prot · FZ09113 · 1975-12-31 00:00:00 — Vad gällerIndien och fanns ju spannmål på närmare håll. Departementet iSverige och beskickningen på platsen borde på ett tidigt stadium ha kunnalbedöma att andra åtgärder var nödvändiga om man över huvud tagel skulle göra enkatastrofinsats. Enligl vad biståndsministern har uttalat var man, sedanveledeballen, pä något sält fixerad vid alt bara svenskt vete skulle kunnakomma i fråga. Undersökningar har gett vid handen att ingen diskussion harförts med förslagsvis bislåndsattachén i Dacca om huruvida man borde avhjälpasiluaiionen med andra medel än svenskt vete. Det var mycket beklagligt attregeringen inte uppmärksammade den alternativmöjlighet som angavs iutrikesutskottets betänkande. Därför yrkar jag , herr lalman, bifall tillreservationerna 4 och 17. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Jag skall beröra några utrikespolitiska frågor som är avhandlade iårets dechargebetänkande från konstitutionsuiskottet. Jag kan när det gällerfrågan om diarieföring av brev till nöja mig med attinstämma i vad har sagt tidigare. Viktenav vidsträckt information i och enighei om de fundamentala principerna försvensk utrikes- och handelspolitik gör det önskvärt att utrikesnämndeninformeras i alla viktiga frågor på det här området och särskilt i sådanafrågor som kan uppfattas som nya ställningstaganden. Det omstridda ärendet omsärskilda restriktioner mot skoimporten från vissa tedde sig för mångabedömare som en omkastning av vissa principer i svensk utrikes- ochhandelspolitik. Utskotlsmajoriteten bestrider det här och säger atl beslutellåg inom ramen för avtal med EG och inte innebar något principielltavsteg från vår allmänna handelspolitiska linje. Uiskottsmajoritelen bortser dåfrån att det här beslutet också var relaterat lill principiellahållning i FN inför den nya ekonomiska världsordningen. Och det är när manalltså ser de utrikes- och handelspolitiska följderna i ett sammanhang som mannog måste säga att det här innebär ett nytt ställningstagande. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. varit värdefullt allutrikesnämnden just fått diskuiera det principiella och eventuellt principielltnya i del här beslutet innan regeringen band sig. Från mittenpartiernas sidauttalas den meningen i utskottsbetänkandet En svårare och principiellt mer betydelsefull fråga gäller Sverigesbistånd under föregående år till den angolanska befrielserörelsen . I förraårets budgetproposition föreslogs ett fortsatt stöd till MPLA. Del skedde innanen särskild överenskommelse mellan de tre befrielserörelserna MPLA, FNLA ochUNITA hade träffats om bildande av en inlerimsregering. 1det läget uttalade utrikesutskott enhälligt att under pågåendeförhandlingar om självständighet kunde nya spänningar mellan olikapolitiska rörelser inte uteslutas. Ulskottet delade uppfatlningen alt det voresynnerligen olämpligt om till en av parterna i lämnade ett stödsom kunde uppfattas som svenskt ställningstagande i en intern angolesiskangelägenhet. Delfaktiska händelseförioppet i innebar ju därefter en snabb upptrappningav motsättningarna och ledde till en våldsam och blodig konfrontation mellan detre seriösa befrielserörelserna MPLA, FNLA och UNITA. Jag noterade atl denkommunistiske talaren gjorde en helt annan bedömning av de trebefrielserörelserna, men den var väl naturiig från hans kommunistiskautgångspunkter Vadvi i reservationen 6 har velat framhålla är att svensk u-hjälp aldrig i sådanahär situationer fär bli ell slällningslagande i en intern konfiikt Det är etlsildani agerande vi har reagerat emot; Vi menar därmed inte alt allt biståndtill MPLA skulle ha dragits in, utan vi menar att regeringen med anledning avriksdagens beslämda uttalande på denna punkt borde ha upphört med allt sådantstöd till MPLA som kunde uppfattas som eu svenski ställningstagande till förmånför en av parterna i inbördeskriget i . Jag tycker att det i en situationav det slag som dä förelåg i finns verklig anledning till varsamhet ihandläggningen av bistånds frågor. Under denna punkt tänker jag med herr talmannens tillstånd ta upp tvåolika frågor. Den ena frågan rör . Det är dock icke samma spörsmål somherr berörde. I den delen av Angolaproblemet kan jag helt instämmamed honom och har därför ingen anledning slt försöka lägga något till det hansade. Vadden Angolafråga som jag vill la upp gäller är följande. band sig på sinlid genom ett avtal med MPLA för vad som kallades humanitär hjälp till dennarörelse. När striderna i fiammade upptäckte man i det svenskautrikesdepartementet - eller var del nu var - att det avtal som man hade ingåtti själva verket omfattade andra ting än vad som brukar kallas humanitärtbistånd, trots att det var just humanitärt bistånd man borde ha ingått avtal omoch ingenting annat. Det befanns alt man medslöd av avtalet levererade bl. a. lastbilar och bensin, som även i fredstid menframför alll i krigslid är begärliga ling. Med anledning härav verkställdes säsmåningom en s. k. omförhandling rörande detta bistånd lill MPLA, och dåuteslöts bl. a. dessa varugrupper från det avtal som senare kom lill slånd. Nå,säger någon, det var väl bra. Ja vissl - det var bra atl en omförhandling komtill stånd, och del bör de som handlade ha en eloge för. Men del hindrar juinte att det skedda ger en anledning lill att uppmärksamma vad som ryms underbegreppet humanitärt bistånd. Del används ju i en rad olika sammanhang, isamband med åtskilliga avtal och överenskommelser och i samband med svenskaleveranser av olika slag, icke minst lill motståndsrörelser. Utskottetsäger att det är svårt alt ge någon exakl definition på begreppet humanitärtbistånd, och del kan man instämma i. Del är kanske ibland lättare atl säga vaddet inte är än vad del är. Att man inle skall vara alltför snäv när mandefinierar begreppet är också klart Menhumanitärt bistånd har här ansetts omfatta ålskilliga ting. Förutomtransporter och transporlredskap har del också inrymt t ex. bidrag tillangolanska kontor och MPLA:s representation i Slockholm. Detta tycker vi inteär riktigt. Använder man begreppet humanitärt bistånd skall man se lill att dethar täckning i vad orden egenlligen betyder. Nusäger utskottet att regering och riksdag har fåll en redovisning av begreppet humanitärtbistånd, sådant som del används av regeringen. Jag känner i varje fall inletill alt har fält någon särskild redogörelse för detta. Det kan hagått mig förbi, men jag vet inte någol sådant fall. Här råder naturiigtvis etlvisst dunkel. Medpåpekandet frän vår sida alt humanitärt bistånd verkligen skall vara humanitärtbistånd menar vi alt det även i fortsäuningen icke skall ges en godtyckligtolkning av begreppet. Del bör följa vissa vedertagna begrepp. Det bör ocksäfölja vad som internationellt sett anses som humanitärt bistånd. Annars blirdet lält sä alt det svenska humanitära biståndet uppfattas på ett annat sättän vad som var avsikten och att den hjälp som vi avser vara humanitärt biståndi själva verket av omväriden betecknas som någonting annat. Jag yrkar bifall lillreservationen 7. Denandra frågan jag tänkte ta upp, herr talman, gäller utrikesnämnden ochregeringens underiåtenhet att höra denna nämnd innan man bestämde sig för dehandelsrestriktioner som har berörts av två lalare, herrar Jonnergård ochMolin. Dessa två talare är överens med oss om att utrikesnämnden hade borthöras, men de har inte ansett att det hela var av sådan vikt atl en anmärkningborde riktas mol vederbörande statsråd. Jagär lacksam över del slöd vi har fått i huvudfrågan, sakfrågan. Det är alltsåklart att både och anser att utrikesnämnden borde hahörts och regeringen underiät detta, vilket var felaktigt Kanske tillmäter videnna underiåtenhet något slörre vikt än Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. 5 protokoll 1975/76. Nr 113 vad de andra talarna har gjort. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Utrikesnämndenskall nämligen höras i frågor av större vikt. Vi kan inle undgå alt betecknadel som en fråga av större vikt när åberopar enklausul i avtalet med som enligt vår mening innebär en viss handlingsfrihetför vårt vidkommande i speciella fall. Vi menar att detla är en ganska viktigsak - den rör innehållet i ett avtal som har beslutat om. Vi menarockså att de konsekvenser som regeringens åtgärd framkallade hade borlförutses. Då hade det för regeringens egen del varil tacknämligt om man, närdessa konsekvenser Utrikesfrågorm. m. inträdde, hade haft slöd av en diskussioni utrikesnämnden eller av information till utrikesnämnden. Jag skall inle trötta kammaren med au räkna upp alll vad somskedde. Men EG inkallade t. ex. till ett exlra möte med den blandade kommittén,sammanträdde sedan med rörande det faktum attkommissionen inle kunde godkänna tolkning av den åberopade artikeln.Kommissionen framhöll att åtgärd mycket väl kunde ge upphov tillkedjereaktioner som kunde bli ganska svåra i världens ekonomiska läge just nu.Det är också klart att åtskilliga motåtgärder vidtogs av kommissionen. Entredjelandstull utlöstes på plafond nr 14, som den tekniska termen lyder ochsom åberopar sig på. Därmed fick en lullhöj-ning vid leveranserav detta varuslag. Det är en liten tullhöjning, men det är första gången en sådanplafondtull utlas. Användandet av den skulle annars antagligen inte ha utlösts. Mangick sedan vidare, och vid etl generalsammanträde beslöt EG;s ministerråd attinte genomföra höjningen pä 5 96 av sammanlagl lolv tullkonlingenterför 1976 som avtalet förutsåg; Vissa andra länder drabbades också av sådanafrysningar, men i betydligt mindre omfattning. Detär klart att kommer att begära atl återfå vad som här förlorats, men ominle tvisten angående skoimporten är löst så är frågan om detla kommer attbeviljas. Del skulle innebära att fram till1984 drabbas av full tull pä betydligt större kvantiteter än man räknat med.Den har som sagt vid elt ytteriigare sammanträde med denblandade kommissionen framlagt material om den svenska skoindustrins läge förau få slöd för sin uppfattning. Detta har inte på något sätt inneburil enändring av kommissionens ställningslagande. EFTA;sministerråd har behandlat frågan och vädjat till den svenskaregeringen alt ompröva åtgärden. Vid etl nylt rådsmöle togsfrågan upp igen. Kritikenfrån enskilda länder har varit skarpast från , som har en belydandeskoexport lill , och från , men även har framfört mycketkritiska synpunkter, vilka kommit till offentligheten. GATThar behandlat frågan vid etl rådsmöte , och då framförde lolv länder och EG kritik möt de svenska åtgärderna. 66 Detla var några exempel pä de konsekvenser även avekonomisk natur som uppstått förutom detmoraliska fördömande som skett Vianser alt detla hade kunnat förutses och alt regeringen hade bort hörautrikesnämnden innan beslutet fattades. Vi kan inte förslå varför så inteskedde. Inga skäl har åberopats frän regeringens sida för varför den integjorde sä. Observeraatt jag inte lalar om beslutel i sak utan om den formella gång som regeringenhär skulle ha följt och som innebär att utrikesnämnden skall höras i frågor avstörre vikt. Någotutanför det konstitutionella kan jag också nämna att restriktionerna har fältsä olycklig utformning att det uppställ en handel med licenser leverantöreremellan - en handel som är av ganska betydande omfattning och som medförytterligare kostnader för Sverigekonsumen-lerna och som också medfört atl vissaleverantörer finner det fördelaktigare att leva på atl sälja licenser istället för att tillverka varorna i fråga. Dettafaller som sagt inte innanför det konstitutionella annat än i den meningen atlden brådska som regeringen ådagalade vid genomförandet av dessa restriktionerkan vara ett utslag av den nervositet som inte bort prägla beslutet och inteheller borl föranleda att utrikesnämnden inte hördes. Jagvill med detta, herr lalman, yrka bifall till reservationerna 5 och 6 för altpå så sätt få frågan bragt till kammarens prövning. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. i (vpk): Jag har här atl ta upp tvä utvisningsfall enligt terrorisllagen. Detgäller de kända fallen och Shimada. Jag skall börja med några formellapåpekanden. Fördet första: Granskningen kan inte avse terroristlagen som sådan och densvävande rättsgrund som den anger. Granskningen kan givetvis avse endastslalsrådel handläggning och dess överensslämmelse med lagen. Fördet andra: Vid granskningen har man alt utgå bara från sådanl som direktåberopats i ärendel. Alll övrigt i form av påståenden och rykten saknarnaturligtvis juridisk relevans. Fördet tredje: Vid en konstitutionell granskning är varje riksdagsledamot på sättoch vis domare. En rättrådig domare leds inte av personliga sym- ellerantipatier för de anklagade. Del handlar bara om atl undersöka huruvidastatsrådets handläggning givit de anklagade deras lagliga rätt eller ej. Jag övergår nu lillsakärendel, och börjar med fallet Shimada. Terroristlagensulvisningskrav är alt del finns grundad anledning an-laga att den anklagadetillhör eller verkar för terrorislisk organisation. Atl verka för innebärrimligen alt man i någon form avsiktligt bistår organisation som klassats somterrorislisk, eller någon enskild terrorist i dennes verksamhei just somterrorist Uttrycket "grundadanledning antaga" medger ju en lägre grad av Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Utrikesfrågor m. m. bevisning än annars isvensk rält. Även tämligen lösliga indicier kan utgöra sådan grundad anledningenligt denna slappa lag. Härfinns emellertid en viktig punkt alt observera. Atl godta en svagindiciebevisning innebär inle att man dessulom får eftersätta beviskraften ivarje enskild omständighet Där tillåter knappast lagen atl elt indicium äroredovisat, atl det icke kunnal bemötas eller atl det bara utgörs av vilketobestyrkt påstående som helst. Vad lalar då emot Shimada,den utvisade, och för statsrådet ? Fördet första skall konstaleras att inte funnit att Shimada börbetraktas som terrorist, och det talar klart till hans förmån. Det betyder isin lur all statsrådet måste ha mycket påtagliga skäl för beslut imotsatt riktning. Vad görs då gällande ifallet? Ja, del är inle mycket. Shimadahar inte i något fall påståtts eller påvisats ha träffat någon person somtillhört eller verkat för terrororganisationen . Han har haft kontaktmed , men ingen gör gällande atl denna kontakt hafi sådana former somantyder samband med . Deomständigheter som föranlett utvisningen av ingår i hans förehavandeni , men del har inle gjorts gällande atl Shimada haft meddessa ling att skaffa. Shimada har bevisligen inte varil i . Tvåpåståenden finns som möjligen ändå kunde antyda ell samband. Men dessapåståenden visar sig vara irrelevanta eller obestyrkta. Enligtett meddelande skulle Shimada vara misstänkt för delaktighet ipassförfalskning till förmån för en annan japan, en viss Oku-daira. Men detpåstås ingenstans att Okudaira haft med att göra. Namn på vittnensom lämnal denna uppgifi finns tydligen inle heller. Uppgiften har därmed ingetbevisvärde. Den motsägs också av att Shimadas pass, som hade förkommit, kundeha använts vid förfalskning. Så kan inte ha varil fallet, eftersom passetmyckel snabbt ogil-ligförklarades av japanska ambassaden. Delbör f ö. noteras att rättsförhållandena för oppositionella i och föroppositionella japaner i utlandet ofta är svåra. De japanska myndigheternatrakasserar dem, inte minst just i passammanhang. Atl det förekommer visstrafik med falska identitetshandlingar har därför sin särskilda förklaring ochär inle i sig självt något lecken på beröring med de små lerrorisliskagrupperna. Fördet andra bör konstaleras att franska polisen har uppgeit att Shimadas namnförekommit i en kodifierad adresslista hos en rödarmist i . Det sägs inte hur polisen kan vela alt koden avserShimada. Koden sägs ange täcknamnet Sodeno. Detta ord har ingen mening päjapanska; ordet "sode" betyder manschett. Angivna täcknamn på andraterrorister utgörs av naturliga japanska namn. Elt nonsensnamn av det härslaget är uppenbart föga lämpligt att användas i brev eller samtal. Sedan kan f ö. denrefiexionen göras att man kan förekomma i en brottslig personsadresslista utan att man för den skull själv är brottslig. Man behöver intesjälv känna till antecknarens brottslighet, och man behöver givetvis inleheller själv ha lämnat ut ett namn eller en adress. Påståendenamol Shimada är alltså obestyrkta och få. De utgör ingen sammanhängande helhet.De är bitvis uppenbart irrelevanta eller förklarliga på naturligt säll. Deutgör inte vad lagen kallar grundad anledning. Pädetta underlag har Shimada skilts från sin fru och sitt barn och utvisats urSverige. Sä kan del enligt vpk:s mening inte få gä till i en rättsstat.Statsrådet förtjänar en reprimand. Jag yrkar bifall tillreservaiionen 14. Jagövergår till fallel . Detta fall är mer oklart. Vi yrkar därför inte påålgärd mot statsrådet Men fallet ger en inblick i hur det går till närterroristlagen tillämpas. Jag skall därför något beröra det. återgav en intervju med en känd röd-arméledare.Intervjun påstods ha ägt rum i en villa i , och denna villa sägs haosökt fört tanken till bostad. Alltså: Om en beskrivning i en tidningför tanken på min bostad -då är jag misstänkt för terrorism. Vidareuppges att studerat pä samma utbildningslinje som maken till enkvinnlig terrorist. Alltså; Om maken lill en brottsling hamnar pä sammautbildningslinje som jag, då föreligger ett samband mellan mig och terrorism. Manpåslår atl träffade rödarmislen Omura i sin bostad. Manhänvisar lill en trovärdig men känslig källa, som man inte vill avslöja. Alltså:Källan till anklagelsen avslöjas aldrig. Uppgiflslämnaren kan inte höras.Uppgiften är lokaliserad till maj månad. Tiden är i övrigt inte preciserad.Alibibevisning för den anklagade är därmed omöjlig, liksom varje prövning avkällans rättsliga värde. Källan säger dessutom atl den som iräffade"sannolikl" var Omura. Med sådana uppgifter bevisar manatt en person är terrorist. Svenskpolis har samarbeie med franska Sureté. Fransk säkerhetspolis är - det bör allavela - en djupt korrupt institution i . Den var delaktig iAlgerietmilitärernas intriger 1958. Den var inblandad i attentatet mol förreinrikesministern, socialistledaren . Den är underställd denberyktade inrikesminister - en man som med oegentligheler ochgodtyckliga massarresleringar vid många tillfällen väckt stormar av kritik äveni gaullislpartiets ledning. Delta är alltså svenska myndigheterssamarbetspartner. FrånFrankrike har sålunda påståtts alt en rödarmist vid namn haft Kitagawasnamn antecknat i kod. Anteckningarna och lösningarna av koden har ingen iSverige selt. Bland dem som sägs ha träffat i är en professorTakahashi. Han är en känd japansk Vietnamaktivist, som av polisen i behändigt omvandlas till Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Nr 113 terrorist direktsamband mellan och rödarmislen Furuya Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. har däremoi inte påvisats,av den enkla anledningen att Furuya grips , en månad innan Kitagawareser till . Nukommer dock franska polisens stora trumfkort Del tycks också ha varitstatsrådet avgörande argument för utvisningen. Franska polisen harbeslagtagit bl. a. tvä falska pass. Dessa upptar fotografi men ärutställda i andra namn. Vadär detta värt? Är del del avgörande beviset? Eller är det en konstruktion avfranska säkerhetspolisen? Ju mer man funderar över detta, Utrikesfrågorm. m. desto märkligare måsle man finna del. Omman nämligen förfalskar elt pass, så är ju del rimliga att man har enpasshandling någonstans ifrån och sätter dit silt eget fotografi, ty fototskall ju förnuftsmässigi helst tillhöra den som skall göra bruk av passet. Ochdå uppstår frågan; Varför släller man då ut falska pass för tvä personer, föralt sedan klistra in en tredje persons fotografi i dem? Det är ju fullständigtabsurt! Hur skall någon kunna använda ett pass som bär fotot av en helt annanmänniska än han själv? Ochvarför skulle båda passen bära samma porträtt, när de är utställda på olikamänniskor? Det måsie ju starkt öka risken för uppläckt. Menännu märkvärdigare är, att mellan de personer pä vilka passen utställts är deten åldersskillnad . Den ene är 27 och den andre . Den ene är hela längre än den andre; Varför använder man då porträtt i båda passen? Del verkar ju renarövarhislorien. Kommer möjligen porlrällen någon annanstans ifrån, och är detnågon tjänstvillig polisman i Sureté som klistrat dil dem? Någotsamband mellan och passen finns i övrigt inte. Passen har hittats ibagage på en parkeringsplats. Bagaget har ställ där - pä sin parkeringsplats -och snällt väntat på polisen. Detta är ju minst sagt ell franskt bisarrerie. Svenskapolisen har konstaterat alt det inte har varit möjligl att bringa full klarheti ärendel, och det kan man oreserverat hälla med om. Men utvisning blev det. Jag tror inle, herr talman, alt någon vill göragällande att en sådan ordning är särdeles tillfredsställande. Något borde görasför atl ändra lagstiftningen - och göras snart! (vpk): I reservaiionen 15 riktar vpk en anmärkning mot förutvarandehandelsministern och den nuvarande handelsministern . Anmärkningenär föranledd av den svenska exporten av flygplanet till Pakistanunder pågående konflikt i della land. Detflnns bestämmelser som klart säger när export av krigsmateriel inie fårförekomma. a. sägs klart, att om det pågår en konflikt inom ett land,alltså inre väpnade oroligheter, så äger vi icke rätt atl exporterakrigsmateriel. Från regeringspartiets sida har man försökt göra gällande altdet har handlat om små stamkrig i , som inte är någol att fästa sig vid. En sådanargumentering beror måhända på atl regeringspartiet har bristfälligainformationer. 1en interpellationsdebatt i är redogjorde förmaierial som visade att en allvariig inre konflikt pågått och fortfarande pågåri , måhända i mindre omfattning . Det material som fruTheorin redovisade var bl. a. en vitbok som premiärminister . I den klargör han all en inre väpnad konfliktpågår. Han uppger alt 385 människor har dödats och att 5 500 upprorsmän hargivit upp. Vivet all de svenska Supporterplanen kan bestyckas med lätta kanoner eller vad viskall kalla dem. De kan alltså användas mot befrielserörelser osv. - del ärhelt klart: Vi vet också all de svenska militärerna gör reklam för planel iutlandet just med att framhålla alt de kan bestyckas och användas molexempelvis nationella befrielserörelser. Regeringspartiels talesmän säger atlkonflikterna i då skulle ha upphört Men det finns pressuppgifter frånslulet av 1975 - det påvisade ocksä i inlerpellalionsdebatten - somverifierar atl allvariiga konflikter då fortfarande pågick. Detär alltså dokumenterat alt en inre, väpnad konflikt pågått och pågår iPakistan. Därmed är det också helt klart att enligt de bestämmelser somfinns inte skall exportera krigsmateriel dit. Jag yrkar bifall tillreservation 15. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Utrikesfrågor m. m. konstaterade i silt anförande att det var fä ledamöter ikammaren. Jag konstaterar alt sedan han själv lalat finns inte heller han kvarför att se till att vi är några stycken här. Men jag tror att rält mångaledamöter lyssnar till debatten pä sina rum. fråga jag skall beröra hade vi en debatt även föregående vår. Den gällerOlof Palmes skriftväxling med . Jag skall försöka fatta mig så korlsom möjligt, eftersom vi hade frågan uppe . Jag hänvisar till vadutskottet skrev i sitt granskningsbetänkande 1975:12 liksom till den skrivningsom återfinns i årets betänkande. Jag konstaterar att vi är överens belräffandede allmänna riktlinjerna för diarieföring och den praxis som har utbildats. bifölls reservationen i detta ärende. säger man att regeringen inte följt beslut. Jag har inte funnii någol i fjolårels reservaiion som anger atl statsministern retroaktivt skulle ha informerat utrikes nämnden eller diariefört breven. I reservationen föregående år heter del: "--- om i dessa "- skrifter -" avhandlas frågor som samman hänger med avsändarens eller mottagarens ämbete eller tjänstefunktio ner bör diarieföring självklart alltid äga rum.