prot · FY0930 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollet för . §2 Herr talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för herrNilsson i Trobro, som var sjukskriven fr. o. m. . i Trobro bevifiades ledighet för tiden den 4 mars-den 3 maj. Herrtalmannen anmälde alt i fr. o. m. den 5 marsinträdde som ersättare för i Trobro under hans ledighet frånriksdagsmannauppdraget. §3 Föredrogs och hänvisades §4 Föredrogs och lades till handlingarna Konstilulionsutskoltels betänkande Nr 2 angående verställd granskning avriksdagsbibliotekels förvaltning Nr 3 med anledning av framställningen 1975:10 frånriksdagens förvalt-ningsslyrelse angående utgifter på lilläggsstat tillriksstaten för /75 i vad avser anslag under huvudtitelnRiksdagen och dess verk m. m. Nr 4 med anledning av framställning i propositionen1975:1 om anslag under justiliedeparlemeniels verksamhetsområde för budgetåret1975/76 till partistöd Nr 5 med anledning av framställning i propositionen1975:1 om anslag under verksamhetsområde för budgetåret1975/76 lill vissa kostnader i anledning av allmänna val Nr 6med anledning av till utskottet hänvisade framställningar i propositionen1975:1 om anslag för /76 under huvudtiteln och dessverk m. m. Nr 2 med anledning avmotioner om maximigränsen för avdrag för underhåll av barn, m. m. Nr 3 medanledning av motioner om vissa tullfrågor Nr 30 Nr 4 med anledning av propositionen 1975:1 i vad avser vissa anslag Onsdaeenden inom verksamhetsområde för budgetåret 5mars 1975 \91S/l(i överförmyndare Nr 2med anledning av propositionen 1974:189 med förslag till lag om ändring i lagen (1966:664)med vissa bestämmelser inom immunitet och privilegier Nr 3 med anledning av propositionen 1975:2 medförslag om lilläggsstat till riksslaten för /75 såvitt avserjustitiedeparle-menieis verksamhetsområde Nr 4 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller anslag lill rättshjälp m. m. jämte motioner Nr 5 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller anslag lill åklagarväsendet Nr 2 med anledning av motion om en ny förelagsform förmindre och medelstora förelag Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §6 Vidareutbildning av överförmyndare belänkande nr 3 med anledning av motion om vidareutbildning avöverförmyndare. Hen HENMARK (fp): Herr lalman! Genom den nya lagstiftning om förmynderskap som antogssamma dag som vi avslutade höstsessionen ålades överförmyndare ganska många nyaoch stora uppgifter. En överförmyndare skall sålunda i fortsättningen prövafrågor om försäfining eller pantförskrivning av fast egendom, ge tillstånd vidplacering av omyndigs medel i värdesäkra tillgångar och granska huruvida ellförmynderskap allfiämt behöver äga bestånd. Vidare har grunderna föromyndigförklaring begränsats och möjligheterna för omyndig all pä nytt blimyndigförklarad ökats. En förmyndare sörier nu i större utsträckning äntidigare för myndlingens personliga omvårdnad. En överförmyndare skall geförslag till arvode ät förmyndare och gode män och skall också avgöra huruvidadessa arvoden skall betalas av allmänna medel. Detär sålunda en hel del nya uppgifter som åläggs överförmyndare. jag har i en motion yrkat på att överförmyndaren för all kunna fullgöradessa uppgifter skall få en speciell utbildning. Också lagutskottet har ansettatt så bör vara fallet, och vi är lacksamma för del. Därmed har motionensinnersta syfte tillgodosells. Närdet gäller vem som skall svara för denna utbildning har däremot skiftandesynpunkter framkommit. Vi har föreslagit all staten skulle ta initiativethärtill, eftersom det är staten som ålägger förmyndarna deras uppgifter. Numenar lagutskottet att det är lämpligare att genomför dennautbildning. Det är ur motionärernas synpunkt egalt vem som står förutbildningen. Vad som är väsentligt är all del blir en central myndighet somstår för denna, sä alt den blir likartad i landels olika delar. Jag anser attdet är mycket väsentligt att denna utbildning bedrivs på ett sådant sätt alt enlikartad praxis skapas dä det gäller tillämpningen av den genomfördalagstiftningen. Lagutskottethar alltså påpekat alt utbildningen i fråga lämpligen bör komma till ståndgenom försorg. Jag vill i delta sammanhang vädja tillriksdagsledamöter som har närmare anknytning till verksamhetatt beakta denna synpunkt, så att utbildningen inte blir försummad ellerbortglömd, Jagvill vidare peka på att vi motionärer föreslagit alt staten skulle åta sigkostnaderna för denna utbildning. Detta vill lagutskottet inte gå med pä utananser all dessa kostnader bör åvila kommunerna. Även om kostnaderna säkeriigenär relativt obetydliga, vill jag framhålla att det pågår en ständig kamp föratt hålla kommunernas utgifter nere. Del har förts förhandlingar mellan statenoch kommunerna om att de senare inte skall höja sina utdebiteringar.Kommunalmän och landstingsmän har ofta något av klagan i tonen då de talar omalt del sker en övervältring av kostnader frän staten lill kommunerna, ochibland kan denna klagan vara ganska högljudd. Eftersomdet i det här fallet rör sig om en nyskapad utgift, som staten bestämmer, ansågmotionärerna att del kunde vara skäligt all staten åtminstone bidrar medsjälva igångsättningskoslnaderna och betalar utbildningen. och,förmodar jag, i övrigl godtar tydligen utan någon klagan att enkostnad läggs pä kommunerna. Jag menar att man skulle ha kunnat markera alt delinle får ske en övervältring av kostnader pä en kommun utan att man åtminstoneskriker till och säger all det inte är riktigt. Har staten bestämt en sak bordeden också stå för kostnaden. Jagvill gärna trycka på värdet av all den här utbildningen kommer lill stånd. Utskottethar sagt att den inle kan påbörias innan lagen träder i tillämpning, men dettror jag inle är sä alldeles väl grundat. Efter vad jag kan förslå kommer deöverförmyndare som fungerar att i regel ha kvar sina uppgifter, därest defår kommunens förtroende. De har ändå en viss rutin och vana, och dem bör manväl inle plötsligt avsätta därför att del blir en ny lag. Dessa överförmyndareupplever emellertid elt myckel starkt behov av att bli insatta i de nyauppgifter som de får, och det skulle väl vara riktigt att de blev del innan deskall böfia tillämpa det nya systemet. Man behöver nog också få en vissmog-ningstid då del gäller sådana här kunskaper. Jag har inget annat yrkande än om bifall till lagutskottets hemställani föreliggande form. Granskningsmyn-dighetför boutredningsmannaarvode m. m. Hen (); Eftersom inte framställde något yrkande förefaller detkanske onödigt att lagutskottets ordförande lar till orda. Vi har varit helteniga i utskottet, vilket framgår av vårt belänkande. Utskottet ochmotionärerna är ense om att den här utbildningen behövs, men vi menar att denlämpligen skall bedrivas i regi. talar om en övervältringav kostnaderna, men det är väl all använda litet starka ord. Jag tror inte attkostnaderna för utbildningen kommer all bli så stora att de inte väl kan rymmasinom de ordinarie ramar för utbildningskostnader som kommunerna har. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. §7 för boutredningsmannaarvode m.m. betänkande nr 4 med anledning av motion om granskningsmyndighelför boutredningsmannaarvode m. m. Hen i (c); I lagutskottets betänkande nr 4 behandlas min motion nr 22, där jaganhåller om utredning och förslag lill inrättande av en granskningsmyndighetför bedömning av skälighet i boutredningsmans arvode m. m. En liknande motionväcktes av mig jämväl vid fiolårets riksdag. Jagär medveten om alt den som är delägare i ell dödsbo har möjlighet att begärarätlens prövning i talan bl. a. mol boutredningsmans arvodesräkning, därestnågon i dödsboet finner alt arvodet kan anses oskäligt i förhållande lillförvaltningens omfattning och del arbete som boutredningsmannen nedlagt. 19 § stadgas denna möjlighet. Som jag framhållit i min motionföreligger det inle i lagen några föreskrifter för boulredningsarvodelsbestämmande. Boutredningsmannen har att tillgodogöra sig det belopp som hansjälv finner skäligt och av omständigheterna påkallat, och den som inte ålnöjesmed boutredningsmannens egen beräkning får, som jag tidigare anfört, hänskjulafrågan lill rättens prövning. Rätten har därmed möjligheter att meddelajämkningar enligt allmänna avtalsrätlsliga regler. Nuär del tyvärr sä att delägare i dödsbon ytterst ogärna vänder sig till rättenför att den skall pröva skälighelen av det arvode som boutredningsmannen villtillgodogöra sig. Del kan vara personliga känsloskäl med hänsyn till denavlidne som avhäller vederbörande från att vända sig lill rätten. Dethar förekommit - och förekommer - att boutredningsman begärt arvoden som mankan anse oskäliga i förhållande lill det arbete som vederbörande presterat. Jaghar anfört ett exempel i motionen. Det var en boutredningsman som betingade sigett arvode . för en boulredning. arvode ansåg jag varaoskäligt, och jag föreslog dödsbodelägarna att vända sig lill rätten för attden skulle pröva skälighelen, men de var ej villiga därtill av rent personligaskäl med hänsyn till den avlidne. Jag medger gärna att det anförda exemplet vardrastiskt, men det visar ändock all del förekommer fall dä man verkligen kantala om oskäliga arvoden. Hur stort antal fall det är fråga om är myckel svårtatt ange, helt enkelt av den orsaken att det stora flertalet dödsbodelägarehellre betalar ut arvoden som de anser oskäliga än de går lill rätten och begärjämkning. Jagtror därför att DON:s företagna undersökning är riklig och att del endast är fåprocent dödsbodelägare som för klandertalan vid domstol. Men därmed är det intebevisat att antalet fall där oskäliga arvoden förekommer är ringa. Omnågon form - jag medger gärna att det kan vara svårt att ange vilken form - avreklamationsnämnd inrättas, skulle enligt min övertygelse antalet prövningarge belägg för det berättigade i tillkomsten av en dylik nämnd. Jagvet, herr talman, att denna fråga är för tidigt väckt. De olika remissorganenhar samtliga avstyrkt bifall till tankegångar om någon form avgranskningsmyndighel rörande boutredningsarvode, varför jag har full förståelseför utskottets ställningstagande. Men jag är övertygad om att samhälletskontrollorgan kommer att omfatta kontroll av skäligheten avboutredningsmannens arvode, i likhet med vad som har skett på flera områden avsamhällssektorn. Meddet sagda, herr talman, har jag velat ge min mening till känna, och jag haringet annat yrkande än utskottets. Granskningsmyn-dighetför boutredningsmannaarvode m. m. Hen (): I denna fråga, där nu i har utvecklat sintalan, hade en likalydande motion väckts även lill förra årets riksdag. 3i betänkandet återges ett avsnitt av utskottets skrivning vid del tillfället.Därav framgår alt i sill remissyttrande - inom parentessagt var samtliga remissyttranden avstyrkande på denna punkt - uttalade att avde vid tingsrätten förordnade boutredningsmannen var 38 96advokater. I de fall där så sker är det fråga om ganska kompliceradeboulredningar. Då har dödsbodelägare som är missnöjda med arvodesräkningen attväfia mellan att begära skifiedom hos eller klandraarvodesräkningen vid domstol. i har anfört, och jag tror alt han har rätt på den punkten,att känslomässiga skäl och annat kan göra all man drar sig för all låta sådanahär mål gå till domstol. att vända sig tillAdvokatsamfundet föreligger således i alla de fall där vederbörande advokat äransluten till samfundet. Vihar i lagutskottet inte heller kunnat gå med på förslaget att skapamöjligheter till en särskild förhandsprövning av arvodesräkningarna. Jag villemellertid betona alt vi har den största förståelse för motionärenssynpunkter, och det drastiska exempel som han själv anfört visar tydligt attdet kan förekomma missbruk i sammanhanget. Vi är naturligtvis i lagutskottetlika besjälade av vifian att slävja sådant missbruk som motionären är, men vihar uppfattningen att de nuvarande möjligheterna skall kunna ulnylfias i dessafall. Jag ber, herr lalman, altfä yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. Försvarsutskottetsbetänkande Nr 1 med anledning av propositionen 1975: budget förtotalförsvaret Nr 2 med anledning av propositionen 1975:2 medförslag om lilläggsstat lill riksstaten för /75 såvitt gällerförsvarsdepartementets verksamhetsområde. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Teckning av aktier i i Gäddvik(m): När på förslag av försvarsministern beslöt altstatens aktieinnehav i skulle flyttas till försvarsdepartementetbiträdde vi moderater inle del förslaget. Vi röstade i stället för en moderatreservation till försvarsutskottets betänkande i frågan. Närvi i försvarsutskottets nu föreliggande betänkande lar del av utvecklingen förCrownair AB finner vi all den på elt slående sätt bekräftar riktigheten i denbedömning som vi moderater gjorde i reservationen för tvä är sedan. Vi sade osstro all skulle ges en förmänsställning framför sina konkurrenter.Del har också skett. Man har i kungörelse gett monopol påtransporter som bolaget kan utföra åt statligamyndigheter, och trots detta har statliga medel måst tillföras för att täckaföriuster i flygbolagets verksamhet. Också för den utvecklingen varnade vi ivår reservation. Viär fortfarande lika oförstående till att den helstatliga delen av Crownair ABskall förvaltas av försvarsdepartementet. Enligt föreliggande redovisningar varbolagets flygtid för försvarets räkning 1973/74 endast . Lät mig sluta med att ordagrant återge den sista delen av vårtsärskilda yttrande: "Våri reservationen 1973 framförda mening att det saknades bärande skäl alt knytabolaget till försvarsdepartementet har sålunda bestyrkts. Den nu föreslagnafusionen, som vi i och för sig tillstyrker, kan komma att skärpa dettaförhällande. Vi förutsätter att regeringen sä snart erfarenhet vunnits på nyttprövar frågan om var det statliga ägaransvaret bör vara förlagt." Åtgärdermot stöld av vapen m. m.från militära förråd Överläggningenvar härmed slutad. Nr3 med anledning av förslag i propositionen 1975:1om förbättrade värnpliktsförmåner jämte motion §11 Åtgärder mot stöld av vapen m. m. från militära förråd Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 4 medanledning av motion om åtgärder mot stöld av vapen m. m. från militära förråd. I della betänkande behandlades motionen 1975:106 avherr Lövenborg m. fl. (vpk), vari hemställts alt hos regeringenbegärde skyndsam utredning och förslag lill åtgärder som effektivt förhindradeutflödet av vapen från militära förråd. Utskottet hemställdealt skulle avslå motionen 1975:106. (vpk); Det är ju ingen nyhet att brottsligheten i vårt land har blivit alltmervåldsbetonad. Det var inte lika vanligt förr att bankrånare och andrabrottslingar var beväpnade med kulsprutepistoler och andra moderna vapen. Nuförekommer detta mycket ofta, och det måste betraktas som oroande. 4 protokoll 1975. Åtgärdermot stöld av vapen m. m.från militäraförråd Försvarsutskottethärvid behandlingen av min motion 1975:106 ansett att allt är ganska gott, ochutskottet har hänvisat till de förbättringar som gjorts. Men uppenbarligen ärde förbättringarna inle tillräckliga när det gäller bevakning och förvaring,eftersom det är möjligt att plundra militära förråd på vapen.Tidigare, då vapen förvarades i träbaracker, var de militära vapenförrådenunder all kritik. Den nya typen av förråd är av betong, men inle ens del räckerför att hindra stölder. skedde en rad inbrott i militära förrådi del nordligaste militärområdet. Detta visar att inte ens betongväggar ochståldörrar kunde stoppa vapentjuvarna. De sprängde hål i betongväggen och togvad de ville ha. Detta skedde bl. a. i närheten av . Vid ett inbrottutanför stals handeldvapen, ammunition och minor. Vapenslölder ur militäraförråd har skett i och och troligen även på andra håll. Iåtminstone två av fallen har inbrotten förövats mol just den nya typen avförråd, och det visar ju att även det skyddet är otillräckligt. Försvarsutskottetskriver att försvarsmakten förvarar mer än 1 mifion handeldvapen på mer än 3000 platser i landet och att det utflöde som sker mot den bakgrunden måstebetraktas som litet. Ja, visst kan man tycka att elt hundratal vapen som vafieär försvinner ur militärens ägo inte är så särskilt många, men i händerna pärånare, Uslasjafolk och andra blådårar är det alldeles för myckel. Utskottetkänner ingen oro över detta faktum, men det gör polisen, som kräver effektivareål-gärder. För står del klart att de säkerhetsåtgärder somförsvarsutskottet åberopar är otillräckliga. Man rekommenderar där ökadtillsyn, och det är kanske den väg man måste gå. Jaghar i vår motion ifrågasatt riktigheten av all militären förvarar vapen i enmängd förråd på del sätt som sker. hävdar alt det ärnödvändigt, och i så fall måste man ställa kravet att dessa militäravapenförråd bevakas bättre. inspekterar man ell par gånger , men delutgör ju ingen garanti mot inbrott. Då frågar man sig om det kan tänkas enkonlinueriig bevakning, och jag tycker inte att det bör vara omöjligt allbevaka dessa 3 000 förråd pä ett mera intensivt och bättre sätt än vad som sker. Del kan också finnas andra alternativ. Jag anser all desäkerhetsåtgärder som existerar är otillräckliga och yrkar därför, herrtalman, bifall lill molionen 106. i Gäddvik(m): har i motionen 106 begärt åtgärder mot stöld av vapen m.m. från militära förråd. Hemställan i hans motion lyder; "-- attriksdagen hos regeringen begär skyndsam utredning och förslag lill åtgärder someffektivt förhindrar utflödet av vapen från militära förråd." Vihar i utskollet noggrant granskat frågan om förvaring av försvarets vapen. Densom vill föfia detta kan slå upp försvarsutskottets belänkande nr 4, där detbl. förekommer statistik över tillgripna vapen här i landet. försvarets andel av dessa,hur många som förkommil från alla slag av förråd och hur många som förkommitfrån mobiliserings förråd, som ju var del särskilt talade om. Avdenna statistik framgår alt det endast är en mindre del av tillgripna vapen iSverige som kommer från försvarsmaktens förråd. Hälften av de vapen som tasfrån försvaret kommer från någon typ av förråd. Under hela 1970-talel harendast 20 vapen, varav 16 utan vital vapendel, förkommit frånmobiliseringsförråd. Jag tycker att den statistiken på ett ganska drastisktsätt visar överdrifterna i anförande. Förlusterna bör ses motbakgrunden av att försvarsmakten har ett mycket stort antal vapen. Som herrLövenborg nämnde rör det sig om ungefär en miljon handeldvapen, som förvaras imer än 3 000 förråd ute i landet, och man har 200 000 vapen varie år utlämnadei samband med utbildning. Delvärnpliklssystem som vi har förutsätter all mobilisering skall kunnagenomföras relativt snabbt och säkert. För mobiliseringen flnns delförnödenheter i ett stort antal förråd spridda över landet och placerade medhänsyn lill var de olika förbanden skall mobilisera. Del har skett betydandeförbättringar i vad gäller mobliseringsförråden,och skärpta bestämmelser hartillkommit i fråga om de vapen som används under värnpliktsutbildningen. Medstöd av det anförda vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. Jag tyckeratt just vad gäller den del som har åberopats i motionen är del myckel godordning inom . Åtgärdermot stöld av vapen m. m.från militäraförråd Hen LÖVENBORG(vpk): i Gäddvik känner ingen oro. Han är tämligen belåten med situationenpå del här området. Mendet finns ju andra som känner oro och som också anser sig ha ett ansvar ochrätt alt lycka. Dit hör , som i fiol sände ul eninformalionsskrivelse där det bl. a. hette; "har enökning av inbrotten vid militära förråd kunnat konstateras. iår har enbart inom ett militärområde tolv sådana inbrott förövats." - Nuskall den statistiken justeras upp. fort-sätier: "Vidde .senaste stölderna kom fiuvarna över ett hundratal trupp-minor, s. k. Irampminoroch ett tiotal slridsvagnsminor som samtliga var skarpladdade. Dessutom stalsvid dessa tillfällen sprängpalroner och pentylstubin - perfekt vidkassaskåpssprängningar - samt ett antal vapen. På grund härav och med hänsyntill den brollsprevenliva effekt polisens medverkan vid tillsyn av militäraförråd innebär begär all sådan tillsyn skall ske i all denomfattning som är möjlig inom ramen för tillgängliga personalresurser." tidningsintervju säger länspolis Gunnas : "Ordel allvariigträcker inte i den här situationen. Jag skulle hellre vifia säga att det ärskrämmande. Polisen har myckel svårt att förebygga och bekämpa denallt luffare brottsligheten. Hur ska del då inte bli om vi Åtgärder mot stöld av vapen m. m.från militäraförråd inom en snar framtidtvingas slåss mol en hårdbeväpnad broUsarmé." Men Per kännerfortfarande ingen oro. Det är märkligt. Hen i Gäddvik (m): Med anledning av vad senast anförde vill jag erinra omatt skrivelse kom . Vi har naturiiglvis iutskottet noga prövat innehållet i den skrivelsen. Det förekom stölder i fyrafem förråd inom milo ÖN som tedde sig alarmerande inför semesterstarten. Menman klarade upp dessa stölder . Närman tar del av den statistik som visar var vapen tillgripils blir man förvånadöver all slår fast att stölderna frän försvaretsmobiliseringsförråd är den stora orsaken till denna oro. Enligt min mening ärdet väl ordnat när det gäller de vapen som försvaret förvarar i mobiliseringsförråd. HenLÖVENBORG (vpk): Jag vill fortfarande hävda all del inle är väl ordnat med förvaringenav vapen. Det är kanske bättre ordnat än tidigare, men det är långt ifråntillräckligt. Mililärbefälhavaren för övre , , säger isamma tidningsintervju som jag tidigare nämnde: "Vi skulle helst viljabevaka förråden konlinueriigt. Men del är tyvärr omöjligt under nuvarandeomständigheter. Men en tätare tillsyn ärdet helt klart alt vi måste ha. Manmåste nog inse att behovet av en mer intensiv tillsyn väger tyngre än deextrakostnader den innebär." Dettasäger han mot bakgrund av de stölder ur militärförråd som skedde under fiolåretoch som inle kan fintas bort, för de är ju realiteter. Även om del inte rör sigom flera hundra vapen, minor och andra attirafier är del ändå en betydandemängd som är ute i cirkulation. Jag tycker nog att det flnns anledning att t itta på denna situation med I i*et större allvar än jag tycker alt gör. Hen i Gäddvik (m): Vi har övertygat oss om att de militära myndigheterna föfier dennafråga. Vi vet också att man ökat tillsynen av mobiliseringsförråden. Menstatistiken visar, , alt de militära förråden och då särskiltmobiliseringsförråden inte är de stora läckorna vad gäller vapenstölder iSverige. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 106 av herrLövenborg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr 4 röstar ja, den delej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit molionen nr 106. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Översynav utbildningsanvisningarna rörande behandling av krigsfångar §12 Översyn av utbildningsanvisningarna rörande behandling av krigsfångar betänkande nr 5 med anledning av motion om översyn avutbildningsanvisningarna rörande behandling av krigsfångar. iSunne (s); Den motion som ligger till grund för försvarsutskottets betänkande nr 5begär en översyn av utbildningsanvisningarna för plutonofficerare. Motionen ärföranledd av en faktisk händelse, där blivande plutonofficerare underutbildning i krigsfångfiänst blivit utsatta för en lill synes brutal ochinhuman behandling. a. hade ett antal förmenta fångar med bakbundna händerlastals på elt lastbilsflak, varefter ett tagg-trådsnät hade spants överlasten. De hade därefter fraktats till ett "fångläger", där de underett "förhör" hade blivit utsatta för om inle tortyr så i varje fallnäst intill.