prot · FZ09101 · 1975-12-31 00:00:00 — 2. all beträffande en professur ilängvårdsmedicin vid i skulle avslå motionen 1975/76:781, 3. att beträffande gerontologisktforskningsinstitut m. m. skulle avslå motionen 1975/76:1433, 4. att belräffande en professur icancerkemoterapi skulle avslå molionen 1975/76:583, 5. att beträffande en professur ianestesiologi skulle avslå motionen 1975/76:779, 6. alt belräffande en professur iplasttikkirurgi skulle avslå motionen 1975/76:793, 7. all belräffande särskild medelsanvisninglill forskning om beroendeframkallande medel skulle avslå motionen 1975/76:785, 8. all belräffande utredning ompsoriasisforskning skulle avslå motionen 1975/76:1447, 9. all beträffande resurser förekotoxikologisk forskning som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört med anledning av motionen 1975/76:777, 10. atlriksdagen beträffande resurser för arbetsvetenskaplig forskning m. m. utövervad som förordats i propositionen 1975/76:100, bilaga 10, skulle avslåmolionerna 1975/76:1396, 1975/76:1505 och 1975/76:1516, 11. atlriksdagen belräffande antalet nya tjänster som forskarassistent med bifall lillproposilionen 1975/76:100 skulle avslå motionen 1975/76:1456 yrkandet 1, 12. atlriksdagen med bifall till propositionen 1975/76:100 samt med avslag på motionen1975/76:1456 yrkandet 2 och motionen 1975/76:1468 såviii gälldemedelsanvisningen under della anslag till Humanistiska fakulteterna m. m.;Avlöningar lill lärarpersonal för /77 anvisade ellförslagsanslag av , 13. altriksdagen till Humanistiska fakulteterna m. m.: Drifikostnader för budgelårel1976/77 anvisade elt reservalionsanslag av , 14. allriksdagen med bifall till propositionen 1975/76:100 och med avslag på motionen1975/76:1459 såvitt gällde medelsanvisningen under della anslag lill Teologiskafakulteterna: Avlöningar till lärarpersonal för 62 budgelårel 1976/77 anvisade ett förslagsanslag av . 10. alt till Teologiska fakulteterna:Driftkostnader för /77 anvisade ett reservationsanslag av , 11. att till Juridiska fakulteterna:Avlöningar lill lärarpersonal för /77 anvisade ellförslagsanslag av , 12. att till Juridiska fakulteterna:Driftkostnader för /77 anvisade ett reservalionsanslag av , 13. att med bifall till propositionen1975/76:100 samt med avslag på motionen 1975/76:1456 yrkandet 3 och motionen1975/76:585 såvitt gällde medelsanvisningen under detta anslag tillSamhällsvetenskapliga fakulteterna m. m.: Avlöningar lill lärarpersonal /77 anvisade ett förslagsanslag av , 14. atl till Samhällsvetenskapligafakulteterna m. m.; Drifikostnader för /77 anvisade ellreservationsanslag av , 15. alt med bifall lill proposilionen1975/76:100 och med avslag på motionerna 1975/76:781, 1975/76:793 och1975/76:1400, motionerna såvitt gällde medelsanvisningen under detta anslag,lill Medicinska fakulteterna m. m.: Avlöningar lill lärarpersonal /77 anvisade eu förslagsanslag av , 16. att till Medicinska fakulteterna m. m.:Driftkostnader för /77 anvisade elt reservationsanslag av , 17. att lill Odontologiska fakulteterna m.m.: Avlöningar till lärarpersonal för /77 anvisade ett förslagsanslagav , 18. att till Odoniologiska fakulteterna m.m.: Drifikostnader för /77 anvisade ett reservationsanslag av , 19. att lill Odontologiska fakulteterna m.m.; Vissa tandvårdskostnader för budgelårel 1976/77 anvisade ellförslagsanslag av , 20. att till m. m.:Avlöningar till lärarpersonal för /77 anvisade ettförslagsanslag av , 21. att till Farmaceuliska fakullelen m. m.:Driftkostnader för budgelårel 1976/77 anvisade ell reservationsanslag av . 22. all till Matematisk-naturveienskapligafakulteterna m. m.: Avlöningar lill lärarpersonal för budgelårel 1976/77anvisade eii förslagsanslag av , 23. all liksdagen lill Malcmalisk-naiurvcienskapligafakulleierna m. m.: Drifikosinader för budgelårel 1976/77 anvisade ellreservalionsanslag av , 24. atl till Tekniska fakulleierna m. m.:Avlöningar lill lärarpersonal för budgelårel 1976/77 anvisade ellförslagsanslag av , varav . all avräknas molautomobilskatte-medlen. Anslagtill högre utbildning och forskning Anslagtill högre utbildning och forskning 1. alt till Tekniska fakulteterna m. m.:Drifikostnader för budgelårel 1976/77 anvisade elt reservationsanslag av , 2. all lill Teknisk sann viss medicinsk ochmatemaiisk-naturvetenskaplig utbildning och forskning m. m. i Göleborg och Linköpingför budgelårel 1976/77 anvisade ell reservalionsanslag av ,varav . all avräknas mol auiomobilskattemedlen, 3. atl lill Grundläggande humanislisk,samhällsvetenskaplig och matemalisk-nalurvelenskaplig utbildning i Linköpingför /77 anvisade elt förslagsanslag av , 4. all lill Deceniraliseraduniversiielsulbildning m. m. tor /77 anvisade ettreservationsanslag av , 5. all lill Yrkesleknisk högskoleutbildningför budgelårel 1976/77 anvisade ell förslagsanslag av , 6. alt lill Utbildning avhälsovårdsinspektör för /77 anvisade ett förslagsanslag av , 7. att till Vissa koslnader i samband medhögskolereform för /77 anvisade ell förslagsanslag av , 8. all med bifall till propositionen1975/76:100 och med avslag på molionen 1975/76:785 såviii gälldemedelsanvisningen under detta anslag till Medicinsk forskning för budgetåret1976/77 anvisade ell reservalionsanslag av , 9. atl med bifall till proposilionen1975/76:100 och med avslag på motionen 1975/76:1456 yrkandet 4 lill Humanisliskforskning för budgelårel 1976/77 anvisade ell reservalionsanslag av 16 834 000kr., 10. altriksdagen med bifall lill proposilionen 1975/76:100 och med avslag på motionen1975/76:1456 yrkandet 5 till Samhällsforskning för /77 anvisadeett reservationsanslag av , 11. atlriksdagen lill Nalurveienskaplig forskning för budgelårel 1976/77 anvisade ellreservalionsanslag av , 12. atlriksdagen lill Alomforskning för budgelårel 1976/77 anvisade ettreservationsanslag av . 1. beträffandearbetet inom den cenlrala organisationskommittén för högskolereformen m. m. av () och () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anförtmed anledning av molionen 1975/76:2018 yrkandet 6 om utbildningsstandarden,forskningsanknytningen och fördelningen av forskningsresurserna, 2. beträffande obligatoriska avgifier av (vpk) som ansett atl ulskollei under 5 bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1975/76:1458 som sin mening gav regeringenlill känna all sysiemel med obligatoriska kåravgifter borde avskaffas medutgången av juni månad 1977, 3. belräffandegrundkurs inom området könsrollsfrågor av (vpk) som ansett alt utskottet under 21 bort hemställa attriksdagen beträffande könsrolls- och kvinnofrågor som ett särskilt högskoleämnemed bifall till motionen 1975/76:2152 yrkandet 2 och med anledning av motionen1975/76:1397 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanten anfört, 4. beträffande forskningsrådsmedel av fröken () som ansett att utskottet under 63 och 64 bort hemställa 1. att med anledning av propositionen1975/76:100 och molionen 1975/76:1456 yrkandet 4 lill Humanistisk forskning /77 anvisade ett reservationsanslag av , 2. att med anledning av proposilionen1975/76:100 och motionen 1975/76:1456 yrkandet 5 till Samhällsforskning förbudgelårel 1976/77 anvisade ett reservationsanslag av , 5. beträffande antalet nya tjänster somforskarassistent av fröken Hör lén (fp) som ansett alt utskottet under 36, 37 och 43 bon hemställa atl med anledning avproposilionen 1975/76:100 och med bifall lill molionen 1975/76:1456 yrkandet 1beslutade anvisa medel till 20 tjänster som forskarassistent utöver vadregeringen förordat, att med anledning avproposilionen 1975/76:100 samt med bifall till motionen 1975/76:1456 yrkandet 2och med avslag på molionen 1975/76:1468 såvitt gällde medelsanvisningen underdelta anslag lill Humanistiska fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonalför /77 anvisade ett förslagsanslag av , 43.att med anledning av propositionen 1975/76:100 samt med bifall tillmotionen 1975/76:1456 yrkandet 3 och med avslag på motionen 1975/76:585 såvittgällde medelsanvisningen under detta anslag till Samhällsvetenskapligafakulleierna m. m.: Avlöningar lill lärarpersonal för /77anvisade ell förslagsanslag av . Viddenna punkt hade avgivits särskilda yttranden beträffande forskningsanknytningenav fröken (), beträffande inrättandet av enprofessur i religionspedagogik vid universiiei av ()och (). Anslagtill högre utbildning och forskning Såviu gäller anslag lill högre ulbildning och forskning är årelsbudgetproposition hell traditionell. Den är - helt naturligt med hänsyn tillbudgetläget - sparsam och återhållsam. Ulbildningsulskoltet lägger för sin delegentligen inte på några koslnader uiöver budgetpropositionens förslag. Nyaprofessurer och andra högre ijänster tillkommer i ringa omfalining. Någranyheier av beiydenhel är knappasl skönjbara. Den högre utbildningen ochforskningen får stampa vidare med resurser 5 protokoll 1975/76. Anslagtill högre utbildning och forskning som måsle betecknas somganska knappa, även om antalet kronor i och för sig är slorl. Den humanistiskaforskningen tvingas fortfarande segla i bakvatien. Ulskolleigår i stort på budgetpropositionens förslag - därtill nött och tvunget. Ingenrockärm finns au skaka fram pengar ur. Molionsvis framförda förslag, många välmotiverade, avstyrks på löpande band - ibland i knappa ordalag, i andra fallmed en rikedom av ord. Avslag är målet, tyvärr - jag säger tyvärr sommedansvarig för utskottets betänkande. Utepå universilelen och högskolorna är oron slor för hur den s. k. reformeradehögskolan skall komma all se ut, sedan organisaiionsby-råkralerna ochregeringens tänkare med samma kraft som på sill sällarbetat färdigt. Oron är-jag upprepar det - myckel 'Stor, mest kanske påstudenthåll, där man har de ondaste aningarna. Sombekant kunde vi i moderata samlingspartiet på vissa avgörande punkter ickegodia del regeringsförslag till omändring av vårt högskoleväsende somgenomdrevs i föregående år av socialdemokraterna och - beklagligivis- ceniern. Vi har under del gångna året icke övergivit våra synpunkler på huren väl fungerande högskola skall vara uppbyggd och organiserad. Våra fortsattamöjligheter all komma till tals och eventuellt öva infiytande begränsades avherr uibildnings-minisierns älskvärdhei alt utestänga frånparlamentarisk representation i såväl den cenlrala organisaiionskommillén H 75som de sex regionala organisalionskommiiiéerna. Folkpaniet vederfors f ö. sammauppmärksamhet. Trotskompromissen i kommer, hävdar i ell uttalande re-presenianier för 135000 sludenier, U 68:s tankegångar all drivas igenom och, enligl derasuppfattning, på vissa punkter i. o. m. skärpas. Den centrala organisaiionskommilténhåller på alt skapa elt system, som i många avseenden är värre än vad U 68föreslog, säger man på det hållet. I riksdagsbehandlingen förvandlades, som viminns, begreppet anlagningsbe-gränsning lill planeringsramar, påpekarsludemerna. Men inga semantiska manipulationer, fortsätter man, kan skyla överall den nya högskolan blir totalspärrad. Linjen från UKAS-PUKAS är tydlig: ökadstyrning genom tvång. Effekten kommer att bli en skärpning av den sociala snedrekryteringentill högre utbildning. Antaletplatser på individuell'! utbildningslinjer blir lågt. Med sådana linjer skulleden enskilde studenten själv få förverkliga sina önskemål, och på så sällskulle allernativ kunna skapas. Därav lycks inle bli myckel. Valfrihet ser manalltså inte till i någon slörre utsträckning. Centraliseringoch siordrifi kommer au bli utmärkande för den nya högskolan, menarstudenterna, och de har ju insyn i del som man nu arbetar med. På många onersammanförs al) utbildning till en enhet under en styrelse. Därigenom hoias -del är jag hell överiygad om -många små utbildningars särart. Sludenlernafruklar för sin del en ökad byråkrali och cenlralisering. I della läge av fortsattbister kritik av den kommande utformningen av högskolan har moderatasamlingspartiet i en parlimolion upprepat några av de enligl vårt förmenandeangelägna synpunkler på högskolan som framfördes redan vid riksdagsbehandlingenav proposilionen. tar vi åter upp dem i akt och mening alt få dessasynpunkter framförda lill den centrala organisationskommittén för beaktande iorganisationsarbetet, som ju ännu inte är definitivt slutfört. Vihar i partimoiionen skisserat våra synpunkler. Del gäller utbildningenskvalitet och dimensionering, antagningsbegränsningen, anlag-ningsbestämmelsernaoch det oefiergivliga kravet på forskningsanknytning. Jag nämnerhuvudpunkterna utan all utveckla dem närmare. Vad vi menar framgår av molionen. Yrkandeti moderata samlingspartiets motion om uppdrag lill den centralaorganisationskommittén H 75 atl beakta de framförda synpunkterna vill uiskolteiavslyrka under huvudsaklig hänvisning lill arbetet inomforskarulbildningsutredningen. Del är att skjuta det hela på den ovissaframtiden. Högskolereformen skall ju börja förverkligas nästa år.Det är med andra ord väsentligt alt i motionen framförda synpunkter prövas ochbeaktas . Det är därför angelägel att H 75:s och regeringens slutgiltigaförslag, som skall föreläggas , utformas under hänsynstagande lill desynpunkter som har skisserats i motionen. bör som sin mening geregeringen detta lill känna. Jag yrkar sålunda bifall till reservaiionen 1. Slutligen,herr talman, vill jag säga endasl eu par ord om professuren i religionspedagogik.Den nya studieordningen för teologisk fakultet innehåller, som jag harframhållit i ett särskilt yttrande, beteendevetenskapliga alternativ inom detdifferentierade ämnesstudiet. Studieordningenkännetecknas av ökad rörlighet och differentiering av de religionsvelenskapligasludierna, och dess avslulande termin, den s. k. tematerminen, är avsedd allintegrera de ämnen som ingåii i det differentierade studiet, alltså ge träningi problembearbetning. För alt den nya utbildningen skall tillföras erforderligforskningsanknytning -det är ju alltid nödvändigt - föreslåruniversilelskanslersämbetet atl en professur i religionspedagogik inrättas viduniversitetet i . Del gick alliså så långl upp som tilluniversilelskanslersämbetet med bifall. Ämnets förtjänster ärmånga, och lill dem hör - det klargörs inte alltid - atl ämnet i hög gradsysslar med frågor rörande kommunikation och är slarkl inlernationelll inriklal. Möjligheterna till inlernalionelll utbyle är slora. Jag vill lillägga del utöver del särskilda yttrandet. Underde har lillströmningen, som jag också framhåller i del särskildayllrandet, av studerande till de teologiska fakulteterna ökat krafiigl, ochdärunder har tjänsie- och resurstillskotten kommit atl släpa efier, precis somi övrig humanislisk forskning. Med nuvarande siuderandeanial är del intemöjligt all utan ytterligare förstärkningar genomföra den av statsmakternabeslutade nya studieordningen på ett tillfredsställande säll. Det är allaansvariga överens om. - och jag delar helt denuppfattningen - all elt viktigt led i upprustningen Anslagtill högre utbildning och forskning Anslagtill högre utbildning och forskning av undervisningen ochforskarhandledningen vid de leologiska fakulteterna är tillkomsten just av denföreslagna professuren i religionspedagogik. Deteologiska fakulteterna har som sagt - jag vill gärna upprepa del - länge variteftersatta. Kanske är del därför atl siuderandeanialet har minskat -nu är det tvärtom. Om det borde utbildningsministern med sitt klerikalaförfiulna och med sin troligen ännu inte helt förlorade klerikala insikt inlevara okunnig. Professuren förväntas alltså -på tillskyndanav herr utbildningsministern eller av någon annan. Den högre utbildningen och forskningen i vårt land har länge levat iskuggan av del s. k. är del de olika organisationskommittéernaoch särskilt den centrala organisationskommittén, H 75, som kastar sin skuggaöver verksamheten. Jag tror att det är viktigt att man nu vinner definitivklarhet om den framtida organisationen av högskolesektorn, så att man kanövergå från alt diskutera administrativa och organisatoriska frågor till enkonstruktiv verksamhet på utbildnings-, forsknings- ochforskarutbildningssidan. Den långa nedgången av antalet studerande vid de friafakulteterna har brutits, och en smärre ökning av studerande har glädjandenog skett. Vi kan också konstatera alt det är elt relativt slorl antal vuxnastuderande och alt många av dem bedriver studier på dellid. Blanddem som studerar på deltid kan man finna alt mer än två tredjedelar är över 24år och atl andelen studerande som följer undervisning i långsam studielakt ökarmed stigande ålder. Det är också så att ungefär två tredjedelar av dem somstuderar på deltid eller på halvfart har förvärvsarbete som huvudsakligsysselsättning. Dettabelyser atl vi på universitet och högskolor har ell fungerandesystem med återkommande ulbildning, vilket ju har varit en av målsättningarnamed högskolereformen. Detta återspeglas också i anslagsframslällningar frånuniversiiet och högskolor, där man i ökande utsträckning har begärt resurserför kvällsundervisning, halvfarlskurser och liknande åtgärder, som skulle bidralill all höja effektiviteten för de dellidssiuderande. Dessaanslagsframslällningar har fått ett kyligt mottagande av utbildningsministern. Föratt möta en någol ökad efierfrågan på kvalificerad ulbildning och handledningkrävs resurser för högskolan. Om man gör en jämförelse mellan resursökningen pådenna sckior under 1960-ialei och 1970-ialei, finner man att resursökningen harvaril mycket lägre under 1970-ialei. sade tidigare härnågonting om atl man har varit sparsam på della område. Man skulle också kunnauttrycka del så all denna sektor av statsmakterna harhållits på svälikosl. Ielt par reservationer från folkpartiels sida föreslås marginella resursökningar.Del gäller eu lillskoil på 20 forskarassisleniljänsier. en mycket viktigtjänstekategori, eftersom den utgör rekryteringsbasen för högre tjänster påbåde utbildnings- och forskningssidan. Jag tror därför att del är riktigt att satsajust på den kategorin av tjänster - inte minst mot bakgrund av attdoktorandstipendierna som rekryteringsfrämjande medel har visat sigotillfredsställande. Vivill från sida också ge ett mindre påslag till de humanistiskaoch samhällsvetenskapliga forskningsråden. Satsningen på just dessa fakultetergår tillbaka på ett uttalande som utbildningsutskottet gjorde bl. a.med anledning av en motion från , där man gav regeringen till kännasin mening om en fortsatt utbyggnad av fbrskningsresurserna på dessa bådaområden. Detta uttalande har efter vad jag kunnat se inte i nämnvärdutsträckning påverkat regeringens budgetförslag för nästa budgetår, och jagtycker del är litet tråkigt att utbildningsutskottet har sett så sangviniskt pådet förhållandet, eftersom de meningsyttringar som utbildningsutskottet görrimligen bör leda till konkreta resultat. Men den högre utbildningen är nu dessvärre inget förstahandsintresse vare sig för utbildningsministern eller förriksdagens utbildningsutskott. Hur reagerar då de människor som arbetar ute i högskolan - somtrots dåliga resurser, trots bristande intresse från ut-bildningsdeparlemenlelssida söker vidga sin egen och samhällets kunskapsbas och som söker sprida dennavidgade kunskapsbas till andra? Jag skall hämta ell svar på den frågan från destuderande själva. Represenlanierför våra 135 000 högskolestuderande gjorde ett gemensamtutlalande med anledning av del pågående arbetet med all förverkliga den s. k. U68-reformen. I detta utlalande, som alliså är underlecknat av flertaletkårordförande och representanter för studerande, sägs det: "Nej, till entotalspärrad högskola. Nej, till omotiveradesammanslagningar av högskolor. Nej, till ökad byråkratioch centralisering, Nej, till politisering avuibildningsslyrelserna och Nej, till centraltdataregister över de studerande". Desiuderande protesterar alltså mot resultatet av U 68, mot H 75 och mol dencentralistiska utveckling som pågår. De vill ha "en öppen högskola medvalfrihet för individen". Trängerdessa röster från de aktiva ute på fällel fram lill de maktägande? Harutbildningsministern eller utbildningsutskottets ordförande eller andrasocialdemokratiska makthavare på della område hört och förstått reaktionenfrån aktiva lärare och siuderande ute på högskolan? Och bryr man sig om dennareaktion'' Eller är det alltjämt så atl utbildningsministern väljer attnegligera sluderandeopinionen på samma sätt som han gjorde inför beslutet om högskolereformenförra året? Folkpartiethar sagt nej till den administrativa skenreform som beslutades av riksdagenförra årei genom en besynnerlig kompromiss mellan socialdemokraierna ochcenierparliel. Vi har kvar vår uppfattning om Anslag till högre utbildning och forskning Anslagtill högre utbildning och forskning svagheterna i högskolereformen.Till dem som med lysl oro eller i öppen protest vänder sig mot planernapå en spärrad, hårt styrd och byråkraiiserad högskola, vill jag säga: Vi ifolkpartiet har inte ändrat oss. Vi Slår på er sida. Meddella vill jag, herr lalman, yrka bifall lill reservalionerna 4 och 5. FruLANTZ (vpk): I motion 1458 har vpk hemställt om förbud mol alla former avobligatoriska avgifier inom det av stat och kommun regleradeundervisningsområdet. Vad vi där närmast avser är de obligatoriska avgifternatill studentkårerna. En student får inle tentera med mindre än att hon ellerhan har erlagl en sådan avgift. Ulskolleihänvisar lill obligaloriekommilténs arbete och motiverar med delta sill avslag.Kommittén har lagl fram sill belänkande. innehåller ire olikaallernativa lösningar, samtliga innebär alt obligatoriska avgifier skall tasut av de studerande. Obligaloriekommiltén har här varit styrd avutredningsdirektiven. De innebar alt kommittén inle fick föreslå någol som medfördenya åtaganden för statsverket. Del är orimligt all de siuderande skall svaraförbi. a. sina egna sociala kostnader. De bör överläs av stat och kommun. Införremissbehandlingen av kommitténs belänkande ser vi del som viktigt altriksdagen uttalar att det här systemet med obligatoriska avgifier skallavskaffas. Utredningsdirektiven och del enligl dessa ularbeiadekommitlébetänkandel skulle ställa både remissbehandlingen ochpropo-silionsskrivandei på en felaktig grund om inte gör eu principuttalandeav del slag vi kräver. F.ö. vill jag påminna om all den socialdemokratiska partikongressen har uttalatatt kårobligatoriei skall avskaffas. Dessutom har representant frökenEliasson i utredningen hafi tankegångar liknande våra när det gäller deobligatoriska avgifterna. 1 sin reservation säger hon: "Jag kan för inte finna det acceptabelt atl verksamhet som ur samhällelig synpunktbedöms som angelägen skall finansieras med vad som i praktiken kommer att bliobligaloriska terminsavgifier inom del allmänna ulbildningssyslemel." Jag beklagar att centerparlislerna i utskottet icke haft samma klarsynsom fröken och att ulskoiieis socialdemokraler inie i denna frågavaril beredda atl följa sin egen kongress beslut. Därmed yrkar jag bifall lillreservationen 2. Ivpk-moiionen 2152 yrkas atl kvinnofrågan skall bli ell särskilt högskoleämne.Utskottet avstyrker delta förslag med hänvisning till all möjlighet lillstudier i könsrollsfrågan redan kan beredas och bereds studenterna vid någrahögskolor. Del är sant. Grundkurser om 20 poäng anordnas f n. i ,och och planeras dessutom i . En grundkurs om 10 poänganordnas f. n. i och i . UKÄ har möjlighet att inrättatvärvetenskapliga studiekurser - t. ex. i könsrollsfrågor- vilka får tillgodoräknas i examen. Atl ha möjligheter är en sak, allutnyttja dem är en annan. Ännu har ingen läroanstalt begärt att få anordna engrundkurs om 40 poäng i könsrolls-tVågor. Denna brist på initiativ frånläroanstalterna kan inle las som intäkt för alt intresse eller behov skullesaknas av ett särskilt ämne i kvinno-och könsrollsfrågor. Kvinnofråganhar irängls undan i de ämnen där den egenlligen borde ha hafisin plats. Kvinnors liv och arbete berörs sporadiskt om ens alls i historien,deras litterära insatser speglas inte på ett rikiigl säll osv.