prot · FY0943 · 1975-12-31 00:00:00 — Förhandlingarnaleddes av fru tredje vice talmannen. Anslutningav veterinärerna till alarmeringsceniraler § 1 Utgifterna påkapitalbudgeten inom verksamhetsområde (forts.) Fortsattesföredragningen av trafikulskollels belänkande nr 2. Anslutningav veterinärerna till alarmeringscentraler HenANDERSSON i (): I det betänkande från trafikutskottet som vi behandlar har underpunkten anslagsbehov handlagts bl. a. molionen 1434. Molionen hartagit upp frågan om veterinärernas anslutning till (). SOSAB är ell alarmeringsbolag bildat efter elt riksdagsbeslut somdä godkände etl avtal mellan , . Del nya bolagels främsta uppgift skulle vara allsuccessivt överta s. k. SOS-fiänsi med telefonnummer 90 000. En radorgan får kostnadsfritt anlita SOSAB:s fiänster. Upptagna på den fria listan ärpolis, brandkär, jourhavande läkare, ambulans, ftygambulans, sjöräddning,flygräddning, fiällräddning saml socialvårdens jourverksamhel. Bland dessaorgan är, som framgår, vafie lillbudssiiuation sä långt man kan överblicka tillgodoseddmed denna alarmeringsmöjlighel. På en ylleriigare lista, upplagande organ sommol avgift fär anlita SOSAB;s fiänster, återfinns bl. a. jourhavande veterinär.Som jag antydde var pä den avgiftsfria listan praktiskt taget vafiemänsklig och materiell olyckssituation intäckl. Jag finner det vara en brist iden kostnadsfria listans förteckning alt inle en djursjukdomssilualion bedömsså allvarlig att jourhavande veterinär återfinns på listan. Del är den fråganvär moiion aktualiserar. Enåtgärd som skapar möjligheter av detta slag skulle självfallet ha varierandebetydelse i olika delar av landet. Således skulle åtgärden ha slörre betydelsei landels skogs- och mellanbygder, där reseavstånden är större, ofta kombineratmed hög djurtäthet. Dessutom skulle åtgärden självklart ha största betydelse ilandels mera glesbefolkade delar. Ensyslem för att snabbi nå kontakt med veterinär, även om denne är ute på resa,är naturiiglvis lill gagn för jordbruket. Snabb hjälp är ofta i sig själv denallra bästa behandlingen. Således är den också lönsam Anslutningav veterinärerna till alarm eringscen tra-ler för djurägaren genomkortare väntetider och marginellt även genom de kortare reseavstånd som det börbli när man kan nå veterinären även då han är ute på resa. Jag har självfalletutgått ifrån alt veterinären skall utrustas med biltelefon. Samhället gördessutom med elt sådant syslem sannolikt betydande ekonomiska vinster.Hitintills har över statsbudgeten anvisats pengar lill stöd för djurhällaresom bor mer än enkel resa från veterinären och som då fåll statligt stödmed den del av resekostnaden som täcker sträckan . Dennakilomelerregel har i årets budgetproposition föreslagils bli sänkl lill 30 kmenkel resa. Därigenom kommer samhällets kostnader i della avseende all öka betydligt.I budgetpropositionen har beloppet för della ändamål ökats med . Detfinns fog för påståendet att en åtgärd som den av oss motionärer föreslagnaskulle vara självfinansierande eller i del närmaste självfinansierande församhället. Ur jordbrukets synpunkt kommer ål-gärderna fr. o. m. nästa budgetår,som jag redan antytt, således alt ur direkt ekonomisk synpunkt även rentmarginellt genom de kortare reseavstånden vara fördelaktiga. Trafikutskottethar vid sin behandling av motionen sagl sig i och för sig ha förståelse för deav motionärerna framförda synpunkterna men har ändå funnit all del inle finnstillräckliga skäl alt tillstyrka motionen. Utskottet säger sig vidare haerfarit all underhandlingar om försöksverksamhet på området förts med bolaget,dock ulan att della lett lill positiva resultat. Utskottet konstaterar därefterall om ett allmänt intresse för frågans lösning föreligger bör det ändå iförsta hand ankomma pä vederbörande huvudmän att ta upp nya förhandlingar medbolaget. Logikeni del som utskottet anfört är enligt min mening inte alltför påträngande.Således menar lydligen utskottet alt de försök lill förhandlingar, som inlelett lill resullal, skulle vara den enda framkomliga vägen. Därmed avvisar manmotionärernas förslag om att hos regeringen anhåller om ätgärder. Jag avser inte all yrka bifall till motionen, men jag har med mittanförande velat utveckla idén något mera än vad vi gjorde i molionen. Vi fåråterkomma i ärendet. HerrSVEN i (fp); Eftersom i inte yrkat bifall lill sin motion kanjag nöja mig med alt understryka vad utskottet sagl, nämligen att utskottetfinner del naturligt all man - om man anser alt del här finns elt starkt behov- gör en framställning i vanlig ordning hos vederbörande all få komma in isystemet. Om man mol förmodan inte skulle lyckas nå en överenskommelse kan manåterkomma till . yrkar bifall till utskottets hemställan. i (); Jag gör mig skyldig lill upprepning, men det är ju så som jag redan harpåpekat att logiken i ulskoilels resonemang är tämligen Utskottetvel om all del har förts förhandlingar och säger all dessa inle har lett lillresultat. Ändå anvisar utskottet oss att vandra den vägen och utesluter denmetod som motionärerna anvisat. Jag anser det vara - som jag uttryckte del -avsaknad av logik i resonemanget. HenSVEN i (fp): Enligt de upplysningar vi har införskaffat slutfördes aldrigförhandlingarna i den här frågan. Överläggningenvar härmed slutad. Regeringenhade i proposiiionen 1975:1 bilaga 8 (, s. 244-268)föreslagit att till Järnvägar m. m. för /76 anvisa ellinvesteringsanslag av . Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1975:217av m. fl. (m), vari hemställts alt lill Järnvägar m. m. /76 anvisades ett i förhållande till budgetpropositionen med . förhöjt investeringsanslag av 513 7Ö0 , 1975:569av herrar () och (), vari såvitt nu var i fråga (yrkandena 4och 5) hemställts, 4 alt lill Järnvägar m. m. underkommunikalionshuvudtiteln för /76 anvisade ett investeringsanslagav , innebärande en ökning i förhållande lill regeringensförslag med , all användas för ytterligare investeringar i fastaanläggningar och rullande materiel, 5. all hos regeringen begärde allmöjligheterna prövades till inlernalionell finansiering utöver della belopp avjärnvägsinvesteringar i enlighet med vad som anfördes i motionen saml 1975:1465 av (). 1. med bifall lill regeringensförslag saml med avslag på motionerna 1975:217 och 1975:569, yrkandet 4, tillJärnvägar m. m. för /76 anvisa etl invesleringsanslag av , 2. avslå molionen 1975:569.yrkandet 5, 3. avslå molionen 1975:1465. 2.beträffande anslagsfrågan av herrar i (fp). (), i Heden (c), i (c) och Sfiern- ström (c) samt () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen skulle i anledning av regeringens förslag och molionen 1975:217 samtmed bifall lill motionen 1975:569, yrkandet 4, till Järnvägar m. m. /76 anvisa etl invesleringsanslag av , 3.belräffande motiveringen för utskottets ställningslagande i anslagsfrågan avherrar () och Clarkson (m) som ansett all utskottets yttrande i vissdel skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Hen iGöteborg (fp); I detta belänkande tar trafikutskottet upp endasl frågan ominvesleringsanslaget lill SJ. Alla de moiioner som har väckts i riksdagenbelräffande järnvägstrafiken kommer vi att behandla i senare sammanhang. Därförkan jag fatta mig ganska kort i förevarande hänseende. Viställer ju alla krav på SJ. Vi vill att SJ skall ge god service både i regionaltrafik och i längdislanstraflk. Om vi ställer så stora krav på statensjärnvägar är del också rimligt att anvisa medel till de invesieringar som ärnödvändiga för att SJ skall kunna motsvara anspråken. Förraårel ökade regeringens förslag med 30 mifi. kr., och de pengarna blevsynneriigen väl använda. När nu kan utlova att de gamla förslilnamotorvägnarna, eller rälsbussarna som de ofta kallas, pä vissa sträckor kommerall ersättas med moderna motorvägnar är det ell direkt resultat av riksdagensbeslut alt höja del av regeringen föreslagna anslaget med 30 mifi.kr. Det fanns nämligen i SJ:s ursprungliga investeringsplan inle plats förnågon nyanskaffning av motorvägnar förrän tidigast på 1980-lalel. Där fickalltså SJ en god hjälp, men fortfarande kan vi konstalera - riksdagsmän är juofta ute pä resor - att en slor del av inte minst molorvagnsmaterielen ärförsliten. Vi vet också att del har saknats både godsvagnar och personvagnarnu när trafikanspräken ökat pä grund av konjunkturen och på grund av denenergikris som vi har haft i del här landet. Vi kan också konstatera attbanunderhållel på många sträckor är eftersatt och alt det finns slora krav påförbättringar av järnvägens standard. Del finns gamla och nedslitna broar sombehöver förstärkas eller nybyggas. Del behövs planskilda korsningar, del behövsförbättringar av signalsystem och anläggningar för kraftöverföring, inhägnadkring bangårdar och ban-områden och en hel del annat. De förseningar som ochdå inträffar tyder på att den nuvarande kapaciteten i många hänseenden äröver-ulnynjad. Detfinns också krav på alt fä snabbtåg som skall avsevärt förkorta restiden mellantätorlerna, och för della erfordras slora investeringar. Självfalletkan del belopp som vi reservanter föreslår, 40 mifi. kr., inle räcka till alltdetta. Men vi tycker det är viktigt alt . liksom , visarsitt intresse för SJ inte bara i ord ulan också i handling och bevifiar denanslagshöjning som vi reservanter föreslår. Ioch för sig räcker inte de här investeringsmedlen, och vi har i vär motion ochäven i reservationen pekat på en finansieringsmöjlighel. Det finns etteuropeiskt järnvägsfinansieringsbolag, EUROFIMA. har varit medlem därsedan del startade - vi har t. o. m. representation i styrelsen- men har aldrig utnytfiat denna finansieringsmöjlighel. Vilycker att den här saken bör övervägas, inte minst när det gäller deinvesteringar som kommer att bli nödvändiga för de snabbtåg som vi vill ha.Snabbtågen är ju utomordentligt ränlabla projekt, och därför lycker vi det voremyckel välmotiverat om man gjorde en internationell engångsfinansieringdärvidlag. Då kunde man la de invesieringsmedel som går över budgeten lillangelägna förbättringar av den regionala trafiken. Utskollsmajorilelenhar inle velat accepiera den här tanken utan vidare, men av utskoltsskrivningenframgår alt man förutsätter all de möjligheter som kan föreligga lill en sådaninternationell finansiering tillvaratas, om man finner det motiverat. Därmedfår vi motionärer känna oss nöjda. Vi har väckt tanken, och vi hyserförhoppningen alt man sä småningom kommer att inse vilka möjligheter som finnsatt utnytfia också denna finansiering. Med hänvisning till det anförda ber jag att få yrka bifall lillreservationen 2. Hen (): Innanjag går i närmare svaromål mol bakgrund av värt ställningstagande i den härfrågan vill jag säga några ord om reservationen 3 som jag har varit med om attavge. Omvi i sak är eniga med majoriteten, sä är motiveringen på en punkt annorlunda.Vi har nämligen inle kunnat ansluta oss lill skrivningen på s. 12 andra stycketi betänkandet. Del gäller bl. a. konjunklurreserven på 10 96 som jag redantidigare talat om och som vi anser bör bli föremål för särskilt beslut närbehov förefinns. Vidare har vi inte i moderata samlingspartiet godkänt denfinansfullmakl om 1 mifiard som regeringen av begärt i annatsammanhang, utan vi har andra förslag när det gäller möjligheterna att få frammedel av konjunkturskäl. Av denna anledning yrkarjag, fru talman, bifall lill reservationen 3. Moderatasamlingspartiets ställningslagande i själva anslagsfrågan är helt klan. Viärell parti som noggrant nagelfar alla anslag mot bakgrund av den rådandesituationen och inle använder ökade anslag för att vinna några tillfälligafördelar. Vi har talat om varför vi inte var med på den 10-procentiga delen ikapilalbudgeten. har vi än starkare skäl för värt ställningstagande när delgäller de 40 mifi. som mina vänner i oppositionen har föreslagit. Som alla vel hardepartementschefen forcerat trafikpolitiska utredning- en för att den om någramånader, närmare bestämt , skall kunna lägga fram etl betänkande ombl. a. SJ:s taxesättning och marknadsföring saml en del frågor om hur detrafiksvaga bandelarna skall behandlas. Vi ligger sålunda myckel nära delställningstagande som skall göras för alt skapa underlaget för en bedömning avSJ:s ekonomi. Är del då klokt - även om SJ:s behov är starkt, somtrafikutskottets ärade ordförande sade och som jag medger - att nu föreslå ettförhöjt invesleringsanslag? Somherr i nämnde deltog vi i elt gemensamtbeslut om en uppskrivning med 30 mifi. Då visste vi all trafikpolitiskaulredningen låg elt steg framför oss, och det var en god motivering för attsnabbt få fram pengar. Det var därför vi den gången kunde vara med om enhöjning av anslaget utöver vad statsrådet hade begärt. Vidarehar vi inom moderata samlingspartiet krävt en upprustning pä olika områden inomSJ, men vi har begärt att SJ skall få fullmakt all förbättra sinekonomi rent allmänt genom all arbeta med en annan taxesätlning, meddifferentierade taxor av olika slag. Och vi har i vår trafikmotion tagitupp problemet att av SJ;s järnvägsvagnar fortfarande går lomma, trots allfrekvensen pä affärsbanenäiet glädjande nog har ökat. Där anser vi att mangenom differentierade laxe-syslem skall kunna förbättra SJ:s ekonomi. Vi anserall SJ genom olika aktiviteter har möjligheter all förbättra ekonomin. Vi ärockså myckel positiva till att regeringen använder EUROFIMA för att ökajärnvägsinvesteringarna. Vi lycker att det var etl utomordentligt förslag sommittpartierna förde fram -eller om del var enbart , det kommer jaginle ihåg - där man hänvisade till den möjligheten all skaffa invesieringsmedelutanför värt lands gränser. Del anser vi vara etl myckel gott förslag och enmöjlighet som borde ulnylfias. Ävenom behoven är stora rullar SJ:s hjul enligt mitt förmenande bra till dess allvi kan enas om en grundlig genomgäng och undersökning av SJ;s hela situation.Den kommer ju snart alt beslutas i denna kammare, och den skall ge oss underlagför vår bedömning och visa pä vägarna att förbättra SJ;s ekonomi. Mot denna bakgrund vill jag yrka bifall lill reservationen 3. i Heden (c): Från flera synpunkter torde det vara en riklig uppfattning alttransportbehovet här i landet i ökad utsträckning tillgodoses av järnvägen.Från mifiö- och säkerhetssynpunkt är järnvägstransporter klart överlägsnalandsvägstransporter. Även nationalekonomiskt är järnvägstransporter attföredra. Slitaget pä vägnätet - inle minst pä beläggningen - och trängseln pådelta vägnät motiverar en betydande överföring av transporter lill järnvägen. Men för all SJ skall kunnaåta sig en slörre del av transportarbetet är del nödvändigt alt SJfår disponera medel som möjliggör ökade investeringar i bl. a. vagnmaleriel.De framställningar om invesleringsanslag som SJ gjort för /76har emellertid prutats ned i budgetpropositionen. I och för sig är del inleunikt; del har hänt nästan varie budgetår. Regeringen föreslär för det kommandebudgetåret ett investeringsanslag pä 489 mifi. kr., under det att SJ begärt610 mifi. för detta ändamål. Utskottsmajoriteten,som beslår av socialdemokraternas, moderata samlingspartiets och vpk:srepresentanter, har tillstyrkt denna nedprul-ning, som försvårar SJ:s ökadeexpansion. och folkpariiel har i motion 569 hemställt om elt med 40mifi. höjt anslag för all möjliggöra de behövliga investeringarna, så attSJ kan tillgodose del växande behovet av järnvägstransporter och fylla sinfunktion som ell nödvändigt transportorgan här i landet. Jagbetraktar det som myckel allvarligt för den framtida utvecklingen attinvesteringsanslagen reellt sett minskat . Med lanke påpenningvärdeförsämringen - inflationen, om man sä vill - blir anslagstilldelningennu lägre än . Ireservationen påpekas all betydande eftersläpningar uppställ även i fråga om deinvesteringar som är nödvändiga för all upprätthålla den nuvarande standarden.Någon förbättrad standard kan givetvis inte ens vara beräknad. Detta kansjälvfallet inte fortgå, om SJ skall kunna utvidga sin verksamhet. 1 fråga omlok- och vagnparken föreligger allvarliga bris-ler. Del är inle länge sedan SJfick avvisa transportkunder pä grund av att tillräckligt med godsvagnar intekunde ställas lill förfogande. Även sovvagnsresenärer har SJ fält avvisa pågrund av brist pä sovvagnar. 1 vår reservation framhålls också allbanunderhållel är eftersatt. Genomdel höjda anslag vi hemställer om torde det ges utrymme för en delförstärkningar av bl. a. som är nödvändiga på kort sikt.Motorvagnparken är också försliten och behöver förnyas. På måslenaturligtvis bli föremål för en verklig upprustning. Medanledning av ell moiionskrav beslöt förra årets riksdag att transporlpolitiskautredningen och transportplaneringsutredningen skulle överväga om en sådanupprustning skulle ske. Jag anser att detta uppdrag bör fullföfias med detsnaraste. I de kommuner som närmast berörs av har ensamarbelskommillé bildats för att medverka lill att banan bevaras. Kommitténhar också vid en uppvaktning för kommunikationsministern den 12 november 1974bl. a. framhållit att , som i huvudsak går genom hela del inrestödområdet, utgör en livsnerv i delta område. Denna bana betyder myckel för enfortsatt nä-ringslivsulbyggnad där och kommer ytterligare alt få betydelsefrämst i fråga om gods- och persontransporter. Med det sagda hemställer jag sålunda om bifall till reservationen 2 itrafikutskottets betänkande. Hen (): Alla partiertycks hysa en viss klockarkärlek lill SJ och är angelägna att ge stödför dess utveckling i rätt riktning. Trafikutskottetsbetänkande nr 2 angående utgifterna pä kapitalbudgeten vittnar väl också en omrätt slor enighet. Bortsett frän punkten 1, där har en annanprincipiell syn på investeringsplanerna för kommunikationsverken, har viintagit olika ståndpunkter endast i fråga om den här punkten, statens järnvägarsanslagsbehov. /76 har departementschefen föreslagit en medelstilldelning på480 mifi, kr. Jämfört med den för innevarande budgetär gällandeinvesteringsplanen innebär detta en ökning med 60 mifi, kr. Förraåret höjde anslaget till SJ med 30 mifi,kr,, främst för att ökamöjligheten att anskaffa rullande materiel. Del har iGöteborg talat om. Han ansåg att dessa pengar kom lill god nytta, och del villjag gärna instämma i. /74 fick SJ på tilläggsslal ylleriigare 75 mifi, kr, för altmöjliggöra tidigareläggning av investeringar i rullande materiel och fastaanläggningar. Jag lycker alt de ökade anslagen vittnar om en vifia att ge SJresurser för modernisering och nyanskaffning av främst lok och vagnar. Mendet är klart, , all behoven är slörre, här liksom på så mångaandra områden. Med hänsyn lill det ekonomiska läget och ansvaret för budgetenhar utskottsmajoriteten dock stannat fördel belopp som föreslås ibudgetpropositionen. Centernsoch representanter har, som vi här hört genom ochherr i Heden, inle nöjt sig med detta, utan vill i sin reservationanslå ylleriigare 40 mifi. Majoriteteni utskollet erinrar om den konjunkturreserv på 10 96 som inräknas ikollektivanslaget till SJ och som vid behov kan utnyttjas för ytterligareinvesteringar i bl. a. rullande materiel. Vidare finns en finans-fullmakt på enmifiard kronor som kan tas i anspråk om det av sys-selsättningspolitiska ellerandra skäl blir erforderligt att öka investerings-anslagen. Moderatasamlingspartiet vill, som vi här hört genom , utifrån sinaprincipiella synpunkter inte vara med om vare sig den 10-procenliga marginaleneller finansfullmakten, men alla övriga partier anser det i ell uppkommandebehovsläge vara bra och möjligt att låta SJ få del av dessa reserver för sinainvesieringar. HerrGustafson framhåller möjligheten alt finansiera järnvägsinves-teringar genomutnytfiande av EUROFIMA, där är medlem. I den frågan ärdet ingenskillnad mellan reservationen och utskottets skrivning. Vi förutsätter altdessa möjligheter ulnylfias om så befinns påkallat. Från flera håll framfördesdock under utskottsbehandlingen vissa betänkligheter. Vi kan i etl sådant fallinle själva fä bestämma var beställning av materiel skall göras, och riskfinns för att beställningen hamnar utomlands, trots att kanskesysselsättningssvårigheler flnns inom den branschen här hemma. EUROFIMA ärenligt min mening en möjlighet alt utnytfia under alldeles speciellaförhållanden, men inle för de Del gäller väl mera sädana fall dä det blir nödvändigt attsnabbt över hela fältet införa någon teknisk nyhet, t. ex. aulomatkoppel. Delär en glädjande utveckling som SJ kan uppvisa. Godslrafiken ökade /74 och persontrafiken med 12 96. Reseökningen, somböriade , fortsatte under ofiekrisen, och tendensen därefterhar också varit positiv. Enligt SJ;s beräkningar kommer ökningen alt fortsättade närmaste åren. Den ökning av anslaget som årets proposilion innebär medgerenligt departementschefen och utskottsmajoriteten etl betydande utrymme förfortsatta rationaliseringar och för en av trafikökningen betingad utbyggnad avproduktionskapaciteten. Del gör det möjligl för SJ att bl. a. slopa äldre lokoch vagnmaleriel och anskaffa nya, moderna lok och godsvagnar med högre prestanda. Jagavvisar således reservationen 2 belräffande ell högre anslag och reservationen3 beträffande motiveringen och yrkar bifall lill utskottets hemställan på dennapunkt. HenTURESSON (m): Det ställs med all rätt slora krav pä SJ, inte minst av många ledamöterav denna kammare. Om dessa krav skall kunna uppfyllas är del ibudgetpropositionen föreslagna invesleringsanslaget helt otillräckligt. Det ärdärför nödvändigt att företagel fär betydligt större anslag för investeringar imodernisering, bekvämlighet, snabbhet och säkerhet. Det har jag blivit hellövertygad om i mitt arbeie som ledamot av SJ;s styrelse. I konsekvens med delta kommer jag alt vidvoteringen stödja reservationen 2. Hen iGöteborg (fp): Utskollsmajoritelens talesman kunde inte förneka att del finns ettstort behov av invesieringsmedel för SJ, men han ansåg inte att det nu varmöjligt all gä med pä etl anslag utöver del som regeringen har föreslagit. Delvar ju möjligt att gå utöver regeringens förslag, och det hade varitmyckel önskvärt om det hade visat sig möjligt också . Behovet avinvesieringar för SJ är inle mindre nu än de var då. Den ökning av SJ;s trafiksom vi säg under energikrisen har glädjande nog inte vänt, utan man har fält enpermanent ökad trafik i jämförelse med förhållandena före energikrisen. Föratlkunna motsvara kraven måste SJ också få investeringsmedel som räcker lill. HerrHjorth var positiv lill tanken pä en internationell finansiering men sade, atten sådan inle bör användas för SJ:s löpande investerings-utgifter. Det är jagfullständigt överens med honom om. Investeringar för löpande verksamhet börenligt min uppfattning las av budgetmedel. Men en internationell finansieringkan bli aktuell när man gör en stor engångsanskaffning, exempelvis avaulomatkoppel, som 8 protokoll 1975. Del kan ocksågälla anskaffning av t. ex. snabbtåg. Även om vi anser att snabbtågen ärangelägna, bör dessa - som jag sade i mitt första anförande - inte få inkräktapä möjligheterna att tillgodose behovet av regional järnvägstrafik, där det fn. ser illa ut och där SJ föreslår ganska stora indragningar. Då säger herrHjorth att det är en del tekniska svårigheter med EUROFIMA. Del är klart kan diskutera dessa. Men så säger att del inle alls är säkertall beställningarna hamnar i . Nej, det är alls inle säkert altbeställningarna hamnar i ens om man går över budgeten. De nyamotorvägnar som vi nu skall få se - delvis pä , till vår sloraglädje - måste importeras utifrån därför alt SJ på grund av anslagsbrist undersenare år inle har kunnai försöfia svenska verksläder med beställningar, så alldessa kunnat ha motorvägnar så pass långt framme i projekteringen att de nu kanlevereras. Dehär invesleringsmedlen skulle ju vara utomordentligt ränlabla, och därförtycker reservanterna att om man nu skall göra en avvägning mellan olikainvesteringar, så bör man satsa pä sådana som man vet kan innebära en storeffektivitet. Numåsle jag säga all jag är något förvånad över den argumentering som herrLothigius förde. Han talade pä moderata samlingspartiets vägnar, men hantalade tydligen inte på allas vägnar inom detta parti.