prot · FZ0993 · 1975-12-31 00:00:00 — Någotnämnvärt bidrag till opinionsbildningen mot förföljelserna av judarna i Sovjethar dock inte regeringen lämnat . Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt 8 protokoll 1975/76. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Jag utgår från att han då påtalar det förtryck och denofrihet som de ryska judarna lever under, eftersom det enligt regeringensuppfattning - och jag delar den inställningen -är ett riktigt sätt att värnaavspänningspolitiken att kritisera sådant. Självfallet kommer attavkrävas besked, när han återvänder hem, om vad han har gjort för att klargöradet svenska folkets starka uppslutning bakom principen att envar skall ha rättatt lämna vilket land som helst, däribland sitt eget, och den lika starkakritiken i mot det sätt på vilket judarna i förföljs, fängslasoch förödmjukas. Sverigeär inte bara bundet av och om demedborgerliga och politiska rättigheterna. Vår delegation i stöddeockså enhälligt den senaste rekommendationen angående judarna i , somhade förberetts av Per och som antogs . Den kräver avSveriges regering att man begär av de sovjetiska myndigheterna att de avbrytertrakasserierna, förtrycket och de orättfärdiga rättegångarna mot judar och denantisemitiska kampanjen, och att de skall låta alla judar som så önskar utvandra,och ta bort alla hinder för en sådan utvandring. Jagutgår från att besök i är ett lämpligt tillfälle för densvenska regeringen att uppfylla sina förpliktelser enligt beslut.Många vittnesmål från judar som har sluppit ut därifrån säger också att sådanaframställningar i samband med statsbesök kan ha effekt, inte bara i störstaallmänhet, utan direkt för människor av kött och blod. Om är villigatt ta på sig uppgiften att tala för namngivna människors rätt att förenas medsina familjer, då har han möjlighet att hjälpa några av dem till frihet. Jagkan inte förstå hur skall kunna säga nej till en sådan vädjan. HerrÅSLING (c): Jag lyssnade med stort intresse till den rapport beträffandenedrustningsarbetet som lämnade inför kammaren för en stund sedan.Frän sida hävdar vi att nedrustningsarbetet måste ha högsta prioriteti vårt internationella engagemang. Det var därför uppmuntrande att höra attfru har en bestämd vilja att som ordförande i den kommitté som seröver FN:s engagemang i nedrustningsarbetet nå konstruktiva lösningar inom ennära framtid: Världsfreden men också tekniska och ekonomiska konsekvenser förväridens länder av fortsatt kapprustning gör det nödvändigt att ständigt sökafinna nya och effektivare vägar till nedrustning, 1den regeringsdeklaration som vi fick del av inledningsvis i den här debattentecknas i det stora hela en ljus bild av den svenska kronans situation påvalutamarknaden. Frän regeringens sida lägger man tydligen stor vikt vid vårvalutamässiga anknytning till länder med en genomsnittligt klart fallande takti pris- och kostnadsstegringar. Detta karakteriseras i regeringsdeklarationenmed rätta som en viktig faktor för att dämpa sådan kostnadsstegring i Sverigesom orsakats av importprisut- Man bör dånotera att det sedan långt tillbaka råder en ny situation när det gäller deninternationella prisutvecklingen. Av regeringsdeklarationens formuleringar kanman lätt fä det intrycket att utvecklingen av importpriserna fortfarande ärmotorn i vår svenska inflationsutveckling. Så är emellertid inte alls fallet.Regeringsdeklarationen är på denna punkt oklar. Denprisstegringsvåg som vällde in över utifrån upphördepraktiskt taget helt . importindexsteg endast från 194 till 197 , eller med runttal 1,5 96. Uppgången i exportprisindex var likaledes begränsad. Detta står iskarp kontrast till den mer än 20-procentiga höjning som inträdde . Denkraftigt minskade inflationspåfrestningen utifrån återspeglas också ikonjunkturinstitutets beräkningar över faktorer bakom konsumentpriser iSverige. Medan internationellt bestämda priser 1974 förklarade mer än hälftenav det årets prisuppgång på 12 96, svarade de endast för en tiondel avfjolårets prisuppgång. beräknar institutet att utländskaprisstegringar skall orsaka en sjättedel av den beräknade prisuppgången på 896. Det innebär att den inhemska inflationen blivit i motsvarande grad högre.Eftersom inflationsimpulserna utifrån pä detta sätt har minskat, har andrumskapats för att man pä allvar skall kunna ta itu med inflationsproblemen iSverige. Det är mot den bakgrunden som redan vid höstriksdagens startföreslog ett anti-inflations-program, och detta program är lika aktuelltsom då. Detär uppenbart att den svenska kronans stabila utveckling i icke oväsentligutsträckning bidragit till en stabilisering av den svenska prisnivån. Efteratt under de första tre kvartalen ha åkt berg- och dalbana på en högnivå har kronan praktiskt taget oavbrutet stärkt sinställning gentemot andra valutor. Detta är att notera med tillfredsställelsemot bakgrund av den inflationsproblematik som jag här tecknat bilden av.D-marken ligger alltjämt stabilt på toppen, som också framhålls iregeringsdeklarationen, och den svenska kronan har framgångsrikt behållit sinposition. har lyckats hålla tillbaka inflationen, och den tyskaexporten har också kommit i gång, vilket bidragit till att stärka D-markensställning. Denfråga man nu kan ställa sig är om kan undgå en uppskrivning av denstarka D-marken. Kan och hålla kursrelationerna till D-markenutan särskilda stödoperationer, som ändå innebär en ökad skuldsättning? Ellerkommer dessa länder att följa i spåren? Det är aktuella frågor somär av stor betydelse också för den svenska kronans ställning och därmed ävenför vår handelspolitiska situation under den närmaste framtiden. Den valutaorosom nu sätter sin prägel på utvecklingen har också sin betydelse förutvecklingen av handelssamarbetet. Osäkerheten beträffande valutakursernasutveckling skapar oro beträffande priser och betalningsvillkor, vilket kan fånegativa effekter för den konjunkturåterhämtning som har börjat och som Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt vi är beroende av för densvenska ekonomins riktiga och positiva utveckling. Frän svensk sida måstedärför utvecklingen på valutamarknaden följas med största vaksamhet, samtidigtsom man med fog kan konstatera att en stark krona är en absolut förutsättningför att vi med framgång skall kunna bekämpa inflationen, som har gått in iett be-sväriigt skede eftersom den till större delen är hemmaorienterad. Påsikt kan givetvis inte en stark krona grundas på en genom stor utrikesupplåning uppbyggd valutareserv. Det avgörande måste vara vår egenproduktionsförmåga och konkurrenskraft. Regeringen har en benägenhet att sevalutapolitiken som en fristående faktor i detta sammanhang - det är detintryck man får av regeringsdeklarationen. Så är naturligtvis inte fallet. Enframgångsrik valutapolitik som slår vakt om vår ekonomiska självständighet ochvårt oberoende måste grundas på en näringspolitik som tar till vara deutvecklingsmöjligheter som finns i vårt produktionsliv. Regeringsdeklarationenger alltså ingen fullständig bild och bör alltså kompletteras om man vill ha enrealistisk analys av värt läge i det internationella ekonomiska ochhandelspolitiska samarbetet. Manskulle kunna säga, herr talman, att regeringens brist på målmedvetennäringspolitik är ett av hoten mot kronans starka ställning pävalutamarknaden. i (fp): I årets budgetproposition och i finansplanen har finansministernmycket klart uttalat att det svenska välståndet och den svenskalevnadsstandarden i mycket hög grad är beroende av vår utrikeshandel och dåfrämst av ett gott utbyte av vår export. Finansministern har i svepande ordalagsagt att företagen måste uppmuntras i sina exporian-strängningar. Man saknar emellertidnågra konkreta exempel på finansministerns goda vilja att hjälpa svensk exportoch de svenska exportföretagen i ett läge där vår handelsbalans pekar i felriktning. Det är uppenbart att både när man har och när man står inför enväntad lågkonjunktur bör staten gå in och med olika medel stimulera företagensansträngningar att bidra till att den svenska levnadsstandarden bibehålls ochatt utvecklingen förs framåt. Statenengagerar sig nu och har tidigare engagerat sig i stort sett inom tre områdenvad gäller exportfrämjandet: Exportfrämjande åtgärder(projektverksamheten). Exportrådethar i sin anslagsframställning poängterat nödvändigheten av att staten går inoch bidrar när det gäller kostnaderna för insatser för de mindre företagen. Destörre företagen betalar redan sin andel av de totala kostnaderna. Där måsteman konstatera att på grund av den inställning som har deklarerat -vi fattade ett beslut här för någon vecka sedan - kommer de mindre företagenatt få en mindre Denuppsökande verksamheten kommer att skäras ner, och en stor del av denverksamhet som initierat får anstå. Till uppgifter höratt i egen regi eller tillsammans med företagarföreningar, styrelsen förteknisk utveckling etc. bedriva en uppsökande verksamhet bland de företag somhar en exportpotential men som ännu inte har vågat ta steget fullt ut påexportmarknaden på grund av resursbrist eller av andra skäl. Jag har tidigare -i den debatt som gällde näringsutskottets betänkande om bl. a. anslaget tillExportrådet - påpekat just att insatser som riktar sig mot de mindre företagenkanske inte sätter några större spår i den totala svenska exportstatistiken.Däremot har en insats med inriktning på de mindre företagen en stabiliserandeeffekt för det enskilda företaget: man har möjligheter att få en bredaremarknad, möjlighet till längre serier och därmed lägre priser och störrekonkurrenskraft både hemma och på exportmarknaderna. Man höjersysselsättningen, vilket inte är minst viktigt för den länga rad företag somfinns i avfolkningsområden, där en exportfrämjande insats direkt kan ge jobbtill i bygden boende. Vidtillkomsten av pekade de båda huvudmännen, men kanske främsthandelsdepartementet, på nödvändigheten av att ha en betryggande reserv förverksamheten. har genom en mycket intensivrationaliseringsverksamhet och en mycket verksam effektivise-ring av arbetetlyckats bygga upp en reserv som ligger på en rimlig ambitionsnivå, dvs. ettbelopp som täcker ungefär en tredjedel av de sammanlagda kostnaderna förföretagsservice samt planering och ledning rörande och handelssekreterarorganisationenförde närmaste två verksamhetsåren. För ett aktiebolag är det helt naturiigtatt man har en betryggande reserv relaterad till aktiekapital och ävenrelaterad till omsättning och antal anställda. Manhar nu rätt att ställa frågan till statsrådet , om uppbyggnaden av enreserv, som vid utgången av detta verksamhetsår kommer att uppgå till ca 10milj. kr., ligger i fatet när man diskuterar statligt bidrag tillExportrådets verksamhet. Det måste ju ur allas synpunkt vara önskvärt att manhar byggt upp en reserv som man inte utan vidare tummar på, som endast tas tilli extremfall och som inte skall tas med i en diskussion beträffandestatsbidrag. I fall finns många möjligheter till minskningar ellerdirekta bortfall, t. ex. abonnentbortfall, variationer av abonnemangsavgifter,exempelvis vid konjunkturnedgångar, kraftiga prisstegringar osv. Det är ettbortfall som man självklart måste ha en reserv för. En annan kostnadssynpunkt,som man måste ta hänsyn till, är den som sammanfaller med arbetemed handelssekreterarorganisationen. Med de neddragningar som harbeslutat föradministreringav handelssekreterarorganisationen, vilken alltsååvilar , kan konsekvensen bli att inte kan ta på sigadministrativa uppgifter, t. ex. personalanskaffning, som då förs över tillhandelssekreterarkontoren. Därvid undandras operativ kraft fältet, och istället får tid och resurser läggas ned på admi- Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt nistrativa uppgifter, sombättre kan skötas av moderorganisationer/basorganisationer. Staten/,i egenskap av den ena huvudmannen, har inte heller på något sätt markeratberedskap för extraordinära situationer, t, ex, att raskt kunna upprätta etttillfälligt kontor eller starta ett kontor med reservmedel för att sedan kunnagå in med en mer ordinarie stat. Jag tänker på sådana extraordinära tillfällensom när oljeländerna helt plötsligt fick betydligt bättre ekonomiska resurseroch därmed ett köpsug uppstod. Motsvarande situationer kan med all säkerhet uppståpå andra platser och av andra skäl, t. ex. att en rad afrikanska marknader fårpolitisk stabilitet och ekonomiska möjligheter att köpa varor utifråneller att investera kraftigt i såväl infrastrukturen som i den industriellautbyggnaden. Med andra ord, beredskap för hastigt uppdykande möjlighetersaknas. Dentredje utgiftsposten, som har tagit ställning till, är exportfrämjandeåtgärder, det som kallar projektverksamhet. Där är det till synesen minskning av anslagen /76 till 1976/77, men i verkligheten är del istort sett status quo, vilket alltså med den inflation vi har innebär enminskning av ramen för exportfrämjande åtgärder. har klaraambitioner att förbättra metoderna, att fördela medel mellan olika marknaderoch mellan olika branscher och målgrupper. Inom anslaget för exportfrämjandeåtgärder ligger också de medel som står till förfogade för exportstöd inomramen för stimulansprogram eller vad vi brukar kalla branschstödsprogram. Dethar tidigare legat pä' men numera överförts tillindustridepartementet. Teko får 5 milj. kr., glas , möbler ochsnickeri , sko och garveri . och metallmanufaktur 700 000kr. Dessa branschprogram är rent allmänt alltför kortsiktiga, och de som ärsatta att sköta programmen har inte möjlighet att arbeta med längre tidsperspektiv.Det vore klart önskvärt att från statsmakterna få synpunkter och direktiv på enmer långsiktig planering. Kan man i fortsättningen räkna med den häromfattningen av branschstödet och kan det bli en ökning såväl i krontal till denu existerande stöden som en utökning av branschstöd på andra områden? Somexempel kan vi ta exportstödet till de svenska tekoföretagen. Regeringenföreslog ett slopande av exportstödet för tekoindustrin för budgetåret1975/76, men hade då en annan mening, och med hjälpbeviljades 5 milj. kr. till fortsatt stöd. /76 återkom regeringenmed ett stort upplagt program för tekoindustrin under den kris som då på allvarhade satt in. Även vid en optimistisk bedömning av konjunkturutvecklingen, dvs.en långsam återhämtning i de viktigaste industriländerna, måste tekoindustrinockså i fortsättningen räkna med ett hårt konkurrensklimat. Desvenska företagens konkurrensläge har försämrats av de kraftigt höjdakostnaderna på lönesidan . Som följd av den besvärligasituationen i världshandeln när det gäller tekoprodukter har tendenser till ökandeprotektionism blivit märkbara. Det har här förts en lång debatt mellanstatsråden och några av talarna om just den tendensen. Industriländer medinhemsk tekoindustri, som är hårt trängd av importerade lågprisprodukter och ensviktande hemmamarknad, inför olika typer av importrestriktioner och vidtarimportövervakande åtgärder. Det har vi gjort också här i landet genomlicensgivning. Motbakgrund av den av mig tecknade marknadssituationen krävs enligt min mening enfortsatt prioritering av resurser till exportarbeten hos de svenskatekoföretagen för att de skall kunna hävda och utveckla sina positioner påexportmarknaderna, vilket är en förutsättning för att stora delar av svensktekoindustri skall kunna överleva. Därför är det viktigt att de med statlighjälp ges möjlighet att utvidga och fullfölja de exportansträngningar somkunnat igångsättas inom ramen för det tidigare exportstödsprogrammet. Idenna situation finner jag det angeläget att det ges sådana möjligheter tids- och resursmässigt att underperioden långsiktig planering och fördelning av medlen kan genomföras för attdärigenom åstadkomma maximal effekt av programmet. Inte mindre viktigt är får möjlighet till långsiktig personalplanering såväl vidhemmaorganisationen som vid de olika handelssekreterarkontoren. Vi har ifärskt minne hur vi plötsligt fick anställa över 40 man vidkommerskollegium. Det är inte så lätt för dem att sätta sig in i jobbet pånågra veckor eller månader. Det behövs en kvalificerad, branschkunnig personalpå fältpunkterna. Det är enligt min åsikt en av de viktigaste förutsättningarnaför att effektivt kunna stödja företagen - en uppfattning som också bekräftatsi utvärderingen av exportaktionen Centraleuropakläder. Deindividuella bidragen inom tekostödets ram hjälper ofta företagen till tunga,koncentrerade insatser på utvalda marknader. Här skulle man vilja att möjlighetfanns att inom tröskelkostnadsbegreppet stödja eta-blering av försäljningsbolagutomlands, en åtgärd som ofta innebär ett stort risktagande från företagenssida. Huvudintrycketav den statliga importstödsverksamheten är att det krävs en viss omfattning avstödet för att det skall ge resultat och för att de administrativa kostnader sommed nödvändighet uppstår inte skall äta upp merparten av anslagen. Anslagenskall alltså vara så stora att de administrativa kostnaderna blir marginella.Stödet till möbelbranschen är t. ex. på . Därav går drygt 200 000 kr.till att täcka administrativa kostnader. Det är orimligt att så stor del avanslaget skall gå till hanteringen. Närdet gäller frågan om krav på abonnemang i för att delta i ettbranschprojekt, säger stadgan klart ifrån att man måste vara abonnent iExportrådet för att över huvud taget kunna delta i dessa typer av projekt. Dåkrävs det också att man blir medlem. Det innebär att man får betala enmedlemsavgift på . för att få vara med på en exportdrive. Detindividuella stöd som utgår i sammanhanget Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt kan ofta vara . Sammanfattningsvis kan man beträffande de exportfrämjande medel somställs till förfogande säga att det skulle vara bra om man en gäng för allafrän och regeringen finge en redovisning av motiveringarnaoch principerna för exportstödet och ett klargörande av hur man ifortsättningen vill ha exportstödet uppbyggt, såväl det allmänna exportstödetsom de olika branschstöden. Överläggningen var härmedslutad. På förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan upptagnautskottsbetänkanden till . §7 Anmäldes och bordlades 1975/76:105 med förslagtill arbetsrättsreform m. m. 1975/76:118 omhemspråksundervisning för invandrarbarn 1975/76:129 om forskningsrådsorganisationen 1975/76:167 om nyorganisation för postverket 1975/76:168 om vissa frågor rörande den regionalasamhällsförvaltningens uppgifter och organisation 1975/76:169 med förslag till lag omstyrelserepresentation förde anställda i bankinstitut och försäkringsbolag 1975/76:186 om godkännandeav internationella kaffeavtal 1975/76:188 om ändraderegler för sjömanspension 1975/76:190 om inrättande av ett flygvapenmuseumoch vissa skolor för försvarsmakten 1975/76:194 omTV-övervakning 1975/76:196 med förslagtill lag om motortävlingsförsäkring, m. m. 1975/76:197 med förslagtill 1975/76:199 om ändring avvärnpliktslagen (1941:967), m. m. 1975/76:201 om överlåtelseav staten tillhörig fast egendom, m, m, §8 Anmäldes och bordlades 1975/76:28 med anledning av propositionen1975/76:84 med förslag till lag om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledigplats till den offentliga arbetsförmedlingen, m, m, jämte motioner 1975/76:32 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitt gälleran-slag till m, m. 1975/76:33 med anledning av propositionen 1975/76:100såvitt gäller Arbetsmarknad m, m, jämte motioner § 9 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1975/76:297av () till herr socialministern om ökat antal tandhygienisterinom folktandvården: Tandhygienisternakan mycket starkt bidra till att vårdtrycket inom tandvårdsområdet lättar. Vihar ett lågt antal tandhygienister i vårt land. Den senaste statistiken visaratt det finns en tendens att den procentuella andelen tandhygienister inomfolktandvården minskar och att den privata sektorns andel ökar. Mot dennabakgrund vill jag till statsrådet ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnarstatsrådet vidta för att folktandvårdens andel av antalet tandhygienisterutökas? 1975/76:298av () till herr socialministern om statliga myndighetersengagemang i reklamkampanjer: 1 samråd med och konsumentverkethar en reklamkampanj startats med följande motto: "villatt vi äter 6-8 skivor bröd ." att ett svenskt ämbetsverk skall ställa sig bakom annonser med ensådan lydelse? 1975/76:299av () till herr utbildningsministern om tillsättningen avarbetsgrupp för ett nytt svenskt uppslagsverk: Har utbildningsministern tillsatt den förra åretaviserade arbetsgruppen för ett nytt svenskt uppslagsverk? 1975/76:300 av herrNyquist (fp) till herr justitieministern om utredning rörande vidgademöjligheter till notarietjänstgöring: I motion 1975:1127 av mig och iLjusdal framhölls det angelägna i att utbudet av notarieplatser förnyutexaminerade juris kandidater ökades. Vi framhöll bl. a. att det borde varamöjligt att inom notarietjänstgöringens ram låta tjänst vid annan myndighet änlänsstyrelse, åklagarmyndighet och polismyndighet eller hos privatarbetsgivare ingå i större utsträckning än f n., i samtliga fall i utbyte motden konventionella tjänstgöringen inom tingsrättsorganisationen. Vi föreslogockså ändrade regler med avseende på utbytestjänstgöringens omfattning i tidsamt tillgodoräknande av praktiktjänstgöring . Vi menadeockså att man borde överväga att låta utbytestjänstgöring obligatoriskt ingå isamtliga notarietjänster. Medanledning av motionen fann juslitieutskottet all en allmän översyn borde görasav den i motionen aktualiserade problematiken, som en utvärderingborde göras av resultaten av den genomförda notariereformen (JuU1975/76:9). Enligt utskottels mening borde överlåtas ät regeringen alt beslutaom formerna för utredningens bedrivande. Utskottets förslag vann riksdagensbifall och gavs utan reservation regeringen till känna (skrivelsenr 21 ). Medhänvisning till vad som sålunda förevarit vill jag fråga vilka åtgärder herrstatsrådet vidtagit för att den begärda utredningen skall komma till stånd ochvilka bedömningar som gjorts med avseende på formerna för och inriktningen avutredningsarbetets bedrivande. 1975/76:301 av () till herr handelsministern om lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam: Könsdiskriminerande reklam förekommer fortfarande ipress och andra tryckalster. Bilder på kvinnor, utan kläder, fårtjänstgöra som blickfång för marknadsföring av smörjmedel, batterier o. d. Iett uppmärksammat fall inför ansåg sig inte majoriteten avdomstolens ledamöter kunna fälla en uppenbart könsdiskriminerande annons, underhänvisning till marknadsföringslagens bestämmelser. Ärhandelsministern beredd att lägga fram förslag om en ändring avmarknadsföringslagen, så att könsdiskriminerande reklam kan fällas imarknadsdomstolen? 1975/76:302av () till herr utbildningsministern om åtgärder för attnedbringa väntetiden vid studiemedelsnämnderna: Vid upprepade tillfällen har de långa väntetidernavid studiemedelsnämnderna påtalats, nu senast av studentkår. Lokalthar härvid hänvisats till centrala och vidare tillutbildningsdepartementet. Begärd uppvaktning i frågan hos statsrådet har ickemedgivits. Delånga väntetiderna medför olägenheter inte bara för de sökande som fortlöpandestuderar, utan också för dem som erhållit studiemedel men förvilken medel utgår av olika skäl, t. ex. sjukdom, nödgas avbryta sina studier.1 dessa senare fall skall viss återbetalning ske med räntepåslag. Den utdragnabehandlingstiden kan medföra oskäliga återbetalningskostnader. Medanledning av det anförda vill jag fråga herr utbildningsministern om han ärmedveten om de påtalade förhållandena och - om så är fallet - vilka åtgärderhan avser att vidta för att nedbringa väntetiderna. 8 10 Kammaren åtskildeskl. '"'''' ------------