prot · FZ0960 · 1975-12-31 00:00:00 — Fär denna illojalakonkurrens fortsätta kommer möjligheterna för de små företagen atl ytteriigarebegränsas. Del finns grundad anledning alt pä allvar uppmärksammadetla problem och försöka komma till rätta med det, förslagsvis genomett nytt skattesystem, och återföra dessa arbeten till den reguljäraarbetsmarknaden. Tillsist några ord om yrkesutbildningen, med tanke på att vi har en storungdomsarbetslöshet som vi kan notera en betydande brist påyrkeskunnigt folk. Detfinns många goda motiv och tankar bakom tillkomsten av den nya gymnasieskolanoch dess yrkeslinjer. a. syftar utbildningen lill alt ge grundkunskaperavsedda för hela yrkesgruppen. Det är emellertid uppenbart atl yrkesinnehålleti utbildningen avsevärt uttunnats, och det framkallar stark oro inom mångayrken och många förelag. Elever som lämnar yrkeslinjerna är helt enkelt inlefärdigulbildade för självständiga arbetsuppgifter. Viden konferens här i huset framhölls att man imånga yrken är av den uppfaitningen att den nya gymnasieskolan inte på sammasätt som de gamla yrkeslinjerna för fram till den färdiga ulbildningsprodukten,den färdigulbildade yrkesmannen. Det gäller särskill yrken inom hantverk ochservicenäringar, där arbetsuppgiften inte är begränsad till en snävspecialuppgift i ett produktionsförlopp utan mera är av allround-karaktär, därvarje yrkesutövare självständigt ansvarar för arbetets utformning i alla dessdetaljer. Delbehövs en påbyggnadsulbildning. Del är inte bara fråga om eninlärningstid vid en viss maskin, utan det behövs en kompletterande utbildningmed betydande både praktiskl och yrkesteoretiskt innehåll. Statsmakternabör med större generositet än lidigare verka för alt vidareutbildningsmöjligheterskapas för de ungdomar som genomgått den tvååriga utbildningen.Färdigutbildningen bör med fördel kunna organiseras i nära samarbete mellanskola och förelag i form av inbyggd utbildning eller inbyggd undervisning. Detskulle betyda all den teoretiska utbildningen skulle ges i skolan ochutbildningen i praktisk yrkesteknik i förelagen. Statsmakterna bör ocksåmed samma generositet ge klarsignal för ett tredje ärs i huvudsakskolmässig utbildning i form av högre specialkurser i de yrken där det på grundav yrkets krav på specialkunskaper krävs vidareutbildning. Det ligger iungdomens intresse alt kunna erhålla systematisk utbildning direkt i företagenvid sidan av gymnasieskolan. kan ske bl. a. i form av lärlingsutbildning,utbildning i förelagsskola eller inbyggd undervisning, alltså parallellt medgymnasieskolan. Del är därvid angelägel all kostnadssidan snabbt förbättras såatt denna ul-bildningsforrn kan vinna ökad utbredning. På grund av den sloraungdomsarbetslösheten skulle det vara av värde om företagen kunde engageras iutbildningsverksamheten. Man bör också söka finna lösningar som gör förelagenvilliga att ta emot praktikanter under . Debidragsformer som används inom arbetsmarknadsutbildningen borde rimligen kunnatillämpas vid reguljär utbildning inom företagen. De nu rådande skillnaderna ibidragsgivning innebär en diskriminering av den ordinarie praktiskautbildningen och bör undanröjas. Från statsfinansiell synpunkt är denutbildning som sker i form av lärlingsutbildning eller inbyggd utbildningbelydligl billigare för samhällel. Den är vidare ekonomiskt fördelaktigare förungdomarna som vid den erhåller kollekliv avtalsenlig lon. Dessutom slipper depå detta sätt atl gå arbetslösa. Denskolbundna yrkesutbildningen är inte den enda saliggörande. Del är direkloansvarigt atl inle vidta åtgärder som i stället stimulerar förelagen lill allla emot dessa ungdomar och ge dem praktisk utbildning och sysselsättning ochsamtidigt en möjlighet alt tjäna pengar. Au satsa på bl. a. varvad utbildningär alt satsa på en yrkesutbildningspolilik som minskar arbetslösheten blandungdomen och utnyttjar arbetslivets resurser för meningsfulla arbetsinsatser. Underdetla anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen i (c); Jag avser att uppehålla mig vid jordbruks- och miljöpolitik - två medvarandra nära sammanhängande och väsentliga, ja, för människornas livsvillkori många fall helt avgörande ämnesområden. Eftersom det i pressen orättmätigtifrågasatts huruvida skulle ha tillräckligt stort inlresseför miljöfrågorna, vill jag börja med dessa frågors behandling i åretsbudgetproposition. Helabilaga II, jordbruksbilagan, omsluter ca . I runt taldisponeras 3 miljarder för matprissubventioner. Och 1,5 miljarder skall alltsåräcka till jordbruket, skogen, trädgårdsnäringen - som för resten riksdagenhaft nära kontakt med och vars fina alster vi kommer att fä njuta av ilokalerna nägra dagar framåt - fiskerinäringen, högskolorna, djursjukvården,djurskyddet och hela miljövården. Jag vill påslå att det inte är etl särskiltstort belopp för att täcka hela detla vikliga ämnesområde. Departementschefenhar i vår budget på över 110 miljarder kronor inte hävdat dessaintressen tillräckligt starkt. Detla gäller speciellt miljövärden. Naturvårdsverkelsäskande på 50 milj. kr. till avfallsålervinning har prutats ned och föreslåsutgå med oförändrat belopp, 15 milj. kr. Till sjöreslaureringen är anslagetmycket för lågl, lill vård av naturvårdsområden likaså. För tids vinnandeskall jag låta dessa ämnesområden bara fä uppräkningens form; jag utgårfrån all vi återkommer till detaljdebatten under riksdagsbehandlingenframöver. Någraav de nya angelägna projekt som har planerats men som det är osäkert om de kanrealiseras inom ramen för regeringens förslag för /77 är; Forskningkring nya substanser i vår miljö, exempelvis PCT:s och PCA;s förekomst; effekten av tungmetaller iskilda sammanhang; medicinska effekter avbilavgaser; yllerligareundersökningar belräffande stadsluftens föroreningsproblem; undersökning av de biologiskaeffekterna kring nitral m. fl. ytterligare undersökningarkring försurningsproblemen; effekterna av utnyttjandeav lorvmarker; tvärvetenskapligtprojekt kring långsiktiga förändringar i bl. a. vegetation, djurliv ochmarkförhållanden; enutvärdering beträffande effekterna av utsläpp av organiska ämnen och närsalter; slambehandlingen vid dekommunala reningsverken; omhändertagandeav avloppsvallen frän enfamiljshus i glesbygd för all underlättaglesbebyggelse; Detlaär en lång rad vikliga områden där det är ovisst om forskningen kan fortsätta,och vi beklagar atl medelsbehoven inte kunnal tillgodoses. Delfinns en liten men i sitt sammanhang betydelsefull och viktig fråga som jag iförbigående vill beröra. Som ledamol av den av industridepartementet tillsallaulredningen om radioaktivt avfall, en utredning som fått i uppdrag attanalysera, kartlägga och försöka fastställa möjligheterna atl för framtidenlösa kärnkraftens avfallsproblem, blev jag mycket förvånad när slalsministernhär gång pä gång uttalade sig som om man hade bestämt sig för atl avenergin i värt land skall komma från kärnkraften, innan man tagit reda på omavfallsproblemen kan bemästras. Det är ganska meningslöst att vi sitter iAka-utredningen och försöker på etl objektivt sätt analysera problemen, omregeringen redan bestämt sig oavsett vilka riskerna är, oavsett vilka farorkärnkraften för med sig för människorna. Ellviktigt inslag i det av socialdemokraterna dikterade riksdagsbeslutet omden framtida jordbrukspolitiken var målsättningen om en långtgåendenedskärning av jordbruksproduktionen. Bakom beslutet låg föreställningen attvårt land skulle ha möjligheler all importera billiga livs- medel som viskulle kunna ta ut höga priser pä exportvaror. Man lekte bl. a. med tanken päatt helt lägga ned vår sockerproduktion. Genom alt krympa jordbrukssektornskulle enligl socialdemokraterna frigöras resurser som kunde sättas in ihöglöneyrken. På detla sätt skulle uppkomma överföringsvinster som angavs lillmiljardbelopp. Dessa utopier, som socialdemokratin pläderade för, har nuförpassats dit där de hör hemma - del vet alla. Jag menar all de hör hemma isagornas värld. Rationaliseringeninom jordbruket har medfört att en allt mindre andel av den yrkesverksammabefolkningen sysselsätts inom näringen. Med bibehållen produktionsvolym ochproduktionsinriktning är det inte möjligl alt i mer väsentlig grad yllerligareminska den totala arbetsinsatsen i jordbruket. Jordbruksnäringens roll somleverantör av arbetskraft lill andra sektorer är därför i huvudsak avslutad.Vid denna bedömning har hänsyn också tagits till alt flertalet lantbrukare nuhar en arbetstid som vida översliger vad som är normalt inom arbetslivet ochalt en del av standardhöjningen framöver även för denna grupp bör tas ut i formav förkortad arbetstid. Detkan sägas att det föreligger en viss arbetsro inom jordbruket, och dess bättrehar man elt visst inflationsskydd för produktionskostnads-sidan, men om manskulle kräva jämlikhet när del gäller den sociala tryggheten, rätten lill allta ledigt när man är sjuk, rätten till en ordnad arbetstid, leö.ighei, renl avsemester, då är det väldigt långt kvar lill jämlikhet. Ingentinghar inträffat som ger antydan om all brislen pälivsmedel i världen skulle kunna hävas. Krisen har fördjupals.Övergångslagren för spannmål i de viktigaste exportländerna har efter handminskat och omfattar enligt senasle uppgifter mindre än . Dennaminskning har skett som behoven ökat, vilkel ytterligare försämrat beredskapenmol svaga skördar. USAhar 1975 fått en myckel god spannmålsskörd - större än 19'74.Även synes ha fält en ganska god skörd, men imporlbehovet beräknasändock vara lika stort som året innan. Mol dessa goda skördesiffror står detsvåra bakslag som drabbat spannmålsskörden i och den relativtsvaga skörden i . Med hänsyn till den obetydliga lagerhållningen ärvärldshushållel ytterst känsligt för skördebakslag av denna omfattning. Enligtnu kända uppgifter har nu fått en skörd på 75 miljoner lon mindre änberäknat. En samtidig skördekatastrof i och Sovjelunionen 1976 är en möjlighetvars konsekvenser ingen helt vågar överblicka. Detär bra att regeringen nu insett alt det är full att bedrivajordbruk i vårt land. Näf vi verkligen är i behov av import, då sviktarexportländerna och priserna höjs kraftigt. En hälsosam påminnelse om delta harvi i den nuvarande potaliskrissitualionen. Det är min förhoppning att detskall vara en hälsosam påminnelse också för den sittande jordbruksutredningen,som har atl ta ställning lill vår framtida produk-lionsmålsällning. Lantbrukssiyrelsenhar /77 begärt en utökning av kreditramarna för olikaralionaliseringsändamål. Som skäl har bl. a. anförts den allmännainvesteringsvilja som lantbrukarna dokumenterat och det stora behov avraiionaliseringsinsatser som finns inom näringen. Vianser del mycket angeläget alt rationaliseringen i jordbruket inle försvärasgenom alt efterfrågan på kreditgarantier inte kan tillgodoses. förutsätts all rationaliseringen skall drivas med storintensitet, vilket ej kan ske utan förbättrad tillgång till kapital. Lantbruksstyrelsensäskanden har inte lillgodosells i budgetpropositionen. Vi anser inle att delfinns skäl till reduceringar av de av lantbrukssiyrelsen beräknade behoven.Centern har därför för sin del yrkat alt man ställer ökade kredilgaranliramartill förfogande. Det är beklagligl att departementschefen inle har velattillmötesgå lantbrukssiyrelsens önskemål i en situation då det skulle finnasall anledning alt uppmuntra sysselsättningen. Del är fråga om en verksamhet somligger rätt sysselsältningspoliliskl, regionalpolitiskt, miljöpolitiskt menockså, vad gäller skogen, valuiapoliliskl. Skogsnäringen ärju den näring somger den största nettoeffekten i skillnaden mellan export och import. Eftersomdet alltså skulle vara möjligt att där uppmuntra en ökad produktion, vill jaguttrycka min förvåning över att det i detta sammanhang har skett prutningar istatsverkspropositionen i förhållande till fjolåret. Genomjordförvärvsuiredningen sker nu en översyn av jordförvärvslagen. Enligtcenterns mening bör denna lagstiftning ges en sådan utformning att sambandetmellan ägande och brukande av mark främjas och att spekulalionsförvärv hindras.Förvärvslagsiiflningen bör således ha till syfte all underlätta för unga,jordbruksutbildade personer alt starta eget företag. Enskilda personer medavsikt all bosätta sig pä fastigheten och själv bruka jorden bör ges förturframför andra förvärvare. Sammanläggning av enheter som var för sig kan brukasrationellt skall inte vara tilläten. därutöver bör komma fram till skall jag inte nu beröra. Det äregentligen bara en fråga i sammanhanget som jag vill ägna specielluppmärksamhet. Centernmotsätter sig bestämt det förslag till successiv socialisering av marken somframförts av LO i remissyttrande över realisationsvinst-skatlekommitlénsbetänkande. LO uttalar där bl. a.; "Alt överföra marken i samhällelig ägoär en fråga om många politiska, ekonomiska och psykologiska aspekter. Det bördärför inte genomföras som ell tvångsvis överlagande av all mark vid en bestämdtidpunkt." I stället föreslås att överföringen sker successivt i sambandmed ägarskifte. Reglerna för överföringen föreslås bli sådana att vi vill talaom konfiskering. Förslagetslår således inte enbari i strid med vår grundinställning om sambandet mellanägande och brukande av mark. Del ulgör ett direkt hot mol rättstryggheten ochden enskilda äganderätten. I själva verket rör del sig här om det mestlångtgående och ingripande förslag lill socialisering som framförts i seriöstsammanhang i vårt land. förande av förslagetskulle också öppna vägen för en omfattande byråkrati. LO;s förslag skulle päsikt leda lill en siluaiion med endasl tvä ägar-kategorier: bolagen och siaten. Tillvår glädje har statsrådet sagt att han för sin del inte är beredd att la uppdet förslaget eller atl försöka genomföra del. Det är tillfredsställande attdel beskedel har getts. Men jag skulle ändå vilja nägot tänja ut frågan: Vad ärdå all vänla för framliden i det sammanhanget? Svarei pä delta är nogförsvenska folket myckel väsentligt. Om regeringen efler valet sitter i orubbatbo, vilken slällning kommer då chefen för atl inta närLO-leoretikerna och herr slaisrädets nuvarande statssekreterare åter uppreparsina krav på socialisering av marken? Svenska folket väntar otåligt på denfrågans besvarande. Arbete åt alla - del handlar lill största delen om arbete även ätkvinnor. Det framgår tydligt när man läser långtidsutredning och delförsia delbetänkandei från sysselsältningsulredningen med titeln /vrbele ätalla. Den fulla sysselsättningen uppfattas också av långtidsutredningen som detstyrande och primära målet för den ekonomiskt politiska målsättningen Jämsidesmed snabb ekonomisk tillväxt. Jämnare inkomstfördelning, rimlig prisstabilitetoch balans i utrikesbetalningarna. majoritet har vid fleratillfällen anslutit sig lill dessa överginpande målsättningar. Långtidsutredningenpresenterar fyra alternativ för vårt resursulnytt-Jande 1975-1980. För förstagången ges bl. a. vi politiker möjlighet att vara med och göra avvägningar ochprioriteringar. Det är tacknämligt och bra med del försök som på detta sättsker för atl fä till stånd en bred debatt. Utredningenhann knappast publiceras förrän några framstående personer bestämt hävdade alldel endasl var de båda försia alternativen som kunde diskuteras. Man var baraberedd atl debattera avvägningar mellan privat och offentlig konsumtion.Däremol kunde man inle, främst med tanke pä vårt ekonomiska läge, tänka sig altockså debattera en arbetstidsförkortning . Den enda förkortning avarbetstiden man ville tala om gällde femveckorssemesterns genomförande. Liksombåde långtidsutredningen och sysselsältningsulredningen anser delsocialdemokratiska kvinnoförbundet alt arbete ål alla är viktigast. I vårtfamiljepolitiska program liksom i dess fortsättningar har vi slagit fasl altarbeiet är grunden för all välfärd. Varje människa måste ha rätt atl efterförmåga della i arbetet. Varje människa har rätt lill elt arbete som kanupplevas som meningsfulll. Men arbele ål alla är - trots alt många säger atldet råder politisk enighet om delta - ingen självklarhet i alla politiskaläger. Vi behöver inle titta särdeles långt utanför våra gränser för attupptäcka politiker som är mer måna om balansen i utrikeshandeln än omsysselsättningen. Man betalar hell enkell människor för att de skall gåarbetslösa. Försocialdemokratin är arbete ät alla det väsentliga. Men vi förordar intesysselsättningsökning till varje pris. Vi bör även fråga oss vilka behov avvaror och tjänster vi har i framliden. Därför kan jag instämma i bådesysselsällningsutredningens och långtidsutredningens slutsatser all vi harstörst behov av verksamheten i den gemensamma sektorn. Vi behöver bällresjukvård samt mer och bättre omsorg om barn och gamla. Detla är viktigareän fler varor för privat konsumtion. Vi bör därför förespråka ett alternativmed låg ökning av den privata konsumtionen - ungefär 2 9n bör varatillräckligt. Dä har vi möjlighet alt uppfylla åtagandena för bättre pensioneroch liknande. Det ger också arbetsmarknadens parter möjlighet att förbättrafrämst de lågavlönades situation. Vi kan hell enkelt inte tillåta en privatkonsumtion av samma omfattning som . Då kan vi inteuppfylla våra löften på den offentliga sektorn. Jagtror inte heller atl vi såsom konsumenter främst önskar oss mer privatkonsumtion. En SIFO-undersökning visade ju alt man helst ville salsaökade resurser på sjukvård, åldringsvård och barntillsyn. Därefterprioriterades frilid, miljö och utbildning. Föratt kunna ge bättre sjukvård samt mer och bällre omsorg om barn och gamla krävsarbetskraft. Finns den hos oss? Ja, vi vel alt många är registrerade såsomarbetslösa, både män och kvinnor. Det är framför alll kvinnorna som stårutanför arbetsmarknaden. Del visar både långtidsutredningen ochsysselsältningsulredningen. Bara ett par exempel. Om alla kvinnor i hela landeiskulle få samma chans lill jobb som kvinnorna i Slockholm, behövs 300 000 nyaJobb. Om kvinnorna i hela landei skulle ha samma chans till arbeie som männen,ja, dä måste vi skapa 700 000 nya arbeten. Föratt klara våra åtaganden inom den offenlliga sektorn har vi bara enarbetskraftsresurs att tillgå. Den finns bland kvinnorna. Men om kvinnornaskulle öka sin fdrvärvsintensitet på samma sätt som , skullederas antal pä arbetsmarknaden öka med ca 160 000, och del räcker knappast föratt vi skall hålla våra löften om 100 000 daghemsplatser samt 50 000 platser ifritidshem och dessutom ge bättre omsorg om de gamla. Idetta läge mäste vi fråga oss vad vi kan göra för atl t. ex. fler giftasjuksköterskor, förskollärare och andra skall trivas pä arbetsmarknaden. Någolentydigt svar finns inle. Vi vel all del måste lill ett helt batteri avåtgärder för att både mor och far i en familj skall kunna kombinera hem- ochförvärvsarbete. Därför kommer satsningen på bällre barnomsorg ochförbättringar inom föräldraförsäkringen all ha slor betydelse. Men det räckerinte, och det är ingen tillfällighet all Just det socialdemokratiskakvinnoförbundet så hårt driver frågan om en förkortad arbetsdag för alla. Delär kvinnorna som hämmas av att männens villkor präglar arbetsmarknaden,politiken och vad ni vill. Främst kvinnorna upplever omöjligheten attkombinera heltidsarbete, familj och samhällsengagemang. Visst förändrasattityderna successivt. Praktiskl politiska reformer har här hjälpt till attförändra förhållandena. Föräldraförsäkringen har gjorl det möjligt för en faratt praktiskt klara barnomsorgen. Särbeskallnings-reformen var av avgörandebetydelse för alt både hon och han i familjen skulle välja förvärvsarbete.Exemplen kan göras mänga. Men mäste vi gå vidare i det politiskareformarbetet och underlätta för familjerna alt fungera i ett samspeltillsammans. visar all det finns visst utrymme även förförkortningar av arbetstiden . Vi skall bl. a.genomföra fem veckors semester näsla år. Och sedan - -borde det vara dags att börja debattera del stegvisa genomförandet av sextimmars arbelsdag för.alla. har vi f ö. i regel förkorlat arbetstiden med . Tänker vad som skulle hända om kvinnorna bara för en enda dag slutade att arbeta!Jag tror att vi alla är sams om att kvinnornas deltagande i arbetslivet är heltomistligt. Vill vi ha en ekonomisk tillväxt på det sätt långtidsutredningentänkt sig, är samhället beroende av kvinnorna. Eftersom kvinnorna ställervillkor numera, måste vi ta hänsyn också till deras krav. Sextimmarsdagen harvunnit bred anslutning, främsl därför all den är en av de viktigasteförutsättningarna för att en ny arbetsfördelning mellan män och kvinnor skallbli möjlig både i arbetslivet och i hemmet. i ställde några frågor lill mig som hade medbudgeten att göra. De frågorna fär vi väl tillfälle atl diskutera i etl senaresammanhang, men han gjorde också ell påstående som jag inte kan låta ståoemotsagt. Han påstod alt statssekreteraren i hadeagerat för en tolalsocialisering av marken. Del påståendet är felaktigt. Dethar förekommil lidigare, det har offentligt dementerats, och jag vill på nytlupprepa att påståendet är felaktigt. vill jag säga till i Borrbyatt den inställning som statsministern har tillkännagivit i dessa frågor påregeringens vägnar kommer all gälla både före och efter valet, oberoende avvalutgången. i (c)kort genmäle: Mot bakgrunden av den uppgift som statsrådet lämnat vill jag ändra minfrågeställning och säga så här: Om LO-teoretikerna och ordföranden, nuvarandestatssekreteraren, i den arbetarkommun som väckte motionen till partikongressenskulle fortsätta atl hävda del här kravet, vilkel besked har dä statsrådet altlämna? Det beskedet har vi fåll , väldigt kortfattat visseriigen, men jagvill ändå konstalera atl det är ett utomordentligt värdefullt besked attstatsrådet i likhet med slalsministern tvärsäkert och utan några reservationertar avstånd från de mera radikala och för oss litet underliga tankegångar somhar figurerat i debatten. Jag skulle nog vilja uppmana i alt inle fortsättaatt argumentera med stöd av insikt om vad som hänl inom vårt parti som hanuppenbariigen inle har. Det går nämligen lill så att man motionerar tillpartikongresser. Arbetarkommunerna har att yttra sig över motionerna och kanvidarebefordra enskilda motioner till kongressen. Den som dä är ordförande iarbetarkommunen har naluriigtvis att underteckna den skrivelse med vilken enmotion förs fram till kongressen. Det innebär ju inte något ställningstagandefrån arbetarkommunordförandens sida till frågan. HerrLARSSON i (c) kort genmäle: Jag är naluriigtvis hell beredd att ta bort den faktor som statsrådetnu berör ur sammanhanget. Men kvar står ändå att en grupp inom LO har krävttotal marksocialisering. Del går väl inte atl vifta bort dem också. Jag vel inte hur herrLarsson i behöver få besked. Han har fått besked från statsministern ochdet är ett besked som jag ansluler mig lill. Det är väl regeringens ståndpunkti den här frågan vi har att diskutera , i den mån den aktualiseras. i insinuerade atl vi skulle ha en ståndpunkt före valet ochkanske en annan efler valet. Den typen av politik brukar inte vi företräda.Därför har jag tillbakavisat även den insinuationen. Hen JOSEFSON (c); I den politiska debatten intar närings- och skaltepolitiken enframträdande plats. Oron för framtiden och osäkerhten inför den ekonomiskapolitikens utformning gör alt förelagarna är tveksamma vid framtidsplaneringeni det egna företaget. Den snabba inflationstendens som präglat de senasle årenskapar problem på många områden. Omläggningen av skattesyslemel från direkltill indirekt skatt -här inräknat arbetsgivaravgifter av skilda slag - harockså medfört betydande problem. Skattefter bärkraft är grundregeln för den direkta inkomstbeskattningen. Vid denindirekta beskattningen och särskilt vid användandet av arbetsgivaravgifter sominkomstkälla blir det inte bärkraften ulan den i företaget gjordaarbetsinsatsen som blir underlag för beskattningen. Detla är enligt minuppfattning en orimlig beräkningsgrund, Slora kapitalstarka förelag med storamöjligheter till automalisering fär per producerat värde en mycket begränsadbeskattning eller avgiftsbeläggning.