prot · FY0992 · 1975-12-31 00:00:00 — De uttalar själva att de inle vetsä mycket om frågan och alt de egentligen är räll osäkra om hur det hela skallutformas, varför de vill ha forskning och utveckling. Därutöver önskarreservanterna all problemen skall uppmärksammas i samband med den löpandebyggnormsrevisionen. Ändå föreslår de mycket rigorösa bestämmelser som kansammanfallas sä här: Vill man ha bostadslån skall man individuellt läsa av ochdebitera såväl varmvatten som el och gas. Del är reservanternasslutsats. Åsiktenalt del i det borgerliga lägret anses som fult all fackföreningar i vanligmötesordning kollektivt ansluler sig till partier har vi tidigare diskuterat,och komnier vi tydligen ull fä niötu uppfuUningur som innebär ull del inlefär förekomma kollektiv mäining och debitering av varmvatten, el och gas istatsbelånade hus. Motivetför att införa de föreslagna reglerna är dunkelt och oklart i sig självt. Delhar reservanlerna också påpekat. Och inle blir del bättre av att man i ickestatsbelånade hus skall fä lov att ordna del här efter fritt val. Den pä dellasätt uttalade önskan om all spara energi skall bara gälla vissaboendekalegorier. Undaniagna är privalfinansierade bo-siäder. Värdel av ettsådant arrangemang för småhus med eller utan statslån är här ointressant ochkan verkligen diskuteras. Småhus har i praktiken redan individuell mätning lillnästan 100 96. Det finns därför, fru talman, anledning att något utvecklautskottsmajoritetens synpunkter i denna del. Konsekvensernaav individuell mätning uv varmvallen i lägenheter iir inle tillräckligtbelysta. Ej heller finns nägol väl utvecklut syslem för hur debiteringen skallske. Jag vill här cilera ell utdrag ur slalens planverks skrivelse daterad1975-04-09, som kallus "Förslug till besiäni-inelser rörundeenergihushållning i byggnader". Man säger där på s. 2:8 följande: "Ensärstiillning intur frågan om mätning uv energiförbrukningen för uppvärmningoch för vurmvaiienberedning. Individuell mätning och debitering efter förbrukninginnebär otvivelaktigt ell sparinciiumenl, och det skulle kunna motivera ullsäduna kruv infördes. Del hur emellertid visui sig ull det är ulomordentligtsvårt för all inte sugu omöjligt ull pä rättvist säll miiiu energiförbrukningenför uppviirmning. Mäining uv energiförbrukningen för uppvärmning uvflerfamiljshus kan diirför inte anses varu en realistisk lösning. Däremotskulle vurmvuiienförbrukningen kunnu muius och debiteras individuellt. Detkriiver emellerlid ett uv- läsnings- ochdebileringssystein som drar stora koslnader. Del är tveksamt om nettoeffektenens vid höga energipriser är positiv. Varmvai-lenniätning bör därför inlegenerellt föresläs." Planverketfortsätter på ett annat ställe i samma skrift: "Del bör för övrigl erinrasom att en stor del av landels fastigheier redan har individuell mäining avvarmvattenförbrukningen och ofta även av energiförbrukningen för uppvärmning,nämligen småhusen. De centrala åtgärder som bör vidtas i denna fråga bör tillsvidare inriktas på att åstadkomma taxekonstruktioner som ger enskildahyresgäster slörre incitament att hushålla med energin." Ireservationen anges att betydelsen ur energisparsynpunkl av individuell mätninghar sä klarlagts all posiliva åigärder bör vidtagas inom bosiadslänegivningensram. Såvin jag har mig bekant har emellerlid inga relevanta, objektivamätningar av varmvattenförbrukningen vid individuell resp. kollektiv mätningav gjorts i sedan slutet av 1950-lalet. förbyggnadsforskning har ocksä konsla-lerat att det aktuella velandet i dennafräga är mycket begränsat och har därför bevifiat HSB elt forskningsanslag förall mäta varmvattenförbrukningen vid tre olika bostadsområden i medbostadsrätt, hyresrätt och radhus med bostadsrätt. Dessutom mäts parallellt dentotala varmvattenförbrukningen vid tre mycket likartade bostadsområden medkollektiv mätning. Närdessa undersökningar är klara om ca ell år kan man bältre bedöma effekten avindividuell varmvallenmälning. Man lar inte heller blunda för de praktiska ochadministrativa konsekvenserna av den individuella varmvaltenmälningen. Jag villhär nämna kostnaderna för installation av mätare. krävs mer än en mätareför vafie lägenhet. Avläsning och service av mätarna måste också företas, ochdel skall även göras individuella debileringar, vilkel l.ex. kräver all mätarenmåste avläsas vafiegång nägon flyttar. Årskostnaden förde här insatserna kanberäknas lill storleksordningen 100 a . per lägenhet och är. Mätaren somsådan spar ju inle någon energi. Den loiala koslnaden för för enlägenhet utan mätning med en förbrukning av per lägenhet ochär - del är ell normall tal - är i Slockholm . För all delskall bli någon nelloförfiänsl för den boende mäsle det alltså bli en rältavsevärd sänkning av hans normala konsumtion. Lät mig ocksä fä foga lillnågru ord om elmälning. Individuellelmälning är en beprövad leknik i , och den förekommer också i deflesta lägenheter i flerfamiljshus. Anledningen till att kollekliv elmälningöver huvud laget installeras i flerfamiljshus är dels attinsiullalionskosinaderna blivit belydligl lägre, dels all elverkels taxor harvarit och är konstruerade pä sä sätt all elenergin blir billigare perkilowattimme vid kollektiv mätning. Enligl en undersökning som gjorts för tväbostadsområden i på 450 och 500 lägenheter med individuell resp.kollekliv mätning var förbrukningen 3 400 kilowailim-inar per lägenhet i detindividuella fallel och 3 600 kilowallinimur i del Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. Kostnaden förelström i den kollektivt uppmätta fastigheten var emellerlid lägre. lägre per lägenhet och år trots den högre förbrukningen vidkollektiv mätning. EnergiprognosuiredningenSoU 1974:65 har ocksä angett på s. 219: "Denandel av elförbrukningen som används av hushåll i flerfamifishus är låg,ca 7 %.Om, högt räknat, 20 96 av samtliga hushåll i flerfamifishus skulleha kollektiv mätning skulle merförbrukningen av el för hushållsändamål på grundhärav uppgå till ca per är, dvs. ca 0,5 96 av hela elförbrukningen ochmindre än en promille av hela energiförbrukningen. Kollekiivmäining av el förhushållsändamål har därför endasl marginell belydelse från energiförbrukningssynpunkl." Målsättningenatt spara energi är vi hell överens om. Men den väg reservanterna anvisar ärlill väsentliga delar höfid i dimridåer. Altspara marginella mängder och mäta dessa utan att i kalkylen eller i beräkningendebitera insatserna för att göra besparingen kan inle vara korrekt. Det ärsaidoeffekten vi skall ha tag i och inle bara sparbilen. Saldol bör väl varapositivt? Reservationen1 lill civilutskottels belänkande 1975:28 ärell anmärkningsvärt aktstycke. Dentalar för en niärklig sak som en tämligen samlad sakkunskap i och utanför dellahus har avvisat. Jagber diirför att få yrka bifall till punklen 8 i civilutskoltets belänkande nr28. För klarhets vinnande, fru talman, ber jag all fåsäga nägra ord även om reservationen 4 lill sanima betänkande. Denreservaiionen avser ramar och anslag till vissa energibesparande åigärder. Utskoitsinajoriieienhar i fråga om anslaget helt föfit proposilionens förslag och tillstyrkt etlanslag pä 326 mifioner. Mol delta slår yrkandei i centerreservationen om attanslagel skall mer än fördubblas lill inte mindre än 722 mifioner. Jagskall, fru talman, avslä från all resonera om överbud eller excellera isiffror, men jag vill gärna notera följande. Vi rör oss inte här med exaktavetenskaper utan med uppskattningar, del är alldeles uppenbart. Erfarenhetenfär som visa om det behövs ytterligare tillskoll för an täckaefterfrågan. Om så blir fallel. vilket det i och för sig inte finns anledningatt tro i nuvarande läge, fär vi också dä pröva om dessa behov skall läckas pålilläggsstat eller inte. Det måste göras klart - gentemot reservanternasargumentering - all uiskottsmajoritetens anslagsberäkning inle är gjord föratt lägga en hämsko på åtgärderna. Delär uppenbart all cenleryrkandel med den här bakgrunden närmast är all anse somen demonstration av au skulle vifia mer än någon annan. I praktiken ärdel inte sä. Jag yrkar därför bifall till civilutskoltets hemställan under punkiernu8 och 17. Hen ÅKERFELDT (c) kortgenmäle: Jug är någorförvänud över i ingående argumenteringemot kollekiivmäining, i all synnerhet som han delar utskottets belydligl merpositiva inställning, vilken han ocksä refererar till. Denindividuella mätningen åstadkommer otvivelaktigt - så har vi i alla fall settdet vid utskottsbehandlingen - en besparing. Den har angivits iuiskotismajorilelens skrivning - där man citerar energiprognosuiredningen -som när del gäller värme varierande niellan och 25 96. har emellertidfrågan om värmemätning inte tagils upp i reservationen på grund av alttillräckligt tillförlitlig utrustning saknas. frågar varför vi bara föreslår detta som lånevillkor. Det hade, sägerhan. varil konsekveni att också ta med de privalfinansierade villorna. Jagförklarade i milt tidigare inlägg all mot bakgrund av all vi redan lill höstenväntar etl förslag lill Svensk byggnorm, som ju är generellt bindande, så villvi inie nu lägga fram någol förslug innan vi fär se det förslaget. Vi har istället gäll på del förslag som innebär ell villkor för långivningen. Detmotiveras dessutom med aii sädana här ätgärder är berättigade lillenergisparstöd. Dä tycker vi att konsekvensen blir ull man bör ställa det somkrav för långivningen niir man kan verifiera att det uppnäs en spareffekt, Belräffandereservaiionen 4. som ocksä behundlude, förmodar han all del inlefinns möjligheter att förbruka de pengar som cenlern föreslår i sin motion. Jagvill dä hänvisa till att under utskottsbehandlingen fick vi uppgift fränbostadsstyrelsen där man sade att upp lill 1 mifiard kr, skulle man vid enverkligt helhjärtad salsning kunna använda pä ell är. Vår summa ligger dä rättbra inom den ramen. Del är också rikligl. som även antydde, attför lågt tilltaget anslag troligtvis kommer att leda till all alllför fä sökerbidraget. Energihushållningen,m. iTrelleborg (s) kort genmäle: Fru talman! Jag hur försökt tolka och beskrivareservaiionen 1, som bl. a. är undertecknad av . Den andas myckelav osäkerhet och okunnighet. Denna osäkerhet och okunnighet har lettreservanlerna alt föreslå en mycket kraftig delafireglering som i sig självinie spar energi. Effekten av detta är totalt sell oklar, och saldol kanske ärnegativt. Vad sedan gäller reservaiionen 4 är del hell korrekt som herrÅkerfeldt suger all del teoretiskt maximalt möjliga penningbeloppet ull göru uvmed är av den storleksordning han nämnde. Men det är inte en intressant siffra.Den intressanta siffran är hur stort anslagsbehovet kan bedömas bli utifrån iförsta hand vilka ansökningar som väntas. Del är den vurderingsgrunden somproposiiionen. ulskollsmajoriteien och andra har lillämpul. Därför är minbedömning fortfarande all reservaiionen ur en läppurnus bekännelse uv överbudskuraklärdär beloppet sannolikt - och del är cenlerpariisiernu medvetna om - inte kunulnylljus. () kortgenmäle: Oberoende av hur vi i dagslägel bedömeren kosinudskulkyl Energihushållningen,m. vid kollektiv resp,individuell mäining kan väl i och jag vara överensom all med stigande energipriser framöver kommer individuell mätning att haslörre belydelse. Om man skådar en sådan ulveckling är det väl galet allinvestera i allt fler anläggningar med kollektiv mäining. Det är delta som vivill sälla stopp för, i vafie fall när del gäller det statsbelånade byggandet. HenHÅKANSSON i (s) kort genmäle: Fru talman! Vi är överens underförutsättning alt det saido som man bör räkna ut visar en vinst. Om man totaltsparar bara marginella värden är förslagei ointressant. Om stora resurserenligt en saidokalkyl måsle satsas är vi alltså inle överens. Jag tror alt många är överens om all del ekonomiska lägel i vårlland ger anledning lill oro. Orsaken härtill är det stora underskottet ibylesbulansen. Medan flera av de stora industriländerna uppvisar klaraförbättringar av sill byiesbalansunderskolt tenderar i stället all ökasill underskott. Därtill kan också läggas all de myckel kraftiga lönehöjningarsom redan har avtalats starkt bidrar lill all öka vår inflationskänslighet. Endasäitei all eliminera det kraftiga underskottet i bytesbalansen är all ökainduslrins invesieringar, dvs, all modernisera och bygga ulpro-duklionsapparuten. För ull della skall kunna ske krävs en ökad tillgäng päenergi. Inominduslrin, som svarade för drygl 40 96 av den loiala energiförbrukningen iSverige 1970, ökade energiförbrukningen med i genomsnitt 5,1 96 per är under1960-talel, Bakom denna ökning låg givetvis i första hand en ökadlillverkningsvolym. Industriproduktionen ökade med igenomsnitt 6,9 96 per är. dvs, snabbare än energiförbrukningen. Inför enbedönining av den framlida energikonsumtionens utveckling är det därför allregistrera att den relativa energi-insatsen minskade, trols alt prisel päenergi under 1960-iulei var lågt och successivi sjönk i reala termer. Menför att kunna ta slällning lill frågan om industrins energikon-sumlionsnivämåste man göra klarl för sig vilken materiell produklions-och konsumtionsnivåsom vi vill ha i dagens och morgondagens samhälle. Det är della som dagensdebatl måste handla om, Energiprognosuiredningenulgår som bekant från att medborgarna i stort vill ha kvar den ambitionsnivå ifräga om levnadsslandard som samhällel hillills har uppvisat. Men i självaverkel iir nog våra ambitioner högre än sä. Vi eftersträvar en längre gåendeförädling av våra råvaror och en höjning av sysselsäilningsnivän. Vi vill skapaförutsättningar -del hörs ganska ofta - för kortare arbetstid. Men, märk väl.forlsuli re-allönestegriing vill ulla medborgare ha. Ingenling av della klararvi ulan en stigande industriell produktion Ochdetta i sin tur kräver mer energi. Skall vi uppfylla de ambitioner som jag nysshar försöki beskriva konimer det att kräva en större produktionsökning än de 696 som energiprognosuiredningen har räknat med. Och det medför automatiskt enkraftig stegring av energikonsumtionen. Del är mot denna bakgrund man måste semoderata samlingspartiets tankar i energifrågan. Vi anser.att det är rikligtatt söka nedbringa energikonsumtionens ökning till 2 96 ,men vi säger ocksä - och det gör vi myckel bestämt - all vi inle är beredda allge iväprocenlsmålel prioritet, om det skulle visa sig all möjligheterna allupprätthålla den fulla sysselsättningen eller den ekonomiska utvecklingenäventyras. Vi måste med andra ord ha en hög beredskap. Redan en längre gåendeförädling av råvarorna - och för ell så litet land som är delnödvändigi all förädla mer och mer av våra produkter - ställer anspråk päbeiydande energilillskoll. 80, som vi debalterai i kanimaren, kommer tillsammans medbefintlig produkiion i NJA enligl utredningar all svara för 1,5 96 av helalandets energiåtgång 1985. Jag tycker alt del säger ganska mycket om vilkasiffror del här kommer att handla om. Satsningar av typen och Grängesutbyggnad av aluminium-verket i blir också tunga poster i 1985 årsenergibudget. Och det är snarare fler än färre sädana initiativ i flerbranscher som samhället kommer att behöva fram . Men,fru talman, del räcker inte enbart med att ha tillräcklig lillgång pä energi.Del måste ocksä sällas ell pris pä energin som kan anses vara rimligt och somindustrin kan betala. Vi har i det här landel vant oss vid en relativt sett lågkostnad för energi. Detta har varit till ovärderlig nytta för del svenskanäringslivel och förde svenska medborgarna. Med etl löneläge i världstopp kantillgängen pä billig energi vara avgörande i konkurrensen med ullandel. a. därför moderata samlingspartiet anser, såsom i Boråslidigare ganska ingående redogjort för, alt den i propositionenföreslagna treprocentsregeln,dvs. förslaget att energiskattebelastningen inlefär överstiga 3 96 av salutillverkningsvärdet, måste ersättas med entväprocentsregel. Jag har från min egen bransch - den glashanteringen- belägg för att vi får högst betydande koslnader genom den här nya given. Detblir väl ingen annan råd än alt vi får göra som för en slundsedan sade: Vi får försöka gå dispensvägen. Vi hoppas att regeringen ser positivtpä de berättigade krav som vi därvidlag kommer att ställa. Men,säger nägon, induslrin farväl spara. Energimedvetandet haralltid varitvälutvecklat i de allra flesla industriföretag. De måste utnytfia varieproduktionsfaktor - ocksä energin - sä effektivt som det med tillgängligleknik är möjligt. Induslrin satsar redan på energisnål leknik och är inställdpå all fortsätta med detta. De tekniska lösningarna på energiproblemen ärresultatet av fortgående optimeringar. Del är därför de flesla industrigrenarsedan årtionden tillbaka visar en sjunkande ener-giinsals per framställdprodukt. De som titlar litet på delta skall finna Energihushållningen, m. m. 15 protokoll 1975. Energihushållningen,m. att del är med sanningenöverensstämmande; ulvecklingen har blivit denna, och del är glädjande, Behovelav ökade kunskaper om sambandet niellan energikonsumtion ochsamhiillsulveckling är självfallet mycket viktigt. Men behovel av eneffektivare energihushållning får absolul inte leda lill planhushållning ochökad byråkrali. Därför vänder vi oss slarkl mot den av regeringen föreslagnaändringen i 136 a si i byggnadslagen, Mol regeringens förslag alt inte baravalet av plals ulan även tillkomsten över huvud tagel av viss industri skallprövas mäsle vi resa mycket slarka invändningar. Vi kan inte, fru talman, accepieraull regeringen öppnar möjlighet lill ela-bleringskontroll över väsentliga delarav näringslivel. Allrasisl: Det är viktigt med en god tillgång på energi från både konsumentens ochnäringslivets synpunki. Tillgång på energi innebär ocksä ell värn för värdemokrati. Meddella, fru talman, ber jag alt få yrka bifall lill reservationen 23 vidnäringsutskoltets belänkande nr 30 och i övrigt lill de reservaiioner somgjorts av moderala samlingspartiets representanter. i (c): Ingen lidigare generation har fäll uppleva en ulveckling som den vi ivär generation fåll vara med om, en ulveckling som är i del närmaste otrolig.Och visst måste det vara oerhön stimulerande för oss all få leva i en snabbulveckling. Vi kan nu förflylla oss snabbi niellan olika delar av vän avlångaland och niellan olika länder och världsdelar på ell sätt som våra föräldrarinle ens kunde drömma om. Vi beflnner oss genom radio och TV ständigt icentrum av skeendet vur i världen något än händer. Men vår generation har ocksåmer än någon tidigare generation lyckats-förbruka energi och råvaror pä ellsäll som mäste betecknas som närmast misshushållning. Närvi nu har vaknat upp och alla inser au dennu misshushållning inle kanfortsätta, sä gäller del all välja väg framåt. Del är i della avseende vi fråncentern vill gå en annan väg än den som socialdemokrater och moderater nu harslagit in pä. Som framhällils från många talure lidigure vill vi inlesalsa pä en utbyggnad uv kärnkraften förrän säkerhetsproblemen kunnai lösas,och del har man inle lyckats med trots den enormu sulsning pä kärnkraften somunder en föfid av år gjorts från samhällets sida. Som vi utvecklat i cenlernsparlimotion om energifrågan föreligger en risk för katastrofer vidkärnkraftverk och anläggningar för upparbetning av kärnbränsle. Den uppgift manhur tugit pä sig ull för tiotalet generationer framåt lagra och bevaka elloerhört farligt radioaktivt avfall är knappast del arv från vår generation somvi bör lämna över lill våra efterkommande. Vi har också pekul pä hur krigsfalloch sabotage ytterligare accentuerar kalaslrofriskernu vid kurn-krafisdrift ochvid behandlingen av avfallet från dessa. Jagvill framhålla all de allvarliga riskerna för en ylierligure spridning avplutonium, som kan utnytfias för framställning av kärnvapen, ur inyck- Enligltidningsuppgifter fanns i den försia båtlasten avfall frän sommotsvarade plutonium, dvs. tillräckligt material för lio styckenHiroshimabomber. Del gick ju ät för all framställa en sådan. Hur sloramängder plutonium blir det från de 13 reaktorer som man nu är beredd allbesluta om? De är ju betydligt större och effektivare än de första. Har vimöjligheter och resurser all hälla avfallet under kontroll? UtrikesministerSven hade säkert fullt fog för sina farhågor när han iutrikesdebatten i denna kammare deklarerade: "De civilakärnenergiprogrammens expansion kommer att skapa problem genom den alll slörreansamlingen av plutonium i olika länder." Utrikesministern tycks varaöverens med oss i om att steget mellan civil och militär kärnkraft ärmycket litet. Problemelmed riskerna i samband med kärnkraften är inte löst - därom är alla överens -men vi bedömer olika vilka risker vi har räll all la i del sammanhanget. Vi serocksä av aktuella opinionsyttringar all dessa frågor intresserar oerhört mängamedborgare i vårt land. Vid en debatt om energifrågan i mitt hemlän,till vilken vi inbjudils av socialdemokraterna, påstod en debatldellagare allframför alll kvinnorna är motståndare till kärnkraften. Jag har inte kunnai fänågot belägg för att del verkligen är pä det sättet, men del är möjligl attkvinnorna i högre grad än vi manliga individer känner ansvar för de oföddagenerationerna och därför ännu klarare inser riskerna med det radioakliva avfalletoch de genetiska skador som detta kan medföra. Närvi inom cenlern väfier vägen med alternativa energikällor i stället förkärnkraft, eftersom säkerhetsriskerna för den senare inte har kunnai lösas,menar vi all den allra största bristen från regeringens sida i delta avseendeär underlåtenheten att forska tillräckligt mycket kring alternativaenergikällor och besparingsåtgärder. Regeringen har satsat mycket av resursernapå kärnkraften - alllför myckel i förhållande till satsningen pä forskningen omden alternativa energiproduktionen. Därför trycker slarkl pänödvändighelen av en kraftigi utbyggd forskning pä energiområdet. Vihar i flera olika reservaiioner till del föreliggande betänkandet påvisatnödvändigheten av ökad forskning i olika avseenden. Vi vill ha ökad forskningrörande energianvändningen i induslriella processer, för transporter ochsanifärdsmedel, för lokalkomfort, för återvinning av energi i varor ni. ni.,för energiproduklion såviii gäller fissionsenergi, för energiproduktion såvittgäller energi ur biosystem - som vi tror det är oerhört värdefullt alt man fåren väsentligt utbyggd forskning omkring. Vi vill ocksä öka forskningen såviiigäller organiska bränslen i övrigl, som kan ersätta oljan, vilken vi vel ocksähar sina nackdelar i den män vi är tvingade all utnytfia den. Vi vill ha ökadforskning rörande energiproduktionen vad gäller nya bränslesystem, och vi villha ökad forskning när del gäller vindenergi, geotermisk energi och övrigaenergiformer. Jag har nämnt dessa olikaområden, där vi önskar ökad satsning på Energihushållningen,m. Energihushållningen, m. m. forskning, därför allforskningen på mänga områden har varit svältfödd Många forskare framhåller altdet med känd teknik skulle kunna åsladkommas goda resultat pä dessa områden, omforskarna bara kunde fä tillräckliga resurser. Del är det vi vill ge dem. Härhar tidigare i debatten givits exempel pä forskningsuppgifter av olika slag,varför jag inte skall ta kammarens tid i anspråk för att ytterligareexemplifiera dem. Medden föreslagna satsningen pä en övergäng lill konlinuerliga energikällor ikombinalion med de energisparåtgärder som föreslagit är vi heltövertygade om all kunna klara vär framtida energiförsörining, och vi slipper däockså de risker som en salsning pä kärnkraften innebär. Det innebär också, frutalman, all vi kan, från vår generation lill våra efterkommande, lämna ettsamhälle som inle är sämre än det vi själva har fäll la emot. Jag ber slutligen all fä yrka bifall lill alla de reservationer somfogals lill näringsutskotlels betänkande nr 30 där mitt namn finns med. () kortgenmäle: Beträffande säkerheten, som i har byggt en delav sitt anförande pä, vill jag framhålla alt skillnaden mellan de fem reaktorersom är med pä och de tretton i fräga om avfallet endast är mängden meninte arten. Det är sanima sorts avfall från de fem som det blir från de trettonreaktorerna.