prot · FZ09145 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag hade hoppals alt herrNilsson i skulle dela denna uppfatlning, men det tycks han inte göra medtanke på det uttalande han gjorde. Atldel föreligger etl partsförhållande vid fördelning av produktionsresultat ären självklarhet, och del har vi också framhållit i . i citerade också vad i sade om dekontakter som vi inom centerrörelsen har haft med småföretagarna och deanställda i de små företagen. råkade tyvärr i säga altvi endast har haft kontakt med småförelagarna, men så var inte fallet, och såuttalade sig inte heller i . Slutligen,herr talman, vill jag bara konstatera att enligt gjorda undersökningar röstadei det förra valet var sjätte på . Detta är bevis nog påatt den politik vi bedriver engagerar allt flera löneanställda. HertNORDGREN (m) kort genmäle: Jag är övertygad om att kommer att svara för sig senare,men får jag, i , konstatera i samma angelägenhet atl underde som jag har tillhört har steg för steg dock lagits, intedirekt mot demokratin, men väl för atl socialisera samhället. Del är del som vimoderater inte kan acceptera. De stegen har försvårat för företagsamheten påmånga olika punkter. Enav konsekvenserna av resonemang när det gäller atl ta emot betalning är att socialdemokraterna lar betalt av LO för alt framföra LO:s uppfattning. Del är ju bra att få klart besked på den punklen i fråga om socialdemokratins politiska insatser. Vad moderaia samlings partiet beträffar är det ett självständigt parti som, även om det får bidrag, inte tar emot dem för alt framföra några bestämda meningar hos ve derbörande givare. Moderaia samlingspartiet för den politik som partiet bestämmer och slår bakom. Skulle del från givarens sida ställas krav 106 på partiet, är del självklart att parliel skullelacka nej till en sådan gåva. sade alt arbetsgivaren skall förhandla först och Nr 145 beslutasedan, och i många fall gör man naturiiglvis på det sättet, och Onsdagenden ofta går del rikligt bra. Men del finns fall där det kanske inte allsgår. Ett enkelt exempel ärnaturligtvis ett fartyg där man inte riktigt kommer - : överens, när man fålletl telegram om atl gå lill en annan destinationsort. Då är det litet svårtalt förstå hur problemet skall lösas, om man tänker m. m. på att medbestämmandelagen skall styra alla andra lagar: Vad händerdå? Skall man då ute på hämta en ombudsman från t. ex.Göteborg för all förhandla med? saker som är hellomöjliga. Jag träffade en företagare för sedan. Han hade elt litetförelag men han hade arbetat även utomlands, ibland i och ibland på andraställen. Så fick han helt hastigt elt telegram från . Vederbörandefrågade om han kunde komma dit och göra installationer och la några gubbar medsig, men vederbörande för-frågare ville ha besked inom tre limmar. Det fannsingen fackklubb på platsen. Skulle han då inte få förhandla med sina egna omnågon ville följa med eller ej? Finge han inte det skulle det ju vara altmedverka lill att den affären skulle gå honom, och antagligen också landet,förbi. HerrJONSSON i (fp) kort genmäle: i vill ge sken av att de borgerliga partierna iväsentliga avseenden skulle vara emot den här lagen. Jag ber att få påpeka,vilkel sagts lidigare från olika håll, all i de stora principerna är viöverens. Det har säkert framgått av vad vi från sida har sagt, attvi länge har drivit frågan om en vidgad arbetsdemokrati. Därför tror jag attdel är litet felaktigt när i säger atl gåttemot förslagel på tio punkter. Vi har strängt taget bara en reservation. Deövriga punkterna är utskottets majorileisskriv-ningar, och i vissa frågor harvi majoriletsskrivning tillsammans med socialdemokraterna i utskottet. Vihar sett det så, all även i den mest perfekta lagstiftning kan det behövasvissa kompletteringar, och det kan uppslå smärre avvikelser ochgöras.förtydliganden. Det har väl kommii fram under behandlingen i utskottet.Men i fråga om själva grundtanken har del inte, som vi ser det frånfolkpartiets sida, rått några delade meningar. Låtmig än en gång betona alt länge har drivit frågan omarbetsdemokrati och ett vidgande av möjligheterna för de anslällda att delta ibeslutsprocessen på förelagen. Del är alltså inte -jag får återkomma lill vadjag sade lidigare - från folkparlicis sida fråga om någon omvändelse undergalgen, som i ultryckte del lidigare, utan det är engrundtanke vi länge drivit i den här frågan, nämligen att medverka till ökadarbetsdemokrati. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: Herr lalman! i lyckades disponera sina så all han inte kunde svara på någon av mina frågor. Jag vet inte om 107 det var en prioritering avvad han tyckte var viktigast, men jag skulle tro att del, före lagensikraftträdande, måsle vara viktigt för socialdemokratin att man talar om vadman egentligen vill med den, varför man inskränkt förhandlingsrätten och varförman gjort på detta sätt med fredspliklen och strejkrätten. Jag vill ocksåkonstatera att det finns en väldig skillnad mellan i ocharbetsmarknadsministerns sätt atl diskutera . De borgerliga deltagarna ireplikskiftet vill på allt sätt tona ner motsättningarna - det gäller ocksåarbetsmarknadsministern, som säger att del råder en stor enighei i de viktiga,grundläggande frågorna - men i försöker skapa en konstladmotsättning. Jag har tidigare gratulerat socialdemokratin till sällskapet i denhär frågan. i tog i sitt inledningsanförande upp frågan om vår reservationför alt la bort fredsplikten. Han glömde helt bort det historiska faktum attföre kollektivavtalets tillkomst, 1928, var det de fackliga organisationernasom säkrade avtalets innebörd. Då hade man som sagt ingen fredsplikt, utan dårespekterades det avtal som tecknats. Ändrades förutsättningarna för ingångnaavtal fick man ta upp nya förhandlingar, vare sig man hade strejkrätt ellerej. Vad som förhindrar kampen är att arbetarnas villkor på arbetsplatsenvarje dag förändras, och de kan inte på etl riktigt och bra sätt hävda sinaintressen. Det säger också de fackliga företrädarna som gång efter annan fårtala om: Vi kan inte göra mer för dagen, vi har inte möjlighet att sälla någrastridsåigärder mot arbetsköparnas makt. i (s)kort genmäle: Det var inte oartighel som gjorde atl jag inte svarade på inlägget avherr i utan det var helt enkelt bristande tid. Med anledningav vad som anförts från vpk-håll kan jag väl upprepa ungefär vad jag sagt tidigare,nämligen atl vi på facklig sida inte är betjänta av oinskränkt strejkrätt elleratl fredsplikten avskaffas. Vi anser att har ett avtal slutits, då skall manockså hålla del, annars skulle vi få anarki på arbetsplatserna. I övrigi villjag hänvisa till arbetsmarknadsministerns anförande, som var mycket uttömmandevad beträffar vpk:s reservationer på olika punkter. Sedanvill jag fortfarande vidhålla att lever inte upp lill defina deklarationerna i "lilla gröna". Varför vill man görainskränkningar som drabbar lönlagarna och gynnar företagarna? Varför vill maninskränka på förhandlings- och informalionsrälten för löntagarna? Varför trorman inte på löntagarna när det slår stora värden på spel? Och varför vill maninte ge de offentliganställda möjligheter att förhandla om sina angelägenheter?Del här är ju att misstro lönlagarna, medan man i "lillagröna" lalar om samarbete. HerrNordgren sade alt socialdemokraterna tar betalt av för alttillvarata dess intressen. Del är alldeles felaktigt. Fackföreningsrörelsenstöder socialdemokraterna därför att vi har den upp- fattningen alt deföreträder våra intressen bättre än något annat politiskt Nr 145 parti,och vi ställer också krav på det socialdemokratiska partiet. är det någon här ikammaren som tror att moderata samlingspartiet tar emot pengar avarbetsgivarna för att motarbeta dem? Jag gör det faktiskt inte, tror att ni får pengarna för att ni skall hävda Arbetsrättsreform arbetsgivarnas intressen. m. m. Tillherr i vill jag säga att visserligen inte Slår bakomså många reservationer, men på åtta punkter i betänkandet har ni varil med omsamskrivningar som försatt oss socialdemokraler i minoritet, och det är punktersom är myckel vitala för oss inom fackföreningsrörelsen. Tillsist vill jag yrka avslag på det yrkande som i har framställtunder debatten. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: Herr talman! i Kalmarargumenterar på ett sätt som verkligen är avslöjande för vartsocialdemokraterna vill komma. Mellan den fredsplikt som man nu skärper ochfull strejkrätt finns ingenting. Jag trodde att socialdemokraterna, om de villese den sociala verkligheten, skulle gå kanske inte så långt som vi harföreslagit men i alla fall en bit på vägen. Någon sådan strävan finns dockinte, utan man skärper fredsplikten i stället. Attförvägra arbetstagarna lokal strejkrätt är verkligen, som del, alt misstro de fackliga organisationernas medlemmar. tror inte atl de skulle kunna handha strejkvapnel på ett riktigt sätt,vilkel jag däremot tror att de skulle kunna. Det är ju förbudet i dagenslagstiftning mot lokala strejker som skapar de olagliga strejkerna. Vi kan intelagstifta bort den sociala verklighet som strejkerna kommer ur. Jag har intefått svar på frågan vad lagen syftar lill, och del gör mig ganska fundersam.Hur skall man med den här lagstiftningen kunna komma lill rätta med sådanasaker som förtidspensioneringen och den ökade stressen? HertNORDGREN (m) kort genmäle: Vi går inte emot fackei, i . Jag har själv varit företagare under åtskilliga år, över 40. Jag överlog ett företag, där från början de anslällda i en del av företagel var fackanslutna, medan man i den andra delen inte hade någon fackförening . Del var helt naturligt bekvämt och tacksamt att förhandla med facket. Men de andra måste ju också få sina önskemål och intressen i fråga om miljö m. m. tillgodosedda. Därför var jag tvingad alt förhandla med två olika parter. Denna olägenhet är nu borta på en del håll, men det finns fort farande små företag där facket inte är representerat, i varje fall inte på orten, och där anser jag atl man måste finna någon form för medbe stämmande även för dessa anställda. De anslällda i små företag är ju inte sämre medarbetare än i stora företag. De bör ha samma möjligheter 109 Nr 145 att själva påverka föreiagel och förelagsledaren utan alt det skallbehöva Onsdagenden genom någon annan person utanför förelaget. 2 iuni 1976 Sedan,herr lalman, undrade arbetsmarknadsminislern hur del kommer --------------- sig attvi moderater inte vill godta medbestämmanderätt i företagsled- Jag berörde det något i mitt första anförande. Det är förenat m. m. med problem atl starta nya förelag, men del finnsändå ambitiösa ung- domar som kanske gärnavill försöka starta något. Om de skaffar sig ett litet sparkapital och startarett förelag, är det hell naturligt att de åtminstone vill bestämma över dendelen av företaget. Skulle man inte la hänsyn till detta i denna lagstiftningär del risk atl intresset för ny-starlande bli ännu mindre, och en sådanutveckling vill vi väl inte ha. Vi moderater har här försökt peka på en delskönhetsfläckar. Vi har ingenting emot medbestämmanderällslagen där den ärfördelaktig för båda parter. Som företagare är man beroende av de anställda ochav atl de blir tillgodosedda, men å andra sidan är del väsentligt för både deanställda och företaget självt alt förelaget kan utvecklas. Del är vårmålsättning i moderata samlingspartiet. HertFRANSSON (c) kort genmäle: ställningstagande innebär inte på något sätt alt vi skullemisstro lönlagarna och deras sätt att utföra fackligl arbete, utan det som vihar föreslagit är en komplettering lill den lagtext som finns. Detta skulle gegaranti för att alla anställda även på de mindre arbetsplatserna kan fåmöjlighet atl, om det inte finns fackklubb eller facklig förtroendeman,överlägga med arbeisgivaren. Sedan är det självklart atl man, om man anser detriktigt och angeläget från löntagarnas sida, skall kunna föra frågan vidarelill både lokal och ceniral förhandling. Somlagstiftare har vi här i anledning se till att en sådan garanti blirfastlagd. Jagär övertygad om all del i myckel stor utsträckning genom kollektivavtal kommeralt träffas överenskommelser med denna innebörd, men i avvaktan på attkollektivavtal blir tecknat på detta område gäller ju lagreglernasbestämmelser. Herr förste vice talmannen tillkännagav all anslagutfärdats om sammanträdels fortsättande . HertULANDER (s): Min uppgift är att kommentera reservalionerna fr. o. m. nr 43 ochframåt. Närdet gäller kommunisternas reservationer hänvisar jag, i likhet med föregående talare från socialdemokraterna, lill vad ut skottet har skrivit, nämligen atl vpk:s krav och ställningstaganden över huvud tagel inte är förenliga med vårt lands ekonomiska syslem. Efter som del här lagförslaget är baserat på det faktum alt del skall tillämpas 110 i vårt samhälle, finns del inte anledning atl gå inpå de olika reser- vationerna från vpk. Jagvill ändock med hänsyn lill i Nr 145 Boriänge rätt långaanförande här säga alt jag tror Onsdaeen den att jag kanfinna förklaringen lill vpk:s litenhet. gör av del svenskasamhället känner arbetarna definitivt inte igen! gjorde enbeskrivning av det här förslaget lill lag om med- Arbelsrältsreformbestämmanderätt som visade alt kommunisterna egentligen vill göra m. m.skärpningar i stället för att ge lönlagarna möjligheter all stärka sin ställningpå arbetsplatserna. - Det skulle naturligtvis vara mycket bra om vpk slutadealt angripa både det socialdemokratiska parliel och fackföreningsrörelsen. Detinnebär alldeles tillräckligt myckel problem - utan atl behöva bemöta dennakritik -att arbeta för en fortsatt demokratisering av arbetslivet. Reservalionen44 är socialdemokratisk. Jag yrkar hell enkelt bifall lill den reservalionen,vars text behandlar 58 och 54 SS. Ävenreservalionen 46 är socialdemokratisk. Den behandlar tillämpningen avskadeståndsreglerna. Där kräver majoriteten att rättspraxis rörandeskadeständsskyldighet skall utbildas med måttfullhet under beaktande av dennya lagsliftningen. Del här är inte den första lagen på arbetslivets område sombeslutas, och när det gäller rättspraxis är det naturiigt att arbelsdomslolentolkar lagen i lagsliftarnas mening. Naturligtvis kan jämkningsregeln i 60 Skomma in vid bedömande av frågor om överträdelse av lagsliftningen. Jag yrkar bifall även tillreservationen 46. Enav de frågor som varit föremål för slor uppmärksamhet, kanske den största, är den som behandlas i reservalionen 50, nämligen 200- kronorsregeln. De borgerliga föreslåratt man skall la bort maximeringen till . per anställd vid överträdelse av avtal. Vi anser på social demokratiskt håll att del inte finns anledning atl ändra på den lidigare lagstiftningen när del gäller enskild skadeständsskyldighet. Hela lagför slaget om medbestämmande bygger på alt de anställda genom det ökade medbestämmandet också skall ha möjlighet all påverka sin arbetsplats på etl hell annat sätt . Dessutom finns i lagförslaget den regeln inbyggd som säger: Uppslår en icke avialsenlig konflikt är parterna skyl diga att överlägga om orsakerna lill konflikten. Delta är en mycket viktig regel. var förhållandena sådana att det, när en vild strejk utbröt, gällde atl krypa ned i skyttegravarna och inte komma i samtal förrän återgång lill arbetet hade skett - vilket också förlängde konflikterna. Skulle del, trots de nya möjligheter lagstiftningen ger, bli en konflikt, blir naturiiglvis inte läget på arbetsplatsen bättre av atl man höjer ska deståndet. Det rikliga är att se lill atl man får arbetsplatser som lar bort konniktsituationerna, inte att skrämma med elt högt skadeslånd. Jag tror nämligen inte, till skillnad från framträdande centerpartister, alt det skall svida i skinnet på de arbetstagare som har varit indragna i en icke avialsenlig konfliki. Vi borde ha kommit ifrån den synen på arbetslivet och acceplera människors rätt till en arbeismiljö och en arbetssituation som tar bort konflikter av detta slag. ''' Nr 145 Jag yrkar bifall till den socialdemokratiska reservationen 50. Onsdagenden "' därmed att gå över till reservationen 55om regler i lag på 2 iuni 1976 *'avtalsbara området på offentligsidan. .- ochmoderaterna är något märklig - sä till vida att där den inte är mot- Arbetsrättsreform sägelsefull är den faktiskt rätl obegriplig. Eftersom jag har suttit i ui- m. m. skottet och haft möjlighet att följa diskussionen vetjag att del man här vill åstadkomma är ettklart avtalsförbud. Reservationen utmynnar i ett yrkande om att 1 kap. 2 a S skall få en utformning som lyder: "1verksamhet som omfattas av denna lag får avtal ej träffas om verksamhetensmål, inriktning, omfattning och kvalitet." Sedankommer etl stycke som gör att hela resonemanget blir oklart. Det heter där: "Oavsettvad som sägs i första stycket tillämpas föreskrifterna i 11-13 SS lagen----------------- om medbestämmande i arbetslivet på anställnings förhållanden som omfattas av denna lag." Vad detta innebär är att över- läggningsrätien skall finnas men alt överiäggningar icke får utmynna i etl avtal. Del är med andra ord exakt vad som tillämpas . Det finns överiäggningsrätt, men det är också elt klart avtalsförbud. Detär något märkligt att och kommii fram till denna slutsats -eller också är det inte speciellt märkligt. Man måste ändå konstatera altmoderaterna och tror alt LO, TCO, och /SR, socialdemokraterna ochäven skulle komma på idén att urholka den politiska demokratin. Förhållandelär ju det att de fackliga organisaiionerna klart och entydigt har uttalat sigför att man helt skall respektera den politiska demokratin. Som kammaren vethar också lagen kompletterats med ett avtal, och det avtalet är en klar garantimot maktmissbruk. och försöker att hårt begränsafdrhandlingsmöjligheterna för de offentligt anställda. Det har ocksåförekommit skarpa reaktioner från det hållet. a. har representanter för TCOreagerat mycket häftigt mot försöket att bibehålla det s. k. avialsförbudei ochatt det enbart skall finnas kvar en överiäggningsrätt. Jag yrkar avslag påreservationen 55. Närdel gäller reservalionen 56 om ledigkungörande av statliga tjänster vill jagpeka på att vi hell haft en debatt här i kammaren mellan statsrådetFeldt och om detla. Det fastslogs med eftertryck avstatsrådet alt någon anledning lill kritik mot eller förändring av detnuvarande förfarandet inte fanns: Vad som är litet märkligt med dennareservation är att den kom till efter den debatten. När man läser motionen ochäven reservalionen får man i tankarna det bevingade yttrandet att del voreintressant, om del vore sant. Men vad man närmast har en känsla av är alt ettfullföljande av buskresonemang vore något av en officiellryktesspridning. Jag yrkar herr talman,avslag på den moderata reservationen 56. Vadbeträffar reservationen 57, också den från , med krav på ettstatligt personalpolitiskt program finns det inte mer att säga än vad som står i utskottetsbetänkande. Något konfunderad blir man när Nr 145 nian ser atl reservanternahar svårt atl förslå att arbetet med del per- den sonalpoliliska programmethell har avstannat. Det bör väl ändå vara rätt naturligt atl så harskett, med hänsyn till alt en hell ny situation har ----- uppstått i och med deförhandlingsmöjligheter som den nya lagen ger. Arbetsrättsreform Jag ärövertygad om atl de anställdas organisationer klarar detla utan m. m.inblandning från . Jag yrkar avslag på reservationen 57. Jagyrkar bifall till den socialdemokratiska reservationen 59, angående politiskverksamhet på arbetsplatserna. Den behöver inte närmare motiveras. Denskrivning som de tre borgerliga partierna slår för är orimlig med hänsyn lillall allting annal i denna lagsiiftning baseras på kollektivavtal. Då börnaturligtvis också fackföreningarna och arbelsgivarna vara oförhindrade altäven här komma överens om hur det skall fungera. Det är en underlig form avdemokrati om enbart de i eller i kommunala församlingar verkandepartierna skall ha möjlighet att komma ut på arbetsplatserna. Därmed har maningalunda givit alla partier samma möjlighet. Den enda rimliga vägen är atlparterna på resp. arbetsplatser får ta ställning lill dessa frågor. Dethar förekommit en lång debatt i olika sammanhang om formerna för förhandlingarute på de små arbetsplatserna i de fall där man saknar fackklubb eller fackligorganisation. och har här en något märklig argumentation.De vill definitivt göra intrång i den fackliga verksamheien och i de fackligaorganisationernas sätt att driva sitt arbeie. Frågan är väl om man inte i ochmed detla hell måste definiera om begreppet förhandling. Skall man förhandlamåste man ju också ha regler för hur en förhandling skall gå till, hurprotokoll skall upprättas och annat, men hur skall detta gå lill om man skallplocka ut någon från en arbetsplats och säga: skall vi sälla i gång ochförhandla, därför atl här finns det ingen facklig organisation? Om två parteringår ett avtal är det nödvändigl atl parterna "också bevakar och följerupp avtalet, och därför måste det finnas representativitet för dem som skallförhandla. i klagade över att hade sagt alt fackligt okunnig. Jag vill nog hålla med om atl så måstevara fallet. Litet förvånande är också atl har varit med på dethär, eftersom han ändå har ett fackligt förluiel och bör kunna sälla sig in ivilka problem som skulle uppstå. Tillsist, herr talman, några funderingar i samband med riksdagsbehandlingen avmedbestämmandelagen! Detär få lagstiftningsfrågor som följts med sådant iniresse från olika håll somdenna medbestämmandelag. Det är naturligtvis positivt att så är fallel, men närdet gäller synen på medbesiämmandefrågorna kan man urskilja två helt olikalinjer. Man skulle kunna beteckna de linjerna som synen från förelagarhåll ochsynen fi-ån arbetstagarhåll. Förarbetslagarna är det ett myckel gammalt krav alt få medbestäm manderätt på arbetsplatsen och att S 32 i stadgar "- 8 prolokoll 1975/76:145-146 Nr 145 skall utmönstras. Personligen är jag övertygad om att när vi kommit Onsdaeen den dithänatt lagen börjat tillämpas, dels i sig, dels i form av avtal, kommer 2 iuni 1976 arbetslivetatt bli bättre - bättre så till vida alt demokraiin då gör sin --------------- genombrottpå våra arbetsplatser. Men jag tror inte för Arbetsrättsreform altdet här är slutet på reformeringen av arbetslivet, utan delta är bara m. m. en början. Vi kommer alt fullfölja lagsliftningen,som reellt ger de an- slällda en hell annan rollän tidigare ute på arbetsplatserna. Denandra linjen kan man kalla arbetsgivarlinjen. Den som har följtarbetsgivarpressen och även övrig press har klart för sigalt vissa företagare hyser farhågor. Uttryck som: Medbestämmandelagen innebärsocialisering, rösta ner den! Blås till strid! Saltsjöbadsandan håller intelängre! och andra uttalanden av företagare har cirkulerat i pressen och är välkända. TidningenFöretagaren hade i sitt nummer en artikel under rubrikenLottning på flera punkter i medbestämmandelagen. Jag citerar ur den artikeln: "Den2 juni blir del riksdagsdebatt om förslagel till lagen om medbestämmande iarbetslivet. Debatten lorde sluta med att del blir lottning om några avsnitt ilagtexten. Total borgerlig samstämmighet kan nämligen utläsas ur någramotioner som lämnats i anslutning lill lagförslaget vars utskottsbehandlingbörjade . a. kan noteras att SFR:s medlemmar"" -alltså Företagares Riksförbunds medlemmar - "i ursamtliga tre borgerliga partier enats om erinringar mot den föreslagnalagtexlen bl. a. i fråga om förhandlingsskyldigheten, informationsskyldighetenoch fackliga organisationers vetorätt när det gäller att anlitaentreprenörer."' är naturligtvisintressant, men jag vill säga alt jag icke för etl ögonblick tror någontingannal än att de borgerliga partierna har haft uppdraget från förelagarhåll altpå de punkter där det har varil möjligt urholka lagen lill nackdel för deanställda och deras organisationer och därmed lill fördel för förelagen. Detskulle också vara intressant all få reda på vilka av SFR:s medlemmar del rörsig om som har varil med i den här hanteringen. Del är nämligen inte förstagången som SFR talar om sin riksdagsgrupp. Enligt uppgift från SFR skulle delfinnas 44 ledamöter i ifrån de tre borgerliga partierna som organisationenkallar för sin grupp.