prot · FZ09148 · 1975-12-31 00:00:00 — Därtillhar avdragsrätlen inte kunnat utnyttjas efter laxeringen, och itider med inflation av den omfattning som vi haft harsystemet blivit omöjligt alt behålla. Särskilt framträdande har de negativakonsekvenserna varit för nystartande och vid förelagsavvecklingar. Viser mot denna bakgrund med tillfredsställelse atl det kan fattas beslulom en sådan omläggning alt såväl avgifter och avdragsrätt som förmåner blir idel närmaste likformiga för anställda och egenförelagare. Därmed har jag integett avkall på min uppfattning atl den som själv skall erlägga avgiften bör haett avgiftsfritt grundbelopp i bollen. Vi skall inte diskutera det -jagvill bara säga att del finns många starka skäl för ett sådant system, och jagåterkommer till det vid ett annal tillfälle. Riksdagenvar ju, som framgår av utskoltsbelänkandet, överens i princip redan i höstasnär behandlade bl. a. en centermotion om en sådan förändring som nuföreslås i propositionen. Vad som däremoi inte var klarlagt då var hurövergångsbestämmelserna skulle utformas, men också där kan de i propositionenföreslagna reglerna accepteras. Däremothar vid utskottsbehandlingen framkommit vissa punkter som är oklara. Så ärförhållandet beträffande reglernas tillämpning för företagare där båda makarnaarbetar i det gemensamma företagel. Det är på denna punkt angelägel all delklarläggs atl den preliminära avgiften fördelas på båda makarna och attbestämmelserna får en sådan utformning alt inget ivivelsmäl behöver uppslå omhur reglerna skall lolkas och lillämpas. Uiskottel har förutsatt all förslagkommer alt framläggas och att bestämmelserna kan lillämpas vid 1977 årstaxering. Enannan fråga som berörs i utskottsbetänkandet och som också är frågan om kvarskatieavgift skall utgå på den del av den slutligaegenavgiften med vilken denna kan komma all översliga del s. k.schablonavdraget. Enligtmin uppfattning bör man eftersträva att göra bestämmelserna så enkla sommöjligt ur administrativ synpunkt men rättvisa. Vi kan av denlokala skattemyndigheten få den slutliga skallen uträknad. Man kan då också fåvela hur stor egenavgiften blir. utsätter emellertid attdet skall bli möjligt att få fram individuella beräkningar på egenavgiftensstorlek. Det finns ju tabeller som ganska exakt visar hur hög skatt man skallbetala i olika inkomstlägen. Jag förmodar att det skall bli ganska lätt attkomplettera de bestämmelser som om kommer att anta medtabeller som utvisar arbetsgivaravgifternas storlek vid olika inkomstnivåer.Därmed skulle detla problem i stort sett vara löst. Fråganär i vad mån och på vilket sätt ri ksskatte verket och de lokalaskattemyndigheterna är beredda alt tillgodose kravet på mer noggrannaberäkningar av den slutliga avgiftens storlek. Jag är inte beredd att gåifrån mitt ställningstagande i utskottet men kommer atl följa frågan medstörsta uppmärksamhet. Min målsättning är atl åstadkomma så stor rättvisa sommöjligt utan att del skall behövas alltför mycket rent administrativt arbete. Iutskottsbetänkandet berörs också frågan om avdragsrätt i rörelsen föregenföretagarnas grupplivs- och gruppsjukförsäkringsavgifter. Utskottet delarmotionärernas uppfatlning, att en omläggning av avdragsrätlen är angelägen, ochförordar alt förslag till ändrade regler föreläggs i den propositionangående ytterligare ändringar i fråga om egenavgifterna, som aviserats lillhösten. Som motionär i denna fråga vid flera lillfällen ser jag utskottetspositiva uttalande med tillfredsställelse, och jag hoppas verkligen alt dennafråga slutgiltigt skall kunna lösas så att de nya bestämmelserna kan tillämpasvid taxering. berörde med några ord egenföretagarnas situation. Jag kan inte annalän beklaga att inte fler röstade för den cenierreservation som vi voterade omför inte så länge sedan och som innebar införandet av etl avgiftsfrittgrundbelopp också i fråga om socialförsäkringsavgif-lerna. Om det kravel uppfylltshade man också löst en betydande del av de problem som log upp.Tyvärr var ensam om att rösta för denna reservation. Jag har något redogjort för motiveringen lill centernsställningslagande i denna fråga och yrkar härmed bifall till utskottetshemställan. () kortgenmäle: Bara elt par små kommeniarer. menade alt man skulle kunnautarbeta tabeller för avgifterna i olika inkomstlagen. Jag tror inte alls delskulle stöta på några svårigheter. Vi menar dock all man lika gärna kanutarbeta dessa tabeller på de verkliga avgifter som borde debiteras egenfördagaren.Då slipper man del här överuttaget av avgifter. Det är en önskan som jag trorall vi kan förena oss i. HerrJosefson sade också, all om man införde etl system med ett avgiftsfrittgrundbelopp för socialförsäkringsavgifterna så skulle man komma till rätta meden del av de problem som jag försökte belysa. Ja, man skulle komma lill rättamed problemet all egenföretagarna ofta har en trängd ekonomi, men man skulleinte i något avseende komma till rätta med de orimligamarginaleffekter som och än mer kommer att drabbaegenförelagare i vanliga inkomstlagen. Del problemet kvarstår. HertMUNDEBO (fp): Det är egentligen bara elt fel med det förslag till nya regler omavdrag vid inkomsttaxeringen för socialförsäkringsavgifter och allmänarbetsgivaravgift som nu skall besluta om. Del är att förslagel bordeha kommii för elt halvår sedan! Problemet borde redan ha varit löst, typartierna och intresseorganisationerna har ju sedan våren 1975och i många sammanhang i den allmänna debatten framfört krav om ändrad skatte-och sociallagsliflning till följd av de nya regler för sociala avgifter somgäller fr. o. m. var dessutom enigt om att en omläggningav socialförsäkringssystemet var motiverad. Närförslagel nu är här, vill jag emellertid säga att jag tycker att det är bra.Det redovisar den lösning som är möjlig alt nu åsiadkomma. I motioner ochinlägg har nämnts atl också en del andra tekniska saker borde beaktas, men jagfinner det naturiigt att dessa behandlas längre fram då får prövahela frågan om avgiftsreglerna i socialförsäkringssystemet. Del är väl ocksåen allmän uppfattning bland dem som berörs av frågan att propositionen medfören rimlig lösning av de aktuella och omdebatterade problemen medegenavgifterna. Idelta skede av riksdagsarbetet skall jag inte gå närmare in på hela frågan omskatter och avgifter, och jag skall inte heller kommentera den livliga debattom avgiftsreglerna som har förts . Jag villemellertid klargöra elt par saker. Socialförsäkringsavgifieroch allmänna arbetsgivaravgifter har stigit kraftigt . De harunder stigit från till 29,2 96. Detla har berott pä flerasaker. a. har socialförsäkringarna förbättrats, och den allmännapensioneringen, sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen m. fl. har byggts ut. Enrad nya samhällsaktivileter, t. ex. arbetsmarknads- och vuxenutbildning, harockså börjat finansieras på detla sätt. Avgifterna, framför allt den allmännaarbetsgivaravgiften, har slutligen höjts i samband med skatteomläggningarna,och de har tillfört statskassan erforderliga medel. Vihar medverkat lill dessa reformer, och vi har funnit dem betydelsefulla förmänniskorna. Vi har också medverkat till finansieringen av dem. Vi har ansettdet vara rimligt atl höja avgifterna för att förbättra den sociala tryggheten.På några punkter har vi emellertid haft en annan mening. Vi har inte i allaavseenden delat regeringens bedömningar och beräkningar, men vi har i det storahela funnit del nödvändigl all la ut höga sociala avgifter för alt klara dlfortsatt reformarbete. Vivill också realistiskt konstatera all betydande sociala avgifter blirnödvändiga även för . Vi vill - för alt bara nämna någraexempel - forlsälla alt bygga ul den allmänna pensioneringen. förbättraföräldraförsäkringen och barnomsorgen saml skapa en allmänarbetslöshetsförsäkring. Vi kan nalurligtvis finansiera delta på olika sätt,men sociala avgifter är och bör vara en naturlig huvudväg. Detär lätt och naturligtvis populärt att säga all avgifterna är för höga, atl demåste minskas. Det är lätt att säga atl man inte vill vara med om atl höjaavgifterna efiersom man inte har varil med om det ena eller andra beslutet. Menom vi vill ha etl fortsatt reformarbete, då får vi också finansiera det genomskatter eller avgifter. Omvi alltså konstaterar atl de sociala avgifterna också för framliden kommer allvara höga, då blir del naturiiglvis en angelägen uppgift att finna en vettigutformning av avgiftsreglerna, atl finna ett syslem som ger tillräckligt medpengar men så få ogynnsamma effekter som möjligt. Det är därför betydelsefullauppdrag som ligger i olika statliga utredningar, lill en viss del iskatteutredningarna -jag tänker på den allmänna arbetsgivaravgiften - men tillsin huvuddel i pensionskommittén alltså de olika sociala avgifterna. Då jagsjälv medverkar i detta utredningsarbete vill jag kort nämna två saker. Delvore myckel värdefullt om man kunde samordna de nuvarande sociala avgifterna,del är ungefär ett tiotal, lill en enda eller i varje fall lill etl paravgifter. Det skulle förenkla administration, avgifisberäkning, kontroll ochannal. Detvore också myckel värdefullt om man kunde differentiera avgifterna, såväl denallmänna arbetsgivaravgiften som de sociala avgifterna. Jag tänker i förstahand på en differentiering som beaktar de små förelagens situation. I debattenhar sagts att det tidigare taket för beräkning av sociala avgifter borde varakvar. Jag menar att del finns skäl, inte bara statsfinansiella utan ocksåsociala, för atl avgifterna även skall gälla de höga inkomsterna. Jag tror delskulle vara mer motiverat atl lyfta bort en del av inkomsten i botten - som nugäller för den allmänna arbetsgivaravgiften - än atl lyfta bort inkomster i toppen.Det skulle också betyda mer för de allra flesta mindre förelag. Jagskall begränsa mina allmänna synpunkter lill detla. Del förslag som lagts omalt egenavgifterna i fortsättningen skall tas ut efter samma principer somarbetsgivarnas avgifter och att de skall dras som omkostnad i förvärvskällan ärbra. Men del är ingen slutlig lösning. Det sägs också i propositionen attviktiga kompletteringar skall komma , framförallt förslag rörande ändringav 80/85-procenlsregeln fr. o. m. Mera definitiva lösningarmåsle sedan komma efter förslag från pensionskommittén och skatleutredningarna.Ty också om avgifterna för framtiden kommer all vara höga och därmed kännbaraför alla som skall betala dem - alltså i sista hand alla människor i det härlandet - så kan vi säkerligen finna bättre former att ta ul avgifterna än vi nuhar. Dagens beslut är etl steg på den vägen. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. 14 protokoll 1975/76:147-148 i (c): Jag skallbara göra några korta kommeniarer. Propositionen178 och de frågor som vi nu diskuterar har som här tidigare anförts väcktmycket slor uppmärksamhet i den allmänna debatten. Förslagel i propositioneninnebär alt egenförelagare och fria yrkesutövare när förslaget genomförs medverkan på innevarande års inkomster får i betydande grad lägre skatter ochavgifter. Dessa kommer inte som all las ut på hela nettoinkomsten utanbara på den del som återstår sedan avgifterna schablonmässigt har beräknats ochdragits av från förelagarens nettoinkomst. Avgifternafår dras direkt i rörelsen för inkomståret, vilket undanröjer olägenheten medden eftersläpning som uppstår. De mycket höga marginalskatter som har blivitföljden av del tillämpade systemet elimineras också i viss mån. Somexempel på hur hårt marginalskatten träffar en egenförelagare kan nämnas allredan vid en inkomst på . beräknas skatt ochavgifter la 93 96 av en inkomstökning. i inkomst har med nugällande skalor som används vid preliminärdeklarationerna uppkommit skatter ochavgifter på del nu myckel kända talet 102 96 av en merinkomst. Enberäkning av skaller och avgifter enligt del nya systemet visar att dessa förinnevarande år sjunker med nära . i normalfallet för en inkomst på . och med nära . för en inkomst på . Jagnoterar med tillfredsställelse delta förslag, och dess detaljutformning i stortär godtagbar. Övriga härmed sammanhängande frågor som är oklara kan lösas isamband med den utlovade kompletleringsproposilionen, som bl. a.skall ta upp vissa marginaleffekter. Delhar i den allmänna debatten sagts att de problem med avgift på avgift som blirlösta i denna omgång skulle vara all hänföra till den skalleuppgörelse somträffades mellan regeringen och millenparlierna, den s. k. . Så är inte förhållandet. Systemet med avgift på avgift harfunniis . Men så länge som både anställda och företagare självaerlade såväl sjuk- som folkpensions-avgifter och dessa var relativt låga, varproblemet ringa. I och med all de anställda befriades från avgifterna ochmotsvarande statsinkomster togs ut via arbetsgivaravgifter hos förelagenuppstod emellertid efter hand orättvisor för egenföretagarna. De jämförelsersom gjorts mellan vad löntagare och företagare med samma inkomst har fått kvarefter skatt och avgifter har visat all egenfördagaren ofta har åtskilliga tusenkronor lägre inkomst kvar än löntagaren. Förvarje år som avgifterna höjts har skillnaden ökat, och redan i juni i fjolfördes frågan på tal av bl. a. lantbrukarnas organisaiioner. Man skullegivetvis ha önskat atl regeringen då hade tagit upp detta problem. Det hade varitbra bl. a. med hänsyn till de preliminärskat-tedeklaralioner som görs idecember eller omkring årsskiflet. Del fanns ju ett parallellt problem för deanställda med särskilda uppdragsinkomsier. och för atl lösa denfrågan framlades en proposition . a. center-och folkparlimolioner i anledningav propositionen hänsköls frågan omegenavgifterna till fördagsskalteberedningen. Motionerna överlämnades först ifebruari . Del visade sig emellertid all man där inte var beredd altangripa problemet, i varje fall inte genast, och därför fick vi då ingetförslag från beredningen. Det var den beryktade Pomperipossasagan och debattenomkring den, med uppvaktningar och annat från näringslivels organisationer, somgjorde att propositionen ändå kom fram så snart genom finansministerns försorg.Del vill jag uttala min tillfredsställelse över. Jag tycker också att det är dlbra exempel på atl man inte alllid bör hänskjuta alla detaljfrågor till storautredningar, för då kan det ta än vad som är skäligt. lidigare debatten har sagt något om alt takel på den inkomstvarpå man beräknar socialförsäkringsavgifterna skulle lyftas lillbaka. Jag villdå för cenierns del säga atl jag tror inte detta är möjligt. Del beräknas attdet kostade drygt 1 miljard , när takel lyftes bort, och man skulle dåalltså vara tvungen alt skaffa fram statsinkomster i motsvarande mån. Dettaskulle i sin tur innebära ökade avgifter för egenföretagarna, inte minst för demindre företagarna. Däremoitror jag atl man kanske måste gå vidare och förbättra siluationen för de allraminsta förelagen genom dl större avdrag i botten, som de båda talarna före mig,och , också framhållit. Jag har inte heller myckelatl erinra mot den allmänna uppfatlning som redovisade rörandeavgifternas nödvändighet, om vi skall kunna fortsätta med reformarbetet. Hert (): Jag skall inte gå in på historieskrivning. Hell korrektvar den knappast, men del kanske inte spelar någon roll. Inteheller är de beskrivningar korrekta som gjorts av nuläget och av del läge somkommer alt uppslå sedan förslagel genomförts. Man menar nämligen atlegenavgifterna är skall och räknar in dem i skatteprogressionen. Del är inteen korrekt redovisning. Arbetsgivaravgiften och socialförsäkringsavgifterna ärproduktionsfaktorsskalter, som man får göra avdrag för i sin löpandeproduktion. Det innebär atl de inte kan vara skatter på egenförelagare. Man kanalltså icke göra som när hon lagt denna skall lillegenförelagarens egna skatt då hon räknat fram marginaleffekterna. Arbetsgivaravgiftenoch socialförsäkringsavgifterna är inga direkta skatter. De är avgifter iproduktionen precis som t. ex. energiskatten. Har man anslällda är avgiften fördem en produklionsfaktorsskall, och den lägger man inte gärna till den egnaskallen. Visserligen har man en eftersläpning på en år som gör atlman får en marginaleffekt, men man får avdrag för den vad det lider. I nulägetär detta därför egentligen en likviditdsfråga. Men när proposiiionen nu blirgenomförd är del inte ens del. Nr 148 Det är klart att propositionen löser etl problem - det kan vi ulanvidare den """överens om. I proposiiionen föreslås alt avgifterna skall få dras av 3 iuni 1976 Prörelsebilagan. Del är nalurligtvis myckel bäiire än all ha ett allmänt --------------- avdrag somsläpar efter. Ändrade avdrags- Menpropositionen och utskoltsbelänkandet visar hur svårt del är all regler för egenavgif- genomföra en enkelt system med avdrag på rörelsebilagan när ingen ter vet hur stort avdraget egentligen skall vara. Del är detla som helaliden Därförhar man tvingats la fram etl schablonsyslem som nu föreslås i proposiiionen.Om man har tagit ul för litel, får delta sedan rättas till. Motionärernaoch reservanterna har krävl etl slutgiltigt avdrag på en gäng, men de har ändåinte vågat sig på att framlägga etl förslag lill lagtext för att lösa dettaproblem, ulan del begär man all regeringen skall göra. Annars är jureservanterna inte så förfärligt rädda att föreslå lagtexter! har här mycket starkt kritiserat schablonsyslemet. Hon menar atlavdraget blir till egenförelagarens nackdel jämfört med exempelvis löntagaren- det har sagts tidigare och det har ocksä framförts i motioner. Jag tycker alldel är korrekt att göra en jämförelse med löntagaren. Det är del enda riktiga.Den som är arbetsgivare med anställda skall ha samma belastning som den som äregenförelagare. moiion som varit med om alt väcka har man på förlustsidantagit upp atl avgiften blir . större, om man har en bruttolön på 50 000kr., och . större, om man haren bruttolön på . Delta är ennackdel. Men del finns för egenfördagaren ocksä en plussida, som fruTroedsson aldrig någonsin talat om. Och denna plussida är relativt större änminussidan. Närdel gäller arbetsgivaravgifterna är 18 000 i botten fritt - del innebär 720 kr.Redan del tar bort den nackdel talade om. Därutöver finns det enhel del andra avgifter som arbeisgivaren erlägger för sina anslällda, men somegenfördagaren icke behöver erlägga. I del fall relaterar uppgårde till . Jag har inte kontrollerat det, men siffran är säkert korrekl. Fördenanställde betalar alltså arbetsgivaren en hel serie av småavgifter somegenfördagaren icke betalar. ökar dessa med I 96. Del beslutet harvisserligen inte tillkommit genom regeringens försorg, men del finns i allafall dl beslul om an egenföretagarna icke skall hjälpa lill attfinansiera barnomsorgen. Del är endasi de som har anställda som skall betaladen. För 50 000-kronorsinkomsitagaren blir det ytterligare 500 kr.Barnomsorgen beialas alltså av arbetsgivare som har anställda men inte av demsom har egenavgifter. Jag kan forlsällauppräkningen. Uppskov kan t. ex. beviljas med be talning av en del av skatterna därföratt vi haren företagsbeskattning som medger så stora av- och nedskrivningar på lager, inventarier och maskiner atl man inte behöver plocka fram sin reella inkomst. Egen- 200 förelagaren kan alltså på del sällel få fram enavgift som är belydligl lägre än den som haranställd arbetskraft. Den senare måste ändå betala avgift på de löner sombetalas ut. Egenförelagare-inleden egenförelagare som saknar lager, inventarieroch sådant men alla andra egenförelagare - kan hålla sin inkomst nere ochdärnied också få lägre avgifter. Man kan på del sällel få uppskov nästan etthelt liv med att beiala de här avgifterna. Del finns alltså en hel del påplussidan som väger betydligt tyngre i vågskålen än de nackdelar som fruTroedsson log upp. Detfinns också förmåner förknippade med de stora avgifterna. Jag åberopar återigenmoderaternas parlimotion. som del där står all egenfördagarenfår betala mer än den anställdes arbetsgivare motsvaras inte mindre än 3 438kr. av ökade förmåner. Del kan t. ex. göra . i ökad ATP, man får enhögre sjukersättning. Del är sådani man får beiala för. Man fick alltså enligtdel gamla systemet beiala för höga avgifter, det skall vi vara på det klaramed, men man fick också motsvarande förmåner som försvinner. År1960 gjorde vi etl försök atl hålla lägre avgifter för ATP för egenfördagarengenom atl låta bara två tredjedelar av inkomsten bli pensionsgrundande. Delvar ett förfärligt liv i innan del undanlaget kom bort. vill manha minskade förmåner och lägre avgifter. Men jag är inte säker på atl mantänker på all del innebär all egenfördagaren fär lägre sjukpenning och lägreATP. Del molsvarar nästan hela summan i inkomsllägena på . Dagenssystem är alltså inte så dåligt som man har velal göra gällande efter Pomperipossasagan.Den var en saga. Känner lill någon som har drabbats på det sättsom Pomperipossasagan berättar, så tala om del för mig! Jag har aldrig träffatnågon. Det var alltså en konstruktion som är möjlig att åstadkomma i teorin,men del fordras alt så förfärligt många förutsättningar föreligger. 1 devanliga inkomsllägena, som har talat om, de som understiger 7,5basbelopp, motsvaras nästan hela den för höga avgiften av högre förmåner. reservation menar man - och del låter ju beslickande - all den som harbeialal in egenavgifter precis enligt den schablon som myndigheterna harfastställt inte skall påföras en straffavgift om det sedan visar sig all detinebelalade beloppet är för litel. Samma skäl kan då anföras av alla dem somhar påförts B-skatl. De kanske får för hög inkomst i förhållande till B-skatienoch sålunda fåren kvarskatt. När man granskar denna fråga närmare finner manemellertid all det helt enkelt inte går atl säga vad som är straffavgift på denschablonmässigt beräknade socialförsäkringsavgiften eller vad som ärstraffavgift på den vanliga skatten. Här är del en klumpsumma, och ingen vetegentligen vad som är vad. Den som gör en fyllnadsinbetalning kan inte säga all"delta är för mina inkomster och detta är försocialförsäkringsavgiften"" - del är en enda klump. Därför går dethelt enkelt inte att ha del på annal sätt än så här. Skall man försöka räkna ulsin skatt och sin avgift - om man nu kan del - så kan man göra enfyllnadsinbetalning så alt man slipper avgiften. Nr 148 arbetar med avgiftsreglerna i fråga om kvittning mellan olika inkomstkälloroch ett förslag väntas det här året. är således inte berett altta släilning till om man skall få kvitta mellan olika inkomstkälloreller inte. Hell invändningsfrilt är naturligtvis inte Ändrade avdrags- detresonemanget heller. Det får ju inte de göra som betalar in arbetsgivar- regler för egenavgif- och socialavgifter för sina anslällda. De får betala in dessa avgifter obe- ter roende av hur deras företag går. Så hell utan invändningar är intedetta Del kan vara såall någon med goda inkomster i en rörelse försöker skaffa sig ett jordbruksom går med slor förlust för alt icke behöva beiala någon egenavgift påden rörelse som går bra. som sagt inte velal laställning lill detta , ulan man förutsätter all pensionskommitténkommer med förslag, och då är utskottet berett atl la närmare ställninglill frågan. Jag ber att få yrka bifalltill utskoltels hemställan. FruTROEDSSON (m): Jag kan instämma i myckel av vad sade. tvivel harsystemet med avgifter på avgifter i viss utsträckning inneburit motsvarandehögre socialförmåner. Del är vi helt överens om. Men gällde del ändå allåstadkomma likställdhet sä långt möjligt är. Vad jag vänder mig mot är att man,när man försöker nå del målet, säger att det kanske inte gör så myckel om delinte blir exakt lika för egenföretagarna som för andra efiersom egenföretagarnai viss utsträckning har fördelar som andra arbetsgivare inte har. Jag menaratt det i sä fall öppet skall diskuteras här i kammaren och inte komma frambakvägen. Sedan vill jag bara helt kort ta upp frågan ommarginaleffekterna. Ingen skulle ha varit gladare än jag om hadehaft rätt och jag fel. Men den tablå över marginaleffekterna, som jag visade påTV-skärmen. gällde marginaleffekter vid höjning av intäkten i rörelsen.