prot · FZ0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Med det menar manpä nytt att kostnaderna har stigit så snabbt i vårt land i förhällande tillandra länder alt våra svårigheter på utrikeshandelssidan har blivit mycketkraftigare än vad bara själva konjunkturnedgången ulomlands innebär. Även detmåste ju finansministern vara medveten om. Därför blev jag förvånad över atthans älskvärdhet i fråga om mitt goda förstånd utbyttes mol elakheten atl Jagmissbrukade det. Vad jag gör ärju bara all återge långtidsutredningens ochkonjunkturinstitutets bedömningar. Om finansministern vill slå upp s. 43 i denlilla skrift som den herre som just viskar i finansministerns öra har skrivii,så finner han atl det står att enligt de beräkningar som utförts skulle ca 5miljarder kronor av det totala underskottet på 8 ä varahänförbarl till en mera grundläggande obalans. Återstoden skulle tillskrivasden konjunkturella situationen. Mer än hälften av dessa svårigheter kan såvittjag förslär hänföras till att den ekonomiska poliliken harvarit misslyckad. Av fiera skäl är Jag uppriktigt ledsen över alt det är sista gången somjag får tillfälle atl diskulera med här i kammaren. Dels lycker Jagdet är roligt att diskutera med honom, dels lycker jag att Jag har en hel delogjort när det gäller atl ge honom informationer i dessa frågor. Men Jag hoppasdet kan uppenbara sig andra lillfällen utanför detta hus atl diskutera med honom. Någonegentlig skillnad på kapitalkostnaderna, om staten går ul och lånar eller om deerkänt stabila förelagen, som i långa stycken är multinationella, går ut ochlånar, föreligger inte. Så var det inte lidigare heller. Vi fick betala värränta, vi också, såväl som LM och och vilka del nu var som lånade. Mendet var en skillnad i ränteläget mellan det man lånade ulomlands och det mankunde låna på den svenska kapitalmarknaden. Sedermera har vi anpassatkapitalmarknadens ränteläge i vårt land, sä att skillnaden nu är mindre. Menintresset hos de enskilda förelagen gick ju så klart dithän atl de ville lånapå den svenska kapitalmarknaden, där räntan var lägre. Man sade: Då kan Strängge sig ut och ta lån utomlands, där räntan är högre. I och för sig är jag inteöverraskad över den reaktionen. Var och en är sig själv närmasl. Man får intebegära att den enskilde företagaren skall se på samhället som lånare på sammasätt som han ser på sig själv som lånare. Delvar delta som jag inte utan vidare ville vara med om, och jag menar att jag harförsvar för min ståndpunkt däruti att det hade varit olyckligare om denoffentliga sektorn hade legal med en förhållandevis siörre upplåning utomlandsi dag och den privata seklorn med en förhållandevis mindre upplåning. Jag troratt bakgrunden, som Jag har beskrivit i ett par omgångar här, lalar för attdel är lättare all uppfylla skyldigheten au betala ränta och amorteringar om deligger på en investering som ändå bygger ut produktionen och ger avkastningoch vinst och betalar sina kapitalkostnader. Del har man inte garanti för närdet är offentliga lånare. Tillherr tvingas jag faktiskt alt återkomma. Han har föresatt sigall göra vår diskussion till en konditionsfråga. Min egen kondition är ganskabra, även om jag är lilel äldre än . Deförsäljningssvårigheter som den svenska industrin har mött pä utlandsmarknadenhar ju varit för handen överallt i världen, även i de nationer som har sluppitatt ha Sträng eller någon liknande oduglig finansminister. Situationen harhell enkell varit den att har man malm all sälja och en efterfrågan som ärdålig, är det inte fråga om att gruvarbetarnas löner i slår ul LKABfrän marknaden i förhållande till andra försäljare. Har man massa och papperall sälja, men lagren råkar vara fulla hos köparna, är det inte massaarbetarnasoch pappers-arbetarnas löner eller en dålig ekonomisk politik som gör att mannu på lillverkningssidan bygger upp lagren. Del gör man i , det gör man iFinland, del gör man i , därför att konsumenterna av varan har det såställt alt de konsumerar sina tidigare större lager, och när de nät bottenkommer väl efterfrågan tillbaka. Detär helt oriniligi att föra debatten så fyrkantigt som . Jag har som sagt vissa hämningar i fråga om att fortsätta med pedagogiken.Den får ju inte bli hur enkel som helst, framför alll inte i denna församling. Våraexportandelar, internationellt sett, är något som kan gå av och lill beroendepå var den svenska exporten har sin tyngd förlagd och vilka varuområden det rörsig om. ökade sina inlernationella exportandelar under 1973 och 1974därför att del var speciellt våra produkter som dä hade en god internationellmarknad. Jag känner inte till det själv, men jag vet alt konjunklurinstiiuietlär ha kommii fram lill att har tappat någon tiondel eller någonhundradel av sina internationella exportandelar jusl . Det är väl betingatav alt våra slora tunga exporimarknadsprodukier för tillfället lever i enganska däven för-säljaratmosfär. Del här får Ju jämna ut sig i del längreloppet. Man skall inte göra någon stor sak av del. Jag har aldrig gjort någonstor sak av del de år då vi har ökat någon tiondels procent, och jag tror delär klokt av alt inte försöka göra någon stor sak av vadsom händer just . Det har sina naturliga förklaringar. Överläggningen var härmedslutad. Mom. I och 2 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan' begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller finansutskottets hemställan i belänkandet nr 16 mom. 1 och 2 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationennr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 300 Nej - 16 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar och , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 16mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä herrBurenslam begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 267 Nej - 48 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 2 röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrHermansson. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 300 Nej - 16 §4 Föredrogs finansutskottets betänkande 1975/76:13 med anledning av proposilionen1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 såvitt avser vissa delar av verksamhetsområde. Hen AF (): betänkande nr 13 tillstyrker bl. a. bemyndigande förregeringen all besluta om vissa byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Dethandlar i slort sett om anslag och höjda anslag för kostnaderna förutfiyttningen av statliga verk. Moderala samlingspartiels ledamöter i utskottethar inte motsatt sig detta bemyndigande men vill i elt särskilt yttrande drauppmärksamhelen till ett viktigt krav som har nära samband medanslagsmedgivandel. Vihar vid en mängd tillfällen kritiserat den form för decentralisering av statligverksamhet som den pågående utfiyttningen utgör. Vi godkände den s. k. etapp 1med hänsyn till det angelägna i atl en decentralisering påbörjades menframförde också stark kritik mot den bristfälliga utredningen och denbristande hänsynen lill berörd personal. Vär kritik kan sammanfattas så, allenligl vår mening vi i första hand skall decentralisera beslut och inte verk,funktioner och inte institutioner. Vi sade nej lill etapp 2, eftersomunderlaget och formerna även föreföll godtyckliga och eftersomingenting gjorts för att finna andra former för en önskad decentralisering ochhänsynen till berörd personal fortfarande var bristfällig. Härtill kom attkonsekvenserna av den inledda etapp I gav anledning lill oro. Vi efterlyste då- och har även gjort det .senare - en samlad redovisning avkostnaderna. Exemplen på dramatiska fördyringar har varit många. Ett ganskaaktuelll sådant exempel är veterinärmedicinska anstaltens utfiytining lillUppsala, som lär medföra en ökning av lokalkostnaderna från 2 lill 17 milj. kr. Det är inte min avsikt att ta upp en debatt om utfiyttningen när detär rena konsekvensbeslul vi behandlar och när ingen reservaiion föreligger, är inte rimligt att vi aldrig får en samlad redovisning av kostnaderna förutlokaliseringen utan endast ständiga framställningar om anslagoch anslagshöjningar. I detta anförande, under vilket herr förste vicetalmannen överlog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde herrarWijkman och , fru , herrar och samt fruDiesen (samtliga m). Överläggningenvar härmed slutad. 1975/76:14 med anledningav propositionen 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 såviti avseer 1975/76:14 med anledningav propositionen 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /76 såvitt gäller försvarsdepartementetsverksamhetsområde 1975/76:15 med anledning av propositionen 1975/76:25 medförslag om tilläggsbudget I tillstadsbudgeten för /76 såvitt gäller 1975/76:23 med anledningav proposilionen 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 såvitt av.ser 1975/76:6 med anledning avpropositionen 1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /76 såvitt gäller Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §6 Föredrogs civilutskollets betänkande 1975/76:7 med anledning av propositionen1975/76:25 med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för budgetåret1975/76 såvitt avser verksamhetsområde jämte moiioner. Regeringenhade i proposilionen 1975/76 bilaga 10 () under punktenBil (s. 60-63) föreslagit alt 1. bemyndiga regeringen att förlänga tiden för stödför pannbyle och byte av brännare enligt vad som förordats iregeringsprotokollet, 2. medge att beslut om lån och bidrag förenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet under /76 fickmeddelas inom en ram av , 3. till Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 anvisa etl reservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:94 av m. fi. (c), varihemställts alt beslutade 1. atl lill vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1975/76 anvisa elt i förhållande till regeringens förslag med 246 milj. kr.förhöjt reservationsanslag av 396 milj. kr. med den fördelning som angetts imotionen, 2. atl som sin mening uttala vad som anförts imotionen rörande inriktningen av de energibesparande åtgärderna inombyggnadsbeståndet, samt 1975/76:104av m.fi. (fp), vari hemställts att beslutade anslåytterligare 300 milj. kr. för stöd lill energibesparande invesieringar inomnäringsliv och bostadssektor, varav ytterligare 100 milj. kr. tillinvesteringar inom näringslivet och ytterligare 200 milj. kr. tillinvesteringar inom bostadssektorn. Denna motion hade behandlats avcivilulskouel såvitt avsåg investeringar inom bostadssektorn och av näringsutskottetsåvitt avsåg, investeringar inom näringslivet. 1. beträffande pannbyien m. m. att medbifall till förslaget i propositionen bemyndigade regeringen att föriänga tidenför stöd för pannbyien och byte av brännare enligt vad i regeringsprotokolletförordats, 2. beträffande ramar och anslag till vissaenergibesparande åtgärder all med bifall till regeringens förslag ochmed avslag på molionerna 1975/76:94, yrkandet 1, och 104 såvitt nu var i frågaskulle a.medge atl beslut om lån och bidrag för energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet under /76 fick meddelas inom en ram av , b.lill 'Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 anvisa ettreservationsanslag av , 3.beträffande inriktningen av de energibesparande åtgärderna att riksdagenskulle avslå motionen 1975/76:94, yrkandet 2. 1. beträffande ramar ochanslag lill vissa energibesparande åtgärder a. av i samt herrar Åkerfeldt, i och i Siockholm(samtliga c) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa altriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionen 1975/76:104 såvittnu vari fråga samt med bifall lill motionen 1975/76:94, yrkandet 1, skulle a. medgeatl beslut om lån och bidrag för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet fick meddelas inom en ram av . med den fördelning av ramarna som i molionerna angetts, b. tillVissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 anvisa ett reservationsanslag av , b. av i (fp) som ansett altutskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionen 1975/76:94,yrkandet I, samt med bifall till motionen 1975/76:104 såvitt nu var i frågaskulle a. medgeatt beslut om lån och bidrag för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet fick meddelas inom en ram av , b. tillVissa energibesparande älgärder inom bostadsbeståndet m. m. pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 anvisa ett reservationsanslag av , 2. belräffande inriktningen av de energibesparandeåtgärderna av i (c) samt herrar Åkerfeldt (c), i (fp), i (c) och i (c) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:94, yrkandet 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Hen ÅKERFELDT (c): När vi behandlade regeringens energiproposition anvisaderiksdagen för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet 326 milj. kr.Centern hade då och har i än högre grad en i förhållande till regeringenbetydligt högre ambitionsnivå. Vi föreslog en kraftig ök- ning av anslagsramen medyllerligare 396 milj. kr., och i vår motivering anförde vi bl. a. allåtgärdsbehovet i det äldre bostadsbeståndet av bosiadsstyrelsen hadeuppskattats dra en kostnad av ungefär 11 miljarder och att det nytillkommandebostadsbeståndet skulle komma att kräva 4 miljarder. Bosiadsstyrelsen ansågäven att anslagsbehovet för det då aktuella budgetåret var betydligt högre änvad regeringen i sin proposition föreslog. Vimenade i det sammanhanget även att nedgången i nyproduktionen hade skapat ettutrymme för en sådan satsning både finansiellt och personellt. Vigör samma bedömning , bara med den skillnaden alt vi gör den pä ett såmycket bättre underlag. Den ökade efterfrågan på energisparstöd som viförutsatte har verifierats, och detta har skett efter endast tremånader av det nya budgetåret. Ökningenav antalet lägenheter i de ansökningar som ligger inne hos harvarit kraftig under de tre månaderna juli, . hela 95 000 lägenheter i ärendebalansen. Ändå hade man under de gångnatre månaderna hunnit med au bevilja stöd till inte mindre än 45 000 lägenheter.Trots detta hade ärendebalansen ökat med ca 7 000 lägenheter. Ökningenter sig ännu mer drastisk, om man ser på ;under den liden har ärendebalansen nämligen precis fördubblats. Kommer dentendensen att stå sig, vilkel del inte finns något som lalar emot, kommerregeringens nu föreslagna ram att visa sig hell otillräcklig. Detär rimligt att anta alt kostnaden per lägenhet inte kommer att hålla sig pä dennuvarande nivån. Den kommer att stiga, och har väl lill dags dato redan stigit.Mol den bakgrunden får man se förslaget i centermolionen om en total ram på 650milj. som realistiskt tilltagen. I sammanhanget bör man beakta all dä haringen upptrappning av denna verksamhet skett. Ingen uppsökande verksamhet ochingen speciellt intensifierad information har förekommit. Däremot föreslär nucentern i sin motion all man skall intensifiera denna verksamhet. Vi föreslåräven att man skall överväga en ökning av beloppen för bidrag och lån för varjeenskild lägenhet. Vidarebör man märka atl i cenlermotionens anslagsram ingår även lokalerna hoskommuner och landsting med ca 100 milj. kr. Del finns verkligen anledning atlräkna med att vi här får en markant ökning av efterfrågan. Vi kan nu förutsättaall kommunerna kommer atl ställa siörre anspråk på denna budgetram sedan manhaft kännedom om låne-och bidragsmöjligheten under budgetarbetet i kommunerna.Jag tror all del är motiverat att anta att man budgetar ute ikommunerna har anslagit pengar för sysselsätiningsbefrämjande åtgärder, varvidman har räknat med dessa bidragspengar. Därför kommer en nedgång i sysselsättningen- en nedgång som många befarar - att ställa ökade anspråk pä medel ur dennaram. Enutveckling av låne- och bidragsgivningen som Jag här har beskrivit gör att vinu är ännu mer styrkta i vår uppfattning alt en kraftigare satsning inom dennasektor av energisparandel är en av de bästa åtgärderna för all nå en varaktigenergibesparing. All vi dessuiom kan räkna med en säker sysselsättningseffektinom såväl byggandet som byggmaterielindustrin försämrar på inget sättargumentens styrka. Nuhar regeringen delvis kommit till samma slutsats som vi i centermolionen ochföreslår en påspädning av denna anslagsram med 150 milj. kr. Vi anser dock atten kraftigare satsning behövs och föreslår nu ytterligare 246 milj. kr. för atlpå det sättet nå upp till samma anslagsram som vi hade i vårl yrkande vidvårriksdagen. Delfinns ytterligare ett skäl atl anföra. I finansutskottets betänkande nr 16 omden ekonomiska politiken, som vi har behandlat, har vi enats om etluttalande som innebär all skulle expansiva finanspolitiska åtgärder fä någonsiörre omfattning och gå utöver vad som erfordras för energibesparandeåtgärder, så krävs nya inkomstkällor eller åtstramning av kreditpoliliken.Därmed har man sagt att dessa åtgärder i bostadsbeståndet inte har sammanegativa effeki på utrikesbalansen som andra expansiva åtgärder på andraområden med samma syfte. Satsar vi på energibesparande åtgärder får vi ensysselsättningseffekt med etl minimum av icke önskade bieffekter. Med anledning av det anförda vill jag yrka bifall till reservationerna 1 a och 2. Däri innefattas även bifall i avsedd del till reservation 1 b. Hen i (fp): Det finns fiera skäl för att anslå pengar till energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet. Ett är att vi har all anledning au spara påenergi. Oljeköpen lär hårt pä vår kassa och är en avgörande orsak till vårnegativa' betalningsbalans. Ettannat skäl är atl vi för all uppehålla den fullasysselsättningen måsle salsa på konsumtion med litet imporlinnehåll.Investeringar i bostadsbeståndet för att minska energianvändningen har dennaverkan. Enliglnu kända siffror kommer den totala energiförbrukningen i hushållen alf öka iår. Delta är oroande. På olika sätt är vi tvingade all pressa nerökningstakten. har i sin energipolitik starkt betonat altsparsamhet är absolut nödvändig. betänkande har fogats en bilaga. I denna finns siffersammanställningar.De visar stor uppslutning kring den här typen av åtgärder. I slutet påseptember förelåg ca 95 000 ansökningar. Här finns en god ulgångspunkl försparsamhet. Regeringensförslag om ökning av del statliga stödet med 150 milj. kr. Om än merpengar anslogs, sä att man snabbt kunde behandla alla ansökningarna, skulle vispara mer energi, förbättra handelsbalansen och stödja sysselsättningen. Jag yrkarbifall lill reservationerna I b och 2. Hen JADESTIG (s): Vad beträffar den del av det föreliggande betänkandet som avser vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet har, som redan nämnts här,regeringen föreslagit atl ramen skall vidgas med 150 milj. kr. utöver de 300milj. Häremot ställs yrkanden ireservationen I a från om vidgning av ramen med 397 milj. kr., varavytterligare 350 milj. kr. avser åtgärder inom bostadsbeståndet - inkl. kommuneroch landsting - och 46 milj. kr. till energibesparande åtgärder beträffandestatliga lokaler, allmänna samlingslokaler och prototyp- ochdemonsiraiionsverksamhei. I reservationen I b från yrkas atl ramenför åtgärderna inom bostadsbeståndet skall vidgas med 350 milj. kr. jämförtmed del förslag som vi diskuterade . Slutligen har i reservationen 2från och gemensamt tagils upp inriktningen av deenergibesparande åtgärderna. Denökning av ramen som behandlas i reservationen 1 a - centerreservationen - är en direkt uppföljning av cenlerreservationen lill civilutskottelsbetänkande nr 28 , som vi behandlade sä sent som i månad.I debatten dä framhöll talesmän för utskottsmajoriteten att vi fick vänta ochse huruvida ytteriigare tillskott för att täcka efterfrågan på medel behövdesoch att man - om så var fallet - kunde förutsätta att regeringen skulleåterkomma lill frågan i samband med behandlingen av tilläggsbudgeten. Nuhar vi alltså fått regeringens förslag om medel för energibesparande åtgärderinom bostadsbeståndet, ett förslag som med hänsyn lill antalet förväntade ochinneliggande ansökningar enligl den uppfattning, som vi inom uiskottsmajoritelenredovisar i betänkandet, väl motsvarar behovet. Vid behandlingen av frågan ivåras erfor vi som sitter i ulskoltel att den nuvarande organisationen äravpassad för att under ett budgetär klara av atl behandla ansökningar avungefär den storieksordning soiii genom den av regeringen föreslagna vidgningennu blivit aktuell, dvs. 450 milj. kr. (300+ 150). En ram av den storieksordningför åtgärder i bostadsbeståndet som föresläs i reservationen 1 a - 650 milj. kr. - måste anses orealistiskt och får närmast betecknas som överbudspolilik. Utannärmare motivering anförs i reservationen att 95 000 inneliggande ansökningarskulle kräva ett påslag av 200 milj. kr. utöver regeringens av utskottetsmajoritet godtagna förslag. Hur litet kontakt cenlerreservationen har medverkligheten framgår klart om man - ulan att alllför detaljerat gå in påstatistiken - studerar de lill betänkandet fogade uppgifterna om lån- ochbidragsgivningens hittillsvarande omfattning under budgetåret. Lånen ochbidragen under budgetårets tre första månader uppgår till ca 55 milj. kr. Ävenom antalet ansökningar har vuxit starkt, vilket inte skall förnekas, och medbeaktande av den naturliga nedgång som sker i behandlingen av ärenden undersommarperioderna - och som kanske blivit särskilt markerad under den senastevackra sommaren - finns det all anledning förmoda att de 450 milj. 6 protokoll 1975/76: 401 som kommer att stålill förfogande under detta budgetår om ulskollels förslag,antas av riksdagenär tillräckliga. Någon lång sakdebatt behöver knappast föras , eftersom vi hade endebatt i dessa frågor så sent som . Jag har här gått igenom vad somföreslås i reservationen 1 a rörande energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet. Jag har också gått igenom folkpartireservationen 1 b, somfrån delvis andra utgångspunkter kommer fram till samma förslag rörandebostäderna. Ireservationen I a yrkas också, som jag inledningsvis nämnde, en vidgning avdelramarna utöver vad som sägs i vårt förslag när det gäller statliga lokaler,samlingslokaler och lokaler för prototyp- och demonstrationsverksamhet.Utskollel finner del dock inte erforderiigt atl öka dessa delramar inomtilläggsbudgetens ram. Ireservationen 2 vill och reservanter ge regeringentill känna atl den uppsökande verksamheten när det gäller de energibesparandeåtgärderna bör vidgas samt att det bör undersökas om gränserna för lån ochbidrag, 4 000 resp. , kan behöva höjas.