prot · FZ0918 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:18 Förhandlingarnaleddes av fru tredje vice talmannen. § 1 Justerades protokollenför den 29 okiober. § 2 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:58 tillnäringsutskoitet 1975/76:65 tillfinansutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:35 tillnäringsutskoitet 1975/76:36 och 37 lillsocialförsäkringsutskottet §4 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:51. §5 Anmäldes och bordlades 1975/76:13 med förslagtill ändring i sjömanslagen (1973:282) 1975/76:22 om ändraderegler för studiesocialt stöd 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 1975/76:43 om godkännande av konventionen den 10april 1972 om förbud mot ulveckling, framställning och lagring av bakteriologiska(biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring 1975/76:54 med förslagtill lag om ändring i luftfartslagen (1957:297) 1975/76:64 med förslagtill lag om ändring i m. m. 1975/76:66 ommedelstillskott till 1975/76:67 med förslagtill terrängkörningslag 1975/76:70 om ändring iuppbördslagen (1953:272), m. m. 1975/76:73 om kultur- ochfritidsverksamhet inom handelsflottan §6 Anmäldes och bordlades betänkande 1975/76:21 med anledning av motion om översyn avreglerna om ansvar för beljugande av myndighel 1975/76:1med anledning av molion om särskild ekonomisk information Nr 18 ' riksdagsärenden rörande utökade uppgifter för primärkommun och '975/76:2 med anledning av molion om statlig planering 1975/76:3 med anledning av motion om den ekonomisk-politiskamål sättningen 1975/76:4 med anledning av motion om redovisningen av underlaget förbudgetpropositionen 1975/76:5 med anledning av molion om allmännapensionsfondens pla- ceringspolilik 1975/76:6med anledning av moiioner om ulredning angående del enskilda sparandel m. m.1975/76:7 med anledning av moiioner om ökal anlal sedelvalörer saml omnya moiiv på sedlar 1975/76:8 med anledning av motion om statliga ijänslebilarav svensk tillverkning1975/76:9 med anledning av propositionen 1975/76:2 om försäljning av viss allmänna arvsfondentillfallen fast egendom 1975/76:10 med anledning av förslag till ändring avvissa bestämmelser om arvoden i bankoreglemenlel (RFS 1975:6) 1975/76:10 med anledning av propositionen 1975/76:9med förslag till godkännande av avtal mellan och förundvikande av dubbelbeskattning beträffande inkomstskatter, m. m. 1975/76:11 med anledning av proposiiionen1975/76:10 med förslag lill godkännande av avtal mellan och förundvikande av dubbelbeskattning belräffande inkomstskatter, m. m. 1975/76:2 med' anledningav motioner om pornografl m. m. 1975/76:4 med anledning av motion om upphävande avlagen om tillfälligt omhändertagande 1975/76:6 med anledning av motionerom upphävande avbrottsbalkens bestämmelse om beljugande av myndighet 1975/76:7 med anledning av motion om ersättning åtbrandmannen 1975/76:9 med anledning av motion om vidgademöjligheler lill no-tarieljänstgöring 1975/76:14med anledning av propositionen 1975/76:3 med förslag till lag ominlernalionelll samarbete rörande lagföring för broll. m. m. 1975/76:1 med anledning avmolion angående försvarets flygverksamhet iKristianstadsregionen 1975/76:2 med anledning av motion om förläggande avariilleriskjut- 1975/76:3 med anledning av motion om statsbidragtill fritidssysselsättningar för värnpliktiga 1975/76:4 med anledning av motion om utlämnande ikörkortsärenden av uppgifter om orsak till frikallelse frånvärnpliktstjänstgöring 1975/76:5 med anledning av molion omförsvarspolitiken, såviii gäller ålgärder för de värnpliktiga 1975/76:6 med anledning av motion om anstånd medrepeiiiionsutbild-ning för att närvara vid eget barns födelse 1975/76:7 med anledning avmotion om själavården vid försvarsmakten 1975/76:8 med anledning av molion om förbud mottillverkning och import av giftiga kemiska stridsmedel 1975/76:8 med anledning avmotion om förtidspension vid alkoholism 1975/76:12 med anledning av motion omomhändertagande och förverkande av beru.-ningsmedel m. m. i vissa fall 1975/76:13 med anledning av motion om slöd tillenskild verksamhet på vård- och utbildningsområdena, m. m. 1975/76:3 med anledning av moiioner angåendetrafiksäkerhet och trafikföreskrifter samt körkorisfrågor 1975/76:1 med anledningav motion om bankernas kreditupplysnings-verksamhet 1975/76:2 med anledning avmolion om val av huvudmän i sparbank §7 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1975/76:52 av herrHugosson (s) till herr justitieministern om vissa ändringar i kredilupplysningslagen: Kredilupplysningslagen har varil i kraft sedanden och erfarenhelerna av lagens lillämpning lorde i slorl sellvara positiva. Branschen har snabbi anpa.ssai sig till del regelsystem somlagen föreskriver, och allmänhetens ökade insyn i kreditupplysningsverksamhetenhar lett lill att riskerna för all kredilupplysningsverksamheten skall medföraotill- börligl intrång i denpersonliga integriteten i hög grad minskat. Datainspektionenstillståndsprövning och fortlöpande tillsyn över verksamheten har uppenbarligenhaft en sanerande inverkan på branschen. Kreditupplysningsutredningenföreslog i sitt belänkande som föregick lagförslaget en längre gående insyn änvad som blev fallet i den nu gällande lagen. a. föreslog utredningen attden som begär registerbesked från ett kreditupplysningsföretag även skulle fåuppgift om vem som erhållit kreditupplysning om honom under del senaste åretsamt att den kopia som den omfrågade får om innehållet i en lämnadkreditupplysning även skulle innehålla uppgift om vem som tagitkreditupplysningen. Underden lid lagen varit i kraft har det visat sig atl registerbesked i relativtbegränsad omfattning begärts a\' allmänheten. Orsaken härtill torde vara allvarje gång ett kredilupplysningsförelag lämnar en upplysning får den omfrågadeen kopia av upplysningen. I de flesta fall torde då den omfrågade ha klart försig vem det är som begärt upplysningen även om det inte framgår av kopian. Imånga fall är emellertid inte så fallet och det har skapat stora problem, inteminst för dalainspektionen. Närdepartemenlschefen i propositionen inte följde utredningens förslag motiveradesdetta bl. a. med alt den enskilde i allmänhet torde ha ett begränsat intresseatl få veta vem som begärt en upplysning om honom. Vidare anfördedepartementschefen alt en uppgift om vem som begärt kreditupplysningen om enviss person skulle kunna leda till alt förhållandel mellan den enskilde och denpresumtive kreditgivaren skulle kunna skadas. Erfarenheten har visat all ellmyckel slorl och enligt mitt förmenande välmotiverat iniresse föreligger närdet gäller att få veta vem som begärt upplysningen. Genom en sådan informationfår den som är föremål för kreditupplysningen möjlighet att kontrollera atl detverkligen är en behörig person som begärt och fått kreditupplysningen. Riskenför alt denna uppgift skulle kunna skada ett förhållande mellan den enskildeoch en presumtiv kreditgivare torde inte föreligga, då en kreditsökande lordevara medveten om att kreditupplysning ingår som ett naturligt led ikreditgivningssammanhang. I de fall ett kreditupplysningsförelag använder sigav automatisk databehandling gäller även dalalagen. Då uppstår inga problem, lydå kan dalainspektionen med stöd av datalagen föreskriva att av kopian skallframgå vem som fåtl upplysningen. gör också datainspektionen, som anserall denna uppgift bör gå till den omfrågade. Kreditupplysningslagen behöveruppenbarligen därför ändras, så att branschen kan behandlas lika oavsell omADB förekommer eller icke. ; regleras hur man skall förfara med ettkreditupplysningsregister därest verksamheten upphör. Däremol ger nämndaparagraf ingen möjlighel för datainspektionen att föreskriva hur man skallförfara med kreditupplysningsregister om ett kreditupplysningsföretagövergår från hantering till automatisk dalabehandling. Då del är käniatt några större företag inom branschen avser att inom en näraframtid övergå till ADB-teknik lorde det vara erforderligt atl 13 :; ikreditupplysningslagen utvidgas så atl datainspektionen även i dylika fall kange föreskrifter om hur man skall förfara med registren. MedSlöd av vad som anförts hemställer jag om kammarens tillstånd alt till herrjustitieministern ställa följande frågor: Är statsrådet beredd att framlägga förslagtill ändring av kreditupplysningslagen, så atl av den kreditupplysningskopiasom går till den omfrågade framgår vem som fått upplysningen? Anser statsrådet det nödvändigt att utvidga 13 S ikreditupplysningslagen för all datainspektionen skall kunna ge föreskrifter omhur man skall förfara med kreditupplysningsregister då man går övertill register förda med automatisk databehandling? 1975/76:53 av herrHermansson (vpk) lill herr industriministern om internationella koncerner: Genom tilläggsdirektiv av fickkonceniralionsutredningen i uppdrag atl genomföra en undersökning avkonsekvenserna för svensk ekonomi och ekonomisk politik av de internationellaföretagens växande betydelse. Ihöst har konceniralionsutredningen till industriministern överlämnat enundersökning rörande internationella koncerner i industriländer (SOU 1975:50).Utredningen anmäler att den med detta delbetänkande avslutat sittarbete. Ensammanfattning av koncenlrationsutredningens betänkande om internationellakoncerner har getts i industridepartementets publikation Aktuellt iindustripolitiken nr 3 1975 till vilken också hänvisas. Tillskillnad från tidigare avlämnade beiänkanden från koncentrationsutredningenbygger delbetänkandet om de internationella koncernerna i huvudsak icke pånågra egna undersökningar som tillför debatten nytt faktamaterial. Det är redankänt material som redovisas. Utredningen behandlar i detta sammanhang detproblem som skapas av att den löpande statistiken i allmänhet icke är upplagdför att belysa de internationella koncernernas verksamhet. "I ärden löpande statistiken i stor utsträckning baserad på riksbankenstillståndsgivning för valutatransaktioner och är föga lämpad för den typ avanalyser som kan besvara frågor om de internationella koncernernas roll för densvenska ekonomin. Större delen av det vi vet om internationella koncerner iSverige är grundat på engångsundersökningar gjorda med stora mellanrum och medvarierande definitioner." 1sammanfattningen av utredningens resultat påstås "att det saknasvetenskapligt underlag för en mycket stor del av såväl berömmet av som kritikenmot de internationella koncernerna". Det sägs vara svårt att visa atl dessastorföretags ställning just som internationella koncerner är en föruisällningför deras stora del av alla internationella transaktioner och av produklionenoch sysselsättningen i många branscher liksom för deras monopolställning. Dessaförhållanden sägs kanske hellre böra studeras direkt i relation lill sådanafaktorer som privatägda storföretag, öppna ekonomier, tekniska förändringar o.d. Detsägs också att det "inte heller (är) så märkligt om det skulle visa sigatt internationell koncernbildning har långt mindre genomgripande effekter påsamhällsekonomin än man har föreställt sig". De internationellakoncernerna påstås "knappasi heller(vara)eli så dynamiski inslag ivärldens industriella ulveckling som man leds atl tro när man extra-polerar deamerikanska företagens expansion i ". "Med en viss överbetoning av de tendenser som är negaliva för deinternationella koncernernas existens är det rent av möjligt alt framställadessa företag, inte på vanligt sätt som framtidens härolder, utan som jätteödlordömda till tillbakagång i ett nyli klimai för vilkei de inle äranpassade." Särskillinom de fackliga huvudorganisalionernas lidskrifter har man reagerat starkt motkoncenlrationsutredningens betänkande om de internationella koncernerna. IFackföreningsrörelsen nr 25 1975 säger LO:s expert på multinationella företag:"En rapport som ska utgöra handlingsunderlag för politiska beslut kaninle se ut som koncentrationsutredningens. Det finns inget konkret i den somman kan bygga på." "Den enda effekten som betänkandet har är att detpacificerar och slätar över problemen med de mullinalionella företagen. ""Jag anser också alt utredarna är alltför optimistiska. De har enförödande kolartro på alt statliga insatser ska kunna ändra långsiktigaekonomiska balansrubbningar i ett oförändrat ekonomiski system." Enartikel i nr 18 1975 är om möjligt ännu hårdare i sina omdömen:"Utredningens betänkande visade sig dock vara beklämmande lorftigi ochföga upplysande i de centrala frågeställningarna. ""Sammanfattningsvis måsle konstateras att det föreliggande dokumentet frånkonceniralionsutredningen inie fyller de velenskapliga krav som del finnsanledning all slälla på en produkl från en siatlig ulredning." "Frånfackligt håll måste nu krävas en ny siatlig ulredning som lar upp alla defrågeställningar som misshandlats eller ej behandlats av konceniralionsutredningen." Motbakgrunden av det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd atl till herrindustriministern slälla följande frågor: Hurbedömer regeringen de slulsalser som konceniralionsuiredning- en framlägger i sill belänkande om de inlernaiionella koncernerna? .Anser regeringen del framlagda belänkandel ominternationella koncerner i industriländer innebära au koncentrationsutredningenhelt fullgjort det uppdrag som givits? Avser regeringen att ta initiativ till ytterligareundersökning av konsekvenserna för svensk ekonomi och ekonomisk poliiik av deinierna- tionellaföretagens växande betydelse? Avser regeringen att ta initiativ för alt den löpandestatistiken på ett bättre sätt skall belysa de internationella koncernernasverksamhet? 1975/76:54 av () lill herrjustitieministern om regering- Meddelande om ens åtgärder med anledning av vissa uttalanden: frågor På hemställan av justitieutskottethar i anledning av propositioner eller motioner givit regeringentill känna vad utskottet anfört vid behandlingen av skilda frågor inomutskottets beredningsområde. Detta gäller bl. a. följande fall: ianledning av mot. ang. verksamhel under be- 205 teckningen juridisk byrå ianledning av mot. ang. översyn av reglerna 274 om siraffrältsligl ansvarför underlålenhet iilt bistå annan i nödsituation ianledning av prop. ang. avfallning- 23 en av villkorlig dom ochdom på skyddstillsyn i anledning av mot. ang. översyn av reglerna 277 omhäktning av utlänning som förvisas ang. straffsanktionen vid bristfälligförvaring 345 av ammunition hos vapenhandlare hemställan i anledning avmot. om ulredning 42 och förslag, om möjligl lill riksdag, ang.vidgad ersältning till broltsoffer i anledning av mot. ang. utredning avmöj- 99 ligheterna all ersätta isolering med andra åtgärder m. m. ianledning av mot. ang. ökad insyn i ansialls-verksamhelen m. m. ianledning av mot. ang. inrällandel av frig- 100 ångshem för kvinnligaintagna i anledning av mot. ang. inrättandet av fri-gångshem för kvinnligaintagna i anledning av mot. ang. inrällandel av eit fri- 301 gångshem iJönköping Vill herr jusiiiieminisiernredogöra för vilka ålgärder regeringen vid-lagii med anledning av riksdagensutlalanden i nu angivna fall ulöver vad som kan uiläsas ur regeringensskrivelser lill med redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser'.' § 8 Meddelande om frågor Meddelades all följande frågorframsiällts 1975/76:85av i (fp) till herr kommunikationsministern omteleverkels telefonkö: har fr. o. m. dragit inmöjligheterna atl utnyttja telefonkön för abonnenter inom 07-området. Däremolfinns telefonkön kvar för 08-området. 07-områdetomfattar , , , , , , ,, och . Följaenav indragningen blir atl abonnenter i samma region får olika service avteleverket. Telefonkön har bl. a. slor betydelse för kontakten medläkarceniraler och sjukhus. har ej lämnat information omindragningen. Medanledning av del anförda vill jag ställa följande fråga till herr kommunikationsministern: Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidta med anledning av försämrade serviceinom 07-området? 1975/76:86 av i (s) till herr bostadsministern om åtgärder för attförhindra kringgående av markvillkoret för statligt bostadslån: Vid behandling av proposition 1974:150 beslutaderiksdagen att statligt bostadslån skulle kunna utgå endast om kommun ellerlandstingskommun, eller av kommun eller landstingskommun delägt bolag, harsålt marken eller upplåtit denna med tomträtt lill den blivande byggherren föralt genomföra del projekl för vilket bostadslån sökts. Detta villkor förstatligt bostadslån, benämnt markvillkor, avsågs utgöra ett viktigt skydd förkonsumenterna. visar det sig dock atl ell faktiskt ägarbyte av fast egendomkan ske ulan formellt ägarskifte, t. ex. då ett kommanditbolag är ägare tillden fasla egendomen. Pä sä sätt kringgås markvillkoret. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga lill herrbosladsminisiern: beredd vidta åtgärder som syftar till att förhindra attmarkvillkorel kringgås? §9 Kammaren åtskildes .