prot · FZ09102 · 1975-12-31 00:00:00 — Sedanbeskrev jag för att kongressen hade fattat ytterligare etlbeslut, nämligen au ge regeringen i uppdrag att följa den här frågan. Längrekan man väl knappast komma när det gäller att lämna besked. Det är rentorimligt, , att begära alt jag skall säga att det blir ensocialisering av läromedelsproduktionen eller mid-som.mardagen1977. Det aren orimlig tanke. Vi får väl avvakta utvecklingen. I den demokratii vilken vi fungerar hemlighålls inte dessa frågor och de kommer inte helleratt manipuleras igenom. Det har klart sagts ut att dessa frågor skalldiskuteras och redovisas öppet. Beträffandeantagningsproven gjorde nu etl tillägg - "i olikaformer". Vilka olika former är det, ? Del framgår i varjefall inle av reservaiionen. HerrWIKSTRÖM (fp) kort genmäle: tycktes hävda att jag skulle vara för en ökad koncentrationav läromedelsproduktionen. Det är jag faktiskt inte - jag är emoi både statligoch privat koncentration på delta område. Men det är intressant all konstateraatt när statsrådet talade på partikongressen sade hon uttryckligenatt om inte samhällets grepp över läromedelsframställningen blev starkare ellerom inte läromedelsframställningen skulle koncentreras kraftigt - nu har vi ca700 läromedelsproducenter - då bör åtgärder övervägas i syfie att överföraläromedelsproduktionen till samhället. Detär alltså socialdemokraterna som har ett intresse av större koncentration påläromedelsområdet. Bakom det ligger naturligtvis tanken atl del är lättare attsocialisera ett litel antal slora förelag än 700 småföretag som sysslar meddenna produktion. Jag skall inte debattera med omtidpunkten för socialisering - del är uppenbart atl menar attdetta är en fråga som avgörs i de kommande valen. Får socialdemokraternatillräcklig majoritet är de intresserade av ett förstatligande. Den bästaspärren mot detta är alltså att se till att socialdemokraterna inte får ensådan majoritet. () kortgenmäle: Antagningsprov är ett samlingsbegrepp. Jag illustrerade med studielämplighetsprovdärför att själv nämnde dem i sitt anförande. Men de kan ocksåvara kunskapsprov, färdighetsprov och liknande. Vilket prov som skall användasfår givetvis avgöras från fall till fall, beroende på den som vill komma in vidhögskolan och vad vederbörande har för bakgrund. Den kan givetvis vara mycketolika. Kunskaper, färdigheter, erfarenhet kan inhämtas på många sätt - skol- gång, vuxenutbildning,självstudier, yrkesverksamhet och liknande. Det är ett hell batteri, så attsäga. I förhållande till det kan och bör givetvis ett antagningsprov - somkanske inte är del lämpligaste samlingsnamnet på vad som avses - utformas. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: låter framskymta att det finns för många läromedelsföretagför att man skall kunna förstatliga, om jag förslod honom rätt. Så är det juinte. Det finns visserligen över 30 000 läromedelskomponenter, men del finnssamtidigt en mycket stark ägarkoncentralion till några fl läromedelsföretag.Vi har föreslagit att man börjar med att förstatliga det störstaläromedelsföretaget, nämligen Studium, som har över hälften avproduktionen. Detta har vi föreslagit av både politiska och administrativaskäl. Jaghar inte begärt och skulle, , inte komma på tanken att begära attfl besked om exakt vilken dag - vilken t. o. m. -somläromedelsproduktionen skall förstatligas. Men jag tycker alt man kan begäraett positivt uttalande om att avsikten är att följa den egna partikongressensbeslut i denna fråga. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. HerrWIKLUND (s) kort genmäle: preciserade nu detta om prov litet mer. Men har herrNordslrandh inte märkt att människor reagerar olika inför provtagningar? Jagtror alltså inte på detta, och vi har lagt in en rad olika komponenter iantagningsförfarandet. Arbetslivserfarenhet är en av dessa. Jag tror att vi böravvakta utvecklingen innan vi fördömer den inriktning som vi nu har. Såytterligare några ord om läromedelsbranschen. Statsrådet sadeden : "Det innebär att vi noga följer utvecklingen inomläromedelsbranschen och är beredda att vidtaga åtgärder för att säkerställaallsidighel, kvalitet och rimliga priser. Innan den aviserade kartläggningenhar gjorts är jag inte beredd att närmare ange vilka åtgärder som kan behövavidtas. I detta karlläggningsarbete kommer inte att ingå något uppdrag attöverväga frågan om ett förstatligande av läromedelsproduktionen." Kanman inte ta detta för vad det är, eftersom det var statsrådet var partistyrelsens föredragande på partikongressen och alltså bör kunnagöra den bästa tolkningen av vad som förekommit i dessa sammanhang? Jag beklagar om jag i hastigheten sade fel, fruLanlz. Jag avsåg också antalet läromedelskomponenter. Fröken (): Jag är envis när det gäller de döva barnen. Jag har under de senasteåren varje riksdag kommit tillbaka med krav på skyndsamma ålgärder i syfie atlde döva barnen skall få en utbildning som ger dem Anslagtill del obligaloriska skolväsendet m. m. en språkförståelse vilkeni sin tur underiätiar för dem att uppleva gemenskap med andra människor. Fördelta behöver de, enligt en nu nära nog samstämmig expertis, utbildning i ochpå leckenspråkel. Vad som händer skjuler på eltställningstagande i denna fråga är atl man förmenar nya årskullar döva ungdomaratl få del av den vikliga språkliga gemenskapen. Jag upplever della som oerhörtallvarligt, och det är därför jag är så envis. Jagskall försöka fatta mig kort och inte alltför mycket gå in på sakfrågan - jaghar tidigare talal om den här i kammaren. När jag läsle utskoltelshemställan under punkten 12, blev jag först glatt överraskad.Utskottet hemställer i mom. 4 "att med anledning av motionen1975/76:1395" - det är en motion som jag tillsammans med någrapartikamrater har väckt - "som sin mening ger regeringen till känna vadutskoilel anfört". Änlligen kommer någonting att hända, trodde jag. Närjag sedan läste vad som skulle ges regeringen lill känna blev jag tyvärr likabesviken som jag blivit tidigare. Det man vill ge till känna är"all på basis av vunna kunskaper och gjorda erfarenhetersuccessivt prövar i vad mån och på vad säll teckenspråket skall beredas plats iundervisningen av hörselskadade barn och i lärarutbildningen". Men dettahar ju hållit på med , och för det behöver den ingetnytl uppdrag. Felel är ju all skol-översiyrelsen har hållit på all utreda dettaför . Trots atl en snart sagt samlad expertis utanför SÖ stöder de kravsom de döva och deras organisaiioner haft, nämligen allteckenspråket måste ges en annan ställning i utbildningen av döva barn, såutreder SÖ fortfarande / vad mån della behövs, alltså om del behövs. Är detverkligen detta utskottet vill all SÖ skall fortsäiia med? Är del inte dags förett ställningstagande i sakfrågan? Är det bara för alt vara välvillig mol enenvis motionär som man föreslår ett tillkännagivande utan reellt innehåll? Ellannat krav i min molion gäller . Regeringen ansåg - och utskottet har biträtt della -attkoslnaderna för nämnden skall bestridas av tillgängligamedel. Tyvärr kan man befara att nämndens arbete inle kan bedrivas särskiltframgångsrikt om nämnden inle får egna medel. Jag hyser visserligen ingen förhoppning om att mol elt enigt utskott fåriksdagen med mig på yrkandena i molionen 1395, men jag vill ändå yrka bifalltill dessa. 1. allriksdagen hos regeringen begär skyndsamma åtgärder i enlighet med vad som anförs i molionen i syfte a. attgöra teckenspråket till en integrerad del av undervisningen på alla stadier av specialskolan för döva, b. atldöva ges möjlighet all ulan hinder av gällande inträdeskrav bli lärare i teckenspråket inom specialskolan för döva. 2. allriksdagen till Specialskolan m. m.: Utbildningskostnader anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslags anslag om . Jag tar kammarens uppmärksamhet i anspråk för att understrykaett av utskottets enhälliga uttalanden, nämligen det som gäller molionen 1412av m. fl. Jag är en av motionärerna, och jag tycker det ärangelägel att påpeka hur väsentlig denna motion är och hur viktigt del är attutskottet har gått den i varje fall till en del lill mötes. Vadfrågan gäller är Waldorfpedagogiken, den nydanande pedagogiska arbetsform somnågra envisa idealister har arbetat med i , med växlandestöd av samhället men med växande stöd från allt vidare folkgrupper. Denbedrivs huvudsakligen på fyra ställen: på i medbåde kommunala och statliga bidrag, i med enbart kommunala bidrag, iJärna med några mycket små kommunala bidrag och i under motstånd frånskolstyrelsen i kommunen. Vimotionärer har begärt en parlamentarisk tillsalt utredning för att föreslåunder vilka ekonomiska och organisatoriska förutsättningar den här sortensallernativa pedagogiska verksamhet bör få förekomma. Utskottet har gåii osstill mötes så till vida, att det förutsätter en utvärdering av verksamheten såatt man får se vilken nytta den kan föra med sig. Detta vill jag gärna betraktasom ett första steg mot en mer djupgående utredning. Utvärderingen har i ochför sig redan för länge sedan börjat, nämligen på del sättet atl lärare ochlärarkandidater från en mängd olika håll står i kö för all få auskuliera på deolika Waldorfskolorna och visar utomordentligt stort intresse och entusiasm förvad de där får vara med om. Om delta blir uppsamlat och systematiserat avskolöverstyrelsen, kommer det enligt min mening tydligt att framgå vilketvärdefullt pedagogiskt experiment som här pågår , heltburet av idéerna och arbetsglädjen hos några lag av lärare, föräldrar ochelever. Det finns ingel slutet eller elitaktigt i detta experiment. Det ståröppet för alla som tror på en verkligt mänsklig pedagogik, en som inle står imotsättning lill principer men däremot har funnit andra och enligtmin mening mer effektiva vägar för att omsätta dem i praktiken. IDagens Nyheier har del förts en debati om arkitekturen och hur denskulle kunna göras mänskligare. Debattörerna har tagit silt enda aktuellaexempel på en sådan arkitektur från i , därWaldorfiärarna utbildas. Där har praktisk funktion och starka skönhetsupplevelservävts samman utan sömmar. Waldorfpedagogiken är på samma sätt och av sammaanledning en i unik förening av fri skaparglädje och verklig jämlikhet.Jag ser med förväntan fram mol den utvärdering av denna pedagogik som vi nu kanvänta oss och som utan tvivel kommer atl visa hur stor nytta även den allmännaskolan kan ha av dessa inspirerande idéer. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Idetta anförande instämde (). 14 protokoll 1975/76. Nr10]-102 Anslaglill del obligaloriska skolväsendet m. m. i (c): I det här betänkandet från utbildningsutskottet behandlas en motion, nr775, av mig och några medmotionärer, där vi tar upp de dövas problem isamhället. Vi pekar bl. a. på vilka problem de döva har då det gäller kontaktmed olika myndigheter och serviceorgan. Teckenspråketär ett synligt och därmed säkert kommunikationsmedel för de döva. Det måstevara angeläget att samhällel medverkar till att göra teckenspråket mera käntoch tillgängligt. Det är ju omvittnat av de döva själva alt de inte på sammasätt som andra medborgare kan komma i åtnjutande av den utveckling som skett påolika områden. möjligheter till kommunikation skapar få möjligheter tillkontakt med andra människor och till olika aktiviteter. Eftersom reservation 11 lar upp motionen 775 och de dövas problemkommer jag vid en eventuell votering att stödja denna reservation. tog i sitt anförande upp mitt inlägg i somett exempel på att vissa socialdemokrater är beredda att försvarapartikongressens beslut. Jag tror inte alls att jag på något sätt skiljer migfrån övriga socialdemokrater - det har visat i debatlen. Vi stårsjälvklart bakom partikongressens beslut. Jaghar en god del erfarenhet av läromedel, precis som - ett antal åri skoldirektion och också i läromedelsnämnden - ochdet är detta som ligger bakom den artikel i där jag säger ifrånatt jag menar att måste samhället gå in och ta ansvaret förproduktionen av läromedel. Jag menar att ingen skall då kunna göra vinster påvåra barns utbildning. Utbudet skulle kunna skäras ner utan att allsidighetenkommer i fara, och läromedelsnämnden skulle få en bättre överblick ochrealistiska möjligheter att sköta objektiviteisgranskningen. HerrWikström anser att jag liksom många andra socialister saknar känslan för värdetav konkurrens i produktionen och mångsidigheten i debatten. Nej inte alls, herrWikström. Vad gäller konkurrensen kan jag möjligen ge rätt. Jagtror nämligen inte på att den fria konkurrensen har förmåga att ge oss det vibehöver i det här samhällel. Där har vi, och det är alldeles självklart, heltolika ideologisk uppfattning. Jagvill emellerlid starkt protestera mot påståendet att jag skulle sakna känslaför värdet av mångsidighet i debatlen. Om hade läst på litetbättre i artikeln, så hade han också sett att jag noga poängterar att del ärallsidigheten och sakligheten som är de vikliga delarna i objektiviteten, omman nu kan precisera vad objektivitet är för någonting. Allsidighet ochsaklighet men inte alla extrema yttringar presenterade på en och samma gång,något som ju också förekommer i en hel del läromedel. Objektivitetär förresten, och det står jag för, ett besväriigt begrepp att använda sig avbåde när man diskuterar läromedel och i fråga om andra saker i samhället. Förvad är det som är objektivt? Vad är det man relaterar till och faller tillbakapå? Jo, det samhälle eller den kunskap som gäller just för stunden. Jagvill fråga : Hur objektiv skall vår yrkesvägledning vara? Vi harett samhälle där könsrollerna är väldigt fast låsta, där filekor väljer sigvissa yrkesvägar och pojkar vissa. Objektiviteten säger att vi skall informeraom detta. Är beredd att göra det som jag menar att man måstegöra, nämligen subjektivt hjälpa till att påverka och förändra könsrollernagenom att aktivt gå in och medvetet försöka styra flickorna in på typisktmanliga yrken och killarna in på typiskt kvinnliga yrken? Det är ickeobjektivitet, , utan det är subjektivitet, men det tror jag ärnödvändigt om man vill förändra de låsta könsroller vi har i samhället. Detär inte så, , att om hela läromedelsproduktionen kommer i statenshand så skulle många författare med delvis olika verklighetssyn inte kunnagöra sig gällande. Jo, i en samhällelig produktion av läromedel skulle mångaförfattare med delvis olika verklighetssyn precis som ha möjlighet att görasig gällande. Men, och det är det väsentliga, det finns få områden i samhälletsom det känns lika angeläget att allvariigt diskutera ett samhälleligtövertagande av som läromedelsproduktionen, och jag vill gärna också sägaläkemedelsproduktionen. Det är få områden där det är så berättigat attsamhället går in och tar bort möjligheterna att göra sig vinster på människorssjukdomar eller på våra barns utbildning. Friheten att göra vinster slårliberalerna alltid vakt om, och det gör man också när det gäller att bevaka denprivata läromedelsindustrin. Men det är inte detsamma som atl slå vakt om ochgarantera allsidigheten och sakligheten i våra läromedel. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. in. HerrWIKSTRÖM (fp): Det är riktigt att jag har berömt för att hon inte är likarädd som andra att redan före valet försvara den socialdemokratiskakongressens beslut. frågar hon mig om jag vill vara med om att påverka ochändra de fastlåsta könsrollerna. Svaret är ja. Får jag ge ytterligare beröm och sägaatl jag tycker att är en stor tillgång i debatten här i kammaren,inte minst för oppositionen. (vpk): säger att allsidigheten i läromedlen skulle försvinna omläromedelsproduktionen förstatligades. Det tror jag är en hell felaktigbedömning. tycks tro alt det är den fria konkurrensen som i sigpåverkar innehållet och gör det bättre. Det är ganska osäkert att man behöverproduktulveckla 30 000 olika läromedelskomponenter för att få ett brakvalitetsmässigi urval i skolan. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. är långt ifrån säkert,bara för att det finns 30 000 komponenter, att innehållet i dessa 30 000 blirbättre än om del bara funnits 1 000 komponenter. Det är tvärtom troligt i de I 000 läromedelskompo-nenlerna skulle ha en bättre kvalitet och där bättre skulle kunna fylla målsättningarna i utbildningsväsendet.Förmodligen skulle man med en statlig kontroll av läromedlens innehåll bälirekunna tillgodose läroplanens intentioner. är del enskild profitjakt sombestämmer innehållet i våra läroböcker och det är konsumenterna - viskattebetalare - som får betala produktutvecklingen på läromedelsområdet. FruTHEORIN (s): Jag belackar mig för åsnesparken från . Mitt uttalande varsjälvklart tacksamt för som driver en dogmatisk diskussion om alldel är farligi alt förstatliga och atl den fria konkurrensen är del endariktiga i samhället. Nuär inte socialdemokrater så dogmatiska. Vi har efter partikongressens beslutskrivit in i programmet för vårt arbete att vi skall förstatligaläromedelsproduktionen. Det är inte riktigt delsamma som atl kunna säga tillherr att detta är vi beredda att göra , eller om tio år.Vi har också klart deklarerat alt del är fråga om en kartläggning av branschen,att känna till och kunna begränsa utbudet och att därefter kunna ta ställningtill vilka åtgärder man behöver vidta. Så har socialdemokratin alltid arbetatoch del fortsätter vi att göra även i de för så skrämmande frågornasom alt i samhällets ägo lägga en produktion som är viktig för medborgarna ivårt samhälle. HerrWikström erkänner all han inte i alla sammanhang är objektiv. Det är glädjande.Det kanske också kommer elt erkännande om att det kan vara viktigt att begränsadet överflöd av läromedel som finns och som på intet sätt garanterar attvi får en god, allsidig och mångsidig bild av olika ämnen i utbildningen avvåra barn. Jag väntar på det erkännandet i nästa inlägg. HerrWIKSTRÖM (fp): Om kammarens sent inkomna ledamöter undrar vad debatten handlar omvill jag bara verifiera del och nu har sagt: Vi är inteöverens. Jag delar varken eller uppfattningar. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt. Propositioner gavs påbifall till dels utskoltels hemställan, dels re- servationen nr 1 av herrNordslrandh och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 21 punklen1 mom. 6 röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Anslagtill del obligatoriska skolväsendel m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNordslrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 261 Nej - 41 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i m. fi., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt, voteringupplästes och godkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 21 punkten1 mom. 10 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av iStaffanstorp m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 151 Nej - 151 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla ja. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottets hemställan. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i Staffanslorp m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 21 punkten1 mom. 11 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 3 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 151 Nej - 151 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservationennr 3 av i m. fl. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr Nordslrandh och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 21 punkten1 mom. 12 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna om- Nr 102 röstning gav följanderesultat: Utskottets hemställan bifölls. Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr i m. fi., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottels hemställan i betänkandet nr 21 punkten2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av iStaffanstorp m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då herrElmstedt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. HerrTALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande utskottets hemställan ochdärefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan ireservationen nr 6 av , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 21 punkten3 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil hemställan i reservationen nr 6 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 290 Nej - 12 Propositionergavs på godkännande av dels utskollets motivering, dels den i reservationen nr7 av i Staffanslorp m. fl. anförda motiveringen, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrNordslrandh begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren godkänner utbildningsutskottets motivering i betänkandetnr 21 punkten 3 mom. 4 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 7 av i m. fl.