prot · FZ09114 · 1975-12-31 00:00:00 — Ifrågavarandebrister varierar starkt Störst är bristen i ålderslägena 23-26, 35-46 och 55-60åt I åldersgrupperna 30 resp. är tillgången pä befäl god. Eftersom man nuendast fär rekrytera i takt med avgångarna, kommer denna ogynnsamma och mycketallvarliga snedfördelning att permanentas. Delta tycker jag är dåligpersonalplanering. Rekryteringen kommer under en följd av år att siarktunderstiga den jämna nivå som är nödvändig för att ge en jämnarefördelning. Vihar nu i utskottet tolkat försvarsministern så att inte varje vakans skallaccepteras. Därför har vi inom cenlern inte funnit det nödvändigl alt Slödjakraven i motion nr 2001. Jag anser alt försvars-deparlemenielsnarast bör redovisa i vilken mån man nu kan fylla en viss del av \'akanserna.Detta bör kunna ske utan att man avvaktar alla de utredningar som arbetar pådet här området. Det finns också urpersonalsynpunkl starka skäl att följa upp och utvärdera hur deomorganisationer som förekommit har påverkalpersonalsituationen. En ordentlig uppföljning av t ex. 0LL1 och andraomorganisationer bör därför göras så snart som det kan anses lämpligt. Manmåste också vara lyhörd för hur personalen reagerar inför de ökade krav som ställs på dem somblir kvar i en organisation, där vakanserna efter den personal som avgår pågrund av pension inte fylls. Personalens arbetssituation är ocksä besvärlig pätrupp i de fall där man har mänga vakanser. log upp frågan om utveckling av fiygplan och flygvapenförband. HerrGlimnér kommer senare alt i detalj beröra den problematiken. Låt mig bara sägaall vi i och i utskotlsmajoriteten har ansett alt de pengar som vi nuföreslär aren förutsättning för bevarad handlingsfrihet. Och en sådan ärnödvändig för att vi inte senare skall få kostnader som blir avsevärl högre. Försvarspolitiken,m. iVarberg (fp): Försvarsministern framhålleri propositionen 1975/76:100 bilaga 6: "Dendominerande tendensen i de senare årens internationella utveckling har varitden avspänningspolitik som har förts mellan de båda maktblocken. Också underär 1975 har denna politik fortsatt. De antaganden som på svensk sida har gjortsom atl den vilar på grundläggande såväl strategiska som ekonomiska motiv harhittills bekräftats. Det bör dock på nytt understrykas att den fördaavspänningspolitiken inte innebär alt alla krishärdar undanröjs eller atlgrundläggande ideologiska motsättningar upphävs." Jaghar tolkat honom sä att han anser att först när en nedrustning är märkbar kanen politisk avspänning mellan maktblocken fördjupas och bestå. Ulskottetskriver; "Utvecklingen i omvärlden och värt säkerhetspolitiska läge harinte under det senasle året förändrats pä sådant sätt all del är motiverat mednågon ändring av inriktningen av säkerhets- och försvarspolitiken.- Planeringenavser i första hand åtgärder för att avhålla från angrepp medkonventionella stridsmedel. Totalförsvaret skall vara sä organiserat alt detstär klart för en angripare atl han kommer att möta folkels samlade motstånd.Försvaret skall kunna tvinga en angripare till sådana uppoffringar av tid ochresurser samt lill sädana förluster att han avhålls från att företaangreppet." Liksomtidigare skall vår säkerhetspolitik bygga pä alliansfrihet i fred och syftalill neutralitet i krig. Utskottet skriver: "För atl denna neutralitetspolitikskall vara trovärdig och realislisk måsle den genomföras med stabil politiskinriktning och med stöd av ett totalförsvar som är avpassat och uppbyggt föratt värna vårl oberoende." Detframstår som myckel angeläget all vårl försvar inle riskerar alt bliutlandsberoende. En fråga som aktualiseras i anledning av denna propositionoch som anknyter lill oberoendet finns under punkten 21. Flygvapenförband:Forskning och utveckling. Verksamheten under detta anslag omfattarutvecklingsarbete beträffande materiel till flygvapnet Verksamhelen inriklasmed beslällningsbemyndigande medan taklen i beställningsverksamhelen bestämsav medelstilldelningen. 11 protokoll 1975/76. Försvarspolitiken,m. Flygvapenchefen harredovisat en studie rörande framtida altackflyg-planssystem. Studien utmynnar iförord för att inom landet utveckla ett lätt attack- och skolflygplan, kallatB3LA, och vidareutveckla JA 37 lill flygplan A 20. Inom delprogrammetAllackförband planeras under budgetåret fortsatta studier för ersättning avflygplan JA 37 och SK 60 (77 milj. Studierna avses ge underiag för attkunna beställa utvecklingsarbete . Om beslut då fattas om attett nytt lätt attackflygplan skall utvecklas planeras vissa beställningar avlidskritisk materiel under senare delen av budgetåret har påpekat alt det studiearbete som skall ge underlag för beslutvåren om ersättning av flygplan AJ 37 och SK 60 kommer att ha sintyngdpunkt under /77. Verksamhelen kräver därför mer pengar änunder /76, för vilket 30 milj. kr. Del arbete somnu skall bedrivas redovisas som systemdefinitionsarbete. Detta arbeie medförlägre kostnader på projekteringsstadiet genom den större säkerhet sombeslutsunderlaget fär. Materielverkethar också framhållit atl kostnadsberäkningar och utredning av induslriellakonsekvenser i de olika alternativen för utveckling och anskaffning utförs medförutsättningen att beslut av statsmakterna fallas . Ensenareläggning av beslutet medför enligt samma verk stora kostnadsökningar omhandlingsvägen skall behållas. påpekar att beslut att inlestarta lyparbete på ell nytt projekt medför alt fiygindustrinsutvecklingskapacitet avvecklas. Förstudier av ett eventuellt nytt attackflygplan efter AJ 37 har regeringenhittills ställt sammanlagt ca 45 milj. kr. lill försvarels materielverksförfogande. För nästa budgetår har de militära myndigheterna räknat med attstudier skall bedrivas i sådan omfattning att de kan utgöra grund föreventuellt beslut om fortsatt utveckling av stridsflygplan inom landel. Sådanutveckling är ett av alternativen för framtida förnyelse inom flygvapnet Det försvarsbeslutsom skall tagas av avses ge utgångsläge för hur sådanförnyelse skall ske. Liksom föregående år lillslyrker utskottet att man t o.m. behåller en handlingsfrihet att även i fortsättningen utvecklamilitära flygplan inom landet. När det gäller vilka medel som behövs för allbehålla den här omtalade handlingsfriheten har överbefälhavaren framhållit förutskottet atl en minskning från 77 till 30 milj. kr. är allvarlig och medförall beslutsunderlaget i flygplansfrägan vid försvarsbeslutet blivitavsevärl sämre. Medde pengar för ifrågavarande studier som försvarsministern räknar med blir delenligl utskottets mening inte möjligt alt vidmakthålla en reell handlingsfrihetbeträffande ulveckling av militära flygplan inom landel. Uiöver att avsemodifiering av flygplan JA 37 kan sludierna -enligl vad utskottet har inhämtat- inte ge tillräckligt underiag för statsmakternas beslut . Avdelta skäl och med beaktande av de förseningar, fördyringar och andra nackdelarsom kan bli följden förordar utskottet att studiearbetet får bedrivas inom en ramav 77 milj. kr. Utskottet har med delta inte tagit ställning till frågan omframlida flygplansutveckling. Utskottet föreslår all beställningsbemyndigandetunder anslaget för detta ändamål ökas med 47 milj. kr. i förhällande tillregeringens förslag. Medelsförbrukningen för ifrågavarande studier kanberäknas öka med samma belopp under budgetåret Denna ökning skall bestridasgenom omfördelning inom utgiftsramen för del mililära anslaget. Detta är den enda punkt där utskottet funnit anledning att ändra påinnehållet i proposilionen 1975/76:100, bilaga 6. Ser man till den ekonomiskaomfallningen av bilaga 6 lill budgelpropositionen, ter sig den korrigering somulskottels majorilel föreslår tämligen blygsam. Jagber, herr talman, atl få yrka bifall lill ulskottets hemställan pä allapunkler. Under detta anförande övertog herr andre vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Föisvarspolitlken,m. (vpk); Det råder ju inget tvivel om alt det finns krafter som till varje prisvill motverka avspänning och som också vill motverka en svensk nedrustning frånskilda utgångspunkter. Då försöker man mana fram det traditionella rysshotet,som är gammall som gatan. På del temat spinner också i Gäddvik.Det har ju traditioner från ;s dagar. Det är ocksä därför som vissasvenska tidningar levererar serier av artiklar om sovjetiskt hol. TV engagerarsig i den verksamheten, och Synnergren kom för ett par är sedan in i den bildengenom att försöka skrämma allmänheten med del förhållandet atl spårviddenpåjärnvägarna i och Sovjelunionen är lika och alt landsvägsnäthåller på atl utvecklas. Detär inte alltför svårt att spåra syftet med allt detta. För vissa kretsar gällerdet att försöka preparera den svenska opinionen så att man godtar generalernaskrav 1977, när det är dags för ett nytt försvarsbeslut. Närmare detta datumkommer det med all säkerhet att siktas mystiska ubåtar och andra saker, alltför atl hålla den traditionella hotbilden levande och bearbeta opinionen ivissa syften. Mönstret känns igen, ocksä Per . Vibefinner oss , som det har sagts, i slutet av en försvarsperiod. Ett nytt,slörre fierårsbeslul är under utarbetande, och det kommer att presenteras undervåren 1977. Utskottetpåpekar myckel riktigt att huvuddelen av den period som genombudgetpropositionen 1976 har atl ta ställning till kommer att omfattas av ettnytl försvarsbeslut, grundat på delvis nytt planeringsunderlag. Dagens försvarsdebatioch beslut är alltså av principiellt intresse. Det handlar inte bara om sluletpå en tidigare period, det handlar framför alll om inriktningen av en ny. Föisvarspolitlken,m. Deborgeriiga och socialdemokraterna är överens om att inte göra militärfrågantill någon slörre sak i årets valrörelse. Det är ganska nalurligl sett ur derassynpunkler. De har inte sä förfärligt mycket atl diskutera. Principiell enigheiråder om försvarels framtida inriktning. De borgerliga och socialdemokraternaär i slort sett överens om storleken av militäranslagen. Högern vill förslås,trogen sin militaristiska tradition, lägga på ytteriigare etl antal miljoner,och regeringen vill ha lilet mindre. Viskall väl inle här diskutera del länkbara utfallet av höstens val, men jag ärövertygad om att den hårt klämda socialdemokratin skulle vinna åtskilligsympati om man verkligen försökte krypa ur den tvångströja som generalerna ochde borgerliga har sytt in regeringen i. Delsvenska folkets slora majoritet vill ha ett starkt försvar. Därom råder ingelsom helsl ivivel. Också vi vill ha ell bra försvar. Men frågan nu liksomtidigare är ju om vi måste ha en försvarsinriklning som är modellerad avmilitärer och politiska krafter utan vilja och förmåga till nytänkande. Måstevi ha ett försvar som lägger beslag på närmare 11 miljarder av vår totalbudget? MåsteSverige som enda neutrala stat ha mililärkoslnader som per capita ligger ivärldslopp? Måsteinte den faktiska avspänning som även den medtillfredsställelse nolerar få konsekvenser på del prakliska mililär-politiskaplanet? Borde man inte falla i grubbel över frågan om hur mycketmilitärkostnaderna kan skäras ned i stället föratt nu planera för ett beslutsom kommer att föra mililärkostnaderna upp till nya och svindlande höjder? Voredet inte starkt av regeringen att gå ut i valrörelsen och säga till väljarna:Sverige är ell litel och neutralt land. Den förändrade situationen i världen,i , har skapat möjligheler till nytänkande. Vi har f ö. inte längre rådalt satsa sädana enorma summor av våra resurser på improduktiva militäraändamål. Vi vill inte avskaffa försvarel, men vi vill göra det billigare. Menså diir resonerar ju inte regeringen. Den är alltför hårt knuten lill detetablissemang som i seklets gryning av arbetarrörelsens gamla pionjärerillustrerades med svärdet, altaret, tronen och penningpåsen. 1972lade den dä sittande försvarsutredningen fram sin flerårsplan. Därvid fick manläsa märkliga ling i svensk press. En rad borgeriiga tidningar med i spetsen manade fram bilden av elt ned- och avrustat . "Skönmålad nedrustning" kallade huvudorgan del förslag som lades fram. presenterade förslagetunder rubriken . Dåmåste man ju fråga sig: Vadan denna teater? Ja, framför allt de moderata sågdet som ett tillfälle att väcka opinion för ännu större militäranslag. Försocialdemokraterna måste det ha förelegal ell inlresse av att ge intrycket åtminstone i någon mån lyssnade lill de kristiska rösterna inom den egnarörelsen och inom väljarkåren. Men inte blev del någonnedrustning. ca 6 miljarder. är viuppe i nästan del dubbla. "När skola vi se ändan?" måsle man ju frågasig, liksom den yngling som med oro betraktade hur flickornas kjolar blevkortare och kortare. Sanningenär naturligtvis den atl vi ser ingen ände på delta, om man inte går in för enradikalt ny, förändrad och förbättrad försvarspolitik. Vänsterpartietkommunisterna har ju under en rad år framhållit vikten av att man pä allvarutreder det som skulle förtjäna namnet ny mi-litärpolilik; Vår nuvarandeförsvarspolitik är uppbyggd efter stormakternas modell. Den är orimligtkostnadskrävande. Militärbudgeten har nått en sådan slorlek atl den måslebelraktas som ett allvariigt hinder för vikliga sociala reformer. Den är en avinflationens mest pådrivande krafter. Den göder profitörerna inom detmilitärindustriella komplexet. Vihar föreslagit att försvarsutredningen skall gå in för atl utreda vad vi kallarelt folkförsvar, byggt på helt nya principer som bl. a. borde ha inspirerats avdet som har skett i världen : det vietnamesiskafolkets tappra kamp, frihetsrörelsernas slagkraft trots avsaknad av Viggenplanm. m., robotförsvarets betydelse i osv. Även svenskamilitärer har som bekant ansett att där finns lärdomar att hämta, erfarenhetersom måste vara till nytta om man vill bryla med den nuvarande konventionellaoch orimligt kostnadskrävande försvarsordningen. Dethar nu suttit en försvarsutredning och arbetat . Den harsjälvfallet haft resurser till sitt förfogande, och de resurserna borde haanvänts bl. a. för alt utreda en alternativ försvarsordning. fär riksdagenså småningom ingenling annat all ta ställning till än ett försvarsalternalivsom i alla sina grunddrag bygger på samma principer som . Vi anser alldelta är fel. Mot bakgrund av den alll starkare opinionen mot den nuvarandemilitärordningen borde det ha känts angeläget för regeringen och den sittandeutredningen atl arbeta fram åtminstone ett försök till en alternativförsvarsordning. Vii kommunisterna har självfallet inle haft tillgång till all denexpertis som hade varit nödvändig för att i detalj utarbeta ett klart utmejslatalternativ; Vi har tvingats inskränka oss till att i stort setl skissera vårtgrundläggande synsätt Det är naluriigt. Och vi anser del vara både onödigt ochomöjligt att gä vidare på den väg där man nu befinner sig; Vi tänker då intebara på kostnadsaspekten utan ocksä pä det konventionella försvaretsbegränsningar Vi kräver ett annat försvar med en annan struktur, lällarevapen, välutvecklad robotulrusining och byggt pä lokala enheter och mobilaförband; Vi är som bekant inte ensamma om de tankegångarna, och vi ärövertygade om all det försvaret skulle kunna spela en slörre roll än detnuvarande i kampen mot en eventuell angripare. nämnda erfarenheter geross stöd för den tankegången. Föralll fler börjar det nu slå klart atl vi inle längre bör fortsätta all lekastormaktsleken. Vi satsar enorma summor på en teknologi, där trots allt våratänkta motståndare alllid kommer att vara överlägsna kvan- Försvarspoliliken,m. Försvarspolitiken,m. titativt Bara satsningenpå är ju en enorm belastning för det lilla . Men man tänkeruppenbariigen fortsätta på den inslagna vägen. EttViggenplan kostar ungefär 25 milj. kr; Vi har i vårt land stora brister påmånga områden. gäller på såväl den sociala sidan som på andra områden.Alla är väl exempelvis medvelna om brislen på daghem, för all här bara ta ellexempel. För ett Viggenplan kan man bygga mellan 40 och 50 daghem. Nog knyterväl det an till en gammal valparoll som löd: Barnen behöver generalernasklöver! Ivarje fall är vi i vpk hell övertygade om att en betydande del av de pengar somnu används för mililära ändamål kan lösgöras för konstruktivare användning. Vikräver därför all uttalar sig för en ny försvarsordning, attförsvarsutredningen utreder elt sådant alternativ, atl i avvaktan pådella prutar ner mililärkostnaderna med 2 miljarder, alt produktionen avViggenplan avbryts och att så också sker med planerade studier för utvecklingav nytt attackflygplanssysiem efter 37 . Jag ber att få yrka bifalltill motionen 1164. Vi har funnit att det under den något kryptiska rubrikenInsatsberedskap m. m. har föreslagits ett anslag pä Anslaget harfunnils tidigare, men del är väl bara de initierade som varit pä del klara medvad det egentligen inneburit. Det är alltså IB;s verksamhet det handlar om, denverksamhet som avslöjades som en av efterkrigstidens stora skandaler medspioneri, infiltration, åsiktsregistrering, inbrott och snokande blandvänsterfolk på programmet. Jag skall inte gå igenom allt detta, det har gjortstidigare , och det kommer nya tillfällen. Jag skall inskränka mig lill altyrka avslag pä ulskottets hemställan och bifall till motionen 550. Vitycker inte alt man under nuvarande förhållanden kan anslå pengar lill denverksamhet som döljer sig bakom rubriken. Frågetecknen är ännu alltför många.Skumraskaffärerna är långl ifrån utredda. Garanti för en förändrad inriklningsaknas fortfarande: Vi yrkar nu avslag och återkommer till ärendet, eftersomdel snart igen kommer inom skotthåll. I budgetpropositionen rörande försvaret föreslås ändrad organisation m.m. för fortifikations- och byggnadsförvallningen pä regional och lokal nivå.Till grund för detta ligger en rapport framlagd av Ipropositionen anförs atl fastigheisdriftens effeklivisering är och i framtidenförblir mycket betydelsefull, inle minsl mot bakgrund av dess ekonomiskaomfattning. Genom förslaget biträder regeringen rationaliseringsinstitutetstankegång att fortifikationsförvaltningen skall vara fackansvarig förfastighetsdriften i dess helhet. Departementschefenhar i detta sammanhang biträtt förslaget att fackansvaret för lokalvårdenskall föras över lill fortifikations- och bygg- nadsförvaltningensverksamhetsområde och ingå i fastighetsförvaltningen. Ansvaret för lokalvårddäremoi bör, som del uttrycks i propositionen, i varje fall lills vidarebehållas av försvarels materielverk. Imolion nr 1161 har jag yrkat atl lokalvården inom försvarel skall utgöra en delav fortifikations- och byggnadsförvaltningens verksamhetsområde och attfackansvaret för lokalvärden skall överföras från försvarels materielverk lillforlifikationsförvaltningen. Utskottethar inte tillstyrkt motionsyrkandet utan ansett att fackansvaret i varje falllills vidare bör ligga kvar hos . Jaghar nöjt mig med detta och lill utskollets betänkande fogat etl särskiltyttrande, där jag säger att jag förväntar att denna fråga blir föremål förytteriigare överväganden. Jaghar sålunda, herr talman, inget annat yrkande än bifall till utskottets förslagpå denna punkt. Somflera tidigare talare i debatten sagt behandlas i försvarsutskottets betänkandenr 32 även proposition nr 143 angående flygvapenförband, forskning ochutveckling. Idenna fråga har meningarna inom utskottet gått isär. Chefen för flygvapnet harunder redovisat en studie rörande framlida at-lackfiygplanssyslem.Denna studie utmynnar i förord för alt inom landet utveckla och tillverka etllätt attack- och skolfiygplan, kallat B3LA, och vidareutveckla JA 37 Viggentill flygplan 20. Frän har påpekats all delstudiearbete som skall ge underlag för beslut kommer att ha sintyngdpunkt under /77. Somhär har sagts lidigare har försvarsministern i propositionen velal medge ettbelopp pä högsl 30 milj. kr. jämfört med av försvarsledningen äskade 77 milj.kr. När propositionen lades på bord väckte denna prutning frånförsvarsministern berättigad uppmärksamhet i pressen. Denväckte fullt naturligt också undran i de industrier som harsysslat med ulveckling och byggande av flygplan, och den skapade oro inom deorter där dessa industrier är belägna. Vid de föredragningar som vi fått iförsvarsutskottet har frän försvarsledningens sida all man där bedömerdessa studier som myckel betydelsefulla. Man är beredd att omfördelaförsvarsanslagen så att den ökade kostnaden för dessa studier bestrids inomramen för försvarsanslaget. Icenter- och folkpartimotionen 2281 har vi framhållit det angelägna i alt manfår ett så brett och allsidigt underlag som möjligt när försvarskommitté,regering och riksdag skall fatla beslut om hur vi skall lösa värframtida flygplansfråga. Härgäller del sålunda enligt vårt förmenande - del framgår bl. a. av vår motionoch av utskottets skrivning - atl inle binda någon för ett kommande beslut. Härgäller det i stället att få ett så allsidigt och genomarbetat underlag sommöjligt inför kommande beslut och atl del skall flnnas fullhandlingsfrihet Försvarspoliliken,m. Försvarspolitiken,m. Jag ber, herr talman, alt på denna punkt. yrkabifall till ulskottels betänkande även HerrSTRINDBERG (m): Diskussionerna om vad reell handlingsfrihet i försvarsfråganegentligen innebär har förts intensivt och i olika sammanhang under det senasteåret Jag skall därför inte vid denna sena timme försöka ge mig in på någonanalys av detla. Bakgrunden lill att jag lillsammans med några medmotionärerväckt motionen 2283 är att regeringen föreslagit endast 30 milj. kr. lillfortsatta studier för ersättning av flygplan AJ 37 och SK 60 mot avmaterielverket begärda 77 milj. kr. Vi motionärer anser atl de avmaterielverket föreslagna 77 miljonerna erfordras om vi verkligen skall behållafull handlingsfrihet och därutöver ha erforderiigt beslulsunderiag i sambandmed nästa års långsiktiga försvarsbeslut. Jagbehöver inte närmare argumentera för utskottsmajoritetens förslag om de 77miljonerna för fortsatta studier och ulveckling vid SAAB-Scanias flygdivision.Del har andra lalare redan gjorl. Jag finner det däremot, herr talman,märkligt alt vi i har fått en diskussion om den inhemska fiygindustrinsvara eller icke vara på del sält som är fallel. Det är märkligt mot bakgrundav de dyrköpta erfarenheier vi i vårt land har när det gäller möjligheten atlverkligen få köpa vad vi vill ha och behöver ha i en krissituation. Jag tänkerpå siluaiionen - under det andra väridskriget. De erfarenheternabör ha lärt oss betydelsen av en väl utvecklad inhemsk försvarsindustri. Jagtror att det vore av värde om de som lalar för andra lösningar närmarestuderade hur dyrt det kan bli att exempelvis bygga på licens, för att intetala om vad som kan inträffa i en krissituation; Vid en avspärrning uppstårstora kostnader när man i ett sådanl läge tvingas tillverka alla delar själv.Ett lämpligt studiematerial borde vara kostnadsökningarna för del Northropplansom byggdes pä licens i och början av1940-talel. Konstilulionsutskottelsordförande, i , inledde dagens dechargedeball medalt erinra om händelser vid riksdag. Låt mig fä göra detsamma! Jagtänker dä försvarsbeslut. Delär inte bara av historiskt intresse all studera betänkandena årsstora försvarskommission liksom arbetet inom 1933 års flygkommission. De lågtill grund för proposition nr 225 vid riksdag - den digra propositionsom resulterade i riksdagsbeslutet om 1936 års försvarsordning. Dåvarandeförsvarsministern framhöll bl. a. när det gällde flygvapnetsuppbyggande: "Endast i den mån för-svarsordnin.gens genomförande skullefördröjas och krigsberedskapen äventyras genom atl grunda malerielanskaffningenuteslutande på inhemsk lillverkning anser jag alt anskaffning av materielgenom inköp från utlandet bör ske." I särskilda utskottets utlåtande nr 1från samma år konstaterar utskottet:"Anskaffningen av materiel bör ordnas på sådant sätt, att därigenom möjliggöres och underiättas utvecklingen av en för vår försvarsberedskap nödvändig inhemsk flygindustri. Den inhem ska flygmaterielindustrins självständiga konstruktionsverksamhet bör en ligt utskollets mening röna statsmakternas uppmuntran i den mån denna verksamhei kan anses vara till gagn för flygvapnets materielanskaffning och för krigsberedskapen."