prot · FZ09114 · 1975-12-31 00:00:00 — Punkten21 (Flygvapenförband; Forskning och utveckling) Regeringen hade i propositionen 1975/76:143 under punkten D4 (s. 2-6) föreslagit alt 1. bemyndiga regeringen atl medge attutvecklingsarbete för flygvapenförband fick beställas inom en kostnadsram av525 , 2. till Flygvapenförband: Forskning ochutveckling för /77 anvisa etl förslagsanslag av . 1 delta sammanhang hadebehandlats motionerna 1975/76:1164av m. fi. (vpk) såviu avsåg ett förslag Försvarspolitiken,m. i yrkandet 4 att riksdagenskulle besluta att planerade studier för ulveckling av nyttattackflygplansystem efter AJ 37 skulle avbrytas, 1975/76:2281 av herrGlimnér m. fl. (c, fp), i vilken hemställts att beslutade att ultala 1. att den reella handlingsfriheten när del gällde attinom landet utveckla nya flygplanstyper för det militära försvarel skullebibehållas i avvaktan på definitivt riksdagsbeslut härom , 2. att nyulveckling av fiygplan inom landet skullebetraktas som ett av flera realistiska alternativ inför den slutligabedömningen , 3. atl den av föreslagnaomfattningen av studieverksamheten i vad avsåg olika flygplanalternativ /77 skulle bibehållas, vilket innebar en anslagshöjning utöverdet föreslagna totalanslaget med 47 milj. kt, 1975/76:2282av m. fl. (vpk), i vilken föreslagits att beslutadeavslå hemställan, punkterna 1 och 2, under D4 i propositionen 1975/76:143, och 1975/76:2283av m. fl. (m), i vilken hemställts att beslutade allbemyndiga regeringen alt medge all utvecklingsarbete för flygvapenförband fickbeställas inom en kostnadsram uppgående lill ett belopp som med 47 milj. kr.översteg regeringens förslag, eller 572 milj. kr. 1. alt skulle avslå molionen 1975/76:1164såviu avsåg yrkandet 4 i denna del, 2. atl med anledning av propositionen ochmotionen 1975/76:2281, yrkandena 1 och 2, som sin mening gav regeringen lillkänna vad ulskottet anfört om studier under /77 som underlag förnästa försvarsbeslut, 3. att med anledning av propositionen, medavslag på motionen 1975/76:2282 i denna del samt med bifall till motionen1975/76:2281, yrkandet 3, och molionen 1975/76:2283 bemyndigade regeringen attmedge alt utvecklingsarbete för flygvapenförband fick beställas inom enkostnadsram av , 4. att med bifall tillproposilionen och med avslag på motionen 1975/76:2282 i denna del tillFlygvapenförband; Forskning och utveckling for /77 anvisade ettförslagsanslag av . 4.av herrar i , i , ,i , i Asarurh, och (samtliga s) somansett att utskottet under 2 och 3 bort hemställa 2. all skulleavslå motionen 1975/76:2281, yrkandena 1 och 2, om att skullegöra vissa uttalanden om handlingsfrihet Nr 114 "'' den 3. all medbifall lill propositionen och med avslag pä mo- 79 aoril 1976 tionerna 1975/76:2281, yrkandet 3, 1975/76:2282 i denna del och 1975/76:2283bemyndigade regeringen att medge alt utvecklingsarbete Försvarspolitiken, för flygvapenförbandfick beställas inom en kostnadsram av 525 000 000 m. m. Punkten37 (Insalsberedskap m. Regeringenhade i budgetpropositionen under punkten F20 (s. 291-293) föreslagit riksdagenall lill Insatsberedskap m. m. för /77 anvisa ettförslagsanslag av . I detla sammanhang hade behandlats motionen1975/76:550 av m. fl. (vpk), vari hemställts att riksdagenskulle avslå yrkandet om förslagsanslag av . atlriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionen 1975/76:550lill Insatsberedskap m. m. för /77 anvisade ett förslagsanslagav HerrPETERSSON i Gäddvik (m): Etl land har alllid en armé - sin egen eller någon annans. Detta kan vilära av historien men också se i vår omvärld. Ingen uppgift är för ossmoderater större än att säkra en framtid i frihel för , för värt folkoch för värt lands alla inbyggare, en frihet mot yttre tvång och inreförmynderi. återspeglas i envetna arbeie för att med ettstarkt försvar skydda vårt lands framtida frihet och fred. Vissthoppas vi alla att vårt lands långa fredsperiod skall bli evigt bestående, meningen vägar tro alt del kommer att bli sä. I 1974 ärs försvarsutredning har viingående studerat världsläget och dess risker för krig i vårt näromräde underde kommande årtiondena. Trots allt tal om nedrustning har vi nödgats konstateraalt krigsriskerna i beslår, att riskerna för vårt lands frihel undersiuderad framlid snarare ökal än minskat. Ulredningen skriver bl. a.:"Försvarsulredningen anser alt vi inte kan utesluta en utveckling molökade internationella spänningar och krig i . En sådan ulveckling kankomma långt snabbare än den tid del tar att bygga upp ett svenskt försvar; Vimåsle därför även under lugna och fredliga förhållanden vidmakthålla ett starktoch allsidigt sammansatt svenskt totalförsvar som stöd för svensk utrikespolitik." Murmanskstrax intill gränsen till och är nu väridens största koncentrerade militära bas. Där finns stora delar av för den strategiska kärnvapenbalansen sä vikliga robotbärande alomubålar, men också stora mark-, sjö-och luftstridskrafter. Försvarspolitiken,m. Sovjetsstarka och moderna ishavsfiotta baserad pä opererar nu långt ned iAtlanten. Detta medför atl delar av i ett krig mellansupermakterna skulle hamna bakom främsta strategiska försvarslinje.Även NATO:s intresse för norra har blivit slörre. Man känner elt ökatbehov alt övervaka Sovjetfioltan i norr, och man har bekymmer med hurNordkalotten effektivt skall kunna försvaras. Oljan i ochförväntningar om slora oljefynd utanför och Spelsbergen ger dessaområden en allt slörre ekonomisk betydelse. Skandinaviensmilitärstrategiska läge är förändrat och försämrat En supermakt kan frestaslill att genom en snabb militär attack utöka sitt område, innan den andrasupermakten hinner reagera fullt ul. Sådana snabba operalioner kan främstlänkas ske på "järnridåns" fianker, dvs. i och iMedelhavsområdet. Omfattande militära operationer kan med modern materiel skesnabbt. Del måste vi beakta i vår försvarsplanering. Kanvi inte möta en angripares mililära hot mot oss är övrigt totalförsvarmeningslöst. Även om vi vill blunda för det, finns det ett samspel mellanmililära styrkor och utrikespolitik i allmänhet. Skulle försvaga sittförsvar genom fortsalt nedrustning - alt en sådan pågår bestrids nu av mycketfå - skulle del fä återverkningar vid en eventuell framtida skärpning av lägetmellan öst och väst Genomall nedrusta skapar vi en oroligare situation i vår omvärld och en osäkrareframtid för vårt lands fred och frihel. Vi moderater vill inte medverka tilldet, och därför tar vi på oss del besvär det innebär att hävda behovet av meraresurser lill försvaret; Vi vill inle tillåta alt försvarets styrkor reducerastill en nivå där ett angrepp mot kan framstå som ett attraktivt alternativför en stormakt som snabbt vill nä vissa framgångar. Tanken på en hel värld i fred är tyvärr långt borta. Här hemma använderregeringspartiet mycken energi till att hoppfullt tala om avspänning ochnedrustning i världen, men vad säger dä regeringspartiets talesmän iFN-sammanhang t ex.? Socialdemokraternas främste nedrustningsexpert,statssekreterare , har enligt UD:s referat i ell lal iFörenta nationernas förslå ulskoll sagl följande: "Sverigesulrikesminister uttalade för etl par veckor sedan i generalförsamlingen somsin mening att nedrustningen utgör del område där FN har gjort minst framstegunder de tre decennier det existerat." Och vidare ur tal:"Vad har vi lärt av ? Först och främst all trots all vibesparats etl nyll världskrig så har krig pågått varenda dagnågonstans i världen. Man har uppskattat atl den totala liden för dessakonfiikter uppgår till , vilka inneburil lidanden,förstörelse och mänskliga och materiella förluster. Nedrustningsförhandlingarnaunder eflerkrigsperioden har dessutom inte varit framgångsrikare än på30-talel, en avgörande skillnad är dock alt siluationen påvapenområdet är så väsentligt mycket mer komplicerad och farlig ." Jaginstämmer också gärna i yttrande: "Det är tragiskt att mångatillfällen missals atl lägga grunden till ålgärder förverklig nedrustning och en ny internationell ordning." Återtill försvarsutredningen som skriver bl. a.: "FN kan inte väntas bli eneffektivt fungerande organisalion för kollektiv säkerhet inom överskådlig tid;Varje land måste därför svara för sin egen säkerhet" Viförsvarskunniga vet alt det beslut som vi nu fattar påverkar försvarets styrkapå sikl och mer. Vi vet alt inte någon kan garantera oss en fredligvärld utan hot mot oss . Vivet också atl när orosmolnen tätnar kräver alla svenskar ett starkt skydd förvår frihet och fred och atl vi för all kunna motsvara detta krav måste - ävenunder fredliga förhållanden i vår nära omvärld - uthålligt satsa resurser påetl förtroendeingivande försvar. Min mycket bestämda mening är alt alla försvarskunniga -totalförsvarels folk, frivilligorganisationernas medlemmar och de politisktverksamma - har ett gemensamt ansvar för att upplysa om det ovillkoriigasambandet mellan en långsiktig satsning på ett starkt totalförsvar ochSveriges framtida möjligheter alt få förbli en fri, demokratiskt styrd nation. Imotionen 1979 till årets riksdag och i till betänkandet fogade reservalionerhar vi moderater angett vår syn pä planeringen av försvarets utveckling och pämedelsanvisningen lill försvaret; Vi moderater begär elt med 203 milj. kr.förhöjt anslag lill försvaret för kommande budgetår. Vi moderater har pä andraområden, t ex. i fråga om anslaget till och anslaget till lånefonden förkommunala markförvärv, föreslagit anslagsminskningar som är större än deanslagshöjningar vi föreslår till försvaret. Våraförslag innebär att vårt land får ökad tillgång på fullvärdiga mark-, sjö- ochluftstridskrafter och bättre övad personal för alt kunna möta snabbtuppkommande hot. Den samhällsekonomiska påfrestningen genom våra förslag blirmåttlig. Det mesta går till löner i och stimulerar sysselsättningen.Mycket återvänder också till samhället i form av skatter och avgifter. Ettstarkt totalförsvar är beroende av tidsenlig materiel också därför att detstärker försvarsviljan. En stark försvarsvilja, en bra befälsrekrytering, somger god tillgång pä kunnigt befäl, och goda utbildningsanordningar ökarmotivationen hos de värnpliktiga, vilket i sin tur ger slagkraftigare förband. Tyvärrär informationen i skolorna om totalförsvarets viktiga uppgifter för att säkravärt lands framtid i frihet alltför liten. Undervisningen i skolorna omförsvarels uppgifter och om försvarets olika grenar upptar en myckel blygsamdel av skolans tid och ger en myckel ofullständig bild av försvaret.Undervisningen stär inte i rimlig proportion till försvarets betydelse ellerens lill försvarels andel av budgeien. Försvarspolitiken,m. Försvarspolitiken,m. devalda, riksdagsmän ochandra politiker, bör också biträda i det angelägna upplysningsarbetet tillungdom om svensk säkerhetspolitik, om svenskt försvar och om värnpliktens storabetydelse för försvaret. Det behövs som ett komplement till de goda insatserinom delta område som görs av försvarets folk och aktiva inom försvaretsfrivilligorganisalioner. Av betänkandet framgår all försvarsutskottet efter ingående prövningstår fast vid lidigare fattade beslut rörande förläggning av pansartruppernaskadett- och aspiranlskola till och utvidgning av Remmene skjutfält Ifråga om anslaget till forskning och utveckling inom fiygvapnet kom regeringensslutliga förslag i propositionen nr 143. Proposilionen gav pressekon med vinskilda tolkningar om vad skrivningarna i propositionen innebar. Jaginterpellerade försvarsministern och frågade om han vill bekräftaall skrivningen inle innebar ell ändral slällningslagande i fråga om altbibehålla handlingsfriheten att utveckla svenska militära flygplan.Försvarsministern svarade bl. a: "Frågan om i vilkenutsträckning vi i vårt land skall bibehålla en utvecklingskapacitet avnuvarande omfattning för framställning av krigsflygplan kan avgöras först isamband med nästa ärs försvarsbeslut." Medanledning av detla klara besked anförde jag att försvarsutskottet skulle prövaom förslagen i propositionen 143 medförde den reella handlingsfrihet inför1977 ärs försvarsbeslut som även försvarsministern önskade. Försvarsutskottetsmajoritet har efter hörande av överbefälhavaren, chefen för flygvapnet ochmaterielverket funnit att en reducering av forskningsanslaget från 77 milj.kr. lill 30 milj. kr. är allvarlig och medför atl beslutsunderlaget iflygplansfrågan vid försvarsbeslutet blir avsevärt sämre. Med de 30 milj.kr. som försvarsministern föreslagit blir det inte möjligt att vidmakthålla enreell handlingsfrihet beträffande ulveckling av militära flygplan inom landet.Av detta skäl och med beaktande även av de förseningar, fördyringar och andranackdelar som kan bli följden förordar utskottet att studiearbetet fär ske inomen ram av 77 milj. kr. för att bibehålla reell handlingsfrihet i fråga omframlida flygplansutveckling. Det är av stor vikl att flygplansstudiernabedrivs så att försvarsutredningen och senare regering och riksdag före detviktiga försvarsbeslut som skall fattas 1977 får ett allsidigt underiag rörandeutveckling av svenska flygplan. Avreservationen 4 framgår att även socialdemokraterna tvivlar på alt deföreslagna 30 milj. kr. lill studier räcker för all bibehålla den avseddahandlingsfriheten; Varför annars meningen; "Om det blir nödvändigt börregeringen för ifrågavarande studier slälla ytterligare resurser inomutgiftsramen för del militära försvaret lill materielverkets förfogande"?Vad är det som har drivii socialdemokraterna i utskottet till ett ställningstagande,som förutsätter kommunisternas röststöd och tur i lottningen för atlsocialdemokraternas reservation skall bli beslut? Med delta yrkar jag bifall till de reservalioner som andre Nr 114 vice talmannen och jag har fogat lill försvarsutskottets betänkande den nr 32 och i övrigt till betänkandets hemställan. HerrGUSTAVSSON i (s): Försvarspolhlken, Alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig är den m. m. bästtäckande formuleringen för vad vi i dagligt tal benämner vår neutralitetspolitik.Om den råder bred enighet. Alliansfrihet betyder inle bara att vi håller ossulanför mililära allianser. Vissa krav måste uppfyllas för att omvärlden skallfä förtroende för vär vilja och förmåga att hålla fasl vid den utrikespolitiskalinje som vi har valt. Ellav de krav som säkerhetspolitiken ställer är all vi skall kunna bedömas haförmåga att avvisa och motstå påtryckningar och militära angrepp mot vårl land.Det är under konflikt i vär närmaste omvärld mellan stormakter som vi serrisker även för oss. Flerafakiorer har en särskild inverkan på omväridens syn på vår självständighet ochvår förmåga all uppehålla den. haren stark ekonomi. På de områden därvi är särskill sårbara för eventuella påtryckningar ulifrån söker vi skapaförutsättningar för atl stå emot sädana påtryckningar. lägger nedåtskilligt med möda och kostnader för att farhågor eller förhoppningar om vårsårbarhet på della område inle skall få någon näring. Enannan faktor är den inhemska uppslutningen och enigheten kring vårutrikespolitiska och säkerhetspolitiska linje. Utrikespolitikens belydelseökar självklart i en värld med mera internationellt samarbeie.Ned-ruslningsarbetel och internationella överenskommelser om att lösa konfliktermed fredliga medel fär en mer framträdande plats i vårt arbete. Handelspolitikoch biståndspolitik kan ocksä ses som delar av vår säkerhetspolitik. Menför dagens supermakter och maktblock är fortfarande de militära styrkorna detgrundläggande säkerhetspolitiska medlet. Hur illa vi än lycker om det, är deltaden verklighet vi har atl inrätta oss efter; Vi hoppas på resultat av dekontakter för rustningsbegränsningar som tas i olika organ, och vi ser framemot en ökad kollektiv säkerhet genom FN, men vi måsle parallellt med vårtdeltagande i en verksamhet som syftar till posiliv fred upprätthålla beredskapockså för att hålla landel ulanför krig. Vikan hell enkell inle fä garantier för vår yttre säkerhet och måste därför isisla hand själva la ansvar för denna. Därför håller vi oss med etl siarkt ochallsidigl sammansatt tolalförsvat Vär förhoppning är nalurliglvis alt vialdrig skall behöva använda del. En konfrontation med etl annat land, där värtförsvar är inblandat, är egentligen etl misslyckande för vår säkerhels- ochförsvarspolitik. Ärdå våra försvarspolitiska resurser tillräckliga för att ge oss trygghet? Vi bedömer det så; Vissl har vi problem att få försvarsresurserna atl räcka till, men det har man också i länder som är större än vårt. Föisvarspolitlken,m. framgår med all tydlighetav internationell statistik. Antalet kvalificerade förband och enheter med denmodernaste materielen minskar. Antalet stridsflygplan minskar, likaså antaletkonventionella u-bålar, jagare och eskortenheter, framför allt i . Del rådernu inga ivivel om att strukturförändringar på grund av ökade personalkostnaderoch kostnadshöjningar för nj' modern materiel äger rum i framför allt denutvecklade delen av världen. Ävenom våra - liksom övriga länders - kvalificerade förband kommer att minska i.antal , bör inle della undanskymma det faktum att vi har ettrelativt starkt försvar. En debatt om försvarets svagheter måsleverka gåtfull och förvillande, inte minst för utländska iakttagare. För demframstår inle - med vår möjlighet alt snabbt mobilisera 600 000 å 700000 utbildade män i krigsförband med modern utrustning, med hundratusentalskvinnor och män i frivilligt försvarsarbete, med ett fiygvapen av högstaklass, kvantitativt och kvalitativt, med ett civilförsvar som stått som förebildför andra länder - som etl svagt försvarat land. Det är också väl känt alt viupprätthåller en betydande produktionskapacitet för egen tillverkning avkrigsmateriel och en forskning som möjliggör denna tillverkning. Somen följd av det planeringssystem vi har går lill beslut dels omplaneringsram pä , dels om budgetårets utgiftsram. Moderaternasföreirädare i ulskottet riktar i sina reservationer hård kritik mol vad dekallar "den socialdemokratiska nedrustningspolitiken" och föreslåralt ytterligare medel, 203 milj. kr. för budgetår, skall tilldelas det militäraförsvaret. Detär inle bara med militära ramar man är generös på den kanten, utan man är detockså med beteckningen "socialdemokratisk". Jag vill bara i allstillsamhet erinra om att i fråga om förslagen till aktuella för-svarsuigifierär det som slår ensamma på överkanten. Bakom regeringens förslagslår inte bara socialdemokrater ulan också center-och folkpartister. Pänederkanien har vi de förslag som motionsledes lagts fram av vpk. Helt riktigtförespråkar man folkförsvarstanken; Vi hävdar alt i värnpliklsförsvarelhar elt folkförsvar, som nalurliglvis kan göras folkligare och bättre, men detkan knappast ske genom au pä ett bräde ta bort , som är vpk:sorealistiska demonstrationsförslag. Sombekant har toialförsvarsulredning lagl fram elt princip-belänkande ochkommer atl lägga fram förslag till försvarsplanering för nästaprogramplaneperiod. En av ulredningens viktigaste uppgifter är all taställning lill förslag i fiygplansfrägan. har atl besluta om etl är.Det är frågan om vilka flygplan som skall ersätta attackflygplanet 37 Viggenoch skolflygplanet 60 som skall avgöras. SK 60 skall också i krig kunnatjänstgöra som lätt attackflygplan. För att man skall upprätthållahandlingsfrihet på området har satsats 45 milj. kr. och för nästabudgetår föreslås 30 milj. kr. myndighelerna ochflygindustrin har önskat ytterligare 47 milj. kr. Att moderalerna har anslutitsig till detta krav förvånar inte. Däremot hade vi inte räknal med atlmittenpartiernas företrädare ocksä skulle ansluta sig lill detta militärindustriellaanspråk. Så har emellertid skett, varför vi socialdemokrater har reserveratoss; Vi förutsätter atl regeringen ser till att erforderlig handlingsfrihetupprätthålls. Vi tror alt föreslagna 30 milj. kr. räcker till, men för attgardera oss till säger vi alt om del blir nödvändigl börregeringen för ifrågavarande studier ställa ytteriigare resurser inomutgiftsramen för del mililära försvaret lill materielverkets förfogande.Skillnaden mellan oss och de borgerliga ledamöterna är i klartext alt medan visocialdemokrater vill ställa de medel som behövs till förfogande, vill deborgerliga satsa 47 miljoner ytteriigare på flygplansutveckling - oavsett omdel behövs eller inle. Uppriktigt sagt vet jag inte om del är evenluella sakskäleller ett allmännt behov av borgeriig enighet på någon punkt även inomförsvarspolitiken som ligger bakom det faktum att och folkpartietsföreträdare slagit följe med i denna fråga. Jagber, herr talman, att få yrka bifall lill reservationen 4. På övriga punkterber jag alt få yrka bifall till utskottels hemställan. Försvarspolitiken,m. i (c): Vi kan konstatera atl del även i är råder mycket stor enighet iutskottet om hur vår svenska säkerhetspolitik skall vara utformad. Vi sägeralla att den skall syfta till alliansfrihet i fred och lill neutralitet i krig.Det är också viktigt att betona all vårt försvar skall vara utformat så alt detär fredsbevarande. Totalförsvaret skall vara så utformat att det kan klara enangripare - och den angriparen skall möta det samlade folkets motstånd. Vidareskall försvaret vara uppbyggt som ett folkförsvar pä värnpliktens grund. Tilldet skall läggas de mycket siarka frivilligorganisalioner som vi har förmånenall ha i del här landel och som det är viktigt atl vi slår vakl om. Iinternationella organ skall vi arbeta vidare för ökad avspänning ute i världen- främst mellan de olika stormakterna. Det krävs också atl vi, för att varatrovärdiga, så långt som möjligl är oberoende av pakter. Pä en punkt tror jagändå all vår irovärdighel något kan ifrågasättas - och del är självfallet närdel gäller den synnerligen hårda salsningen på kärnkraft, som urtolalförsvarssynpunkt måste anses ytterst tveksam. Jag efteriyser en helhetssynfrån försvarsdepartementet på hur man från tolalförsvarssynpunkt ser på deproblem som sammanhänger med den mycket ensidiga satsning på kärnkraft somriksdagen beslulal om. F.ö. står vi här från cenierns sida bakom uiskoitels skrivning, varför jag iniebehöver uppehålla mig vid den. Deiiabelänkande om försvarspoliliken är lill stor del beroende av 1972 ärsförsvarsbeslut Men myckel av del som sker på försvarels område präglas avden ovisshet som råder om vilkel resullal den pågående för- Nr 114 svarsutredningen skall komma fram till och vilkel beslut riksdagenskall Torsdagenden '"alta . 29 anril 1976 ''svenska försvaret är ett område där man minskar antalel anslällda- i stället för alt öka, som man gör på den offentliga sektorn Försvarspolitiken, iövrigt. m. m. har lönekostnaderna tagit allt större del av den ärliga utgiftsramen förförsvarsmakten som materielkosinader-na har stigit snabbt. Med tankepä detta pågår också ett flertal utredningar som i samråd medförsvarsulredningen skall lägga fram sina förslag lill hur man skall kunnarationalisera ytteriigare. Delfinns, lycker jag, anledning alt erinra om alt en lågt inriktad handlingslinjei fijrsvarsulredningen kan medföra mycket siarka krav på ytterligarepersonalminskningar utöver de rationaliseringar som pågar Jag vill också pekapä de problem som detta kommer att kunna medföra för de orter som berörs aveventuella förbandsindragningar, speciellt orter i kommuner som har en mycketslor försvarsverksamhet. Jag vill därför varna för att det, om man följer enalltför lågt inriktad handlingslinje i försvarsulredningen, somsocialdemokraterna har föreslagit, kommer att bli nödvändigt att minskapersonalen inom försvaret med mellan 2 500 och 3 500 tjänster under åren1977-1982. Dessutom kan en rad fakiorer medföra atl denna siffra stigerytterligare. Vihar på vissa förband ett myckel besvärande vakansläge, och det ärsjälvklart att delta i första hand går ul över värnpliktsulbildningen. Del ärmed tanke på de värnpliktigas krav på en god utbildning inte acceptabelt. ÖBhar nu av regeringen fått i uppdrag att utreda och överse personalbehovet infördet kommande försvarsbeslutet Ulredningen skall överlämnas till regeringen föreden .