prot · FZ09100 · 1975-12-31 00:00:00 — Det finns säkerligen också skäl för allavgiften skall kunna differentieras mellan olika områden med hänsyn lill kravenav den negativa effekt en felparkering kan medföra. Däremot tycker vi altavgiftsinlervallen bör begränsas så alt högsta avgiftsuttaget sänkes för attinle förieda kommunerna lill alllför slora avgiftshöjningar. Detta skulle rimmailla med avkriminaliseringen. i har reserverat sig lill förmån för vår motion, som gårut på alt den högsta felparkeringsavgiften skall sättas till . och denlägsta avgiften till . Jag yrkar i all korthet bifall lill denreservationen. Hert iGöleborg (fp): kommer att besluta om en reform, som vifaktiskt har väntat mycket länge på. Den innebär först och främst attfelparkeringar avkriminaliseras och att man i stället för parkeringsböter fårbetala en avgift. Reformen innebär också att fordonsägaren blir ansvarig förfelparkeringen och får belala avgiften. Förslagetinnebär dessutom att kommunerna får en betydande del av den här avgiften. Tillsammansär delta slora framsteg. Det frigör myckel utredningspersonal inompolisväsendet, som kan användas för viktigare uppgifter. Man kommer också attkunna fä en effektivare indrivning av dessa avgifter. Del har lidvis varit såexempelvis i Slockholm att över hälften av parkeringsböterna aldrig betalts in.Det är naturligtvis en orimlighet. Genom det här systemet skall man kunna få enmycket effektivare betalning. Förslagelinnebär också att del skall bli större möjligheter all flytla bilar som harparkerals i kolleklivfiler och på annat sätt så all de slör trafiken. Utskollelhar inle följl proposilionens förslag pä alla punkier. Propositionenförutsatte att den, som inte är nöjd med den här avgiften ulan vill gä lilldomstol, skulle få nöja sig med ett utslag i första instans. Utskollel har försin del också ansett att del är riktigt alt man inte skall föra upp småmål ihovrätterna. Men på grund av all delta är en ny sak och att det kan finnasbehov av prejudikat, har utskottet ansett all man åtminstone under enövergångstid bör ha möjlighet att överklaga upp till hovrätten. Utskottethar vidare sagl att det kunde vara intressant alt pröva huruvida inle den härbestämmelsen också skall gälla parkering pä sådanl som inle ärgatumark ulantomtmark. Utskottet förulsäller alt man inom departementet fortsätter altarbeta på den frågan. Utskottet har vidare tagitupp ett uppslag som kommit från revisorer om attparkeringsvakterna möjligen vid sin övervakning av parkeringarna också skallkunna se huruvida felparkeringsavgifter verkligen blivit erlagda. Det skullekunna vara möjligt genom all bestämmelser utfärdas om alt det kontrollmärkesom skall sältas på nummer-skyltarna inte skulle distribueras med mindre än hade betalat skatt, haft bilen på besiktning och betalat defelparkeringsavgifter som kan vara i fråga. Detta behöver emellertid utredas.Utskottsmajoriteten har inle någol förslag på den punklen, man har bara nämnldella som en möjlighet. Utskottethar varit enigt utom på en punkt och det gäller det som laladeom, storleken på felparkeringsavgifterna. De nuvarande marginalernafastställdes för så länge sedan som är 1960. Skulle avgifterna anpassas efterpenningvärdets fall skulle det bli fråga om åtminstone en tredubbling av dem.Nu har utskottet tyckt att den avvägning som gjorts av departementschefen ärrimlig, nämligen att man kan välja att sätta avgiften . Ensådan avgift för överträdelse av parkeringsbeslämmelserna kan inte anses varaalltför hög. Med detta, fru talman, berjag all fä yrka bifall lill ulskoliels hemställan. Lagom felparkeringsavgift, m. m. HertLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: På s. 12 ibetänkandet sägs: "Detnuvarande intervallel beträffande avgifterna fastställdes är 1960. Förändringav pris- och lönenivån skulle enligt propositionen motivera en två-till fyrdubbling av det maximala beloppet." Så långt vill nu utskollelinle gå. Det är emellertid lätt att säga alt olika avgifter måste höjas om manskall följa prisutvecklingen i övrigt. Men del är etl ganska dåligt skäl. Manbehöver inte höja allting: Vi tycker att den höjning av felparkeringsavgifternasom nu kan förutses strider mot tanken på en avkriminalisering. Det är klart att folk inle kan få parkera litet hursom helst - det är en tanke som alla kan omfatta. Men parkeringsbekymren ochbilismens problem måste lösas på annat sätt. Man skapar inga flerparkeringsplatser genom all ta ul höga straffavgifter. Privatbilismen istadskärnorna måste begränsas, men då handlar del om andra och betydelsefullareinsatser än att höja straffet för felparkering. Det handlar framför alll om allskapa en god, billig och väl fungerande kollektivtrafik. Även om det är endiskussion som faller utanför ramen för det här betänkandet så ligger därkärnfrågan. Den hänger alltså ihop med den detalj vi nu diskuterar. Hert iGöleborg (fp) kort genmäle: Fru lalman! Från vänsierpartiei kommunisternas sidabrukar del framhållas, som gjorde, alt man bör begränsaprivatbilismen i sladskärnorna. Del är klart att en felparkeringsavgift på 150kr. inte gärna kan komma i fråga annat än i stadskärnorna där det är myckel ontom mark för parkeringsplatser. Jag tycker nog att avgiften bör vara så pass högalt inle bilisterna 9 prolokoll 1975/76:99-100 Lagom felparkeringsavgift, m. m, kan räkna in den i sinabilkostnader och säga: All right, vi felparkerar för det är i alla fall mycketlåga avgifter. är just en sådan avvägning som gör attbilisterna å ena sidan inte frestas att trotsa parkeringsbeslämmelserna ochbelala avgiften, å andra sidan inle riskerar all bli ruinerade genom oskäligthög avgift. HertLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: i all man med fulll fog kan höjafelparkeringsavgifterna för all därmed skapa ordning och reda. Jag har interikligl samma uppfallning. Jag vill nog inrangera i den växandeskara i del här landei som önskar göra allting hälften så roligt men dubbelt sådyrt. Jag vill uttala min tillfredsställelse över att det nu äntligen hartagits ett initiativ från regeringens sida för att komma till rätta medefterlevnaden av bestämmelserna i samband med parkeringsförseelser. Jaghar motionerat och interpellerat här i i dessafrågor, första gången , då jag framförde förslag om etl väsentligt förenklatsätt att ta in de avgifter som bilisterna i stor utsträckning helt enkeltstruntat i att betala. Årefter år hände ingenting annat än att man ökade personalen som skulle göraundersökningar beträffande indrivningen. Inom parentes kan jag säga au enbartinom har antalet personer som sysslar med alt utredadessa frågor gäll upp till ca 90. Det har i alla fall inte blivit någonväsentlig förbättring. Eftersomingenting hände log jag upp frågan inom revisorer, som beslöt allgöra en ulredning i frågan. Del var en ganska lång historia, där man frändeparlemenlets sida, vid ell forsla försök lill ulredning, meddelade alt denhär frågan skulle vi inte behöva syssla med eftersom en promemoria skulle kommaganska snart. Den tjänsteman som utredde frågan hos revisorerföreslog mig då alt vi skulle lägga ner saken. Jag hade alldeles för dåligaerfarenheter av sådana där utfästelser och vidhöll därför att utredningenskulle genomföras, vilket också blev fallet. Resultatetlades fram och remisserna infordrades till . Men dålog del skruv i depariemenlet. Dä framlades hell enkelt en proposition somaldrig var föranmäld. De remissyttranden som skulle varit inne till den 12januari kom i väsentliga delar inte förrän i slutet av januari.Kommunikationsministern hade alltså hunnit före med proposilionen. Men delmärkliga är att i denna proposilion finns inle ett enda ord om alt den härsaken pä senare år varil uppe vid upprepade tillfallen i , inteheller etl enda ord om all revisorer har gjort en stor utredning. 1denna utredning hade bl. a. framkommit sådana fullkomliga orimligheler som allen person här i Slockholm hade ådragit sig något över 1 000parkeringsförseelser innan myn- digheterna hann göranågonting för att indriva dessa kostnader. Då kunde Nr 100 de maximalt ta ut 500 kr.Jag räknade ul att för varje sådan upptäckt den förseelse var kostnadenca . Det är alldeles självklart alt om sådant /- ig-jf. går, då struntarbilisterna i att betala. Kommunikationsministernhar alltså lagt fram en proposition utan att Lag om felparke-säga etl enda ordom den slora ulredning som revisorer genom- ringsavgift, m. m, förtoch som förelåg när propositionen utarbetades. Jag väckte då en motion ochbegärde att vid behandlingen av proposilionen skulle beakta desynpunkler som kunde komma att framföras av revisorer efter det allremissyttrandena i granskningsärendet hade kommit in. Etl par veckor efter delatt propositionen framlagts fick vi ett remissyttrande frän ,där det sägs att nu när regeringen har kommit med en proposilion behöver detinle vidtas några ytterligare åtgärder. Nuär jag tacksam för att trafikutskottet har agerat praktiskt och pä detla sättundvikit att blamerade sig. revisorer, som är ettriksdagens organ, har ju gjort en slor utredning som inte på någol sätt varomnämnd i den proposition som skulle behandla motsvarande förhållanden. Ävenom utskottet föreslär avslag pä motionen vill jag säga att jag kan bära ettsådant avslag med slor tillfredsställelse. Jag har nämligen funnit attutskottet i flera avseenden har beaktat sådant som revisorer påpekati sin lilläggspromemoria bortsett från att propositionen i väsentliga delar iövrigt har följt intentionerna i granskningsrapporten. Propositioneninnehöll ingenting om ett förslag beträffande information lill bilägarna,ingenting angående trafikvaklernas övervakning av att bilarna har gällandekontrollmärken och ingenting om ett ytterligare övervägande av det förslag somjag framförde 1971 och som i redan i någon mån haromnämnt. För alt kammarens ledamöter inte skall vara okunniga om vad detförslaget innebar vill jag nämna all del gick ul pä att bilisterna helt enkeltinte skulle få ut kontrollmärkel med mindre än all avgifterna för alla sådanahär förseelser var erlagda. Numerahar vi ett fint bilregister på datasystem och dessutom ett strikt ägaransvarbelräffande förseelserna, och därmed är milt motionsförslag mycket mer aktuelltän vad det har varit. belänkande står i alla fall att regeringen bör överväga omdenna metod inte i fortsällningen skall kunna användas. Ipropositionen har det sagts all det antal personer som gör utredningar om dessaförseelser troligen kan minskas till hälften. Eftersom dessa personer bara iStockholmsdislriktet har varit 90 stycken skulle fortfarande åtgå ca 45personer. Omman med allvar och intresse börjar studera denna fråga skall man finna all manbör gä in pä del förslag som jag och revisorer framfört och som deti fiera remissyttranden över revisorers Lagom felparkeringsavgift, m. m. granskningspromemoriarekommenderats en närmare undersökning och prövning av. Jagär ganska säker pä att man kommer att överväga att använda dennaenkla metod för att få in avgifterna. Hade vi gjort det hadevi aldrig behövt tala om att höja avgifterna så pass kraftigt som det nu ärfråga om. Mendet är bättre sent än aldrig alt det blir någon ordning här. Alla de bilistersom lojalt har betalat avgifterna har måst känna det som ett hän att tusendenoch åter tusenden bara kunnat slänga lapparna om avgifter i gatan och struntai att betala utan alt det blivit någon påföljd. Denordning som föreslagits hoppas jag skall fungera bra. Men när kommunerna fårreda pä vad det kostar att driva in avgifterna -det är de som skall betalakostnaderna för indrivningen - är jag helt säker pä att de börjar fundera överenklare former för att driva in avgifterna i fortsättningen. Jag har i det här sammanhanget inget annat yrkande än om bifall tillutskottets hemställan, som innebär avslag på en motion som i stora delar harblivit tillgodosedd. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels ulskoliels hemställan, dels reservationen av herrMagnusson i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller trafikuiskollets hemställan i betänkandet nr 14mom. 1 a röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Kris-linehamn. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes voiering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Mom.1 b-l d, 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskollel i dessa moment hemställt. § 9 Ändring iterrängkörningslagen Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1975/76:30med anledning av motioner om ändring i terrängkörningslagen m. m. Idetla betänkande behandlades moiionerna 1975/76:631 av herrTorwald m.fl. (c) saml 1975/76:632av herrar () och i (fp), vari hemställts attriksdagen hos regeringen begärde förslag om ändring i terrängkörningslagen,innebärande att körning med terrängfordon på snötäckt mark, som ej var atthänföra till nyttotrafik, skulle tillåtas endasl i särskilt avgränsade områdeneller längs leder som upprättades för ändamålet, saml alt delta föreladesriksdagen i så god tid att de nya reglerna kunde gälla fr. o. m. vintern1976/77. all lämnade utanåtgärd motionerna 1.1975/76:631, 2.1975/76:632. Reservalionhade avgivits av () som ansett att utskottet bort hemställa allriksdagen skulle 1. lämna molionen 1975/76:631 utan åtgärd, 2. med anledning av motionen 1975/76:632 hosregeringen begära förslag om ändring i terrängkörningslagen, innebärande attkörning med terrängfordon på snötäckt mark, som ej var all hänföra lillnyllotrafik, skulle tillåtas endasl i särskili avgränsade områden eller längsleder som uppräilades för ändamålel, saml all delta förelades i sågod lid att de nya reglerna kunde gälla fr. om. Tillbelänkandel hade fogats särskilda yttranden 1. av herrar Krönmark (m) och (m), 2. av (). När antog den lag om terrängkörnings-fordon som gälleri dag föreslog en folkparlimotion att lagen inle skulle utformas som ellgenerellt tillstånd för körning med snöskoter och möjlighet lill förbud påvissa plalser ulan som ett generellt förbud mot nöjesåkning, med tillstånd påvissa bestämda platser. Detta krav avvisades då men man har kommit tillbaka meddet detla år i motionen 632. Jag yrkar därför bifall tillreservationen vid jordbruksutskottets betänkande, som innebär bifall lillmotionen. Motionärernaoch jag är fullständigt överens om alt snöskotern gjort sig oumbärlig förnyttotrafiken både i fjälltrakterna och i skärgården; det är inte den trafikenvi vill ha lagd under ell generellt förbud utan endast nöjeskörningen. Den isin lur skall naturligtvis tillåtas på vissa leder och platser, men bara därman har funnit verklig anledning att ge sådanl tillstånd. I själva verket harnöjeskörningen med skoter redan på sina håll tagit sådana proportioner att delskapar en stark opinion mot all skoleråkning över huvud taget. De som behöverskotern för nyttotrafik riskerar att dras med i den allmänna fördömelsen, omdel får fortsätta. Eftersomen bild säger mer än tusen ord - och ingen har lid med tusen ord -skall jag ta följande lilla ögonblicksbild ur ett brev från en medborgare iNjurunda. Han skrev så här : "Jagdelar min arbetsvecka mellan försäljning av skor i min butik samt halvdagsjobbpå mekanisk verkstad. Min bästa avkoppling och mitt största intresseär att få komma ut pä skidor eller skridskor i den häriiga, fria, tysta, friskanaturen, vilket efter veckorna på en bullrig och dammig verkstad och allt snackmed kunderna i butiken är en vederkvickelse jag ej kan vara utan. i söndagslog jag min ryggsäck och renhud och skidade ut pä isarna och holmarna iNjurundas vackra södra skärgård med förhoppning om alt eventuellt få upp en ochannan fisk ur havet eller få syn på djur och fåglar som jag ibland också att få uppleva och se. Desenaste 3-4 åren, så även , sätts det i gång med ett helvetisktoväsen vid c:a 10-11-tiden av alla dessa skotrar, som far korsoch tvärs på fjärdarna, som blådårar i bästa rallystil, totalt utan tanke ochhänsyn till andra människor, djur och natur. Detla kan väl ej fåfortsätta??" Såsluiar njurundabon, och jag ansluter mig helt till hans fråga. Detta börverkligen inle få fortsätta. Men, som i skrev , den reglering som naturvårdsverketförordar - dvs. den reglering som faktiskt är lag i - skulle medstörsta sannolikhet innebära, all skoleråkning tillåts i områden som vidsenare inventeringar visar sig vara direkt olämpliga för skoterlrafik. Underden tid som skotertrafik fält pågå i dessa områden torde emellertid skador, somfår långtgående följder, redan ha inträffat. Nöjeskörningmed snöskoter är inte någon fri och allmän rättighet. Den bör vara i principförbjuden men tillåtas på särskilda leder och plalser som länsstyrelserna nuhar tid på sig ända lill nästa säsong att ange. De kan utvidgas så småningomefter gjorda erfarenheter. Avsikten med vår motion och vår reservation, frutalman, är inte att förbjuda nöjeskörning totalt, men heller inte att släppalös den annat än pä platser där man har anledning förmoda att den inteåstadkommer skador, ohägn och intrång i vad den lidigare citerade medborgarenkallade den härliga, fria, tysta, friska naturen. Hert (): Jag länker inle la kammarens lid i anspråk för en upprepning av allade betänkligheter och invändningar mot den nya terrängkörningslagen som jagvid debatten anförde vid lagens antagande. Emellertidmåste jag tyvärr konstatera, att utskottet i sill betänkande ganska lättvindigtviftar undan de preciserade problem jag redovisat i min motion 1975/76:631.Några konkreta svar på de frågeställningar jag bett utskottet ta ställning tilllämnas ej. Detär å andra sidan uppenbart, all uttalanden från utskottets sida belräffandelagens tillämpning etc. är av värde för de organ som har all tillämpaterrängkörningslagen liksom för allmänheten som har att efterleva densamma. Jaghar därför tänkt mig att i della inlägg slälla ell antal detaljfrågor medanknytning till terrängkörningslagen för att få fastslaget hur utskollel anseratt lagen skall fungera. För alt ge utskottets talesman tid alt analyserafrågorna tillsammans med utskottets sekretariat sä har jag i förvägtillslällt dem en kopia av milt anförande. Detta bör ju borga för att de svarsom lämnas skall kunna vara till god vägledning för såväl allmänhet somsamhälleliga organ när det gäller alt umgås med den nya terrängkörningslagenoch anknytande kungörelser. All sådan information är angelägen, eftersom osäkerhetenär stor ute på fältet. Vadjag vill ha reda på är om vederbörande med stöd av terräng-körningslag ochgenerella dispenser i kungörelser som är kopplade till denna - utan all begäradispens från länsstyrelse eller annan myndighet - kan agera på det sätt somfrågorna anger. Svaret bör alltså normalt helt enkelt vara ett "ja"eller etl "nej". När jag fått svaren skall jag återkomma medeventuella kommentarer och förslag. Här följer de frågor jag önskar fåbesvarade: Kan den bofasta befolkningen i de delar avfjällområdet, där regeringen bestämmer alt körning i terräng med terrängfordonoch motorfordon är förbjuden, använda sin snöskoter för färder lill och frånaffär, posianslalt, fiskevatten etc? Kan skogsägare vid skogskörslor - närterrängförhållandena påkallar delta och efter överenskommelse - passera översnötäckt egen eller annans skogsmark med plant- eller ungskog, även om därvidvissa skador uppenbarligen skulle uppkomma? Kan jordbrukare låta bilar, som levererar kalkeller slam från reningsverk etc, köra ut på sina fäll och ombesörja spridningdär? Kan skogsägare låta virkesbilar passera över egnaängar, gärden etc. vid avhämtning av virke m. m.? Kan en ägare av villa eller fritidshus isamförstånd med markägaren låta en slamsugningsbil, vid tjänlig väderlek, körafram till septiktank eller slambrunn över ett gärde eller en äng? Kan en arrangerande orienteringsklubb - såsom nusker - vid uppläggning av bana för skidorientering använda snöskoter föruppkörning av föreskrivna spär ianslutning till kontrollerna? Kan en arrangerande orienteringsklubb i samråd medmarkägarna utnyttja skogsstigar och andra stråk för att med motorfordon sättaut kontroller samt utnyttja en lämplig skogsglänta för parkering av deltagarnasbilar? Kan en skytteförening pä liknande sätt utnyttjaterräng och motorfordon för transport av målmaterial, parkering etc? Kan.en jordbrukare och hans familj utnyttja egnaängar och gärden för att ta sig till badställe eller bärmarker etc. medmotorfordon - moped, mc eller eventuellet bil? Kan glesbygdsungdomar liksom i samförståndmed markägarna i hembyn träna mopedkörning m. m. på skogsstigar och i grusgroparetc? Kan den som skall uppföra etl fritidshus isamförstånd med markägaren transportera virke m. m. över lerrängavsnitt som ejär "sådan enskild led i terrängen som är avsedd förmotorfordonslrafik"? Jag vill än en gång understryka att svaren skall lämnas med utgångspunktfrän dagens situation och med utgångspunkt från de generella dispenser somlämnas i aktuella kungörelser. Låtmig avslutningsvis framhålla, att ett positivt svar på samtliga elva härframställda frågor enligt mitt förmenande skulle vara ett bevis på alt minafarhågor för terrängkörningslagens negativa konsekvenser varit överdrivna. Jaghoppas naturligtvis all så är fallet, och avvaktar med spänning konkreta svarfrån utskottets talesman. Hert iHolmgården (c): Såsom anförts här är det sedanriksdagen senast fattade beslut i detla ärende. Det borde följaktligen, enligtmin mening, ha varit lämpligt att man under ytterligare någon vecka hadeavvaktat utfallet av de kungörelser som kommer eller som redan har utfärdats pådella område. Låt mig i alla fall säga, all när vi centerpartister inle haravgivit någon reservation eller någol yttrande i denna fråga, är detta inteberoende på all vi har ändrat uppfattning sedan vi vid detta ärendetsbehandling klart sade ifrån att vi fortfarande anser att delborde vara generellt förbud mot körning med skoter på snötäckta hyggen. Redande månader som har förflutit har gett belägg för au så borde havaril fallet. Vifår nu avvakta och se hur utvecklingen kommer att bli. Jag utgår emellertidfrån att även skolerägarna kommer all anpassa sig lill kraven på denna trafik,så att den kan accepteras. Jagskall också säga några ord om körning på barmark. Därvid vill jag anknyta lillvad jag sade i mitt anförande . Vi markägare har år fälterfara hur man på än del ena, än det andra sättet gjort intrång på våra marker,på vår äganderätt och på vårt sätt alt använda markerna. När vi nu för en gängsskull kunde erfara alt vi fick en lagstiftning som fredade våra marker,så kände åtminstone jag som markägare en utomordentlig tillfredsställelse överdetla. Av den anledningen har jag väldigt svårt att förstå den enorma kritiksom inte minst vill framföra. Jag finner ingen anledning att genågot svar pä de frågor som han har ställt - jag har f ö. inte fått dessafrågor mig tillställda. Men jag finner anledning att påpeka att i denkungörelse som har kommil ut ges det klara besked om att förbudet mot körning iterräng inte i något som helst avseende inkräktar pä det brukande av åker ochskog som vi som markägare är beroende av. Därmed har våra intressen till-godosetts. Låtmig , fru talman, säga att allt fler äger - och önskar äga - mark,inte därför att man i markägandet ser en produktionsresurs som man på alla sättrimligen bör tillvarata utan därför att man i detta ägande ser en möjlighet attpå olika sätt roa sig pä den mark, på den åker och i den skog det är fråga om.Jag för min personliga del, som markägare, ser i åker- och skogsmark enproduktionsresurs som det finns all anledning att vara varsam med och försökaanvända i första hand för det ändamål som den sedan urminnes tider är avseddtill. Jag är helt övertygad om att den meningen kommer alt görasig alltmer gällande. Motden bakgrunden ber jag, fru talman, att fä yrka bifall till utskottetshemställan.