prot · FZ09132 · 1975-12-31 00:00:00 — Många personer, som har fått behörighet sombussförare, är sålunda sysselsatta inom andra yrken. Här lorde flera olikaålgärder som hänger samman med den ökade satsningen på kolleklivtrafikomrädelöver huvud tagel kunna bidra lill atl bussföraryrkel blir attraktivare. frågade vilka mer konkreta åtgärder man kan länka sig i framliden. Somjag nämnde i mill svar, följs utbildningsfrågan fortlöpande. Olika ålgärderhar vidtagits i anslutning lill körkorlsreformen. Beträffandeutbyggnaden av utbildningsresurserna kan för arbetsmarknadsutbildningens delnämnas all redan etablerad utbildning byggs ul och nya utbildningscentrastartas. Dessa åtgärder ger möjligheter att nästa budgetår öka anlaldulbildningsplatser för yrkesförare inom arbetsmarknadsutbildningen med ca 400.Genom all en del av dessa insalser förläggs lill med dessspeciella problem bör de få särskild betydelse här. Vidarestimulerar regeringen ålgärder till en ökad utbildning inom gymnasieskolan.Kommunerna har ju del ekonomiska ansvarei för den ulbildningen. Där konimerslalsbidragel för undervisningsmaterial att höjas från 50 lill 75 96. Inomgymnasieskolan beräknas anlalet utbildningsplatser för yrkesförare näsla årökas med ca 450. Skolöversiyrelsen kommer all pröva möjligheterna atl anordnaen grundläggande transport-teknisk utbildning som en gren pä den fordonslekniskalinjen vid gymnasieskolan. Delkan också nämnas an del enligt uppgift från trafiksäkerhelsverkel - i motsatslill vad fröken nämnde - finns en klar tendens lill ökat iniresse förbussförarulbildning bland irafikskolorna. Vid kontakter med verket har fleratrafikskolor förklaral all de är villiga all starta bussförarulbildning och atlvissa frågor skall kunna lösas. Del kan vara frågor rörande materiel ellergälla dubbelkommando, lämplighetsbesiki-ning osv. Somen sammanfallning av ulbildningslillägget kan jag nämna atl under är 1975lämnades ul ca 4 000 körkort med bussförarbehörighet och all av dessa mer änhälfien var rena busskörkori. Överiäggningenvar härmed slutad. §11 Omverkningarna av vissa rationaliseringar inom Herrkommunikalionsminislern erhöll ordel för alt besvara iAgnas (m) anmälda fråga, 1975/76:357, och anförde: i Agnas har frågat om jag vid beslul i fråga om indragningav vägverkels arbetsområden avser väga in hela sam- hällskoslnaden i kalkylensaml därtill la hänsyn lill den försämrade servicen. a. få en godtagbar arbetsmiljö för vägverkels anslällda har verkelbedömt del nödvändigl all ersäiia ålskilliga av hittillsvarande äldrevägslaiioner i olika arbetsområden med nya moderna anläggningar. De faklorersom en gäng betingat indelningen av arbetsområdena och därmed vägsialionernasplacering har förändrats på grund av bl. a. ändradevägslräckningar, varialioner i irafikiillväxien och sisl men inle minsl enkrafligl ökad andel oljegrusade och belagda vägar, vilka kräver en hell annanlyp av underhållsåtgärder än grusvägar. En ändrad lokalisering avvägsialionerna kan därför i vissa fall ge både lägre kostnader och bäureservice äl irafikanierna. Självfalletär del vikligl all vid beslul om ändrad arbetsomrädesin-delning ävenregionalpolitiska och sociala aspekter vägs in. har med hänsynhärtill bedömi det vara ändamålsenligt all del forisalla arbelel med anpassningav den lokala driflorganisationen sker på länsnivå som en del av denlångsiktiga planeringen. Härvid kommer i varje enskill fall länsstyrelse,kommuner och personalorganisationer att ges lillfälle all framföra sinasynpunkier. Omverkningarna av vissa rationaliseringar inom . Hert i Agnas (m): Jag ber atlfå tacka för svaret. kom plötsligt somen chock för vissa områden i mill län - -meddelandet om alt planerat all dra in tre av de vägtrafikområden som fanns där. Del var slora arbetsområden, på 35, 31 och vägar, som skulle delas upp och läggas på andra arbetsområden. Det blev en mängd protester i pressen från kommunerna, från anslällda och frän vågmästare, och jag vet också all har fåll brev om del och känner väl till det här. Sedankom vi med en molion är 1974, där vi log upp saken och i sainmanfatlningenpåpekade alt det var myckel diskulabell om raiio-naliseringsbesluiet skulleinnebära någon vinsl för vägverkei, all del uppstått svårigheter när delgällde servicen saml atl det även hade haft en negaliv verkan pä detpsykologiska planet i de områden beslutet gällde. har jag fått svar pämin fråga angående en ny uppgift i pressen - för en månad sedanungefär - all del i. ex. då del gäller , en Lapplandskommun med stora problem, nog bara var alt vänta att arbetsområdet där ocksä skulle dras in, vilkel medfört nya protester och ny oro. Jag ville därför fråga kommunikalionsminislern om han för sin del ämnade länka över om del är någon vinsl för landei i stort med sådana rationaliseringar. Närjag nu läsl svarei har jag funnit det myckel intressant. Det talas där om"en godtagbar arbetsmiljö för anställda". Enligt deuppgifter jag har från rhiti län med de väldiga avstånden blev det emellertiden sämre arbetsmiljö än man vänlal sig som en följd av de s. k. reformerna.Dessuiom är del självklarl all del under en plogmorgon på Omverkningarna av vissa rationaliseringar inom grund av de oerhördaavstånden där uppe blir mycken körning och mycken nervositet, varför manabsolut inte betraktar ändringen som någon förbättring i de avseendena. Sedanär del visserligen saml atl det har blivil en förbättring av vägarna, dvs. denbeläggning de fält och hur de ser ul, men jag tror att den förbättringen islörre ulsiräckning gäller andra delar av värl land än vår del. Densenare delen av svaret är helt riklig. Del är klart att man vid besluisfaiianddskall väga in regionalpolitiska och sociala aspekter, men jag lycker au del ien mängd fall då del gäller liknande slallig verksamhei pä olika områdenfunnils för litet med av della. Sedan har man uppläckt att vinsten inle blivitså stor som man trott. Skattebetalarna, som i slällel måste beiala in pengarpä en del andra områden för au de här människorna skulle få arbele och för atlde skador som uppstått skulle botas, har faktiskt inte fän mera pengar kvar ibörsen, utan omläggningen har i slällel medfört slora förluster för dem. Dessuiomär jag övertygad om all del nu finns risk för all irafiken där uppe blirförsämrad, men jag hoppas ändå alt kommunikationsministern, som jag betraktarsom en klok kari, skall se på alll della som en helhel. Han har egentligen intesagi vad han själv länker om saken, utan jag fattar del svar som han har lämnatsom de sakkunnigas uppgifter. Jag vill fråga honom hur han personligen villväga in de olika omständigheterna när det slulligen kommer lill dt beslut. Jag tackar ännu en gångför svarei. Sedan frågan börial aklualiseras om en översyn av vägsialionernasplacering på olika håll i landet har jag i form avuppvaktningar och brev och genom egna besök på olika håll i landet mött de härfrågorna. Jaganser ändå, som jag säger i milt svar lill i Agnas, atl denhandläggningsordning som man har enats om måsle vara riktig, nämligen atl utredningsarbetetbedrivs pä regional nivå inom ramen för en långsiktig planering av frågorna.Jag iror på dem som arbetar vid vägverkei och som känner, som härbl. a. talar om, sitt områdes geografi i kilometer och mil och vel vad som därbehöver göras frän dag lill annan. Jag tror ocksä all vägmyndigheierna i övrigli länet har allt iniresse av all fä arbetet bra utfört och av attadministration och organisalion fungerar bra. Jag är alldeles övertygad om allde kommuner som skall höras där resp. vägslaiioner är belägna har ell stortintresse av alt föra fram sina synpunkier. Allldella sammanlagd gör all jag känner mig myckel lugn inför den kommandeulvecklingen på della område. Jag är förvissad om att i de fall där kommuner,fackligt anslällda och andra grupper inle blir överens kommer de atl drivafrågan ända upp till regeringen, och i så fall får vi pröva den här. Jag irordärför all vi i stort sett lugnt kan avvakla ulvecklingen. Hert i Agnas (m): De uppgifter som kommunikationsministern nu framfört är rikliga, men ipraktiken har del anförls synpunkter från vägmäslar-föreningen, de olikaarbetsområdena och frän kommunerna. Man anser alt del måsle vara fel att fördainskränkningar just inom della väldiga område. Så har del gått en lid, ochsedan har del kommil fram nya bevis för an del i alla fall arbelas i sammariklning, nämligen mol indragningar. gör all enligt det förslag somföreligger , som också är med i bilden, är bortfört somarbetsområde - därför all det ligger vid E 4, har del sagts - men atl Vännäsoch förmodligen, trots allt vad som sägs av de inslanser ochkategorier som här talade om, plötsligt kommer atl stå inför detfaktum att del gjorts en indragning. Det har alllså förekommil samråd och överläggningaroch framförts invändningar mol beslulel, men del har visat sig all detla försökinle har lell lill någonling. Jag kan inle länka mig annal än att frågan lillslul måste tas upp pä högre nivå. Eftersomjag håller på decentralisering delar jag uppfallningen alt man i första handbör resonera inom länet, men jag är alldeles övertygad om alt det- slulligabeslulel inle kommer alt las där uppe. Skulle del beslulel fallas iVäslerboiien och av de kommuner där som del berör, skulle del inle bli någraindragningar av trafikområdena. Skulle sä vara fallet, är jag hell nöjd medsvarei. Omverkningarna av vissa rationaliseringar inom Innan vi avslutar diskussionen vill jag rätta lill en uppgifi som komfram i i Agnas senaste inlägg. Del framskymlade där all man redanskulle ha kommil ganska långt i uiredningsarbetel belräffande vägslalionen iFredrika. Detta är fel. Vi skall här i kammaren intediskutera enskilda fall, men enligt de uppgifter jag har inhämtat har man i detidigare diskussionerna fört fram ell preliminärt utredningsunderlag. skalldel egentliga utredningsarbetet, som alllsä ännu inte päbörials, utföras avvägförvali-ningen i länet. Man skall tillsälla en samrådsgrupp medrepresentanter för personalorganisationerna. I den samrädsgruppen kommer bl. a.den lokalt placerade personalens synpunkter all konkreiiseras. Berörda kommuner,länsslyrelsen m. fl. skall lägga fram sina synpunkier och hållas informerade omhur arbetet fortskrider. Jag menar således all även i del enskilda fall somherr i Agnas tagit lill utgångspunkt för sin fråga kommer arbetet allbedrivas pä del sätl jag omtalade i min förra replik. Hert i Agnas (m): Jag ber au få lacka för della påpekande. Kommunikationsministern sägeralt del vi fäll höra var fel. Vi har alltså i pressen och pä lokal nivå fållveta all ärendei gäll ganska långt. Man blir orolig då man hört lalas om sakenför både tvä och och haft in- vändningar - och så kommerfrågan upp pä nyll. Jag lycker alt kommunikationsministerns senasle uttalandevar myckel värdefullt all fä höra. Överläggningenvar härmed slulad. §12 Föredrogs men bordlades åter utbildningsutskollels betänkanden /76:30,32 och 34. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1975/76:35med anledning av proposilionen 1975/76:135 om den slalliga kulturpolitiken 3jämle motioner. Sedanregeringen i propositionen 1975/76:100 bilaga 10 under punklen B 1 (s. 21) - iavvaktan på särskild proposition angående en fortsatt reformering av denstatliga kulturpolitiken - preliminärt beräknat medel lill Vissa ålgärder inomkulturområdet hade regeringen i proposilionen 1975/76:135(ulbildningsdepariemenld) föreslagil all delsanla i proposilionen inlagna förslag till 1. lag om ändring i lagen(1942:350) om fornminnen, 2. lag om ändring i lagen(1960:690) om byggnadsminnen, 3. lag om överlämnande av förvaltningsuppgifter lillföreningar, sani-fällighder och stiftelser inom utbildningsdepartementetsverksamhels-område. 4. godkänna de rikilinjer förbidrag och inkonislgarantier lill konstnärer som i proposilionen, 5. godkänna de riktlinjer för enomorganisation i konstnärsslipendie-nämnden och för dess verksamhet som angettsi proposilionen, 6. godkänna de ändringar igrunderna för statens slöd lill allrnänna samlingslokaler som angetts iproposilionen, 7. godkänna de riktlinjer för enomorganisation av med östasiatiska museet som angetts ipropositionen, 8. bemyndiga regeringen all förchefen för statens konstmuseer, tillika chef för en av museiinstiluiionerna,inrälla en ordinarie riänst som över-intendent med beteckningen p, 9. godkänna de riktlinjer somangells i proposilionen för anordnande av riksutsiällningsverksamhet fr. o. m.den 1 juli 1976, 10. godkänna de riktlinjer för denregionala kulturminnesvården som angetts i proposilionen, 11. bemyndiga regeringen all vidtade övergängsåtgärder och ålgärder i övrigl som behövdes för all förordadeomorganisationer skulle kunna 12.bemyndiga regeringen atl ingå avtal med Stiftelsen ihuvudsak enligt de riktlinjer som förordals i proposilionen, dels för /77 anvisa de anslag som idella belänkande redovisades under punkterna 14-16 och 18-26 saml i anslutningdärtill a) under punklen 19 (Förvärv avkonst för statens byggnader m. godkänna vad i proposilionen anförlsangående beställningar av konst som föranledde utgifter under senare budgeiårän /77, b)under punklen 20(Riksutställningar) beslula att sädana anslällnings-eller arbetsvillkor förarbetstagare hos Stiftelsen som fick bestämmas genom avtalskulle faslsiällas under medverkan av regeringen eller myndighet somregeringen bestämde. Belräffandedet huvudsakliga innehållet i proposilionen 1975/76:135 anfördes följande: "Ipropositionen läggs fram en rad förslag om förbättringar av konstnärernasvillkor. Nuvarande stipendiesysiem föreslås bli ersatt av etl nyll syslem meddirekta bidrag lill konstnärer. Syftel med bidragen skall bl. a. vara all gemöjligheter lill koniinuild i den konstnärliga yrkesutövningen och skapaförutsättningar för experiment och nydanande. Konstnärernaföreslås själva få del dominerande inflytandet i del nya organ,konstnärsnämnden, som frän fär ansvaret för fördelningen avbidrag. Nämnden skall fördela bidrag till bild- och formkonstnärer,tonkonstnärer samt scen- och fllmkonslnärer. De nuvarande slipendieorganenKonstakademien. och upphör medsin slipendiegivning . Styrelsen för författarfondföreslås liksom hitlills ha hand om uppgiften alt fördela olika bidrag lill författare,översättare och kul-turiournalisier. Konstnärsnämndenföresläs få stor frihet när del gäller vald av bidragsform. För direkla bidraglill konlnärer föreslås all ca 16 milj. kr. anvisas för näsla budgetär, vilkelinnebär en ökning med 8 milj. kr. i förhållande lill vad som innevarandebudgeiår kan disponeras för stipendier. Uiöverdirekla bidrag föresläs konsinärsnämnden få disponera 2,4 milj. kr. förprojeklbidrag, som skall underlätta för konstnärerna all ulveckla nya teknikeroch arbetsformer eller att använda de konstnärliga uttrycksmedlen i nyasammanhang. Nuvarandekonstnärsbelöningar behålls men kallas i fortsättningen in-komstgaraniier förkonstnärer. Garantierna skall ge ekonomisk trygghet ät dem som gör enframstående konstnärlig insats men ändå har för-söriningssvårigheier.Garantiernas storlek är beroende av konstnärernas övriga inkomster.Inkomslgaranlier, som i princip ulgår på livstid, skall i förslå hand tilldelasbild- och formkonslnärer, tonkonstnärer samt fllm-och scenkonstnärer. Förförfattare och andra upphovsmän till litterära verk kommer dengaranterade förfallarpenningen all fungera som en motsvarighet till inkomstgaranlierna.Garanterad förfallarpenning är en garanterad ärlig minimiersällning sombeviljas av styrelsen för . Styrelsen förvaltar de medel,f n. ca 20 milj. kr. ärligen, som tillförs fonden genom den s. k.biblioteksersäliningen. Proposilioneninnehåller ocksä förslag om en kraftig ökning av de slalliga insalserna förbildkonsten. Möjligheterna an införiiva konstverk i den offentliga miljönföreslås öka väsenlligl. Anslagen för inköp av konst till slalliga byggnaderfördubblas i det närmaste och utgår enligt förslaget med 8,7 milj. kr. Häravföreslås 1 milj. kr. för folkparkernas och de samlingslokalägandeorganisationernas konslinköp. Möjligheterna all med län och bidrag avstatsmedel finansiera konstnärlig utsmyckning och gestaltning vid ny- ochombyggnad av allmänna samlingslokaler föreslås öka avsevärt. organisalion för statens konstmuseer föreslås frän den 1 juli 1976.Nationalmuseet, moderna museet och östasiatiska museet blir självständigaenheter under en gemensam styrelse. med omorganisationen tillförsmuseiverksamheten ökade resurser. Denkonslbildande verksamheten inom Konstfrämjandet fär enligt proposilionensförslag en kraftig förslärkning. Också Sveriges konstföreningars riksförbundfår ökat slöd. Riksutställningar,vars verksamhei har bedriviis försöksvis, får fr. o. m. näsla budgeiåren permanent organisalion. Statligtslöd föreslås till Litteraturfrämjandet för utgivning av kva-litdslitteralurlill låga priser. Riktlinjerföreslås för kulturminnesvårdens regionala organisation i samband med atllänsslyrelsen blir regional myndighet för den slalligakulturminnesvården. Formerna för bl. a. samarbele och ansvarssfördelning mellanlänsstyrelse och länsmuseum behandlas i propositionen. Beslutanderätten iärenden om bl. a. fasta fornlämningar, byggnadsminnen och begravningsplatserförs över från och statens historiska museer tilllänsslyrelsen. Förutbyggnaden av de statliga insalserna på kulturområdet föreslås för nästabudgetär en sammanlagd ökning av 39,8 milj. kr., varav 15,5 milj. kr. ibudgetpropositionen och 24,3 milj. kr. för ändamål som behandlas i dennaproposition." 1detta sammanhang hade behandlats dels de vid 1975/väckta motionerna 1975/76:316 av herrHermansson m. fi. (vpk), 1975/76:483 av fröken m. fl. (c), 1975/76:764av i (fp), 1975/76:772 av. (), 1975/76:773av m. fi. (vpk). 1975/76:1322 av henClarkson m.fl. (m, c, fp), 1975/76:1354 av m.fl. (m), delsde med anledning av proposilonen 1975/76:135 väckta motionerna 1975/76:2278 av herrarWiklund (s) och i (s), 1975/76:2304 av hertAhlmark m. fl. (fp), 1975/76:2305 av hertBohman m. fl. (m), 1975/76:2306 av . (m), 1975/76:2307 av hertEnlund (fp), 1975/76:2308 av . (vpk), 1975/76:2309 av hertLarfors m. fl. (s), 1975/76:2310 av herrMattsson i Lane-Herrestad m. fi. (c), 1975/76:2311 av (), 1975/76:2312 av . (m), 1975/76:2313 av . (m), 1975/76:2314 av (), 1975/76:2315 av hertNordslrandh m.fl. (m), 1975/76:2317 av hertSundman (c), 1975/76:2318 av hertSundman (c), 1975/76:2319 av herrSundman m. fl. (c, s, m, fp, vpk). Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endasl de punkter ibetänkandet, vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punklen1 (Kullurpoliliskl reformarbete) I denna punkt hadebehandlats motionerna 1975/76:2305 av herrBohman m. fl. (m), såvitt hemslällls i yrkande 3 alt riksdagenuttalade all de kullurpolitiska insalserna i ökad utsträckning bordeinriktas på barn och ungdom särskilt inom det i yrkande 4 att riksdagenbegärde att regeringen lill styrelse och till radioulredningenöverlämnade de i motionen anförda synpunkterna påetermediernas betydelse för kulturskaparna, och 1975/76:2317 av hertSundman (c). 1. alt skulle avslåmoiionen 1975/76:2305 yrkande 3 om kulturpolitiska insalser med inriklning påbarn och ungdom, 2. atl skulle avslåmoiionen 1975/76:2305 yrkande 4 om framförande av vissa synpunkier lillSveriges och ra- Nr 132 dioutredningen, Torsdaeenden ' ' skulle avslå moiionen 1975/76:2317 omuiredning an- 20 mai 1976 gåendekommersialismens negaiiva verkningar på bildkonstens område. 1.beträffande de kullurpolitiska insatsernas inriklning på barn och ungdom av fruMogård (m) och () som all utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:2305 yrkande3 uttalade atl dekullurpolitiska insalserna i ökad ulsiräckning borde inriklas på barn ochungdom särskilt i del obligatoriska skolväsendel. Viddenna punkl hade avgivits ett särskilt yttrande 1. belräffande Radiosbeiydelse för kulturskaparnas arbetsmarknad av () och (). Punklen2 (Konstnärerna i samhället) I denna punkl hadebehandlats motionerna 1975/76:2304 av henAhlmark m. fl. (fp), såvitt hemställts iyrkande 1 falt hos regeringen begärde alt förslag omvis-ningsersällning för konstnärer lades fram för , iyrkande all hos regeringen begärde all översynen avupphovsräilslagsliftningen även skulle omfalla möjligheterna till lagstad-gadräll till visnings- och biblioleksersättning, iyrkande 1 h alt hos regeringen begärde all skalieulredningen gavs iuppdrag all granska skalle- och avgifissilualionen för kulturarbetare ochandra egenföreiagare med likartade förhållanden och då särskilt övervägamöjligheterna atl låla dessa grupper bilda en särskild kategori ibeskattningshänseende, iyrkande 2 alt uttalade alt den nuvarande upphovsrätten förförfattare, konstnärer, tonsättare, fotografer m. fl. inle fick urholkas, iyrkande 3 d all beslutade atl egenföreiagare vid deklarationen fickdra av arbetsgivar- och socialförsäkringsavgifier i rörelsebilagan, 1975/76:2305av m. fl. (m), såvitt hemställts iyrkande begärde all regeringen utan yllerligare dröjsmålframlade ell nyll förslag i fråga om kulturskaparnas ekonomiska villkor, vilketgrundade sig på uttalande och de i motionen angivnaprinciperna, iyrkande 2 atl uttalade atl regeringen borde ta konlakl medkulturskaparnas organisaiioner för alt inventera möjligheterna att öka antaletarbelslillfällen för kulturskaparna, iyrkande 5 all uttalade all upphovsrätten inle flck urholkas t. ex. genom förslag om s. k. kulturell allemansrätt, 32 i yrkande 8 all uttalade allkulturskaparna borde tillerkännas förhandlingsrättenligt vad som anförls i moiionen, iyrkande 9 all begärde alt kulturskaparnas särskilda skalleförhållandenskulle beaktas i pågående uiredningar inom skalleområdet, och 1975/76:2308av m. fl. (vpk), såviii hemställts i yrkande 1 med tanke påinförande av utställnings- och visnings-ersällning ål konstnärer, all riksdagenbeslutade all ersällning för nyttjande i enlighet med vad som imoiionen godtogs som princip för statens insatser för konstnärer, iyrkande 2 all beslutade all anhålla hos regeringen om ensnabbutredning i samråd med konstnärernas fackliga organisaiioner av denkonkreta utformningen av ulslällningsersättning och visningsersäll-ning. 1. all skulle avslåmoiionen 1975/76:2305 yrkande 1 om etl nytt förslag i fråga om kulturskaparnasekonomiska villkor, 2. att skulle avslåmoiionen 1975/76:2305 yrkande 2 om en regeringskontaki med kulturskaparnas organisaiionerför att öka antalet arbelslillfällen, 3. all med anledning avmoiionerna 1975/76:2304 yrkande 2 och 1975/76:2305 yrkande 5 som sin mening gavtill känna för regeringen vad utskoltet anfört angående översynen av denupphovsrätts-liga lagstiftningen, 4. att med anledning avmoiionerna 1975/76:2304 yrkandena 1 foch , 1975/76:2305 yrkande 8 och 1975/76:2308 yrkandena 1 och 2, båda såvitt gällde visningsersällning, som sin meninggav regeringen lill känna vad utskottet anfört om all frågan omvisningsersällning borde studeras ingående, 5. all skulle avslåmotionerna 1975/76:2304 yrkandena 1 h och 3 d samt 1975/76:2305 yrkande 9. 2. belräffandedt nyll förslag i fråga om kullurskaparnas ekonomiska villkor av () och () som ansett all utskottet under 1 borl hemslälla allriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2305 yrkande I begärde allregeringen ulan ytterligare dröjsmål lade fram eil nyll förslag i fråga omkulturskaparnas ekonomiska villkor, vilket grundade sig på riksdagensullalande 1972 och de i moiionen angivna principerna, 3. beträffandeen inventering av möjligheterna att öka antalet arbets tillfällen för kulturskaparna av () och () som att ulskoltet under 2 borl hemslälla allriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2305 yrkande 2 uttalade attregeringen snarasl borde ta konlakl med kullurskaparnas organisa- 3 protokoll 1975/76:132-133 tioner för all inventeramöjligheterna atl öka antalet arbetstillfällen för kulturskaparna, belräffandefarhågor för en urholkning av upphovsrätten 4. avherrar i , Leanderoch , i , samt (samtliga s) som ansett all utskottet under 3 bort hemslälla