prot · FZ09106 · 1975-12-31 00:00:00 — Del finnsemellerlid redan.sådan sakkunskap hos markägarna eller, i den mån kommunerna ärmarkägare, hos de jordbrukande grannarna till områdena. Menpå många andra sätt har vi behov av sakkunniga vid , när detgäller alla formaliteter i samband med naturreservats bildande osv. Det gällerbara all man där får personalresurser som svarar mot behovet, vilket man tyvärrnu inte har. Jag förmodar all del är det departementschefen har i tankarna närhan påpekar all det av olika skäl kan dröja innan etl område formellt hinneravsättas som naturreserval eller naturvärdsomräde. Ett av de skäl som har gjortatl man f n. fär vänta tre till trots att reservatbildningen är iprincip klar och överenskommelse med markägaren finns är, att länsstyrelseninte har haft folk att sätta i arbete med alla de juridiska formaliteterna.Därför är konsekvenserna av underbemanningen vid länsstyrelserna särskilt tråkigai dessa fall, och del må vara tillätet atl uttrycka en förhoppning att behovetav sakkunniga på länsstyrelserna lillgodoses. Eftersläpningen i daggör att naturvården alldeles oförskyllt kommer i vanrykte och att kollisionernablir många fler än vad som annars vore nödvändigt. Låtmig säga några ord om del särskilda yttrande som avgivits av herrKrönmark och mig i vad avser bidrag till restaurering av insjöar. Medelsbehovetdär är så ofantligt att vi aldrig någonsin kan tänka oss atl få deltillgodosett Del av reservalionsvis begärda anslaget om 10 milj. kr.är, om uttrycket tillåts i det här sammanhanget, bara en droppe i havet. Vimoderater har, trots alt vi erkänner anslagets berättigande, inte anslutit osslill yrkandet just av de skäl som anförs i vårt yttrande. Och här kommer jag inpå vad i Krislinehamn talade om. Vad tjänar del f ö. till att viägnar oss åt dyrbara sjörestaureringar -en så liten sjö som t. ex. Trummenutanför kostade över 2 milj. kr. - så länge som svavelsyrenedfallet,sannerligen inle bara i Miljövård,m. Miljövård,m. utan framför allt ocksä inordvästra , i rask takt dödar våra insjöar, den ena efter den andra?I fallet Trummen vid kan man dessutom utöka frågan med vad det har tjänattill att lägga ned dessa miljoner, när kommunen överväger att med en vägbanktvärs över sjön omintetgöra en god del av del resultat som uppnåtts. Nuvet jag inte om kommun har kommit på bättre tankar sedan, men blottafaklum all en sådan idé dykt upp vittnar om viklen av en noggrann planläggningav den här verksamheten. Skall vi t. ex. i första hand reservera Mellansverigesslältbygdssjöarav typen i norra , som snabbi växer igen mensom har en relativt hygglig vattenkvalitet? Eller skall vi i friluftslivetsintressen i stället ägna oss åt de sjöar som ligger närmast våra tätorter ochbörja med deras ofta mycket svårt förorenade ? Naturvårdsverkethar sin uppmärksamhet riktad på de här frågorna, även om den pågåendeinventeringen av våra vattentillgångar inskränker sig lill sjöar med över 4kvadratkilometers yla och vattendrag med ett nederbördsområde om, vill jagminnas, . Men vi menar atl vi ändå genom deninventeringen som beräknas bli färdig , för åtminstone någon ledtråd ifråga om angelägenhetsvärderingen, och därför anser vi det klokast alt väntalills utredningen är klar. Vi yrkar även i detta avseende bifall tillutskottets förslag. Jagskulle allra sist vilja säga några ord med anledning av iKristinehamn anförande. Jag hade själv en molion i frågan , där jagbegärde atl vi skulle ålägga oljekonsumenterna atl betala någonting i stil medvattenlagens 2:10-medel sä alt de för en viss förbränd oljekvantitel skullevara skyldiga att avsätta ett visst belopp, som skulle stå till fiskeristyrelsenseller förfogande för att neutralisera skadorna avsvavelutsläppen. Den motionen remitterades lill miljökostnadsulredningen.Miljökostnadsutredningen menade - och den har fått ell frän min synpunkiförkrossande medhåll från alla håll i landel - att man inle genom atl betalamotsvarande 2:10-medel skulle komma undan ansvaret för skadorna. I slällelskulle man se lill att man valde antingen den av i Kristinehamnföreslagna metoden och förbjöd eldning med olja med en högre svavelhall än 1 96eller också avsvavlade oljan i utloppet - i skorstenarna - genom all sälla dilelektrofilter. Dock kunde man enligt ett länsslyrelseullålande - och det varett klokt utlåtande; alltså kom del från ! - länka sig att de större"försurarna" under en övergångstid, innan man hunnit ordna medavsvavling, borde kunna åläggas att medverka med pengar till kalkning. Menkalkningen av sjöar är inte invändningsfri. Vi har kalkat ganska mycketnere hos oss i . Det är dock mald kalksten som vi lägger ut, och vi vetinte hur den verkar på vattenvegetationen, särskill om kalken återkommer årefter år. Vi bör därför vara litel försiktiga med den saken ännu och ta detförsöksvis och se till alt vi fär kontroll på vad som sker. Någonlingmåste emellerlid ske. Jag vill i det avseendet helt ställa mig bakom herrMagnusson i Krislinehamn, och även , som reserverat sig i utskottetOrsaken till all jag inte anslöt mig till reservationen var att frågan harvarit uppe en gång och är under arbeie. Jag ansåg därför atl det arbetet börfå avslutas först, innan del är någon idé all återkomma. Miljövård,m. HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle: Fru talman! var ju inte alls negaliv lill del som jag lidigare sade och det äralltså inle därför som jag begärt ordel. Men när han säger alt vi får varaväldigt försiktiga med kalkning av sjöar på grund av dess eventuella negativamiljöeffekter ber jag att få framhålla att jag också påpekade detta. Jag harfåll den uppfattningen inte minst från betänkandet Mindre svavel - bättre miljöatt det nu pågår ell arbeie -fö. i - där man försöker forska ul vilkanegativa effekler som kan uppstå av kalkning. Vad jag förut ville säga var att jag tror atl lägetär så pass allvariigt på många håll atl man får väga riskerna med kalkning molrisken för fortsatl försurning i så snabb takt att man över huvud taget intekan förhindra en total död. För ell visst anlal sjöar tror jag att del är nödvändiglall man lar risken att gä in för kalkning. Ett sådanl resonemang finns också idet betänkande som jag hänvisade till. iHolmgärden (c): Endast några ord med anledning av reservationen angående vård avnaturreserval. Delär onekligen pä del sättet atl vård av naturreservat har blivit ett problem förde instanser som har alt sköta denna uppgifi. Det framgår mer än väl avnaturvårdsverkets äskanden - verket begär en ökning av föregående års anslagmed drygt 16 milj. kr. Jag är väl medveten om problemet att få pengar all räckatill för sådana här arbeten, men eftersläpningen beror onekligen i alltför höggrad pä att vården av naturreservat i största utsträckning fått ske undermycket ogynnsamma ekonomiska omständigheter. atl därmed ha sagt någotnegativt om beredskapsarbeten vill jag framhålla att beredskapsarbetensäkerligen skulle passa bättre på andra områden än när del gäller värd av naturreservat.Del framgår också av framställning att man önskar att medleni större utsträckning fick användas på del sättet att man i första hand kundeuppdra åt markägare att sköta vården av de reservat som finns avsatta på resp.markägares områden. Närvi nu har en reservation med yrkande på att ytterligare 2 milj. kr. skallställas till förfogande för vård av naturreservat m. m. har bl.a. i varit uppe och betonat att han gärnaskulle ha sett att yiteriigare medel hade ställts till förfogande, men somvanligt har man på grund av ekonomiska skäl inte ansett sig kunna vara med omförslaget. Miljövård, m. m. Slutsatsenav det hela blir i alla fall att mer pengar fär användas för vård avnaturreservat, medel som då tas från arbetsmarknadspengar. Att detta kan varaen nationalekonomiskt riktig åtgärd kan jag inle fatta. Jagvet att de som på länsnivå har ansvaret för dessa ålgärder skulle se det somutomordentligt angeläget att det i större utslräckning fanns pengar att användaspå det sättet att man uppdrog åt vissa markägare alt sköta de naturvårdsområdensom finns inom deras markområden. På det sättet skulle man få en billigareskötsel av nalurvårdsområdena och man skulle fä större områden omskötta än manfår f n. Detbör också sägas att skall vi ha råd att avsätta nalurvårdsområden i denutsträckning som sker - och del har vi i stort sett varit överens om - borde virimligen ocksä se lill alt de kan skötas på etl sådanl sätt att de verkligenkan vara en tillgång för alla dem som vill vistas där. Om naturområdena intesköts fyller de ingen större uppgift. Jagvill, fru lalman, yrka bifall till reservaiionen 9 om ett höjt anslag till vårdav naturreservat. (vpk): I nu förevarande betänkande från jordbruksutskottet be-, handlas molionnr 372, som är undertecknad av tre vpk-ledamöler med mitt namn först Vi tar imotionen upp tre anslag under miljötilel. Motionenstre yrkanden följs upp i reservationerna 11, 14 och 16 av . Imotionsyrkande nr 1 behandlas anslaget till miljövärdsforskning. Vi har tagitfasla på atl den forskning som finansieras frän della anslag är företrädesvismålinriktad. Omkring två tredjedelar av del av yrkadeanslaget, eller omkring 22,5 milj. kr., erfordras för uppföljning av redanpågående projekt. Nästan en fjärdedel av del äskade anslaget är avsett att gätill vikliga undersökningar över miljöskadliga ämnen som sprids i vår omgivning- klorerade kolväten, tungmetaller och andra föroreningar. Det är också viktigtatt anslaget medger att särskilt intresse kan ägnas nya substanser som spridsi miljön. Omkringen tiondel av anslaget är avsett att användas för forskning inom luftvärds- ochbulleromrädet Det har ju alltmer visal sig att just buller är en mycketbesvärande störning inom den mänskliga miljön i industrisamhället. Del ärdärför viktigt atl bullerforskningen kan intensifieras. Frän anslagetfinansieras också fiera projekl av långsiktig karaktär som gäller sjöar,vattendrag och grundvatten. Detsamma gäller den limnologiska undersökningen iVänern. Ökad forskning behövs också om avloppsrenings- och slamfrågor. Studierär även önskvärda beträffande utlakning av ämnen till yl- och grundvattenliksom vad gäller upplagring av tungmetaller i mark och växter. Naturvårdsverketyrkar på en höjning av anslaget lill miljövårdsforskning för budgetåret1976/77 med 10,8 milj. kr. lill 37,5 milj, kr. Föredragande statsrådet förordarhöjning med endast 3,74 milj, kr, lill 30,46 milj, kr. Vihävdar att forskningen på det här ifrågavarande området är så betydelsefullatt anslag bör utgå i enlighet med naturvårdsverkels yrkande. Så kommer att skeom reservationen 11 bifalles. Jag yrkar därför, frutalman, bifall till reservationen 11. Imotionsyrkande nr 2 tar vi upp anslaget lill särskilda undersökningar inommiljöområdet. De undersökningar som finansieras från detla anslag har avgörandebetydelse för möjligheter att få fram tillfredsställandeunderlag för viktiga beslut i alltmer komplicerade frågor. Undersökningarna harockså betydelse för den fortsalla planläggningen av insatser inom miljöområdet.Hittills har undersökningarna till övervägande grad gälll vattenfrågor, menverksamheten har utvidgats till att omfatta hela miljöområdet. Så viktigaundersökningar som reningsverks- och recipientundersökningen, Vänerutredningenoch kartläggningen av landets vattentillgångar skall finansieras frånanslaget. Naturvårdsverketyrkar på etl anslag för /77 på 9,5 milj, kr. vill stanna vid 5,5 milj, kr. Vianser också här för vår del att övervägande skäl talar för atl anslag bör ulgåi enlighet med förslag, och jag yrkar därför, fru talman,bifall till reservationen 14, Imotionsyrkande nr 3 tar vi upp en fråga som fördes fram också förra budgetåretfrån , nämligen frågan om ändrade regler för statsbidrag tillkommunala avloppsreningsverk. Vianser, i likhet med , atl krav måsle resas på bälirereningsresultat vid reningsverken än vad som uppnås med nuvarande teknik. Vimenar också att i den trängda ekonomiska situation där kommunerna nu befinnersig behövs all stimulans från statens sida för atl åstadkomma förbättringar vidde kommunala reningsverken. Ett sleg i sådan riktning las om bifallerdel förslag som ställts av . Det innebär atl bidragsnivån höjstill 55 96 och atl maximibeloppet till elt och samma projekl höjs från 5 till7,5 milj. kr. och regeringen vill inte bilräda förslaget, men vi finner för vårdel förslaget rimligt och anser att det bör bifallas av . Jag yrkardärför slutligen, fru talman, också bifall till reservationen 16. Miljövård,m. Människan har under de senaste århundradena fått oanade möjligheter attbruka naturens krafter och jordens tillgångar. Den materiella standarden harkraftigt ökat, men har miljön förstörts såväl på arbetsplatser som inaturen. En god livsmiljö blir emellerlid en allt viktigare del av vår totalalevnadsstandard. Därför fär framstegen inte ske genom misshushållning mednaturresurser eller betalas med ohälsa, vantrivsel i arbetslivet ellerförstörelse av den yttre miljön. Produktionsutvecklingen får inte styras av kortsiktigaekonomiska intressen. Föratt skapa ett samhälle där människornas krav på en livsvänlig miljö lillgodoseshar man också stiftat en lång rad lagar under de senaste Miljövård,m. åren som ett led i enmålmedveten miljöpolitik. Men fortfarande återstår många miljöproblem atl lösa.Nya lagar kommer med all säkerhet att behövas, och en fortlöpandemiljövårdsforskning kommer säkerligen atl ge oss kunskaper för olikaingripanden från samhällets sida. Del återstår då att se om den enighei som nui slorl råder i fråga om miljövårds-politiken kommer att gälla också närräkningen skall betalas i form av ökade resurser eller kraftigare ingripandemot kortsiktiga ekonomiska intressen. Detkan vara på sin plats att påminna kammarens ledamöter om den skiljelinje somfanns mellan koalitionen center-moderater och övriga partier när riksdagen1973 antog lagen om hälso- och miljöfariiga varor. Då ställde och moderaternaupp på näringslivets sida - dvs. bakom Kemikontorets synpunkter - för att låtaproducenterna slippa den omvända bevisbördan. I andra sammanhang vill framförallt säga sig värna om miljön, men när det kommer lill egna ekonomiskaintressen eller ingripande mot egen miljöförstöring är inte intresset detsamma.Det är lättare att tala om miljöfrågor än att aktivt agera. Bara någon annantar kostnaderna är man gärna med. Sånågra ord om reservalionerna 10 och 11 som behandlar miljövårdsforskningen. Ireservaiionen 10 förordas en höjning av anslaget till miljövärdsforskning medytteriigare 2,5 miljoner och i reservationen 11 en höjning med 7 miljoneruiöver de 3,7 miljoner som departementschefen föreslagit i ökning. Redan förraåret hade utskottet liknande yrkande om ytterligare höjning av anslaget förmiljövårdsforskning. påminde dä i sitt beslut ommiljöforskningsutredningens belänkande, som visade att den totala statligasalsningen på miljövärdsforskning kunde beräknas till omkring 60 miljonerärligen; alltså väsentligt mer än vad som ryms under punkten 63. Utredningenhade föreslagit åtgärder för alt åstadkomma effeklivisering och samordning avpågående forskning och vid planeringen av nya forskningsprojekt. Riksdagenfann för sin del alt en vidare prövning av utredningens förslag borde ge ettsäkrare underiag för en bedömning av eventuella ytterligare behov avforskningsmedel. Miljöforskningsutredningensbetänkande är nu föremål för övervägande inom departementet. Samtidigtbehandlas också formerna för övergripande forskningsplanering av 1972 årsforskningsulredning. Mot denna bakgrund är utskottets majoritet inte beredd attföreslå anslagsökning uiöver de 3,7 miljoner ytteriigare som föreslås ibudgetpropositionen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan under denna punkt. Jag återkommer lill fruAnérs inlägg liiet . Såbara några kommentarer till folkpartireservationerna 7 och 8, 1 reservationen7 förordar en uppräkning med ytterligare 1 milj, kr, utöver de 12miljoner som anslaget räknats upp med i propositionen, och man begär alt ellförslag om elt centralt undersökningslaboratorium föreläggs riksdagen.Det förslaget andas ungefär: visst är det bra som regeringen föreslår,men vi vill vara bättre. Naturvärdsverkethar fått en uppräkning med över 12 miljoner till 44 miljoner, vari beräknatsförstärkningar för att upprätta ett produktregister. Därtill föreslåsinrättandet av en forsknings- och undersökningsavdelning för all samordnanaturvårdsverkets forsknings- och undersökningsverksamhet. Utskottet har försin del också tidigare vid fiera tillfällen understrukit vikten av en effektivkontroll av hälso- och miljöfariiga ämnen. Men då ell omfattandeutredningsarbete har pågått inom miljöforskningsutredningen - och framför alltinom arbetsmiljöulredningen - har utskottet och lidigare avstyrktliknande förslag. har emellerlid starkt understrukit behovet av atlnuvarande tillfälliga lösningar av laboratoriefrågan ersätts med en merpermanent lösning, som anpassas till utvecklingens krav, och förutsatt attregeringen med uppmärksamhet följer frågan och så snart sig göra låler framläggerförslag i ämnet. Majoriteten i utskottet menar att förslagen om ett produktregisteroch en ny forsknings- och undersökningsavdelning vid i vissutslräckning tillgodoser syftet i folkparlimotionen. Och därtill kan läggas attarbelsmiljöutredningens förslag lill en ny arbetsmiljölag remissbehandlas idepartementet. Som jag ser det är reservationen 7 en överioppsgärning. Sänågra ord om vad sade om att socialdemokraterna tydligen anser attmiljövårdsproblemen är avklarade, eftersom anslaget inte har höjts. Om inte fruAnér satt i jordbruksutskottet skulle jag möjligen kunna tänka mig att ettsådant påstående berodde på okunnighet, men kunskapen borde rimligen finnas hosfru , Vi liberaler tror på människans frivillighel och ideella engagemang,sade , , , när det gäller att lösa så stora och avgörandeproblem som miljövårds-frågorna går det inle alt lita till marknadskrafternasfria spel. Då krävs det lagar. Då måsle samhället ställa krav. Då krävs det stödfrån samhället. Den socialdemokratiska miljövårdspolitiken består av krav, avlagar, av stöd när det behövs - och av krav även från producenternas sida. Kostnadernaför miljövården minskar nu lack vare de stora satsningar som gjorts tidigare.Del känner säkert till. Vi har under sex är gett etl stöd med 50 milj,kr, till induslrin för att man där skall förbättra sinamiljövärdsåtgärder. Med det extra stödet som utgått är det sammanlagt 770 milj,kr, som samhället har satsat på industrins miljövårdsutbyggnad.Reningsanläggningarnas utbyggnad har kostat samhället 1 200 miljoneri statsbidrag. Vi har snart bytt ul alla reningsanläggningar. Och det är en avanledningarna till all koslnaderna för reningsanläggningar minskar med 30miljoner, medan övriga miljövårdsåtgärder ökar med 29,2 miljoner. Delär alltså inte så, , att socialdemokraterna anser alt miljövårdsproblemenär avklarade. Tvärtom, Det återstår mycket att göra. Men vi har, som det partisom har gått först i dessa frågor, också visat pä vilka förslag och åtgärdersom måsle till, och vi har satsat samhällsresurser för att åsiadkomma enbättre och livsvänligare miljö för män- Miljövård,m. Miljövård,m. Ireservationen 8 kräver inte bara en ökning av anslaget förmiljövårdsinformation med över 1 milj, kr, mer än vad som föreslagits ibudgetpropositionen, utan i denna miljon lägger man in , mer än vadnaturvårdsverket har äskat. Dessa , skall speci-aldeslineras till denideella sektorn. har lidigare liksom nu ansett att principiellabetänkligheter finns mol att slödet till organisationerna splittras upp påflera anslag och atl det måste ankomma på regeringen eller allfördela anslaget pä olika ändamål. Därtill kommer all flera av de ideellanaturvårdsorganisationerna får bidrag från anslaget till slöd ål idrotten ochatt , som jag känner väl till eftersom jag sitteri dess styrelse, dessulom får bidrag från jaktvårdsfonden. Det bidraget uppgårf ö, lill . Anslaget från uppgår till 440 000kr. förunderliga med reservation är snarare den motivering som fruAnér har för detla specialdestinerade stöd. alt förringa de ideellaorganisationerna, som jag menar gör en mycket god insats inom miljövärdsinformationen,vill jag ändå säga att det är förunderiigt att läsa alt inrättandet avnaturvårdsverket, miljölagstiftningen och om den mänskligamiljön har tillkommit genom det ambitiösa, grundläggande arbete som de ideellaorganisationerna har presterat. Har då inte de politiska partierna, derasprogram, regeringen och någon som helst betydelse? Det är väl ändåall underskatta och förringa det arbete som de poliliska partierna och derasvalda representanter gör. Jag skriver verkligen inte under på . Herr' i (c)kort genmäle: ambition vad gäller miljöpolitiken är allvarlig och uppriktig.Den innebär beredskap att la konsekvenser och kostnader. Jag är mycket förvånadnär hemfaller åt den politikens trista avigsida som innebär altmisstänkliggöra andra politikers goda vilja. Del är den sida av politiken somibland gör en betänksam inför vad det är man sysslar med. Jag vill intemisstänkliggöra någon politisk motståndares goda vilja, allra minst när detgäller miljöpolitiken. Menjag kan tala om alt långt innan och även var i riksdagenfick jag i kammardebatten 1963 en mycket allvarlig tillrättavisning av både ensocialdemokratisk och en folkpartislisk representant för att jag sysslade mednågot så verklighetsfrämmande som miljöpolitik. Orden föll ungefär så här: Häri sysslar vi med konkreta, realistiska ting och inte med ting somsvävar i det blå, som i sysslar med och som kallasmiljöpolitik. Dendetalj som tar upp som grund för sill misstänkliggörande handlarom en juridisk formulering. Vi trodde för del inte att det var möjliglall med juridisk bindning skriva in bestämmelser om den omvända bevisbördan.Den omvända bevisbördan är en fin och riklig ambition. Lät mig säga del än engång, , och låt mig bli trodd på mina ord: Detär en fin ambition. Men den är mycket svår all leva upp lill. Det visar bl, a,dilemma, redovisat vid föredragning i utskottet, där man påintet sätt i den nya produkt-konlrollnämnden bokstavligen har kunnat leva upptill den formulering som enades om och som alldeles riktigtvarnade för. Vi sade den gången att man kanske skulle lala om alt belysa ochvisa och tillfredsställande styrka en varas ofarlighet. Det tycker vi alltjämt.Det totala beviskravet är svårl att följa upp juridiskt, och här är det endasten fråga om ordval. Jag tycker att del var onödigt av att ta uppden debatten igen. Miljövård,m. FruANÉR (fp) kort genmäle: Det är nog bara som kan komma på att säga atl vi ifolkpartiet skulle anse att del bara är marknadskrafterna som kan sköta miljön.Någonting sådant har vi aldrig sagt och vi har i handling visat att vi tror attdel behövs många lagar, inte minst när det gäller den omvända bevisbördan, sombåde i och har talat om. Däremotär vi djupt övertygade om att vad som verkligen skjuter på utvecklingen igrunden är de ideella och frivilliga krafterna. Vi har naturligtvis i vårreservaiion inte sagt att del bara är dessa som gjort någonting för miljön,utan det står uttryckligen att alla de goda ålgärder som vi talar om"lorde ha kommit till stånd inte minst genom del ambitiösa, grundläggandearbete som de ideella organisationerna presterat". Det är väl ändånågonting som man inte skulle behöva ha mer än en åsikt om. På det här området, precis som när det gälleru-hjälpen, kan man inte göra någonting med den bästa politiska viljan ivärlden, om det inte finns en fast åsiktsbildning bland människorna, om delinte finns folk som verkligen jobbar aktivt och frivilligt för att skapaopinion och tar fram en hel del av de fakta som annars inte kommer fram. Det ärav den anledningen som vi i anser det vara myckel viktigt att geett slorl och påtagligt stöd åt just delta ideella arbete. () kortgenmäle: Nej, i , detta tillhör inte politikens tristaavigsidor och det är inte fråga om etl misstänkliggörande från min sida, utandel är ett redovisande av ell politiskt agerande i riksdag.