prot · FZ09115 · 1975-12-31 00:00:00 — Om utbetalningen av statsbidrag till kommunerna Omutbetalningen av statsbidrag till kommunerna statsbidrag tillkommunerna all kommunernas fordringar på staten kan minska? Del här är ingen ny fråga. Med rätt jämna mellanrum, framför allt i deekonomiska debatterna, brukar vi föra den här diskussionen. Jag har vid ettfiertal tillfällen deklarerat min ståndpunkt och även försökt nyansera frågansom sådan. Men inlerpellanlen tillhör ju våra unga riksdagsmän som har två årbakom sig i kammaren, och det kan därför vara möjligt atl han inte hafttillfälle att avlyssna de debatter vi haft i frågan. Detär inte så enkelt atl man bara kan säga att staten här lar en löpande kreditulan alt behöva betala ränta. Vill man se problemet i hela dess vidd är delbetydligt mer nyanserat. Som ett faktum kvarstår emellertid att i den mån det iriksdagen har motionerats i dessa ärenden har motionerna hänvisats till denkommunalekonomiska utredningen, och inlerpellanlen får väl respektera dessabeslut av . man diskutera detta litet mer nyanserat, så får man också ta hänsyn tillatl staten ju tar hela kostnaden för den kommunala skal-teuppbörden, för dencentrala skalleadministrationen. Staten lar hela kostnaden förtaxeringsarbeiet, även för komrnunernas räkning. Staten tar kostnaderna för delokala skattemyndigheterna, för exekutionsväsendet, för nämnderna. Slutligentar staten alla kostnaderna för restan-tierna. Räknar man ihop detta, så är manpå uppe i ungefär 1 miljard i kostnader. Eftersom den kommunalaskatteintäkten är större än den statliga - jag talar om den direkta skatten, såär det inte småsummor som man här avlyfter kommunerna genom att man över statsförvaltningenlar på sig alll detta. Därutöverskulle jag bara vilja säga att jag och min kollega kommunministern för rättregelbundna diskussioner med representativa företrädare förde bådakommunförbunden. Där förekommer allt vad som kan tänkas i fråga om deekonomiska transaktionerna mellan stal och kommun. Jag har emellertid inte -del måste jag bekänna - observerat att denna specifika fråga förts fram somsärskilt aktuell. Man har accepterat all i den mån man skall ge sig på dettaoch försöka göra någon uppdelning - och då får del ju bli en uppdelning eftermer nyanserade grunder än vad interpellanten tänker sig - så är det en så passstor och viktig fråga all del tarvas en ordentlig utredning om detta. Minprincipiella uppfattning, som här gång på gång efteriyses, är följaktligen icke kan se den här frågan så ensidigt och enögt som interpellantenpresenterar den. Jag tror säkert atl del är rikligt som finansministern säger, att dettaär en gammal fråga som har diskuterats tidigare. Desto anmärkningsvärdare ärdel då all man ännu inte har lyckats göra någonting Närfinansministern skall försöka sig på att nyansera den här frågan och visa dessstörre bredd, vidgar han debatten därhän all han kommer in på ett helt annatproblem, som naturligtvis också är intressant och som också har debatterats imånga omgångar, nämligen eftersläpningen när det gäller utbetalning avkommunalskatten till kommunerna. Denna eftersläpning innebär ju att kommunernaskall betala årets kostnader med gamla inkomster. Jag har vall att inteta upp den frågan i del här sammanhanget, även om den skulle vara väl värd ytterligaredebatter i denna kammare, Alladessa saker som finansministern räknat upp som exempel på statliga kostnaderhar inte ett dugg med statsbidragen all göra, utan de gäller juskatteuppbörden. Finansministerns senaste inlägg skulle alltså passa mycket väli en debatt om eftersläpningen av statens utbetalning av skall till kommunernaoch de ränlevinster och infiationsvinster som staten gör den vägen. Men det ärnu inte det vi diskuterar, ulan vi diskuterar utbetalning av statsbidrag. Somjag påpekade i interpellationen betalar man i väldigt stor utsträckning utstatsbidragen med en så pass stor eftersläpning i liden alt i många fall enenskild kommun måste ligga ute med för att finansieradetta glapp. Att det skulle vara en så oerhört komplicerad fråga med så mångaaspekter atl man i stort sett ingenting kan göra åt den , det harjag litet svårare att förstå. Fortfarandehar finansministern undvikit alt redovisa om han tycker all del är rikligt allkommunerna skall ligga med dessa stora fordringar på staten, fordringar somalltså gäller statsbidragen - observera det -i den här debatten, och om hantycker att det innebär en bra och lämplig kostnadsfördelning att ungefär 50 öreav kommunalskatten skall gå åt för alt ge staten dessa räntefria krediter. Jagvet inte om jag kan hoppas på alt få något besked från finansministern i dennafråga här , men jag tror att det skulle vara av väldigt stort intresse förvåra kommunalpolitiker att höra hur finansministern ser på saken. Omutbetalningen av statsbidrag till kommunerna Bara ett parord. Omkommunerna riktar ett krav som har ekonomisk karaktär mot Staten, så är del juinte alls, överraskande om staten vill se det i etl större sammanhang, eftersomstaten har reciproka krav mot kommunerna. Del är inte så lätt att träffaprecis rätt med specialbidragen. Många av de här specialbidragen och framförallt de största bidragen är ju direkt relaterade till lönerna inom vederbörandeområde, och passar inte det in med utbetalningsliderna ochvetskapen om vad som är de definitiva lönerna. Därför har systemet byggts påall man ger ett visst preliminärt bidrag, och sedan gör man efterjusieringarnär man vet bättre vad som är de verkliga kostnaderna. Omutbetalningen av statsbidrag till kommunerna Deldär är ett problem som behöver länkas över. Men för min del menar jag, i denmån man diskuterar ekonomiska transaktioner och förhållandel mellan stat ochkommun, all del hela får ses i ett större sammanhang. HerrGRANSTEDT (c): Visst kan det finnas komplikationer. Men del intressanta är ju att enav de allra största posterna som del gäller här är utbetalningen av statsbidragtill . Vi kan se att när del gäller gymnasieskolan har man lyckatsfinna ett syslem som i stort sett inte leder till några statsbidragsfordringar.Där fungerar utbetalningarna myckel väl. Men när det gäller har maninte funnit ett sådant system, utan där tillämpar man ett system som leder tillbetydande fordringar på staten. Dåblir frågan: Vilken är den stora skillnad mellan gymnasieskolan och grundskolansom gör atl man inte kan tillämpa ungefär samma system på som pågymnasieskolan? Som jag sade i mitt tidigare inlägg är del så, att om man baravidtog en sådan justering - vilket borde kunna göras snabbi, eftersom systemetredan finns och tillämpas på en väsentlig del av vårt skolväsende - skulleproblemet i betydande utsträckning vara undanröjt. Men det väljer man alltsåatt inte göra. Överläggningen var härmedslutad. §5 Föredrogs och hänvisades avsnitten 2 och 3 underSärskilda frågor till näringsutskottet §6 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2529 tilljustilieutskoltet 1975/76:2530-2532 tillkonslitulionsulskottet §7 Föredrogs och bifölls interpellationsframslällningen 1975/76:176. §8 Anmäldes och bordlades 1975/76:33 med anledning av revisorersförslag angående revisionen av riksdagsförvaltningen 1975/76:34 med anledning av propositionen1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1975/76 såvitt avser verksamhetsområde 1975/76:35 med anledningav propositionen 1975/76:125 med förslag om Nr 115 tilläggsbudget111 till statsbudgeten för /76 såvitt avser den statens allmänna faslighetsfond 30aDrill976 1975/76:59 med anledning av propositionen1975/76:195 om ändring i lagen (1960:258) om utjämningsskatt på vissa varor, m.m. 1975/76:35 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitt gäller allmänna förvaltningsdomstolarna jämte motioner 1975/76:36 med anledning av propositionen1975/76:138 om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar 1975/76:17 med anledning av motioner om vidgad rätttill ersättning för behandlingsskador inom sjukvården 1975/76:23 med anledning av motion om ändring avreglerna rörande upphovsrätt till visor och sånger 1975/76:24 med anledning av motion omskaderegleringen i försäkringsfall 1975/76:26 med anledning av motionerom vissa frågorrörande den summariska betalningsprocessen 1975/76:28 med anledning av motion om makarsgemensamma ansvar för barnen och hemmets skötsel 1975/76:33 med anledning av propositionen1975/76:143 om vissa, anslags- och organisationsfrågor rörande försvaret jämtemotion 1975/76:34 med anledning av propositionen1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1975/76 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde 1975/76:35 med anledning av propositionen1975/76:152 med förslag till åtgärder för försörjningsberedskapen jämte motion 1975/76:36 med anledning av propositionen 1975/76:199såvitt avser förslag till lag med provisoriska bestämmelser om statsbidragtill kommuner för vissa civilförsvarskostnader 1975/76:39 med anledning av propositionen1975/76:142 om upplysning i alkohol- och tobaksfrågorna och om anslag tillhälsovårdsupplysning, m. m., såvitt propositionen hänvisats tillsocialutskottet, jämte motioner 1975/76:41 med anledningav motioner om vissa abortfrågor 1975/76:42 med anledning av motioner om vissamedicinska specialiteter m. m. Nr 115 1975/76:46 med anledning av propositionen 1975/76:125 med förslag om den tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /76 såvitt avser 30 aoril 1976 socialdepartementetsverksamhetsområde 1975/76:22 med anledning av propositionen1975/76:127 om avgifterna i postverkets tidningsrörelse m. m. jämte motioner 1975/76:23 med anledning av propositionen1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1975/76 såvitt avser anslag inom verksamhetsområde 1975/76:35 med förslag om uppskov med behandlingenav vissa till utskottet hänvisade ärenden 1975/76:36 med anledning av motioner omjordförvärvslagstiftningen m. m. 1975/76:37 med anledningav motioner om jordbrukspolitiken m. m. 1975/76:38 med anledning av propositionen1975/76:123 om statens strål-skyddsinstiluts uppgifter och organisation, m. m.jämte motion 1975/76:43 med anledning av propositionen1975/76:157 om berberislag, m. m. 1975/76:57 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden /76:58 med anledning av propositionen1975/76:186 om godkännande av internationella kaffeavtal 1975/76:38 med anledning av propositionen1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1975/76 såvitt gäller verksamhetsområde jämtemotion 1975/76:39 med anledning av propositionen1975/76:126 angående vissa av internationella arbetskonferensen viddess sextionde sammanträde fattade beslut §9 Anmäldes och bordlades 1975/76:2533 av henPettersson i med anledning av propositionen 1975/76:204 om ändringar igrundlagsregleringen av tryckfriheten 1975/76:2534 av i Agnasw.,/7. förvaltningsstyrelsesförslag (1975/76:20) om lokalfrågor på m. m. § 10 Anmälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1975/76:177 av herrWikström (fp) till fru statsrådet om ökade möjligheter förskolelever att få praktisk yrkeserfarenhet: Kritiken mot skolan har under del fåtten annan inriktning än vad som gällt tidigare. Från att huvudsakligen hakoncentrerats kring problemet för elever med särskilda skolsvårigheter har denalltmer kommit att ifrågasätta den totala utformning som skolan f n. har. Sålundaifrågasätts det rikliga i att avskärma elever från ett aktivt ochansvarstagande arbete i samhället under hela den tid de tillbringar i skolan. Deinslag av praktisk och teoretisk yrkesorientering som förekommer i skolan ärsedda i det totala perspektivet endast punktvisa insatser som inte på någotsätt förmår lösa de grundläggande problemen. Samtidigtär det etl välkänt faktum att ungdomar numera mognar, såväl fysiskt somsocialt, avsevärt tidigare än förr - ett förhållande som bl. a. lett till ensänkning av myndighetsåldern. Deproblem som aktualiseras i skoldebatten är inte av den karaktären att deförslag som aviseras i SIA-proposilionen heller kan tänkas lösa dem. Enligt minmening fordras avsevärt mer genomgripande förändringar för att komma tillrätta med dem. Folkpartiethar och i skilda sammanhang arbetat för en skola där teori ochpraktik skulle varvas som naturiiga inslag i skolarbetet. Enligt våruppfattning ligger således inte lösningen på problemen i en avkoriad skolplikt.Däremot bör i skolplikten ligga obligatoriska inslag av praktik. Dessa kanutformas på olika sätt. En rad olika alternativ har framkommit i den allmännadebatten. Det vore värdefullt att få erfarenhet av hur de fungerar ipraktiken, som grund för kommande ställningstaganden. Motdenna bakgrund ber jag därför att till statsrådet få ställaföljande fråga: villig all initiera en omfattande försöksverksamhet med sikte på atlöka elevernas möjligheter atl under sin utbildning på högstadiumoch i gymnasieskolan få praktisk yrkeserfarenhet? § 11Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1975/76:342av i (m) till herr socialministern omintegritetsskyddet i sjukvården: Enligt pressuppgifter tvingas nu läkare att lämnaut patientkort till skattemyndigheterna. Detta sker med stöd av den nyabevissäkringslagen. Dessa kort innehåller detaljerade sjukdomsbeskrivningar,och läkarna har sträng tystnadsplikt. atl utlämnande av patientkort eller sjukjournaler till myndigheteröverensstämmer med kraven på den enskildes integritets-skydd i sjukvården? §12 Kammaren åtskildes .