prot · FZ0984 · 1975-12-31 00:00:00 — Molionärernahar begäri att pensionskommittén skall beakta detla inför avlåiandei av sinasynpunkler på pensionspoäng och slandardsäkring av pensionssystemet.Betänkandet kommer ju ändå lidigast , och ledamöterna hargod tid på sig alt fundera. Alltså är motions-yrkandet minsl sagl rimligl. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall lill den vid betänkandet fogadereservationen. Den motion som behandlas i betänkandet är en upprepning av motionersom har behandlats . Motionärerna kommer igen även , trotsatt de tidigare inte har haft några framgångar med sina framstötar i dennariklning. De har inga framgångar heller i ulskoltet - vi avstyrkermotionen. Vi gör det framför alll med den motiveringen att hela problemkomplexetbeträffande frågan huruvida den nuvarande övre gränsen för beräkning avpensionsgrundande inkomst är rält avviigd eller bör höjas med hänsyn tillutvecklingen efter lilläggs-pensioneringens tillkomst utreds avpensionskommittén. Av årets korn-mitiéberätielse framgår all pensionskommitténavser att avge ell betänkande orn intjänande av pensionspoänginom tilläggspensioneringen, om avgiftsreglerna inom socialförsäkringarna ochom stan-dardsäkrin: av pensionssystemet. Under sådana förhållanden anser utskottetatt man bör avvakla det belänkandet innan man tar ställning tillmolionsyrkandei. passade på alt vädra sitt missnöje med Hagauppgörelserna. Hanmenar alt löntagarna har blivit lurade på pensionspengar och lalar om kränkningav pensionsrällen. Han säger all det är många som tycker att det är galet ochatt de blir alll fler. Och är glad för den draghjälp sorn hanhar fått av författarinnan . Hennes synpunkter skall jag intela upp här. Jagär emellertid inte så säker på att har rätt när han säger attlöntagarna är lurade. Uppgörelsen är ju sådan alt den eventuellt mindrelönehöjningen kompenseras genorn skattesänkning. Del är rikligt alt omlöneuttaget är lägre, så blir också pensionspoängen någol lägre. Men omlöntagarna nu har nytta av delta - och det har inte bestridit- så har också pensionärerna nytta av del. Lönlagarna är ju framtidenspensionärer. Som pensionärer i framliden kommer de också att beskallas,eftersom de kommer att ha ATP-pension. Jagkan inte förstå all skulle missgynna lönlagarna lill den mildagrad som anser. Majorileten i ulskotiet tror inte del. Del ärsnarare tvärtom. Och det är därför som vi yrkar avslag på motionen. Jag ber attfå yrka bifall lill utskottets hemställan. Hen (): Jag finner del rält naturligt att de socialdemokratiska ledamöterna iutskotlel med i spetsen känner sig illa berörda när vidiskuterar den här frågan. Det gäller här en lönlagarfråga som skulleåstadkomma applåder pä en . Vimoderater har i motionen och reservalionen pekat på en negativ konsekvens förlöntagarna som vi vill rätta lill. talade om vad man harvunnit genom Hagauppgörelserna. Från vårl håll har vi gång på gång slagit fastall ett skattesystem med de här enorma marginaleffekterna är oacceptabelt. Vihar också slagit fasl att marginal- effekterna tillsammans medde höjda arbetsgivaravgifterna slår igenom på priser och löner. I den nuaktuella motionen har vi velat rätta till en för löntagarna negativ effekt avHagauppgörelserna. Det råder nämligen inle något tvivel om alt löntagarnasbruttolön som pensionen skall beräknas på kommer att ligga pä en lägre nivå. Vihar också pekat på alt del gott och väl räcker att via ATP-uttagel göra denkompensation som lönlagarna har rätt att fordra. Hen (): Jag känner mig inte alls illa berörd av all man diskuterar den härfrågan. I reservationen begär ni att motionen skall överlämnas lillpensionskommiilén. har, som jag redan sagl, uppdrag attutreda frågan, huruvida ett tak vid 60 "i. av lönen är det rikliga ellerom del bör höjas. Del är möjligl att del taket inle kommer att ligga fasl förall framlid, men hela detta problem ligger ju hos pensionskommittén. Med erreservation försöker ni alltså att slå in en helt öppen dörr. Sedanförstår jag inte riktigt fortsatta resonemang när han lalarom orimliga skatter. Jag tycker alt på den punkten är ganskaologisk i sitt resonemang. Ni är ju inle alls nöjda med den skattesänkning somblev följden av . Ni vill ha myckel slörre skattesänkningar föratt löneuttaget skall bli lägre. Vilka konsekvenser kommer del alt få förlöntagarna? Hur mycket skulle de i så fall luras på i fråga om pensionspoäng? Helaert resonemang går ul pä att lönerna är för höga, och ni menar att de måstevara höga därför att skatteutlaget är sä slorl. Det vill ni ändra pä. Det slårlika ofördelaktigt i delta sammanhang som för löntagare. Jagvill tillägga att i alla fall innebar all det blir en lägreinflationstakt - det tror jag ingen kan förneka - vilket är till fördel föralla löntagare i detla land och inte minst för pensionärerna. HerrFRIDOLFSSON (m): Del är rikiigi all vi har betonat vikten av en ökad köpkraft förlöntagarna. Vi har hävdat att en betydligt lägre marginalskatt ger en ökadköpkraft lill resullat. fäster största vikten vid är hur och i vilken män köpkraftenökar. Att exempelvis fä löneökning, som resulterar i 3 %köpkraflstillskoll, är inte mycket att hurra för. böriade med all slå fast alt han inte kände sig illa berörd av altvi har tagit upp denna fråga. Jag tycker all borde känna sigilla berörd. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarFridolfsson och Nisser, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri votering uppläsies ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsulskoltets hemställan i betänkandet nr 24 röstarja, den det ej vill röstarnej. Vinner nei har kammarenbifallit reservalionen av herrar Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrFridolfsson begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: §16 Efterlevandepensionering m. m. Föredrogssocialförsäkringsutskottels betänkande 1975/76:25 med anledning av motioner omefterlevandepensionering m. m. I delta betänkandebehandlades motionerna 1975/76:355av i m. fl. (c), vari hemställts all hosregeringen begärde ulredning syftande till slopande av inkomstprövning avänkepension inom folkpensioneringen för de s. k. övergångsänkorna, 1975/76:405av m. fl. (s), vari hemställts alt gav regeringen tillkänna vad i molionen anförts om en smidigare övergång från huslrutillägg lillänkepension, 1975/76:469 av fruAndersson i Hjärlum (c) och (), 1975/76:734av m. fl. (fp), vari hemställts all hos regeringenbegärde förslag till ändring av giillande regler för erhållande av änkepensioni syfte att avskaf;fa inkomstprövningen för dem som blivit änkor före den 1juli 1960, och 1975/76:1217 av henTuresson (m). att skulle avslåmotionerna 1975/76:469 och 1975/76:1217, 2. beiräffandeinkomstprövning av änkepension att skulleavslå motionerna 1975/76:355 och 1975/76:734, 3. beiräffande utbetalningav huslrutillägg (änkepension) Nr 84 att med anledning av molionen 1975/76:405hos regeringen den begärde alt motionen överlämnades till pensionskommittén. Reservationhade avgivits beträffande inkomstprövning av änkepension av herrar Hylländer(fp), () och Nisser (m) vilka anseii alt utskottet under 2 borthemställa altriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:355 och 1975/76:734 hos regeringenbegärde förslag till sådan ändring av gällande regler för erhållande avänkepension, alt inkomstprövningen för dem som blivit änkor före den I juli1960 avskaffades. Efterlevandepensionering//?. Tillbelänkandet hade fogats ell särskill yttrande beträffande efterlevandepensioneringenav herrar () och Nisser (m). Hen (): Jag känner mig som elt statsråd som svarar på frågor, eftersom Jag gårupp i talarstolen så ofta, men jag skall säga några ord omsocialförsäkringsutskottels betänkande nr 25. Beträffanderällvisekravel att inkomstprövningen slopas för dem som blivit änkor före 1960har utskottets majoritet verkligen ingel hållbart motiv för sin ovilja. Tvärtomär det fråga om dimridåer. Vad har framtida ställningstaganden omförsörjarpensioner och invägningar i slörre sammanhang som gällerlikslällighel mellan könen med del här alt göra? har för länge sedangjort ett principuttalande att orättvisan skall röjas ur vägen. Gränsen1958-1960 mellan inkomstprövning och icke inkomstprövning sattes avslaisfinansiella skäl . De skälen finns - del är löjligtall påstå någol annal. Dessutom kommer den drabbade gruppen att minska ochslutligen att försvinna, därför att dessa människor blir ålderspensionärer, ochdä avlöses ju änkepensionen från folkpensioneringen av ålderspension.Riksdagen måste betänka att löften skall hållas även om utfästelserna är gjordapä , och det brådskar desto mera alt göra rätt för sig . På den här punkten villjag alltså yrka bifall lill reservalionen. Sä några ord om detsärskilda yttrande som fogals till betänkandet. har motionerat om sambandet mellan avgifter och förmåner inomSocialförsäkringssystemet. Hans yrkande avser införande av ett sådant samband.Införande av t. ex. änklingspension är givetvis befogal, och det kommer ocksåalt ske genom s. k. försörjarpension. Men del finns fler brisier i sambandetavgifter-förmåner, där II lill betydande del så alt säga sattklacken på socialförsäkringssystemets logiska beståndsdelar och tryckt till.Man sparade visserligen ATP-systemet, men även där har logiken knäckts i delavseendel alt undantagande inte kan ske för ATP-avgifter viduppdragsinkomster. Motalll detta har vi moderater reagerat hån. Partiet lämnade II i protest,och vi kunde inte godkänna den uppgörelsen. //?. lionerat påmindre än om både bibehållande och återinförande av avgiftslakei ochför säkerhets skull om att ATP-avgifterna skall kunna skiljas ut viduppdragsinkomster, i del fall den olyckan skulle ske att taket skulle"blåsa av" trots våra protester. Här har redantillmötesgått motionärer i andra sammanhang. Sambandet mellan avgifter ochförmåner - dvs. att man skall få någol för de pengar man betalat - är för ossmoderater en helig princip. Del skadar nog inte att jag än en gång återknyter till ,som ju också tycker illa om att man har tagit bort sambandet mellan avgifteroch förmåner. I framhåller man alt trots allt fårbehålla hela 15 "<> av sina 2 milj. kr. därför all hon är pensionär.Mänga lycker kanske också alt det här är ointressant, del rör bara människorsom har höga inkomster, och de får "skylla sig själva". Resonerarman på det visel, kan man ta kontakt med t. ex. en trålfiskare och höra vad hanbetalar i skatt och avgifter på sin ofta obetydliga inkomst. Till råga på alltuppgår dessa avgifter - som icke ger förmåner; något samband finns icke -tillsammans med skattepälagor till belopp som överstiger den totala inkomsten. Lätmig lill slut, herr talman, göra ett tankeexperiment. Om jag i mitt lillaförelag -jag är nämligen urtypen för en småföretagare - skulle anställa enperson och säga till honom att "ulöver ditt grundavdrag och avdrag förresor till och från arbetet drar vi hela din inkomst i skall och avgifter. Menvar inte ledsen. får du tillbaka några tusen." Hur skullevederbörande då reagera? Jo, han skulle bli rosenrasande. Jag skulle fåförsöka lugna honom med att säga: "Du kan ju låna dig fram förstaårel." Om jag i egenskap av arbetsgivare uppträdde på del sättet, skulle jagriskera att bli omhändertagen enligt lagen om beredande av psykiatrisk vård.Men staten driver jusl denna politik mot ett stort antal egenföretagare. En avmetoderna har varil alt ta bort sambandet mellan avgifter och förmåner, vilketfält dessa hell orimliga konsekvenser. /ENKEL (fp): Inkomstprövningen för vissa änkor är en fråga som år hardiskuterats i denna kammare. nämnde några data i sittanförande. Låt mig dock mycket korlfatlal rekapitulera vad som i har hänt i denna fråga. Änkepensioneringenligt lagen om allmän försäkring infördes . Änkepensionen var fram lill 1960 alltid inkomstprövad. År1960 reformerades änkepensioneringen, och denna reform byggde pä det besiiutsom riksdag hade fattat. Reformen innebar att inkomstprövningenavskaffades för kvinnor som blev änkor efter . Enligtgällande beslämmelser ulgår alltså änkepension till de kvinnor, som blivitänkor efter , ulan inkomstprövning, oavsett hur derasinkomstförhällanden kan vara, under det att inkomstprövningen kvarstår för demsom blivit änkor före nämnda datum. Berättigadkrilik har allt sedan reglernas tillkomst riktats mot denna uppdelning avänkorna i tvä kategorier. Av rättviseskäl bör det inle förekomma att man -allra minst i ett allmänt pensionssystem - låter olika bestämmelser gälla förolika grupper försäkrade. De kvinnor som drabbas av den här inkomstprövningenkan inte gärna övertygas om att det är motiverat med en sådan ordning. År1960 uttalade i enlighet med vad andra lagutskottet hade anfört isitt utlåtande nr 20 att förslaget om att slopa inkomstprövningen för dem somblev änkor efter 1960 var ett steg i riktning mot att helt slopainkomstprövningen inom folkpensioneringen. Utskottet anförde: "De härförerforderliga reformerna bör genomföras sä snart finansiella och andraförutsättningar föreligger." uttalade i sill slutbetänkande SOU 1971:19 attstarka skäl talar för att inom ett folkpensionssystem samma regler skulle gällaför alla kategorier änkor oberoende av tidpunkten då de blivit ankor. Antaletänkepensionärer uppskattades till 95 000, och del beräknas underåret sjunka med 12 000. Det antal som blivit änkor före den 1 juli 1960utgjorde 9 300 . Det anses troligt all det anlalel sjunker med 3800. Att det blir så många kan sammanhänga med sänkningen av pensionsåldernlill 65 är, som alltså träder i kraft . Då finns av dessa änkor maximalt 5500 kvar! Deekonomiska skäl som alltid tidigare i har anförts mot en reformeringav änkepensioneringen och borttagande av inkomstprövningen för dem som blevänkor måste sakna all belydelse. Vi har efter 1960 fattatbeslut om mänga reformer, som har varit mycket mer penningkrävande än denna -och nog skulle man kunna finna en form för finansiering när det gäller de drygt5 000 änkor som är kvar. Det är en rättviseätgärd mot denna alltmer minskandegrupp av pensionärer att de nuvarande begränsningsreglerna avskaffas. Jagvill underslryka alt det är rättviseskäl som ligger bakom min uppfattning.Under alla dessa år har del alltså inte hänl någonling för dessa änkor - mer änatt deras antal har minskat. Håller vi pä några är till försvinner de alldeles.Men borde vi försöka skipa rättvisa. Meddetla, herr talman, yrkar jag bifall till den vid utskollets betänkande fogadereservalionen. Efterlevandepen-sionering m. m. I della anförandeinstämde (). Hen (): Även när del gäller den här frågan kan jag fatta mig ganska kort.Anledningen är att den har prövats oeh diskuterats av under en följdav år. har vi haft både långa och utförliga debatter.Riksdagen har lidigare avslagit propåer i samma 7 pro/okoll 1975/76:83-84 riktning, och även i åryrkar ulskoiismajoriteten avslag på moiionerna. Del har inte framkommit någotnylt, vare sig i motionerna eller i reservationen, som har föranlett oss attinta nägon annan ståndpunkt. Jag lycker inle heller att så skett i deanföranden som här hållits. Jagskulle därför kunna nöja mig med att kort och gott yrka bifall till ulskollelshemställan. Men jag vill ändå säga till , som sä känsligt lalade omatt detla är en stor rättvisefråga, att del är ofrånkomligt att det uppstårvissa tröskelproblem när man stiftar nya lagar, och del gäller även pä del härområdet. Vi har åtskilliga exempel på fall, då till följd av övergångsbestämmelsereller eljest vissa kategorier av människor inte kommer i åtnjutande av förmånersom ny lagstiftning erbjuder. Skulle man bifalla reservalionen, avskaffar manvad betecknar som en stor orättvisa, men markerar man juyllerligare den olikhet som enligt gällande regler föreligger mellan änkor medrätt till änkepension och andra utan möjlighet alt erhålla molsvarandeförrriån. Nuär inte alla änkor födda utestängda från pension. Vi har för detförsta en övergångsregel som innebär att dä mannen avlidit den Ijuli 1958 - är ett belopp, del s. k. garaniibeloppet, frittfrän inkomstprövning. Garantibeloppel utgör, om dödsfallet inträffat undertiden - , som f ö. också anges i betänkandet,en tredjedel och, om dödsfallet inträffat - den 30juni 1960, tvä tredjedelar av det belopp som skulle ha ulgätt utaninkomstprövning. Fördet andra får ändå alla änkor som inle har några avsevärda inkomster pension.Inkomstprövningen gör alt den som bäst behöver stödet, i detta fall i form avänkepension, också får del. Om änkans in-komstsituaiion ändras, får hon sinpensionsfråga omprövad. Minskar t. ex. inkomsterna för en änka ulan pension,kan hon böria fä pension. Jagtycker inte, som , att delta är en myckel stor rättvisefråga. Jagvill också påpeka att gjort något bestämt uttalandeom att just denna detalj skulle omprövas. Detär riktigt att hela frågan om efterlevandepensionens utformning är underutredning, och jag lycker att det finns alla skäl all avvakla det yttrande frånpensionsförsäkringskommiltén som kommer i slulel av detla år. uppehöll sig länge vid det särskilda yttrandet. Jag skall besparakammariedamölerna en ytterligare diskussion om problemet med avgiftslak osv.Jag nöjer mig med alt yrka bifall lill utskottets hemställan. /ENKEL (fp) kortgenmäle: säger att lidigare har avslagit den begärandet gäller. Det är verkligen ell dåligt motiv för att inte genomföra enändring. Nog kan väl ändra ell beslul som den lidigare har fattat. säger att det inle är fråga om någon stor orättvisa. Nej, som jagförsökle visa, är den inte stor så till vida att den berör många människor, menifrågavarande kategori av änkor upplever den som en stor orättvisa. Jagvill påpeka att Pensionärernas riksorganisations lidning så sent som i november1974 uttalade den meningen att denna kvardröjande orättvisa inom del socialafältet borde elimineras. Sedansäger att man bör invänta pensionskommitténs betänkande. Förraåret hade vi en reservation där vi begärde all pensionskommittén skulle ta uppfrågan med förtur. Denna hemställan avslogs. Det är därför som vi begärett omedelbarl ställningslagande. HenFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: Jag slog i milt inlägg dels ett slag för principen, som vi finnernaturlig och riktig, att ett samband skall finnas mellan avgifter och förmåner,dels försökte jag beskriva de helt orimliga och helt oacceptabla konsekvensersom ett borttagande av detta samband fått för många människor i och med atttaket för socialavgifter tagits bort. Jag vet att vi på värt häll varittämligen ensamma om att påvisa sambandslinjen avgifter-förmåner. Vi har ocksåvaril tämligen ensamma om att påvisa de olyckliga konsekvenser som slopandet avtaket har fått. Men jag är helt förvissad om all mänga människor - även här iriksdagen - har nödgats länka om sedan vi fått klarabevis hur snett det hela har gått. lovade han skulle bespara kammaren en debatt med mig på den här punkten. Det visaratt man försöker komma undan. Man vill icke diskutera en sak som har gått snettoch icke erkänna all mänga människor upplever situalionen som orimlig ochoacceptabel. vill bespara kammaren att diskutera detla. Det ärverkligen att "bättre fly än illa fakta". HenFREDRIKSSON (s) kort genmäle: sade att det faktum att förslaget lidigare avvisats är eltdåligt argument att komma med. I och för sig kan jag väl hålla med henne omdet, men det är ju inte della som är anledningen till all vi har avstyrktyrkandet även , utan anledningen är att vi inle har funnit några motiv föratt ändra vär uppfattning. Visst kan man i och för sig ändra uppfaltning, mendå skall man väl ha ett motiv för det. Vi har, anser vi, haft sakliga motiv föratt avslå yrkandena tidigare, och vi vidhåller den uppfallningen även ,eftersom det som jag sade, inte har framkommit någonting nylt i ärendet som harföranlett oss att ändra vår uppfattning. HerrFridolfs.son talade mycket arrogant om borttagandet av socialförsäkringstaketoch om de orimligheter som har uppstått med anledning av detta. Jag tycker inledet är särskilt meningsfullt alt fortsätta den deballen, eftersom detla vid dethär laget har diskuterats så mycket i , senasl under finansdebatlen,och det då har sagts att dessa Efterlevandepen -sionering m. m. orimligheter kommer atträttas till. Därför förstår Jag inte varför är sä förfäriigtindignerad . Är det därför all han tycker sä illa om det ATP-syslem som vihar, att han inte kan avhälla sig från att fortsätta att kritisera det pä depunkter dar han anser det finns några möjligheter att göra det? Hansäger också att det här särskilda yttrandet är så oerhört viktigt. Ja, men vad.sägs då i det? Där säger ni ju bara att ni vill avvakta det betänkande somskall komma från pensionskommittén och att ni förutsätter attkommittén i sina överväganden skall beakta de synpunkter som har framförts imotionen. Det uttalandet tyckte jag inte gav mig anledning all ta upp någonstörre debatt om det här yttrandet. HenFRIDOLFSSON (m) kort genmäle: Jag vel inte om kammarens ledamöter har noterat någon arrogant ton imina inlägg. Jag har sakligt redovisat det förhållandel som alla människor viddet här laget känner till, nämligen att borttagandet av taket försocialavgifter åstadkommit ett sådanl rabalder i samhällel att det är längesedan vi upplevt något liknande. Jag måste naturiigtvis tillstå, herr talman, att jagförstår alt man är irriterad och orolig på den socialdemokratiska kanten. Detmåste man bli när folk utanför det här huset med stor genomslagskrafl påvisarorimligheten i . Jag vill göra det tillägget - även om jag väldärmed inte precis lugnar - att ni aldrig kommer alt fä ossatt lala tyst om det här. De här frågorna kommer vi att driva som vi hitintillshar gjort. Vi kommer att påtala det oriktiga och orimliga i förhållandena ochdet kommer vi att fortsätta med till dess vi har fått en ändring till stånd. Hen (): Liksom skall jag fatta mig kort. Jaghar begäri ordel på denna punkt av den kanske litet originella anledningen altjag från socialförsäkringsutskotlet har hört, att man där inle riktigt förstältvad jag menat i min motion 1217. Man har för mig nämnt vid namn ett antalmänniskor som sägs ha denna dåliga fattningsförmåga. Jag måste säga alt jagfinner della både märkligt, betänkligt och beklämmande. Det är ju bara fråga omatt läsa innantill! Motionen är nämligen ell uttryck fördel enkla förhållandetall del utan något som helst tvivel finns en mycket stor och myckel angelägenmajoriiet av svenska folket som anser, att om man belalar i förskott för envara så skall man också få den i sin hand när leveransdatum är inne. Dennaenkla sanning och regel bör naturligtvis gälla även i fråga om pensioner förvilka avgifter betalats under ett större eller mindre anlal år. Del borde ocksåvara lika självklart att dessa pensionsförmåner är desamma vare sig den somavgifterna belalas in för är man eller kvinna. Avgifterna beräknas ju eftersamma grunder och på samma sätt för inkomsttagare av både könen. Då börnaturiigtvis också förmånerna vara lika. Såär det inte . Om i ett äktenskap med två förvärvsarbetande makar mannenavlider först får änkan pension efter honom på grund av den rätt som han harförvärvat genom de inbetalda avgifterna. Vid motsatt förhållande utgår intenägon pension till änkemannen, trots att efter precis Samma grunder avgifterbetalats in pä hennes inkomsier. Det är delta missförhållande som enligt minoch väldigt mänga andras mening nu måste rättas till. Jag tycker inte att detborde vara sä särskilt svårt att begripa det, åtminstone inte för allarättänkande människor. Såsade att moderata samlingspartiet redan vid ett flertalriksdagar tillmötesgätt milt krav i det här fallet. Ja, det är bra i och försig, och det känner jag till. Vi har självfallet inle heller varit med ochstött galenskaperna frän .