prot · FY0936 · 1975-12-31 00:00:00 — Slopandeav beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet 1 skalleulskollels betänkande nr 7 behandlas etl antal motioner medkrav på slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet,flertalet frän . Jordbrukareoch rörelseidkare är ju skattepliktiga för naturauiiag frän jordbruk ellerrörelse. Denna form av beskattning av naturaförmåner ifrågasätts inte i någotannat avseende än när det gäller uttag av bränsle från egen skog. All dejordbrukare och skogsägare som använder sig av detta bränsle för uppvärmning avsin bostad är kritiska mot beskattningen beror på all de anser all della arenulomordentligt ringa förmån. Den kan jämställas med vad som enligt förfatiningsbesiämmelsernagäller för t. ex. löntagare, nämligen att vissa mindre förmåner till elt värdeav högst . ej behöver lagas upp till beskattning. Detrör sig här om skogsprodukter som saknar alternativt värde, då del är uppenbartatt del som är användbart för industriell förädling också bör användas tilldelta ändamål. Varie skogsägare är säkert så ekonomiskt medveten att han inteeldar upp skogsprodukter som kan försäfias som råvara för skogsindustrin. Glädjandenog har, som del framhålls i reservationen, skogsindustrin iallt större utsträckning kunnat använda även klenare Slopandeav beskattningen av flin bränsle från egen fastighet och sämre sortiment. Dellainnebär all vi bättre kan tillvarata de resurser vi har i vår skogsproduktion.Även med dessa ökade möjligheter att tillvarata skogsprodukterna kommer en vissmängd avfall att bli kvar i skogen, om detta ej tillvaratas som bränsle. För engod skogs- och naturvård är del värdefullt att sådant avfall blirtillvarataget. Enligtgällande bestämmelser skall vedens värde tas upp till elt belopp motsvarandevärdet i upphugget och hemkört skick. Då denna avfallsved ej kan försäljas somindustriell råvara, torde den inle heller i detta skick kunna ha något nämnvärtsaluvärde. Beskaliningen drabbar ju endast den som äger skogen om vederbörandesjälv lar vara på avfallet. Fri-lidshuggare som tillvaralar skogsavfallbeskattas inte. Psykologisktär det mycket irriterande för skogsägare all de blir beskattade då de ansersig göra en frän skogs- och nalurvårdssynpunkt värdefull insats genom alltillvarata delta avfall. Detta har säkerligen bidragit till att etl allt mindreantal skogsägare eldar med ved, så att del sammanlagda värdet av bränsle somnaturaförmån nu uppgår till relativt små belopp. Frånsåväl energi- som nationalekonomisk synpunkt bör vi tillvarata de möjlighetervi har att stimulera till ökad användning av inhemskt bränsle. Ett led i ensådan strävan är att vi genom alt avskatTa denna beskattning stimulerar tillökad användning av avfallsved i stället för ofia för uppvärmning avbostadshus. Det kan inte vara rimligt alt behålla bestämmelser som skattevägenmotarbetar de skogsägare som vill använda sitt avfallsvirke till vedbränsle,som samhället genom lån och bidrag stimulerar till övergång frånoljeledning till vedeldning. Vianser all den avfallsved som jordbrukaren-skogsägaren lar till vara har såringa värde att del inle finns anledning att ta upp della till beskattning. Jag ber attfä yrka bifall till reservationen. Hen (); har redan utvecklat en hel del av vad jag hade tänktsäga här. De tre icke-socialistiska partierna har motionerat om att man ickeskulle ta upp till beskattning det värde som utgörs av tillvaratagandet av denved som finns i vederbörandes egen skog. Beskattningenär ju för statsmakternas del av litet värde, men för skogsägarna är detta enangelägen fråga. Det är oftast skräpskog och reslvirke som respektiveskogsägare tillvaratar. De höga arbetskraftskostnaderna gör väl också alt endel ved lämnas kvar i skogen som man möjligen annars skulle ha kunnat ta tillvara. Det är således i slor utsträckning städning av skogen som de enskildaskogsägarna ägnar sig ål. Denstimulans till vedanvändning som vårt förslag innebär får man heller intebortse ifrån. Genom att ta lill vara della vedbränsle kan man säkert totaltsett spara en hel del av del bränsle som man annars måste imponera. Skogsbolagenräknar visserligen med alt nu ta till vara ännu mera av skogsprodukterna -klenvirke, stubbar och kärna som las ul ur stub- Men det liggerlitet längre fram i tiden, och man har inle böriat med det i någon störreutsträckning. Principenatt beskatta en åtgärd som i själva verket är landskapsvårdande tycker jag ärganska betänklig. Jag ber därför, herr talman, all fä yrka bifall tillreservationen i skatteutskottets betänkande nr 7. HenSTADLING (s): De moiioner som behandlas är såvitt jag vet längstaföfietonger. De har föfil oss i bevillningsutskottet och senare i skatteutskottetända . Varie gång de varit uppe till behandling i har deavslagils, ibland med ganska slor majoritet. Man kan väl då ställa frågan;Varför denna envishet från sida? Många tycker kanske all del inte ärså myckel att bråka om, och det är del väl inte heller om man räknar i redapengar. Men här rör del sig faktiskt om en ganska slor principiell fråga. Enligtkommunalskatlelagens bestämmelser hänförs lill intäkt av rörelse bl. a. värdetav varor och produkter som tas ul för rörelseidkarens, hans famifis ellerhushållsmedlemmars räkning. hör självfallet de produkter man konsumerarfrån den egna jordbruksfastigheten. Skulle man, som motionärerna vill. göraundanlag för jordbrukare i vissa fall så skulle man komma in på en ganskabesvärlig och farlig linje. Andra rörelseidkare skulle alldeles säkert kommamed liknande krav. och då är del risk för alt vi bryter sönder skattesystemet idetta besvärliga avsnitt. Attskatteplikt föreligger för dessa uttag framgår ju klart av kommunalskatlelagensbestämmelser. Någon tveksamhet i detta avseende har heller inte förekommit vidden praktiska tillämpningen. När det gäller bränslet ärdet väl närmastvärderingen av uttagen som man tvistat om. Men vid dessa värderingar som jusker länsvis, åtminstonne för del. har i regel jordbruketsföreträdare deltagit, och man har därigenom fått garantier för att uttagen inteblivit för högt värderade. Konsekvensenbjuder alltså att dä vi tar upp värdet av de produkter som konsumerats i detegna hushållet lill beskattning när det gäller personer som driver handeleller annan rörelse, så kan man inte göra undantag i fråga om bränslet frånden egna fastigheten. betänkande har fogats en gemensam borgerlig reservation som i stortföfier samma motiveringar som anförts i motionerna och som de föregåendetalarna pläderat för. En del av detta är värt att kommentera. a. att avfallsvirke är oanvändbart för industriellt ändamål. Ja, nular man när det gäller massan dimensioner ned i loppmåll och när delgäller brännveden ända ned lill . Det som sedan blir kvar är det. såviiijag kan förstå, inte många skogsägare som går och plockar upp - det är juavfallsvirke. Del måste absolut höra till undantagen all man går ochplockar kvistar och grenar för att få bränsle till värmepannan. Och gör mandella är det klart utsagt att då skall en annan värderingverkställas. Slopandeav beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet 6Riksdagens protokoll 1975. Slopandeav beskattningen av jiitt bränsle från egen fastighet 1TV kunde vi se att t. ex. Hälsingebolagen redan harböriat använda grönmassa, som man kallar del. Detta betyder att man lar lillvara kvist och sådana saker, och då blir del fakiiski städat i skogarna. Enannan sak som motionärerna lar upp är frågan om all fritidshuggare somtillvaratar skogsavfall inte blir beskattade efter samma normer som i övrigtgäller. Här måste man emellertid observera all avverkningskosl-naderna äravdragsgilla för skogsägare när de lar virke från den egna skogen. En villaägaredäremot beskattas som bekant efter schablonmetoden och kan föfiaklligen intetillgodogöra sig dessa avdrag. Det är det som är skillnaden. Meddetta, herr lalman, har jag klargjort ulskoilels mening, och jag yrkar bifalltill utskottets hemställan samt avslag på berörda motioner. HerrHALLENIUS (c) kort genmäle: Jag betonade redan i min inledning ati det inte ifrågasattesbeskattning av naturaförmånerna som helhet, ulan all del endast gälldebeskattning av bränsle från egen skog. kan ju jämställas med stadgandeti skatteförordningen att förmåner av mindre värde inle skall beskattas. Vad frilidshuggarna beträffar ärdet värdefullt frånskogsvårdssynpunkl all de lillvaralar skogsavfall. Men även den enskilde skogsägarenfår la till vara skogsavfallet på ungefär sanima villkor, därför all del äralldeles för dyrt alt anlita arbetskraft för det arbetet. När man lyssnar på denna debatt får man en känsla av all del måste varamyckel egendomliga träd del här är fråga om. Det är nästan bara topparalltihop. En botaniskt intresserad person skulle säkert kunna göra en hel delintressanta konstateranden. var inte för an säga delta som jag begärde ordel ulan för all förklaravarför jag kommer att rösta med utskollet, som jag har gjort alla år tidigarenär detta ärende har varit uppe. Jag kan inte ändra min som jag tyckerförnuftiga mening i denna fråga bara därför alt mandatfördelningen i dennaförsamling har blivit annorlunda. Viskall inle göra undanlag från de principer som gäller vid beskattningen. Manbeskattas ju för naturaförmåner, och an ha friii briinsle är ju en ganskavärdefull förmån. Alt kunna värma upp en stor bostad utan några direktakostnader är ingen dålig förmån, och den beskatias dessutom mycket lindrigt.Det har här sagts an del är en ringa förmån men det kan också sägas vara enmycket ringa beskattning. Detär inle heller någon från taxeringssynpunkt särskilt trängd grupp del härgäller. Om man hade ilai lill de löntagares hjiilp som skattar förvartenda nickel de fiänar-ja, då hade jag kunnat ha förståelse fördel. Men säär det ju inle. Den grupp del här gäller har ell skattetryck som är myckelringa i förhållande till vanliga löntagares. Sedan har också vårenergipolitik loris in i resonemanget, men man kan ju inte användakonstruerade skatieorättvisor som styrmedel i vår energipolitik. Det tycker jagvore alldeles befiingt. Slutligenbara en kommentar lill argumentet att friiidshuggare slipper all skatta. Det ärklart att de gör det. Skillnaden är ju den att för en lantbrukare ellerskogsägare är del en naturaförmån i en förvärvsverksamhet. Där skall man laupp den förmånen; och där får man som sagl också göra avdrag för kostnadernaatt forsla hem bränslet. Det kan ju inle en fritidshuggare göra. Denjämförelsen hallar därför. Jag tror att del räcker med det anförda, och jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Slopandeav beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Hen LEUCHOVIUS (m): Som sagts är denna fråga om skattebefrielse för bränsle frånegen fastighet en gammal bekant och en långkörare i denna församling. Del nya ifrågan skulle väl vara alt lägel pä energiförsöfi-ningens område har blivitlitet annorlunda. Att vårt inhemska bränsle kommer till ökad användning påområden där detta är möjligt är mera aktuellt än kanske någonsintidigare. Bara detta borde vara motiv nog för bifall till den reservation somhar fogats till skalleulskottets förevarande betänkande. Utskottsmajoritetenhar ansett att en sådan stimulans är angelägen, men har man tyckt alldetta är en alldeles för liten sak alt tala om i energisammanhang. Jag delarinte den uppfattningen utan anser att del finns skäl för all ta lill vara ävenmindre energilillskoll. De är säkerligen betydelsefulla för vår energiförsörining.Och om del dessutom från mifiö- och naturvärdssynpunkter och från skogsbrukelsegna synpunkter är önskvärt och nödvändigt alt få bort de restpartier avbränsle som finns i skogarna, sä kan det ju inle vara annat än en bra sak. HerrStadling sade alt detta klena bränsle går att säfia . Ja, det finns kanskenu bättre möjligheter än tidigare att avyttra klenare dimensioner, men detmåsle ändå finnas vissa kvantiteter för att del över huvud tagel skall varalönsamt all hämta på avverkningsplalserna. I mänga fall kan det vara besvärligtom man bara har klent virke, och jag tror inte all del heller betalar sig säsärskilt bra. Sedansade alt det är en stor förmån för en jordbrukare all ha frittbränsle. Del är synd alt bor så långt från mig, annars skulle jagerbjudit honom all fritt fä hämta så mycket bränsle han behöver lill sinfastighet hos mig ulan all betala någonting för det. Jag har erbjudit andra denmöjligheten, men del är inle många som har nappat på den. Somdel har sagts här tidigare används numera för bränsleändamål mycket klenvirke,gallringsskog. som inte går alt sälja. Det måsle också tas med ibedömningen. Man kan kanske tillägga att arbetet med an samla ihop. att hugga upp och att elda faktiskt borde vara bestraffningnog utan alt man därtill skall behöva skatta för denna naturaförmån, somegentligen inle finns. Slopandeav beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet HerrSjöholm och utskottels majoritet har rest principiella invändningar och menatatt jordbrukare och skogsägare har mycket stora förmåner som ingen annan får.Läget är som jag sade tidigare alt de fritidshusägare och andra fastighetsägaresom vill på skogsmark hämta bränsle gör det oftast utan att behöva betalanågonting till markägarna eller genom att beskattas för del. Där finns alltsåen skillnad. Jag vill avslutningsvis bara uttrycka den förhoppningen att kammaren lämnar ett litet bidrag till vår energiförsörining genoin att rösta förreservationen i skatteutskottets betänkande nr 7. HenSTADLING (s): Jag har tidigare försökt besvaradessa frågor. När det nu sägs att del gäller energi kan man fråga sig vad detär som saknas mest, ofia eller råvara till skogsindustrierna. I dagens läge harvi faktiskt gott om ofia i landet men vi saknar 15 mifi. m' skog lillskogsindustrin. Man kan tvista om var den stora bristen ligger. HerrSJÖHOLM (fp): Jag tackar för erbjudande om att få den här veden. Kanjag bara få den fraktfritl så skall jag gärna acceptera det. Närdet anförs alt del är bra att ta lill vara virke när ofian har blivit dyrarevill jag säga att det är del sämsta argumeni man kan anföra. Alla andramänniskor skall alltså få dyrare eldningskostnader, men man vill ta bort dennalilla beskattning. Det är elt befängt argument. Sedanhar jag en principiell uppfattning om detta med skatt; Låt skatt vara skatt!Använd inte skatten som ett instrument till en massa annat, dä ökar manskatteorättvisorna. Låt skatten vara skatt och gör den rättvis och likformig.Den är så fruktansvärt orättvis som den är, och varför skall vi ökaorättvisorna? HenLEUCHOVIUS (m): talar om all det är myckel bättre att vi importerar ofiaoch fördärvar vår valuta än att vi använder skogsprodukterna. Jag har tidigaresagl att det inte är de skogsprodukter som går att säfia som används föruppvärmningsändamål. Vadbeträffar är del verkligen beklagligt att han inte ens vill kostapå frakten när han får bränslet gratis. Jag tycker all han borde ha accepteratdet erbjudandet. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrAndersson i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition; Den som vill all kammarenbifaller skaiteutskollels hemställan i be- Nr 36 tänkandet nr 7 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Knä red m. fl. A vdraget förväsentligen nedsatt skatteförmåga Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omrösiningsapparal verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: §16 Avdraget för väsentligen nedsatt skatteförmåga Föredrogs skaiteutskollels betänkande nr 8 medanledning av moiioner om avdraget för väsentligen nedsatt skatteförmåga. Idetta belänkande behandlades motionerna 1975:12av herrar Böriesson i (c) och i Skärstad (c), 1975:196 av herrar () och i (fp), 1975:233 av hen Henmark(fp), 1975:698 av m. fl. (m), 1975:700 av iAlingsås m.fl. (fp), 1975:1062av i m. fl. (m), vari hemställts alt hosregeringen skulle anhålla om utredning och förslag syftande tillskaltelätlnader genom rält till avdrag m. m. för vård och tillsyn av sjuk elleråldrig nära anhörig i enlighet med de i denna moiion angivna riktlinjerna samt 1975:1068 av i Trobro m. fl, (m), varihemställts att 50 >; 2 mom, kommunalskallelagen ändrades så, att ordet"väsentligen" utgick, vilket innebar att utgifter för en dyrarelivsföring i samband med sjukdom eller handikapp borde kunna beaktas genomextra avdrag, även om utgifterna inte föranlett väsentligen nedsattskalteförmåga. 1, motionen 1975:12, 2, motionen 1975:196, 3, motionen 1975:233, 4, motionen 1975:698, 5, molionen 1975:700, 6, motionen 1975:1062, 7, molionen 1975:1068, Avdragetför väsentligen nedsatt skatteförmåga Reservationhade avgivits av i Trobro (m) och () vilka ansettall utskottet under punkterna 6 och 7 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:1068 och med anledning av molionen1975:1062 skulle anta av reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring ikommunalskallelagen (1928:370). FruTROEDSSON (m): Moderata samlingspartiet har krävt ändring av bestämmelsernai 50 § 2 mom., andra stycket kommunalskallelagen. Dessa bestämmelser medgerextra avdrag, om den skattskyldiges skatteförmåga varit väsentligen nedsattlill föfid av långvarig sjukdom, ålderdom, olyckshändelse, underhåll av andranärstående än barn som man uppbär allmänt barnbidrag för eller annan liknandeomständighet. Vårtförslag.lill ändring har gått ut på att mildra kravet på all erhålla sådantskatteavdrag. Del skulle kunna ske genom att ordet "väsentligen"ulgår. Kravetatt skatleförmågan skall vara väsentligt nedsatt har givetvis medfört en myckelrestriktiv inställning till dessa avdrag från taxeringsnämndernas ochskatterätternas sida.. Vägledande i sammanhanget har naturligtvisriksskatleverkels meddelanden varit. Dessa har endast gälltdiabetiker. Diabetikerna medges utan prövning av kostnaderna ett extra avdragpå . om inkomsten understiger . för ogift och 35 000kr. för makar tillsammans. För skattskyldiga i högre inkomstlägen bör, sägerriksskatteverkel, extra avdrag för nedsatt skalleförmåga lill föfid avdiabetes medges endast om verkställd prövning ger vid handen att denskatlskyldiges skatteförmåga varit väsentligen nedsatt lill föfid av sjukdomen. Dessainkomstgränser har i praktiken varit vägledande också när del gällt andrasjukdomar eller handikapp än diabetes: Överstiger inkomsten inle obetydligt 25000 resp. . tycks avdrag medges endast i de fall då den skallskyldigekan påvisa myckel höga extra kostnader för sin sjukdom eller sitt handikappeller sin omsorg om anhörig. länsskalleräii hade man uppe ett ärende som gällde en kvinna medså svåra eksem all hon av den anledningen hade blivit förtidspensionerad. Honkunde påvisa direkta kostnader på grund av sitt handikapp med nära 3 000 kr.Men makarnas inkomst uppgick lill . tillsammans, och med hänvisninglill inkomstens höjd avvisade skatterätten besvären. Detta innebär, somframhålles i reservationen av i Trobro och mig, en extramarginalskatt, i detta fall på ca 25 96. Hade makarnas inkomst endasl uppgåttlill . hade de förmodligen erhållit avdraget för nedsattskatteförmåga. Men vid en inkomst av . blev avdraget 0. Enligtvår uppfattning bör sjukdomen eller handikappet som sådant vara den avgörandeorsaken lill skatteavdraget. Del är jämförelsen mellan den friske och den sjukeeller handikappade med samma inkomst som görett avdrag berättigat.Iden mån handikappersättning eller andra bidrag utgår måsle det naturligtvisbeaktas. Men utskottet menar att sjuka eller handikappade över huvud laget bästhjälps genom direkta bidrag. Många människor får emellertid inga bidrag pågrund av sitt handikapp eller sina omsorger om vårdbehövande anhörig eller avliknande anledning. Då kräver skatterätivisan, som vi ser det, att de i ställetfår en skattesänkning på grund av den nedsatta skalleförmågan. Bidrag kan naturligtvisinle heller täcka alla de olika typer av kostnader som kan uppträda i dessasammanhang. Ettbifall till reservationen skulle också lösa de problem som las upp i en annanmoderat moiion av i m. fl. Den går ut på utredning ochförslag om avdragsrätl för kostnader vid vård och tillsyn av sjuk eller åldrignära anhörig. I skatleutskottets belänkande behandlas också flera andramoiioner som i allmänhet går ut på bättre möjligheter till avdrag för personermed olika handikapp eller sjukdomar. Även de här önskemålen skulle bli bättretillgodosedda än om reservationen bifölls så alt ordel"väsentligen" utgick. Jagvill avslutningsvis starkt understryka vad utskottet skriver i näst sistastyckei; "Detär givelvis önskvärt att riksskatteverkel med nya anvisningar söker åstadkommaen mer enhetlig praxis beträffande extra avdrag för dem som drabbats av sjukdomoch handikapp av olika slag. något som enligt vad utskollet inhämtat ocksåuppmärksammas inom verket. Även om riksskatteverkel givelvis skall bedöma dessafrågor självständigt, vill utskottet uttala förhoppningen att verket - trots desvårigheter som föreligger - kan komma fram lill mergenerella hållpunkter för taxeringsmyndigheterna inle endast beträffande demsom fåll sin skatteförmåga nedsatt genom egen sjukdom utan också i sådana falldär barns och andra anhörigas sjukdom medfört avsevärda kostnader för denskaltskyldige." Närdel gäller önskemålen om ytterligare anvisningar skifier vi reservanter ossinle från ulskotlei. Vi vill tvärtom understryka önskvärdheten i det som utskottethär säger. Det föreligger nämligen i dessa sammanhang en mycket stor oklarhetpå många punkter. För all ta ett exempel: Har en låginkomsttagarfamilj rättatt dra av kostnader för diabetes om det är etl av barnen som lider av dellahandikapp? Därutöver,herr lalman. ber jag att få yrka bifall till den vid uiskotteis betänkandefogade reservationen. Avdraget för väsentligen nedsatt skalteförmåga i (s); Skatteutskotlel behandlar i del här beiänkandel en rad moiioner sominnehåller olika krav på rätt till avdrag för nedsall skalieförmåga. Flertaletav dessa motioner har avstyrkts av ell enhälligl ul-skoll, och anledningen lilldella ställningstagande är närmast att riks-skatteverket har dessa frågoraktuella. Ulskoilei ullalar också, som mycket rikligt sade,önskvärdheten av att riksskatteverkel Avdraget för väsentligen nedsatt skatteförmåga ger nya anvisningar somsyftar till alt åstadkomma en enhetlig praxis för de här extra avdragen för demsom drabbats av sjukdom eller handikapp av olika slag. Del bör kanske betonas- och del framgår också av betänkandet - att man enligt kommunalskattelagenredan nu kan få extra avdrag om skatleförmågan är väsentligen nedsatt av dessaskäl. Avdraget får dock inle vara högre än . Denreservation som fogats till beiänkandel och som undertecknats endast avledamöterna från moderata samlingspartiet gäller närmast molionen 1068. Delhuvudsakliga kravet i den molionen är all ordet "väsentligen" skalllas bort i formuleringen "väsentligen nedsatt skatteförmåga".Utskotlsmajorilelen har inle funnit skäl all göra någon ändring i den nuvarandeformuleringen. Jag måste säga att jag har litet svårt all förslå motionens ochreservationens motivering. F.ö. anser jag all principen i denna och liknande frågor bör vara att man skallfå göra avdrag för utgifter för intäkternas förvärvande. Den rätten finnsredan. Om man har utgifter av annat slag t. ex. på grund av handikapp - delförekommer myckel ofta - bör dessa utgifter kompenseras på annat säll än genomskalleavdrag. Möjligheter härtill finns , även om de inle ärtillräckliga. Men från gäller nya bestämmelser i dettaavseende. Vi får dä nya regler för handikappersättning, och de reglerna blirväsentligt mer generösa än de nuvarande. Hur de nya bestämmelserna i detaljerkommer all lillämpas i praktiken är det svårt alt säga , men del är heltklart all en rad nya grupper från kommer i åtnjutande av dennaersättning jämfört med vad som gäller beträffande invalidileisersätlning ochliknande ersättningar.