prot · FY0992 · 1975-12-31 00:00:00 — a. sä allunderleverantörerna, som ju småindustrin i slor utsträckning består av, kommerau få mycket, mycket mera jobb med värt program, när vi satsar pä uliernuiivaenergikällor och framför alll på investeringar i hushållen, än vad de kommerull få med sulsning på storindustrin, på ASEA och liknande förelagmed sill kärnkraftsprogram. Energihushållningen,tn. () kortgenmäle: Del är väl en felaktig bild ger av den clebuii som förissedan kl. 9 . Jug lyssnade mycket noga pä del hulv-linimeslånga inläggsom böfiade debuiien med. Och om vid del härlillfällel är iröli, sä kun jag inle hjälpa del. Jug har kommii päirellionionde plats pä lalurlislun. och del gör uii jug inte fäti lillfälle ullställu dessa frågor tidigare. Men även om denna sak hurprövuis dels i . EnergihushåU-ningen, m. m. dels i cenlernsföretagarråd så är jag inte rikligt säker när del gäller det uttalande som herrSjönell nu gjorde. Jag har nämligen träffat personer som tillhör som inle delar vare sig eller centernsuppfattning i fråga om energiförsöriningen som vi stårinför. Vidarevill jag undersiryka vad jag sade i mill inlägg: Ni klarar inleenergiförsöriningen med fem kärnreaktorer, ulan alternalivet ären betydlig, ökning av ofieimporten. Och dä frågar jag: Är ni beredda att tadenna ökning av ofieimporten för ull klaru del energibehov som framför alllinduslrin har'' () kortgenmäle: Jag undrur om del är så siirskilt originellt ull mun i en slororgunisalion har olika åsikter i väsentliga frågor. Del vore ganska skrämmandeom samtliga medlemmar i skulle ha exakt sanima åsiktsomjag. Det vore lika skrämmande om alla medlemmar i ha samma åsikt som eller någon av hans medbroder om t.ex. gärdagens Siforapporl. Del är bara en myckel nyttig och god ulveckling i enorganisation när man kan låla åsikterna brytas mot varandra. De som jag hartalat med delur min uppfallning. och del får nöja sig med. Dessulomvilljag framhålla alt vi anvisar moiiryckskraflssalsning. Och harjust kommit med en broschyr där man visar all moiiryckskrafien kan byggasul med 4 000 MWh timmar, vilkel man konstaterar ger mer energi än femkärnkraflsreaktorer. Redan där hur svar på frägan hur vi skall kunnaklara ökningen utan all bygga åtskilligt fler kärnreaktorer än dessa fem. Borschyrenvisar vidare ull mollryckskraftsuibyggnaden kan betyda ungefär dubbelt sämycket energi som vattenkraften ger. Del är ytterligare svar pä . Närdel gäller ofieförbrukningen vill jag slutligen siiga: Vi förbrukar inte ellenda gram mer olja enligl värt program än vad socialdemokraterna gör enliglsitt. Vi förutsätter heller inte någon ökad import. Vårt program räcker gottoch väl förden nödvändiga energiförsöriningen, lorden nödvändigaelproduktionen och för en måttlig ökning av bäduderu. HerrRASK (s) kon genmiile: Herrlalman!Med fem kurnreuktorer mäste del ske en ökud oljeimport, om ni skull kluruenergiförsöriningen . Det säger ålminslone energiprognosuiredningen. I detta full har herr .Sjönell fel. Delär inle sä väldigi originellt ull man harolika åsikter i en organisation - delkan jag hållu med om. Men jag ifrågasätter om huvuddelen avmedlemmarna i och t.o. ledamöterna av cenlernsföretagarråd har suiiimu uppkiiiiiing som i det hiir fallet. Herrtalmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytteriigare replik. HenJANSSON (s): Vid böfian av della väckte jag tillsammans med nägrapartikamrater en motion med anledning av propositionen 1975:2 med förslag omtilläggsstat 11 till riksslaten för /75. Molionen väcktes medanledning av del förslag som handelsministern i nämnda proposition lade framavseende bildandet av ett sialligl inköpsbolag för olja och ofieprodukter. Nuhar vi motionärer hamnat i den situationen att den proposition som vi ursprungligenhängde upp vår motion pä har återkallats av regeringen, beroende på att ettstatligt ofiehandelsföretag nu håller på alt bildas inom . Mennäringsuiskoltel har ändå huft vänligheten ull till en del behandla vår motioni samband med uiskotlels belänkande nr 30. 1årets budgelproposilion erinrar finansministern om all den nödvändigaunpussningen av vår ekonomi lill de nya höga ofiepriserna har avsevärtförsvårats på grund av vårt lands siora beroende av importerad olja. Som frumhällilslidigare är 75 96 av värt lands loiala energikonsumtion baserad på ofia. I sintur har detta inneburit alt vår samhällsekonomi har utsatts för en ökadbelastning på ca 8 mifiarder kronor lill följd UV de kraftigi stegradeoljepriserna. Detta vårt stora oljeberoende gör ocksä all vi blir mycketsårbara i samband med ofiekriser av oliku slug, i synnerhei som oljan undersenare lid har kommit au unviindus som elt politiskt vupen vid internationellakonflikter. Även0111 vi vel alt stora insatser nu kommer att göras för att vi skall bli mindreoljeberoende - genom satsningar pä uliernuiiva energikällor, hushållning medenergin och omfallande besparingskampanjer - får vi ändå för läng lid framöverräkna med oljan som en grundläggande fakior för vär energiförsörining. Delviktigaste i den här problemaliken iir emellertid, som jug ser det, an sålångt möjligl göra oss oberoende av de mullinulionellu oljebolagens dominerandeinflytande pä oljemarknaden. All fortsällningsvis lila lill dessa bolagsmöjligheler och intresse av alt förse oss med den olja vi behöver kan enliglvär mening inte vura en realistisk politik. 1 den lukt som de ofieproducerandeländerna själva befriar sig från de inlernationella bolagen och nuiionaliserarsin oljeindustri ökar ju också våru möjligheter all genom direkiavial meddessa länders regeringar försäkra oss om kontinuerliga oljeleveranser. Sommoiioniirer har vi anledning all hiiisu med tillfredsställelse det kikium Ulldet inom Slulsförelagsgruppcn nu bildus ell oljehandelsbolag med uppgift Ullsvuru förslutens kommersiellu intressen på oljeområdel. Eftersom deilu skerinom Statsföretag och finansieringen också sköis den viigen finns det. sominduslriminislern framhåller i proposiiionen, ingen anledning för riksdugen ullla något siirskilt suillningsiugunde hur-vidlug. Del ur emellertid viktigt utidel siailigu oljebolugel ges säcluiiu Enetgihushåll-ningen,m. Energihushållningen,m. resurser del pä elleffektivt sätt kan konkurrera med de multinalionella oljebolagen och därigenomgöra oss mindre beroende av dessa bolag. Det är vår förhoppning all sä skallbli fallet och slaten pä det sullei skaffar sig ell fasiare grepp över väroljeförsöfining. 1motionen 543 vid förra årels riksdag föreslog vi inrättandet av ett särskillenergiverk, som skulle fä i uppdrag all samordna alla statliga insalser vadgiiller vår energiförsörining. F. n. handläggs dessa frågor av fleradeparlemeni och statliga myndigheter. Äveni årets motion har vi lagil upp della problem och hänvisar bl. a. lill delremissvar från LO, som lidigare hänvisade lill. och där LO slarklunderstryker nödvändighelen uv en samordning mellan olika deparlemeni somhundlägger frågor rörande energihushållningen. NiiringsDtskotielsäger i sill föreliggande belänkande all mun delur vår uppfallning men finnerdel sannidigt självklart all regeringen efter-struvur ull finna urbelsformersom lillgodoser deilu samordningsbehov. Nägon åigiird från ulskollels sidafinner utskottet inle motiverad. är della självklart sä är del välsjälvklart. Del är möjligl ull vi har oroai oss i onödan på denna punkl. Menjug kun inte underlåta all peku på all del förhållandet att handelsministerndrog lillbaka proposiiionen angående inrättande av ell statligt oljebolag -eftersom dennu fräga lösts i annan ordning inom Statsföretag - tyder pä ull detkan finnus behov av en bällre samordning. herr talman, vilja beröra en fräga som lidigare harlagil upp. Del aren myckel viklig fräga i deilu summunhang. Jag länker påRansladsverket vid . Sedanslutet av har de siora urantillgångarna i Biilinge-skiffernstuderats av AB Atomenergi. sammanhanget har bolaget uturbeial en egenteknik för utvinningen. Denna uranfyndighei är en av de siörstu i världen. F.n. sysselsätts 70 personer vid . Desenasie åren har man arbetat med processförbättringar, avfallshantering ochframför alll mifiövård. har man kommit därhän att Atomenergi, ochVallenfall träffaten överenskommelse som syftar lill all möjligtförverkliga en exploatering i slor skulu vid Run-stadsverkei. I delsammanhanget har ålagii sig all med hjälp av den nuvarande, mycket kunnigapersonalen i Runsiud unsvara för den fonsuliu leknisku projekteringen. Dennuprojektering skulle syftu till ull byggu Ul Runsludsverkei för en årsproduktionav cu 1 300 lon uran. Som ,'\rne tidigare framhållit blirdet frägu ombelydunde sysselsutiningsiillfällen. om dessa planer skulle realiseras. Jugsäger om de skulle reuliserus. Något beslul hur. som indusiriministern lidigureframhållit, inte fatlals. Cenlerpartiei-ochvpk har yrkal avslag pä förslaget om elt lån pä 15 milj. kr. till förforlsatl projeklering uv Ranstadsgruvan. Som skaruborgure känner jag migsynnerligen konfunderad över delta ställningstagande. Jag lycker all del ärbeklagligt om våru cenierpariisiisku vänner på Skuruborgsbänken fullföljer detsiällningslugundei lill projek- Det är ju inte bara fräga om. såsom här har framhållits.Det är mänga andra viktiga råvaror som kan las fram här. När man gär igenom denrapport som avgivit i sammanhanget finner man att del kan bli säatt de andra råvarorna blir viktigare än jusl uranen. Men centerpartisterna harnu tagit slällning emot kärnkraften, och i konsekvens därmed säger man ocksånej lill etl lån till för denna projeklering. Vid varie lidigareförändring av försöksdriften som medfört neddragning av sysselsättningen vidRanstadsverkel har inte minsl representanter stått upp och klagatöver de konsekvenser som detta fåll såväl för de anställda vid för bygden i övrigl. Över huvud taget har vi fäll höra att statengjort för litet i , inle minst dä det gälll sysselsättningen. Nuyppar sig här en möjlighet till industrielablering som kan konima alt ge jobblill elt tusental människor om den realiseras. Då säger nej. Manvill inte ens vara med om att sakligt pröva 0111 den här möjligheten ärlänkbar. Osett och utan närmare granskning avvisar man således ett betydandesysselsätlningsobjekt som dessutom kan komma att ha avgörande betydelse förhela värt lands energiförsörining . Det är mänga som har sagt att energipolitik är elthot mot sysselsättningen. Hemma i värt län kan vi verkligen komma all fåuppleva delta om cenlern på den här punkten skulle få sin vifia igenom. Jaghar i andra sammanhang erinrat om det förhållandet, och jag vill även göra dethär i kammaren, att i förra årels valrörelse lovade 100 000 nyajobb i landel. säger man nej till möjligheten alt ordna 1 000 nya jobb iSkaraborgs län. Energihushållningen,m. Hen KINDBOM (c): I det förslag som regeringen lagt fram beträffande den framlidaenergipolitiken finns också elt uppdrag till att projektera en ulbyggnadav för produkiion av ca I 300 lon uran . Näringsutskotlelsmajoritet tillstyrker förslaget om ett lån på 15 mifi. för detta ändamål. Fråncenterpartiets sida har i niotionen 2030 yrkats avslag på förslaget. Vi gör detmot bakgrund av partiets principiella inställning när del gäller vidareutbyggnad av kärnkraften. Jag har ingen anledning alt idebatten gä in närmare pä dessa principiella ställningstaganden. De harpresenterats tidigare i debatten . Ur centerpartiels synpunki föreliggeringen behov av ett utbyggt . Detta skulle enligt proposiiionen ochLKAB:s uttalande komma till sländ för alt långsiktigt säkerställauranförsöriningen till svenska kärnkraftverk. Dä bygger man självfallet pä detbeslut som kan förväntas falla, nämligen att anlalel aggregal somskall försökas med uran är 13 stycken. Valetav produktionsnivå har tydligen skett frän den utgångspunkten att den täckerhuvudparten av uranbehovel för 13 aggregal. 17 protokoll 1975. Energihushållningen,m. niskt eller ekonomisktskäl för att just produktionen av 1 275 lon uran per är skulle vara den riktiganivån för verket har inte presenterats. Av den information som lämnats omprojekl 75 framgår att man nu koncentrerar sig på en brytningstid av 25år. Industriminislern sade lidigare i deballen att vi har egna tillgångar avuran i och alt dessa skulle räcka i 250 är med nuvarande behov avuran. har ocksä angivit detta lal. Urlokal synpunkt är della ett intressant konslalerande, eftersom ett verk för 25års brytning kommer all medföra mycket stora mifiöpäverk-ningar. Förändringarav landskapsbilden, kulturlandskapen, vallen- och luftutsläpp m. m. är effekterman fär av ulbyggnaden. En myckel stor lokal opinion växer nu fram mot ettutbyggt . Ur perspeklivei bryining under blirmifiöaspeklerna däremol gigunliska, eftersom de då kommer all beröra inte barahela utan också Fulbygden, totalt en yta pä '. Vi kan alltsåi förlängningen av den debatl som förts se delta miljöhot mot vårl län. Koncentrerat kanmifiöpåverkan av projektet redovisas enligt följande. Förproduktionav uran perär erfordras brytning av 6 mifioner ton skiffer.Undefiordsgruvan komnier att bli en av världens största. Från uranutvinningenkonimer man att få en fast återstod. Den kommer i det första skedetjag talade om, en perspektiv, all läggas i upplag på del utbrytnadagbrotisområdei. Man skapar ett platåformat berg med en yta pä ' och enhöjd pä niellan 30 och 40 m. Den slamformiga restprodukten skall lagras underjord. Vi vet ingenling om de effekter som detta kan ha på vattenföringoch annal. En brytning under jord i perspektivet 25 är berör vidare 'under . Närdet ,-jäller luftföroreningarna kan nämnas alt det planerus en svavelsyratillverkningsom beräknas ge elt ökat utsläpp av svaveldioxid. Andra utsläpp konimer fränprocessanläggningar, och frän skiffer och kalkberedning kommer damm. Avluftningfrän gruvområdet kommer ocksä att medföra luftföroreningar. Man har ettbeiydande behov av pro-cessvatlen, och bullerproblem kommer ocksä in i bildennär mun diskuterar miljön. Ulövervår principiella inställning till kärnkraften kan vi alltså peka på sloraproblem när det gäller miljön i området. HerrBlomkvist och log upp frägan om sysselsättningen. Drygt 800behöver anställas i ell utbyggt verk. behövs som mest ca 1000 anläggningsarbetare. Investeringskostnaderna beräknas lill ca 1.5miljarder kronor. Jagnoterar att man betraktar den verksamhet som har bedrivits vid verkel sedanslutet av .1950-lalel som ett studium, ell utvecklings- och försöksarbete. Visom arbetade vid anläggningen från slutet av 1950-ialei , dädriften begränsades, uppfattade det inle som all vi sysslade med en studie- ochutvecklingsverksamhet ulan med ell realistiskt projekt. Jag tror inle helleratt då tänkte sig att man byggde en anläggning tillden investeringskostnaden för att bara hu den som en försöks- ochstudieanläggning. Närdel gäller sysselsättningen i har ledamöter päSkaraborgsbänken i motion lill årets framhållit behovel av ökadeinsatser för alt differentiera näringslivet. har understrukitdessa synpunkter både i remissdebatten och senare i samband med denregionalpolitiska diskussionen här i kammaren. Del råder i länet obalansniellan ä ena sidan tillverkningsindustri eller den traditionellt industriellasektorn och å andra sidan fiänste- och servicesektorn. Föreliggande projeklbidrar till att förstärka den obalans som redan råder. Ioch för sig innebär vårt ställningstagande inte att vi säger nej tillsysselsättningstillfällen i . Mol regeringens förslag ställercenterpartiet, som vår partiordförande har framhållit i debaiten, eltalternativ som innebär investeringar för hushållning med energi och förutnytfiande av alternativa energikällor. Del frigjorda investerings-kapitaletkonimer vid annan användning alt ge högre sysselsättning. Självfallet omfattardelta också dem som är sysselsatta i Ranstadsverkel. Medanledning av uttalande all värt ställningstagande i denna frågaskulle vara ett hot mot sysselsättningen vill jag säga att vi är beredda altpröva alla förslag lill sysselsättningstillfällen som vi finner angelägna förvårl län. De principiella synpunkter vi har på kärnkraflsproblematiken göremellerlid au vi inte kan ta slällning för en utbyggnad av Ranstadsverkel. Energihushållningen,m. () kongenmäle: Vafie industrielablering medför miljöpåverkan - därom kan vi alla varaöverens. Jag sade lidigare att den försöksverksamhet som har bedrivits vidRanstad i slor utsträckning har gåll ul på alt behandla juslmifiöfrägorna. De redovisningar vi fått lyder på att man har goda möjlighelerall klara miljön. Här gäller också den ordningen att mifiökostnaden från böfianfär räknas in i projektet såsom en kostnad för anläggningen som sådan. Del ären avsevärd fördel att mun kan starta en projektering pä det sättet. HerrKindbom nämnde svaveldioxid. Jag kun näinnu att man beräknar att del blir ca 5tons utsläpp från etl fullt utbyggt . Det skall jämförasmed utsläppet på cu 11 lon från en enda fabrik i . Del är litet galet att anföra miljöaspekten jusl ifallet . Man komnier här att salsa mycket hårt för all klara demifiöpoliliska aspekterna. HerrKindbom säger vidare all cenlern har redovisat andra vugur för ull klarasysselsättningen. Del skulle vara intressant alt fä vela vilkel projekl herrKindbom kan redovisa som skulle ge de sysselsäuningsiillfällensom det här är fräga om. Del går inte all tala i allmänna ordalag och säga auman hur möjligheter all satsa på andra ting. Här gäller del sysselsättningen iSkaraborgs län. Energihushållningen,m. tala om för oss vad vi färi stället om han nu har bestämt sig för all. huvudsakligen av principiella skäl, säga nej till . HenKINDBOM (c) kort genmäle: Vi har goda möjligheter alt klara miljön, säger . Detfinns emellertid i del här sammanhanget mifiövärden som man inte kan klara frånpåverkan hur man än försöker. Jobbar man vidare i det perspektiv som bädeindustriministern och tidigare anfört, nämligen pä ,ger man sig på hela det värdefulla kulturlandskap som vi har i Falbygden. Detjag redovisade av de mifiöförstörande faktorerna har jag hämtat direkt urprojektets egen broschyr, där man redovisar dessa fakta. Eftersom man därräknat upp dessa problem, ville jag här inte göra några avsteg utan tog med demalla i min redovisning. När det gäller svaveldioxiden har man alltså etlstörre utsläpp från KF:s fabrik i Marieslad. För denna fabrikföreligger emellertid en koncessionsansökan i syfte all förbäilra mifion. Jagkan inle finna all del kan vara rimligi all här göm en sådan jämförelse ochåberopa en dålig mifiö som man vill förbättra. De utsläpp som kommer till härär alltså etl tillskott lill de totala utsläppen. Då.del gäller sysselsättningsfrågan och andra vägar all lösa den vill jag baraerinra om inrikesutskoltets betänkande nr 7 , där man redovisarlokaliseringsstödet från den till . Skaraborgslän har fäll etl totalt slöd pä 16 miljoner i form av län som har gett enfaktisk sysselsättningsökning med 261 anställda mot beräknal 278. Där har manalllsä fäll ut en fiärdedel av anlalel sysselsatta för en hundradel avkostnaden i invesieringshänseende. Delfinns alltså, , andra vägar .all lösa sysselsättningsfrågorna. HenJANSSON (s) kort genmäle: Vi är mycket tacksamma för det lokaliseringsstöd som har utgått lillSkaraborgs län. Det har gett en del arbetstillfällen, och del är ganska bra för en gängs skull fär en redovisning frän borgerligt håll på den punkten.Det brukar man oftast fä klara själv i olika sammanhang. Mennu efterlyste jag, , en konkrel salsning - inte allmänna ordalagom lokaliseringsstöd - moisvarande den som etl utbyggt skulleinnebära. Det är detta som jag vill att skall redovisa i ställetför som kan bli verklighet för . Jagerinrar mig, herr talman, en debatt vid en lika sen timme som denna den 9december 1971, dä jag hade ställt en interpellation lill industriministernbeträffande uivinning av uran i Ranslad. Dä värdet aktuellt alt evenluellllägga ned verkel och sloppa del i malpåse. Vid del lillfällel fick vi elllugnande besked av industriministern, och arbelel på har judrivits vidare även om det vari i bantad form. I den debaiten dellog herrBöriesson i - tyvärr är han inte här . Han stod då upp ochpläderade för nödvändighelen av att se till att inte sysselsättningen i Ranstadgick ned. Han ansåg det också vara nödvändigt att fä den verksamheten utbyggd.Han hade en stark känsla för de anställda i . Fårjag fräga : Är den känslan borta för dem som är anställda iRanstad? Om det inte blir någon utbyggnad, , blir alternativetsävitt jag förslår driftstopp och malpåse. Del skulle vara intressant all fäveta vad som hänt inom länscentern när det gäller just känslan förde anställdavid . 1971 var känslan från sida mycket stark. Energihushållningen, m. m. HenKINDBOM (c) kort genmäle: Till del senaste vill jag säga attkänslan för de anställda säkerligen inte har förändrats. Jag är väl medveten omden diskussion som fördes 1971. Det var dä fräga om all dra ner verksamheten iett sysselsättningsläge som var besvärande. Därför kanske del var motiverat altoron dä var ännu större än . Som jag sade i milt huvudanförande är viberedda all genom investeringar i energisparande åtgärder och invesieringar föralternativ osv. pröva möjligheterna all skapa ökad sysselsättning även för värtläns vidkommande. Hen (): Väsentliga delar av civilutskottets betänkande nr 28 gälleravvägningsfrågor mellan behovet av att utnyUja vattenkraften för elproduktionoch behovet av att begränsa exploateringen med hänsyn till naturvärds- ochandra intressen. Betänkandetbehandlar olika älvsträckor som eventuellt skall undantas från slutligtillåtlighelsprövnihg enligt vattenlagen. Allmänl kan man möjligen ställafrågan, hur långt det är uppgift aUmereller mindre i detafi gä inpå den här formen av planering och ange konkreta älvsträckor där tillätlighelsprövningenligt vattenlagen skall ske och där sådan inte skall ske. Skulle ingåendekonkreta beslutsfattanden böria tillämpas pä olika områden av förvaltningen,kan det få konsekvenser som blir svåra att överblicka, och jag tror att de kankomma i konflikt med den uppgiftsfördelning som regeringsformen anger mellanriksdagen ä ena sidan och regering och förvaltningsmyndigheter å andra sidan. Isakfrågan godtar nu utskottsbetänkandet att ett projekt som i den Sehlstedlskaulredningen har klassats som O eller 1 kan överiätas till tillåtlighetsprövningenligt vattenlagen i sedvanlig ordning. Man gör dock undantag för bl. a. enälvsträcka i nedre delen av , Viforsen, och biträder därmed etlmotionsyrkande att den forsen nu skall undantas. Frägan skulle därmed intekomma att prövas i samband med väntat förslag omenergihushållningen under den senare delen av 1980-lalel. Energihushållningen,m. Omhanteringen av radioaktivt avfall, m. m.- Nuhar emellertid civilutskottets ordförande i gjort etlväsentligt uttalande, där hon konstaterar alt ulskottsmajoriteten förmenar i samband med väntad prövning av utbyggnaden av älvarna i norradelen av - som omfattas av den s. k. Ekströmska ulredningen - anseratt även Viforsen bör kunna omfattas av denna prövning. Detär, hen talman, ett klariäggande från ulskousmajoritetens sida som ärbetydelsefullt, inte minst därför all de ulbyggnadsplaner som föreligger förViforsen är annorlunda och ur nalurvårdssynpunkt mindre ingripande än de somförelåg vid tiden för den Sehlstedlska utredningen och som kanske också varilunderiag för de aktuella motionsyrkandena. En utbyggnad av Viforsen ger etlicke oväsentligt energilillskoll och den ger också under etl antal årsysselsättning för ett hundraial personer i ell lågsysselsall län. Jaghar, herr lalman, funnii väsenlligi au noiera della ullalande. Jag har ingelannal yrkande än bifall lill ulskollels belänkande belräffande punkten 25. Herrindustriministern , som meddelat att han i samband med debatten omenergihushållningen, m. m. ämnade besvara dels () den 14 marsanmälda interpellation, nr 43, om hanteringen av radioaktivt avfall, dels herrAdamssons (s) anmälda interpellation, nr 62, om import avnaturgas, och dels () anmälda interpellation, nr 65, omutnytfiande av mottryckskraften som energikälla, erhöll ordet och anförde: