prot · FZ0913 · 1975-12-31 00:00:00 — Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 1av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfierialel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrIsraelsson begiirde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 16 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av fruAnér, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskotiets hemslällan i betänkandet nr8 mom. 2 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: På förslag av fru tredje vice talmannen beslötkammaren alt uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan åierståendeärenden lill . § 21 Om vidgadrösträtt för utlandssvenskar HerrJustitieministern erhöll ordet för alt besvara iSlaffanslorp (m) den 16 okiober anmälda fråga, 1975/76:29, och anförde: i Slaffanslorp har frågat mig om jag avser att underhösten lägga fram proposition om vidgad rösträtt för utlandssvenskar så alt denya bestämmelserna kan träda i kraft vid riksdagsval. 1965års valtekniska utredning har i betänkandet (SOU 1975:8) Utlandssvenskarnasrösträtt föreslagit en vidgning av kretsen röstberättigade utlandssvenskar.Förslaget remissbehandlas f n., och remisstiden går ut . Ställningtill utredningens förslag kommer att las när remissbehandlingen har avslutats. Omvidgad rösträtt för utlandssvenskar HenWACHTMEISTER i Slaffanslorp (m): Jag ber att fåtacka justitieministern för svaret. tre senaste riksdagsvalen - 1968, 1970 och 1973 - hade utlandssvenskarnamöjlighel all della, förutsatt all de under de närmast föregåendefem åren varit mantalsskrivna i . Den grupp som då berördes omfattade ca15 000 personer. Bortåt använde sin rösträtt; 1973 var det närmare bestämt3 414 personer. Delflnns emellertid en långl större grupp utlandssvenskar som inte har rösträtt,detta på grund av femårsspärren. Man beräknar all det sammanlagt är 70 000utlandssvenskar som skulle kunna rösta vid riksdagsvalen, om inlefemårsspärren fanns. Enutredning, syftande lill att slopa femårsspärren, framlade sitt betänkande den15 , och under den ordinarie motionstiden väckte de tre borgerligapartierna tre motioner i samma riktning. Man accepterade då alt behandlingen avmotionerna sköts upp med lanke på att ärendet skulle kunnaremissbehandlas i god lid. Nuskickades ärendet inle ut på remiss förrän sju och en halv månad efter det attutredningen framlagt sitt betänkande, dvs. Det kan tilläggasatt utredningen om invandrarnas rösträtt framlade sitt betänkande i mars månadi år. Det ärendet skickades på remiss . Jag skulle vilja få ett svarfrån justitieministern: var det så bråttom när det gällde invandrarnasrösträtt men inle när det gällde utlandssvenskarnas? På den frågan har jag inle någol annat svar alt ge än all det alltid äröverväganden i departementet belräffande de utredningsförslag vi får. Det kanvara olika omständigheter - arbetsbelastning och annal - som gör att tidpunktenkan bli förskjuten. kom dessutom sommaren emellan. HenWACHTMEISTER i (m): Det diir var ett utomordentligt svagt argument, herr justitieminister,med tanke på alt betänkandet om utlandssvenskarnas rösträtt framlades en ochen halv månad före betänkandet om invandrarnas röstriili. Närsamma ärende behandlades , sade konsiiluiionsulskotlel i sill betänkandemed anledning av moiioner om vidgad rösträtt för utlandssvenskar: "Delkan också förutsättas atl beslul på grundval av utredningsarbetet skall kunnafattas i så god tid års val atl nya och generösare bestämmelser omutlandssvenskarnas rösträtt skall kunna tillämpas vid detta val." Dåställer jag frågan till justitieministern: inte justitieministern atlregeringen bör följa vad har beslutat? beslöt nämligen ienlighet med konstiluiionsutskollels hemslällan. Den omständigheten atl remisstiden här har salts till den i och för sig icke formellt atl frågan tas upp på del sätl som herrWachlmeisier i Slaffanslorp har uttalat sig för. HenWACHTMEISTER i Slaffanslorp (m): Då tackar Jag för det svarei och förulsätier alltså alt regeringenkommer att framlägga en proposition till höstriksdagen så att utlandssvenskarnavid val kan få den rösträtt som borde vara en demokratisksjälvklarhet. Överläggningenvar härmed slutad. § 22 Ompersonalsituationen i polisdistrikt Herrjustitieministern erhöll ordet för alt besvara herr (fp) anmälda fråga, 1975/76:39, och anförde: i har frågat mig om jag har uppmärksammatpersonalsituationen i polisdistrikt och om jag i så fall är beredd allföreslå åtgärder. Personalsituationeni polisdistrikt är besvärande, och särskilda åtgärder har därförvidtagits. Huddingepolisdistrikt tillfördes 5 nya polismanstjänsler , 25 nya sådanatjänster och 13 stycken . erhöll distriktetytterligare 12 tjänster. Jämfört med vad andra distrikt fått under motsvarandetid är delta en betydande förstärkning. Polisdistriktet har under desenaste åren haft ett relativt setl stort antal vakanser. Undertiden har emellertid tilldelats 272 extrapolismän som har avslutat sin grundutbildning. Av dessa har 44 placerats iHuddinge polisdistrikt. Antalet alterneringstjänstgö-rande polismän idistriktet uppgick till 34. Efter nästautbildningsgenomgång avses - enligt vad jag har inhämtat - ytterligare 13exlra polismän tilldelas . Efter beslut ellerinitiativ av och har polismän polismän polismän polismän polismän polismän följande tillfälligapersonalförsiiirkningar tillförts polisdistrikt: 15 polismän Härtillkommer alt länspolischefen har undvikit att ta i anspråk polismän frånHuddinge polisdistrikt för kommenderingar i länet. Länsstyrelsenhar uppgett att den avser atl verka för fortsatta förstärkningar även /76 om personalläget och arbetssituationen kräver det.Länsstyrelsen anser att del flnns välgrundat hopp om ett ljusare personalläge iHuddinge polisdistrikt. Jag avser mot denbakgrunden inte nu att föreslå yllerligare åtgärder. Om personalsituationen i polisdistrikt Hen i (fp): Jag skall be all få tacka justitieminister för svarei och denutförliga redovisningen av personalsituationen. Dethar ju i pressen skrivits väldigt myckel om brottsligheteni polisdistrikt, ibland under en gemensam rubrik: BrottsplatsHuddinge. vill jag inle diskutera denna situation ulan främsl gå in på enmera principiell diskussion om hur man skall se på situationen iexpansionskommunerna. Visom bor i expansionskommunerna upplever hur myndigheterna ofta agerar stelt ochbyråkratiskt när man behandlar våra problem. I regel får vi tilldelning avolika resurser, även personella, efter vissa allmänna normer. Avjustitieministerns svar framgår alt vi fick extraförslärkning av poliser först1972, när expansionen hade pågått . Dessa normer är formade averfarenhet från en helt annan typ av kommuner. Expansionskommunerna behöversina resurser under själva den socialt ofta svåra tillväxtperioden. Detta gälleri alldeles särskild grad personella resurser, t. ex. poliser. Om man i dessaområden tidigt kan sälta in kraftiga förebyggande åtgärder - och här har jupolisen en viktig uppgift - tror jag samhället har myckel all vinna. Nuskall villigt erkännas alt polisdistrikt har fått en generösbehandling och många nya tjänster. Men tyvärr är långt ifrån alla tjänsterbesatta. Enligt uppgift är cirka en tredjedel av tjänsterna vakania. Visserligenhar polisdistriktet dessutom fått förstärkningar både från länet och genom ettstort antal exlra polismän, men detta är en lillfällig förbäliring och inle enslutgiltig lösning. Detär nog ingen överdrift att säga all alla de som i skolan, inom socialvärdeneller i folkrörelsernas verksamhet arbetar i de nya stora bostadsområdena äröverens om att vi här möter stora och besvärliga problem, som i regel ärmycket besvärligare än motsvarande problem i områden med annan struktur.Polisen möter i regel dessa svårigheter när Omuttalande rörande påföljden av grova egendomsbrott de ställs på sin spels.Här behövs lång rutin och god kännedom om samhällets speciella struktur. Det ärdärför angeläget att vi i expansionskommunerna får en poliskår som har godlokalkännedom och en ftist förankring i kommunerna. Hurskall man då kunna ordna detta? Jag tror all del behövs en långsiktigpersonalplanering när del gäller polisinsatser i expansionskommunerna. I dettaspeciella fall vet jag atl polischefen redan under den tidiga diskussionen omutbyggnaden av tog kontakt med kommunen och diskuterade olikabefolkningsallernaliv, som förts fram i utredningar, för atl siffrorna skullekunna användas i polischefens argumentation. Jag tror atl del hade funnits enmöjlighet alt tidigare och mera i takt med befolkningstillväxten anpassapolisens resurser till situationen. För framtiden skulle jag önska enutveckling åt det hållet, och jag tackar också för att vi här fått vela altlänsstyrelsen skall verka för en fortsalt förstärkning i området. Överläggningenvar härmed slutad. §23 Om uttalande rörande påföljden av grova egendomsbrott Herr jusiiiieminisiern erhöll ordei för altbesvara () anmälda fråga, 1975/76:41, ochanförde: har under hänvisning till ett citat ur en tidning - enligtvilket jag skulle ha uttalat alt en person som gjort sig skyldig till ettbrottsligt förfarande med en s. k. enarmad bandit i stället för all siraffasborl belönas för en samhällsinsals - frågat om jag vill antingen bekräfta och iså fall något motivera delta uttalande eller också dementera det. Viden diskussion i samband med en kurs i berörde jag eit kommanderegeringsförslag lill ändringar i bestämmelser om grov stöld. Medutgångspunkt i detta förslag kom ell fall på tal då en yngling som hade brutitsönder en s. k. enarmad bandit och kommii över 100 enkronor sades ha dömts förgrov stöld. Som bekant har en livlig diskussion förts under senare lid om dessamekaniska "banditers" påstådda härjningar i spelsugna medborgaresplånböcker. Jag tillät mig därför att helt parentetiskt konstatera alt detsäkerligen fanns många som närmast skulle anse del som en samhällsgagneliggärning atl så att säga bokstavligen sätta en sådan apparat ur spel. Jag är övertygad om att varken kursdeltagare ellernärvarande pressmän ens skulle komma på tanken att jag anser alt brottsligaålgärder är ett sätt att komma lill rätta med någon form av"banditer". Hen (): Jag tror atlJustitieministern närmast skall vara mig tacksam för all ha fått detta tillfälleatt dementera del här uttalandet i viss mån, för del dementeras litet grand iinledningen. Det är en glidning där, för enligt referatet var detjustitieministern själv som stod för uppfattningen alt vederbörande varförtjänt av en samhällsbelöning. framställs det så att andra människorskulle tycka del. Men det är kanske oväsentligt. lär Justitieministern ha sagt all det skämtsam parentes,men jag tycker inte det är så lyckligt all justitieministern är ute ochgästspelar som kåsör i den humoristiska genren. Justitieministerns anlag i denvägen känner Jag inle till, men del är väl ändå litet farligt atl göra sådanahär uttalanden i officiella sammanhang. Del kan Ju finnas ungdomar som tarfasta på vad justitieministern säger och menar atl det var ju bra atlJustitieministern lycker atl vi gör en sam-hällsgagnande insats om vi plundrarenarmade banditer. Det kan vara litet äventyrligt, tror jag, alt vara alltförhurlfrisk i sina uttalanden. Nukan man bara hoppas alt den här lilla debatten ändå kan medverka till atthändelsen inte upprepas. Jag tror också att justitieministern uppriktigt ochärligt måste hålla med om atl det kan vara litet farligt att göra sådanauttalanden. Alla människor uppfattar del säkert inte som ett skämt - ochuppskattar det inte heller - ulan tror atl när justitieministern är ute ochhåller föredrag i officiella sammanhang, så menar han vad han säger och avserinte alt vara särskilt skämtsam. Omuttalande lärande påföljden av grova egendomsbrott Jag är litet förvånad över all har tagit denna sak såseriöst. Det var inte i något officiellt sammanhang jag sade detta, herrSjöholm. Det var på en partikurs vid vilken några journalister var närvarande.Och som Jag sade har jag inle i de referat som har förekommit i andra tidningarsett denna missvisande redogörelse för vad Jag uttalade. Jag vidhåller alt Jaghänvisade till alt många människor anser att enarmade banditer bordeförstöras, och den uppfattningen vill jag gärna deklarera också här. Jag ärhelt övertygad om att ingen på kursen, inte ens den Journalist som skrev delmissvisande referatet, hade den uppfattningen alt jag uppmanade någon tillbrottslig gärning. HenSJÖHOLM (fp): Jag tycker inte all justitieministern behöver vara överraskad över attJag har tagit denna sak seriöst. Här läser man i tidningarna - och del var inteså fantastiskt felaktigt skrivet; såsom justitieministern här har refererat detvar det ändå ganska snarlikt - att justitieministern uttalat alt mångamänniskor lycker det är all right om ungdomarna är ute och plundrar enarmadebanditer, apparaterna är så impopulära. Och Jag lycker då atl man skall taseriöst på vad landets justitieminister uttalar. Härförekommer en liten glidning i framställningen, men vad gäller referatet avuttalandet i tidningen dementerade inte justitieministern att det varhan själv som slod för uppfattningen. Nr 13 att det var en skämtsam parentes. Men jag tycker inle att en Justitie- Torsdaeenden minister får vara så skämtsam i sådana här sammanhang. Överläggningen var härmedslutad. öm åtgärder motinrättande av visst slag av sjukhustjänst § 24 Om åtgärder mot inrättande avvisst slag av sjukhustjänst Herr justitieministern erhöll ordet för atlbesvara i (vpk) den 23 okiober anmälda fråga,1975/76:54, och anförde: i har - under hänvisning till en verksamhet påell sjukhus i som enligt är av "den typ somidentifieras med säkerhetspolisens agerande" - frågat om det enligt minuppfattning finns anledning atl undersöka det inträffade och ta initiativ isyfte att förhindra verksamhet av delta slag. Medanledning av de motstridiga uppgifter som förekommit beträffande förhållandenavid sjukvårdsförvaltningen i har jag låtit göra en undersökning av detinträffade. Av denna undersökning framgår följande. Viceordföranden i har av en tjänstemanpå säkerhetspolisens sektion i ombetts alt ordna en kontaktman mellansäkerhetspolisen och sjukvårdsförvaltningen. Bakgrundenhärtill var bl. a. all säkerhetssektionen fått intillförlitliga uppgifter att personal vid sjukvårdsförvaltningen haft och harkontakt med vissa internationellt verkande terrororganisationer. Vidarehade säkerhetstjänsten säkra uppgifter om att en viss organisation, som enligtsina egna uppgifter är beredd att med våld omstörta samhället, systematisktorganiserade hemliga celler inom sjukvårdsförvaltningen. PåAnderssons förslag rekryterade sjukvårdsförvaltningen pol. mag. isyfte att denne skulle bistå säkerhetspolisen med uppgifter. Lindqvistanställdes med huvudsakligen andra uppgifter än sä-kerhetsuppgiflerna från denI . har försett säkerhetspolisen med uppgifteromtjänsigöringsplats inom sjukvården för vissa personer som redan var föremålför säkerhetspolisens iniresse. Uppgifterna om tjänsigöringsplats ärnaturligtvis inle hemliga. Lindqvisthar alltså inte inhämtat några informationer om de anställdas eventuellapolitiska åsikter. Han har utrustats med namn av säkerhetspolisen, och hansuppdrag har endast inneburit alt ange var dessa personer arbetar. I något fallhar han lämnat uppgifter om ytterligare ett par personer. Dessa var emellertidredan föremål för säkerhetspolisens intresse. HerrHagberg har frågat mig om det finns anledning att ta initiativ i syfte alt förhindra verksamhet av detta slag. 126 Svarei är självfallet nej. Detär också naturligt att myndigheterna bistår säkerhetspolisen med uppgifter somden behöver för alt kunna ulföra sina av riksdag och regering fastlagdauppgifter. Detta gäller också kommunala myndigheter. Jagfinner således ingen anledning till kritik mot säkerhetspolisen i mot eller för att de bistått säkerhetspolisen. HenHAGBERG i Boriänge (vpk): Jag får lackaför svaret. Justitieministerntalar om internationella terrorister och om undersökningar av . Vi harhört det förut. Man kan konstatera au händelserna på iGöteborg visar att åsiktsregistrering inte upphört trots försäkringarom del från justitieministern. Detär häpnadsväckande alt och sjukhusförvallningen samarbetar och, somfackklubbarna säger, kontrollerar arbetare med vänsterradikala åsikter. Man harockså anmält sabotagetanken som förevändning för Säpos närvaro. Misstanken omsabotage vid den händelse som åsyftats har redan avvisats i en teknisk rapport. Defackliga organisationerna har reagerat mot denna åsiktsregistering. Dendokumentation som de fackliga organisationerna här har lämnat bevisas genomförre sjukhusintendenlen rapport. Justitieministernsäger atl det här gäller internationella kontakter med terrorister. Man kan dåfråga sig om polisen i så fall behöver gå den här vägen. Är det inle en frågaför kriminalpolisen? Delhär arbetet i hemlighet, det här skumraskarbetet, innebär att människorregistreras eller hamnar i spaningsanteckningar eller dylikt. Det betyder attmånga människor stoppas i sin karriär, omplaceras eller inte får det jobb somde annars skulle ha fått. Det kan inte vara en riktig metod alt använda Säpotill all registrera människor på ett eller annal sätt. Fråganär: Opererar på arbetsplatser på andra håll i vårt land? I dagensAftonblad sägs atl Säpos agerande är Grönköpingsmässigt. Men frågan inställersig, om är lika klumpig överallt. Del är man naturligtvis inte. Justitieministernsäger att han inte är beredd alt la något initiativ -han vill inte allskritisera Säpos verksamhet. Men vore del ändå inte, herr justitieminister, dagsalt få bort den här debatten genom alt tillsätta en parlamentarisk fempartikommissionför att utreda dels vad som hänt i , dels om liknande saker förekommerpå andra arbetsplatser. Det kan inte vara vettigt alt den som agerar påplatsen, , också granskar verksamheten och sedan svär sig fri. Det kan desvenska arbetarna såvitt jag kan förstå inte godta. Omåtgärder mot inrättande av visst slag av sjukhustjänst Jag vet inte hur i kan få det lill atl det härskulle ha någonling att göra med åsiktsregistrering. Omåtgärder mot inrättande av visst slag av sjukhustjänst uttryckligen förklarat attav den utredning som gjorts framgår att man som ett led i säkerhetspolisensspaningsarbete behövt få vissa uppgifter. Detta har från säkerhetspolisens sidainle inneburit något annat än alt man vänt sig till sjukvårdsförvaltningen ochfrågat om man kan få en kontaktman. Och varför kunde säkerhetspolisen inlesjälv skicka någon till exempelvis personalkontoret för att få de uppgifternaman behövde? Naturligtvis därför att när man skall bedriva spaning efterkontaktytor till internationella lerroristorganisalioner kan man inte ropa uldet på galor och lorg. Det ligger i sakens natur att denna verksamhel måstevara hemlig. Det är i allas vårt intresse, även i , att säkerhetspolisenhar möjlighet all forska efter och avslöja internationella terroristligorsutlöpare i vårt land. Därmedhar jag egenlligen också svarat på fråga varför inlekriminalpolisen kunde ulreda detta. Det har Ju varit lal om sabotage påsjukhuset. Den frågan har undersökts av teknisk personal, och man harkonstaterat att del inle var sabotage. Jag skulle kunna tänka mig atl del i ensådan fråga kunde finnas anledning att tveka om huruvida man skulle låta denvanliga kriminalpolisen utreda den eller om man skulle låta säkerhetspolisengöra det. HerrHagberg vill ha en parlamentarisk utredning. Men känner väl tillall vi har en demokratisk insyn i säkerhetspolisens verksamhet genomrikspolisstyrelsen, justitieutskottet och justitiedeparle-mentet? HenHAGBERG i Boriänge (vpk): Justitieministern påstår alt säkerhetspolisen måste ha en hemlig agentinne på området för att ha reda på var vissa personer arbetar. En sådan åtgärdmåste väl ändå vara en övedoppsgärning. Justitieministern säger i svaret attde flesta som skulle kontrolleras redan är föremål för säkerhetspolisensiniresse. De flnns alltså i säkerhetspolisens register. Den vidtagna åtgärdeninnebär i sin förlängning att andra människor än just de som varintressanta kommer med i s. k. spaningsanteckningar eller liknande och isamband med kontakter med sjukhusledningen särskilt kommer alt observeras.Sådana skumraskaffärer är någol mycket allvarligt. Såtill milt önskemål om att en fempartikommission borde få klara ul delta. Det ärväl inle särskilt demokratiskt att representanter för bara fyra av de femriksdagspartierna nu har en sådan insyn. Del borde jusiiiieminisiern varamedvelen om. Det är inle fråga om alt säkerhetstjänsten har haft någon hemlig agent.Vederbörande person är anställd i sjukvårdsstyrelsen. Man har kontaktat honomsom man gör även i andra sammanhang och vid andra tillfällen för atl få upplysningar- men få dem så att det inte blir offentligt. HerrHagberg frågade om någol liknande förekommer på andra företag ocharbetsplatser. På det måsle Jag svara atl om och när säkerhetspolisen får anledningatl göra en utredning om misstänkt verksamhet får den nalurligivis också därsöka konlakier så alt det inte blir observerat. Men det skall alltid i grundenligga klara misstankar om något olagligt. HerrHagberg säger att om man redan visste vilka personer det rörde sig om förstårhan inte det hela. Här var det bara fråga om personer som säkerhetspolisenmisstänkte, och man ville via kontaktmannen ha reda på var de arbetade. Det ären stor förvaltning i . En sådan åtgärd behövs naturligtvis inte i ettlitet företag, men här finns del många arbetsplatser och flera lusen anställda.Då kan det kanske vara bättre att direkt ta kontakt med en myndighet och få enkontaktman än alt själv göra efterforskningar. Men någon åsiktsregistreringbestrider jag bestämt att det är fråga om. Omåtgärder mot inrättande av visst slag av Sjukhus-tjänst Hen i Boriänge(vpk): Ju längre debatten lider, desto vagare blir Ju indicierna mot dem somjobbade inom förvaltningen. Det fanns en hemlig agent, och den var hemlig förde allra flesta av arbetarna där. Meni fackklubbarna där man studerat frågan tycker man ändå alt de själva - och delsvenska samhället och de fackliga organisationerna - är så slarka altderas inneboende kraft skall klara av sådana frågor som uppstår av förekommandepolitiska åsiktsskillnader. Skall verkligen en misstanke om internationellakontakter vara en anledning för att skicka in agenter på varje arbetsplatsi vårt land'.' Del måste väl vara atl utsträcka Säpos befogenheter viildigilångl när arbeiarna kan bli föremål för uppmärksamhel från inskickade agenierför enbart sådana misstankar! Det betyder atl även andra, oskyldiga människorsom vanliga arbetare råkar i klisirel på grund av Säpos agerande. Jag har visserligen själv varit facklig ombudsman, men jag är inie såsäker på att fackliga ombudsmän är särskilt lämpliga att göra brottsspaning närdel är fråga om människor som har kontaktytor långl ul i andra länder, och därdessa personer nalurligivis omger sin verksamhet med den yllersiahemlighetsfullhel. Jag tror atl vi skall vara lacksamma för att vi har ensäkerhetspolis här i landet som bedriver delta arbete lill vårt skydd i detdemokratiska samhället. HenHAGBERG i Boriänge (vpk): Då kan jag slutligen konstatera au man inom iir sä politisktförblindad alt man där ser vänstermänniskor överallt på samma sätt somalkoholisten ibland ser vita möss. Övedäggningenvar härmed slutad. 9 protokoll 1975/76:1.-14 Nr 13 § 25 Om ökad konkurrens inom charterbuss- ochlinjebusstra- --------------- Herr kommunikationsministern erhöll ordet för au besvara Om ökad konkur- herrRingabys (m) den 1 5 okiober anmälda fråga, 1975/76:23, och anförde: rens inom charter- Fru talman!