prot · FY0930 · 1975-12-31 00:00:00 — Denmöjlighet som hemmafruar nu har är ett undanlag från denna princip, menförsäkringen täcker ändå en viss del av de kostnader som uppstår för dennavård. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall till utskottets hemställan. Utgångspunkten för reformen om rätt till sjukpenning vid vård av sjuktbarn har, såvitt jag kan förslå, varit att barn vid sjukdom, läkarbesök ochliknande har behov av föräldrars närhet och medverkan. Behovet av denna kontaktär självfallet störst hos barn i lägre åldrar, men barn med handikapp har oftadella anspråk i större utsträckning och i högre åldrar. Vi- några socialdemokrater - har i molionen 762 föreslagit alt sjukpenning lillförälder med handikappat barn skall utgå lill dess barnet har fyllt i defall då vårdbidrag utgår. Önskvärt vore självfallet att denna ersättning kundeutgå till alla föräldrar lill handikappade barn. Men vi har i molionen nämntjust föräldrar som har vårdbidrag, eftersom de utgör en klart avgränsad grupp. Manräknar med att vårdbidrag utgår för 8 800 barn. Av dessa är 3 500 barn . Vår motion gäller alltså denna grupp. Det är en liten grupp, menjag tycker inte all man skall glömma den för del. Jag har ett intryck av altutskottet helt enkelt har glömt bort detta avsnitt i motionen och inle tagitställning lill eller över huvud laget skrivit någonting om denna vidgade rätttill sjukpenning för förälder med handikappat barn. Detvore värdefullt om vi här kunde få några upplysningar om hur utskottet ser pådenna fråga. Jag beklagar alt utskottet inte har ansett all också denna motionär förfiänt av all behandlas med förtur. I motionen begär vi en utredning omvidgad rätt till sjukpenning i de fall som vi har anfört. Iulskottsbelänkandet talas det om famifiesiödsulredningen. Jag har lästdirektiven för denna utredning men kan inte finna all den har i uppdrag attbehandla de frågor som vi har tagit upp i vår motion. Om utskottet har kommittill etl annat resultat, vore del också värdefullt om vi kunde få reda på det. Ireservationen 3 nämns motionen 762, men jag tycker au det är helt orealistisktatt begära förslag lill ändring lill , och då reservationen hellerinte lar upp frågan om sjukpenning lill föräldrar till handikappade barn,kommer jag alt rösta med utskottet. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i Nennesholm m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Nennesholm begärtvotering upplästes och godkändes följande votcringsproposiiion; Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsuiskollels hemsiällan i beiänkandel nr 1 punklen 5 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i Nennesholm m. fl. Vid omröstning genoin uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i Nennesholm begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoilels hemsiällan, dels reservationen nr 5 avherr i Nennesholm m. fl., och förklarades den förra proposiiionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Nennesholm begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill alt kammaren bifallersocialförsäkringsuiskollels hemställan i beiänkandel nr 1 punkten 5 mom. 7röstar ja. den del ej vill rösiar nej. Vinner Nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av hen i Nennesholm m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i Nennesholm begärderösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Allmänbegravningsförsäkring och obligatorisk grupplivförsäkring §15 Allmän begravningsförsäkring och obligatorisk grupplivförsäkring Föredrogs socialförsäkringsuiskollels betänkande nr2 i anledning av motioner om allmän begravningsförsäkring och obligatoriskgrupplivförsäkring. 1della betänkande behandlades motionerna 1975:27 av herrar Böfiesson i (c) och (), 1975:340 av herrar i (m) och Komsledt (m)samt 1975:1220 av i m. fl. (vpk), vari yrkats all riksdagenuttalade sig för och hos regeringen hemslällde om förslag lill lag-stiftningsom innebar att fiänstegrupplivförsäkringen blev obligatorisk. 1. beträffande obligatoriskbegravningsförsäkring att skulle avslå motionerna 1975:27 och 1975:340, 2. beträffande obligatorisk grupplivförsäkring allriksdagen skulle avslå molionen 1975:1220. Rcservaiionhade avgivils av i (vpl<)som all utskolletunder 2 bort hemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1975:1220 i skrivelse till regeringenskulle uttala sig för och anhålla om förslag lill lagstiftning som innebar allfiänstegrupplivförsäkringen blev obligatorisk. HenOLSSON i (vpk): Det finns en mängd olika försäkringar som tillsammans skall gelönarbetarna trygghet. Obligatorisk sjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring,tandvårdsförsäkring, ATP m. m. är exempel på försäkringar där staten ärhuvudman. En stor lucka finns dock när det gäller fiänstegrupplivförsäkringen.Den på arbetsmarknaden gällande s. k. AFA-försäkringen har två svagheter. Fördet första har inle alla detta försäkringsskydd. För all försäkringen skallgälla krävs nämligen att kol- Allmänbegravningsförsäkring och obligatorisk grupplivJÖrsäkring leklivavtal ellerfrivillig försäkring skall vara tecknad. För det andra är bestämmelsernaoförmånliga för dem som inte är i arbete på grund av sjukdom ellerarbetslöshet. Där är reglerna absoluta. Del förekommer många fall då personersom borde vara försäkrade inle är del, utan de efterlevande går miste omersättning. Eflerlevandeskyddel gäller alltså endasl om ganska hårdabestämmelser är uppfyllda. Förutsättningen är, som jag sade, all kollektivavtalär tecknat eller att företagaren har tecknat frivillig försäkring. Tyvärr ärell stort antal företagare inle kollekliv-avialsbundna, varför de anställdasaknar den trygghet som försäkringen skulle ge. Detta uppmärksammas i regelinte förrän någonting har inträffat, och då blir konsekvenserna ofta tragiska.Man kan bara höra med några fackliga ombudsmän som har utrett sådana härfrågor. Då skall man finna att det är många fall där de efterlevande gått misteom stora ersättningar. De har levat i god tro all försäkringen finns ochgäller, men det visar sig inte vara fallet. Det är också avsevärda summor somkan förloras. Om en försäkrad som är gift och har tre barn avliderkan de efterievande få uppåt . Det är pengarsom oftast väl behövs när famifieförsöriaren avlidit. Delmåste också anses vara otillfredsställande att företag får driva verksamhetutan att ha tecknat grupplivförsäkring. Genom all underlåta della kommer deofta i elt bättre konkurrensläge gentemot andra företag som uppfyller det somborde vara en allmän skyldighet. Även om premien lill inte är så högsammanhänger även en del andra försäkringsformer med kollektivavtal -jagtänker på TFY, AGS osv. I regel har i sådana här fall inle någon av dessaförsäkringar tecknats, och på det sättet har företagarna fåll lägre kostnader. Detär fackföreningarnas uppgift att tillsammans med de anställda se till att kollektivavtalsförbindelse,s. k. hängavtal, tecknas med företagare som inte är medlemmar i . Det flnnsemellertid ingen möjlighet all tvinga fram ett undertecknande. Situationenkan dä uppslå all en arbetslös av arbetsförmedlingen anvisas arbete hos ett företagsom inte har tecknat avtal. Om han vägrar att ta arbetet på grund av denberörda omständigheten, kan han bli avstängd från A-kasseersätlning, och hansaknar därmed försäkringsstöd. Tar han arbetet inför detta hot är han även dåoförsäkrad. Förbättringarav AFA-försäkringens omfattning är nödvändiga. Kvalifikationskravet för attförsäkringen skall gälla är att den försäkrade står lill arbetsmarknadensförfogande. Reglerna är absoluta, och en dags frånvaro, t. ex. förlängning avsemestern i samband med arbetslöshet, kan innebära att ingen ersättningutbetalas vid försäkrads dödsfall. Om försäkringen gjordes obligatorisk skulleman komma lill rätta med den bristen, och i samband med det bör bestämmelsernases över så att de blir mer gynnsamma för de försäkrade. Jagvill med detta, herr lalman, yrka bifall lill den reservation som är fogad tillutskottets belänkande. Socialförsäkringsuiskollels betänkande nr 2 behandlar tremotionsyrkanden som inriktar sig på obligatorisk begravnings- ochgrupplivförsäkring. Herrar Böfiesson i och vill införa enallmän obligatorisk begravningsförsäkring på förslagsvis . för läckandeav begravningskostnader. Herrar i och Komsledt anser all enlämplig åtgärd vore att pensionen fördubblades under den månad dödsfalletinträffar. Liknande motionsyrkanden har under lång föfid av år avslagils avriksdagen, och ett enhälligt utskott hemställer också all avslårmotionerna. i föreslär lagfäslning av den fiänstegruppliv-försäkring somöverenskommits mellan arbetsmarknadens parter. Det är bara tre månader sedanämnet debatterades här i , och har ingenting framkommit sommotiverar bifall till vpk-reserva-tionen. Vad som hänt är vad jag förutsadeunder debatten här i kammaren i fiol, nämligen all LO iavtalsrörelsen har ställt krav på förbättringar av såväl försäkringsbeloppensstorlek som villkoren i övrigt. Dethar nu träffats en överenskommelse innebärande alt de olika försäkringsbeloppenhöjs med ca 13 96, men ännu viktigare är förbättringar av efterskyddet.Tidigare har efterskyddet vid arbetslöshet fungerat i upp lill , dvs.ungefär . Enligt nuvarande överenskommelse gäller efterskyddet även vidanställning hos oförsäkrad arbetsgivare i . Del har alltså,, täppts till luckor. Dådel gäller deltidsanställda med kortare arbetstid än 16 limmar är SAFoch LO överens om att i en gemensam arbetsgrupp fortsätta utreda frågan omförmåner för dessa. Dehär relaterade förbättringarna, som innebär långtgående efterskydd vidanställning hos arbetsgivare som ej tecknat försäkring, samt de pågåendeförhandlingarna om försäkringsförmåner för deltidsanställda innebär att viäven framöver bör låta arbetsmarknadens parter avialsfasta såvälfiänstegrupplivförsäkringen som övriga arbetsmarknadsförsäkringar. Meddella, herr talman, ber jag all få yrka bifall till hemställan iso-cialförsäkringsulskoltets belänkande nr 2. Allmänbegrav-ningsJÖrsäkring och obligatorisk grupplivförsäkring i (vpk) kort genmäle; säger alt ingenting inträffat som gör en ändring av delbeslut fattade befogad. Men del har i alla fallskett en viss ändring av utskottets skrivning. Del slår att efterskyddet ärförbättrat och skall gälla även om arbetstagare arbetar hos förelag som inlehar tecknat försäkring. Här står uppgift mot uppgift. Jag har nämligen eftersamtal med ombudsmän den bestämda uppfattningen alt så inte är fallet. Föratt få en lösning på detta gick jag ul under den tidigarekammardebaiten och ringde lill Allmänbegravningsförsäkring och obligatorisk grupplivförsäkring Där säger man attreglerna är absoluta. Om efterskyddet skall gälla ärförutsättningen antingen att man är arbetslös och kan bevisa del genom att mangår lill arbetsförmedlingen och står till arbetsmarknadens förfogande eller är sjukskriven. Det finns fall där en förolyckad försäkrad inle varitsjukskriven men det ändå med sjukintyg i efterhand kunnat styrkas alt han varitsjuk. Då har försäkringsbeloppet utbetalats lill de efterlevande. Men enligtnu gällande bestämmelser finns det inget som helst skydd i form avfiänslegruppliv-försäkring som fungerar om man inle arbetar hos företag somtecknat försäkring. Del räcker i och för sig om kollektivavtal har tecknats,eftersom ersättning utgår till de efterlevande även om förelaget inle harbetalat avgifterna för försäkringen. driver sedan i sin lur kraven gentemotförelagen. Delmåsle anses vara otillfredsställande att man hos den samhälleligaarbetsförmedlingen kan komma i den situationen all bli oförsäkrad -vare sig manlar elt jobb och förelaget inle har tecknat kollektivavtal eller man vägrar altta det av den anledningen och också då står utanför. Etlobligatorium har jag tänkt mig så all alla arbetsgivare skulle vara skyldigaatt teckna försäkringar, ungefär av samma typ som trafikförsäkringen. Manbehöver alltså inle göra om försäkringssystemet och skapa något statligtförsäkringsbolag utan kan använda sig av redan befintliga. Hen i (c); Socialförsäkringsutskotlel har även avstyrkt molionen medhemställan om allmän obligatorisk begravningsförsäkring inom ramen för lagenom allmän försäkring. Jag beklagar utskottets negativa inställning lill dennafråga, där ändå den mening som jag givit ullryck åt i min motion omfattas avrelativt stora grupper människor. Liksom tidigare framhåller utskottet attbehovet av en speciell försäkring för begravningshjälp inte är särskiltframträdande och att en sådan försäkring - med tanke på den prioritering avolika reformer inom den allmänna försäkringen som måste ske - inte motiverarden kostnad den skulle föranleda. Som motionär anser jag inte motiven föravslagsyrkandet vara tillräckligt starka. I alltför många fall förhåller detsig fortfarande på det sättet att vid dödsfall medel lill begravningskostnadersaknas, varför dessa kostnader måste bestridas med socialhjälp eller på annatsäll. Från flera synpunkter framstår det som synnerligen otillfredsställandeall begravning ombesöfies på del sätt som sociala myndigheter finner lämpligt,varvid vederbörlig hänsyn inte kan las till anförvanters önskemål. Del meststötande är, såsom vi framhållit i motionen, all sådan begravning gärna fårprägeln av s. k. faltigbegravning. fall då tillgångarna är myckel begränsade innebär det all efterlevandedödsbodelägare får vidkännas dessa kostnader, som kraftigt ökat ochdärmed blivit synnerligen betungande för många. Jag kan, herr talman, tala omall jag kommit i kontakt med en famifi, där en nära anhörigavlidit och famifien saknade begravnings- Anförvanternatrodde att det försäkringssystem vi har omfattar även begravningskostnader.Trots att begravningen skedde under mycket enkla former blev kostnaderna avsådan storlek alt famifien tvingades låna pengar för all bestrida dessa. Jagvidhåller min uppfattning alt en allmän obligatorisk begravningsförsäkringborde ingå i det allmänna försäkringssystemet. För enskilda medborgare tordepremien bli myckel blygsam och överkomlig jämfört med kostnaderna för deenskilda försäkringar som kan tecknas, och framför allt skulle samhället ochenskilda besparas de olägenheter som nuvarande frivillighel skapar och somenligt min mening inle borde få förekomma i ett samhälle där vi vill värna omde enskildas rält till trygghet i olika situationer. Motde kostnader som olika trygghetssystem medför framstår kostnaderna fören allmänobligatorisk begravningsförsäkring som alltför ringa för att, somsocialförsäkringsutskotlel gör, åberopas som motiv för ett avslag. motivering för avslagsyrkandei inte kunnat övertyga mig avser jag,herr talman, all återkomma med en likalydande hemställan vid elt senaretillfälle. Allmänbegravningsförsäkring och obligatorisk grupplivförsäkring Hen i (m): Vi kan nog vara övertygade om att någon form av begravningsförsäkringförr eller senare kommer all införas. Det kan man inle hindra i det långaloppet, och del vore också orimligt. Eftersom samhället går in och erbjudersina fiänster vid en människas födelse borde samhället ha lika stor anledningatt göra det vid döden, då de flesta är mer ensamma än den gången då de komlill världen. Vi har en lagstiftning som i deiafi föreskriver förfarandet isamband med jordfästning, men kostnaderna överlåles helt på den enskilde.Della kan inte vara tillfredsställande. Detyrkande som framförs i motionen 340 av och mig har intekommenterats av , ej heller i den tidigare debatten. Vårtyrkande gäller en avgränsad grupp, nämligen de äldsta i samhället som inle harATP eller bara en myckel blygsam sådan. I utskottets belänkande finns en radsom jag gärna vill kommentera. Jag ogillar den skrivning som anger att dettabara gäller "myckel begränsade grupper". Vad är del för tal? Alltingär ju begränsat. Skulle del vara ell argumeni att det här gäller en litengrupp? Skall man bortse från en grupp därför all den är liten? Och hur vet manförreslen all den är så liten? Även om gruppen är liten kan man lugnt säga attden är mycket väsentlig, eftersom den omfallar de åldringar som har haft enhård och lång arbetsdag. De har strävat och lyckats få ihop ell litetspar-kapital, som den yttersta lidens politiker har hjälpt till alt förödagenom en inflation som äter upp penningarna. De människor del här gäller ochsom omfattas av vår motion är sakliga och oseniimentala i sin framsynthet,därför har de satt undan elt belopp för att tillförsäkra sig en s. k. hederligbegravning. De vill inle ligga någon till last . Allmänbegrav-ningsJÖrsäkring och obligatorisk grupplivförsäkring Jagtycker att man - även om man inle nu kan la stegel fullt ut och införa enbegravningsförsäkring omfattande hela folkel - verkligen borde beakta dennagrupp människor. Jag har inget yrkande, herr talman, eftersom jag förslår altdetta inle skulle ge resultat , men jag avger samma löfte som herrBöriesson i , nämligen alt vi återkommer lill denna fråga. En sådanhär blotta i omsorgen kan inle få kvarstå i längden. HenFREDRIKSSON (s); Även om inga yrkanden har framställts av de föregående talarna vill jagändå göra en kort kommentar med hänsyn till vad de har sagt. Pensionsförsäkringskommiiténavstyrkte införandet av en allmän begravningsförsäkring. Kommitténkonstaterade all praktiskt laget alla löntagare jämte makar är obligatorisktgrupplivförsäkrade, en försäkringsform som har diskuterats tidigare i dag.Därtill finns en mängd frivilliga grupplivförsäkringar som kan omfatta olikakategorier människor. Försäkringar kan byggas upp med de mest olikartadekollekliv som bas. De kan t. ex. omfatta medlemmar i fackliga organisationer,och många sådana organisationer har också tecknat sådana här livförsäkringar påkanske . Försäkringarna kan också byggas upp med helt andrakollekliv som bas. Härhar främst talats om de mindre grupper som inle omfattas av dessakollektivförsäkringar eller frivilliga försäkringar, och jag kan hålla med omalt del för dem kan uppstå vissa problem när det gäller begravningskostnader.Detta gäller kanske framför allt pensionärer i de fall då behållningen idödsboet är liten. Enligt de undersökningar som gjorts av försäkringskommitlénutgår begravningshjälp i myckel få fall. Del är en obetydlig del avsocialhjälpskoslnaden. Ävenom del är i få fall som socialhjälp anlitas, kan del givetvis ändå vara ganskabesvärligt. Det kan kännas underligt att gå till socialvården i ell så känsligtläge som ett dödsfall medför. Närdock de allra flesta människor är försäkrade, tycker vi alt det inle finnsnågon anledning att teckna en generell försäkring för delta. Jagtycker inle man skall tala om falligbegravningar. Det är väl ändå så, som detsades av en föregående talare, all samhället bör träda in i sådana här fall.Han menade all del skulle ske i form av en försäkring. Men jag tror inle det ärnågot fel att samhället träder in i dessa fall genom socialhjälpen.Socialhjälpen är ändå en rätt som varie medborgare har i detta land. Del börinte kännas särskilt besvärligt att la vara på denna rätt när del ärnödvändigt, även om det skulle gälla en begravning. Pensionärernasförhållanden förbättras undan för undan. Kanske kommer de fall att bji ännufärre då dödsboet inle kan redovisa tillräckligt ekonomiskt underlag för attbekosta begravningen. Mankan också nämna all folkpension utgår för den månad då vederbörande avlider.Vid dödsfall i börian av månaden finns del alltså där en viss summa atttillgå. Viär inte kallsinniga emot dessa människor. Det är helt enkelt sä all vi avpraktiska skäl finner det olämpligt aU teckna en generell försäkring,omfattande hela kollektivet, när de flesta människor redan har försäkring. Jag yrkar alltså bifalltill utskottets hemställan. HenBÖRJESSON i (c): Utskottets ordförande, , sade att man inle skall talaom faltigbegravning. Jag häller med om detta, men oavsett vad vi tycker om densaken är det mänga som ändå känner någon form av mindervärdighet om de behövergå till socialvärden och begära hjälp för inköp av kista och alla de attirafiersom hör till en begravning. De upplever del i varie fall så. Det skulle de intebehöva göra om man hade en obligatorisk begravningsförsäkring. Premierna fördenna borde inte bli så höga när man har ett obligatorium. Jaghar inga alldeles aktuella siffror, men var det 65 000 folkpensionärersom avled. Man kan utgå ifrån att en övervägande del av dessa saknadebegravningsförsäkring - de som kanske bäst av alla behövde en sådan. Jagkan erinra om att man haren allmän begravningsförsäkring i , Finlandoch om jag inte är alldeles felunderrätlad också i . Exemplen talarförattäven vi borde tänka på all införa en dylik försäkring. Jagtror ingalunda att utskottet är kallsinnigt till folkpensionärerna, herrFredriksson, men utskottet är kallsinnigt i denna fråga, det kan inle förnekas. Allmänbegravningsförsäkring och obligatorisk grupplivförsäkring HenWERNER i (m): säger att han förslår att det kan vara besvärande fören viss grupp människor alt behöva gå till socialvården i detta läge, menlikväl finner han ingen anledning att göra något. Han upprepar att en generellförsäkring inte är motiverad med hänsyn till en så liten grupp. Han anför ocksåalt det är rätt blygsamma utgifter socialvården hillills haft förbegravningshjälp. Detta kan ju vara sant, men det finns två orsaker,. Det kan vara så att behoven inte är stora. Men del kan ocksåvara så all de som har att handlägga den gamles jordfästning vet alt den dödeskulle djupt ogilla att behöva så att säga ligga samhället till last i dennasituation. Den fina sociala stoltheten tycker jag vi kan unna dessa gamla attha med sig i graven. Hen (): Man för denna debatt ifrån den gamla, förlegade, omodernauppfattningen all det skulle vara mindervärdigt att gå lill socialvården närhjälp verkligen behövs. Jag tycker vi skall hjälpas ät att få människorna attförstå att så inte är fallet. 6 protokoll 1975. Allmänbegravningsförsäkring och obligatorisk grupplivförsäkring sade alt 65 000 folkpensionärer avled ell visst år, och han antar attde flesta saknade begravningsförsäkring. Delta kan i och för sig vara rikligt,men därmed är inte sagt alt dödsboet saknade tillgångar för all bekostabegravningen. Jagvidhåller, att när ändå de flesta människor är grupplivförsäkrade, då är det enonödig åtgärd att ta till en så omfattande sak som alt teckna en försäkring somomfattar hela svenska folkel. Lål vara att man har sådan försäkring i vissaandra länder, men det kan ju tänkas alt man i dessa länder inte har en likaomfattande grupplivförsäkring som vi har här i landet. HenBÖRJESSON i (c): Det är inle mindervärdigt att gå lill socialvården, men del finns mångamänniskor som avhåller sig från alt gå dit. Vi hörde av i attmånga upplever att den avlidne inte skulle ha önskat något sådant för sin egenbegravning. Jaghar exempel på att vederbörande dödsbo har lånat pengar för att kunna ordna vadde kallar en hederlig begravning av en nära anförvant. Jaghar framför mig några siffror. Av ca 80 000 bouppteckningar inregistrerade1967 var del omkring 10 000 som inle uppvisade någon behållning, medan iomkring 50 000 fall behållningen utgjorde mera än . Det finns alltsåen mycket stor grupp som har det ekonomiskt svårt att kunna, klara en så drygutgift som en begravning innebär. Så nog finns det behov av en obligatoriskbegravningsförsäkring inom ramen för lagen om den allmänna försäkringen. HenWERNER i (m); Jag vill bara lill säga att vi inte har någon förlegadsyn på socialvården. Vi begriper alt den behövs och att man helt osentimentaltskall anlita den när det är nödvändigt. är inle oss det gäller, utan dem som har gått över gränsen eller just ärberedda att göra det. I deras fall är man litet sent ute för att ändra på derasinställning till socialvården. Överläggningenvar härmed slutad.