prot · FZ0973 · 1975-12-31 00:00:00 — Förpersonalens del skulle en drastisk avveckling av trafiken efter sommareninnebära arbetslöshet för många anställda, och av lättförklarliga skäl är oronstor bland dessa kategorier. Det råder redan stor arbetslöshet inomsjöfartsnäringen. Därför är det inle lätt att fä ett nytt arbete. Enligtuppgift arbetar f n. en utredning om Sundstrafiken, Det förefaller rationelltatt först avvakta det resultat som den utredningen kommer fram lill innan manvidtar en sådan åtgärd som den nu beslutade. Förlustsiffrornaför Öresundsbolaget del utgör visserligen en ofrånkomligverklighet. Men det är svårt att förstå att det som pä drabbatÖresundslrafiken avviker sä bjärt från de optimistiska prognoser för framtidensom utredningarna om broalternaliven gav ullryck för. Dessa är utmärktafyndgruvor. Här är ett av argumenten: "Det är nödvändigt att i H-H- ochK-M-lägena sälla in efter hand ökal antal färior och båtar som samlidigt fårges en ökad kapacitet." Utifrån ett sådant perspektiv måste färjeledensframtid anses som säkrad som det förefaller märkligt med den senastelidens kriser och den närmaste tidens osäkerhet. Detär svårt för malmöboratt tänka sig sin stad utan Köpenhamnstrafik. Den bidrartill Malmös turislliv och represenierar en mer än sekelgammal tradition. Denfyller alltjämt ett stort behov. 0/7? ifrågasatt nedläggningav viss färjetrafik Hurde ekonomiska problemen skall lösas är ovisst , men lösningen får intevara en omöjlighet. Därför är den varslade personalens problem ochså Malmösproblem i dubbel bemärkelse. Manhar intrycket att det fattade beslutet kom för hastigt, och det intrycket gerockså svarei här . Jag vill ställa frågan till : Vore det inlemöjligt att ompröva beslutet, tills vidare låla trafiken fortgå oinskränkt,hälla personalen sysselsatt, räkna med en viss naturlig avgång här som i såmånga andra fall, slutföra de utredningar som pågår, höra kommunens synpunkterpå trafikens betydelse och under liden lösa de ekonomiska problem som kanuppstå och hoppas på den framtid som själv så optimistiskt hartecknat för irafikuivecklingen över ? Kanske kan man också hoppas på attkommunikationsministern på något sätt i samråd med kommunen säkerställer enfortsalt trafik i nuvarande omfattning. Hen i (m): Också jag får lacka kommunikationsministern för svaret även om jag velatt malmöborna inle är särkill tacksamma och inte de många i somnyttjar kommunikationerna över , Dethar ju blivit nästan signifikativt för den prakliska politiken när det gällerkommunikaiioner att man försöker öka lönsamheten genom att dra inkommunikationsmedel. Det tycker jag nog är en myckel vansklig väg. Här har vinu, som var inne på, alla dessa som blir friställda! Och vi drarju också in allmänhetens möjligheler lill kommunikationer över ! Det ärju dock här fråga om två mycket stora städer, porten ut till kontinenten! Ochdär minskar vi från sju fartyg ner till två. Kan del vara rimligt? Och hurskall för resten sommartrafiken ? Del blir ju elt kataslrofläge! Orsakenlill den svåra ekonomiska situationen är ju, som kommunikationsministernsäkert väl vel, Travemiindelinjen, Den är boven i dramat eftersom det övrigaÖresundsbolaget har gått med en vinst på 5,6 milj, kr, Travemundelinjensföriust 1975 var 9,6 milj, kr,, och den sammanlagda föriusten för bolaget var 4milj, kr. Därför måste del övriga Öresundsbolaget ha gått med vinst. Jagtycker det är orimligt all man inte kan ta något initiativ. Det är ettbedrövligt svar, herr kommunikationsministern, att man inte har för avsikt attvidta några åtgärder, Någol iniliativ kan man väl ta! Hur i all världen skallman kunna göra en ekonomisk konsolidering genom all sälja elt gammaltfartyg, när man för ett molsvarande fartyg - - fick3 miljoner danska kronor, såvitt jag minns? Vad betyder det när man har såstora hål i säcken? Detär verkligen att hoppas att något iniliativ tages, "Gripen", som nuär i farozonen, har Ju undan för undan haft ett ökande passagerar-underlag detre . Jag är övertygad om alt när man blir av med Travemiindelinjenkommer delta all bli ell bärigl och bra förelag. Vi bör kanske i den här diskussionen ändå böria med att klara ul densituation under vilken vi arbetar. och i !Aktiebolagslagen ger klara besked om vad ett bolag har all göra i en situationsom den som Öresundsbolaget har hamnat i . Bolagels handlingsutrymme är i dagmyckel begränsat. De alternativ som står till buds ter sig mycket dyrare än vadsom nu görs... Del är angeläget att åtminstone här i en replik - omhan nu har tänkt sig en sådan - klarar ul om vi skall sälta oss överaktiebolagslagen i fråga om "Gripen", Isjälva sakfrågan har det kommil allt fler rapporter om färierederier som harbekymmer och skär ned sin flotta, inte bara i ulan även i andraområden, Öresundsbolagel har ekonomiska bekyrrimer. harverksamheien gäll med förlust, 1974 var det en förlust på 4 milj, kr,, 1975 enförlust på 2 milj, kr,, och beräknar man att förlusten blir mellan 5och 6 milj, kr, - med beaktande av de besparingseffekter som kan uppnås genomålgärder som är beslutade. blir del en föriusl på mellan 11 och 12 milj, kr, Idet läget menar och att vi från regeringens sida inteallenast skall sätta oss över aktiebolagslagens regler utan dessutom gå in ochsatsa lill ytterligare förluster i bolaget - ulan att här tala om var dessapengar skall las ifrån. Jag lycker att vi lill en börian skall sanera debatteni dessa två delar. 0/7?ifrågasalt nedläggning av viss jäijetrafik FruTILLÄNDER (c): tangerade frågan omsiyrelsebeslut. Jag lycker alt det är litel underligt att det inle skulle gåatt påverka styrelsebeslut. Det är precis som om styrelserummen fortfarande ärslutna världar utan kommunikation med världen utanför. Del är Ju den kontaktensom de anslälldas representanter skall upprätthålla. Nog lycker man all deföretag och styrelser som är SJ närslående, dvs, våra egna, inle skulle varauteslutna från påverkan - och särskilt i sådana här fall där sociala hänsynspelar in. Hen i (m): Kommunikationsministern redovisade förlustsiffrorna. Men Jag vill ännuen gång erinra om att de ligger på Travemiindelinjens sida. De övriga linjernahar inte blivit drabbade av föriuster men får nu bära skulden så att säga, ochdet tycker jag är ovettigt. Sedanhar vi väl inte önskat något ministerstyre i den här frågan och att man skulleköra över aktiebolagslagen. Men nog har landets kommunikationsminister ansvarför kommunikationerna även här, och något initiativ skulle man väl kunna talill fromma för landels många trafikanter över , Jagär säker på alt om man inte gör någol effekiivare från siallig sida så kommerandra företag alt lägga sig i verksamheten - det har Ju redan Torsdagenden 26 febmari 1976 Omifrågasatt nedläggning av viss Jäijetrafik aviserats inlresse frånutländsk företagsamhet - och det vore väl ändå sorgligt. Jag vill gärna understryka det angelägna i att den kvarvarandepersonalens anställningstrygghet och arbetsvillkor i första rummet beaktas. Deakuta personalproblem som uppslår i den här situationen måste naturligtvisockså lösas. Det finns alltså två personalproblem -de akuta, och de merlångsiktiga för dem som blir kvar i bolaget. Detär angeläget - och det har jag sagt i mitt svar - att SJ-ledningen, som närmastansvarig, tillsammans med de bolag som ändå är dotterföretag till SJ ser tillatt så många som möjligt av dem som blir friställda får jobb inom ,Det har vi sagt lill SJ, och man kommer naturligtvis också att se lill att såsker. Sedan har vi andra arbetsmarknadsåtgärder att sätta in. Det är angelägetför mig alt betona alt i den delen skall vi naturligtvis från regeringens sidasom vanligt agera för alt se till att de anställda får bästa möjligabehandling. Detvar den ena frågan. Den andra fick jag tyvärr kanske inle något klarare beskedom. Men det kan ju ändå vara värdefullt för mig att föra fram en litenföljdfråga i sammanhanget, innan vi avslutar debatten. Närdet gäller trafiken över drar man just in ett parstora passagerarfärior. Det är inle SJ ulan ett annat bolag som gör del. Enligtuppgift rör det sig om ca 300 ombordanställda som där kommer att mista sinaanställningar. Är del i uppfattning att staten även i detfallet skall sätta sig över aktiebolagslagen och gå in och söria för enfortsatt drift av dessa två färior? Nästa gång inträffar det i något annatfarvatten. kanske kan konkretisera var gränsen går för ingripandedå det gäller ombordanställda på färior i svenska farvatten. Det låter bra med de här åtgärderna för sysselsättningen och dearbetslösa. Men jag vill egentligen betrakta det som ell sian-dardsvar. Manivivlar inte alls på den goda viljan, men när man tänker på vilka svårighelersom finns kanske man kan tvivla på förmågan. Detär redan arbetslöshet i de branscher som de här människorna är sysselsatta i.Medelåldern är ofta hög - de som det gäller är väl i de flesta fallen över 40år. Det underiättar inte omplaceringen. är invandrare; inle hellerdet underlättar. Dessutom finns del ett inte så litel inslag av kvinnor.Uppgiften alt skaffa dem arbete är inte lätt. Oddsenmot linje är ganska starka, och därför kan man ifrågasätta om detändå inte är bättre att göra någol åt "Gripen" och inväntautredningen om trafiken eller i varje fall göra en undersökning och se bättretider och konjunkturer an. Kanske kan man, om del finns möjligheter, ge ett slagsstatligt lagerstöd, för det är ju en kapacitet som i alla fall skallbibehållas. Det kan hända alt detta trots allt samhälls- ekonomiskt skulle löna sig- att öka på arbetslösheten är inte heller billigt för staten. HenWERNER i (m): Kommunikationsministern tar ett exempel från . Del är klartalt man kan finna flera exempel, men att det går snett på ett håll gör ju intesaken bättre på andra håll. Jaghar aldrig yrkat på att kommunikationsministern skulle sätta sig överaktiebolagslagen, men nog bör det finnas möjligheter för departementet att lasådana iniliativ att man tryggar kommunikationerna i dessa leder. Hur delpraktiskt skall te sig löser man Ju inle under en kort frågestund, utan det ärväl departementets huvudvärk. Omsysselsättningen vid Sonabs anläggning i , m. m. Till det sista vill jag säga alt visst skall vi se till att vi tryggarkommunikationerna över . Frågorna gällde emellertid, om jag harläst dem rätt, fartyget . Överläggningenvar härmed slutad. § 20Om sysselsättningen vid Sonabs anläggning i , m. m. Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara ()anmälda interpellation, 1975/76:108, och anförde: frågat mig om jag vill 1. lämna en redogörelse förorsakerna lill det dåliga resultatet i AB Sonab, 2. lämna försäkringar om att deanställda i Sonab får nödig information om läget i företaget och att samrådsker med de anställda i Sonab innan avgörande beslut fattas om förelagetsframtid, 3. lämna garantier för allsysselsättningen uppehålls vid minst nuvarande nivå vid Sonabs anläggning iLövånger. Sonabbildades för att exploatera patent på den s. k. Carlssonhögtalaren.Efter alt bolaget haft Svenskautvecklingsakliebolaget som delägare överfördes 75 "n av aktiernatill . övergick resterande 25 "o av aktierna iStatsföretags ägo. Sonablokaliserades ursprungligen till . Viss produktion avhögtalare hos underleverantör i påböriades omkring . Någol ärsenare beslöt bolaget au bygga egen fabrik i , vilken invigdes år 1972.År 1974 förvärvades AGA Mobilradiorörelse med fabrik i . Sonab har verksamhet påtre platser här i landet, nämligen i , Torsdagenden 26 febmari 1976 Omsysselsättningen vid Sonabs anläggning i , m. m. 1Lövånger tillverkas huvudsakligen högtalare, kommunikationsradioprodukter ochpersonsökarsystem. Produktsortimenlelomfattar audioprodukter och kommunikationsprodukter. Sonab har sedan år1970 gått med föriusl. blev den ekonomiska krisen akut med en förlustpå drygt 50 milj, kr. Också är 1975 gav stora förluster, ca 35 milj, kr. Förlusternasammanhänger framför allt med överkapacitet på marknaden, en överdimensioneradadministration, olönsamma dotterbolag, lagerförluster i agenturrörelsen samt lidigarebrisier i ekonomistyrningen, Sonabhar genom olika åtgärder sökt minska förlusterna. De ålgärder som harvidtagits har dock visat sig vara otillräckliga för att vända den ekonomiskautvecklingen, 1 en av Sonab företagen utredning föreslås nu att företaget skalldelas upp pä två produkldivisioner, audio och kommunikation. Avföretagets ca 960 anställda finns f n, ca 260 i , Om de av Sonabföreslagna åtgärderna vidias kommer tillverkningen av kommunikationsradioprodukteroch personsökarsystem i all flyttas till under är 1976,Detta skulle innebära en personalreducering i , Jaghar erfarit alt personalorganisationerna har bildat en gemensam fackligarbelsgrupp för den fortsatta rekonstruktionen av Sonab, Arbetsgruppen harbeslutat att anlita en egen ekonomisk konsult, s, k, arbets-lagarkonsult.Konsultens arbetsuppgift blir att tillsammans med den fackliga arbetsgruppenta del av och granska del material som ligger lill grund för den av Sonabföreslagna rekonstruktionen. Dessutomhar en arbetsgrupp tillsatts för all samordna ansirängning-arna att finna enlösning på de sysselsättningsproblem som kan uppslå vid en eventuellpersonalreducering i , I denna arbetsgrupp kommer att ingårepresentanter för Sonabs ledning, personalen, kommun, StatsföretagAB saml . För att underlätta arbetsgruppens arbete kommeringa varsel om uppsägning att göras i före , Beslul ompersonalminskning och åtgärder för att minska konsekvenserna vid en eventuellpersonalminskning korn-mer att fattas först sedan arbetsgruppen har lagt framförslag. Jag tackar för svaret på min interpellation om förhållandena vid Sonaboch om hur framliden ser ul för förelaget. Minförsta fråga i interpellationen gällde orsakerna lill det dåliga resullatelvid Sonab, och på den frågan anser jag mig inle ha fåll elt tillräckligtuttömmande svar. Personalen i och har ställt liknande frågorbåde lill Sonabs och Statsföretags styrelser och till industriministern, ochpersonalen har samma omdöme om de svar som man då har fått. Jaghar i min interpellation bl, a, tagit upp Sonabs inköp av AGA Mobilradio iGävle, 1 flera skrivelser lill industriministern saml till Sonabs och Statsföretagsstyrelser har de anslälldas organisationer begäri svar på samma fråga som jagnu har ställt, men inte heller de har fått någol besked. Redan när AGAMobilradio köptes av Sonab var de anställda i och kritiskamot köpet. De fick inte informalion om att Sonab planerade inköpet, de fickinle reda på vad köpet egentligen innebar och de kände stark oro för vad detnya produktionsslällel i skulle komma att innebära för deras egna jobb.De visste nämligen att kapaciteten i och var tillräcklig.Den motivering som angavs av företagets styrelse var alt samgåendet "skulleslärka Sonab " och all "sysselsättningen därmed skulletryggas för de anställda på Sonab", Personalenreagerade siarkt mot mörkläggningen av affären. De anställda har också i olikaomgångar och på skilda sätl uttryckt sitt missnöje med den bristfälligainformationen i företaget. Bl, a, skrev inom Sonab i imaj månad 1975 lill industriministern om den. Det brevet besvaradeindustriministern ell halvår senare, Isitt brev pekar personalen på att bokslutet visar en föriusl på ca 50milj, kr. Bokslutet visade ca 2 milj, kr, i förlust och ca 21/2 milj, kr. Den avgörande skulden till förluslen på 50 milj, kr, förslå årelefter samgåendel med AGA lillskriver personalen nalurligtvis detla samgående, Sonabsstyrelse har svarat på brevet i en bilaga lill industriministerns svar lill deanställda. Man säger där alt köpet av AGA behövdes för attproduktionskapaciteten skulle bli tillräckligt stor. Den ulredning som gjortsen kort lid därefter - sedan 1975 års bokslut visat en förlust på omkring 35milj, kr, - innebär att produktionskapaciteten på de olika produklionsställenaär minsl 50 "o för stor och att fabriken i , alltså detursprungliga produktionsslällel för Sonab, ensam har fulll tillräckligkapacitet för Sonabs behov. Personalen i och har dragitslulsatsen alt de nu mister sina jobb genom det olyckliga köpel av AGA, VidSonab i är lägel efter köpel all man kör med en kapacitet som liggerlångt under lönsamhetsgränsen. är kapaciteten för stor med hänsyntill vad man har möjligheter att sälja, Detla är ganska enkla fakta, som variejobbare ser och begriper. De vill nu höra industriministern förklara del härköpel och framlägga filosofin bakom det. Jagnoterade alt industriministern inte med ett ord nämnde all Sonab vid köpetöverlog orderstocksförlusler pä över 15 milj, kr. Och betalade man ändå enköpeskilling på mellan 30 och 40 milj, kr, vid företagsförvärvet. Jag anhålleratt industriministern redogör för affären med AGA, Jaghar träffat represenlanler för personalen. De är naturligtvis bittra ochbesvikna över att Sonab gjort denna affär. Inte heller de har lyckats trängaigenom den mur av frågor som återstår kring affären, som de betraktar som i höggrad orsaken till förelagets och deras egen nuvarande situation. Om sysselsättningen vid Sonabs anläggning i , //?, m. Omsysselsättningen vid Sonabs anläggning i , m. m. Metallsavdelning i har också bett all få tillsätta en egen utredning. Mangjorde det då ryktena började gå om företagets svåra läge och dådel blev känt att det fanns en utredning som föreslog drastiska inskränkningari driften i och , Man ville göra denna granskning innanSonabs styrelse och sedan tog ställning tillutredningsförslaget om inskränkningar. Tyvärr hade inte de båda styrelserna tidatt vänta på att Metalls expert fick göra sin granskning utan fattade beslutinnan den möjligheten kunde utnyttjas. När sedan beslulel framlades åkteordföranden i Sonab - han är också vice ordförande iStatsföretag - upp till för att ge informalion. De anställda blevmycket missnöjda med detta informationstillfälle. hade mycketbegränsad tid lill sitt förfogande - han skulle resa tillbaka till Stockholmsamma kväll. På de frågor som hann framställas kunde han inte ge någottillfredsställande svar, han var inle tillräckligt informerad. Personaleni och är naturligtvis chockad och rädd för framtiden. Deanställda där funderar på om de kommer att få behålla sina jobb eller få någonlikvärdig sysselsättning. Särskilt bekymmersamt är läget i , det slårklart för alla som någorlunda känner lill de lokala förhållandena. Lövångerär en mycket liten ort i närheten av , Den är hell beroende avföretaget , Stora kommunala investeringar har gjorts i sedanSonab etablerade sig där , Ett slorl bostadsbyggande harsalts i gång med betoning på villabyggande, eftersom det är naturligt i en ortav den här karaktären. Här har alltså både samhället och de enskilda anställdagjort slora investeringar, och de är nu bekymrade över om dessa kommer att visasig ekonomiskt och psykologiskt hållbara . Delsom kan lindra och dämpa oron är ell klart uttalande frän industriministern,att Sonab och Statsföretag och i sista hand regeringen lar ansvarei för deanställda i , garanterar dem ett likvärdigt jobb också . Detär det beskedet som de anställda och hela den här regionen väntar på. Hen i Agnas (m): Utöver del som har fört fram och som gäller självahändelseförloppet vill jag anföra några principiella synpunkter i min egenskapav invånare i del län som närmast berörs. Jaghar med inlresse läsl industriministerns svar - det är ett svar men ger ingenlösning på problemei. Mot slutet säger industriministern all en arbetsgrupp hartillsatts som jobbar med frågan, men hur jag än studerar papperet växer inlemilt förtroende för del som håller på all göras, Lålmig tala som en vanlig medborgare, en vanlig skattebetalare i den här regionen.Skellefteåregionen, som del egentligen gäller, har haft många problem. Därfinns en myckel dukiig befolkning, en ganska omfallande småindustri, haniverkoch annat. Men man har lidit av alt där inte funnits möjligheterlill högre utbildning - man har kunnal konstatera all fån allting, Varieindustri och varie företag är omistliga och nödvändiga. Därför har man på mångahåll sett räddningen i Statsföretag, 1valet och i tidigare val har man sagl - och man kommer förmodligen ausäga del också inför valet - alt det enda som garanterar enframtida trygghet är all vi litar på regeringspariiei och på sialensverksamhel. Del rikias ibland våldsamma allacker mot den privataföretagsamheten, som man säger har svikit, I en motion som gällerVästernorrlands län och som har väckts av en kommunist vid årets riksmötetalas det ironiskt först om hur staten har svikit och sedan om hur bolagen harsvikit. Jag skall inle gå in på den molionen i detalj. Myckel i den är i sakrikligt, även om motionären använder sig av överdrifter vid utformningen avsill malerial. Omvi ser tillbaka på den siatliga verksaniheien i finner vi att därhar funnits många fler anställda än nu på en mängd områden för statligverksamhel - lele, posl, lull, SJ, vägverkei, för all bara nämna några. Del harskett rationaliseringar - och det är ju i och för sig alldeles rikiigi - sommedfört all en hel del personal blivit överflödig. De gamla växlarna som fannspå telesidan hart. ex. lagts ned, och del är naturligtvis alt hälsa medtillfredsställelse. Del är bara del att det inle i stället har kommil någonannan verksamhet som ger sysselsällning. När dessa ra-lionaliseringar gjordesbehövdes del kanske inte någon annan verksamhel; var del gott omarbele. Men har vi sett vad det betyder att vi inle fåll någonlingannal i siällel. Mankommer här även in på frågan om lokaliseringen av förelag lill länei. Del harkommil myckel få förelag. Framför allt har vi inle fått företag som ger mångasysselsättningstillfällen. All lokaliseringar uteblir är inle bra. Jag har hären skrivelse som i avgav sedan.Länsstyrelsen skriver i fråga om decentraliseringen av statlig verksamhet:"Del är uppenbart att tilltron till statsmakternas regionalpoliliskasatsningar kommer all avsevärt rubbas om klart ullalade och beslulade åtgärderinte effektueras eller urvattnas under en uttänjd handläggning." Mankunde i delta sammanhang ha myckel alt säga som inle direkl hör till saken mensom visar alt vi i denna region har många svårigheter. Närjag var barn talade man om statens trygga kaka. För dem som är anställda i dethär statliga företaget i har det som hänt en chockartad verkan. Isvaret talas om principerna för lösningen av problemet med dålig lönsamhei iell slalligl bolag. Det gäller här elt företag som har anställda dels i vårregion där uppe i glesbygden i norr, dels i . När så verksamhetenblir olönsam och man måste göra inskränkningar, drabbar det oss där uppe inorr. Del är kanske riktigt i det här speciella fallet, men jag vill fråga hurman gör i andra fall. hur man i slorl förfar i sådana här lägen. Är det alllidså att indragningar inom slora statliga koncerner, som har verksamhet både uppei norr och på andra håll. Omsysselsättningen vid Sonabs anläggning i , m. m. 0/7?sysselsättningen vid Sonabs anläggning I , m. m. drabba oss i den här delenav landel? Av 960 anställda finns 260 i - del finns alltså 700 påannal håll. Borde det inle ha varil möjligl all jusl vår del av landet fånbehålla verksamheten? Jag har hön au 1. ex. det personsökarsyslem som manlillverkar i har en bra marknad. Anställda vid företagel har påståttall del systemet kan utvecklas och säljas. Jag uppfattar svarei så all dellasyslem tillverkas i . Varför kan man då inte länka sig en fortsäilningav den verksamheien? Personligenhyser jag en stark oro för framtiden. Det bedrivs tydligen en politik här ilandel som nödvändiggör statlig verksamhel. Del blir svårare och svårare alt laenskilda initiativ och all driva enskilda förelag. En mängd familjeförelag slåsut, och många måste av olika anledningar sälja sina företag - de ser ingenannan möjlighel. På del säiiel uppkommer problem på olika områden. Hur skalldet då bli i framliden? Förlroendel är rubbat. Jaghar haft tillit lill den enskilda föreiagsamheten, men jag har insetl all del är ohyggligt svårt för en människa all slarta och driva eti företag just iNorrland. Jag anser att skattepolitiken är anledningen till detla. Idagens nummer av återges en attack i moi ledningen fördel staisägda Sonab.