prot · FZ09138 · 1975-12-31 00:00:00 — Fråganom ytterligare resurser för denna forskning får prövas i sedvanlig ordning avvederbörande myndigheter i samband med anslagsframställningar till regeringenoch i det årliga budgetarbetet. Enytterligare prövning sker givetvis vid forskningsrådens och myndigheternasfördelning av de tillgängliga resurserna. Hen i Ulfsbyn(c): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Svarelberör i huvudsak åtgärder och forskningsresurser på den fysiologiskaforskningens område. Jag har i min fråga tagit fasta på den idroilsmedicinskaforskningen, och man måste skilja mellan idrottsfy-siologisk ochidrotlsmedicinsk forskning. Delär många skäl till att man ställer en sådan här fråga. Trots vår vällevnad,vårt höga välstånd och vår höga sjukvårdsstandard tyder mycket på att visvenskar blir ett allt sjukare folk. Antalet sjukdagar tenderar att öka - viligger nu på gott och väl 100 miljoner sjukdagar . I förhållande tillmånga andra länder har vi inom hälso- och sjukvården samt inom forskningenstora resurser till vårt förfogande. Man kan då fråga sig var någonslans delbrister. Jaghar i min fråga pekat på ett område som är försummat, nämligen denidrotismedicinska och även idrottsbeieendevetenskapliga forskningen i vårtland. Vi behöver så väl få en belysning av motionsidroltens och över huvudtaget idrottens medicinska betydelse, både som förebyggande faktor och inomsjukvården. Mansäger på medicinskt håll att man vet för litet om delta. Trots den fysiskaträningens värde vågar man inte använda sig av den, eflersom man vet för litetom hur den faktiskt verkar, för litet om de individuella variationerna och omdoseringen av den fysiska träningen när det gäller både arl och intensitet. Jagvill peka på behovet av utbildning här. Vi har ingen specialitet som heteridrottsmedicin, och det förekommer ingen undervisning på della område på någonnivå i läkarutbildningen. Till följd härav finns det heller ingen samordnandeinstans som bedriver forskning på detta angelägna område. Jag vill fråga vår utbildningsministerhur han ser på dessa frågor. Självfallet är de överväganden somligger bakom i Ulfsbyn fråga väsentliga. Men de avvägningar som behöver göras sker givetvis i de medicinska fakulteterna och vid gymnastik- och . Är de påpekanden som gjort förankrade i en medvetenhet om nya behov på detla område, så förutsätter jag att de berörda myndigheterna - de medicinska fakulteterna och gymnastik- och - bevakar frågan i sina kommande anslagsfram ställningar, så att de avvägningar som behöver göras kan ske i det sam manhanget, t Hen i Ulfsbyn(c): Jag vill särskill tacka vår ulbildriingsminister för innehållet idenna replik. Vårt land är ett föregångsland inom idrottsforskningen och äveninom medicinsk forskning. Jag har därför förhoppningen all vi också inom denidrotismedicinska forskningen skall kunna komma högre utbildning av fråga. ortopedisk personal Jag lackar för de besked jag fått långt, med allt positivtsom della för med sig. Islulel av sitt svar säger utbildningsministern: "En ytterligare prövningsker givelvis vid forskningsrådens och myndigheternas fördelning av detillgängliga resurserna." Delta tillsammans med vad utbildningsministernsade i sin replik gör att man kan ha vissa förhoppningar i denna Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om samnordiskhögre utbildning av ortopedisk personal erhöll ordci föran besvara fru . 'V//.v-sons iKristianstad (c) anmälda fråga, 1975/76:373, till herrutbildningsministern, och anförde: i har frågat utbildningsministern hur långtfrågan om samnordisk högre utbildning av ortopedisk personal avancerat och närsådan utbildning kan igångsättas. Frågan har överlämnats lill mig förbesvarande. Medanledning av ett medlemsförslag i hemställde rådets presidium ien skrivelse till regeringarna i de nordiska länderna altvidta åtgärder för att få till slånd en samnordisk utbildning av ortopediskahandskomakare och proteslekniker. a. vissa yttranden inhämtatsöverlämnades ärendei lill för handläggning. På initiativ avöverstyrelsen m. fl. har frågan diskuterats vid en konferens med deltagarefrån samtliga nordiska länder. Mot bakgrund bl. a. av vad som framkom- viddenna konferens har låtit göra en utredning. Landstingsförbundetsutredning visar bl. a. au det knappast finns underlag för en särskildsamnordisk utbildning inom området ortos- och proiesteknik. Efter vad jagerfarit har i flera fall elever från andra nordiska länder tagits emot lill denutbildning som anordnats vid i . Jag förutsätter all såkan skeäven i framliden. Vadsärskilt gäller problemen med ersättning, motsvarande inierkom-munalersättning, är delta en fråga av principiell karaktär som lorde få las upp iannat sammanhang. FruNILSSON i (c): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Jaghar velat rikta uppmärksamheten på den högre utbildningen av ortopedtekniskpersonal, sedan jag inom de handikapporganisationer där jag är verksam fållpåpekat för mig alt sådan utbildning f n. inte flnns i . Till följdhärav får personal från andra länder i anlitas bl. a. av landstingen. När en person kommit i densituationen alt han eller hon är beroende av proteser är del ytterstangeläget all utprovning och tillverkning av sådana - först provisoriska ochsedan slutgiltiga - sker utan dröjsmål. Tyvärr har del visat sig att patientermåst vänta på att få proteser ordnade. Det är inte svårt allföreställa sig att ett sådanl förhållande verkar djupt deprimerande. Jag harhört berättas om personer som fått sina proteser i , där man kunnatordna slutgiltiga proteser på mycket kort lid. Snabb service kan allisåpresleras om lillräckliga, inie minst personella resurser flnns tillgängliga. Samhällethar också enligl min mening skyldighet au följa produki-ulvecklingen påområdel. Även här görs slora lekniska framsleg, som givelvis skall kunnauinyttjas av dem som blir i behov därav. Forskning i nära anslutning lill denprakiiska verksamheien vid bandageverkslä-derna är synnerligen väsenllig. Ävenhärför behövs högre utbildning på områdel. Nusäger slalsrådel i sill svar alt en uiredning inom visaratt den samnordiska utbildning som skulle anordnas i vårt land inte kan kommalill slånd. Men då måste ju varje land för sig ordna en utbildning för högrepersonal, så att man kan tillgodose behoven hos de patienter som behöverproteser och annan teknisk utrustning. Jag har av personer som sysslar meddenna fråga fåll reda på att ett förslag till läroplan för utbildning avorlopedingenjörer skulle ha utarbetats i vårt land, sedan det stod klart attdet inte skulle bli någon samnordisk utbildning. Detta förslag skulle enligtuppgifl ligga hos . Jagskulle vilja fråga statsrådet när SÖ kan väntas bli färdig med sin bearbetningav detta förslag? De som arbetar på området vill all en utbildning skall kommai gång senast den 1 januarij 1977, eflersom vi haft ett vakuum iutbildningen till orlopedingenjörer. måste på någol sätl las igen. Formellt sett kan resultatet av bedömningen vara att någon samnordiskutbildning inte skall sältas i gång. Men reellt sett flnns ju en sådanutbildning vid i , eflersom man till den utbildningenredan lar emot elever från de andra nordi'ska länderna. Del har jag ocksåframhållit i mitt svar. Närdet gäller fråga om denna speciella läroplan har jag tyvärr ingeninformation. Det är skolöversiyrelscn som sköier läroplansarbetet, och det iirmånga läroplaner det gäller, speciellt på vårdområdet. kan det hända attjust den läroplanen kommer att bli berörd i samband med all en del avvårdutbildningen i gymnasieskolan flyttas upp till högskoleutbildningar den 1juli 1977. Men jag har ingen direkt information all lämna på den punkten. FruNILSSON i (c): Utbildningen av orlopedmekaniker i är på gymnasienivå, ochvad jag har efteriysl i min fråga är den högre ut- Om samnordisk högre utbildning av ortopedisk personal I Jönköpinghar man plats för 16 elever, och det är bra om även de övriga nordiska ländernautnyttjar den utbildningen, men den ligger som sagt på en lägre nivå än vad jaghar avsett i min fråga. Det var just den högre utbildningen som man ville fålill stånd på det samnordiska planet. Jagvill påpeka all för de personer, som har drabbats av sådana handikapp att debehöver proteser och andra tekniska hjälpmedel, är det ytterst viktigt attdenna högre utbildning kommer till slånd. Jag har fått påstötningar därom ävenfrån läkarhåll, och jag hoppas att statsrådet vill medverka till att vi fårdenna högre utbildning, som alltså har legat nere . Del kommernalurligtvis att få återverkningar . Ytiersi påverkar del depalienler som behöver den service del här är fråga om. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Föredrogs men bordlades åter skatteutskottets betänkande 1975/76:63sociallorsäkringsulskollcls belänkande 1975/76:44 näringsutskottets betänkanden1975/76:53,54 och 73 Föredrogs skaucuiskolleis betänkande 1975/76:64 medanledning av dels proposilionen 1975/76:142 om upplysning i alkohol- ochlobaks-frågorna och om anslag till hälsovårdsupplysning, m. m., såvitt propositionenhänvisats till skatteutskotici. jämte motion, dels övriga till utskollelhänvisade motioner rörantlc alkoholpolitiken. I propositionen 1975/76:142 hade regeringen() föreslagit bl. 1. lill Upplysning i alkoholfrågan m. m. /77 under femte huvudliieln anvisa cii reservationsanslag av . 2. lill Bidrag lill Föreningen /77 under femte huvudtiteln anvisa ett anslag av . 3. lill Fonden för låneunderstöd: Lån förinrättande av alkoholfria restauranger för /77 anvisa eitinvesteringsanslag av . 1 detla sammanhang hadebehandlats delsden med anledning av propositionen väckta motionen 1975/76:2255 av herrGustavsson i m. fl. (s). vari hemställts att beslutade all medbifall lill propositionen 1975/76:142 som sin mening uttala attreservationsanslaget Upplysning i alkoholfrågan m. m. i sin helhet fickdisponeras av . delsde under allmänna molionstiden vid 1975/väckta Nr 138 motionerna den 1975/76:701 av fruKarlsson (c) och (), vari hemställts 26 mai 1976 1. att riksdagenbeslutade om förbud mol tillverkning och försäljning - av mellanöl eller Alkoholpolitiken 2. auriksdagen - om nyssnämnda yrkande inte kunde bifallas - be slutade att hänföra mellanöl till rusdrycker i rusdrycksförsäljningsför- ordningen. 1975/76:950av hen m. fl. (fp), vari hemställts 1. au hos regeringen begärde att i moiionenframförda riki-linjer lades lill grund för alkoholpolitiken. 2. att begiirde alt regeringen föreladeriksdagen förslag till höjning av spriibcskaiiningen, 1975/76:955av herr förste vice talmannen m. (c, m, fp), 1975/76:980 av herrar i Skärslad (c) ochNorrby (c), vari hemställts all hos regeringen skulle anhålla om enskyndsam utredning för all komma lill rätta med alkohol- och narkotikabruketgenom att dels väsentligt öka informationen om alkoholens ochnar-koiikaprcparalcns risker, dels förbjuda alkoholrcklamen och i stället införamolreklam, dels vidta åtgärder så att alkoholhalten i öl icke medfördeberusningsrisk och dels klargöra föräldrarnas och samhällcls ansvar i dessafrågor, 1975/76:1025 av i m. fl. (s),vari hemställts all uttalade alt Systembolaget av rcgeringeii gavssådana instruktioner, au del kunde tillmötesgå ciablcringsönskcmål från sådanakommuner som i nuliiget saknade systembutik, 1975/76:1041 av i Slaffanslorp(m) och (), vari hemsliillis all hos regeringen skulleanhålla om förslag lill ändring av praxis i fråga om etablering av nyasystembutiker i enlighet med vad i motionen anförts, 1975/76:2051 av fruNilsson i m.fl. (c. m. fp). 1975/76:2210av m. fl. (c), vari hemsiällls all beslulade 1. all mellanölet slopades i enlighet med vad somanförts i moiionen, 2. alt all alkoholreklam förbjöds på sätt som angivitsi moiionen, 3. att uttala au borde vara ansvarigmyndighet för alkoholfrågorna, 1975/76:2211 av. m.fl. (m), vari hemställts I.all beslutade att fr. o. m. den i den allmänna 2 protokoll 1975/76:138 handeln inte fickförsäljas annat öl än sådant med en alkoholsiyrka på högst 2,8 viktprocent, 2.att hos regeringen begärde förslag lill innevarande riksmöteangående en kampanj mot ruset enligt de riktlinjer som anförts i motionen. 1975/76:2214av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att skulle uttala sig för dl överförandeav hela bryggerinäringen i statens ägo och hos regeringen anhålla om härförerforderlig utredning och förslag lill övertagande av näringen i fråga, 2. att skulle uttala sig för ett förbud motreklam i varje form för alkoholhaltiga drycker och hos regeringen begäralagförslag härom, 3. att skulle uttala sig för bidrag frånstaten lill alla organisationer inom landet som ville genomföraaniidrogprogram, med särskild betoning på ungdomsorganisationer inklusivepolitiska ungdomsorganisationer, och hos regeringen anhålla om framläggande avförslag, 4. att jämväl skulle uttala sig för vältilltagna statliga anslag till kommunerna för anordnande av positivafrilidsmiljöer för i första hand ungdom och hos regeringen anhålla omframläggande av förslag, 5. all skulle uttala all mellanöletklassades som rusdryck, med försäljning endast genom systembutiker, 6. att skulle uttala au den övergripandemålsättningen för alkoholpolitiken borde vara återhållsamhet till alkoholbrukoch minskad tolalkonsumtion i samhället, och 1975/76:2218av m. fl. (s), vari hemställts 1. all beslulade att del öl som fickförsäljas i livsmedelsbutiker skulle få hålla en högsta alkoholhalt på 3,0viktprocent. 2. att försäljning av del nya ölet ilivsmedelsbutikerna tidsbegränsades till vardagar . 1. med avslag pä moiionen 1975/76:2255 och med bifalltill propositionen 1975/76:142 i vad avsåg punkten I i propositionenshemstiillan till Upplysning i alkoholfrågan m. m. för /77 underfemte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . 2. med anledning av punkten 4 i propositionenshemställan lill Bidrag lill Föreningen för /77under femte huvudtiteln anvisa ell anslag av . 3. med bifall lill punkten 5 i propositionenshemställan till Fonden för låneunderstöd: Lån för inrällande av alkoholfriarestauranger för bud-geiårel 1976/77 anvisa ell investeringsanslag av I 000kr.. 4. avslå moiionen 1975/76:980 i vad moiionen avsåginformaiions- 5.avslå motionen 1975/76:2211, punkten 2, Onsdaeen den 2. beträffandemellanölsfrågan 26 mai 1976 1. med bifall lill Alkoholpolitiken a. moiionen 1975/76:950i denna del, b. moiionen 1975/76:980i denna del, c. moiionen 1975/76:2218, punkten 1, i princip besluta att ölmed högre alkoholhalt än 3,0 viktprocent inte fick säljas efler den 30 juni 1977och begära alt regeringen lade fram förslagom de åigärder som erfordrades förbeslutets genomförande i enlighet med vad utskottel anfört, a. motionen 1975/76:701, b. moiionen 1975/76:2210, punkten 1, c. motionen 1975/76:2211, punkten 1, d. motionen 1975/76:2214, punkten 5, e. moiionen 1975/76:2218, punkten 2, i den mån de inte kundeanses tillgodosedda genom vad utskottet anfört undermoment 2.1, 3. beträffandealkoholreklamen all skulle avslå a. moiionen 1975/76:950i denna del, b. moiionen 1975/76:2051, c. motionen 1975/76:2210, punkten 2, d. moiionen 1975/76:2214, punkten 2, 4. beträffande ansvarigmyndighet för alkoholfrågor all skulle avslå a. motionen 1975/76:950i denna del, b. motionen 1975/76:2210, punkten 3, i den mån motionerna intevar tillgodosedda genom vad utskottet anfört. 5. beträffandeetablering av systembutiker all skulle avslå a. moiionen 1975/76:1025, b. motionen 1975/76:1041, 6. beträffandebeskattningen av rusdrycker attriksdagen skulle avslå moiionen 1975/76:950 i denna del i den mån motioneninte var tillgodosedd genom vad utskottel anfört, 7. beträffande övrigafrågor allriksdagen skulle avslå följande molioner lill de delar de inie be-handlalsunder momenien 1-6, nämligen a. moiionen 1975/76:950, b. moiionen 1975/76:955, c. motionen 1975/76:980, d. motionen 1975/76:2214. /.av herrar , , i , Carlstein och ,samt (samtliga s), vilka ansett au ulskollet under1.1 bort hemställa allriksdagen skulle med bifall till motionen 1975/76:2255 och med anledning avpropositionen 1975/76:142 i vad avsåg punkten 1 i propositionens hemställantill Upplysning i alkoholfrågan ni. m. för /77 under femtehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . all användas på sätlreservanterna förordat. 2.av herrar i (c). Josefson (c), Stadling (s), i Jiirvsö(c), Hallenius (c) och () som anscit all utskottet untlcr 2 borthemställa 1. med bifall till a. motionen 1975/76:701, b. moiionen 1975/76:980i denna del, c. moiionen 1975/76:2210 punkten 1. och med anledning av d. motionen 1975/76:2211 punkten 1. c. motionen 1975/76:2214 punkten 5 i princip besluta att ölmed högre alkoholhalt än 2,8 viktprocent inte fick säljas efter den 30juni1977 och begära all regeringen lade fram förslagom de åigärder som erfordradesför beslutets genomförande i enlighet med vad reservanterna anfört, a. motionen 1975/76:950i denna del. b. motionen 1975/76:2218 i den mån de inte kundeanses tillgodosedda genom vad reservanterna anfört under moment 2.1, 3. av herrar i (m) och iTrobro (m) som ansett att utskottet under 2 bon hemställa 1. begära att regeringen i propositionen till våren1977 om den framtida alkoholpolitiken lade fram förslag om åtgärder för attsänka den totala alkoholkonsumtionen i enlighet med vail reservanterna anfört. a. moiionen 1975/76:701. b. moiionen 1975/76:950i denna del. c. motionen 1975/76:980i denna del. d. moiionen 1975/76:2210 punkten 1. e. moiionen 1975/76:2211 punkten 1, f motionen 1975/76:2214 punkten 5. g. moiionen 1975/76:2218. 4. av () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa att skulle 1. begära att regeringen i propositionen till våren1977 om den framtida alkoholpolitiken lade fram förslag om åigärder för altsänka den totala alkoholkonsumtionen i enlighet med vad reservanten anfört. a. moiionen 1975/76:701. . b. motionen 1975/76:950i denna del. c. motionen 1975/76:980i denna del. d. motionen 1975/76:2210 punkten 1. e. motionen 1975/76:2211punkten 1. f motionen 1975/76:2214 punkten 5, g. moiionen 1975/76:2218, 5. av () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa all skulle med bifall lill moiionerna 1975/76:1025 och 1041 begära all regeringen iavtalet med systembolaget tog in bestämmelser om skyldighet för bolaget att påframställning av kommun inriilia systembutik i kommunen. HenANDERSSON i (c): Skatteutskollels betänkande nr 64 behandlar dels propositionen 142från i vissa.delar, dels en rad motioner, varav en delväckts under den allmänna molionstiden och andra väckts då det blev klart attregeringen inte till årets skulle lägga de förslag beträffande denframtida alkoholpolitiken som aviserats vid början. väntade förslag innebar det som eller i varje fallskatteulskoltet år efler år åberopade då del gällde att avstyrka motioner, somsyftade till positiva åigärder för all åstadkomma en bättre folknykierhei. Manväntade hela liden på utredningens kartläggning av problemaliken föratt kunnabehandla frågan i dess helhet. Tyvärr höll utredningen på innan dedigra belänkandena var klara. Närsedan regeringen ansåg sig behöva sätta i gång en särskild beredning av helafrågekomplexet, var det rätt nalurligl alt man från alla partier motionsledesgjorde framstötar för all aktualisera de mest akuta bekymren. Från centernssida framförde vi våra erinringar i form av partimolion. Dåmellanölet infördes var huvudargumentet, att om det marknadsfördes ett bra ölså skulle konsumtionen av sprit och andra starkare alkoholdrycker gå ned.Utvecklingen har inte alls gåll i den riktningen. Såväl sprit- somvinkonsumtionen har ökat. Vad som har minskat genom mellanölets introduktion ärbruket av den svagare pilsnern. APU gjorde med regeringens medgivande ettexperiment i två län, där man tillät försäljning av starköl i butiker.Resultatet blev helt förödande och experimentet flck avbrytas.Lättillgängligheten spelar utan tvivel en av- Alltbruk av alkohol bland barn och tonårsungdom torde fä betraktas som missbruk.Situationen bland barn och ungdom i fråga om alkoholmissbruk förvärrades påett rent skrämmande sätt då mellanölet infördes för försäljning i butikerna.Undan för undan har allt starkare krav ställts av föräldrar och lärare på slopandeav mellanölsförsäljningen. Lokall och regionall har väl många av osserfarenheter från skolområdet. För egen del har jag som ordförande ilänsskolnämnden åtskilliga exempel på vad mellanölsmissbruket blandskolungdomen kan ställa till med. Låtmig i della sammanhang få citera något av vad skolöverstyrelsensgeneraldirektör anförde då han talade på enungdomskongress. "Vadvi har upplevt är i själva verket en förödande alkoholisering av slora ungdomsgrupper. Del har hos många ungdomar skapats en be nägenhet att dricka lill berusning som måste vara djupt oroande. Enligt stockholmsundersökningen har den grupp av elever som har varit kraftigt berusade, åtminslone , i det närmaste fördubblats . Enligt samma undersökning har war femte elev i sjätte årskursen enligt sin egen uppgifl åtminstone varit kraftigt berusad. I årskurs nio har denna grupp ökat från nära hälften 1967 lill upp emot tre fjärdedelar . Redan bland 13-åringarna är del långt ifrån ovanligt med ett dryckesmönster som innebär att varje dryckes- tillfälle för lill berusning. Bland niorna gäller detla för i det närmaste hälflen av eleverna.- Detredskap som har åstadkommil denna ödesdigra utveckling är utan tvivelmellanölet. Då det infördes som en lätt tillgänglig dryck innebar det ett svekmol skolan och mol ungdomen. Skolan försattes just i ell sådant omöjligt lägesom vi har räll att vänta oss alt statsmakterna till varje pris skall undvika.Skolan blev aldrig tillfrågad innan regering och riksdag gjorde detta svåramisstag i ungdomspolitiken. Men skolan fick ta konsekvenserna genom en svårstörning av arbetsmiljön. Infernalisk, skicklig marknadsföring har givelvisbidragit lill denna utveckling." Så långt citatet avgeneraldirektör uttalande. Hellnaturligt är vi som vill ha bort mellanölet på del klara med alt dettaingalunda räcker till för att få en bättre utveckling avnykterhets-situationen, främst bland ungdomen. Vi motser snara och goda förslagom vad som här kan göras och är givetvis beredda alt stödja myckel krafligasatsningar, inte minst ekonomiskt. Närman kommer in på lättillgängligheten och marknadsföringen, är det alldelesuppenbart att det är detla som har åstadkommit den väldigt storaölförsäljningen till ungdomen. Enligt min mening skall inte en dryck sommellanölet, som används som berusningsmedel, säljas i den allmänna handeln.Utskottets övervägande del, 12 ledamöter av 15, är överens om alt mellanöletbör slopas och att bör fatta beslut . Enigheten om åigärder motalkoholreklamen är också stor. Närdet gäller alkoholslyrkan i det öl som i fortsättningen skall få säljas ibutikerna råder det inom utskottet en viss nyansskillnad. Utskottets majoritetförordar att ett öl med 3,0 viktprocent får säljas, medan vi i reservation 2förordar att man återgår till förhållandena före mellanölets införande, så attöl med 2,8 viktprocent blir det starkaste öl som får säljas i den allmännahandeln. Vi menar alt det bör finnas möjlighet att smakmässigt åstadkomma enhelt tillfredsställande produkt utan att man höjer alkoholstyrkan. Vi har juexempel på vad bryggarna har kunnat åstadkomma i fråga om lättölet, där inteminst bryggerierna själva i en rad annonser har framhållitvilka utmärkta kvaliteter man numera saluför. Det är alltså inte alkoholstyrkanulan tillverkningsprocessen i övrigt som är avgörande för hur pass smakliga dryckerman kan åstadkomma. Vi som står bakom reservation 2 har den uppfattningen attdel bör räcka mer än väl med 2,8-öl som den starkaste alkoholdryck som fårförsäljas i den allmänna handeln. Ienlighet med proposition 142 har utskottet enhälligt föreslagit en uppräkningav anslaget till Föreningen till . Vad beträffar övrigaanslag är utskottet enigt i fråga om beloppen, men olika meningar föreligger omvem som skall disponera anslagen. Här tillhör jag den majoritet som förordarbifall lill propositionens förslag. Med det anförda yrkar jag bifall till reservation nr 2 och i övrigtbifall till utskottets hemställan. Hen i (m):