prot · FZ09150 · 1975-12-31 00:00:00 — Hurser på de konkreia exempel på hur kollektivanslutningen fungerar ipraktiken som har dragits fram i den här debatten, där man ibland med knappamajoriteter i klump föser in mångdubbelt fler människor i ett-politiskt parti?Vad tänker statsminister göra för att se till att ulialandenom kollektivanslutningen respekteras? Och vad tänker partiordföranden för att avskaffa kollektivanslutningen? Jagupprepar: kommer inte alt i sin kritik mot kol-'lektivanslutningen därför att socialdemokraterna bara undviker all svara påfrågorna kring den. Vi skall fortsätta att bekämpa kollektivanslutning så längenågot politiskt parti i fortsätter med denna ovärdiga form avmedlemsvärvning. Del är också en del av försvaret för fri- och rättigheterna. Hert (vpk): 1 ett tidigareanförande frågade jag företrädarna för de andra partierna varför de inte är intresserade av grundlagsskyddade de mokratiska rättigheter för de arbetande på arbetsplatserna. Jag har inte 153 Nr 150 fått något svar på den frågan, och del skulle vara intressant atl höra Fredaeenden statsministerns mening på den punklen. 4 iuni 1976 " borgerliga partierna inte har något intresse av grundlagsfästa '.----- rälligheler för de arbetande på arbetsplatserna är jag på del klara med. Fri-och rättigheter i Man kan säga att frågan om demokraiiska rättigheter på arbetsplatserna grundlag ochinflytande över ekonomin utgör en naturlig skiljelinje mellan de borgerliga ocharbetarrörelsen - en skiljelinje mellan borgerligt och socialistiskt synsätt. Detär myckel intressant all som de borgerliga söker framställa sig somde mest demokratiska slår de vakt om fålalsväldd. Sä mycket angelägnare är deldå all arbetarrörelsen flyttar fram sina positioner. Men del verkar som omsocialdemokratin har fastnat i den borgerliga ideologins ståndpunkter när delgäller rättigheterna inom arbetslivet. Man är inte beredd atl la dennödvändiga striden för att bryta fålalsväldd. Anserherr exempelvis atl del är riktigt all medverka till grundlagsskydd förarbetsgivarnas lockoulräll? Måsle inte huvuduppgiften i stället vara alt minskadet övertag som arbelsgivarna i kraft av sill ägande redan har? Förvpk har det varil naturligt all det ekonomiska livet inte skall slå utanfördemokraiin. I syfte atl vidga demokratin har vi därför krävl demokraiiskarälligheler för de arbetande på arbetsplatserna, strejkrätt men integrundlagsskydd för lockouträll, inget grundlagsskydd för den kapitalistiskaäganderätten och de orättvisor som den medför. Vi menar att enbart mot statenriklat grundlagsskydd för fri- och rättigheter blir ofullständigt urdemokratisk synvinkel. Man kan inte bortse från de flagranta övergrepp motdemokraiin som den privata äganderätten till produktionsmedlen medför.Majoriteten av befolkningen kommer under en stor del av dygnet, under sinarbetstid, all slå under kapitalets godtycke och makl utan betydelsefullademokratiska rättigheter. Sålänge de borgerliga partierna slår vakt om fåtalsväldet blir deras deball omvidgade fri- och rättigheter något av en skendebatt. Detla bör man ha klart försig när representanter för dessa partier framträder som demokraiinssjälvutnämnda företrädare. Del är därför viktigt att utformamålsällningsstadgan i grundlagen så, alt den klart uttrycker folkelsdemokraiiska rättigheter. Del är därför viktigt all arbetarnas rällighelerskrivs in i grundlagen. Del är viktigt att grundlagen blir ett stöd förarbetarnas kamp för vidgade rättigheter. Statsministerngjorde i sitt anförande en återblick på utvecklingen av de medborgerliga fri-och rättigheterna här i landet. Till denna bör tillläggas alt den kampen fickföras under myckel hårt motstånd från de privilegierade i samhället. Del somvar vidgade rättigheter för de breda lagren i samhället upplevdes sominskränkningar av rättigheterna av dem som hade makten. Där gällde den allmännarösträtten, förenings- och mötesrätten och andra rälligheler. 154 Frågan är då om situationen är i grunden annorlundanu. fortfarande så all detfinns grupper som har privilegier i förhållande lill Nr 150 det arbetande folket ochatt dessa grupper vill slå vakt om sina privilegier? Del är därför som fråganom rättigheterna på arbetsplatserna kommer 4 jpj [9-7 Påarbetsplatserna råder alltjämt fåtalsvälde, innebärande begränsade Fri-ochrättigheter i rättigheter för dem som arbetar. Enligt vpk:s mening är det heltnöd- grundlag vändigt all angripa fålalsväldd för alt uppnå verklig demokrati.Den uppgiften föstes inte med den nya grundlagen 1973, och den löses inte medde nu föreslagna ändringarna i grundlagen. Den uppgiften kvarstår alt lösa. avseendet tror jag inte att aktiviteten blir särskilt slor från deborgerliga partierna, och tyvärr vill uppenbarligen inte heller regeringen taavgörande steg i den riktningen. kommunisterna ser däremotdenna uppgift som viklig i kampen för vidgade demokratiska fri- ochrättigheter. Efter alt ha hört fiera myckel engagerade anföranden av omdemokratin, utan atl höra något om de för löntagarna så avgörande demokratiskafrågor som arbetslivet innebär, eller om ansvaret för rältighelsinskränkandeålgärder som har förekommit i vårt land - exempelvis iransportförbudet - villjag med säga: Den damen bedyrar för myckel. Efter den här förnyade omgången skall jag beröra några av de ting somhär logs upp. Engäng i tiden uteslöts del norska arbeiderparliet ur Komintern, i hög graddärför att man vägrade att avskaffa kollektivanslutningen. Jo, förLenin var ju kollektivanslutningen någonting orimligt. Parliel skulle vara ettelitens parti, proletariatets avantgarde. Dit kunde inte alla medlemmar i enfackförening beredas tillträde. Det norska ar-beiderpartid vek sig icke på denpunkten. Därför alt man sade: Vi är dl folkligt massparli, och denenskilde fackföreningsmedlemmen skall ha möjlighet all öva infiyiande på vårtpartis politik. Kollektivanslutningen är elt ullryck för detta. Delligger myckel av historia men också av syn på en folkrörelse i dennaberättelse. Del gäller en motsättning man alllid har haft: arbetare ochtjänstemän är med och arbetar ihop pengar, produktion, vinster i företagen.Ägarna i många av dessa förelag bestämmer sedan atl skall gådirekt till den borgerliga valrörelsen i olika former, mest till moderalerna.Ingen frågar de anställda vart pengarna skall gå - eller om de skall anslås.Det smusslas alldeles förfärligt med dem. Iniänga fackföreningar bestämmer sig de anslällda i stället för att stödja det socialdemokraliska parliel. En del ger anslag - del är de flesta. Andra beslutar att gå in i parliel och därmed tillförsäkra sina medlemmar full möjlighet all öva inflytande på partiets politik. Det är så vi alllid har sen del. Vi redovisar - och det är skillnaden - öppet stödet från fackföreningsrörelsen och de fackliga medlemmarnas medlemskap i vårt 155 Nr 150 parti. Att de stöder parliel är ingenting som vi skymmer undan och Fredagenden skäms för, utan det är vi stolta över. 4 iuni 1976 ''" '"' fackliga medlemmarna skall arbeta aktivi med politisk verksamhet i vårt parti, och det är tusentals fackliga medlemmar som Fri-och rättigheter i gjort det så länge arbetarrörelsen existerat i värt land. Vi hävdar alt så grundlag länge fackföreningarna vill stödja partiet skall deockså ha rätt till in- flytande i parliel. Det ärde fackliga medlemmarnas och de lokala fackliga organisationernas ensak altbestämma om de vill ha det inflytandet. Del är inte en fråga, enligt vårmening, för riksdag atl bestämma vad fackföreningarna i vårt land fårtycka och inte lycka eller vad de får göra eller inte göra. Del skall de självabestämma. Detligger ett förslag här om lagstiftning mot detla samband mellan den fackligaoch den poliliska rörelsen. Vi är laglydiga. Genomförs en lag som förbjuderdenna samverkan, så kommer vi självfallet alt respektera den. Men vi kommersamtidigt att säga alt delta innebär en upprörande kränkning avföreningsrätten, och vi kommer atl kämpa för all den lagen upphävs. WinslonChurchill och den konservativa regeringen i genomförde en sådan lag,om jag minns rätl. Reaktionen blev sä våldsam alt lagen försvann efter elteller . Ifallnu - med hänsyn till den ideologiska bakgrunden - kapitalister och kommunisterkan förenas om allmänna uttalanden, så ser jag del så att säga renlklassmässigt-ideologiskt som naturligt. Men del är ingenting som kan påverkavare sig fackföreningsrörelsen eller vårt parti. Vi sköter våra angelägenheter. Till de övriga frågorna! HerrBohman talade länge om och ärorika historia i vadgäller demokraiin. Han skulle ha behövt hålla på mycket längre, för det vet manju atl högern varil mot den politiska demokratin. Jag skall inte spilla ord pådel, men det var ju som gjorde del historiska anslaget genomall hänvisa lill en moiion av herrar Domö och . Den motionenhindrade ju inte alt och dess ledare drev kravet påett förbud mot dl politiskt parti i . Jag har väl alltid befunnit mig idebatt med det svenska , men jag skulle aldrig drömma om allinföra dl förbud mot kommunistiska parti eller vänsierpartieikommunisterna - del gäller bådadera - all öppet verka i ett demokratisktSverige. Jagmenar: Man skall vara litet försiktig med historien, för del var bara ett parår mellan de här fina parollerna och den verklighel som den svenska högernföreträdde. Sålill , som använt middagspausen för att hetsa upp sig i den härfrågan. är inte ikammaren längre, men efter alla slagord som hade överösthonom med sade han: Vi tror inte att folk- 156 partiet vill missbruka inskränkningarna eller den kvalificerademajori- , men vi hörde altmoderalerna vill det. Jag tittade i utskrifterna vad det var sagt, och det var alltså all han trodde atl hade en god vilja.Och detta gör lill ett generellt uttalande, atl tillalla delar hade en god vilja - varpå fortsatte allsäga alt vi i alla delar hade ond vilja. Del är all missbruka ! Sedanär det så att ni anser att lagrådei skall kunna falla bindande beslut när delgäller vad skall tycka. Lagrådei kommer i det här fallel all fungerasom en domstol. Men del har klokt nog inte gått på. Och det går vi intepå. Alt man skall ha en sedvanerällslig teknisk möjlighet för domstolarna altpröva beslul, så all vi inte får osammanhang i lagstiftningen, harvi alltid varil för. Och vi har alllid varil emot överprövning av politiskabeslul. Förprövning av poliliska beslul är den modell nu har. Detär tvärtemot vad liberalismen har ställ för. Jagsade inte att för ytlerkantspolilik. Jag sade all föryllerkantsagiiaiion. Del förekommer nämligen här i landet en agitation frånytterkantsgrupper, som vill ge sken av att den svenska demokratin är i faraoch all del är något ruttet med demokratin. Jag sade att den agitationen ärfarlig och all bidrar lill den. Och nämnde jag vad som är ochförblir katastrofen när motion inleds med orden atl kanöver upphäva de flesta fri-och rälligheler. Del är falskt! Men trotsalla möjligheter som har haft - han har ju talat här del av dagen - har han ännu inte velat erkänna att del ärell sätt atlfelinformera allmänheten och bidra lill denna ylterkantsagilation. Härskall vi vara ense om att värna demokratin, och det gagnar icke den demokratinatt sprida uppfattningen atl över kan upphäva fri- ochrättigheterna. Och lika fel är det alt påslå all så kan ske med religionsfrihetenoch alla andra fri- och rättigheter. Sedantog upp tryckfrihetsförordningen, och då började han närma sigsakens kärna. idéer all man skall ha två läsningar har vi inte såmyckel emot. Det har vi sagt. Del är bara det all justitieministern på renltekniska grunder bar visat atl denna fråga måste utredas bättre. Det är deninvändningen vi har haft. Men i samförståndets intresse och för all skapabreda majoriteter om grundlagen har vi i princip varit villiga all gå del förslagettill mötes. Varförkan tryckfrihetsförordningen accepteras? Jo, därför att man där har lyckats alli detalj i lagsliftningen beskriva den rättigheten. Och vi har sagt - del sadejag - all kunde man på samma sätt i detalj beskriva de övriga fri-och räitigheterna, så var det en annan sak. För då visste man exakt vad det varfråga om att skydda. Men när del gäller allmänna formuleringar om rättigheteröppnar man just möjligheterna lill missbruk genom all använda hänvisningartill en fri- och rättighet för atl blockera ett reformarbete. Jag läste, lustigt nog iExpressen, en artikel skriven av en statsvetare. Fri-och rättigheter i grundlag Nr 150 Han gav en rad exempel på vad denna femsjättedelsregel kan användas Frpdflppnåer\ ''"' ''" säger: "Med en kvalificeradbeslutsordning skulle diverse kon- . . , ct-ic servativaminoriteter enkelt kunna förhindra att siörre eller mindre eko- 4juni 19/o nomiskaoch sociala förändringar genomfördes. På så sätt skulle man in- Fri-och rättigheter i direkl skriva in en garanli i grundlagen för atl social ojämlikhet och grundlag rådandeklassförhållanden permanentas." Delär precis delta som,del är fråga om. Del är detta vi icke vill. Jag har sagtdet förut och jag säger bestämt, all hade vi haft denna av folkparlidföreslagna regel om kvalificerad majoritet skulle av en konservativ minoritet idenna kammare den ha använts lill procedur-debatter om varenda siörre reform,därför alt man alllid hade kunnal haka upp sig på alt det är någon frihet ellerrättighet här och där som är berörd. En konservativ minoritet hade i förrgårkunnat hindra arbetsrätten, den kunde ha hindrat liberaliseringen avkriminalvården och alla de fem sex andra reformer som log somexempel. Och här har man från sida klart sagt ut - man ärförsiktig när del gäller att konkretisera - att det är fråga om atl användadetta för all garantera egendomsförhållandena i samhället. Det är alla egendomligadebatter, t, ex, den om att kvarlåtenskapsskatien stred mot grundlagen ochsedan all Meidnerfonderna var mot grundlagen, även om det inte alls är säkertall vi får något förslag om sådana fonder. Det är typiskt all man inte skulleta hänsyn till detla. Skulle vi ta ett vanligt majoritetsbeslut eller skullevi ta detta mot grundlagen? Så kan man dra varenda reform, genomförd eller ickegenomförd. Detenda argument man har är krissituationen. Men vi är stolta över de människorsom satt där och skötte landet under krisen, under 1930-talei, när nazismenbröt fram över . Varför kom nazismen? Var del därför alt man hade dåligagrundlagar? Eller var del därför atl man inte kunde lösa de sociala problemensom fiscismen bröt igenom? De här människorna som ledde landet ur krisen, PerAlbin , och , klarade de uppgiften lack vareatt vi hade goda grundlagar? Nej, de stod där därför all de förändradesamhället för atl ge människorna arbeie och bönderna goda levnadsvillkor. Delvar så de värnade om demokraiin. Visst var de trängda under krigets svåra år -etl förslag om en censuriag som aldrig genomfördes i praktiken framlades ochnågra uniformsförbud och förbud mot militärkårer infördes. Men det var integrundlagen som räddade dessa människor som stod pall då, vare sig det var PerAlbin , , i eller , ulan delvar den djupa förankringen av en svensk neutralitetsvilja, en svensk försvarsviljaoch en svensk vilja atl värna om folkstyret. Ingen grundlag i världen hadekunnal hjälpa dem om förankring icke hade funnits. Här är det ju fel alt utmålakrissituationen. Om man slår inför del fruktansvärda beslutet över attlandet skall kastas ul i krig, då det gäller människors liv, är det integrundlagen ulan demokraiins livsvillkor och landels överlevande 158 man ser på. Närman icke kan precisera, som man har gjort i iryckfrihdsförord- Nr 150 ningen,är del bara atl öppna dörren för den konservativa spärren mot Fredaeen denreformer. Titta på länder med olika spärregler! Där är oändliga proce- 4juni 1976 durdebaiter - skall denhär regeln användas här eller inte? Och så försöker - ., man blockera och skjutaupp frågor. 1 land efter land är del så. Därför Fri-och rättigheter i ärjag emot införandet av en sådan regel här. Och jag säger all det är grundlag konservativ demokratisyn. Vad och ville var atl förfolkel öppna vägarna lill inflytande utan spärrar. Visstskall man ha en grundlag för de grundläggande spelreglerna -del är självfalletlöjligt alt påslå något annal. Och i en tryckfrihetsförordning kan vi göralika bra regler för de enskilda rättigheterna. Där är det all righl. Men iövrigi skall vi icke ha spärrar som kan hindra det levande folkligareformarbetet. Del var ju det som pä sin tid byggde upp en samverkan mellansocialdemokrati och liberalism. Kan inte trots alla sina angrepp -angreppen riktigt snubblade över varandra - inse detla enkla faktum? År1932 skedde en rockad - då försvann liberalismen ul mot höger och det blevfolkliga partier som skyddade människornas ekonomiska och sociala villkor. Mennu anade man all en ny rockad i svensk politik var på väg - men i hela denagitation som bedriver ser jag hur tornet ånyo flyttas ut mothögerkanten. Hert (): Jag ställde enviklig och rak principiell fråga till statsministern: inte kollektivanslutningav enskilda människor till poliliska partier en kränkning av de demokraiiskaprinciperna? Då svarar statsministern å ena sidan all dl argument förbibehållen kollektivanslutning är all Slalin var emot kollektivanslutning ochå andra sidan all fackföreningarna själva skall fä bestämma vad de vill göraoch vad de inte vill göra. En ålgärd från statsmakternas sida för an begränsaeller inskränka kollektivanslutningen skulle vara en kränkning av föreningsrätten.Jag gör gällande all kollektivanslutningen utgör en kränkning av demokratin.Här slår alltså - om förbud mot kollektivanslutning verkligen skall kunnabetraktas som en kränkning av föreningsrätten, som säger - tvåintressen mot varandra. Jag konstaterar all när dessa två intressen strider motvarandra, då anser statsministern all föreningsrätten är viktigare ändemokratins principer. Jag har den rakt motsatta uppfattningen. Jagställde en del andra frågor till statsministern som jag inte fick något svarpå. Registreras de människor som har reserverat sig mot kollektivanslutning?Del måsle-förmodligen göras i. vederbörande fackförening eller fackförbund,men jäg ställde ändå frågan. Och jag fortsatte: Samordnas sådana uppgiftercentralt? Finns del något centralt register över människor som har reserveratsig mot kollektivanslutning? Åsiktsregistrering vill vi ju inte ha i det härlandet. Statsministern gjordegällande alt vi med våra spärregler, som del hette. a. syftade till att"garantera de nuvarande egendomsförhållandena". Vi skulle kunnaanvända sådana här garanliregler för alt hindra att man genoni dl Meidnersktkollektivt löntagarsyslem övertar äganderätten i företagen. Ja, det skulle mankanske kunna göra. Vi har föreslagit de Fri- och rättigheter här reglerna föralt bl. a. hindra alt egendom konfiskeras. fråga statsministern, omdel är för myckel begärt all kräva nyval eller i varje fall fem sjättedelsmajoritet, om man t. ex. vill göra en så fullständig omprövning av vårtsamhälle, som del skulle innebära att förverkliga dl LO-förslag atlsocialisera all mark i vårt land. Är det för myckel begärt att kräva en garantimot förslag av den här lypen? Om vi på del sänd försöker garantera olikamedborgerliga friheter, kallar statsministern detla för all sätta en"konservativ spärr mot alla reformer"". Alltså, att vi begäruppskov eller fem sjättedels majoritet i sådana viktiga frågor skulle vara en"'konservaliv spärr mot alla reformer". När en sådan anklagelse försfram, förulsäiier detta ocksä att statsministern har den uppfattningen, atlriksdagsminoriteten skulle vara ute efter att missbruka sin ställning och viljahindra förnuftiga reformer. Jag tycker att det sättet att argumentera gerultryck för ett klart misstroende mot den folkvilja och den folkmening somstatsministern i andra sammanhang nu talade så varmt för. Hert (): Det är klart mankan börja hänvisa till och i stället för alt svara på frågor omkollektivanslutningen. Men del är ju inget svar. Vad vi som kritiserar menar,och del är en majoritet i , är att varje människa skall själv bestämmaom han eller hon vill gå in i etl politiskt parti, och i så fall i vilkel. Efterde historiska utflykterna började statsministern lala om fackförbundens bidragtill socialdemokratin. Det är en hell annan sak. Vad vi kritiserar är atl detvärvas medlemmar kollektivt. Statsministernsade atl del är fackföreningarna själva som skall besluta. Vår kritik ochriksdagens kritik gäller socialdemokratin som accepterar denna metod förmedlemsvärvning. Ungefär var tionde svensk är kollektivt ansluten tillsocialdemokratin. Många vet inte ens om de anslutits som medlemmar. Många harinte möjlighet att vara med på de möten där besluten tas. Defattas ofta på representantskap, och reservationsrätten förses ibland medpraktiska hinder. Och det är i princip fel att ett kollektiv skall avgöravilkel parti en människa skall tillhöra. Jag beklagar att statsministern inteinsen att det är en av de fri- och rälligheler som är viktiga att värna om. Nusade all han inte ens i elt kriiiski läge skulle vilja genomdriva förbudmot ett kommunistiskt parti. Jag håller helt med om detta. Därför är delviktigt att föreningsfriheten, för del är ju den som skyddar rätten alt bildapoliliskl parti, inte bara är inskriven i grundlagen ulan också får elt skyddi grundlagen, så alt man inte kan upphäva den med enkel majoritet påutomordentligt kort lid. Om man skulle ta vår konstruktion, skulle det alltsåfordras två beslut med ett mellanliggande val för atl förbjuda ett politisktparti. HerrPalme talade om slagord. Och så har justitieministern farit omkring och sagtatt vill införa "minoritetsdiktatur,"" när vi villge väljarna en chans atl få säga sitt i dl kommande val, innan man inskränkerde andliga fri- och rättigheterna. Tala om slagord! Lagrådeiskulle bli en "överprövning", sade statsministern. Ja, här måsle manvälja. Regeringens förslag med alla luddiga formuleringar innebär en väldigmöjlighet för domstolsprövning i efterhand av en rad lagar, därför att det ärsvårt alt tolka de olika formuleringarna. Vi bygger i stället på en procedur isjälva beslutsformen inom . Vi tror att det leder till mindre avöverprövning i efterhand från domstolar och jurister. "Överen natt" skulle vara fel - statsministern upprepar det. Men skyddet utgörsav allmänna formuleringar: "Tillgodose ändamål som är godtagbart i etldemokratiskt samhälle" - vad är det? "Får inte vara ett hot mot denfria åsiktsbildningen" - vad är det? "Rikets säkerhet" - det hartolkats på radikalt olika sätt i olika lägen. "Allmän ordning ochsäkerhet" - den klassiska kautschukparagrafen. Det är socialdemokratinstrygghet. Svaretom tryckfrihetsförordningen var intressant. Där medgav statsministern att omman exakt vet vad man skall skydda, då kan man skriva in del direkl i engrundlag. Men del blir svårt när det gäller rätt många ting som är svåra attbeskriva, och då kan man inte ha det på del viset. Nej,just det. Vi fann i fri- och rättighetsutredningen alt det inte gick all skrivain alla inskränkningsgrunder i detalj. Därför fick man söka sig fram någonannan väg, nämligen med två beslut eller, om det är brådskande, medkvalificerat förfarande. Vad statsministern säger är etl Slöd för den linje viföreträder. Tystnadspliktslagenfinns ju inte, säger statsministern. Jo, förslag finns och jag hoppas all vianlar det - vi kunde ha gjort det i vår. Den klarar alla de problem somstatsministern talar om, bara man lägger fram den som proposition. Vi får välse vem som gör det. " Såvar del till slut den rutinmässiga agitationen om alt vi har en konservatividésyn. När statsministern inte har etl dugg all komma med i sak, när alltingär bara lomprat i största allmänhet i stället för svar på det vi har sagt, dåsäger att vi går till höger. Jag har försökt visa på kontinuiteten ivår förfallningss>n. - folkelskall bestämma. Enkammarkravel:folkel skall på en gång bestämma hela sammansällning. Omman inskränker fri- och rättigheterna: folket skall få en chans all bestämmagenom att man drar frågan till val. - Då är ju detavgörande: Skall vi överge denna konsekventa för- Fri-och rättigheter i grundlag 11Riksdagens prolokoll 1975/76:149-152