prot · FZ0987 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessulom är det självklart så all om man snabbivill nå effekler skulle cenlerns krav Omåtgärder mot ungdomsarbetslös -heten Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten ha inneburit attkommunerna skulle kunnat la ett väsentligt större ansvar för ungdomenssysselsättning än vad de nu uppenbart kan göra. Sedanvill jag fråga statsministern, om tiokronan lill näringslivet är ett uttryckför en målmedveten strävan att lösa ungdomsarbetslösheten. Det motsvarar, omjag räknar rätt, ungefär 40 96 i bidrag i ett löneläge på . i timmenjämfört med vad man offererar kommunerna, 75 96. Det här innebär de facto attde stora ungdomsgrupper som inle kan sugas upp i den offenlliga sektorn genomkommunernas sysselsättnings-åtgärder blir diskriminerade därför allnäringslivet inte har möjligheter all erbjuda samma villkor som kommunerna. Medtanke pä ungdomsarbetslöshetens omfattning borde vi ta lill vara alla länkbararesurser för all kunna öka sysselsättningen ål ungdomen. Hen (): Jag tror alt del är oerhört värdefulll att man slår fasl all vadgäller den grundläggande värderingen - arbele åt alla - är partierna överens iden här . Närsialsministern på slutet lalade om en reservarmé av arbetslösa, som kanskeulgör den största sociala frågan i industriländerna, så kan jag hell hälla medhonom. Del blir ju förödande konsekvenser för sam-hällsskickei - bådekortsikiigi och långsikligl - av den faiiigdom som är följden av arbetslöshet imånga länder. De sociala klyftorna vidgas, och känslan av att inle få utvecklasig själv ökar. Vi är fullständigt överens på den punkten. Det är hell onödigtall uttrycka nägon som helst polemik när del gäller den grundläggandevärderingen. Slatsminislernvar inne på det här med . Jag har fått lära mig en sak: det somCassius är ovanligt dukiig pä är att dansa undan när attackerna kommer. Påden punkten lycker jag framför allt att han påminner om den svenskestatsministern. Vadjag gjorde var ju bara att jag - sä försynt som jag brukar - rättade denhistorieskrivning, som fanns i stalsminislerns interpellationssvar omungdomsgaranlin. Jag diskuierade det kvartal som vi har missat genom all viinle införde detla med 75 96 av bidragen lill kommunerna för beredskapsarbeteför ungdomar redan från , liksom tiokronan. Jag sade ati manfakliskl har haft ell par ire år av diskussion om just de punkler somregeringen har gått med på. Omman satsar på de mindre företagen, säger statsministern, är det inte allssäkert att minskade arbetsgivaravgifter för dessa företag ger fier jobb. Jagskulle tro att det är räll säkert. De mindre och medelstora företagen är juryggraden i näringslivet i stora delar av vårt land, en förulsätlning förtryggheten för hundratusentals människor. Och är man inle beredd all genomföraen lällnad för de mindre förelagen, så kan del myckel väl hända all del blir enregional arbetslöshet sorn är utomordentligt svår alt komma till rätla med medandra metoder. Dessutomfinns det ju en fördel med de mindre företagen som ibland inte finns i störreförelag. påhiliigheien, den korla vägen mellan idé och produkt -allt det driver pä ekonomin pä elt säll som vi inte kan vara utan i Sverige.Och stimulerar man tillväxten får man ju därmed också ökade resurser, bl. a.resurser som innebär att vi har möjlighel alt satsa på utbildning av olika slagoch hålla arbetslösheten nere. Därförtror jag, all skall vi irygga jobben pä sikl här i landel för unga och föräldre, dä måsie vi salsa mer på de mindre och medelsiora företagen än vad manhar gjort . 1fråga om värderingarna av arbelslöshelen, framför alll när del gäller de svartai , är vi självfallel helt överens. Och när säger att enungdomsarbetslöshet på noll inte är realistisk, sä är det alldeles självklart. Mendetla är inle alls problemet för oss här i jusl . ärungefär 40 96 av de arbetslösa under 25 är. Det är också därför som vi hartagit en rad initiativ. Regeringen har gått med påflera av dem. Problemet är alltså inte att vi kommer all sträva efter attarbetslösheten skall vara noll, ulan alt den fortfarande ligger på en oroandehög nivå och måste pressas ner. Närdet gäller förhållandena i , som statsministern var inne på, lycker jagatt det fina med den liberala ledningen i är att man verkligen hargripit sig an med problemet där. Man får fram fiera hundra nya praktikplatserför unga människor som annars skulle vara arbetslösa. Jusl därför attfolkparliel har den kommunala ledningen i Göleborg har man kunnat göra det såsnabbi som vi inte kan göra i de kommuner där vi befinner oss i minoritet. Jaghar papperen här. Det är initiativ som lagits frän folkparliel i , ochjag lycker att de delvis ligger i linje med vad regeringen har sagt. Regeringenbör därför uppskatta de insatser som här har gjorts. Men man går längre än vadde statliga stimulanserna innebär. Jag anser att det är ulomordeniligl bra altfolkparliel i Göleborg har tagit krafttag för all komma till rätla med framföralll den höga lonårsarbetslösheien. Enmassa ungdomar går arbetslösa i . Allt fler gamla människor får inte denvärd som de behöver därför att det finns brister i långtidsvården. Och ändåavvisas de flesta ungdomar som söker exempelvis lill sjuksköierskeutbildning. Här finns naturligtvis en koppling. Statsministernhåller med om all och 1972 kom man på den här kopplingen. Tyvärr ärdel ju så när del gäller utexaminerade sjuksköterskor au antalet inte ökalsedan 1972. Det var 2 823, 1973 2 693, 1974 2 774 och 1975 2 769. Trotsall man allisä kommil pä den här kopplingen har inle uiexamineringen avsjuksköierskor ökal. Jagiror det finns -jag säg den senaste rapporten frän - ungefär I000 vakanta ijänsier . Och del behövs ju en oerhörd ökning av personalenom man skall klara av de krav som kommer all siällas på långtidsvården, närandelen äldre i vårl samhälle ökar sä dra-maiiski som och under de kommandeåren. Vi behöver troligen en ökning av personalen rned 35 000 lill 70 000 ochmed yllerligare 10 000 för att kunna skapa denökade mänsklighet i vården som också statsministern var inne på. Statsministernsäger då: Ja, rnen säg det lill majoriteten i landstingen, här i t.ex. Jo då, det är man fullt på del klara med där. Del är bara del attlandstingen inte kan fatta beslul om nödvändig utbyggnad avsjuksköterskeutbildningen. Uibildningsvolym och läroplaner fastställs avstatsmakterna. Samtligagruppledare i uppvaktade statsrådet och begärde initiativ från statens sida. kan selill att fler plalser inrättas. Man kan förändra prak-likkraven så alt det blirlättare att ordna praktikplalser. Man kan göra om intagningssystemei så all desom inte kommer in i elt län har chans au komma in i någol annal län, där detfinns lediga platser. Statsrådet kunde då bara meddela ati några iniiialiv iden riklningen inte var att vänia. Delhär är någol av eti moraliskt problem. Mängder av ungdomar som går arbetslösavill ha en vårdutbildning men kommer inte in. 5 674 sökte - I 470 kom in. Ochvi behöver allt fler människor i långtidsvården. Denhär kopplingen, som regeringen tydligen upptäckte 1971-1972, måste därför nuockså genomföras i verkligheten. Då kan vi nå dels en ökad trygghei förungdomar när del gäller jobb, dels en ökad trygghet för de människor som harbyggt upp del här landel. Tillslul vill jag insiämma i siaisminisierns bedömning om all man i flerainduslriländer de senasle åren lagil läll på kampen mot arbelslöshelen.Omsorgen om valutareserv och penningvärde har i flera länder varit långlslarkare än viljan alt ge människor arbele. Del har varit en djupt tragiskutveckling, eftersom arbelslöshelen betyder så mycket mer än att lönen uteblir.Därför är ingen uppgift viktigare för den ekonomiska poliliken än att tryggajobben och se till att del blir fler arbelslillfällen. Den bedömningen har delråll bred polilisk enighel om i . Del är en väldig siyrka i lider avekonomiska svårigheler. Vårdiskussion har alltså inte gällt skillnader i synen på hur viktigt det äratt ge människor arbele. Det har handlat om vad man handfast och konkret kangöra för au hjälpa de ungdomar som drabbas hårdast av arbetslöshet ochstagnation, vad man kan göra för an hjälpa dem lill ett jobb, lill praklikeller lill uibildning. På en rad punkler har vi blivit eniga, på andra kommer viliberaler alt fortsätta driva våra förslag om ytterligare ålgärder. Arbetslöshetenbland ungdom beror inte på au det saknas meningsfulla arbetsuppgifter i vårtsamhälle. Var och en kan se sig om och upptäcka brisierna som bör avhjälpas.Vården och barnomsorgen - jag upprepar del - har för lilel personal. Inommiljövården fattas dei folk. Många förelagare har ständig brisl påyrkesuibildad arbetskraft. Vi behöver den akliva insats som Ungdomarna villgöra i vårl samhälle. Del är vår uppgift alt ta vara pä den viljan och denförmågan. i (fp): böriade sill anförande med all säga all denna debatt ärspecielll intressant för honom, därför alt han har sitt arbete isysselsättningsutredningen som bakgrund. Jag kan säga all jag lycker också altdebatten är inlressanl och viklig inle minsl därför all mill riksdagsarbele idel ulskoil där jag är verksam i slorl sell rör sig om jusl dessa cenlralafrågor. Men jag lycker också alt debatten är mycket viklig för oss alla,eftersom vi genom den verkligen kan göra klarl på vilket sätt vi vill bidralill att minska den stora arbelslöshetskön och framför allt det stora inslagetav ungdomar i den kön. HerrFageriund sade lidigare att inrikesutskottets betänkande i denna fråga kommeralt behandlas i kammaren . Det är riktigt. Och eftersom vi dä kommeratt ta upp dessa frågor i delalj skall jag nu inte gå in på de detaljspörsmålsom i berörde och som också snuddade vid.Jag tror del är riktigare att vi sak-behandlar de frågorna den 2 april.Betänkandet är justerat och alltså offentligt - Jag vill underslrykadet, eftersom det riktades nägon kritik mot Per , som i sitt förstaanförande citerade ur betänkandet. Alla reservalioner är dock ännu interiktigt klara. Egenlligenhar jag emellertid begärt ordet i anledning av den debatt som har förts om vemsom var först med konkrela åtgärder på detta område. Statsministern sitter ochler under den deballen. Jag delar uppfattningen alt den debatlen är fruktlös.Det enklaste är, herr statsminister, att gä till voteringsprotokollfrån , och se vilka som dä röstade emot förslaget om till dekommuner som anordnade beredskapsarbeten för ungdom. Se efter vilka som dåröstade emot del slöd som vi på vårt håll ville ge de företag som bereddeungdomar en meningsfull sysselsällning! Viär ense om att deballen om vem som var först är meningslös. Men riksdagensprotokoll visar vilka som bär ansvaret för alt vi har förlorat ett värdefulllkvartal, som talade om, när det gällt att ge ungdomarmeningsfullt arbete och meningsfull utbildning och praklik. Hen i (c): i hade uppmärksammat alt någon gjortansträngningar för alt visa vem som var först med åtgärder på della område.Även jag lycker alt del är hell oväsentligt att få den saken klariagd. Vad somdäremot kan vara väsentligt är att man kan peka pä att pä gång harvarit för sent ute. Det var den problemaliken jag tog upp. Och tog jag migfriheten au anföra några exempel som hade anknylning direkl lillungdomsarbelslösheten. Jagförmodar all statsministern inte avsåg mig, när han tyckte att deballen haderört sig över ell för stort fält. Själv rörde han sig med världsvida perspeklivoch anknöt bl. a. till . Jag böriade mill förraanförande med alt påpeka värdet av enighet Omåtgärder mot ungdomsarbetslös -heten tvärsigenom partiernarörande målsättningen i vår sirävan att lösa ar-betslösheisproblemen. Jag villän en gång understryka det. Polemiken och diskussionen gäller metoderna och vidvilken tidpunkt rnan skall ingripa för all åstadkomma resultat. Statsministernangrep kommunalmän för att de ville ha ännu högre statsbidrag fördessa uppgifier. Många kommuners resurser är redan i stor ulslräckning tagna ianspråk för andra ändamål liksom för dessa ändamål. De skattepengar somstatsministern visade på kommer lillbaka lill kommunerna först . Detär ju ändå dagens problem det är fråga om att lösa. Dä är det av begränsadbelydelse att fä lillbaka pengar om tvä . Regeringenhade onekligen under kommunernas budgetarbete och under höstenmöjlighet alt ta initiativ som kunde leda till en planering för att avhjälpaungdomsarbetslösheten inom kommunerna. Mig velerligt gjorde inte regeringennågot som fick kommunerna att ta krafttag och särskilt planera för att moiverkaen arbetslöshet som vi från cenlerns sida befarade bl. a. redan i fjolåretsremissdebatt. Regeringen levde tydligen ganska lugnl. Detförsta tillfället vi hade att motionera och få till stånd ett resultat var ianslulning lill tilläggsstaten . Vi motionerade då om 75 96 slatsbidragtill kommunala beredskapsarbeten. Det förslaget avvisade socialdemokraternadä. Ni var sent ute också den gången. Socialdemokraternaär lydligen allljäml sent ute. De lycks inle acceptera att näringslivet färsamma möjligheler lill statsbidrag för att avhjälpa ungdomsarbetslösheten somkommunerna får, när socialdemokralerna nu äntligen följt vår linje i fråga om75 96 statsbidrag lill kommunerna. Slatsminislernsade att han gärna förlåter oss mänga andra synder bara vi ställer upp när delgäller de här frågorna. Jag vel inte hur länge vi skall hälla pä att förlåtasocialdemokraterna för att de inte hänger med "på det här området utangång på gäng blir försenade. Jag hoppas all statsministerns avslulningsordinnebär en realitet och att han och socialdemokraterna är beredda att prövaalla förslag som förbättrar ungdomens möjligheter att fä bättresysselsällning. Vihar faktiskt ställt mänga förslag när del gäller ungdomsarbelslösheten. En delbehandlas i inrikesulskoltet. , jag tog i mitt förra anförandeinle alls upp nägon diskussion om frågor som vi i inrikesulskoltet ännu inletagit ställning till. Men jag har rätt att referera de motioner som vi har attbehandla i ulskotiet och de molioner som vi har behandlat . i sade för övrigl alt inrikesutskotiets betänkande omarbelslöshelen redan är jusierai, men jag log ändå inie upp någon diskussion omdessa frågor - det skall vi ju göra . Måhändahar jag misstagit mig på socialdemokraternas inställning till våra motioner. Dekanske ännu hinner ändra sig. Jag välkomnar det. Det här bliren kon replik lill statsminister . Åmanlagarnahar sina stora förtjänster, sade statsministern. Självfallet, i all synnerhelför de äldre. Men lål oss inle fördölja all de är bättre för dem som befinnersig pä arbelsmarknaden, som har ett jobb, än för dem som slår uianför och skallla sig in pä arbetsmarknaden. Även lurordningsreglerna har sina effekler.Statsminister har här mycket talat om . I finns det enregel som kallas lifo. Del belyder last in, firsl out, dvs. sist in, först ut.Det är en beklaglig regel som har märkts mycket nu när man med olika jämställdhetsålgärderförsöker få in kvinnor och negrer pä arbetsplatserna. Del är nämligen de somförsl åker ut, när det blir besvärligheter. Manskall se verkligheten som den är, . Del är för alt Åmanlagarna harmycket svåra effekter som vi måste vidta särskilda åtgärder för ungdomarna ochframför allt se lill alt vi fär ett tillräckligt antal jobb. Jaghar med inlresse lyssnat pä meningsutbytet mellan statsministern och herrAhlmark när det gäller sjukvården. Del har varit intressant att höra statsministernsmålande beskrivning av hur mycket del kosiar att satsa pä den offenlligasektorn. Men hur skall vi dä skaffa de här pengarna? Jo, nalurligtvis genom ettexpansivt näringsliv. Hen iGöleborg (s): Jag begärde ordel närmast av den anledningen att Göleborg ocksånämndes i sammanhangel. Först vill jag emellertid säga att jag har upplevt detså att det var som införde de ekonomiska principer som vi nujobbar efter när det gäller alt skapa sysselsättning. Jag skall emellerlid inlegä närmare in på det ulan koncentrerar mig till frågor som i någon män berörGöleborg. Visom verkat i länsarbetsnämnd och i fackliga sammanhang och framför alll vi somhar jobbat med Länsplanering 74 har funderat litel över den här frågan. Vad somär särskilt markant för Göleborg är alt kommunen odiskutabelt är den störstearbetsgivaren med närmare 40 000 anställda. Vad som framför allt saknas iGöleborg är samordning och planering. Varie är får vi från AMS anslag som ivanlig ordning fördelas till olika verksamheter. Från kommunen får man oftahöra att del mest handlar om att fä hand om pengarna och inte sä myckel om vadman skall göra för dessa pengar. Vihar i de speciella lätortsproblemen. Ungdomarna är där anonyma på etthelt annat säll än ungdomar pä mindre orter är. Anonymiteten är besvärlig,vilket gör att man måste koppla de praktiska åtgärderna med en viss form avuppsökande verksamhet. Beiräffandeden molion som har nämnts här har vi funderat över varför man motionerar lillsig själv. En förklaring som jag själv kan länka mig är all de borgerligapartierna är splittrade i denna fråga. För alt då få klart besked om varborgerligheten står motionerar man lill sig själv. Det är bara att läsatexten i motionen, där det bl. a. slår att olika styrelser och nämnder bör få iuppdrag all göra vissa saker. Där finns alltså inte något som helst konkreiförslag. Jag tolkar del så alt det är ell allvariigt uttryck för borgeriigsplittring, vilket har fått oerhörda konsekvenser för ungdomarna i Göleborg.Det är en allmän principlöshet, man är handlingsförlamad. Vadsom behövs framöver är bl. a. vad Fackliga centralorganisationen harföreslagit, nämligen inrättandet av särskilda arbetsgrupper. Från har också föreslagits att ett särskilt kommunalråd utsessom häller i trådarna. Det sammanfaller med vad LO har sagl i sill yttrande närdet gäller länsplaneringen och sysselsättningen, att kommunerna på elt heltannat sätt än f n. måste ta del sysselsätlningspoliliska ansvarei vid denkommunala planeringen av verksamheten. Jag har själv ofla funnil attkommunerna resonerar som så all della inte är någonting som angår oss. Detanser jag vara en kortsiktig ekonomisk politik. Om vi kan klara sysselsättningenför ungdomarna får vi nämligen igen det - inle omedelbarl i rena pengar viaskatterna utan på , för när det gäll så långl all man blir i behovav sluten värd, då blir man verkligen dyr för samhället. Jag begärde ordet i den här debatlen, eftersom först statsministernoch sedan min bänkkamrat i Göleborg har tagit uppsysselsältningssiiuaiionen i . Jag skulle vilja påminna om någragrundläggande fakta. Arbetslösheteni är inte ett så storl problem. Situalionen är den altdel är mera oroväckande. Jaghar påpekat all anlalel varsel om arbeisnedläggelser har femdubb-lals på någraär. Vi känner väl lill situalionen vid varven, och vi känner till ulvecklingennär del gäller NK-Turilz. Del gör all vi har anledning all med oro se påmöjligheierna alt framöver få nya arbetstillfällen i . Vihar från folkparlihåll pä Göleborgsbänken här i vid upprepadelillfällen - i molioner och senast i en enkel fråga till arbelsmarknadsministernBengtsson - frågat vilka ålgärder man är beredd ati vidla för all komma lillrätta med den för framliden oroväckande arbetsmarknadssituationen iGöteborgsregionen. De svar vi har fåll har varil magra. Sialsmakierna har l.ex. varil beredda au hjälpa lill all omsiruklurera sysselsällningen, så all vifinge mer av arbelslillfällen inom läiiare induslri och förvaltning ochrelativt mindre av arbetstillfällen inom den tunga induslrin. Människorna iGöteborgsområdet är oerhört beroende av några få förelag för sin sysselsällning- SKF, och varven svarar för 40 å 50 96 av arbetstillfällena. Delär mot den bakgrunden man skall se förslaget från den liberala ledningen iGöleborg om en ungdomsgaranti. Denna struktur på näringslivet i lederlill särskill stora svårigheter för dem som är nytillträdande påarbetsmarknaden - kvinnor som varit hemma och vill gå tillbaka lillyrkeslivet samt ungdomar. Jag tycker dä alt del finns anledning att påminna omvad arbetsmarknadsministern sade här i kammaren :"Kommunalmännen själva kan inte silla med armarna i kors och bara ropa på'pappa siaien' då del gäller att skaffa sysselsällning." Del var väl någolav eti uttryck för att arbetsmarknadsministern och regeringen inte har såmycket att komma med när del gäller konkreta ålgärder för att hjälpa ungdomaroch kvinnor i Göleborgsområdel lill arbele. Inom parenles sagl föreslog arbelsmarknadsministerni ett TV-program kort därefter kommunalmän att höja skatten. Det varväl ett olycksfall i arbetet, eftersom finansminislern ju har träffat enöverenskommelse med kommunerna att dessa får höja skatten bara med en kronaunder . har höjt debiteringen med en krona. Men i och för sigkan man väl tillåta även elt statsråd all ibland göra en sådan lapsus. Jagutgår emellertid ifrån att del i detta fall är och inte herrBengtssons linje som gäller. Menom regeringen anser att staten nu inte har någonling mera att erbjuda när detgäller sysselsättningen i och all de kommunala instansernamåste ta sin del av ansvarei, då borde man väl vara glad över att det hartagits ett initiativ. Jag förstår inle varför i Göteborgtalar om all man är handlingsförlamad. Det är ju sedan man fåll bevis för attregeringen har så litet att komma med när del gäller att hjälpa till med sysselsättningenför ungdomen som del lagits ett initiativ i . Jag förstår inte varförman inle från socialdemokratisk sida, när man efterlyst kommunala initiativ päsysselsättningsområdet, med glädje välkomnar förslaget från folkparti-ledningeni om en särskild ungdomsgaranli. Den här Göieborgsdebatten är intressant från många synpunkter. HerrMolin, som är sialsveienskapare, borde fråga sig om det inte är något av enstatsvetenskaplig innovation att en ledning i slället för att direktvidta åtgärder lägger fram en molion mot sig själv i silt fullmäktige. Det ärhell fascinerande. Tänk om jag skulle motionera här i slället för att läggafram proposilioner? Jag föreställer mig att detla är en märkligstatsvetenskaplig innovation. Detfinns en sak till i Göteborgsfallel, som jag vill ta upp. Jag lar ett myckelenkell exempel. sade attarbetslösheten inte var något större problem i Göleborg. Men det är ändå 1 500ungdomar som är arbetslösa. Jag lycker att del är någol av ell problem. Dellilla har inie mer än liondelen av Göleborgs befolkning. I Göleborgfinns del ofantligt många fler arbeislösa. Men kommun hade i februariordnat mer än dubbell så många praklikjobb som - det visarstatistiken - trots alt man bara har tiondelen av befolkningen och myckelmindre arbeis- löshet, därför att mansystematiskt grep sig an detta. Jag log upp den här frågan för jag tycker allherrar i och var lilel överborna i sina skildringar avfolkparliels insaiser. Del är bara ett objektivt konstaterbarl faktum all man iGöleborg var väldigl seni ule och släpade långl efter de progressiva kommunernai landel med all ta itu med problemet. Men sedan vill jag gärna tillägga attjag är väldigl glad om man nu kommer i gång med detla - del är fint. Delfinns ytleriigare en tankegång när det gäller Göleborg, nämligen att staten göringeniing, här får kommunen klara problemen. En fascinerande lanke om mantitlar på varvskrisen. Del är så lätt att stå här och beskylla oss för all varadogmatiker, för socialiseringsiver och jag vel inte allt. men inte var det avnågra dogmatiska skäl som slaten gick in i varvsindustrin i Göleborg. Inte vardel sä. Det var för att dessa företag höll pä att ramla samman, och då varstaten tvungen att gå in. Det liberala styret har stått och tittat pä, och dekapitalistiska tankegångarna har lyst med sin frånvaro. Vi har fåll lov attklara problemen på ett praktiskt sätt. Del har staten gjort för - inteför begreppet , men för människorna, för sysselsällningen och förtryggheten. Om man icke har en slagkraftig stor metallindustri iGöleborgsområdel dä ser jag dystert på framtid hur många garantieroch ord man än utfärdar. Alltså-gärna med fru ett expansivtnäringsliv vare sig del är statligt eller privat. I kan vi ta oss enbit till.