prot · FY0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. vel alla vi som harsysslat med kompetensfrågor, men strävan bör ändå vara den somkompelenskommillén har gett uitryck för. Proposiiionen och utskousbetänkandelinnehåller heller inle nägon invändning mol denna slrävan. Detled i ett antagningsförfarande som sedan kommer, efter del alt både denallmänna och den särskilda behörigheten har fastslagits, är all göra ell urvalbland de sökande. Del är inle nödvändigt att påpeka all urval bara behövergöras när antalet sökande till en utbildning är större än del antal plalser somstår till förfogande. I urvalsavsnillel finns en räcka moderalreservationer, nr9-12; en av dem, nr 10, stöds också av . Den första och längsta avmoderatreservalionerna gäller urvalsgrunden arbetslivserfarenhet. Tanken påarbetslivserfarenhet som merit vid urval till högskolestudier fördes fram avkompelensulredningen, och försök slarlades på iniliaiiv av den utredningen år1971 vid socialhögskolorna. och en gemensam undersökning av dem som hade böriat på våren1971 resp. och alltså hade läst fyra resp. tre terminer. Någratolkbara skillnader i studieresultat mellan dem med och dem ulanarbetslivserfarenhet kunde inle registreras för dem med fyra terminers studier.Bland dem som hade tre terminers studier kunde man däremot registrera någotlägre medelpreslalion för dem med arbetslivserfarenhet än för dem utan dennaerfarenhet. Vitittade också på en annan undersökning rörande de 25;5-or som böriade vidsocialhögskolorna 1970 och alltså hade studerat i fem terminer. Den tyder päall de med arbetslivserfarenhet hade större startsvårigheter på grund avsiudieovana och vissa brister i en del färdig-helsämnen men att de kompenseradedetta senare under studierna, bl. a. genom ökande studiemotivation. Mol den härbakgrunden och med hänsyn till vad direktiven sade var det ganska självklartför kompelenskommillén all föreslå arbetslivserfarenhet som en merit. Desiffermässiga detafierna i förslaget skall jag inle gå in pä här. Jag nöjer migmed att konstalera all förslagen i stort innebär all all arbetslivserfarenhetskulle räknas som merit och alt poängen för den skulle adderas till betygspoängendär sådan fanns. Dessutom skulle de med arbetslivserfarenhet garanteras en vissandel platser, liksom de som söker direkt till högskola frän gymnasiet påmotsvarande säll skulle garanteras en viss andel platser. Införandel avarbetslivserfarenhet kommer naturiiglvis att ge studerandegrupperna ihögskolan inom olika ulbildningar en mer varierad sammansättning. Del anserutskottet vara en vinst för högskolan som helhet. Införandet avarbetslivserfarenheten som merit ökar naturiiglvis också möjligheterna för devuxna yrkesarbetande att konima in på högskolan. Moderalreservationen9 förordar KK;s förslag till ulbildningsmodell och ställer detta i motsättningtill utskottets förslag, som innebär en form av kompromiss mellan proposiiionenoch kompeienskommilténs förslag. redogjorde i sill förstainlägg en del för delta. och del finns inle mycketmer all tillägga. Olika bedömningar av lättheten all förklara olika modeller,olika bedömningar av modellernas enkelhet, av arbetslivserfarenhetens värde ochav värderingen av direkt övergång frän gymnasieskolan har lett lill förord avolika modell. Eftersomdetta med arbetslivserfarenhet som merit över hela högskolan är en nyhet, ärdel svårt alt bestämt uttala sig om den ena modellens effekter jämfört-med denandras. Vi kan ju inte göra ell slutgiltigt test eftersom vi inle kan göraexperiment i mera strikt mening. Därför kan vi inle heller dra slutsatser omorsakssamband. Del är alltså egentligen inle del modellval som moderaternagjort som föranleder kommenlarer. Visserligen talade om drastiskaskillnader i fråga om föfid-verkningarna av ä ena sidan ulskollels modell och äandra sidan mo-deratreservalionens modell. Jag är van vid - de är ofta drastiska - sä jag drar av litet pä skillnader. Då kanske del inte blir sä vådligt. Detsom förvånar är egentligen pläderingen i moderalreservationen. Utskottetsurvalsmodell sägs fä långtgående konsekvenser, och så målar man i bredapenseldrag en ulveckling som kommer all missgynna sluderande från siudieovanamifiöer samt kvinnor. Från mycket bestämda påståenden om den nuvarandearbetsmarknadssituationen kommer fram till allarbetslivserfarenhet som merit på del säll som utskottet föreslår kommer attinnebära att en breddning av rekryteringen motverkas, dvs. genomarbetslivserfarenheten som merit krymper rekryteringen socialt sett. Dennaförutsägelse är moderalerna ensamma om alt göra. Alla de Övriga partierna görden omvända förutsägelsen, nämligen alt rekryteringen komnier all breddassocialt sett. för i en del av reservationen del resonemanget att iden nuvarande arbetsmarknadssituationen skulle sådana grupper i samhället somhar lätt all skaffa sig kontakter gynnas genon-i all de lättare kan skaffa sinabarn tillgodoräkningsbar arbetslivserfarenhet. Tilldet är alt säga för det första, all i ell samhälle av vår lyp med en ganskastor social skiktning har naturiiglvis alllid de övre skikten vissa fördelar.Del tror jag inte ens att urvalsmodell kan ändra mycket på. Fördet andra kan sägas att i princip är ju all arbetslivserfarenhet tillgodoräkningsbar.Det minskar de övre skiktens favörer som hyser farhågor för. Delhade däremot inte varil fallel, om förslaget inneburit all enbart viss förstudierna s. k. särskill värdefull arbetslivserfarenhet skulle hameriivärderals. Fördel tredje - eftersom det är jag resonerar med - kan upplysas omall i ell särskilt yttrande i U 68 sagt följande omarbetslivserfarenhet: "Odefinierad och ospecificerad arbetslivserfarenhetbör inte få tillgodoräknas som förstahandsmeril. Arbetslivserfarenhet börprimärt ha anknytning till den sökta ulbildningen." Om hade varil ledsfiärnan för kompetenskommittén, propositionen ochutskottet, skulle kanske farhågor Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. haft mera fog för sig ände har . Förutomarbetslivserfarenhet skall ju betyg vara merit - det råder inga delade meningarom det. Bådekompelenskommillén, regeringen och utskottet anser att betygens meritvärdeskall utgöras av ell medeltal av betygen i avgångsbetyget. Det är huvudregeln,och jag tar inle upp några kompletterande detafier utom pä en enda punkl, därmoderata samlingspartiet, och folkpariiel har en reservation, nr 10, Denpunklen gäller betyg i kompletterande ämnen som är särskilda förkunskapskrav.Enligl kompelenskommillén, propositionen och utskottets förslag skall betyg idessa kompletterande ämnen inte räknas in i belygsmedelvärdel. varinne pä del i sill inlägg och kommenterade del ur sin synvinkel. Jag vill sägaföfiande; Fördelarnamed den ståndpunkt vi har intagit är för del första att man undviker alt sammaperson har olika urvalspoäng för olika ulbildningar, vilkel skulle görasystemet onödigt komplicerat. För del andra förstärker man inte belygshelsenoch betygsfixeringen med den här modellen. För det tredje skulle del, ombehörighelskomplelterande betyg fick räknas i kvotgrupperna 1 och 2, bli enannan behandling av dem som tillhör dessa grupper än av dem som tillhörkvolgrupp 3, som ju inte kan fä räkna betyg som meriter, eftersom man där inlehar jämförbara avgångsbetyg. Nackdelarnamed förslaget i reservaiionen 10 om all man skulle få räkna inbehörighelskomplellerade ämnen är att man då skulle återinförakonkurrenskompletteringen. Den har ju funnits en gång men den logs bort, ochdel var naturligtvis inte ulan skäl. Vi vel att den medförde långvarigakompletteringsstudier, vilket gynnade dem som hade goda ekonomiskaförhållanden. Komplelleringsstudierna förbättrade egentligen inte hellerprognosförmågan särskill mycket. Differenser inbördes, nämligen mellan personermed höga betyg som är vunna genom kon-kurrenskomplellering på del lidigaresättet, säger egentligen ganska litet om skillnaderna i förmåga att studera. Ireservaiionen 10 uttalas också farhågor för s. k. taktiska val. Man använderinte uttrycket taktiska val i själva reservationen, men användedet här i sin plädering, och därför kan väl jag få använda del också. Utskolletsäger alt om tendenser till taktiskt val skulle iakttas i gymnasieskolan bördel ankomma på regeringen och berörda myndigheter att vidta åtgärder.Utskottet är alltså öppet för de här sakerna. Delkan tilläggas alt del inle alllid är så lätt alt avgöra vad som är taktisktval. Det kanske man skall fundera litet över. Överhuvud taget kan jag inte, när jag läser reservationen 10, väria mig för tankenatt reservanterna understundom blandar ihop berhörighet, meritvärdering ochurval. Del fanns ett inslag i anförande som gjorde all minmisstanke förstärktes litet. är del inte så lätt att hålla detta isär,men n-ian får inte blanda ihop det när man skall diskutera dessa saker. Detsom fördras för att fullgöra en ulbildning skall ju ligga i behörighetskravenoch inle i en lägre eller högre urvalspoäng. Det är viktigt att slå fasl della,för det är skillnaden mellan behörighel och meritvärdering. Utskottethar för sin del, precis som kompelenskommillén och departementschefen ipropositionen, bedömt de samlade fördelarna med all inle räknabehörighetskompletterade ämnen som större än fördelarna med del förslag som nuåterfinnes i reservationen 10 och därför kommii lill den ståndpunkt som viredovisat i utskottsbetänkandet. Detfinns en moderatreservation ocksä om könskvotering - sådan förekommer bl. a. iförskollärarutbildningen. Del är moderalreservalionen 11, i vilken begärs elluttalande om att könskvotering inte bör få förekomma vid urval av sluderandelill högskolan. uttryckte sig ungefär så, all hon lycker inte omvåld, och hon kallar könskvotering för våld. Därför tyckte hon alltså inte omkönskvotering. Del är naturligtvis elt sätt all definiera saken ordmässigt,men reellt spelar det ingen roll. Skulle vi kalla könskvolering för våld, så ärdel en massa saker och ting i samband med utbildning som vi fär kalla för våld,och det kanske är alt göra litet för slort våld på språket, . Utskottethar inle heller varil särdeles entusiastiskt inställt lill könskvolering. Menom ingenling händer med könsfördelningen inom en viss utbildningsseklor och omingenting annat än könskvolering hjälper mol en könsmässig snedfördelning, säanser i vafie fall utskottet all man inte skall vara förhindrad all pröva ävendel medel som könskvotering innebär. Man kan ju hitta olika medel att försökakon-ima lill rätta med sådana här snedfördelningar. Om nu könskvotering kanvara ett sådant medel bör man inte vara förhindrad att använda det. gällerdel också en försöksverksamhet, och utskottet har ingen invändning n-iot attden fortsätter t. v. Sedanfår jag kanske göra det tillägget all del näslan utmanar löjet när man imoderatreservationen II förfasar sig över de ynkliga tvä tiondels poäng medvilka manliga sökande till förskollärarutbildningen får ligga under denmeritpoäng som fordras för inträde i vafie behörighels-grupp. Del slora nummerman försöker göra av della lycker jag inle står i rätt propolion till frågan iövrigt, och därför verkar det nästan löjligt. Imoderatreservationen 12 kräver man all del redan nu skall göras en ulredningför att förbereda en reform av systemet för intagning till högskolan. HerrNordstrandh sade att inle var nöjda med nägol av de urvalssyslemsom presenterats ulan ville ha helt nya former - vad han nu menade med del. Ochfru gick vidare på den linjen sedan, när hon var uppe i talarstolen.Det som bekymrar är uppenbarligen att det är så svårt alt behandlaalla rätlvisi. Del kan man ju instämma i. Det är svårt att få rättvisa system.Men del allra svåraste är kanske att avgöra vad som är rättvisa. Del kan varaolika för olika personer. vill ha prov för all utröna lämp- Reformeringav högskoleutbildningen tn. De vill ha provför den allmänna behörigheten och de vill ha prov för de särskildalämpligheierna lill olika ulbildningar. Men jag vel inle om det blir merarättvist med prov. Man kan ju bara tänka på den provrädsla som finns hos mängamänniskor och som är dokun-ienterad, och man kan fråga om de människorna görsig själva rättvisa i ett sådant system. HerrNordstrandh sade all alla bör kunna bedömas på samma sätt och på lika villkor,men vad är del? Sättet och de yttre villkoren kan tyckas vara lika, men delfinns ju något bakom de yttre situationerna ocksä. Del kan förefalla vara likavillkor all man får genomgå samma prov, om man som moderalerna inte bryr sig omvad som har legat före i tiden och pä vilket säll vederbörande har skaffat sigkunskaper. Då kan det verka som om man blev bedömd på lika sätt. Men om man serbakom fasaden kanske systemet med prov inte är att bli bedömd på lika villkor,hell enkelt därför all människor reagerar olika i en prov-situation. Sedanräknade upp en rad detafier som man skulle slippa om vi tillämpadeden provmodell som moderalerna lanserar- men som de inle har närmarepreciserat. Jag tror all bl. a. nämnde att man då skulle slippaalt rangordna människor. Men jag frågar mig hur det skall gå till. Enrangordning har man ju därför att det finns fler sökande än plalser, och delkommer väl all vara förhållandet pä vissa utbildningar även i fortsättningen.En rangordning slipper vi väl dä inte ifrän. Jag menar alltså att det kanskeföfier en del detafier även med förslag. Jagvill också framhålla alt studielämplighelsprovets växlande öden säger mig attäven ett provsysten-i rymmer stora vanskligheler. Ingen är väl okunnig om detidvis ganska upprörda diskussioner som förts om studielämpligheisprovel. Utskottethänvisar f ö. lill de klara uttalanden om .fortsatta utvärderingar avbehörighets- och urvalssyslemel som gjorts i proposiiionen och ikompetenskommittén, och utskottet stryker dessutom för egen del under att delär angelägel med en utvärdering och det bör kunna räcka. Sedan kan man intelåta bli alt jämföra uttalande i deras reservation - där del inleär sä noga med hur kunskaperna har inhämtats - med den peiighet i detaljer sommoderaterna ådagalagt i lidigare reservationer när det gällt betyg ochdokumentation. Men del kanske skall bli litet andra och friskare fläktar iframtiden, om fär denna nya konstruktion av proven genomförd. Vadsedan angår moderatreservationen 15 om betygssystemet finner jag mig inlebehöva kommentera den på annal sätt än att hänvisa lill utskottets motiv -son-: också är propositionens - att betygssysten-iel för högskolan bör las upptill prövning när arbetet n-:ed betygssystei-:-:et för underliggandeskolforn-ier har avslutats. Dessuton-| kan man kanske till-lägga att detverkligen är ytterst fina nyansskillnader mellan utskottet och reservationen.Utskottet slår fast att riktpunkten bör vara en tregradig betygsskala, men all delskall finnas möjligheter till variationer. Den skrivningen tycker jag attreservanterna egentligen borde ha varit nöjda med. Därmedhar jag behandlat alla de reservationer som berör kompetensfrågorna och skallgå över lill ell antal reservationer som är sinsen-iellan litet olika men somalla har del gemensamt all de berör universitetslektorerna. I reservaiionen 2vidhåller och vpk att man nu skall besluta om alluniversitetslektor skall ha rättighet att fiänstgöra i forskning/forskarutbildning.Utskottet avvisar detta med hänvisning till att utskottet föreslagit riksdagenatt som sin mening ge regeringen lill känna vad som anförls beträffande översynav de organisatoriska förändringarna för samspel mellan grundutbildning ochforskning/forskarutbildning, och utskottet anser all detta översynsarbete inlebör föregripas. Ireservation 3 kräver moderalerna alt en parlamentariskt sammansatt utredning omuniversitetsforskningen tillsätts. Del har utskollet avstyrkt. Reservanternasäger all forskningen inom universiletsseklorn i hög grad berörs av denorganisalion av universitets- och högskoleutbildning som kommer att gälla sedanställning tagils lill U 68:s förslag. Det är i och för sig rikligt. Menutbildningsministern har annonserat attforskarulbildningsutredningen skall få tilläggsdirektiv om att la upp dennafråga. Jag kan därför avstå från att göra ylleriigare kommenlarer till denreservaiionen. Jagkan i stället snabbi gä över lill reservaiionen 20. Bakom den slår moderala samlingspartiet,folkpariiel och halva - i utskottet, måste jag väl tillägga. Vadcenterpartiet i som helhet lycker om den här reservationen fär vi välse vid voteringen. Reservanternaanser all vetenskaplig och pedagogisk skicklighet bör tillmätas lika värde vidtillsättningen av fiänst som universitetslektor. tillade somen motivering lill den ståndpunkten att det var av omtanke om forskningen somman ville att vetenskaplig och pedagogisk skicklighet skulle tillmätas likavärde. Man skulle kunna vända på det och i stället av omtanke om denpedagogiska aktiviteten vid universiteten instämma i propositionens förord föratt pedagogisk skicklighet skall väga tyngst vid tillsättning av fiänst somuniversitetslektor. Skälet för det är att universitelslektoralen företrädesvisär avsedda för undervisning. Dä bör också den pedagogiska skickligheten vägatyngst vid tillsättningen av fiänslerna. Utskottet biträder här förslaget i propositionen. Jaglycker att del är en rimlig men myckel senkommen korrigering man gör när man nulåter pedagogisk skicklighet tillmätas större vikt inom högskolan än man gjortlidigare. Del är verkligen . Om man fär ändradefiänsteorganisatoriska förhållanden med en ufiämning mellan t. ex. professoreroch universitetslektorer vad avser både undervisning och forskning, fär man välgöra en förnyad prövning av avvägningen niellan dessa befordringsgrunder. Refonneringav högskoleutbildningen m. m. det är anser jag attdel är vettigt alt den pedagogiska skickligheten sätts i främsta rummet när detgäller universitetslektorerna. Ireservalion 21 slutligen har moderater och folkpartister yrkat att tillsättningsmyndighetför fiänst som universitetslektor liksom hillills skall vara regeringen. Ipropositionen förordas all univeriletsleklorer skall tillsättas avUHÄ, och utskottet tillstyrker förslaget i propositionen. Lålmig sedan göra en personlig reflexion om lillsällningsfrägorna. Jag lycker alldel över huvud taget har gjorts alldeles för slor affär avfiänslelillsättningarna vid universiteten. Tjänster borde inte tillsättas högreupp än vad som är oundgängligen nödvändigt. Tillsättning av UHÄ borde räcka,tycker jag, för alla högre fiänster vid universiteten. Jag lycker inte all detvore någon skada skedd om så blev fallel i framliden. Meddella, fru lalman, ber jag att fä yrka bifall till utbildningsutskottetshemställan, på samtliga punkter i betänkande nr 17. () kongenmäle; Del är självklart all i skulle kommentera delill utbildningsutskottets belänkande fogade reservationerna såväl i egenskapav ledamot av U 68 och av kompelenskommillén som i egenskap avsocialdemokraternas föredragande och talesman i när det gäller U68-frägorna. Delär svårt för mig all på den korta tid som står till förfogande hinna svara päde frågor som i ställde. Jag skall därför begränsa migtill ell fätal av dem, men jag skall använda min lid fullt ul. Jag ber omursäkt om framställningen därför blir litet hoppande. Det beror på den takt medvilken drog frågorna. Det är inle läli all hinna med alt svarapå alla. Lålmig först cilera exakt vad jag sade när det gäller väldet. Jag sade allkönskvotering är våld i den betydelsen all n-ian gör inträng i den enskildesegen kompetens genom att ge företräde resp. motsatsen enligl andrabedömningsgrunder än de rent meritmässiga. Detta är moderata san-ilingspartielsuppfattning. Det hade varit intressant att få höra hur iBarkarby vill kommentera del faktum au ett ökal antal män nu påböriarsjukvårdar- och sjuksköterskeutbildning. På del området har vi inte någonkvotering, och där ökar antalet manliga personer i minst lika hög grad. Sedanlog i upp det gamlakonkurrenskom-plelieringsförfarandet och ville med della jämställa vårt krav päall behörighelskomplettering skall räknas till sill fulla värde. Då villjagerinra om all den gamla konkurrenskompletteringen rörde fall där man förbättradesina redan existerande betyg i etl ämne, medan vär behörig-heiskon-ipleiteringoch kravel n-ied anledning av de betygen gäller att man, i de fall dådet försärskild behörighel fordras kunskaper eller meriter i ett visst ämne, ocksåskall kunna tillgodoräkna sig de meriterna lill deras fulla värde. Vihar föreslagit delta, bl. a. mot bakgrunden av alt del kommer alt minska detaktiska val som i annal fall kommer all göras i gymnasieskolan. i kan väl inle undgå att hålla med mig om att, för en somabsolut vill komma in pä en mycket högt eftertraktad utbildningslinje av typenläkare, landläkare eller annal yrke, den säkraste vägen självfallet är allväfia enklaste länkbara tvååriga linje, såsom konsumlionsleknisk eller annanlinje i gymnasieskolan, för all med höga betyg - om möjligl med femmor i allaämnen - därefter komplettera betygen med treor i de behörighetskrävandeämnena. Därmed garanteras man inträde. Vi anser att detta är fel. Vi vill inteatt en sådan taktisk bedömning skall ligga till grund för inträde. Jag är ledsen för all min lid nu är ute. Del hade funnits myckel merall beröra här. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. HenNORDSTRANDH (m) kon genmäle; Eftersom i så ingående har ägnat sig ålmoderatreservalionerna, får jag väl säga ell par ord om dem som jag tidigaresjälv har konn-nenterat. Delgäller försl och främst frågan om universitetslektorernas ställning. Jag villbara säga att visserligen är universitelsleklorsfiänslerna företrädesvisavsedda för grundläggande ulbildning, och del skall de väl vara även i forlsätlningen,så på den punkten är vi ense. Men vi menar att också de universitetslärare somhuvudsakligen ägnar sig ål grundläggande ulbildning bör, för att dennautbildning skall bli av högsta kvalitet, ha hög vetenskaplig kompetens ochkontinuerligt ha räll. kanske t. o. m. skyldighel, att delta i forskning ochforskarutbildning. Deltaär orsaken till alt vi dels icke kan acceptera propositionens härda tryckandepå framför alll undervisningsskickligheten, dels icke kan acceptera alluniversitetslektorerna icke ges rält eller skyldighet att delta i forskning. När det gäller universitetsforskningsulredningenhann jag kommentera yrkandet och reservationen redan i mittinledningsanförande, sedan ulbildningsminislern sagt alt han skall lälaombesöria den önskade utredningen genom tilläggsdirektiv tillforskarulbildningsutredningen. Jag noterade delta med lacksanihet, men man velju aldrig vad som händer. Därför tycker jag inte all vi tills vidare haranledning att ta tillbaka värt yrkande, ulan del fär kvarstå, även om detverkligen skulle bli sä, att tilläggsdirektiv med det snaraste kommer att geslill forskarulbildningsutredningen och alt denna dessutom kompletteras medrepresentanter för de politiska partier som inte är representerade där. i (s) kort genmäle; är nästan notoriskt misstänksam. Han säger att"man vel aldrig vad som händer", trots att utbildningsminislern hartalat om all han avser att ge forskarulbildningsutredningen tilläggsdirektiv.Herr Nordstrandh är som den ståndaktige tennsoldaten - han Reformeringav högskoleutbildningen m. m. häller fast vid sittyrkande trots della besked. Jag lycker att del är onödigt. Propositionensförslag att vid tillsättning av universitetslektorsfiänst den pedagogiskaskickligheten skall vara den tyngst vägande befordringsgrunden och därnästvetenskaplig skicklighet innebär att man rättar lill ell lidigare avvitaförhållande, då pedagogisk skicklighet nästan inte tillmättes någon betydelsevid tillsättande av fiänster där del framför allt gällde att handhaundervisning. Jag tycker att detta förslag balanserar bra med de bestämmelser somgäller vid tillsättande av professorsfiänster, där vetenskaplig skicklighetväger tyngst och pedagogisk skicklighet kommer i andra hand. Sedantill om taktiska ämnesval. Jag tror inle all vi med någol systemhelt kan gardera oss mot sådana taktiska val.