prot · FZ0977 · 1975-12-31 00:00:00 — det skulle innebära attstoppa svenska kapitalinvesteringar i dessa ra-sisliska och fascistiskaregimer, väga över den hänsyn som han eventuellt vill visa svenskastorföretags profitintressen. Här finns en konflikt mellan de intressen som densvenska arbetarrörelsen förelräder och de inlressen som de svenskakapitalistiska storföretagen förelräder. Jag tycker att det är självklart attvi därvid måste stödja - och kämpa för -den linje som är arbetarrörelsens ochsom bygger på den internationella solidaritetstanken. Delär alldeles självklart att en bojkott blir effektivare om man kan få till stånden kollekliv insats genom . Jag är varm anhängare av denlinjen. Men om man inte lyckas med detla så menar jag att ell land som Sverigeändå har en skyldighet all la ställning till de förhållanden som realtföreligger. Och nog känns det väl, herr finansminister, litet motbjudande föross bägge, som ledamöler i riksdag och för finansminislerns del ocksåsom representant för , all läsa i pressen hur den fascistiskaChilejunlan ultrycker sin belåtenhet över de ökade utländskakapitalinvesteringarna i och att bland de länder som där nämns ocksåfinns , Jag tycker, som jag sade i mitt tidigare anförande, att detta ärell slag i ansiktet på den starka solidaritetslanke som finns inom ,inom finansministerns parti och inom del parti jag företräder, till förmån förChiles förtryckta och förtrampade folk. Jag tror att gav sig litet för långt ut i sill senasteinlägg, när han sade all hans aversion mot kapitalexporten och investeringarnautomlands gällde inte bara utan över huvud tagel kapitalexport ochengagemang utomlands. Jag log för givet att indignationhärledde sig från de svenska företag vilkas u-landsinvesleringar kolliderar medregimer som vi båda djupt ogillar. Men är del så att över huvudtaget vänder sig mot en investeringsexport och en kapitalexport, då är herrHermansson ule på verkligt tunn is. Vi gör ju våra investeringar i och iFinland, två länder där vi har kraftiga exportöverskott och där naturligtvisett hemdragande för vår del skulle betraktas som mycket, mycket underligt. Vihåller f n, på all kreditmässigt finansiera slora investeringar i Tjeckoslovakienoch i , för att inte tala om de 400-500 miljonernas investeringar ihoiellbyggen i som vi f. n. är i gång med. Såherr får säkerligen fundera ett tag till över det här och inskränkasig just till vad det är för insaiser vi gör i där man av flera skälkan ogilla regimerna. Och därvidlag är statistiken sådan att det inte har häntnågot speciellt. Den svarar inte mot den beskrivning som gav,när han gjorde sina medellalsberäkningar. Jag kan visserligen vara skuld tilldet genom all inte redovisa förhållandet mer ulförligt i interpellationssvaret.Men jag gjorde del i mitt inlägg, och därmed skulle den frågan kunna varaavklarad. Sedanär del fråga om huruvida man skall gå omkring och tala om detta, medveten omatt man inte kan göra något, eller om man skall tala om det i de församlingardär man tror alt man kan påverka förhållandena. Den opinion det här gäller harvi att driva just i FN för att få en kollektiv uppslutning kring sanktioner motländer med fascistiska regimer. Det lyckades med , och sedan har detinte lyckats mera. Vi har emellertid i FN av och lill tagit upp frågorna ochkommer säkerligen all fortsätta med det. Så den svenska ståndpunkten är jualldeles klar. Jagser således inte någon vinst med att vi går omkring och uttalar vår indignation,om vi är medvetna om att vi ensamma är tämligen hjälplösa. Då är del merrealistiskt all inrikta sig på all lala i de församlingar där man kan hoppaspå en kollektiv anslutning. Omskärpta restriktioner mot kapitalexport Hen (vpk): Min interpellation består av tvä delar, och del är två frågor jag därställt. Den första frågan är allmän och gäller över huvud laget om regeringenämnar vidta åtgärder för skärpt reslriklivitet mot kapitalexport från -alltså i allmänhet. Den andra frågan är mera specifik och gäller om regeringenavser all föreslå förbud mot kapitalexport lill stater som har fascistiskregim. Bäggemomenten finns behandlade i interpellationen. Jag har icke begränsat minafrågor lill den svenska kapitalexporten till , utan del är en allmäninterpellation om de ekonomiska effekterna av kapitalexporten från ,Det är icke bara en interpellation som bygger på vad finansministern kalladeindignation, ulan en interpellation som också har sin direkta beröring med defrågor som vi skall diskutera här i , nämligen om det svenskafolkets försörining, om kampen mot inflationen, om kampen mot arbetslöshetenför flera sysselsättningstillfällen osv. Där har jag den bestämdauppfattningen all den utveckling som försiggått under - med enmycket stark ökning av de svenska industriföretagens sysselsättning i ullandel,medan vi haft en stagnation eller rent av en minskning i - icke varitgynnsam för sysselsättningen i vårt land och för den svenska arbetarklassensinlressen. Jaghar i interpellationen pekat på den kraftiga ökning som har skett avindustrisysselsältningen i utlandet, 1970 molsvarande antalet anställda isvenska tillverkande dotterföretag utomlands av industrisysselsättningeni , 1974 var siffran 24 96 - alltså en betydande ökning bara på fyra år.Men samlidigt vet vi att det är myckel slora problem att skapa en ökadindustrisysselsättning i , och jag menar att detta har sitt sammanhangmed den slora kapitalexport som de svenska storföretagen bedriver. Ingen kanväl förneka att där flnns ett mycket bestämt samband. Jag tror inte att detskapar sysselsällning i om de svenska Omskärpta restriktioner mot kapitalexport stora kapitalistiskaföretagen flyttar ut sin tillverkning ulomlands och där ökar antaletsysselsalla i stället, ulan det måste väl vara negativt, om man ser det ur densvenska sysselsättningens synpunkt. Det är alltså den allmänna aspekten som ären huvuddel i min interpellation. Den andra delen var just den som debatten harkommit att koncentreras omkring, nämligen frågan om ett direkt förbud motkapitalexport lill stater som har rasislisk eller fascistisk regim. Jagtror inle heller att det lönar sig all gå omkring och bara känna indignation -finansministern och Jag är helt eniga på den punkten. Men det var ju ocksådärför som jag efterlyste bestämda åtgärder från regeringens sida, och del ärdärför som mitt parti i motioner och på annat sätl länge har förespråkat sådanaåtgärder. Vadgäller den allmänna frågan om svensk kapitalexport, så har jag inte krävt ettdirekl förbud. Vi vet ju att det har skett vissa skärpningar under de senasteåren och att det har inträtt ökade kontrollmöjligheter för statsmakterna somfinansministern själv beskriver i interpellationssvaret. Jag menar alt manskall gå vidare pä den vägen och visa ännu större reslriklivitet när det gällerkapitalexport till utlandet. Jag har alltså inte yrkat på någol direkl förbud,men jag tycker att de siffror som redovisas ger anledning till eftertanke ochatt man därför från statsmakternas sida bör tillämpa större reslriklivitet änman har gjort . Del sisla som sade ger mig anledning till en kortslutreplik. Ennågot ökad reslriklivitet har tillämpats av valutakonlorel. Den har bl, a,tagit sig uttryck i att man sagt lill de sökande företagen all den investeringni ämnar göra i utlandet fär ni också finansiera i utlandet. En intressantsifferserie är följande. Frän 1972 till ökade investeringarna från 1 900miljoner till 2 300 miljoner, men ökade utlandsfinansieringen såkraftigl att den egna exporten av kapital frän Sverige sjönk från 1 350 lill910 miljoner, är en verksamhel som valutakonlorel driver i samråd medregeringen. Den var betingad av vär brydsamma kapitalsiluation. Om man har enbra valutakassa, och om kapitalställningen är god, sä behöver man inte vara sähård; är silualionen där besvärlig så har man anledning att vara merarestriktiv. Vidarehar vi också numera representanier för de fackliga organisationerna ivalutakonlorel, och del har inte rått några som helst delade meningar mellandessa och valulakontorets övriga representanter vid prövningen av de specifikaärenden som förekommit. Här är det fråga om en tvåvägstrafik: vi exporterarkapital och arbele, och vi importerar också kapital och arbete. Detta tar siguttryck i kapitalbalansens förändringar år . Den kan ibland varapositiv och ibland negaliv, men på det hela taget går det ungefär jämnt ut. Hen (vpk): Jag skall inte föriänga denna debatt alltför myckel, men jag vill påpekaatt när vi här i senast diskuterade frågan om en förändring avlagstiftningen krävde värt parti - som vi var positiva till vad somgjordes - all man skulle gå längre i fråga om bestämmanderätt för deanställda. Vi menade också att man skulle införa sädana bestämmelser ilagstiftningen att det var möjligt att pä det sätt som jag tog upp i mininterpellation och som jag framhållit här i debatten också direkt förbjudakapitalexport till länder med fascistiska och ra-sisliska regimer, Isitt senaste inlägg tog finansministern också upp frågan om kapitalimportentill , Där vill jag bara göra den anmärkningen att vi för vår del inteanser det tillfredsställande all utländska storförelag - s, k, multinationellaföretag eller internationella koncerner- lägger under sig betydande delar avsvenskt näringsliv. Vi anser all det också pä det området bör iakttasrestriktiviiel. Jag menar att vi måste se på båda dessa problem utifrån vad somär arbetarrörelsens och de lönar-betandes intressen. Man kan inte se dethistorielöst och klasslöst som bara teknisk kapitalexport och kapitalimport,som går jämnt ul . Det viktiga är innebörden i vad som händer.Och innebörden har varil all svenska kapitalistiska storförelag i betydande gradhar skaffat sig industrier ulomlands, som utländska storföretag harköpt upp svenska förelag. Hela den ulvecklingen i riktning mot en internationaliseringav siorförelagandel har bestämda negativa följder för lönarbetarna och förbefolkningen i olika länder. Delta fenomen måste man ta ställning till. Ochvärt krav är som sagt ökad reslriklivitet i bägge riktningarna, alltså både närdet gäller kapitalexport och utländska förelags uppköp i , 0/7?skärpta restriktioner mot kapitalexport Jag anser att generaliserar för mycket. Man kan aldrigha en tumregel för denna verksamhet, utan man får se på det enskilda företagel.Och f n, har vi kontroll över vilka utländska företag som planerar att etablerasig här i landel. Etablerar de sig här fär de underkasta sig den svenskaarbetsmarknadslagstiftningen och del svenska lönelägel och i övrigl arbeta somsvenska företag. Dessutomkan jag tala om för all jag tämligen ofta upplever att manlokalt, på fackföreningshåll och på kommunalt håll, gärna tar emol denaktivitet som en elablering här innebär även om den skulle ha en utländskfirmabeteckning, Överiäggningen varhärmed slutad. § 5 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:109 tillnäringsulskollet 1975/76:134 lillförsvarsutskotiei 1975/76:142 punkterna 2och 3 lill socialutskottet samt i övrigt lill skal- teutskottei1975/76:143 lill försvarsutskottet /76:144 till civilutskottel §6 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2212 och 2213 tillutbildningsulskottel §7 Föredrogs men bordlades åter konstilutionsulskollets beiänkanden /76:43och 44 finansutskottets betänkanden /76:18-22 skatleutskotietsbetänkanden /76:29-32 utrikesutskottets belänkande 1975/76:9socialförsäkringsulskottets belänkande 1975/76:22 trafikulskoltets betänkanden1975/76:12 och 15 näringsutskoltets betänkande 1975/76:34 §8 Föredrogs och bifölls interpellalionsframställningarna 1975/76:141-143, §9 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle finansutskottets belänkande nr 20, näringsutskoltetsbelänkande nr 34, skatteutskottets betänkande nr 29 och näringsutskoltetsbeiänkanden nr 30-32 i nu angiven ordning uppföras främst bland två gångerbordlagda ärenden. Vidare meddelade herr talmannen attkonsiiiutionsuiskolteis betänkanden nr 43 och 44 saml trafikuiskoiielsbetänkanden nr 12 och 15 skulle sällas sist. § 10 Anmäldes ochbordlades 1975/76:117 om anslag /77 till byggnadsarbeten m, m, inomutbildningsdepariemenieis verksamheisområde 1975/76:122 om omorganisaiion avförenade fabriksverken, m, m, 1975/76:123 om statens strålskyddsinsiilutsuppgifter och organisation, m,m, 1975/76:128 om utbildningsbidrag för doktorander m, m, 1975/76:132 omskogsstyrelsens organisaiion, m, m, 1975/76:135 om den statliga kulturpolitiken3 1975/76:139 om särskild ersällning lill skadade värnpliktiga m, fl,1975/76:147 om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m, m, 1975/76:156 om höjningav visst avdrag vid arvs- och gåvobeskaltning av förmånsiagarförvärv, m,m. § 11 Anmäldes ochbordlades 1975/76:23 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitt gäller anslag lill ersättning för personskador på grund avbrott, m, m, 1975/76:24 med anledning av proposilionen1975/76:100 såvitt gäller anslag lill räiishjälp m, m, jämie molioner 1975/76:25 med anledning av proposilionen1975/76:100 såvitt avser anslag till Justitiedepartemenlel m, m, jämtemotioner 1975/76:26 med anledning av proposilionen1975/76:100 såviti avser anslag m, m, för budgetårel \916/11 tillcivilförsvaret 1975/76:29 med anledning av propositionen1975/76:100 såviti gäller anslag till konst, litteratur, musik, teater m, m,samt arkiv, museer, kulturminnesvård m, m, jämte motioner 1975/76:13 med anledning av proposilionen1975/76:100 i vad avser anslag till jämtemotion 1975/76:14 med anledning av proposilionen1975/76:100 i vad avser anslag till m, m, jämtemolioner 1975/76:15 med anledning av propositionen1975/76:100 i vad avser vissa anslag inom kommundepartementets verksamheisområdejämte motioner §12 Anmälan av interpeiiationer Anmäldes och bordlades följande interpeiiationersom ingivits till kam- markansliet 1975/76:144 av herrUllsten (fp) lill herr industriministern om 80: 80 är avsett att bli det störstaindustriprojektet i , Som sådant har det tilldragit sig storuppmärksamhet och vållat omfattande debatt. Inte minsl har grundvalarna förprojektet starkt ifrågasatts. Del är därför synnerligen oroande att planeringenkring 80 kännetecknas av så stor ryckighet. Dennaryckighel lycks inte bara gälla marginella detaljer ulan själva inriktningen avprojektet. Inom loppel av tvä år har det framträtt i tre olika skepnader. var avsikten att verketskulle producera slälämnen för avsällning framför alll till kusibaseradestålverk på kontinenten. övergavs dessa planer, I stället fördestvå valsverk, ell i och ell i , in i bilden som projektetdelades upp i två etapper. Den senaste varianten innebär att 80 bantasavsevärt och all planerna på ell nytt valsverk i avskrivs, I ställetskall valsverket inom nuvarande NJA byggas ut. Samtidigtsom 80 ändrat gestalt har också kostnads- och lönsamhetsbildenändrats. beräknades kostnaderna lill , I dagtorde de uppgå till mellan 8 och 9 miljarder. Till detta kommer kostnaderna förett nytt valsverk i och vals-verksulbyggnaden i , Lönsamheten som1974 angavs till 12-14 96 beräknas ha sjunkit lill 7-8 96, Storosäkerhet råder också om de miljömässiga konsekvenserna av 80, Kravenatt fä släppa ut stora mängder svavel och andra föroreningar frän 80skapar slora risker för miljön inle bara i utan i slora delar av norra , Medhänvisning lill den allmänna oklarheten kring 80 och behovel av bälireinformation om del aktuella läget villjag ställa följande, frågor tillindustriministern: 1, Vilken är den aktuella inriktningen av planeringenav 80 beträffande produktion, finansiering, samarbete med andraförelag, skydd av miljön etc? 2, Anser industriministern all beredningen ochplaneringen av 80 skett och sker pä ett tillfredsställande säll? 1975/76:145 av fruKristensson (m) till herr socialminislern om åtgärder för att hejdanarkotikamissbruket: har framstått som ettattraktivt land för den illegala narkotikahandeln. Välkända är de mångåriga problemvi haft med olika slag av narkotika. Framför alll har de centralstimulerandemedlen vållat slora bekymmer, Alla initierade bedömare har emellertid varilöverens om att inga ansträngningar bör anses för stora när del gäller att hällavärt land utanför den illegala heroinhandeln, med hänsyn till de förödandeverkningar som heroinet i hög grad för med sig. Risken för överdosering ärbetydande vid heroinmissbruk. Internationella erfarenheter visar också alldödsfallsfrekvensen är hög. Fränmoderata samlingspartiels sida har vi framlagt olika konkretaförslag för all om möjligl minska narkotikamissbruket. Dessa förslag har dockavvisats av majoriiet. Den stora satsning som från polisens sidagjordes 1969 för att komma lill rätta med narkotikamissbruket var en övergåendeföreteelse och åtföljdes inte av motsvarande åtgärder beiräffandevårdpolitiken. klart all enbart polisiäraåtgärder inte är till fyllest i kampen mot narkolikan. För allnarkotikaproblemet framgångsrikt skall kunna bekämpas erfordras ocksågenomtänkta åtgärder på vårdsidan. Närnu en heroinmarknad etablerats i , vilket senast blivit uppenbart genomdet exceptionellt stora heroinbeslag polisen gjorde , kan problemeninle längre skjutas åt sidan. Socialministern har själv i en tidigareriksdagsdebatt klargjort att kraftfulla åtgärder måste vidtas om heroinetskulle få fotfäste i vårt land. Åberopandedel anförda hemställer jag om kammarens tillstånd alt lill herr socialminislernfå ställa följande fråga: Villsocialministern delge de nya konkreta, kraftfulla åtgärder somplaneras för att hejda narkotikamissbruket i allmänhet och heroinmissbruket isynnerhet? 1975/76:146 av herrFågelsbo (c) till herr jordbruksministern om domänverkets förvärv av jord- ochskogsbruksfastigheter: En rimlig prisnivå på jord- ochskogsbruksfastigheter har stor belydelse för möjligheterna att bibehålla ochutveckla familjejordbruken. De nya tillämpningsföreskrifterna beträffandeJordförvärvslagen är ett steg i räll riktning, eftersom de ökarförutsättningarna för lantbruksnämnderna att bl, a, hindra förvärv som riskerarfå alllför prishöjande effekter på fastighetsmarknaden. Detfinns emellertid fortfarande problem i fråga om jordförvärv. Jag vill särskiltuppmärksamma de fall där domänverket har uppträtt som köpare och varit villigtatt erlägga en köpeskilling som har ansetts vara för hög i förhällande till deavkastningar som kan påräknas från den akluella fastigheten, I ett särskiltfall har domänverket erbjudit en köpeskilling om , eller nära femgånger del nya taxeringsvärdet, som ligger pä ,; lantbruksnämndensvärdering ligger på . har i detta särskildafall avstyrkt förvärvet, eftersom man ansett att det skulle få prishöjandeeffekter på fastighetsmarknaden. Detär enligt min mening orimligt om staten, kyrkan, kommuner eller bolag kanförvärva egendomar utan samma restriktiva tillämpning av jordförvärvslagen somgäller för övriga köparkategorier. Medanledning av del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lill herrjordbruksministern framställa följande fråga: villig att med det snaraste medverka lill all förfaltnings-mässiglslävja den överbudspolilik som tillämpas av domänverket och som därigenom fårprishöjande effekter på hela fastighetsmarknaden inom Jord- och skogsbruket? 1975/76:147 av herrNilsson i (s) lill herr arbetsmarknadsministern om åtgärder för attstabilisera arbetsmarknaden i : i har ochfebruari 1976 varslat sammanlagt 340 anställda om uppsägning. Situationenför de berörda och kompliceras av att företaget har en klartdominerande ställning på arbetsmarknaden i kommunen. Av antaletindustrisysselsatla i svarar för ca 80 96, På1960-talet var utsikterna för goda. Facits produkter hade högkonkurrenskraft på både den inhemska och den internationella marknaden.Problemen böriade när Facits traditionellt finmekaniska produkter trängdesundan av elektronik. När Facit övertogs av 1972 ansågsförutsättningarna för en stabilisering av förelaget och kommunen goda. Måletvar då att skapa internationellt sett konkurrenskraftiga elektronikprodukter.Konkurrensen från utpräglade låglöneländer blev emellertid för svår, och dellahar medfört att ca 400 arbetstillfällen f n, är hotade vid den s, k,Örsättersfabriken, Denakluella situationen i kräver åtgärder frän olika samhällsorgan ochnäringslivet. Frågan är nu vilka insaiser staten är beredd att göra för attstabilisera arbetsmarknaden i kommunen. Behov av lo-kaliseringspoliliskl stödföreligger nu i , FacilAB, som ingår i en av landels största industrikoncerner, har ett stort ansvarför att trygga och differentiera arbetsmarknaden i kommunen. Facits ansvar förden lokala arbetsmarknaden, outnyttjad kapacitet i form av modernaindustrilokaler, kunnig arbetskraft, lediga bostäder och väl utbyggdsamhällsservice borde leda till att koncernen förlägger yllerligare produklionlill , Här bör diskussioner och samarbete ske mellan representanterför lokala, regionala och statliga organ och Eleclroluxkoncernens ledning. Motbakgrund av det anförda vill jag ställa följande fråga till herrarbelsmarknadsministern: Avserarbetsmarknadsministern att ta initiativ till lokaliseringspoliliskt stöd ellerandra åtgärder för alt stabilisera arbetsmarknaden i ? §13 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 8mars 1975/76:266 av herrFågelsbo (c) till herr kommunikationsministern om placeringen avorienteringslavlor i vägkorsningar: Trafiksäkerheten på våra vägar måste på alla sättförbättras. Vid ett flertal vägkorsningar är orienteringstavlor så placeradeatt de skymmer Olyckor - även meddödlig utgång - har inträffat där det inte Nr 77 är uteslutet allplaceringen av orienteringstavlorna kan ha varit en bi- Tisdagenden Är kommunikationsministernberedd medverka till att kontroll genom-------- --- vägverketgenomföres i hela landet så all irafikrisker av här nämnt slag Meddelandeom 1975/76:267av i (m) till herr socialministern omregistreringen av medicinalpersonal som drabbas av psykisk sjukdom: Av press och etermedia har framgått attläkare, tandläkare, barnmorskor och sjuksköterskor registreras hossocialstyrelsen vid psykisk sjukdom, I och för sig är detta ingen nyhet, menupprinnelsen, att en obehörig person i sina händer fåll en anmälan med ettfiertal sjuksköterskor uppräknade, inger allvarliga betänkligheter. Förmedicinalpersonal som drabbas av psykisk sjukdom återkallas legitimationen.Förutsättningen är att läkare anmäler ifrågavarande personal lillsocialstyrelsen enligt kungörelse (MF135), Endast delvis reglerar kungörelsen tillvägagångssättet vidfriskskrivning. Ingenting framgår om hur de känsliga uppgifterna skallhanleras, hur de registreras, hur länge och i vilka register de skall förekommaeller hur de skall skyddas mot obehörig insyn, 1, Vill statsrådet redogöra för sin uppfattning av defaktiska förhållandena kring den här åberopade händelsen? 2, Vill statsrådet redogöra för hur anmälningar enligtMF 1972:135 registreras och hur anmäld personal återfår sin legitimation ochbehörighet även i fall som MF 1972:135 inle går in på? 3, Vill statsrådet redogöra för hur avregislreringsker av anmälda fall och hur sekretessen skyddas? 4, Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att garanteraden registrerade medicinalpersonalen fullgott integritetsskydd? §14 Kammaren åtskildes kl, 15,53,