prot · FY0953 · 1975-12-31 00:00:00 — Närdel gäller sanktionsbeslämmelserna måste det väl vara av vikt att del finns enslraffpåföfid för en överträdelse av arbetarskyddslagen eller anvisningarnalill den-. Del finns del inie , men det är en enkel operation att sättadit straffpåföfiden; det behöver inte kräva någon omfattande procedur. Jagtycker alt detta skulle beaktas vid en bedömning av hur man skall kunnaförbättra arbelsmifiön. i (vpk) kort genmäle: Jag vill konstalera att på grund av bristande rutin blev jag överkörd ireplikskiftet med . Jagär pä det klara med, i , att frågan om en-mansbefiäningenpå järnvägsloken är allvarlig - så pass allvarlig att man inle borde väntatills arbelsmifiöutredningen har framlagt sill betänkande och en lagstiftningeventuellt tillkommer. Någradagar efter den senasie tågolyckan gjordes del en intervju med lokföraren. a. att när man kör i har man en signal var trettiondesekund. När man kör godståg häller man kanske inte riktigt samma hastighet, menman ligger väl /lim. Det gör att när den ensamme lokföraren somhar all bära ansvaret frågar sig; Hur var den där signalen ställd som jag nysskörde förbi? sä står vips nästa signal mitt framför honom. Jagtror att man när det gäller alt klara ut säkerheten pä järnvägen inte får väntatill dess arbelsmifiöutredningen framlagt sitt .betänkande och etl eventuelltbeslut fattats därvidlag. Del har gäll lid med enmansbefiäning, men delkan hända svårare saker innan beslut i ärendet fattas. HenJOHNSSON i (s) kort genmäle; Nej, i , del skall inte behöva inträffa dödsfallinnan man ingriper. De förhållanden som rådde pä KemaNord har redan blivitföremål för åigärder, och vi kan förutsätta alt arbetarskyddsslyrelsenfortlöpande föfier de frågor som kommer upp. Vihar sländigl problem med nya ämnen, nya kemiska produkter. De problemen har viinle bara i utan dem har man över hela världen. Jagsade all uppgifterna i reservaiionen beträffande redovisningen avgränsvärdeslistan är vilseledande, vilket reagerade mol. Varför,, anger ni inle all man redovisar gränsvärdena på skilda sätt iSverige och ? 1 reservaiionen ger ni del intrycket all man mäterpå samma sätt. Del är inie korrekt, ulan förhållandena bör redovisas sådana somde är. HerrHagberg har alla möjligheter att få dokumentationen frän arbetarskyddsslyrelsen.Den är inle hemlig. Jagskulle vifia säga till i all frågan omen-mansbefiäningen på tåg är föremål för arbelsmifiöutredningens arbeie. Vi harju inle här i för vana att fatta beslul innan en utredning avlämnarsitt betänkande och vi kan väl förutsätta alt utredningen kommer alt bedömaden här frågan på ell riktigt sätt. Därefter fär man vidta erforderligaåtgärder. Arbetsmtljöfrågor, m. m. i (vpk) kort genmäle: i Blenlarp anklagar mig för att jag inte skulle haredovisat hela sanningen. Jag kan erkänna alt jag inle har gjort del, men jagvill samiidigi beskylla honom för samma sak. Vid en jämförelse mellan olikagränsvärdeslistor bör man komma ihåg att varie värde i den sovjetiska listan äretl takvärde - utom på de, mycket fä, ställen där del är markeringar. Densvenska listan upptar nivåvärden. Det betyder att de avser elt utslag för åttatimmar per dag, medan takvärden inte får överskridas . Det är enskillnad. Menanledningen lill alt jag redovisat dessa listor är att man skall fäen dokumentation. vill att jag skall gä tillarbetarskyddsslyrelsen och plocka fram dessa uppgifter. Det är just där faranligger - all varie skyddsombud aldrig har någon möjlighel att ta reda pä vilkaavvägningar som ligger bakom, vilka avvikelser vi kan tillåta, hur mångacancerfall vi skall tillåta i ett visst sammanhang, var vi står med våragränsvärden i förhållande till experterna pä arbetarskyddsslyrelsen som framförtvä meningar och värderingar? Jaghar velal lägga fram dessa listor för att arbetarskyddsslyrelsen skall kunnaredovisa, värde för värde, var vi slår. Jag är inte förmögen att ta del av dearbeten som ligger bakom angivna gränsvärden, men det bör arbetarskyddsslyrelsenvara; man bör kunna redovisa vilka värderingar som ligger bakom varie värde. Arbetsmiljöfrågor, m. m. i (vpk) kort genmäle: Fru talman! Man kan, i Blenlarp, om manringer upp lokstalion få reda pä att sjukfrekvensen bland lokförarnasedan några är lillbaka har ökat, och det kan naturligtvis bero pä dentidspress och den monotona arbetssituation som den ensamme lokföraren utsättsför, framför allt på nallen. Vad man från SJ borde ha gjort när man drog indubbelbefiäningen var, all åtminstone sälla in en hög beredskap för att kunnata reda pä tågen någonslans ute i periferin. Del är sant alt man inte brukar föregripa utredningar, och det ärinle första gången det sägs i den här kammaren. Men SJ log fakiiski bortdubbelbemanningen innan man hade gjort en ordentlig utredning, och att minskasäkerheten ulan alt det försl skett en ordentlig utredning anser jag varamycket allvarligare än alt föregripa en sillande utredning. HenJOHNSSON i Blenlarp (s) kort genmäle; i Boriänge pekar återigenpå gränsvärdesskillnaderna trots de uppgifter som jag lämnat om delvilseledande häri. Jag vill framhålla för alt vi iutskottsbetänkandet inte har redovisat någon tabell med gränsvärden, på delsätt som ni har gjort för att vilseleda. Om ni hade redovisat de siffror somherr framfört och de som jag framfört för att för läsaren klargöraskillnaderna, hade det inle varit vilseledande. Men syftet har uppenbart varitalt vilseleda. I den socialdemokratiska motionen 36 yrkas alt 34 >:; iarbelarskyddslagen ulgår. I paragrafen stadgas; "Kvinna må icke användastill arbeie under jord i gruva eller stenbrott." all närmare gå in på formuleringen "använda kvinnor tillarbeie" vill jag ändå säga an ordvalet i paragrafen är föråldrat. Jaghyser en förhoppning om att paragrafen inom en snar framlid försvinner. Minförhoppning grundar sig på alt arbelsmiljöulredningen enligt utskottet i sinadirektiv har att söka undvika särbestämmelser för den kvinnliga arbetskraften iarbelsrältslig lagstiftning. Sedan vi skrev molionen har ocksåjämställdhetsdelegationen begärt hos regeringen all del inom varie departementssakområde görs en översyn i syfte att rensa ul sådana lagar och bestämmelsersom enbart gäller det ena könet. Den i molionen aktualiserade paragrafen är enomotiverad paragraf, som bör avskaffas. Ulvecklingeni vårt samhälle gör all fler kvinnor söker sig ul på arbetsmarknaden. På orterdär gruvindustrin är den dominerande näringen blir arbetsn-iarknaden mycketsnäv och kvinnorna har svårt alt få sysselsättning. Den senastearbetslöshetsstatistiken från visar t. ex. att mer än 50 96 av dearbetssökande är kvinnor. I är ;s nyanställningsbehov drygt 200personer, och mer än hälften av ansläll- visar någol av problemen och begränsningarna förkvinnorna som vill komma ut på arbetsmarknaden pä orter, där -gruvindustrin ärdominerande. Teknikeninom gruvindustrin har utvecklats, och kroppskrafterna har exempelvis intelängre samma belydelse som . Jag vill framhålla alt den enskildaindividens förutsättningar skall vara det avgörande i underiordsarbete liksom iandra sammanhang. Alla män är inte lämpade för alla arbeten. Lika litet kan manförutsätta att alla kvinnor passar i alla arbeten. Sedan1962 finns möjligheter till dispens för kvinnliga underiordsar-beiare. Del ärelt otillfredsställande system, bedömningarna kan bl. a. påverkas av tillgängentill arbeie på orten. Dispensförfarandet kan upplevas som godtyckligt av demsom berörs av det. Dispensansökningarna behandlas i slor utsträckning av män,och fortfarande kan vi därvid möta en mycket konservativ syn på kvinnan. Dettaförsöker man döfia genom fraser som "vi är rädda om våra kvinnor".Varför förutsätter de som säger så inle alt kvinnan är i stånd att väfia själv?Vi skall vara rädda om varandra. Det innebär ocksä all vi skall unna varandraden lillfredsslällelse del innebär alt ha ell arbeie. Vihar i vår moiion angivit vissa synpunkter pä målsättningen för arbelsmifiön:"Det måste vara en självklar målsättning alt arbetsmiljön i gruvornaliksom pä andra arbetsplatser från arbelarskyddssynpunkl skall varatillfredsställande, oberoende av om del är män eller kvinnor som arbelar där.Arbeismifiöer som anses olämpliga för kvinnor kan inle heller anses lämpligaför män." I dessa synpunkter har även utskollet instämt. Dennegativa inställning lill kvinnans underiordsarbete som jag möter exempelvis imitt eget län grundar sig säkerligen niånga gånger på alt man upplever det helasom ett hot om ökad konkurrens pä arbetsmarknaden. Den oron kan i viss mänvara förståelig, men den motiverar inle alt 34 ij skall vara kvar. Vihar fått ändrade attityder till kvinnor och arbeie, men fortfarande anseralltför mänga all del är självklart all mannen skall ha arbeie försl, kvinnan iandra hand. Det märks speciellt dä det är ont om arbetstillfällen. Allas rälllill arbeie har inle trängt in överallt, t. o. m. i seriösa debatter kanbehovet av sysselsättning för kvinnor motiveras med att kvinnor skall skyddasfrån all se alltför myckel på TV och bli psykiskt oroade av det. Detfinns många fördomar alt bekämpa innan vi fåren arbetsmarknad på lika villkorför män och kvinnor. Förall komma lill rätta med en del av de svårigheter som kvinnorna möter päarbetsmarknaden är del nödvändigt med attitydförändringar, men det är ocksåväsentligt alt antalet arbetstillfällen ökas. Vi har fortfarande en regionalobalans och undersysselsätlning pä många orter. Del är angelägel altansträngningarna att komma lill rätta med ensidigt näringsliv ochundersysselsätlning intensifieras. Men jag vill framhålla att även om vi inle harbalans mellan tillgång och efterfrågan på arbeie Arbetsmiljöfrågor, m. m. Arbetsmiljöfrågor, m. m. så är det inte motiveratmed särbehandling beroende på kön Det ärangeläget att vara observant på dispensansökningarna sä att inte tillgångentill arbete och en allmänt konservativ inställning till kvinnor och kvinnorsarbete fåravgöraom dispens bevifias elleravslås. När gruvindustrin expanderaroch nyanställer personal är del lättast att fä kvinnorna in i industrin. Därförär del också vikligl att diskriminerande lagstiftning undanröjs snabbi,eftersom lagstiftningen bl. a. verkar som en spärr vid utbildning. Motivet attutbilda sig exempelvis lill industrieleklriker är litet om man är lokalt bundenlill en gruvori, där underiordsarbete är det enda som erbjuds och vägen dit ärspärrad av särlagsliflning. Jag slutar med en förhoppning om att 34 ! ; i arbelarskyddslagen i ensnar framtid las bort och även med en förhoppning om all de dispensbevifiandeinstanserna är generösa medan denna paragraf ännu är kvar. Utskottet har enpositiv skrivning med anledning av molionen, och jag kommer alt stödjautskottets hemställan. I socialutskottets betänkande nr 4 behandlas motionen nr 80 angående enskärpning av arbetarskyddslagen. Utskottet har behandlat molionen välvilligtoch som sin mening sagt alt del är angeläget att i arbetarskyddslagsliflningenges möjligheter lill sanktioner mot arbetsgivare som åsidosätter sinaförpliktelser och att ylleriigare åigärder kan behöva övervägas för alt geeftertryck åt arbetarskyddsföreskrifterna. Arbelsmifiöutredningenkommer att pröva omfattningen av arbetarskyddsstyrelsens rätt att meddelaföreskrifter som är förenade med omedelbar siraffgaranii. Man skall iarbelsmiljöulredningen ta upp denna fråga lill en samlad bedömning i anslutninglill alt utredningen genomför sin fortsatta översyn av hela lagstiftningen. Självfallethade jag helst sett - som jag också påpekat i motionen -alt frågan fått ensnabb lösning. Men jag är medveten om att del är svårt att rycka lossen del ur utredningen för att behandla den separat. Del väsentligaste är ju attarbelsmiljöulredningen har alt ta itu med frågans lösning och alt del blir enskärpning. Ivpk:s reservalion nr 13 som anknyter lill vår motion, krävs också altsanktionsbeslämmelserna skall skärpas och att erforderliga förslag lilllagstiftning skall föreläggas . Jag instämmer självfallet ivad reservanten har anfört - att det är en angelägen fråga som måste lösas. Delhar man ju också sagt i ulskoilels belänkande. Mot bakgrund av utskottelspositiva skrivning, att frågan skall lösas i arbelsmifiöutredningen, och dåjag, som jag tidigare sagl, har förståelse för all frågan måste lösas i etlsammanhang, kommer jag all rösla för ulskoilels hemställan. Hen i (s): I motion nr 1262 har vi socialdemokratiska ledamöter i Kristianstadslän begärt förslag om att man skall förlägga en del av yrkesinspektionensverksamhet till Kristianstad-Hässleholms primärcenlrum. Delta har vi begärtmot bakgrund av den struktur inom näringslivet som kännetecknar distriktetsverksamhet och med hänsyn till befolkningstätheten och den omfiittningnäringslivet har i detta område. Effektiviteten och målsättningen föryrkesinspektionens verksamhet skulle därigenom förstärkas. Vimolionärer noterar därför med tillfredsställelse den behandling utskottet gettvår motion. Ulskottet är överens med motionärerna om att del är vikligt allyrkesinspektionen kan verka nära arbetsställena, vilket lalar för de i molionenframförda kraven. Vidare erinrar utskottet om de reformer på arbeismifiöomrädelsom trädde i kraft och som syftade lill all effektiviserayrkesinspektionens insatser. Samtidigthar vi motionärer förståelse för att del är berättigat alt avvaktaerfarenheter av nyinrättade dislriktsorganisalionen föryrkesinspektionens verksamhet. Vinoterar även att arbetsmifiöulredningens uppdrag omfallar yrkesinspektionensorganisalion och att förslag frän denna utredning beräknas föreligga . Del flnns anledning förvänta att det i motionen framfördaförslaget därvid beaktas. Med della och vad som i övrigl anförts i utskottetsbelänkande har, som vi bedömer det, vår framställan förts framåt. Jag har därför inget annat yrkande än om bifall till uiskottsmajoritetensförslag. HenÅKERLIND (m): Del har under den här debatten sagts några saker som jag ville bemötalitet utföriigare, och därför anmälde jag mig sist på talarlistan. Närdet gäller sjukfrånvaron säger i att det är ettallvarligt problem. Men tycker tydligen inte att man behöver taså allvarligt på ell allvarligt problem. säger all inte hellerdel som jag har anfört, när jag talat om sjukfrånvaron, är skäl för bifall tillreservationen 5 vid betänkandet nr 4 om tillsättande av en allsidigt sammansattkommitté med uppgift att kartlägga orsakerna till den höga sjukfrånvaron ochatt framlägga förslag lill ätgärder. Jaghar i mitt anförande angett en lång rad önskemål som de fackligaorganisationerna framfört och som redovisas i den rapport som den av LO och SAFtillsatta arbetsgruppen lagt fram. I den rapporten kan man pä sida efter sidafinna skrivningar som styrker värt förslag. Detär inte skäl för bifall, säger i Blenlarp. Då undrar man; Vilkaskäl väntar i på? HerrNordberg säger angående frågan om utseende av skyddsombud att man inle skallfrånta de fackliga organisationerna rätten att utse Arbetsmiljöfrågor, m. m. Arbetsmiljöfrågor, m. m. Men om manåtergår till de regler som gällde tidigare, vilkel vi moderater föreslår ireservaiionen 10, innebär del an arbelslagarna själva utser sina skyddsombud.Om de vill och lycker all det fungerar bällre kan de emellertid överiäta denrällen pä den fackliga organisationen. Huvudsaken är ju all de anställda självaskall ha beslutanderätten. Omdet skulle vara sä som lydligen tror, all medlemmarnaundersädana förhållanden fråntar den fackliga organisationen rällen alt utseskyddsombud, måste ju del bara innebära all medlemmarna är missnöjda med denfackliga organisationens val. Jag lycker inle all man i sådana fall skall sökaförkväva den enskilda arbetstagarens önskemål, och därför är förslaget ireservationen 10 det rikliga enligt min mening. Så några ord till herrFranzén i . Jagredovisade ingående i mitt tidigare anförande när del gällde sjukfrånvaron attElektrikerförbundet vill ha en utredning om ackordsarbetets inverkan päindividens psykiska hälsa och att förbundet även vill ha effekterna påsjukfrånvaron av damm- och bullerskador belysta. De problem man här har talatom finns spridda i hela värt land - det är jag alldeles övertygad om. Allt dethär berodde enligt på en enda namngiven person. harkommit med etl sensationellt avslöjande. Om kunde namnge depersoner som ensamma är ansvariga för andra problem i samhället, så kanskeproblemen kunde lösas, för dä visste vi vilka personer vi skulle gå på,och del skulle vara ganska enkelt. Men,fru lalman, del är inle sä enkelt. påstående kan, som sä mångaandra kommunistiska påståenden, knappast tas pä allvar. i (vpk); Jag vel inte, , om del skulle göra saken bättre alt jagstod här och namngav en väldig massa människor, vilkas handlande naturligtvisligger till grund för all ackordshetsen, stressen för människorna, blivit avdet slaget all vill ha denna påverkan på individenspsykiska hälsa utredd. Alljag här namngav berodde pä alt även nämnde denutredning som ville ha. är direktör iElektriska arbetsgivareföreningen, och med det engagemang som jag har inomSvenska elektrikerförbundet har jag varit i debatt medPercy . Jag vet också all och liksom hela och allaarbetsköpare i det här landet är emot att arbetarna får ett fast lönesystemutan meritvärderingar och utan alla effektivitets-bringande metoder. Därför ärdet angelägel, , att man stryker under alt det är , moderateroch andra som är grundorsaken lill dessa utredningar. Hen (); sade att arbetslagarna själva skall fä utse skyddsombud,och del moderata förslaget är bara all återinföra den ordning som tidigare gällde.Ja, i teorin gällde den ordningen, . Men i praktiken fungerade detsä all lönlagarna ansåg det vara lämpligast alt skyddsombuden utsågs av defackliga organisationerna på deras medlemsmöten. Och del är den ordningen, somi praktiken tillämpades tidigare, som är lagfäst - alltså den ordning somarbetstagarna själva har rekommenderat. A rbetsmiljöfrågor, m. m. Hen i Blenlarp(s); Jo, , jag betraktar sjukfrånvaron som ell allvarligtproblem. Men jag är inle sä misstrogen som mot LO, SAF och TCO.Jag har fullt förtroende för LO och TCO, och jag trodde alt hadeförtroende för SAF. Men så är lydligen inle fallet. Detskulle vara mycket att tillägga, fru talman, men jag skall inte uppta kammarenstid med en ny debatt i den här frågan. HenÅKERLIND (m): sade alt systemet tidigare hade fungerat så attarbelslagarna i allmänhet överlät frågan om utseende av skyddsombud på denfackliga organisationen. Men vad är då rädd för, om man återgårtill den ordningen? Del förslår jag inle. Då blir del ju enligt ändring. Sedanvidhöll i att det är någon enskild arbetsgivare som äransvarig för problem pä damm-och bullersidan och för denpsykiska ohälsan osv. Men om känner lill någon enskildarbetsgivare som har ett speciellt ansvar i del fallet, så skall det tas uppden fackliga vägen. Då skall påverka de fitckliga organisationernaalt la upp frågan. har ju fört förhandlingar med arbetsgivarna; tadå upp frågan den vägen, , om ni vet att del går all göra något åtsaken! Menjag menar, fru lalman, att vad har pekat på och vad somredovisas i utredningen är att man vill ha dessa frågor in i den storautredning som man tänker sig pä hela arbetarskyddsom-rådel. HenNORDBERG (s): frågade varför jag är rädd för att införa den ordning sommoderata samlingspartiet föreslår, när vi ju ändå är medvetna om alt det ipraktiken inte kommeratt innebära någon ändring. Ja, , det är justvår vetskap om alt det inle sker någon ändring i praktiken som gör all vitycker att det är hell onödigt att vidta någon ändring. Arbetsmiljöfrågor, m. m. Hen iStockholm (vpk): Jag trodde alt kände till alt det inte är så lätt attklara ul alla frågor vid förhandlingar. Likaså trodde jag all alt arbeisköparna sitter på sina pengar. Vidarehar del sagts mig att är f d. byggnadsarbetare, och då vill jagställa en kort fråga till honom: Uppfattar ackordsystemet som eltbällre system - med lanke på att har varit byggnadsarbetare - ändet syslem med .fast månadslön som han har , när han sitter här som ledamot ikammaren? Jag är helt övertygad om att lönesystemet - ackordet - medför stressoch psykisk ohälsa. HenÅKERLIND (m); Äntligen är och jag på samma linje, i en enda sak: vi äröverens om att ackordet kan förorsaka stress och psykisk ohälsa. Men om manvill ha ackord eller månadslön är en fråga som fär las upp vid de fackligaförhandlingarna. Närdet gäller krav på en undersökning av sjukfrånvaronböriar nu backa. krav går nämligen ut på allfrågorna skall tas upp i en utredning. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrGustavsson i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes föfiande voleringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 3 punkten 1 mom. 4röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Arbetsmiljöfrågor, m. m. Den som vill att kammarenbifaller socialutskottets hemställan i beiänkandel nr 4 punkten 1 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrJonsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i Boriänge, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 4punkten 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i Boriänge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 291 Nej - 15 12 protokoll 1975. Arbetsmiljöfrågor, m. m. Propositionergavs pä bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 4 punklen 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrGustavsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr i Boriänge, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 4punkten 5 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrFranzén i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resullal: