prot · FZ0993 · 1975-12-31 00:00:00 — Men skulle det inte sätta helaSveriges biståndspolitik i ytterst motsägelsefullt läge, om inför MPLAvore tvunget att säga: Vi stöder er, men när ni löper risk att krossas, då ärdet inte bra. Och eftersom vi inte kan hjälpa er med det ni bäst behöver,tänker vi också straffa dem som kan ge er det ni behöver! Detta är egentligenandemeningen och sanningen i det som och här har sagt,nu och tidigare. Men vilken befrielserörelse och vilket behövande u-land skulleta biståndspolitik på allvar efter någonting sådant? Imitt förra inlägg tog jag också upp frågan om förhållandena i . Jag villnu ta upp även ett annat problem som hänger samman med de chilenska flyktingarna.Ett mycket stort problem är frågan om de chilenska flyktingar som i dagbefinner sig i . lever omkring 17 000 av de sammanlagt 25 000chilenska flyktingarna i flyktingläger i . Deras situation har helatiden varit ytterst osäker, och åtskilliga fall av mord och misshandel av dessaflyktingar har rapporterats. De ansvariga för dessa dåd är AAA - den hemligaterrororganisation som allmänt anses ha nära anknytning till polis Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Densenaste tidens politiska utveckling i har ytteriigare förvärratflyktingarnas förhållanden. Det finns uppgifter om att polis och militär trängtin i några av flyktinglägren - av vilka två stod under FN:s beskydd - ochfängslat ett tjugotal personer. Dechilenska flyktingarna har aldrig betraktats som önskvärda i . Sedanen militärjunta nu gripit makten även där är det uppenbart att flyktingarnassituation har ställts pä sin spets. Oron är mycket stor bland chilenarna ilägren och bland deras landsmän runtom i väriden - en oro som även uttrycks avFN:s flyktingfunktionärer i . Risken är mycket stor för att dessa flyktingarsänds tillbaka till . Därförmenar jag att det i den här situationen är nödvändigt att sådana länder somSverige ökar sina insatser för att även i fortsättningen trygga de chilenskaflyktingarnas säkerhet. Från svensk sida har redan gjorts många betydelsefullainsatser, men den situation som har uppstått kräver enligt vår uppfattningatt ytteriigare chilenska flyktingar kan tas emot i vårt land. Minfråga till utrikesministern är därför: Är regeringen beredd att verka för attytteriigare politiska flyktingar från kan tas emot i vårt land? Enannan fråga som jag tog upp i mitt första inlägg var frågan om Kissingerseventuella besök här. Utrikesministern har inte kommenterat den, ochjag vill därför litet komplettera vad jag sade tidigare. Detär ju känt och troligt att Kissinger hade ställt till med ett nytt iAngola, om han inte fått en stark opinion i kongressen emot sig. Kissinger harockså hotat med att invadera därför att har hjälpt till attomintetgöra försök att utvidga sitt rasistvälde. Kissinger har låtitmeddela - liksom gjorde -att förbehåller sig rättenatt avgöra att vissa partier inte får ingå i västeuropeiska regeringar, oavsettvilket folkligt stöd de har. Dettaoch andra inslag i Kissingers utrikespolitik är omstridda i amerikanskpolitik, och hans mygeldiplomati väcker misstankar i allt vidare kretsar. Minfråga kvarstår därför: Vilken nytta skulle vi ha av ett besök av Kissinger häri ? Varför är det så angeläget att Kissinger kommer hit? Först ett svar på undran: I de här riktlinjerna förexport av kärnenergiprodukter finns inte någon förpliktelse som skulle innebäraatt måste acceptera en kontroll av annan enskild stat ifall vi skullebesluta oss för att importera avancerad kärnenergiutrustning eller -teknologi.Det finns ingen oklarhet i fråga om detta. HerrBohman försöker förstöra det som jag betraktar som väsentligt,nämligen att vi är eniga i fråga om huvuddragen av svensk utrikespolitik - desom gäller alliansfrihet under fred syftande till neutralitet under krig. Jagtalade icke om detta i det föredrag som jag höll , utan jag talade omdet vi är oeniga om. kanske klarast tilluttryck från moderat håll i den artikel som ledamoten av denna kammare AndersBjörck i skrev i . Därkritiserar han vår aktiva utrikespolitik och säger t. o. m.: "föri dag en neutralitetspolitik bara till namnet." Varför säger han det? Jo,när det gäller våra engagemang - som vi i denna kammare i allmänhet är eniga ommed undantag för eller vissa moderater - för stöd åtbefrielserörelser i eller för biständs- eller utvecklingssamarbete medvissa länder har en annan ståndpunkt. Därför, , har jaginte tagit avstånd från vad jag har sagt, utan jag har tvärtom fått tillfälleatt ännu härdare markera att i många utrikespolitiska frågor är vi oeniga - ochmoderaterna är också oeniga med och . Men, gudskelov, i dagär vi eniga om det som är huvuddragen i vår utrikespolitik, nämligen vårneutralitet och vår säkerhetspolitik. ,herr talman, skall jag ta upp det som har sysslat med en hel del isina anföranden, nämligen frågan om . Vi känner alla till herrAhlmarks starka engagemang i det avseendet, men jag tror att Per skulleövertyga ännu mer om han inte var - förlåt mig - ensidig i denna fråga; det ärmitt personliga intryck och har varit det . Vi delar, så långt jagförstår, allihop engagemanget för och dess invånare. Vi står bakomIsrael. Vi är alla vänner. måste få leva i fred och säkerhet.Men det finns en annan sida, som inte egentligen sysslar med mensom vi måste syssla med, om det någon gäng skall bli möjligt för attleva i fred och säkerhet. Det är bl. a. problemet med Palestinaaraberna, som istor utsträckning - det måste jag säga - lever i misär, under mycket svåraförhållanden. Jag har besökt palestinska flyktingläger, och jag hoppas att herrAhlmark också har gjort det. Gör det annars i samband med resor till !Besök flyktinglägren, besök de hundratusentals palestinier som fortfarande bori dessa läger! Vianser att det palestinska folket skall få uttrycka sin mening. Så långt jagförstår är det bara där vi skiljer oss åt. Vi har icke erkänt PLO. Vi harkritiserat PLO, dess program och dess terrorverksamhet. Men vi har sagt att detinte finns någon möjlighet att åstadkomma försoning - som vill -och fred, om man inte drar in dessa miljoner Palestinaaraber i dialogen. HerrAhlmark talar om att den har ändrat uppfattning under desenaste tio tjugo åren. Ja, men hela världen har gjort det, . Vivar för ett och praktiskt taget ensamma i FN - från västväriden ivarje fall - om vår uppfattning. Vi röstade också för att PLO skulle få delta ivissa förhandlingar inom säkerhetsrådet och i ,förhandlingar som uteslutande gällde frågan om . delaralla vår uppfattning, och har också satt sig vidsamma bord i säkerhetsrådet och diskuterar med PLO. Har inte märktdenna förändring, som är historisk? Jag vill uttala min storatillfredsställelse över att Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt - jag förstår att detmåste ha varit svårt - ändå har börjat inse att det är denna väg som är framkomlig. HerrAhlmark citerar - och vi känner väl till citatet - Kaddoumis intervju iNewsweek, där han har sagt att "detta sionistiska getto måsteförstöras", När Kaddoumi var här i och träffade bl. a. herrAhlmark men också medarbetare till mig i , tog desjälvfallet upp denna sak med honom och frågade om detta var hans uppfattning,om han stod för detta uttalande som den , ochallmänheten bestämt protesterade emot. Han har gjort allt för att försökaövertyga oss om att han inte har sagt detta, att han är felciterad i Newsweek.Det är i varje fall hans bestämda utsago, och man kan, om man vill, ta framandra uttalanden av honom som går i annan riktning. Mendet är klart att motsättningarna finns där. Det är det som är kärnan i helaMellanösternpolitiken. Då hoppas jag att , som menar att PLO inteföreträder Palestinaaraberna, talar om för oss vilka det är som gör det. Vi vetatt PLO icke företräder alla Palestinaaraber - det har jag alltid sagthär i kammaren. Men vad finns det i så fall för annan organisation av fria Palestinaaraber som vi kan dra in i de internationella diskussionerna? Vad har för alternativ? () kortgenmäle: Jag noterar som positivt utrikesministerns besked att det inteföreligger några absoluta förpliktelser för att acceptera kontroll avenskild stat. Jag skall inte förlänga den här diskussionen, bara återigenuttala förhoppningen att den skall lyckas få de andrastaterna att gå med på full offentlighet när det gäller innehållet iLondonöverenskommelsen. Situationeni vill jag återkomma något till. Jag påminner om att den harpräglats av att dialogen mellan parterna inte har kommit i gång. I stället haråter och åter våld och krigshandlingar brutit fram. Vimåste konstatera att den vägen inte har gett några lösningar, och därför måstevi främja överläggningar som strävar till en politisk lösning. Får jag dåupprepa vad jag sade , att en avgörande del i denna politiskalösning enligt vår mening skall vara att som stat garanteras rätt attleva inom säkra och erkända gränser. Den inställningen har vi ingalunda gettupp, och det uppfattar jag att inte regeringen heller har gjort. Menatt vi har funnit det nödvändigt att PLO ges möjlighet att lägga frampalestiniernas sak innebär inte - det är viktigt att slå fast, men det är, somjag uppfattar det, också ganska självklart - att vi skulle acceptera PLO:sprogram. Får jag vända på det och säga att om vi skulle vänta på att PLOförändrar sitt program, så att vi kunde ge det vår anslutning innan de kan få deltai överläggningar, skulle det väl innebära att vikonserverade det nuvarande labila läget med ständiga risker förkrig och våld i . Detär alltså ingalunda ett uttryck för något gillande av PLO:s program när vi harfunnit det nödvändigt att PLO ges en möjlighet att delta i överiäggningarna.Det enda som är helt fastslaget ur vår synpunkt är att skall ha dennarätt, rätten att som suverän stat leva inom säkra och erkända gränser, ochsedan måste man i överiäggningarna hitta former för att palestinierna kan fåsina intressen tillgodosedda. Del är det vi kan hoppas av dialogen. Vi vet attutan dialog har det bara varit krig och elände. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt () kortgenmäle: Aldrig får man vara riktigt, riktigt glad. Jag tyckte attutrikesministern i sin första replik var både klok och förnuftig och gavuttryck ät den ansvarsmedvetenhet och strävan efter trovärdighet i den svenskautrikespolitiken, oberoende av vilka som sitter vid makten, som enutrikesminister bör ge uttryck åt. Sedan gjorde emellertid slags uppspaltning i vår utrikespolitik, i tre olika nivåer så att säga. Nivå1 avsäg huvudlinjerna i vår alliansfria neutralitetspolitik, om jag skallanvända det uttrycket, och där var vi helt ense. Nivå2 var det som jag skulle kunna kalla färgsättningen. Där är vi inte ense. Detgäller ordval och uttrycksformer när man presenterar politiken. Det gällervåra krav på att man skall mäta med lika mått, kalla diktatur för diktatur varden än förekommer, ofrihet för ofrihet och förtryck för förtryck var det änförekommer. Vi är inte heller eniga i synen på biståndet till . Det finnsen del sådana här framtoningar, där vi alltså inte är ense. Mennivå 3 gällde den aktiva utrikespolitiken, och där gjorde utrikesministerngällande att vi skilde oss åt. Då vill jag hänvisa till att i den motion på dethär området som ställde sig helt bakom var inte bara låt mig sägaskikt nr 1 med utan även den aktiva utrikespolitiken. Vi tog upp alla de härolika frågorna som är så väsentliga för samtliga partier i vår motion,som accepterade. Det gäller frågor om den internationellasolidariteten, mellan oss och och väriden i övrigt. Det gällersträvandena till stöd för den underutvecklade väriden. Det gäller frågan om atthävda demokratins principer, den individuella och den nationella frihetensvärderingar, överallt i alla sammanhang där det behövs. Detgällde också vår rätt att fritt debattera och fritt kritisera missförhållandenoch sådant som vi djupt ogillar runt om i väriden. Och den friheten har vianledning att slå vakt om mer än några andra, eftersom vi har ett förflutet därvi blev angripna av den socialdemokratiska regeringen ,när vi krävde rätt att få fritt säga vad vi tyckte om den sovjetiska diktaturenoch mycket, mycket annat. Utrikesministern kommer kanske ihåg den kamp som dåfördes, där man tyckte alt vi missbrukade yttranderätten när det gällde att slåvakt om 4 protokoll 1975/76. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt det fria meningsutbytetoch om demokratins värderingar i olika sammanhang. Detär mot den här bakgrunden som jag reagerade mot utrikesministerns anförande iSkåne, där han på något egendomligt sätt ville monopolisera svenskutrikespolitik för det socialdemokratiska partiet. Detta var ju det ytterstasyftet bakom det anförandet, även om det var inlindat. Det är bra attutrikesminister nu ruskar på huvudet och säger att del inte varmeningen. () kortgenmäle: Utrikesministern säger alt jag är "ensidig". Här har jagunder , långt innan den ens började tala om enpalestinsk nation, pläderat just för skapandet av en palestinsk stat, eller delav en stal, vid sidan av och i fred med . Jag har sagt att det är detenda sättet att få en varaktig lösning på Mellersta . Pä dentiden när den säg den palestinska frågan enbart som ettflyktingproblem, skrev jag mängder av artiklar - och en bok - om att det interäcker med att se det på del viset. Palestinierna måste få en stat. Utrikesministernuppmanade mig att besöka flyktinglägren. Det är just därför att jag har varit idessa flyktingläger som jag är så övertygad om att de måste ha en nation vidsidan av och i fred med . Jag har besökt flyktingläger i ,och . Det är avskyvärt där. Misären är upprörande. Delfinns bara en lösning: alt får leva som en självständig stat inom säkraoch egna gränser och, vid sidan av , en palestinsk nation i fred medIsrael. Detär just från den utgångspunkten som jag är så kritisk mot alt man stärker PLO.Det är inte alls på det viset att hela världen har röstat som . T. ex.de socialdemokratiska regeringarna i och har röstat på ett heltannat sätt i generalförsamling. i säger att på del här viset underblåser man"PLO:s ambitioner alt framstå som en legitim diplomatisk storhet".Men PLO är inte den ende representanten för palestinierna. "Det är ettlöst påslående som aldrig förankrats i verkligheten." Tidningen vidare att "visst kan man prata med PLO och ha en lös kontakt medorganisationen. Men hellre för litet än för mycket i nuvarande läge" Jagmenar att genom att ständigt ge sitt stöd till PLO stärker man de mest extremaav palestinierna och försvårar därmed skapandet av den palestinska stat, somutrikesministern och jag tydligen är överens om bör bildas. Skyldå inte över PLO:s avsikter, ! Kaddoumi har jag träffat här i huset. De judar som kom till efter 1917 skulle sändas tillbaka till , , och , sade han. Det finns hundratals uttalanden av de ledande i PLO, och de andra. säger i. ex.: "Bara med geväret kan man befria . Till slut kommer denarabiska nationen att segra. Det kommer bara att finnas plats för arabisknärvaro i området, eftersom detta är en historisk sanning som ingen kan ändrapå." Iblandförsöker någon PLO-ledare inför den väsleriändska opinionen göra någrafredsuttalanden, som man dagen efter dementerar. Inför sitt egetfolk, de som ändå avgör framtiden för arabländerna, säger rnan : denjudiska staten måste försvinna. Omvi vill fred i nu skall vi inte satsa på dem som önskar krig. Utrikes-,handets-och valutapolitisk debatt i (vpk)kort genmäle: förnekar inte sin konservativa ståndpunkt och sitt stödtill reaktionära regimer. Det har han gett uttryck för även här . Hanville inte ha något stöd till , men han säger ingenting omVäridsbankens stöd till militärdiktaturen i . När stöder detangolanska folkets befrielse, vill agera polis i god amerikanskanda och utöva utpressning via u-hjälpen. Hans tal om internationellsolidaritet har mycket speciella förtecken, och den sortens internationellsolidaritet känner vi vid det här laget. Tillherr , som så mångordigt attackerar PLO och så ensidigt och onyanseratuppträder som försvarsadvokat för , vill jag säga: PLO kräver attdiskrimineringen av araber skall upphöra i och att palestinierna skallges återflyttningsrätt: Vad menar när han talar om 20 ?När han uppträdde i TV verkade det som om han menade attpalestinierna kunde sprida ut sig i dessa länder och sluta göra anspråk på sittland. Jag tycker det är en orimlig och djupt odemokratisk ståndpunkt. PerAhlmark säger att PLO bara ser en krigisk lösning. Det är lögn, Per Ahlmark.PLO är berett att förhandla, men erkänner inte PLO som förhandlingspart.Israel vill diktera förhandlingarna,och därmed bevarar Israelkrigstillståndet. Vidaresäger : Varje jude på flykt har en i . Det är intesant. Det finns klasskillnader mellan judar i . En del är mera önskvärdaän andra. De sämst ställda är inte önskvärda alls och får inga verkligamöjligheter att stanna i utan återvänder till sina hemländer. Det hargivits många olika bevis om dessa förhållanden - det kan inte Per varahelt omedveten om. Vikänner sympati för den långsiktiga målsättningen att bilda ett demokratisktPalestina där judar och araber lever sida vid sida med lika rättigheter. Mendet tillkommer naturiigtvis nationerna själva att avgöra i vilken statlig formfolkens självbestämmanderätt skall förverkligas. Staten är en realitetoch kan inte försvinna utan palestinajudarnas samtycke. Men en realitet ärockså det palestinska folkets nationella befrielserörelse och hundratusentalspalestiniers berättigade krav att återfå de ekonomiska och sociala rättigheterde har berövats. Det akuta problemet är emellertid att fortfarandeförnekar Palestinaarabernas Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt nationellasjälvbestämmanderätt och deras rätt till statlig organisation. Men dettaförtiger Per konsekvent vid alla tillfällen då han diskuterar dessaproblem. Den debatt vihär för om är intressant. Jagförsökte framhålla för att vi är oeniga egentligen bara på enpunkt. Det gäller frågan hur man skall betrakta PLO. Vi är ense om att denbästa lösningen för Palestinaaraberna är en Palestinaarabisk statsbildning somi och för sig inte får utgöra något hot mot det som ligger inom 1967 årsgränser. Omvi får möjligheter påverkar vi Palestinaaraberna att tänka som vi. Och detfinns inom PLO och bland Palestinaaraberna riktningar som börjaracceptera tanken på en statsbildning. Det kan inte vara främmandeatt detta är problem som är aktuella. har varit förutseende idenna fråga, men varför då betrakta PLO uteslutande som enterroristorganisation? Visst har PLO begått mycken terror - det har den svenskaregeringen och den här fördömt. Vi behöver inte diskutera det. Detenda sättet att få med Palestinaaraberna i vad vi kallar för dialogen och fådem att vara med och ta ansvar är att låta dem sitta med vid behandlingen av MellerstaÖstern-frågorna i FN och i säkerhetsrådet. Det är detta som jag menar nu haraccepterats av praktiskt taget alla. HerrAhlmark rörde sig med gamla citat. Utvecklingen går mycket snabbt. Det går inteatt anföra citat som är en månad gamla i denna fråga, . Jag villhänvisa till den amerikanska FN-ambas-sadörens anförande i säkerhetsrådet förbara någon vecka sedan, och jag vill hänvisa till ledare ianslutning till mitt anförande pä socialdemokratiska partikongress, därjag också berörde Mellersta Östern-frågan. Utvecklingen går snabbt, herrAhlmark. Jaghar tyvärr inte haft tid att ta upp de frågor som i Tyresöberörde. Jag beklagar det. har ställt två frågor till mig, och jagskall besvara dem. Denförsta frågan gällde vår inbjudan av till . Det förvånarmig att tar upp frågan om detta eventuella - kanske jag skall sägasannolika - besök fram . Det skulle vara mycket egendomligt omStockholm skulle vara den enda huvudstad i världen som inte skullebesöka. var, om jag är rätt underrättad, i på denryska partikongressen. Jag tror inte att då avrådde ledarna iMoskva från att ta emot och tala ut med honom. Inte heller trorjag att han har avrått någon annan östeuropeisk stat från att ta emot honom.Alla är intresserade av att diskutera med . Vihar olika uppfattningar, det har vi visat. Men vi vill få chansen att direktinför förfäkta de uppfattningar vi har i viktiga, aktuellainternationella frågor. av det förflutna behöver vi inte. det har vi gjort i samtalmed honom. I vår dialog nu gäller det viktiga internationella frågor därSverige har en ståndpunkt och där genom sitt medlemskap isäkerhetsrådet också har ett ansvar och ett visst inflytande. Inte kommer man idagens läge förbi den ena av de båda supermakterna. Statsminister skallnästa vecka i ha samtal med ledarna i . Jag skall pä tisdag träffadr Kissinger i för överiäggningar. Frågan om hans besök här ären annan sak. Sedanfrågade vad den gör för att sprida kännedom inomlandet om resultatet av . Jag medger att ansträngningarnahittills inte har varit så stora. Vi har givit ut dokumentet på svenska ochengelska; man kan köpa det i bokhandeln, och vi har ordnat så att mångauniversitet, folkrörelser och studiecirklar arbetar med detta material. Men deträcker inte, och vi kommer att ge ut det i förkortad form, en mindre skrift och som kan spridas i större upplaga. Dessutom vill jagerinra om att folkrörelserna håller på att förbereda studiearbete kring defreds- och säkerhetsfrågor som Helsingforsdokumentet rymmer. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Herrtalmannen anmälde att herrar och i anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Den kraftiga konjunkturnedgången i flertalet industriländer i föreningmed stora underskott i de utrikes betalningarna har lett till starka spänningari det internationella handelssystemet. Under trycket av stigande arbetslöshethar på många håll krav rests på att genom handelspolitiska skyddsåtgärdertrygga sysselsättning och produktion. Serman tillbaka pä de gångna årens ekonomiska kris kan emellertid det allmännaomdömet göras att det avtalssystem som reglerar den helt övervägande delen avväridshandeln i stort sett har hållit för påfrestningarna. Insikten om ländernas ömsesidiga ekonomiska beroende har självklarthaft en avhållande inverkan på dem som frestats att söka ensidiga fördelar i enprotektionistisk politik. har samarbetet inom EG och EFTA varit ettstöd för medlemsländerna att stå emot påfrestningarna. Förväntningar om ettrelativt snabbt omslag i konjunkturen har också bidragit till att stärkamotståndet mot att tillgripa handelspolitiska restriktioner. Tillkomsten avOECD:s s. k. trade pledge har vidare skapat ett inbördes ansvarsförhållande somför medlemsstaterna har inneburit en säkerhet och ett stöd. Motdenna bakgrund beklagar den djupt det beslut som Förentastaternas president nu fattat för att skydda den amerikanskaspecialstålindustrin från import. Beslutet är en framgång för protektionistiskakrafter i och kan utsätta den amerikanska administrationenför starka krav på att skydda även andra områden. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt innebär att man vill lösaspecialstålindustrins problem i genom att lägga hela bördan pä andra länder.Interna anpassningsåtgärder, vilka enligt svensk uppfattning hade varitnaturliga, förutses inte. Förutomatt beslutet är ett nedslående bevis på de svårigheter den amerikanskaadministrationen har att motstå protektionistiska påtryckningar, innebär detockså en risk för liknande åtgärder i andra länder. ,som är en av de största exportörerna av specialstål till , haratt välja mellan att ingå ett avtal om begränsning av exporten eller attutsättas för ensidigt vidtagna importrestriktioner. Regeringen kommer attbestämma hur skall förfara så snart vi efter konsultationer och påannat sätt fått tillräckligt underiag för ett ställningstagande. Sverigehar alltsedan genomförandet av de sista tullsänkningarna i Ken-nedyrondenförespråkat en fortsatt liberalisering av väridshandeln. Motiven härför är bl.a. att söka i betydande intressen som exportör och oro för att ettavbrott i de väridsvida liberaliseringssträvandena skulle kunna utnyttjas avprotektionistiska intressen. Lågkonjunkturen och vissa andra omständigheter harhaft en fördröjande inverkan pä den pågående GATT-förhandlingen.