prot · FZ0990 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:90 Förhandlingarna leddes avfru tredje vice lalmannen. § 1 Justerades protokolletför den 17 innevarande månad. Omtidpunkten för utlokaliseringen av arméns tekniska skola och försvaretsförvaltningsskola § 2 Om tidpunkten förutlokaliseringen av arméns tekniska skola och försvarets förvaltningsskola Herr försvarsministern erhöll ordet förall besvara i (s) anmälda fråga,1975/76:277, och anförde: i har frågat mig, om jag kan ge närmare beskedom tidpunklen för omlokalisering av arméns tekniska skola och försvaretsförvallningsskola lill saml beräknal antal anställda vid dessaskolor. Regeringenavser att lägga fram proposition med förslag om att de nämndaskolorna skall inrättas och förläggas till . När del gäller detaljernai förslaget berjag att fä hänvisa till den kommande propositionen. Men Jag kanmeddela att den ulbyggnad som föreslås innebär all över 200 personer kommeratt vara anställda vid skolorna. Därtill kommer ett stort antal studerande. Detär således fråga om en lokalisering med stor betydelse för kommunen och denomkring-liggande regionen. HenNILSSON i (s): beslöt all en för krigsmakten gemensamförvallningsskola med ca 50 ansiällda skulle inrältas och förläggas lillÖstersund. Samma är, 1971, beslöt också att arméns tekniska skolaskulle förläggas lill . Efter fullständig utbyggnad beräknades denskolan få inemot 200 anställda. Naturligtvishar man efter besluten i milt hemlän frågal: När kommer man att fä sälla spadeni jorden för dessa skolbyggnader, vilken omfallning fär de och hur mångaanställda kommer det slutligen au bli vid dessa skolor? Det är också dessafrågor som jag ställt lill försvarsministern. Avsvaret framgår att proposition kommer att läggas fram , all skolornaskall inrättas och föriäggas till samt att del gäller över 200anställda. Därmed uppfyller man i slorl sett den målsättning som 1971ställde upp. Jag vill instämma medförsvarsministern i alt det här gäller lokali- Omvillkoren för tillstånd att omhändertaga avfall seringar som är av myckelstor belydelse för . Jag är glad över all förslaget snart kommer altpresenteras för , då vi fär närmare besked om detaljerna för dessaskolor. Jag tackar försvarsminislern för svarei. Överläggningenvar härmed slulad. §3 Om villkoren för tillstånd att omhändertaga avfall Herrjordbruksministern erhöll ordel för all besvara ()anmälda fråga, 1975/76:262, och anförde: har - med hänvisning lill alt det infördes krav pä tillstånd för företag som avser all yrkesmässigttransportera miljöfarligt avfall - frågat mig om de seriöst arbetandeföretagen kommer alt kunna fortsätta sin verksamhel och därmed tillförsäkrasina anställda arbetstrygghei. har vidare frågat närmyndigheterna kommer att kunna tillhandahålla klara villkor för dennatillståndsprövning. Enligtförordningen om miljöfarligt avfall fär sådanl avfall yrkesmässigttransporteras på väg bara av kommunala förelag eller av företag som efteransökan har fåll lillslånd. Som jag har sagt träddeifrågavarande bestämmelser i kraft . För att få sådanttillstånd som här är aktuellt skall vederbörande förelag bl. a. visa altföretaget har personella, lekniska och ekonomiska resurser all transporteradel avfall som avses med ansökan på elt från hälso- och miljöskyddssynpunkttillfredsställande säll. Jagär medveten om att vissa länsstyrelser av olika skäl inle hann ta slulligställning till alla ansökningar . Jag har inhämtat allnaturvårdsverket vid konlakl med länsslyrelserna rekommenderadedem all meddela interimistiska tillstånd i de fall ärendena inle hann prövasslutligt . Jag förutsätter all naturvärdsverkets rekommendationhar följts och att interimistiska lillslånd sålunda har meddelats i de fall därdet har behövts för all företag skulle kunna fortsätta sin verksamhet . Avsikten är självfallet inte att seriöst arbelande förelag skallhindras från all bedriva sin verksamhel genom det infördatillslåndskravet. Anställningstryggheten för personalen påverkas sålunda inte. Närdel sedan gäller andra fråga om villkoren förtillståndsprövningen ulgår jag frän all , som är den centralatillsynsmyndigheten på området, ulan dröjsmål meddelar de yllerligareföreskrifter som eventuellt kan behövas för tillämpningen av lagstiftningen. HerrSÖDERSTRÖM (m): Jag ber att få lacka jordbruksrninislern för svaret på min fråga. Detär faktiskt drygt 3 000 personer i vårl land som är sysselsalla med de härproblemen, och de flesia arbelar i förelag som specialiserat sig pä del härområdet. Föratt hålla kompetensen pä sin personal uppe låter de sina anställda genomgåårliga kurser, inte minst hos SIFU, ,där de dä får kompetensintyg om att de är skickade att sköta de häruppgifterna. Islulel av november förra årel anordnade SIFU en sådan här kurs. Men det ärmyckel märkligt alt deltagarna efter kursens genomförande fick besked om altdet den här gången inte kunde utfärdas kompetens-intyg. borde hameddelats innan kursen började - specielll som en sådan här kurs medanmälningsavgifler och bortfall av arbetstid osv. kostar företagen bortåt 3 000kr. Nuhar vi fått en ny förordning, SFS 1975:346, och där finns i 9, 10 och 11 §§föreskrifter om hur förelag skall göra för att få tillstånd. När man så vändersig lill länsmyndigheterna konstaterar de all de inle kan göra något, all delyvärr inte har några blanketter klara, alt de inte vet hur högtgarantibeloppet skall vara osv. och all de därför inle kan utfärda någralillslånd. Delta är inle lillfredssiällande. Ifebruari 1976 fick ett förelag som hos länsmyndigheterna hadelämnal in en ansökan s. k. interimistiskt lillslånd. Men, herrjordbruksminister, della gäller längst lill , och vad somdärefter kommer att ske vet förelaget alltså inte. Dessutom finns det en passusi tillståndet som säger all del under vissa omständigheter kan återkallas.Delta innebär inte en irygghei som ett förelag har rätt att känna i sinverksamhel, och det finns därför fog för de frågor som jag ställt. Hurskall en arbetsgivare som inte har irygghet mer än fram lill möjligen den 1maj kunna garantera sina anställda den irygghei som enligt lag tillkommer democh som är ett gemensamt önskemål för bägge parterna? Detär klart alt jordbruksministern av svaret all döma har insett all det finnsproblem med den här omställningen. Men när fattade beslut i maj 1975borde blanketterna vara klara och garaniibeloppet fastställt lill december1975. Inom parentes sagl lär beloppet vara , vilket jag tycker är enalldeles för liten summa. Omvillkoren för tillstånd att omhändertaga avfall Jag utgår från att och jag är överens om syftet med ochvärdet av den här lagstiftningen och att vi anser alt transporter urmiljösynpunkt bör vara sä riktiga som möjligl. Jagär mycket väl medveten om vad här säger, att del har uppståtten del problem när lagstiftningen skulle böria lillämpas. Exempelvis har maninle förutsett att vissa tekniska förhållanden kunde vara svåra alt bedöma ochalt länsstyrelserna inte ansåg sig ha lillräckliga möjligheter att göra deltanär de fick framställningarna. Omvillkoren för tillstånd att omhändertaga avfall ställningar har ocksåkommil myckel sent. Del här har medverkal till den situation som uppstått. Jagvill med milt svar säga att avsiklen självfallet inte är all del seriöstarbelande företaget skall hindras all fortsätta sin verksamhet - där del ärhell uppenbart att del inle finns sådana ölägenheter med det sätt på vilketverksamheien bedrivs att den absolut inte bör fortsätta. Ett interimistiskttillstånd bör lämnas till dess länsslyrelsen mer definitivt kunnal prövaansökan. Jag föreställer mig att man skall kunna komma ifrån de svårigheler somuppenbariigen har förelegat i de här fallen om man följer vad jag har sagt imitt interpellationssvar. HenSÖDERSTRÖM (m): Jag delar uppfattningen all det här är övergångssvårigheter, som kommer att försvinna. Jag lycker bara att det är onödigt alt de har varil av den arten som de har varit. Sedanär jag lacksam för alt jordbruksministern trycker så kraftigl på all seriöstarbetande företag kommer att kunna fortsätta sin verksamhet. harblivit litet oroade av den broschyr som har gett ut,där del sägs att del, för all man skall ha garaniier för att avfallet skall tasom hand på ett tillfredsställande sätt, har bildats ett särskilt bolag, somtillförsäkras en principiell ensamrätt all behandla och långtidsförvaramiljöfarligl avfall. I praktiken innebär del all vi har fått en rekonstruktionav Svensk Avfallskonvertering. Del har bildals ett förelag som har ensamrätt pädenna avfallshantering. Del ägs till huvuddelen av staten, ochjordbruksdepartementet förelräder ägarintressena. Slockholmskommun lär exempelvis nu ha skrivit ett avtal med del här bolaget om att ingetannat förelag i fortsättningen skall få syssla med den här hanteringen,eftersom bolaget i fråga skall vara huvudentreprenör. Såviit jag kan bedömamåste del innebära att förelag som har sysslat med denna hantering ifortsättningen inte kommer att fä göra del. Med andra ord: De blir straffade pädel sället att deras verksamhet på del här området omöjliggörs genom det nyamonopolet. Del är lilel hårt att seriöst arbelande företagskall drabbas pä det här visel. Deras enda brott, fru talman, består i att deär privata företag. Jag lycker inle all det är nog för all de skall behöva blistraffade. Vad vi tidigare talade om - i varje fall jag - var transport avmiljöfarligt avfall. Sedan har vi den slora frågan om all la hand om avfallet -deslrukiionen. Där fann vi efter utredning all om man skall skapa garantier förmöjligheten att bli av med delta avfall måste samhällel gå in mer aktivt. Vihar haft räll många kända fall; jag behöver bara hänvisa lill de s. k.Nöbbelövstunnorna. Där har man i och för sig kunnal säga till ell förelag altdet inte får förvara avfallet si eller så - men ingen har kunnal lala om förföretaget var avfallet skulle göras av. har därför ansetts riktigtatt samhällel genom det här arrangemanget att bilda ett monopolföretag - därslaten, kommunerna och näringslivet är med - skulle kunna skapa garantier förtillgång till ett förelag som kunde genomföra destruklionen av avfallet ellerförvaringen, om det var fråga om det, på elt riktigt sätt. Vivet att del nu finns elt tiotal förelag som arbetar i den här branschen. Enligtpropositionen skall också diskuteras hur man skall tillvarata deras kapacitetså långt det går all få en vettig samordning. HenSÖDERSTRÖM (m): Jag är medveien om att del, om man antar en ny lag som är hårdareformulerad än en gammal, kan få konsekvenser när det gäller sådant som skelltidigare. Det ställs hårdare krav. Olycksfall i arbetet sker, herrjordbruksminister. Del finns mindre seriöst arbetande förelag, det vet jag, menlåt inle ett sådant företag bli normgivande för hela företagsamheten, så allalla utesluts från möjlighet att bedriva denna verksamhet. Del är det jagreagerar mot. Vi är helt överens om att det inle är avsikten all de mindre seriöstarbetande företagen, som vi lydligen båda anser inle bör komma i fråga fördenna lyp av hantering, skall få utestänga alla de seriöst arbetande företagenfrån möjligheten alt forlsälta all bedriva sin verksamhet. Här är det tvärtomfråga om att utnyttja en kapacitet som är uppbyggd. Det har vi sagl hela tidennär vi utrett frågan. Del är inle meningen all man skall bygga upp endubbelkapaciiet där det redan finns möjligheter att få de tjänster det gällerutförda på ett riktigt sätt, och där man kan fä lill stånd en riktigsamordning. HenSÖDERSTRÖM (m): Jag är tacksam för den yllerligare förklaringen, som jag tycker är O.K. Givetvis talar jag bara om seriösa förelag, icke om andra - sädana kan manicke försvara. Jag hoppas all jag med dessa inlägg i någon mån har kunnatstilla den oro som är till finnandes ute på fältet . I sä fall har dennafrägedebatt varil till nytta. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Omstrukturrationaliseringen inom skogsbruket Herrjordbruksministern erhöll ordel för all besvara () den17 mars anmälda fråga, 1975/76:274,, och anförde: har frågat mig om jag vill redogöra för omfallningen avstrukturrationaliseringen inom skogsbruket och om jag anser all del ärönskvärt med ytleriigare åtgärder för att påskynda denna. Om strukturrationaliseringen inom skogsbruket Strukturrationaliseringen eller, som den också kallas, den yttre rationaliseringen inomskogsbruket syftar till att förbättra brukningsenhe-ternas storlek och utformning. Såväl dengenomsnittliga storleken päskogsbruksföretagen som deras arrondering varierar mycket mellanolika delar av landel. I arbetet med alt skapa större och för modernt skogsbruk bättre utformade företagdellar, föruiom skogsägarna själva,lantbruks-styrelsen och lantbruksnämndernasamt lantmäieriel. För all komma till rätta med de ölägenheter som den rådandefasiigheisstrukturen medför förekommer också samverkan i olika former mellanskogsägarna. Strukturfrågorna inomskogsbruket berör tvä nu arbetande ulredningar, nämligen1973 års skogsutredning och jordförvärvsutredningen.Utgångspunkten för skogsuiredningens arbele är all skogsmarken skall utnyttjas pä från samhällets synpunkt bästasätt. Ulredningen skall bl. a. bedöma vilka medel som behövs inom skogspolitiken föratt vidmakthålla en hög intensitet i det svenska skogsbruket. Jag ulgår frän allutredningen tar upp strukturfrågorna inomskogsbruket i den män de är av betydelse för vår framlida skogsproduktion. Vid översynen av jordförvärvslagen är en utgångspunktatt lagen skall stödja en sådan hushållningmed våra marktillgångar all ell effektivt jord- och skogsbruk kanbedrivas i vårl land. Lagen skall anpassas lillresullalel av bl. a. skogsuiredningens överväganden. Vilka ytterligare åtgärder som börvidtas för att främja strukturrationaliseringen inom skogsbruket får bedömas när de bådautredningarna redovisat resultatet av sitt arbete. Hen (): Jag ber alt få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Jag är medveten om att man just nu väntar påtvå utredningar på områdel, men jagvill ändå säga nägra ord. I slutet på 1950-taletoch under 1960-lalel fördes en livlig debatt angående omstruktureringen av skogsmarken. I eninventering utförd av lantmäterislyrelsen 1957 i samråd med skogsvårdsstyrelsernaoch lantbruksnämnderna sade man, att behov avarronderingsförbältring kan antagas föreligga inom15-20 9f. av landets skogsmarksareal, medan för återstoden förhållandena kananses vara någorlunda godtagbara - märk väl någorlunda. De ägaresom har sin skogsmark uppsplittrad päsmå-skiften får genom byte med andra skogsägare störresammanhängande skogsmarksareal. Det innebär bättre lönsamhet vid avverkning och tillika bälire möjligheleralt sköta sin skog rationellt då det gällerröjningar och ålerväxiåtgärder avolika slag samt anläggning av skogsbilvägar. Genom den lekniska ulveckling som pågår inomskogsbruket är del nödvändigl med enomarrondering. Jag tror au det är rikiigialt, så långl del är möjligl, fä större enheter om man skall ha möjlighetatt i framliden bedriva ell rationellt skogsbruk. Jag tror även all man genom detta skulle kunna bättre lillvarala skogsmarkens produktionsförmåga.Skogsarbetarna skulle även fä en tryggare sysselsättning. första hand län ellerdelar av län där uppsplittringen av skogsmarken är stor. Nukan man fråga sig: Var går gränsen dä del gäller storleken av skogsskiftena?Det rnäste naluriiglvis bli en bedömning frän fall till fall. Nufinns det möjligheler för skogsägarna att gå lillsammans och bildaskogsbruksområden, samverkansomräden. Man kan även bilda gemensamhetsskogar -den mest långtgående formen för skoglig samverkan. Genom dessa former får manlill slånd en samverkan av avverkningar och av skogssköiseln i övrigt. Då detgäller skogsbruksomräden och samverkansomräden löser man inte denna frågahelt. Åtminstone på längre sikl tror jag på omstrukturering av skogsmarken, ochmin förhoppning är att man arbelar vidare på della. Det skapar bättreförutsättningar för samarbele, och man får också större möjlighel alt bildasådana samverkansområden som jag har lalat om. Man fär naturligtvis inte gåbryskt lill väga, men om man genom saklig upplysning lalar om för skogsägarnaall del kommer att gagna dem själva, tror jag alt man skall lyckas. Jag hoppasatt del skall finnas möjligheter all skapa sädana förhållanden och att mandärigenom skall kunna förbättra skogsmarkens produktionsförmåga. Del gällerdärför alt både och departementet följer upp denna fråga, ochjag hoppas all sä blir fallet. Kommer ni att följa uppdenna fråga? Om åtgärder för att förhindra spridning av vissapotatissjukdomar Som jag redan har redovisat i mitt svar är del naturiigl för bådejordbruksdepartementet och att följa dessa frågor med mycketstor uppmärksamhet. Överiäggningenvar härmed slutad. § 5 Om åtgärderför att förhindra spridning av vissa potatissjukdomar Herrjordbruksministern erhöll ordet för att besvara iHolmgärden (c) anmälda fråga, 1975/76:279, och anförde: i Holmgården har frågal vilka omedelbara åtgärderjag ärberedd att vidta förati förhindra att ringröta och eventuella andrapotatissjukdomar sprids till områden med goda förutsättningar för odling avvirusfritt potatisulsäde. Importenav potatis regleras genom kungörelsen angående införsel av växter m. m. Förimport krävs bl. a. att ulförsellandets myndigheier har uifärdalsundhetscertifikat. Import frän vissa länder har dessutom föregåtts av svenskinspektion av potaljsparlierna i utförsellandel. Därigenom har import av vissapartier kunnal stoppas. All importerad potatisinspekteras på infprselorterna av lantbrukssty- Om åtgärder för att förhindra spridning av vissapolatissjukdomar relsens växtinspektörer.Dessa gör en besiktning men lar även ul prover för laboratorieundersökning. Omdet därvid visar sig att det förekommer förbjudna skadegörare kan sändningenavvisas. Det bör framhållas all vid import är reglerna minst lika stränga somvid avsättning av inhemskt odlad potatis. Vidimport av potatis har ringröta konstaterats på vissa partier. Med hänsyntill den internationella bristen på potatis har växiinspek-lionen medgellinförsel men kontrollerat att dessa partier gått lill skalerier i södraSverige. Risk föreligger alltså inle att denna potatis används till utsäde. Jagvill också nämna att lantbruksstyrelsen har rekommenderat all fordon, somanvänis för transport lill av importerad potatis, skall desinficerasföre återlransport med ulsädespoiatis. Vid lantbruksnämnderna i Västerbottensoch finns desinfektionsag-gregat som kan disponeras förändamålet. Medhänsyn härtill anser jag att tillräckliga åtgärder har vidtagits för attförhindra att ringröta och eventuella andra polatissjukdomar sprids tillområden med goda förutsättningar för odling av virusfrilt potatis-utsäde. Hen i Holmgården(c): Jag tackar herr statsrådet för svaret, och jag är tacksam för denredovisning som här har lämnats för det sätt pä vilket importen och kontrollenav denna sker. Lål mig i alla fall få säga att jag har en känsla av attsäkerhetsbestämmelserna inte är sä vattentäta som herr statsrådet i silt svarvill ge intryck av. Jag har lalat med det företag i min egen bygdsom sköter denna handel, och där är man medveten om att det kommer in potatis ivårl land som är ringröteskadad. Jaghar tagit upp frågan mot bakgrund av att potatisodlingen har utomordentligtstor betydelse för vår bygd, och vi tror all den kommer att få ännu störrebetydelse , eftersom vi råkar vara, man skulle nästan kunna säga"världsunika" när det gäller att kunna producera primaulsädespoiatis. Jag skulle tro att det finns få platser i väriden med sammaförutsättningar och möjligheter. Då dessa sjukdomar hos potatisen sprids mycketsnabbt, är det troligt att behovet av all köpa utsädespotatis från övreNorriand kommer att bli än större i framliden. Motden bakgrunden kan man mycket väl förstå odlarnas oro. Jag har haft ell samtalmed en oroad potatisodlare, som har lett en produktion av ca I ulsädespoiatisdet senasle årel. Vad del skulle innebära om man fick in sjukdomar av typenringröla kan var och en förstå. Därför skulle jag gärna vilja frågajordbruksministern - jag hoppas, fru lalman, att jag kan ställa den frågan tillstatsrådet här - om han är beredd all vidla sädana åtgärder som på siktverkligen tar till vara alla de möjligheter som finns för odling avulsädespoiatis och om statsrådet dessutom vill medverka till all stimuleradenna produktion. I sitt svar till mig sägerjordbruksministern att de fordon som fraktar potatis till övre Norrlandskall desinficeras före återtransporten med ulsädespoiatis: Vi är glada överatt man vidtar de åtgärderna, men det är väl ändå så, att det med dessatransporter också följer emballage till de fraktade varorna, och risken är dästor för alt emballaget, om det inte blir riktigt behandlat, kan spridasmittan. På den sist ställda frågan, vad man gör med emballaget, vill jag svaraalt det helt enkelt är bestämt all emballaget skall fördärvas. Man får alltsåinle utnyttja det för andra ändamål. Såsom har framgått av mitt svar är jagfullt medveien om allvaret i frågan. Jag anser liksom iHolmgärden att det är angeläget att vi vidtar alla tänkbara åtgärder för attförhindra all vi får in ringröteskadorna i landet, men jag menar all debestämmelser vi har skapat och de kontrollåtgärder som vidtas går så långt isäkerhet som man över huvud laget kan komma när det gäller att skapa garantierpå den punkten. Sedanär det ju en helt annan fråga vilken omfattning potatisodlingen här i landelbör ha, men det var ju inte det som hade frågat om, och därförskall Jag inte gå in pä den debatten . Omåtgärder för att förhindra spridning av vissa potatissjukdomar Hen i Holmgärden(c): Jag kunde nästan förstå att herr statsrådet inte ville ge nägol svar päden frågan . Den får vi väl ta upp i ett annal sammanhang. Menläl mig i anslulning lill vad herr statsrådet sade om alla de säkerhetsföreskriftersom utfärdats hänvisa till att han i sitt svar erkänner att det kommer inringröteskadad potatis i landet. Möjligheterna all säga ifrän att jusl denringröleskadade potatisen inle fär överskrida vissa gränser -1, ex. intesändas norr om eller någonting liknande - torde vara ytterligt få. Närpotatisen har lämnat importhamnen är det ju inte längre någon som bevakar vartden tar vägen. gör all oron lika fulll kvarstår efter det besked som vihar fåll här . Det är så all den ringröleskadade polatis som kan importeras för detförsta inte kommer norr om och för det andra går den potatisen tillskalerier just därför att man inte skall löpa risken att den skall kunnaanvändas som ulsädespoiatis - det är ju det som vi alla är rädda för. Vihar i är haft en betydande potatisbrist. Därför har vi måst importera potatisfrån länder där det finns risk för ringröteskada. Den potatis som har kommit inhar vi emellertid tagit till vara genom att låla den gå till dessa skalerier,men där är det vattentätt. Därifrån kommer det icke ut nägon ringröteskadadpotatis i handeln i sådant skick all den kan användas lill utsäde, och det ärdet som är det väsenlliga. II protokoll 1975/76.89-92 Omsysselsättningsproblemen vid nedläggning av F II i Hen i Holmgården(c): Låt mig bara säga att den utomordentligt stora brist päpotatis som har förevarit och som har lett till att vi har varit tvungnaatt köpa potatis frän dessa områden gör det ytterligt angeläget att en sådanberedskap skapas att vi inte behöver fä dessa problem . Om detförhållandet gång efter annan uppkommer all vi blir tvungna att köpa potatisutifrån som kan ha dessa sjukdomar, dä löper vi mycket slora risker att komma iden situationen att vi inte själva har utsäden av den kvalitet som behövs föratt fä en tillfredsställande potatisproduklion . Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Om sysselsättningsproblemen vid nedläggning av F 11 i Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för all besvara iNyköping (s) anmälda fråga, 1975/76:280, och anförde: i har frågat mig dels hur långl arbetet haravancerat i den arbetsgrupp som har till uppgift att bevakasysselsättningsläget i med anledning av beslutet om nedläggning avflygflottiljen Fil, dels när en redovisning av gruppens förslag är att vänta.