prot · FZ0924 · 1975-12-31 00:00:00 — Frånregeringshåll har i samband med propositionen om EG-avtalen uttalats attmålsättningen för handelspolitik är att i världsvid skala verka för enfri handel och således inte bara inom en begränsad krets av länder. Går dådenna målsättning, som också vi anser vara riklig och viktig, ihop medblockbildningar av EG-typ? Om man får tro regeringens uttalande ochutrikesutskottets skrivning , skulle det gå ihop. Jag citerar fråns. 25 i utrikesutskottets betänkande nr 1972: "Ettfritt och omfattande varuutbyte med andra länder är av särskild betydelse förelt litet land, som i så hög grad som utvecklat en specialiserad ochteknologiskt avancerad industri." "Måletför vår handelspolitik är en frihandel, som omfattar inte bara utanhela den industrialiserade delen av världen och u-län-derna." "----- alt få tillstånd en stor tullfri marknad i . strävanden utgör led iarbetet för all uppnå mera världsomfattande fri- Uppsägningav avtalen med de europeiska gemenskaperna, m. m. "/76:24-2. Uppsägningav avtalen med de europeiska gemenskaperna, m. m. Västeuropautgör den viktigaste avsättningsmarknaden för svensk export. Av denna gårungefär två tredjedelar till länder som är medlemmar i den utvidgade europeiskaekonomiska gemenskapen (EEC)." Dennaallmänna bedömning av inriktningen av svensk handelspolitik kan vi i och försig dela. Men vad vi inte kan dela är bedömningen alt EG-avtalen för Sverigesdel skulle utgöra ett led i arbetet för att uppnå mera världsomfattandefrihandelslösningar. En så känd ekonomisk vetenskapsman som har,i likhet med oss, en annan bedömning vad gäller block av rika industriländerkontra en mera världsomfattande frihandel. hävdar, att gemenskaper avEG-typ är ett säkert sätt all öka regionaliseringen i världens ekonomi.Effekten av en sådan regionalisering blir att olika världsregioner tenderar altöka sitt beroende av varandra och minska handel och kontakter med andra länder. Somvi ser det, och som också professor ser det, utgör blockbildningar avtyp EG inte något steg på vägen till en sådan typ av världshandel där också defattiga länderna får en rättmätig plats. Att vi således finner att effekten avEG blir diskriminering och utestängning av andra, främst falliga, länderstrider mot deklarerade handelspolitik. Vi hävdar att det är skäl föratt inte involveras i EG utöver elt avtal som rör endast handel. Ettannat skäl, som vi tidigare framhållit och som aktualiseras av nyligeninträffad händelse, är möjlighet att föra en självständig ekonomiskpolitik. Ett land som , som vill stå alliansfritl i fred och neutralt ikrig, måste ständigt räkna med alt i händelse av krig bli avspärrat från handelmed omvärlden. Denna avspärrning kan givetvis bli mer eller mindre total, menvi måste räkna med den i vår beredskapsplanering. situation är helt annan än vad den var vid krigsutbrottet . Vi lever nu på enmateriellt myckel högre nivå än då. Men denna högre materiella nivå är bl. a.en följd av specialisering och ökad utrikeshandel. Det betyder alt viktigaråvaror och även konsumtionsvaror som tidigare kunde produceras inom landet nuimporteras. Tillverkningen av en sådan aktuell konsumtionsvara, nämligen skor,håller på att dö ut inom landet. Jag har personligen märkt detta av denanledningen att jag kommer från elt län som bara för några tiotal år sedansysselsatte tusentals personer med skotillverkning. har den svenskaskotillverkningen gått ned till en nivå som kanske motsvarar ett par skorvartannat år per invånare här i landet. Regeringen har ur beredskapssynpunktfunnit det oacceptabelt all nivån får sjunka ytterligare och införtrestriktioner till skydd för den svenska skoproduktionen. Vi känner alla tillden reaktion som följt inom EG. Både den svenska åtgärden och reaktionen inomEG ligger ännu inom avtalets ram, men det visar vilka reaktioner som utlöses omSverige söker hävda rättmätiga nationella intressen. Eltannat skäl, som vi åberopat i motionen, är hindret för att i vissalägen införa avgifter på speciellt vinstgivande export till EG. Med hänvisning till avtaletsartikel 7 har det ansetts otillåtet för att, i en exportkonjunkiur medhöga exporivinster, som ekonomiskl-politiskt medel införa särskildaexportavgifter på export till EG. Vi menar att detta förhållande är begränsandeför möjligheter att självständigt föra ekonomisk politik. Jaghar redan i flera sammanhang påpekat att vpk vill ha etl avtal med EG somendast avser handel. Är då inte de befintliga avtalen med EG endasthandelsavtal? Jo, enligt utrikesutskottets skrivning i dess betänkande nr 20år 1972 skulle de vara detta. Man säger på s. 25-26: "De överenskommelser,som träffat med de europeiska gemenskaperna och som av Kungl. Maj:lförelagts för godkännande, utgör frihandelsavtal av samma karaktärsom . Inga bestämmelser i överenskommelserna leder till attbeslutanderätt som tillkommer de svenska statsmakterna eller svenskamyndigheter överlåtes på gemenskapernas organ. Varje beslut om en utvidgning avsamarbetet mellan och gemenskaperna måste enligt avtalen (art. 32respektive art. 29) godkännas i vederbörlig konstitutionell ordning." Trotsdetta klara uttalande är vårt huvudskäl till uppsägning av de nuvarande avtalenjust utvidgningsmöjligheterna. Vi menar att det finns etl flertal indikationersom pekar mot sådana bindningar till EG som går utöver renahandelsförbindelser. Det har ju också från regeringshåll uttalats attEG-avtalen skall utgöra en bas för ett vidare samarbete. Det måste, som vi serdet, leda till all också politiskt knyts närmare till länder som för detförsta på avgörande områden för en annan politik än den ochför det andra för en politik som ännu mera skiljer sig från den linje som vpkföreträder, nämligen arbetarpolitik och socialism. Meddet anförda slår del klart att vi fasthåller vid de positioner som vi intogtill EG under den långa politiska striden mot medlemskap och likaså till denform som avtalen mellan och de europeiska gemenskaperna fick år 1972.Vi hävdar att de skäl vi tidigare anfört inte har försvagats ulan snarastbekräftats. Det handlar här inte bara om förbindelser med etl blockav länder, till vilket två tredjedelar av del här landets export går. Dethandlar också om förbindelserna med en de kapitalistiska monopolens gemenskap,som befunnit sig i en besvärande lågkonjunktur, förorsakad av dessaländers ekonomiska system. Denna lågkonjunktur har lett till att omkring 5miljoner människor går arbetslösa och till attbetydande industrikapacilet står outnyttjad. Tyvärr har yrkandet i motionen fåll en sådan teknisk utformning att detinte går att bara yrka bifall till motionen som sådan. Jag framställer därförföljande yrkande all ställas mot utrikesutskottets i dess betänkande 1975/76:1: I.att den måtte uppsäga avtalet mellan och Europeiska ekonomiskagemenskapen enligt delta avtals artikel 34; Uppsägningav avtalen med de europeiska gemenskaperna, m. m. Uppsägningav avtalen med de europeiska gemenskaperna, m. m. 2. att avtalet mellan å ena sidan ochEuropeiska kol- och stålgemenskapens medlemsstater och Europeiska kol- ochstålgemenskapen å andra sidan uppsägs enligt delta avtals artikel 31; samt 3. att förhandlingar inleds med EG syftande till etthandelsavtal som enbart behandlar handelsfrågor och som icke kan utvecklas tillandra områden. Till denna hemställan,herr talman, yrkar jag bifall. HerrPALM (s): Min plädering för utskottets skrivning skulle kunna göras mycket kortmed hänsyn till all utskottet är helt enigt och på grund av att vi har haftgrundliga föredragningar i denna fråga. Men det har gjorts vissa påståendenbåde i motionens text och av från talarstolen, som inte börförbli helt oemotsagda utan bör ses i ett något vidare sammanhang. Delhar inledningsvis i debatten sagts att den motion som behandlas innehållersamma yrkande som det som ställdes i motsvarande motion vi hade att behandla ifjol- som då vill vpk säga upp avialen med gemenskaperna. Medan fjolåretsmotion hade en mer lättfiytande journalistisk prosa har den text sommotionärerna nu presenterar en annan utformning. Beskrivningen äremellertid lika svepande och argumentationen är densamma. Det uttalas stormisstro mot de avtal som träffade med de europeiska ekonomiskagemenskaperna efter riksdagsbeslutet . Vidriksdag efter riksdag har utskottet bemött åtskilliga av de påståenden somgjorts och de farhågor som motionärerna ger uttryck för. Senast vid föregåendeårs riksdag diskuterade vi ganska utförligt dessa frågor. Detfinns skäl att erinra om den mycket långa och hetsiga debatt som fördesinnan den svenska ståndpunkten fastlades 1972. I den kommunistiska motionengörs del häpnadsväckande påståendet alt "regeringen - och för den skullockså riksdagsmajoriteten - var öppna anhängare av etl svenskt medlemskap iEEC". Jag vill bara nämna för alt vi inte var vare sigöppna eller dolda anhängare av en svensk anslutning till EEC. Del citeradesäger åtskilligt om sanningshalten i motionen. Jaghartidigare erinrat om förre statsministern djupa engagemang ochhans tal vid 1961. Delta tal var enklar markering av den svenska ståndpunkten -etl tal som alltjämt behåller sinaktualitet och är värt att läsas på nytt. Upprepade gånger och med stor skärpaunderströks den svenska folkmajoritetens uppslutning kringneutralitetspolitiken och oberoendet som elt starkt vägande skäl för oss attinte ansöka om fullt medlemskap. Del var därför ingen tillfällighet attförhandlingarna mellan och EG skulle ta så i anspråk som degjorde. Vi fick följa en debatt - främst mellan socialdemokratin och högern -och de många turerna i denna fråga, som pågicki över elt decennium. Enbart detta faktum utgör en garanti för att avtalet intetillkommit av en slump. Det bekräftas också av att avtalet nu fungerar väl. nya motionstexten framhåller kommunisterna som elt skäl för all säga uppavtalet alt andel i handeln med EG under den allra harminskat något. uppehöll sig f ö. vid det i sitt anförande. Attden ändå utgör ca 50 96 av den samlade svenska utrikeshandeln tycks vara avmindre intresse. Orsakernatill detta är kända: det ekonomiska klimatet har blivit kärvare. har vår handel med EG sjunkit från 48,5 96 tillca 45 96 av vår totala handel. med detta har vår handel medoljeländerna ökat och även i handeln med har mycket storaökningar skett - en 48-procenlig ökning av vår export. Det svenska EG-avlalelhar inte lagt hinder i vägen för det. Att detta har varit möjligt i en kärvkonjunktur glädjer oss alla - jag förmodar att del glädjer även dem som skrivitunder vpk:s riksdagsmotion! Men att därav dra slutsatsen att vi borde brytaupp EG-avialet - uppgörelsen med dengrupp länder som traditionellt intar en så do minerande ställning i vår utrikeshandel - vill jag beteckna som befängt och inte värt att offra så många ord på. Närsedan motionärerna återigen varnar för all regeringen skulle umgås med lömskaplaner på att, som det heter, "på smygvägar" inlemma i EG,är detta en seglivad konspirationsteori, som bemötts otaliga gånger. Vad finnsdel f ö. för skäl alt hysa sådana ambitioner, när vi har fått ett avtal som viär nöjda med och som godkänts av en betryggande riksdagsmajoritet? Jagvill inte förlänga debatten i dessa frågor ytterligare, men i motionen talasockså om att uttalat sitt intresse inom miljövårdsområdet, transportpolitiken och den offentliga upphandlingen. Jag vill därför erinra om alt viockså har ett mycket omfattande och framgångsrikt samarbete med närdet gäller vissa miljövårdsfrågor. 1 motionen påslås att skullemedverka till att sänka säkerhetskrav för att möjliggöra handel. Påståenden avdet slaget är karakteristiska för motionen, som avslöjar antingen okunnigheteller illvilja. Jag vill erinra om de mycket energiska insatser som görs isvensk och nordisk regi för att öka standardisering och lestningsverksamhel,och jag anser att del vore av mycket stort värde om även villemedverka i detta tekniska och sä-kerhelsskapande integrationsarbete. Vi harmött dessa problem bl. a. vid överläggningar i . Motionärernanämner all ansökt om associering av det svenskafusionsforskningsprogrammel inom Euratom. Det är riktigt. Även detta anförmotionärerna som elt argument för att säga upp . Personligenanser jag - och det är säkerligen också utskottets mening - att det är betydligtklokare all först ta del av det avtal som kommer all föreläggas oss i en proposition till och som utgör etl näraliggande exempel på alt det inte sker någon utvidgning av Uppsägningav avtalen med de europeiska gemenskaperna, m. m. Uppsägningav avtalen med de europeiska gemenskaperna, m. m. vårt engagemang med EGutan att först får ta ställning till ärendet. Vi kommer att få göradet , och då får vederbörande utskott som vanligt behandla förslag ochriksdagen kan i vanlig ordning helt öppet diskutera och fatta beslut i ärendet. Ochså några ord om en missuppfattning i motionen som jag gärna vill rätta till! Imotionen slår det: "På transportområdet gick reservationslösi medpå ADR-överenskommelsen." k. ADR-överenskommelse som omnämns i motionen avser säkerhetsregler vidinternationella vägtransporter av farligt gods. Denna överenskommelse har dockinte slutits med EG, ulan är en europeisk konvention som upprättats inom ramenför ECE, dvs. Till denna överenskommelse har hittillsanslutit sig 14 länder förutom . Större delen av dem är väsleuropiskaländer, men där ingår också , och . Denna bredaanslutning bör kännas betryggande även för motionärerna. Den stora uppslutning som skedde när avtalet antogs av riksdagoch behandlingen av de frågor som varit aktuella ligger helt i linjemed ställningstagande. Jag vill därför yrka bifall till utskottetshemställan. (vpk): Någon stor EG-debait blir det väl inte , och det är kanske inteheller lämpligt att ha en sådan just . HerrPalm uppehöll sig i huvudsak vid vad som slår i motionen -vilket i och för sigicke är fel - och mycket litet vid del som jag sade i mitt inledningsanförande.Men även om var i viss mån polemisk, konstaterar jag att hanegentligen polemiserade mot vissa punkter i motionen, inte mot de grunddrag imotionen som jag gick igenom. Han lyckades också vaska fram någon liten formellfelaktighet som han kunde angripa. Jagvill emellertid göra några kommentarer till anförande. Enligt minmening är det uppenbart all den svenska socialdemokratin har hanterat EG-fråganbetydligt myckel klokare än vad den norska har gjort. Statsminister redan i sitt tal inför Metallkongressen 1961 en mera klar ställning. Dåbefann sig den här diskussionen i elt begynnande skede, och det var långt ifrånavgjort om slutpunkten skulle bli medlemskap eller ej. Vi kan bara tänka ossalt det hade blivit ett borgeriigt maktövertagande på ett relativt tidigtstadium - då kanske hade varit medlem i EG; det vet vi inte. HerrPalm berörde också utvecklingen av handeln med EG. I motionen behandlas enviktig sak, som han i och för sig inte angrep i sitt anförande. Där sägsnämligen att del egentligen sedan lång lid tillbaka har funnits belägg för attdel inte är tullarna utan andra faktorer som avgör hur handeln mellan länderutvecklas. sade att handeln med EG på harminskat, och del sammanhänger ju med de faktorer som jag angav i mittanförande, nämligen nedgång i sys- selsättningen, outnyttjadindustrikapacilet och stor arbetslöshet inom EG. Detskulle vara befängt att bryta upp de nuvarande EG-avtalen, menade . Det beror allt på, del. Vi har i och för sig elt an-drahandsyrkande imotionen som innebär att vi inte skulle bryta upp ur samarbetet ulan nöja ossmed garantier mot utvidgningar av det, men av voteringstekniska skäl kommer detinte alt ställas under proposition här i kammaren. Såsäger att den som talar om all säkerhetskraven skulle sänkas försvensk del är antingen helt okunnig eller också illvillig. I motionen berörsden anpassning till EG som har skett på olika områden - mervärdeskatten,tekniska anpassningar osv. Den anpassningen skulle i en framlid kunnaunderlätta ett medlemskap, om den frågan skulle resas av en ny regering här ilandet. Vad säkerhetskraven beträffar kan man ju inte helt och hållet uteslutaalt en anpassning till EG kan innebära att måste sänka sina krav föratt få likartade förhållanden. Iövrigt har jag inte myckel all tillägga. De stora, principiella frågorna tyckerjag att jag klargjorde i mitt första inlägg, och de synpunkterna har jag ser det inte vederlagt. Uppsägningav avtalen med de europeiska gemenskaperna, m. m. HerrPALM (s): Det finns ingen anledning att förlänga den här debatten. Vi uppehölloss ganska utförligt vid frågan om när det blir aktuellt att utvidga deltaavtal. Det har givils klart besked i föregående års debatt, och det harocksåframgått av utskottets skrivning all här sker inga sådana utvidgningar, utanfrågan ställs under prövning. Jag harockså ett exempel på detta. Rent allmänt kan man väl ändå säga om den här lilladebatten att vi alla är överens om att vi måste ha en utrikeshandel som ärganska omfattande, om vi skall klara den fulla sysselsättningen och denstan-darduiveckling som vi alla vill ha. Det är märkligt att man från vpk:ssida säger nej till och att vi sedan fick uppleva del ledsamma ilördags, när vi skulle bygga upp den nordiska invesleringsbanken, att nordiskakommunister tillsammans med högern gick emot upprättandet av denna bank, sombl. a. har till uppgift att främja exportansträngningarna. Det finns så mycketnegativism i vpk:s motion och inlägg all det skulle varaintressant att vela vad vpk i stället ville göra för att möjliggöra denkraftiga expansion av vår utrikeshandel som är alldeles nödvändig. Man behöverinte hänvisa alltför omständligt till vad massaarbelarna i Norrlandskusldistrikt - eller malmarbetarna - har att säga i det här läget, när allapåtagligt upplever vad exporten i själva verket betyder. (vpk): Vi är väl snart färdiga med den här debatten. Detta med den nordiskabanken vill jag inte diskutera med . 1 princip brukar jag inte viljadiskutera frågor som jag inte har salt mig in i och Uppsägningav avtalen med de europeiska gemenskaperna, m. m. inte känner till. Däremotkanske del ibland kan vara så som , som bl a. var ordförande ifolkparkerna, på sin lid sade i en debatt: Det man vet minst om är man oftasäkrast på. Därför tycker jag att man inte skall ge sig in på att diskuterasådant som man inte är någorlunda säker på - och vara tvärsäker. Sedanhar jag inte så mycket att tillägga utöver vad har sagt. Jag barakonstaterar all vi inte har krävt att utrikeshandel skall minska. Vikräver bara all den skall vara reglerad på ett strikt sätt, så att Sverigesoberoende och ekonomiska handlingsfrihet behålls och att neutralitetinte sätts i fråga. Allt delta står i och för sig i propositionen och iutskottets skrivning , och jag har också citerat det. Vad vi kräver äralt man i alla sammanhang skall hålla sig till detta. Är överens medmig om att man skall strikt skall göra det, så tror jag inte att vi i sak är såoense. HerrHERNELIUS (m): o Bara en liten korrigering av vad sade. Han åberopade vad somhände , då enligt hans uppgift kommunisterna tillsammans med högerngick emot den nordiska invesleringsbanken. Det var en inkorrekt beskrivning. Isjälva verket var lägel följande. Dedanska och norska kommunisterna röstade för banken. De finska kommunisternaröstade mot. Vid voteringarna förelåg ett förslag frånmoderaterna i om ett finansieringsinstitut. När del förslaget föll,avstod representanter från vid slutröstningen. Så var del,men det var , och det är ju . HerrPALM (s): Det är detta nejsägande som ärkolossalt intressant att följa. Den attityd som man har intagit från herrIsraelssons parti stämmer inte så väl med de krav som hans partivänner ställernär man träffas på arbetslöshetsorterna. (vpk): Bara någraord till. Vadvi har sagt nej till har jag ju redan deklarerat. Vi säger egentligen nej samordnad europeisk monopolkapitalism. Som vet förordar vi enannan samhällsordning, en socialistisk ordning. Vi menar alt om vi involveras ietl större kapitalistiskt sammanhang så kan det i ett givet historiskt läge bliså att genomförandet av en ny samhällsordning - en socialistisk ordning - iSverige försvåras just på grund av detta. Den historiska erfarenheten har juvisat att blir det samhällsomvälvningar då sker de i regel inte i världsskala,utan del är i enskilda länder som de sker. Hålls det samman i block på det härviset och man blir involverad i elt block kan del uppstå svårigheter med denhär omvälvningen. Det är därför som vi säger nej till bindningar som gårutöver vad som hör samman medegentlig handel. HerrPalm hänvisade delvis till den debatt som han hade med . I den debatten sade enligt protokollet att den motion somvpk hade väckt var så skriven att den låg på gränsen till oförskämdhet. Då villjag bara erinra om, även om det kanske är ovidkommande i det här sammanhanget,att den kanske allra första inom arbetarrörelsen i - med sammaefternamn som - som väckte tankar om en ny samhällsordning hadeoförskämdheten att kräva ett socialistiskt samhälle. Studiemedeltill vissa studerande vid i Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av under överläggningen framställdayrkandet, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringspropo-silion: Densom vill alt kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr Iröstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrIsraelsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: §10 Studiemedel till vissa studerande vid juridiska fakulteten i belänkande 1975/76:9 med anledning av motion omstudiemedel till vissa studerande vid juridiska fakulteten i . I motionen 1211 har jag begärt att de juris studerande som är inskrivnavid och som bedriver sina studier vid StiftelsenKursverksamheten vid skall få rätt till studiemedel.Sådana medel utgår inte, därför att de studerande inte Nr 24 anses vara heltidsstuderande vid något av dessa universitet, ochdärför den 'Kursverksamhetens utbildning inte anses berättiga till studiemedel. Dettahar medfört alt flera hundra juris studerande varje termin går miste --------------- om enväsentlig förmån. Antalet juridikstuderande i uppgick Studiemedel till exempelvis till 431, till 394 och vissastuderande vid till .274. juridiska fakulteten har upprepade ansträngningar gjorts för att komma / till rätta med missförhållandena. Utskottet harockså med föredömlig noggrannhet redovisat dentröstlösa gången av del här ärendet. Så sent som avvisade , ienlighet med utbildningsutskottets förslag, en tänkbar lösning. Att det medlitet god vilja går att finna lösningar visar det förhållandet, all visssekreterar- och korrespondensulbildning, som meddelas av StiftelsenKursverksamheten vid , upptagits i regeringensförteckning över läroanstalter och utbildningslinjer vid vilka studiemedel kanutgå. Socialförsäkringsulskoltelhar glädjande nog men med viss försiktighet vågat sig på det konstaterandet altutskottels inställning inte innebär "all ulskoltel anser rådandeförhållanden för ifrågavarande juridikslu-derande tillfredsställande".Centrala , och universiletskanslersämbetethar i sill av utskottet åberopade yttrande till utbildningsdepartementetframhållit att den sludiesociala situationen för denna typ av studerande ärotillfredsställande. Detär konstateranden som inte minst de studerande själva kraftigt understrukitunder årens lopp. Utöver rena rättvise-och skälighelssyn-punkter vill jag pekapå ytterligare en omständighet som talar för etl snabbt ingripande. Oftahar det påtalats att rekryteringen till juristulbildningen inte sker fråntillräckligt vida grupper inom vårt samhälle. Hur skall man kunna råda bot påen snedrekrytering, när det år endast är ungdomar med egna inkomstereller med föräldrar som betalar de långvariga studierna, som har möjlighet attläsa juridik i ?