prot · FY0988 · 1975-12-31 00:00:00 — Även om i sillsenaste inlägg kanske antydde alt det kunde råda delade meningar på somligapunkter, log jag det snarare som uttryck för att han ville markera en personliguppfattning i vissa frågor, där han inte har stöd hos sitt partisrepresentanter i utskottet. HerrDanell och hen ställde etl par frågor belräffande dem som är uttagnalill frivillig befälsulbildning för alt bli värnplikliga officerare ellerreservofflcerare. Jag har i propositionen anmält all jag betraktar det såsomangeläget att man ser över villkoren även för dessa grupper. Jag tycker att detvore värdefullt om vi kunde få tillräckligt många värnpliktiga, som vill ta påsig uppgiften att vidareutbilda sig för de i vär organisation sä betydelsefullauppgifter som värnpliktsbefälet och reservofficerarna fullgör. Nyttförmånssystem för värnpliktiga m.fl. Jaghar inte nu kunnat framlägga ett förslag, eftersom frågan egentligen inle varilföremål för utredning. Jag har emellertid haft kontakter både medReservofficersförbundet och med andra som funnit det angeläget att man ser överde ersättningsbestämmelser som gäller. Skilda förhållanden råder inom de olikaförsvarsgrenarna, och det kan vara angeläget att där få slörre samstämmighet. Jagkan bara lova vad jag har antytt i propositionen, nämligen all jag skallålerkomma till dessa frågor. 1 detta sammanhang har givit en fullmaktåt regeringen att faslställa de belopp som kan vara lämpliga. Jag har tolkatutskottets uttalande pä del sättet all ulskoilei ger sin anslutning till attdessa grupper får en förbättrad ställning. Detskulle föra för långt om jag tog upp resonemang till en fortsattpenetrering. Visst kan man ha olika meningar om huruvida vi skall gå över tillatt ge ersättning för inkomstbortfall vid repetitions-övningar. Det äregentligen detta det rör sig om. Då får man emellertid ge avkall på det somherr uppfattar såsom en jämlikhet som har rätt lidigare. Det är värtall observera all när vi nu går alt tillämpa de principer som gäller vidsjukersättning, betyder del all vi slopar hela prövningen av bostadsulläggen,som har vållat så stort arbete ute i kommunerna. Om vi skulle räkna på deindividuella fallen med det ersättningssystem vi har, kommer vi lill attde värnplikliga under repeiilionsövningar kan få mycket olika belopp iersättning, om vi sammanlägger de totala förmånerna. Del är inte så underligtall det blir individuella variationer i framliden, när ersättningen kommerattknytas lill lönen i stället för till de faktiska utgifterna för famifien, osv.Att det uppstår olikheter behöver i och för sig inle vara något märkvärdigt,och det värdefulla är den förenkling som vi har åstadkommil och som gör alt vikan bespara kommunerna både utgifter och en massa hantering aversättningsfrågorna. Systemet innebär alltså i stort en förenkling iförhållande till vad som gäller . Delhar gjorts vissa erinringar och ställts en del frågor, bl. a. om hur del kommeralt verka när vi tar bort utbildningspremierna exempelvis för gruppbefäl ochPBS-elever. För egen del tror jag att de farhågor som framförts varit överdrivna.Jag tror inte att nägol mera betydande antal värnpliktiga faller ifrån därföratt det nu öppnas en möjlighel att behålla den högre dagsersättningen även omman klassas ner och blir överförd till annan verksamhet. Del är nog andradrivkrafter som gör all man gärna vill vara kvar i sin grupp och fullföfia denuppgift som man har ställts inför. I det sammanhangei tror jag inte altpremierna har den belydelse som har framhållit. Låtmig säga att jag är nöjd med att propositionen har fått en så välvilligbehandling. Det ger mig möjlighet att återkomma när det gäller till-lämpningenav principerna, och jag räknar med all komnier alt ställa sigvälvillig ocksä lill eil konkrel förslag, ulformal efter dessa principer. Hen (): Lät mig återkomma lill frågan om de snara åtgärder som utskottetefterlyser för att komma till rätta med det svåra rekryteringsläget vadbeträffar reservofficersutbildningen. Eftersom vi vill ha snara åtgärder ochförsvarsministern själv har talat om att försöka komma till rätta med dettaproblem, tror jag alt det skulle vara oerhört värdefullt inte minsl för dem somhandlägger rekryteringsfrågor ute på förbanden all få besked om au ålgärdernakommer alt kunna gälla årets kullar i den frivilliga ulbildningen tillvärnplikiig officer och reservofficer. En kommentar på den punkten tror jagskulle vara myckel värdefull för deras dagliga arbete. En mängd kontakter tyderpå all rekryteringssilualionen är myckel allvarlig ute på förbanden. Vidarevill jag ställa en fråga lill försvarsministern med anledning av hans uttalandeatt ingen värnpliklsgrupp i princip skall få del sämre med del nya systemet.Kan vi dä hoppas att della innebär all ingen grupp värnpliktiga kon-imer att fånägon försämring i förhållande lill dagens svslem? Nytt förmånssystem för värnpliktiga m. fl. HerrOSKARSON (m); Låt mig myckel kon uttrycka min tillfredsställelse över det positivauttalandet som herr statsrådet gjorde här angående ersättning vid utbildningtill värnpliktig officer och reservofficer. Jag fattar det sä att statsrådet ärfullt medveten om problemen pä området och beredd vidtaga åtgärder.Rekryteringsläget är besväriigl. Det är ett mycket slort antal pensionsavgångarunder de närmasle åren, vilkel sammanhänger med au vi fick storarekryieringskullar , De som rekryterades dä går i pensionunder de närmasle åren, och därför är rekryteringsbehovet myckel stort. Jagvet också i enlighet med vad statsrådet anförde all reservofficerarna hargjort framställningar och all militära myndigheter har gjort hemställan omåtgärder sä herr statsrådet saknar inle underiag. Delojämna förhällandet mellan försvarsgrenarna känner vi lill, och vi förstår allherr slalsrådel vill försöka jämka ihop della. Statsrådet och jag har litet skilda uppfattningar ivad gäller värdet av utbetalningspremier, där jag tror att statsrådet har feloch jag har rätt. Men vi får se hur del blir - erfarenheterna fårvisa della. Det är bara ell par sedan överbefälhavaren kom med sinframställning om förbällring av premierna för de grupper vi diskuterar. Jag harsåledes inle försuttit någon tid. Omjag skulle ge ell besked att bestämmelserna skall gälla läi mig säga fränden , så har jag ju ändå inte möjlighet all ange med vilket belopp jagkan justera upp premierna. Jag tror följaktligen inte att ett sådant ullalandekan ha någon särskild betydelse, eftersom de som möjligen skulle taintryck av det är de pojkar som skall rycka ul nu i dagarna. Jag föreställermig all de i allmänhet har bestämt sig om de skall gå vidare till kadettskolaeller ej. Jag vill bara upprepa att vi skall gä vidare med den här frågan och Nytt förmånssystem såfort som möjligt försöka la slällning till en uppjustering av premierna. m. fl. Överläggningen var härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarPetersson i Gäddvik och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller försvarsulskollels hemsiällan i betänkandet nr18 punkten 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar i Gäddvik och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröslninggav föfiande resultat: Ja- 258 Nej - 44 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till molionen nr 2058 av m. fl. i moisvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föfiande voleringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller försvarsulskollels hemsiällan i betänkandet nr 18 punkten 6 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 2058 i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 288 Nej - 14 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till molionen nr 2058 av herrMåbrink m, fl. i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr18 punkten 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 2058 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskollels hemställan, dels ulskollels hemsiällan medden ändring däri som föranleddes av bifall lill molionen nr 2058 av herrMåbrink m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion; Densom vill alt kammaren bifaller försvarsutskottels hemställan i betänkandet nr18 punkten 10 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 2058 i motsvarande del. Nyttförmånssystem för värnpliktiga m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslat för ja-propositionen. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. för järnväg m. m. Nr19 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden §7 Stängselskyldighet för järnväg m. m. Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 14 medanledning av propositionen 1975:67 om lag om ändring i lagen (1945:119) omslängselskyldighel för järnväg m, m, jämte motioner, I propositionen 1975:67 hade regeringen() föreslagit att dels anta inomkommunikationsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring av lagen omslängselskyldighel för järnväg m. m,, dels godkänna de rikllinjer förhandläggningen av frågor rörande stängselskyldigheten som departemenlschefenangett i protokollet över. Belräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes föfiande: "Ipropositionen läggs fram förslag om reglering av ansvarel för att hällastängsel utmed järnväg till skydd för allmänheten, Enligl förslaget ankommerdet pä kommunen att inom sitt område bestämma var stängsel skall flnnas, hurdel skall utformas och i vilken omfattning tillsyn och underhåll skall ske. Delprakliska arbelel med uppsättning, tillsyn etc, skall ulföras av järnvägensinnehavare. Kostnaderna - vilka f n, normalt i sin helhet belastar vederbörandekommun - föresläs delas niellan vederbörande kommun och järnväg sä attkommunen svarar för av kostnaderna och järnvägen för , Ifräga om stängsel vid stations- eller bangårdsomräden skall dock kosinadernafördelas lika. Delföreslås vidare att en särskild nämnd skall inrättas för prövning av vissafrågor som hänger samman med stängslens uppsättning m. in. Nämnden skall bl. a.ha lill uppgift att avgöra frågor i anslutning till kostnadernas fördelning, ominte överenskommelse i dessa frågor kan träffas mellan järnvägen och kommunen. Denföreslagna regleringen avses inle bli tillämplig pä beflntliga stängsel. Delförordas alt ifrågavarande beslämmelser inarbetas i lagen (1945:119) omslängselskyldighel för järnväg m. m. De nya beslämmelsernaföreslås träda i kraft ." I detta sammanhang hadebehandlats molionerna 1975:2052av i (fp), vari hemställts att beslutade attkostnaderna för anordnande, tillsyn och underhåll av stängsel vid järnvägskulle till lika delar betalas av kommunen och järnvägens innehavare, samt 1975:2084av i m. fl. (c), vari hemställts att riksdagenbeslutade 1. att 12 § i lag om ändring ilagen (1945:119) om stängselskyldighet för järnväg m.m. skulle erhålla avmotionärerna angiven lydelse, innebärande att kostnad för anordnande, tillsynoch underhåll av stängsel vid järnväg samt vid stations- eller bangårdsomrädefördelades lika mellan kommunen och järnvägens innehavare, 2. att det skulle ankomma päslängselnämnden alt avgöra huruvida det skulle falla pä kommunen att svara föruppsättning, tillsyn etc. av slängslen. 1. avslä motionen1975:2084, yrkandet 2, T.med avslag på motionerna 1975:2052 och 1975:2084, yrkandet I, anta det ipropositiorien 1975:67 framlagda förslaget till lag om ändring av lagen omstängselskyldighet för järnväg m. m., 3. godkännade riktlinjer för handläggningen av frågan rörande stäng selskyldigheten som departemenlschefen angett i protokollet över rege ringsärenden. Reservation hade avgivits av herrar iHeden, i , Sfiernslröm och i (samtliga c)som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av motionerna 1975:2052 och 1975:2084, yrkandet1, och med avslag på propositionen 1975:67 i förevarande del som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört rörande det i proposiiionenframlagda förslaget till lag om ändring av lagen om slängselskyldighel förjärnväg m. m. saml anla lagförslaget i övrigt. Hen i (c); betänkande nr 14 behandlar frågan omstängselskyldighet vid järnväg. Angåendestängselskyldigheten för järnväg väcktes två likalydande motioner, därdet påpekades att skyldigheten att sälla upp stängsel utmed järnväg till skyddför den intill järnvägen boende befolkningen inte är reglerad i författning. Medhänsyn till behovet av skydd framför allt för lekande barn inom tättbebyggtområde och till den oklarhet som får anses råda i fråga om vem som i detsärskilda fallet bör sätta upp och bekosta stängsel borde en laglig regleringav förevarande stängselskyldighet ske. Stängselskyldighetför järnväg m. tn. Kungl,Maj;l tillkallade med anledning av beslut i ärendet en sakkunnig föratt ulreda vissa frågor om slängselskyldighel vid järnväg, I molionerna hadeframhållits bl. a. att det inte var orimligt att stängsel av sådant utförandeatt det effektivt förhindrar lekande barn att beträda spårområde uppsäilesgenom järnvägens försorg och på dess bekoslnad, Elt betänkande i fråganframlades av ulredningen , Utredningens förslag ligger tillgrund för den proposition som fö-relagis årets riksdag. finns enligt lag av om att innehavare av järnväg ärskyldig att med vissa undantag hålla stängsel utmed järnväg lill skydd förslörre hemdjur under betesgäng. Stängsel skall i princip vara av beskaffenhetatt hemdjur kan stängas ute från järnvägsområdet. Kostnaden för dennaskyldighet vilar helt på järnvägsinnehavaren, I detta avseende föresläs ingaförändringar. Vidaregäller för järnvägsinnehavaren vissa regler om att stationsområdet skall varainhägnat, där sä erfordras för all skydda järnvägstrafiken. Vidremissbehandling av betänkandet om stängselskyldighet vid järnväg harframkommit olika synpunkter, men i stort är man enig om vad ulredningen anfört.Enighet råder om all frågan om stängsel utefter järnvägarna till skydd förallmänheten bör regleras i lag. Styrelsenför anser också att det framlagda förslaget i sinaväsentliga delar är godtagbart ur synpunkt och vidare, att det intefinns någon anledning till invändning mot principen att ålägga såväl kommunsom järnvägsinnehavare ett kostnadsansvar. Däremot gick styrelsen emot denföreslagna kostnadsfördelningen innebärande att 90 96 av kostnaden faller påkommunen och 10 96 på järnvägen. Regeringensproposition nr 1975 i detta ärende föfier i huvudsak utredningsförslaget.När det gäller kostnadsfördelningen föreslås i propositionen alt kommunenskall svara för 90 96 av kostnaden och järnvägen för 10 96, Denna fördelninghar accepterats av utskottsmajoriteten. Centerledamöterna har emellertidreserverat sig. Vi anser att järnvägen liksom när det gäller inhägnad avbangårdsområde skall betala 50 96 och kommun 50 96 av kostnaden. Reservanternainstämmer i att del är av slor betydelse alt järnvägsområdet är inhägnat tillskydd mot olycka och skadegörelse. Stängsel är väsentliga för främjandet avtrafikens framkomlighet och säkerhet. Men reservanterna delar inte, som jagnyss påpekade, utskottsmajoriletens uppfattning i fråga omkostnadsfördelningen ulan instämmer i motionärernas synpunkt all järnvägen ochkommunen bör dela kostnaderna lika. Detta är samma fördelning som styrelsenför enhälligl förordat. Med delanförda yrkar jag bifall lill reservaiionen. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen iGöteborg (fp): Först kanske vi skall göra klart att frågan om stängselskyldighet inteavser korsning mellan väg och järnväg; för sädana gäller helt andrabestämmelser. Inte heller uppsättning av stängsel för skydd mot djur regleras iden proposition som vi nu har att behandla. Hittillshar det i regel varit sä, när kommuner har expanderat och kommit nära ettjärnvägsområde så att det har uppstått behov av stängsel till skydd förallmänheten, inte minsl för små barn, att kommunerna själva har fält betaladenna uppsättning av stängsel; del är ju del förhållandet att kommunen harsträckt ut sig fram till järnvägsområdet som har gjort att ett stängsel överhuvud taget har blivit nödvändigi. Attvi nu fär en lagstiftning om slängselskyldighel är en sak söm Ulskotleienhälligt välkomnar. Reservationen gäller endast frågan om hur stängsel somsätts upp skall finansieras. Utskottet säger alt det kan vararimligt att SJ betalar 10 96 av kostnaden och kommunen . Det är dockkommunerna som får avgöra huruvida stängsel skall sättas upp, och därför har deen viss möjlighet att bestämma omfattningen av della. När det gäller stängselvid stationsområde eller bangårdsomräde föreslår majoriteten att kommunerna ochSJ skall dela koslnaden lika; på den punklen finns det alltså ingen som helstskillnad. Vihar diskuterat i utskottet hur det skulle vara 'om järnvägsdriften motiveradeett ökat uppsättande av stängsel - vi har tänkt på snabbtåg osv. - och vi hardå sagt att om det skulle uppstå sådana förhållanden förutsätter vi att fråganom kostnadsansvaret tas upp på nytt. Meddelta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till uiskotlels hemställan. Stängselskyldighetför järnväg m. tn. HerrHÅKANSSON i (c) kort genmäle; Utskottets ordförande motiverar utskottsmajoritetens ställningstagandeoch nämner att kostnaden för stängsel kring bangårdsområden skall delas 50-50.F. n. fär järnvägen själv stå för den kostnaden. Fråganär väl hur de kommuner ser pä detta problem som har fäll sin järnvägsstationindragen. Tågen susar förbi, och de har inte nägon direkt nytta av järnvägen,men de skall beläggas med koslnader för all hålla stängsel. Jag undrar om inle den rättvisaste linjen är attkostnadsfördelningen både för stängsel vid bangårdsområden och för andrastängsel blir 50-50. i (fp) kon genmäle: Herr talman! När det gäller bangårdsområde och stationsområdeär ju reservanter och ulskoltsmajoritet fullständigt överens: där skall kostnadsfördelningenvara 50-50. Det är i fråga om uppsättning av stängsel som inte avser bangårdsomrädeeller stationsområde som vi har liiel olika uppfattningar. Jag tycker för - och det tycker ocksä majoriteten - att om man finner del motiverat attsätta upp ett stängsel till skydd för allmänheten, så är det rimligt att SJinte skall slippa helt Slängselskyldighelför järnväg m. m. SJ bör betala endel, och vi tycker att 10 96 av kostnaden är rimligt. Del är kommunen sombestämmer i vilken utsträckning stängsel skall uppsättas, och del är till skyddför kommunens invånare som det uppsatts. Därför har utskottsmajoriteten kommitlill den uppfattning som jag här redogjort för. Detkan också vara värdefullt för SJ att inte behöva använda för mycket av sinainvesteringsmedel till den här saken. Det kan tänkas att de knapphändigainvesteringsmedel som SJ har till sitt förfogande med fördel kan användas förIrafiksäkerhelsälgärder på andra områden. HerrHÅKANSSON i (c) kort genmäle; När del gäller bangårdsområden är det f n. SJ som själva bestrider helautgiften. Därför blir detta en extra pålaga pä kommunen. Sedanvill jag gärna fräga i hur han tror all dekommuner ser på den här saken som får sina stationer indragna men som ändå haren bebyggelse som måste skyddas av ett stängsel och kanske - på grund av denulveckling vi har - ell dyrare stängsel än vad man f n. använder. Hen iGöteborg (fp) kort genmäle: Herr lalman! Onii det gäller stationsområdet ellerbangårdsomräde!, är ju numera i och jag fullständigtöverens, sedan vi blivit överens om att kosinaderna skall delas lika i det hänseendet. Hen i (c): Jag skallfatta mig myckel kort. Jaghar ell behov av att deklarera all jag är glad och tillfredsställd överföreliggande utskoltsbetänkande, även om jag inte helt står bakomutskottsmajoritelens förslag lill kostnadsfördelning. Bortsett ur kostnadsfördelningsaspekten,vilken man förden skull inte kan bortse ifrån, känner man lillfredsslällelseöver att nu äntligen kommer att la ställning till ändring av lagen*om stängselskyldighet för järnväg. Denlag som har gällt är av och innebär bl. a. attinnehavare av järnväg och spårväg är i princip skyldig att hålla stängsel utmedjärnvägen lill skydd för större hemdjur, hästar och nötkreatur underbelesgäng, såvida icke koslnaden för stängsel är oskälig i förhällande tillnyttan därav för belesbruket. Bortsett från järnvägsövergångar gäller såledesslängselskyldighel för järnväg egenlligen endast med hänsyn till betesbruket.Della förhällande kan icke vara tillfredsställande. Jagaktualiserade frågan om slängselskyldighel för järnväg i en interpellation avden , ställd till dåvarande kommunikationsministern . Iinlerpellationen kritiserade jag gällande lagstiftning och frågade statsrådetom han ansåg att lagstiftningen rörande slängselskyidighet för järnväg vartillfredsställande med tanke pä att järn- vägarna i allt störreutsträckning passerar genom tätbebyggda områden. Bakgrunden lillinlerpellationen var några allvarliga olyckor med dödlig' utgång. Troligen hadedessa olyckor kunnat undvikas om stängsel hade varit uppsatt utmed järnvägen. Svaretpå min interpellalion erhöll jag . Av svaret framgick att SJsom allmän princip tillämpar all erforderliga stängsel uppsatts pä SJ;sbekostnad där ny järnväg framdrages inom tätbebyggt område. I den mån markexploateras intill redan befintlig järnväg, anses det ankomma på exploatörenatt svara för uppsättningen av de stängsel som kan anses påkallade. I övriglvar statsrådet ganska obenägen att gå med på att SJ skulle lagligen åläggas enökad slängselskyldighel, vilkel skulle betyda ökade kostnader för SJ. Även omätgärder kan synas önsk-. värda för all minska olyckor av detta slag, måslesådana olyckor förebyggas pä annal säll. Detär i slort sell elt sammandrag av det svar jag fick från dåvarandekommunikationsminister . Jagåterkom i molionen 35 till riksdag, där jag hemslällde all riksdagenmåtte i skrivelse till Kungl. Maj;l anhålla om utredning i syfte altåvägabringa sådan ändring i lagen om stängselskyldighet för järnväg att skyddadtrafikbana garanteras. Motionen bifölls, och del tillsattes en utredningsom.sedermera framlade ett betänkande-som låg till grund för propositionen 1975:67.Föreliggande utskottsbetänkande behandlar nämnda proposition jämte tvåmotioner. i har närmare kommenterat reservationen, och det finnsingen anledning för mig att förlänga debatten ytterligare. som jaguttalar min glädje över att vi änlligen fåll en ändrad lagstiftning påhithörande område vill jag yrka bifall lill reservaiionen. Stängselskyldighetför järnväg m. m. Överläggningen var härmedslutad, Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrPersson i Heden m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad.