflyiiningen av arbetskraft från områden som saknarutvecklingsmöjligheter och som på godtyckliga grunder upprättar spärrar motinflyttningen till storstadsregioner." Därvar ni hell i händerna på storfinansen och medverkade aktivt till all avfolkaNorriand för alt skaffa arbetskraft söderut. Del finns i della program. Denpolitiken drevs, odlades i ABF och på fackförenings-möten. Ideologiskt preparerademan norriänningar för att de skulle flytta söderut. Vad har detta gemensamt meddel SAP som fanns i slutet på 1800-lalet? Jag kan fortsätta allcitera: "Ofta har man idebatten- sett det som en brist att privata företag uppenbart inle lar hänsynlill annat än de rent förelagsekonomiska kostnaderna och menat, alt de - elleråtminstone de statliga förelagen -borde ta vidare hänsyn. Vi vill emellertidsträcka oss så långt att vi säger att förelag - både privata, statliga ochkommunala - icke bör la andra än rent förelagsmässiga hänsyn i sinakalkyler." Statligaoch kommunala förelag skulle alltså drivas precis som storfinansens förelag,och pä sin lid resulterade detta i den omfattande gruvarbetarstrejken iNorrbotten. () kortgenmäle; När del gäller de 100 000 jobben så var ju det faktiska skeendet del,att motionerade om detta vid riksdag. En av de punktersom vi tog upp i värt program gällde etablerings- och ulvidgningsslöd för justden mindre och medelstora företagsamheten, vilken socialdemokraterna intevärnat särskilt väl om men som vi behöver sä väl, inte minst i skogslänen föratt åstadkomma sysselsättning. Jag hinner inle gå igenom programmets 14punkter, de finns i riksdagsprotokollen. Socialdemokraternavar då inle intresserade av detta program, ulan man kom med sitt krisprogramlångt senare när böriade pä . Då insåg man att del varnödvändigt med stimulans för sysselsättningen. Det var alltså först efter valetsom man gjorde medgivandet all den förda politiken hade varit felaktig. Mansatte då - alldeles för sent - in åtgärder mol arbetslösheten och även molinflationen. Deldär med jordvärme låler besvärligt. Men jag är inte säker på att del går lillså som beskriver del. Jag kan i varie fall säga att det intefinns något som helst belägg för att det är etl samband mellan sysselsättningoch energiförbrukning. kan vi redovisa en ökning på 100 000 när detgäller sysselsättningen, som vi hade en minskning avenergiförbrukningen med 6 96. Vad del beträffar har ocksåamerikanska förnekat sambandet mellan energiförbrukning ochsysselsättning. Egentligentorde det förhålla sig precis tvärtemot vad socialdemokraterna säger. Om viinie skall utnytfia kärnkraften ulan i stället går in för effektivareenergianvändning och för alternativa energikällor kommer del att ökasysselsättningen. Del kommer då att behövas investeringar av olika slag när detgäller isolering och uppvärmning av bosläder. Det blir fråga om en nyteknologi, uppförandel av kraftvärmeverk, mollrycks-anläggningar osv. Vi får däen ökad sysselsättning. () kortgenmäle: Till utskottets värderade ordförande är väl inle myckel att tillägga.Han har sagl att vi behöver den enskilda sektorn, men han talar inle om vilkastyrmedel vi skall ha för denna sektor. HerrLorenlzon höll ell stort anförande och log upp programmet . Om jag inle minns alldeles fel var det LO och inte detsocialdemokratiska partiet som gav ut det programmet. Låt mig emellertid barasäga att vi har vall reformismens väg, och på denna har vi gäll steg för steg.Ta som exempel reformeringen av arbetslivet ! Del är eltbra exempel på den typ av politik som vi vill föra för all nå etl socialistisktsamhälle. FruJonäng sade någonting verkligt intressant: Socialdemokratin var inteintresserad av program, och försl pä hösten kom man med sitteget program och genomförde det. Del är ju precis vad jag försöktsäga - del är socialdemokratins program som klarat de här 125 000 nya jobben.Del är också vi som måsle lägga fram program för att klara de 200 000ytteriigare jobb som säkeriigen kommer alt behövas innan vi nån 1980-lalei. FruJonäng sade med anledning av min beskrivning av jordvärmen att hon inle ärrikligt säker pä att det skulle gå till på det sättet. Det är allvariiga tingvi här lalar om. Annars vore del frestande att säga: Skulle det gä lill på detsättet, kan jag dä, , fä en inbjudan när ni sätter i Hen (): Ungdomsbrottsligheten har ägnats slor uppmärksamhet i de moiioner ochdet utskottsbetänkande som vi nu behandlar och i den debatt som här förs, Icenterns parlimotion 1700 är ungdomsarbetslösheten en av huvudfrågorna,Molionen utmynnar också i kravet att ungdomsarbelslöshelen skall behandlas medförtur av sysselsältningsutredningen. Andracentermotioner som tar upp ungdomsarbetslösheten är motionerna 1365 och 1704av i m. fl. saml molionen 1713 av . I krävs bl. a. aktivare insatser frän samhället för att föfia upp deungdomar som lämnar skolan och se till att de pä smidigt sätt kan slussas in iarbetslivet. Dessa tankegångar las upp även i partimotion. FruJonäng framför bl. a. kravet alt sysselsältningsutredningen skall behandlaungdomsarbelslöshelen med förtur. Bakgrundentill att ungdomsarbetslösheten ägnas såstor uppmärksamhet i åretsarbelsmarknadsbelänkande och motionsflod är helt uppenbar. I betänkandetredovisas ganska skrämmande siffror för ungdomsarbetslöshetens utveckling.Trots att andelen ungdomar i åldern 16-24 är har varit tämligen under1970-talel, t. o. m. minskat något, har antalet arbetslösa i det närmaste ökatmed 50 96, från ca 20 000 lill ca 30 000. Den andel av del totala antaletarbetslösa som har befunnit sig i denna åldersgrupp har ökat från 34 lill . Dettaär myckel oroväckande siffror, inte minst mol bakgrund av att under föregåendeår utvecklingen på arbetsmarknaden i stort var mycket positiv. Det har redantalats om all sysselsättningen under del gångna året ökades med 125 000 nyajobb. Men trots all sysselsättningslägel allmänt sell alltså kraftigtförbättrats under föregående år, har sysselsättningsläget för ungdomar inlealls förbättrats i motsvarande män. Ungdomsarbelslöshelenär problematisk, inte bara därför alt den är omfattande och inle visar någramer beslående tendenser till förbättring ulan också därför alt justungdomsarbelslöshelen för med sig sociala problem av en alldeles speciell art.Just övergångsperioden från utbildning lill yrkesarbete är en myckel känsligperiod. Om en mängd ungdomar inle på ett smidigt sätt får uppleva dennaövergång utan hamnar i ell vakuum, där de varken har en utbildningsverksamhetalt syssla med eller ell meningsfullt arbeie, kan det få mycket allvarligakonsekvenser. En slor del av de ungdomarsom hamnar i detta gap mellan utbildning och sysselsättning drabbas avsvårartade sociala problem, missbruk, kriminalitet osv, Dellaär problem som i allvarliga fall kan bli bestående. Vi kan räkna med att vissdel av de ungdomar som hamnar i detta gap aldrig kommer ur del. De kommeraldrig in i en normal arbetsmarknadssituation, hell enkelt därför alt de undersin första arbetslöshetsperiod har dragit på sig så pass svårartade socialaproblem all de aldrig lyckas att riktigt befria sig från dem. Delgör att ungdomsarbetslösheten är etl problem som kanske litet grand skifier sigfrån arbetslöshelsproblem i allmänhet. Den utgör ell problem vars socialakonsekvenser är större än de är i fråga om de flesta andra arbetslöshelsproblemvi har att tackla. Det hindrar naturligtvis inte alt arbetslöshet i andraåldersgrupper också har allvariiga sociala problem i släptåg. Motbakgrund av att ungdomsarbelslöshelsproblemen är så pass allvarliga är delglädjande all konstatera den myckel positiva behandling de initiativ som tagilsi den här frågan har fåll i utskottets belänkande. Man kan säga all utskottettacksamt har anammat alla uppslag som förts fram motionsvägen ochvidarebefordrat dem lill regeringen. Den mycket kraftfulla skrivning utskottetgör innebär kanske en antydan om att man inle rikligt tycker alt allt som kundegöras på området redan har gjorts utan all man efterlyser nya ochverkningsfullare initiativ. Någotav det viktigaste i belänkandet är att utskottet tillstyrker del krav somcentern har fört fram i sin partimolion om att ungdomsarbetslösheten skallbehandlas med förtur i sysselsältningsutredningen. Jag vill notera all det ärett mycket viktigt framsteg att ulskotlei har vidarebefordrat centerkravet,och jag vill uttrycka förhoppningen all denna förtur kommer att leda till attvi snart får fram etl åtgärdsprogram för hur vi på medellång och längre siktskall komma lill rätta med dessa problem. Likasåhar utskottet en mycket kraftfull skrivning när del gäller vad som las upp imotionen av i m. fl. och även i folkpartietspartimolion, nämligen samhällets ansvar för alt föfia upp de ungdomar somlämnar skolan och försöka skapa sysselsättning åt dem sä snabbt som möjligt eller- i de fall del föreligger brister i utbildningen - bereda dem möjlighet lillvidareutbildning. Också på denna punkt innebär utskottets skrivning myckelslora anspråk på samhälleliga insatser. Molbakgrund av ulskoilels skrivning förmodar jag att del förvånar kammarensledamöter all se all det finns en reservation just på denna punkt. Om man läserden folkparlisliska reservationen, blir förvåningen inle mindre. Del är väldigtsvårt att komma underfund med varför den egentligen har avgivits. Såvitt jag kanbegripa finns del inga egentliga realpolitiska skillnader mellan det somutskoltsmajorileten skriver i belänkandet och del som anför i sinreservation. knappast se folkpartietsreservation som något politiskt alternativ i den här frågan, utan jag betraktarden snarare som etl inlägg i en språklig debatt. Skillnaden mellan folkpartietsreservation och majoritetens skrivning är, anser jag, närmast av redaktionellart, och del är litet anmärkningsvärt all redaktionellarefiexioner om hur utskollsbetänkandet borde ha utformats har tagit siguttryck i en reservation. Underdebatten har del framförts många intressanta synpunkter som kan varavärda att noiera. hade mänga funderingar kring det här med 100000 nya jobb som jag tycker att har bemött på etl alldelesutomordentligt säll. Jag vill bara nämna en sak dessutom. När all del är den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken som harförorsakat den uppgång i sysselsättningen som vi kan konstatera för föregåendeår, så glömmer han ett väsentligt faktum, nämligen all en huvudanledning tillatt vi fick en positiv utveckling pä arbetsmarknaden under föregående år varatt samhället ingrep med en aktiv konjunkiurpolitik enligt riksdagsbeslutetförra våren. Menden aktiva konjunkturpolitiken hade aldrig blivit verklighet omsocialdemokraterna hade fått fria händer. De åtgärder som kom lill ståndvidtogs i huvudsak med anledning av moiioner frän mitlenparlierna. Det äralltså den konjunkturpolitiken - i huvudsak på centerpartisliskt ochfolkparlistiskl initiativ - som gör att vi nu kunnat konstatera en positivutveckling pä arbetsmarknaden, trots att man annars hade haft anledning attbefara motsatsen. HerrFagerlund noterade också med slor tillfredsställelse alt det var förhållandevisfå reservationer fogade vid della belänkande. Och det är något man haranledning att vara tillfredsställd med, del är alldeles riktigt. Delär naturfigtvis sä all ju fler av de motionsvägen framförda yrkandena som blirtillstyrkta eller beaktade i elt utskottsbetänkande desto färre reservationerblir del. Om även i fortsättningen vill se få reservationerfogade vid inrikesutskoltets betänkande, är det bara all medverka lill att såmänga som möjligt av oppositionens motionsförslag också tillstyrks ibetänkandena, sä får han del här önskemålet uppfyllt. Delblev en liten kärnkraftdebati här också. Med anledning av den debatten gjordejag bara den reflexionen alt när säger all densocialdemokratiska rörelsen står fast i kärnkraftsfrågan, har han inlespeciellt stora pretentioner när det gäller att ha sina åsikter förankrade hosden socialdemokratiska rörelsen. Om jag inte missminner mig var det ungefär 1596 av dem som dellog i socialdemokraternas rådslag som uttalade sig till förmånför en utbyggd kärnkraft i vårt land. Liknande siffror redovisas i enopinionsundersökning som har gjorts bland socialdemokratiska medlemmar ochväfiare. På de stöder regeringen sitt agerande i energifrågan. Dåanser att man har tillräckligt stöd av rörelsen. Det är som saglall ha synnerligen måttliga pretentioner. Motden bakgrunden kanske del inle är konstigt att regeringen för att klara hemdebatten måste lansera myten om all vi skulle behöva ha kärnkraft för alt säkrasysselsättningen i detta land. Tillsist, herr lalman, vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 6 och iövrigt bifall till utskottets hemställan. Under detta anförande överlog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenERIKSSON i (fp) kort genmäle: Jag skall inte förlänga denna debatt. Jag vill bara deklarera alt närjag lyssnade till argumenteringen från , trodde jag nästan allhan pä slutet skulle komma fram till att yrka bifall lill folkpartietsreservation. Men det gjorde han inte. sade all vår reservationskifier sig endasl redaktionellt från uiskottsmajoritetens förslag. Vihar sagt i vår moiion all del nu är dags alt väcka tanken på en förpliktandegaranti ät ungdomar när del gäller deras utbildning och sysselsättning. annan moiion, som nämnde om, har man frän cenlerhåll med herrGustavsson i som första namn och med bl. a. somundertecknare sagl att vafie "ungdom skall alltså ha rätt till ochgaranteras sysselsättning antingen i form av utbildning eller på annatsätt". är, herr lalman, nästan ordagrantformuleringen i parlimotion.