prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — Delbrukar sägas all är en av världens mest stabila demokratier. Och del är sant. Men också hos oss kan stabiliteten komma alt rubbas i framlida krislägen. Också i måste demokraiin ständigt vinnas '05 Nr 149 på nytt i varje generation. Också här är del viktigt atl värna om de- Fredagenden mokratins fri- och rättigheter. 4 inni 1976 insikten har vuxit sig starkare hos stora delar Det har skett under iniryck av hur medborgerliga Fri-och rälligheler i fri-och rälligheler förtrampas i andra länder och förvägras fler grundlag människor än någonsin förr i världshistorien. Baranågra få hundra mil- joner människor bor isamhällen som tillkämpat sig den frihet som vi upplever som självklar. Denöverväldigande majorilelen, mer än 3 miljarder människor, lever i ställetunder olika typer av auktoritära regimer. Betydelsen av att skydda fri- ochrättigheterna har också framträtt klarare inför vad som hänt i demokratiernaunder senare år. Elt par år av stagnation i ekonomierna och växandearbetslöshet - del har varit tillräckligt för att ge vind i seglen ålyllerlighelspartier. Ett antal terroristdåd av små extremistgrupper - det harvaril nog för all också i en stabil demokrati som den västtyska besluta omallvarliga frihetsingrepp. Frihetsskydd i grundlagen kan inte i längdenförhindra en majoriiei som är fast besluten att inskränka fri- ochrättigheterna atl göra del. Men den kan försvåra allvarliga begränsningar avfriheten och fördröja beslul för all ge utrymme för eftertanke, deball ochfolkets prövning i val. Ocksåsocialdemokraterna har i praktiken accepterat att författningen har dl sådanivärde, även om del inte alllid framgår av deras argumentering. Stegför steg har opinionen tvingat socialdemokratin att ge upp ohållbarainvändningar mot ett förstärkt skydd för friheterna. Från den nästan totalalikgiltigheten i grundlagberedningen lill del förslagsom regeringen nu lagt fram är del ändå etl inte obetydligt steg. Varje liteldelsteg har tagils under stora våndor och med många invändningar från början.Men resultatet har ändå blivit atl ni sleg för sleg pressats till all gefriheten etl starkare skydd i författningen. Delförslag regeringen nu lagt fram innebär vissa utvidgningar och förstärkningarav fri- och rättighelsskyddet. Fler rättigheter förs in som bara kan inskränkasgenom ändring i själva grundlagen, t. ex. förbud mot tortyr. Andra rällighelerfår en starkare släilning genom atl nu stå i grundlagen, t. ex. upphovsrättenför författare och konstnärer. De andliga friheterna blir svårare all upphävagenom de regler som ställs upp för att begränsa dem. Också utländska medborgarei får dl rättighelsskydd i grundlagen. Ändåkvarstår den grundläggande svagheten. Det förblir möjligt att med en röstsmajoritet över inskränka så centrala friheter som yttrandefriheten,informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfrihetenoch skyddet för förtrolig meddetelse. Den möjligheten villfolkpartiet inte ha kvar. Vi anser att liden nu har kommii all ge frihetendel säkraste skydd lagsliftningen medger. Lagar som begränsar deandliga friheterna skall beslutas på samma sätt "" som grundlag. Om ärendet brådskar - det kan t. ex. röra sig om in- Skränkningar i mötesrätteni samband med en epidemi - skall beslul Nr 149 kunna tas med kvalificerad majoritet: minst fem sjättedelar av de röstande den i . 4j,ni 1975 Vill man effektivt skyddafriheten finns bara två vägar: aniingen att ----- för varje frihet ha enlika utförlig reglering i själva grundlagen som redan Fri- och rättighetergäller för tryckfriheten eller alt ställa upp krav på kvalificeratförfarande i grundlag för lagar som inskränker friheterna. Regeringen harförsökt en tredje väg: all i grundlagen ange vilka ändamål inskränkningarna fåravse. Inskränkningarfår göras "endasi för att tillgodose elt ändamål som är godtagbart i etldemokratiskt samhälle". Så sägs del i en oerhört allmän formulering. Ochde skäl som räknas upp för frihetsinskränkningar ger ett gott skydd, sägerjustitieministern när han angriper . Men lät oss se närmare påjust det som tog upp. Yttrandefrihetenoch informationsfriheten skall kunna begränsas med hänsyn lill rikels säkerhet,folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende,privatlivels helgd, förebyggande och beivrande av brott och i övrigt omsärskilt viktiga skäl föranleder del. Del borde vara uppenbart för alla ikammaren att de här formuleringarna kan tolkas nära nog hur som helst i ettläge när friheten är trängd. Vi är inte emot all de finns där. De är kanskebättre än ingenting. Men ensamma ger de elt myckel dåligt skydd föryttirandefriheten och för informationsfriheten. genoni ändamålsbestämningar och liknande öka skyddet för fri- ochrättigheterna, kan man troligen inte komma myckel längre. Del är ändå uppenbartatl de inte ger en tillräckligt skydd. De fiesta av de här formuleringarna ärså suddiga att tolkningarna av dem kan gå i vill skilda riktningar. En lag somför några är, jag citerar förslagel till grundlag, "elt hol mot den friaåsiktsbildningen"" kan andra godta, eftersom den friaåsiktsbildningen kan påstås vara garanterad på andra sätt, t. ex. genomtryckfriheten, och därnied i realiteten upphäva en frihet, därför all tryckfrihetenkan sägas vara den garantin. En allvarlig inskränkning i friheterna medhänvisning lill "allmän ordning och säkerhet"" kan formellt motiverassom något hell annal än en begränsning av demokraiin. I situationer, som intekan förutses , kan betänkliga inskränkningar av fri- och rättigheternagöras, när de makthavande säger att ""särskilt viktiga skälföranleder det"". Ochmärk väl: Den uppräkning av ändamål för inskränkning av yttrande- ochinformationsfriheten som görs i regeringens och utskoiiets förslag är barae.\empel som visar på vilka grunder man skall kunna inskränka yttrande- ochinformationsfriheten. Detkan sägas att det är bättre att ha än alt inte ha formuleringar av del härslaget. I vissa deballlägen kan regeringsformens ord användas som argument motvissa slag av angrepp mot fri- och rättigheterna. Men än mer uppenbart är alldel här är snömosparagrafer utan tvingande verkan, formuleringar som ikrislägen kan komma atl missbrukas nära nog hur långt som helst. Nr 149 Varför motsätter sig då socialdemokraterna del effektiva skydd vi i Fredaeen den folkpartietvill ge fri- och rätligheierna? Ja, argumenten har redovisats 4 iuni 1976 'Propositionen, i några tal av justitieministern, också , och av stats- De utgör en sällsam blandning av praktiska invändningar Fri-och rättigheter i avlilen betydelse och ideologiska motiveringar av stor räckvidd. grundlag Det vill ge dl effektivaregrundlagsskydd är "en liten grupp av rättigheter",förklarade justitieministern i sill förstamajlal. I propositionen avvisarregeringen vårt krav om kvalificerat förfarande med all inga andra avvikelserfrån majoritdsprincipen bör göras än "sådana som är nödvändiga för attskydda den demokratiska styrelseformen och andra värden som är oskiljaktigtförenade med demokratins idéer". Delhär är en märklig tanke. Yttrandefriheten, informationsfriheten, skyddet förvad man skriver i brev och säger i telefon, mötesfriheten,demonslralionsfrihelen, föreningsfriheten - det skulle alltså enligtju-slitileministern vara "en liten grupp rättigheter". Det skulleenligt regeringens proposition inte vara värden som är "oskiljaktigtförenade med demokratins idéer". Ja, det skulle vara friheter som mindrehar all göra med demokraiins idéer än t. ex. riksdagsmans immunitet mot åtal pågrund av yttrande eller gärning under utövande av riksdagsuppdraget. Delskyddet kan ju bara upphävas med fem sjättedels majoritet! Skyddet förriksdagsmans immunitet skulle alltså vara viktigare än yttrandefriheten. Alla,utom möjligen justitieministern, inser atl de rättigheter som del här gäller ärde verkligt centrala friheterna vid sidan av tryckfriheten. Varför skall de dåinte få del skydd som molsvarar det som tryckfriheten redan har? Del är denfråga som vi ställer. Dåsvarar regeringen all det skulle strida mot majoritdsprincipen all ställa uppsärskilda regler för inskränkningar av fri- och rättigheterna. "Denminoritetsspärr man föreslår är helt främmande för värt styrelseskick",påstod inför . Delär dl ohållbart påslående. Så snart man godtar att det finns grundlagar german ju avkall på majoritetens rätt all när som helst besluta vad som helst. Närriksdagen gav tryckfriheten grundlagsskydd satte den ju spärrar mot attframlida riksdagsmajoriteter skulle kunna inskränka eller avskaffatryckfriheten annat än genoni två beslut med ett riksdagsval emellan. Villregeringen avskaffa tryckfrihetsförordningen, som innebär hinder för enniajorilel i den svenska all när som helst beslula om någonting i dennagrundlag? Eller vill justitieministern nu all vi skall avskaffa den s. k.EG-paragrafen i regeringsformen, som stadgar elt krav på fem sjättedelsmajoritet i för alt överlämna befogenheter lill internationellaorgan? I sitt tal på Publicistklubbenhävdade visseriigen justitieministern all grundlagen egentligen inte betytt någonting, när vi under senare årtion den har utvidgat demokraiins innehåll och gränserna för vad som är '08 tillåtet i opinionsbildningen. Men jag tror ändåalt av siörre klarsyn måsle ocksåLennart medge atl tryckfrihetsförordningen har haft en ovärderligbetydelse för atl skydda del tryckta ordet och utveckla en kritiskt bevakandejournalistik. Vadvi liberaler nu vill är alltså alt ge också andra opinionsfriheier ettmolsvarande skydd som tryckfriheten redan har. Då hävdar den främste ansvarigeinom regeringen, , plötsligt att dl sådani skydd "slår idålig överensstämmelse med de grundläggande principerna", och sedananklagar han för alt vilja införa "minoritets-diktatur". Låtmig besvara justitieministerns grova anklagelse. Vad vi liberaler' är ute efterbegriper aMa. Det är inte diktatur utan det är skydd av friheten. Den rätt vi ivissa lägen vill ge en minoritet är inte rätlen att besluta i majoritetensställe ulan rätten att fördröja beslul om alt begränsa friheten i upphetsadelägen när starka krafter verkar för allvarliga inskränkningar i demokraiin. Vadvi begär är inte "minoriletsdiktalur" ulan lid för eftertanke,debatt och folkets prövning i val. Det skall inte vara möjligt att över en nattmed någon enda rösts majoriiei inskränka våra centrala friheter. Jagtänker inte komma med molsvarande anklagelser mot socialdemokratin. antydervisserligen justitieministern i olika tal all jag insinuerar på något sätt attsocialdemokraterna skulle vilja avskaffa fri-och rättigheterna. Lålmig då bara citera vad jag sade på presskonferensen , då vi väcklefolkpartiets moiion om fri- och rättigheterna: "Vi vill skydda friheteneffektivt i författningen. Del är absurt all påslå atl detla skulle vara enanklagelse mot svensk arbetarrörelse för au vilja begränsa yttrandefriheten.Socialdemokratin har under sin lid i regeringsställning slagit vakt omfolkslyrelsen och dragit en klar gräns mot kommunismen i . Varje antydanom att socialdemokraterna har andra avsikter är en förolämpning mot dendemokraiiska arbetarrörelsen." Detsade jag alltså när vi lade fram vår motion om fri- och rättigheterna. Och jagtror atl jag har sagt det vid dl femtiotal lillfällen runt om i landet underdet senaste halvåret. Vadfinns det då för insinuationer här om socialdemokratins demokratiska sinnelag?Det finns kritik mot ert författningsförslag i sak. Men ta då den debatten isak och spela inte upphetsade på en punkt där vi har precis samma mening! Denhär lätsasindignalionen över uttalanden som jag aldrig har fällt spelar ni uppsamtidigt som ni anklagar för alt vilja införa etl syslem som"strider mot demokraiin", som sade för några limmarsedan. Ni anklagar oss för all vilja införa""minoriletsdiktalur"', för atl vilja upphävamajoritdsprincipen, för atl vilja förhindra reformer för alt inte tala om andrabeskyllningar som ni har öst över här i kammaren . Delhär är ju, som redan påpekat, oerhörda anklagelser. De riktas motett parti som oavbrutet arbetat för atl fördjupa och vidga demokratin i detsvenska samhället. De fälls som förklenande omdömen Fri-och rättigheter i grundlag Nr 149 om elt parti där frihelslanken ständigt varit och är avgörande, ochdär den kampenför demokraiin har en längre tradition än hos någon annan po- 4 iuni 1976 litiskrörelse. Man pastarätt vi vill upphäva demokratin, när vi vill skydda Man säger att vi vill införa diktatur, när vi i motsats lill Fri-och rättigheter i detta vill effektivt värna de andliga friheterna i grundlagen. grundlag En sådan propaganda är naturligtvis en förolämpningmot svensk li- Sådani är vivana vid. Men frågan är naturiiglvis ändå: Av vilket skäl hållerjustitieministern sill mest obalanserade och osakliga riksdagsanförande just nuoch just i den här frågan? Är del den förestående valrörelsen som gjorl herrGeijer nervös och får honom atl ta lill överord som är omöjliga all försvara?Eller är det insikten om alt han har lagt ett dåligt förslag, som inte gernågot reellt skydd för de cenirala friheterna, och alt människorna i Sverigebörjar upptäcka del? Justitieministernsulfall mot lyder på alt han begriper att en växande folkopinionkräver alt också fri- och rättigheterna vid sidan av tryckfriheten bör få sillgrundlagsskydd. Bådefolkpartiet och socialdemokraterna slår vakt om demokraiin. Vår debatt om fri-och rättigheterna handlar om något hell annat: hur skall vi i författningenbättre än nu kunna skydda friheten också i situationer som vi inte kanförulse? Här företräder en liberal linje som socialdemokraternasäger nej lill. Den debatten bör vi ta i sak. Dänoierar vi en del konstigheler i regeringens argumentering. Först förklararjustitieministern och andra atl krav på kvalificerad majoritet är otänkbart,ja, att det i själva verkei blir ett hinder för demokraiin och leder lill""minoriletsdiktalur"". Ögonblicket efteråt förklarar sammeLennart i sill tal på all vårt krav på kvalificeratförfarande för att inskränka fri- och rättigheterna "aren ganskabristfällig skyddsmeiod efiersom den inte utgör något hinder mot beslul sombärs upp av mycket stora riksdagsmajoritder"". Detär, förklarar justitieministern, "inte särskilt svårt all tänka sigupphetsade lägen där en betydande riksdagsmajoriiet - kanske i desshelhet - kan vinnas för förslag om långigående rällighelsbegränsningar". LennartGeijer betvivlar alltså all del i elt läge där friheten är klämd finns ensjättedel modiga riksdagsmän som är beredda alt stå upp till försvar förfriheten. Om det kan vi diskutera. Men om justitieministern skulle varabekymrad för atl vårt förslag inte skulle innebära tillräckligt effektivaspärrar mot frihetsinskränkningar, borde ju hans slutsals bli atl han själv börföreslå ännu effektivare spärrar. Men se, del gör han inte. Tvärtom lägger hanett regeringsförslag som medger att med en rösts majoriiei över ennatt kan begränsa friheter som är vitala för vår demokrati. Regeringens talesmän görockså en annan kullerbytta. Sedan me i sitt Folkels hus-tal vänt sig mot värt krav på kvalificerat förfarande '10 för lagar som inskränker friheten fortsätter han:"Det är samma vilja atl slå vakt omfolksuveränitetens princip som gör atl vi inte kan godta Nr 149 en vidsträcktlagprövningsräll för domstolarna." Men i själva verket är Fredaeenden del ju regeringens linjesom leder lill mer makt hos domstolarna, som, a igif. med statsministerns ord,"ger dem rollen atl överpröva vad folkets re- Vårtförslag innebär, atl man ställer stora krav på prövning igrundlag av lagar som inskränker friheten. Vi fiklägger våra spärrar mototillbörliga inskränkningar i de friheter grundlagen stadgar hos ochfolkels prövning i val. Del ger långigående garantier för all de lagar sombeslutas inte strider mot grundlag. Regeringensförslag däremot innebär, atl regeringsformen stadgar en mängd viktiga fri- ochrättigheter. Och sedan överlåter man väsentligen ål domstolarna atl pröva hurde lagar beslutar med errkel majoritet och särskilda kravförhåller sig lill grundlagens ord. Del öppnar långt fler möjligheter än värtförslag alt ge domstolar makt. Utöverde principiella argumenten, som jag här har bemött, har regeringen ocksäförsökt hitta på en del prakliska invändningar mot vårt förslag. Elt är all delskulle förhindra även vikliga sociala reformer, genom alt de tystnadspliktersom ibland åtföljer sådana reformer formellt skulle betraktas sominskränkningar i yttrandefriheten. skall la en lag om tystnadsplikt för offentligafunktionärer. Enligt justitieministerns egna ord i skall denlagen kunna täcka de behov av tystnadsplikter som vi ser . Del är såledeshelt fel när bl. a. statsministern påstår atl vikliga arbdsdemokralireformerskulle kunna fördröjas på grund av vårt krav om skydd för friheterna igrundlagen. "Men"'säger justitieministern, "del finns ingen garanti för all en sådantyslnadspliklslag i vår snabbi förändrade värld kan läcka alla uppkommandesituationer. Del kan uppslå behov att i speciella fall falla beslut om särskildtystnadsplikt i samband med brådskande ny lagstiftning." Detär möjligt all del kan uppslå etl sådant läge. Men om det i framliden skullebli aktuellt atl utvidga tystnadsplikterna på etl sätt som del i, dag inte ärmöjligt alt förulse, då är det också rimligt all den utvidgningen blir föremålför noggrann granskning och inte kommer att innebära en allvariig ochomotiverad inskränkning av yttrandefriheten. Frånfolkpartiet beklagar vi atl vägrar all följa oss i kravenpå all effektivt skydda friheten i författningen. väckle vigemensamt en parlimotion, som också undertecknade, där enarbetsgrupp föreslog kvalificerad majoriiei när beslutar om lagar sominskränker friheterna. Sedan hoppade av del kravel i fri- ochrättighetsutredningen. Nuhar man fört fram förslag orn två s. k. läsningar, en lanke som aldrig drevs avcenierns föreirädare i fri- och rättighetsutredningen. Delär en skiss som i cenierns utformning ger dl nära nog lika dåligt skydd för friheten som regeringens förslag. Del är ju samma enkla ma- ''' Nr 149 joritel som beslutar båda gångerna, eftersom det inte krävs valemellan Fredagenden ''-' '"' heller kvalificerad niajorilel. Detär ju samma riksdagsmän som 4 iuni 1976 beslutarmed enkel majoritet i första läsningen som sedan skulle besluta --------------- medenkel majoritet i andra läsningen. Fri-och rättigheter i Och framför alll har denna majoritet, som kan ha en enda rösts över- grundlag vikt, möjlighet all först besluta alt en lag inteinskränker friheten och sedan la lagbestämmelsersom begränsar friheten. Också med cenierns förslag blir del alltså möjligt altmed en rösts majoritet över inskränka mötesfriheten, yttrandefriheten,föreningsfriheten och andra vitala friheter. Omdel vid slulvoteringen skulle visa sig att två dåliga förslag står motvarandra - regeringens och - kommer inte att stödja någotav dem. Vi fortsätter då i stället vår opinionsbildning för all ge friheten dleffektivt skydd i författningen. Varjemedborgare är skyddad mot tvång alt ge till känna sin poliliska åskådning,likaså mot tvång atl tillhöra politisk sammanslutning. Del komnier riksdagenenigt att med etl första beslul skriva in i grundlagen . Dethär skyddet gäller gentemot det allmänna. Ändå borde del moraliskt vara svårtför socialdemokraterna alt först la en sådan grundlagsformulering och sedansjälva fortsätta att kollektivt ansluta människor lill del egna partiet. Gångpå gång har vi från försökt föra enallvarlig diskussion med socialdemokraterna om kollektivanslutningen. 700000 människor - nästan var tionde svensk - är medlemmar i delsocialdemokratiska partiet utan all personligen ha bett alt få bli del. Mångavet inte ens om att de anslutits som medlemmar. Många har inte möjlighet attvara med pä de möten där besluten tas om kollektivanslutning. Beslutet fattasofla på representantskap där vanliga medlemmar inte får delta. Några fåpersoner på elt fackföreningsmöle kan i ett slag förse mångdubbelt flermedlemmar i fackföreningen med partibok. Reservationsrätten förses ibland medpraktiska hinder. Och del är självfallet en orimlig ordning alt den som intevill bli medlem i ett poliliskl parti skall tvingas anmäla del och få delregistrerat. Detär naturligt all de här övergreppen mot enskilda människors poliliska frihelberör oss liberaler ganska illa, eftersom vi arbetar för den enskildes rätt.Del har visat på ett utomordentligt sätt i den här debatten. Vi har också visat medkonkreia exempel hur det här kan gå till: Del socialdemokraliska partidistrikteti fick ungefär 450 nya medlemmar genom beslut vid etlmöle i i . Vid mötet deltog 31 personer. 17röstade för kollektivanslutning, 14 emot. Metallsavdelning 135 i beslöt om kollektivanslutning av "2 ungefär 6 000 metallarbetare till densocialdemokratiska arbdarkom- munen frän den 1 juli1974. Beslutet fattades vid ett representantskap. där etl par procent avmedlemmarna deltog. Antalet medlemmar som den reserverade sig var 5gånger siörre än antalet beslutsfattare vid mötet. Medlemmar i 3 - södra - kunde 1974 re------------ servera sig mot beslutetom kollektivanslutning till del socialdemokra- Fri-och rättigheter i tiskapartiet genom all personligen infinna sig på avdelningens expedition grundlag i och 16-17.30 under någon av fem angivna dagar.Reservationsmöjligheten existerade under sammanlagt 12 1/2 limmar. Vihar påmint den socialdemokratiska partiledningen och regeringen om riksdagensdubbla ultalande - 1973 och 1974 - mot kollektivanslutningen: "Individensrätt att fritt och självständigt välja politiskt parti är grundläggande fördemokratin", har sagt två gånger. "förutsätteratt det genom opinionsbildning mot kollektivanslutningen skall visa sigmöjligt att förmå det parti som tillämpar denna ordning alt medverka lill allkollektivanslutningen avskaffas, så att som partimedlem endasi registreraspersoner, som individuellt begär inträde i parliel. Ett avskaffande avkollektivanslutning kan aldrig betraktas som dl ingrepp i fackföreningarnassjälvbestämmanderätt." Vihar särskilt frågat , i den dubbla egenskapen av ordförande i detenda parti som tillämpar kollektivanslutning och statsminister i en regeringsom bör följa uttalande: Vadär del för fel på tanken all individen själv bestämmer om han eller hon vill gåin i etl politisk parti och i så fall i vilket? Men den socialdemokratiskaledningen har , i debatt efter debatt, vägrat kommentera dekonkreia exemplen på kollektivanslutning. Den har nonchalerat riksdagensuttalanden. Den har inte svarat seriöst på vår principiella kritik avkollektivanslutningen. Samtidigtkommer nya upprörande exempel på hur kollektivanslutningen kan verka ipraktiken. Kommunalsavdelning 11 sektion 5 i beslutade vid sitt årsmöte i vår atlkollektivanslula tusentalet medlemmar lill socialdemokraterna. 57 röstade förkollektivanslutning, 54 emot. 3 rösters övervikt - och socialdemokraterna hadefåll 1 000 medlemmar. Kommurialsavdelning 37 sektion 4 beslutade vid sitt årsmöte att kollektivansluta ungefär500 medlemmar vid lasarettet i och sjukhemmet i , sjukvårdsbiträden, maskin- och vaktpersonal. Beslutet togsmed 37 röster mot 26. Menibland är det ännu värre. En mångårig medlem i i fick för entid sedan ett brev från fackliga uiskottel i socialdemokraliskaarbetarkommun. Brevet startade: "Partivän!" Och del fortsatte med atlerbjuda denne folkpartist all bli socialdemokratiskt arbelsplalsombud. Jagciterar ur brevet: "Om Du mot våra förhoppningar inte skulle ställa uppsom arbetsplatsombud vill vi att Du skickar in bifogade svarstalong senast den25 . I annat fall registrerar vi Dig som arbelsplalsombud." Den här liberalen hadealltså kollektivanslulits lill det socialdemo- 8 protokoll 1975/76:149-152 Nr 149 kratiska parliel. Och så betraktas del som självklart atl han ellerhon Fredaeen den skallställa upp i propagandaljänsl hos regeringspartiet. I brevet står också: 4 iuni 1976 "'Valetavgörs på arbetsplatserna." Men atl människor på arbetsplatserna --------------- frittskall få la ställning politiskt är tydligen en främmande tanke.