prot · FZ09120 · 1975-12-31 00:00:00 — bifall lill reservalionen, somalltså innebär yllerligare på della anslag, skulle göradet möjligt all motverka effekterna och prisstegringarna och att därutöver fäen myckel obetydlig ökning av insatserna på della område i förhållande lillförra året. della anförandeinstämde i (c). Hert i (s): har gjort del lätt för mig, eftersom han här nästan uppträddesom ulskotlels lalesman, utom i den sisla delen av sill anförande. Jag skallemellertid ändå ta tillfället i akt och säga någonling i den fråga som rörtobaken - det övriga lämnar jag i stort sett ät sidan. Tobaksfråganhar kommit alt tilldra sig ell alll slörre Torsdappn Hintresse - det har vi märkt i socialutskottet. Del slora problemel har a mai 1976 varit hur vi skall kunnabegränsa konsumtionen och därmed förbättra hälsotillståndel i värtland. I sambandmed behandlingen av proposilionen 142 har vi också haft ning, m. m. att taslällning till åtskilliga motioner. Den uppmärksamme läsaren av belänkandetfinner au dessa moiioner blivil välvilligt behandlade. Ulskoltet har varkenbehövt avstyrka eller tillstyrka dem, eftersom de flesta ligger hell i linjemed propositionens allmänna synsätt. Moiionerna kan tas som etl bevis för atldel i finns ell starkt iniresse för den fråga som socialminislerntagit upp i denna proposition. Socialminislern har alllsä ett slarki stöd iriksdagen. Jagskall beröra några av de frågor som lagils upp i proposilionen och moiionernaoch även hänvisa till lidigare ålgärder. Vihar beslutat införa varningstexter och innehållsdeklarationer pä paketen tilllobaksvaror. Dessa bestämmelser kommer all träda i kraft vid årsskiftet.Reklamutredningen arbetar med lobaksfrågan, och vi väntar atl utredningen skallbli färdig under della är; vi får alllsä snart etl förslag på den punklen, ochdet är viktigt. Socialministernsäger i propositionen att vi behöver ett målinriktat ål-gärdsprogram, ochutskottet understryker delta ytterligare, såsom också påpekade isitt anförande. Utskottet säger att det är påkallat atl får laslällning lill ett mer utförligt program pä området. del motioner yrkas ell mer eller mindre direki förbud mol rökning i olikasammanhang. Utskotldunderstryker viklen av att del finns frihet frän rökning i vissa offentligasammanhang men ivivlar självklarl på möjligheten atl lagstifta om della.Lagstiftning kräver ju sanktioner, och för atl man skall kunna tillgripasanktioner måste man kunna bevisa någonling. Del kan nog vara rätt svårl att idelta sammanhang ställa lill rättegångar. Vi tror alllså mer på upplysning ochpropaganda och anser all del bör vara möjligi atl komma fram på den vägen. Sombekant har ulskollel för sin del gäll före med gott exempel. Vi släpper ul deröksugna varie limma för alt de skall få ägna sig ål sina lasler dt tag, och viandra kan fä dricka en kopp kaffe kanske. Sedanmyckel lillbaka finns del skilda kupéer för rökare och icke-rökare på lägen. har SJ kommit med en propå om an del skall vara rökfritt i restaurangvagnarna. Hela 75 96 hade önskat det. Det är alllsä en majoritet som får sin vilja igenom. På flygel reserverar man olika platser för rökare och icke-rökare lillbaka. Del är också en resullat av propagandan mol rökningen. Det finns, säger ulskollel, vissa restauranger som har särskilda avdelningar för icke-rökare. Men var och en förstår ju au det kan vara räll besvärligt alt dela upp människor sä, därför all i en sällskap som äler lillsammans kan del ju finnas både rökare och icke-rökare. Det händer alllsä en del saker i kölvattnet pä 149 11 protokoll 1975/76:119-120 Nr 120 den propaganda och den upplysning som sker. Torsdaeen den 'nollöner om rökfria arbetsplatser påpekas sambandei mellan rökning 6 mai 1976 °'-'asbest. Vi har haft den frågan uppe i socialutskottet vid fiera mycket Del slod alldeles klart för oss som var med Hälsovårdsupplys- atldel föreligger dl samband mellan rökning och asbesl som är svårl ning, m. m. alt komma lill rälla med. Risken för cancer blirmångdubbeli slörre för den som röker än för densom inle gör del. Med anledning härav och naturiiglvis också på grund avlidigare upptäckter har arbetarskydds-styrelsen utfärdat bestämmelser, där manbetonar della samband med myckel slor kraft. Närdel gäller rökning på arbetsplatserna finns del hygieniska gränsvärden, ochdär får man lila lill kamratandan och hänsynen lill varandra och - del ärsjälvklarl - lill arbetsgivarparten. Detförbereds också särskilda insatser när del gäller mödra- och barnahälsovården. Tobaksrökningär ell viktigt folkhälsoproblem, och rökning är sannolikl en av våra vanligastesjukdomsorsaker, säger ulskollel sammanfallnings-vis och påpekar all del f n.lorde råda enighet om della och all man även internationellt, iVärldshälsoorganisationen, har uppmärksammat de risker som finns. Propositioneninnebär atl man anslår 2 milj. kr. till upplysning om tobak, och vi harlidigare på tilläggsbudgd anslagit . för della ändamål. Del är enicke föraktlig summa pengar. Dessa pengar skall gå till nämdnför hälsovårdsupplysning, som inom sig har tillgäng lill sakkunskap ochrepresenlanler för våra folkrörelser. En referensgrupp skall också lillsältasmed represenlanler frän olika håll, bl. a. frän . HerrRomanus m. fi. har begärt all skall la iniiialiv lill en fjärdevärldskongress om rökning och hälsa 1979. Han berörde del i sill anförande. är ju så all del är enskilda organisaiioner som skall ta iniiialiv, ochriksdagen kan knappast gå in och säga: inbjuder vi. Jag vill påpeka attulskoltels skrivning indirekt är ell tillstyrkande av den moiionen. Jag skall, fru lalman,inte uppehålla mig länge vid andra halvan av ulskotlels skrivning, alltså den som berör hälsovårdsupplysning i övrigl, kost och molion. beroendeframkallande medel, som ju skatieulskoiiei behandlar, samt sexual- och samlevnadsfrågor. Jag vill bara säga lill an del, även om man har fält hålla tjllbaka när del gäller kosi och molion. ändå har sken en viss ökning av anslaget därvidlag. Anslagei lill sexual- och samlevnadsfrågor är eii relativt nytt anslag. Dd lillkom i samband med abortlagstiftningen och har böriat funge ra. Här finns en molion av herrar och i , vari begärs alt även andra organisaiioner än kvinno- och ungdomsor ganisationer skall tillkomma. har följt principen alt man, så länge anslaget inie är slörre, inle skall strila ul pengarna lill alllför 150 mänga organisaiioner. Men del finns givelvis ändåmöjligheier alt fä medel ur della anslag. Delsäger också ulskotiel i sin skrivning. Sammanfattningsvisvill jag framhålla all proposilionen föreslär en ökning av anslagei frän 8,3lill 15 milj. kr., vilkel inle är sä dåligt marscherat. Jag yrkar, fru lalman,bifall lill ulskoilds hemsiällan saml avslag på den reservation som herrRomanus slår för. HertLUNDGREN (s): i och jag har i moiionen 2271 aktualiseratanslaget för informalion om olika aborlförebyggande ålgärder. Ulskoltetskriver ganska välvilligt. Au skrivningen inle är helt välvillig beror kanskepä motionens ulformning. Den viktigaste udden i motionen är nämligen riktad motde ungdoms- och kvinnoorganisationer som inle sökt anslag för information inomområdet sexual- och samlevnadsfrågor. De organisaiioner del gäller - delframgår av den bilaga som är fogad till motionen - är tyvärr kristna,nykterhets- och idroltsorganisationer. Delta finner vi motionärer verkligenbeklagligt. Med vår motion har vi därför velat ägna delta särskilduppmärksamhet. Vi frågar oss vilka orsakerna är. Och vi önskar all dessairadilionelll myckel betydelsefulla folkrörelser skall kunna stimuleras lillinformationsinsatser inom området sexual-samlevnadsfrågor, vari informationenom abort förebyggande åtgärder ingår som en viktig del. Vimotionärer är på del klara med och delar utskottets uppfallning alt anslagen -i varie fall f. n. - främsi bör förbehållas ungdoms- och kvinnoorganisationer.Vad vi alllså nu i första hand länker pä är ungdomsorganisationer inom dekristna, nyktra och idrottsliga folkrörelserna. Del finns exempelvis en hel radav kristna ungdomsförbund. Del är myckel anmärkningsvärt atl endasl eit sådanlungdomsförbund. Svenska missionsförbundels ungdom, söki - och fält - anslag förinformation i aborlförebyggande syfte. Här har ju kristna en ulomordenligmöjlighel att med slalliga medel uiifrån sina egna ideologiska ochverksamheis-mässiga synpunkier framställa informalionsmaierial iaborlförebyggande syfte. Varför uinyUjar man inte della? Sexual- ochsamlevnadsfrågor inkl. aborlförebyggande ålgärder är ju slora och centrala frågor.Har inte informationen nätt ul lill de kristna ungdomsförbunden om dennamöjlighel? Eller blundar de ungdomsledarna för del måhända obehagligafaktum all abortproblemaliken är aktuell också för ungdomar i kristnaungdomsgrupper? Alltnog,informationen till de ungdomsorganisationer som ännu inle sökt bidrag bordeintensifieras eller göras annorlunda. Hitlills har in-formaiionen ju inle allsgen lillräckligi resultat. En kommentar också till utskoueis skrivning om an även icke ungdoms- ellerkvinnoorganisationer kan fä sådant här bidrag. Visserligen är ulskollelrestriktivt när det använder ullrycket "synnerliga skäl", men deltaär säkert, somEveri i f ö. framhöll, motiverat avekonomiska priöriteringsorsaker och knappast av prin- Hälsovårdsupplysning,m. Nr 120 cipiella. Även vuxna kartar - för det är ju dem som del i så fallgäller Torsdaeenden ~ " verkligen behöva information om abortförebyggande ålgärder! 6 mai 1976 '"''' talman, konstaterar jag med tillfredsställelse atl det lolala bidragsbeloppet höjs frän 2 milj. kr. lill 2,2 milj. kr. Vissa abortfrågor bör vara ell inte oväsentligtlillskoli att förmedla lill främsi de ungdomsorganisationer som intesökt bidrag. a. ungdomsförbund borde i della sammanhang, liksomexempelvis de politiska ungdomsförbunden, utnyttja de statliga medel somfinns. Atl informera om abortförebyggande åtgärder borde vara en högslsjälvklar uppgift för alla våra folkrörelser som bedriver ungdomsverksamhet. Urmin synpunkt borde dock de kristnas uppgift här vara särskilt uppenbar. Jag har inget särskilt yrkande. Överläggningenvar härmed slulad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskottds hemställan, dels reservalionen av herrRomanus, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Föredrogs socialulskotlels belänkande 1975/76:41med anledning av moiioner om vissa abortfrågor. 1della betänkande behandlades motionerna 1975/76:271av m. fi. (c), vari hemställts atl hos regeringenbegärde sådan författningsändring atl sjukvårdspersonal, som av diska skäl hadesvårl all medverka vid abortingrepp, skulle tillförsäkras rätt atl erhållabefrielse frän atl della i verksamheien härmed, 1975/76:473av m. fi. (m), vari hemställts atl hos regeringenbegärde ett sådanl förtydligande av förfallningen all del av denna klartframgick all läkare och annan sjukvårdspersonal som av eller religiösaskäl begärde befrielse från all della i abortingrepp skulle medges sådan i allafall där det icke - vid strikt medicinsk indikation - förelåg fara för modernsliv eller hälsa, 1975/76:758av i Skärstad m. fi. (c), vari hen-iställls all hos regeringen begärde 152 1. all ell klarläggande ullalande gjordes om allabort endasl vore en 2.all en lilläggskungörelse utarbetades med innebörden atl ingen inom Tnrsri;iupn H sjukvården anställd, som av etiska eller religiösa skäl fann del oaccep- f;ma" lQ7fi tabell atl medverka vid abortingrepp, skulle kunna tvingas härtill, 1975/76:1257av fröken m. fl. (fp), vari hemslällls att Vissa abortfrågorhos regeringen begärde sådan författningsändring att sjukvårdspersonal, som avetiska eller religiösa skäl så begärde, i enlighet med socialul-skottelsinlenlioner skulle erhålla befrielse från uppgiften alt medverka vidabortingrepp, 1975/76:1258 av frökenHörién m.fl. (fp) och 1975/76:1282 av herrNilsson i Agnas (m). 1. belräffandebegäran om förslag till ny abortlagstiftning att skulle avslå motionen 1975/76:1282, 2. belräffande visslriksdagsuitalande om abort att skulle avslå motionen 1975/76:758(yrkandet 1), 3. belräffande intensifieradeålgärder för all nedbringa antalet aborter all skulle avslå motionen1975/76:1258, 4. beträffande rätt försjukvårdspersonal till befrielse frän dellagande i abortingrepp alt riksdagenskulle avslå motionen 1975/76:271, motionen 1975/76:473, motionen 1975/76:758(yrkandet 2) och moiionen 1975/76:1257. belräffanderätt för sjukvårdspersonal lill befrielse från dellagande i abortingrepp avherrar Carlshamre (m) och Åkeriind (m) som alt ulskoltet under 4 borthemslälla allriksdagen med anledning av moiionen 1975/76:271, moiionen 1975/76:473, moiionen1975/76:758 (yrkande 2) och moiionen 1975/76:1257 gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört. HertÅKERLIND (m): "Till det här utskollsbelänkandd har och jag fogalen reservalion som gäller rätt för sjukvårdspersonal alt få befrielse fråndellagande i aborlverksamhet. Den frågan har varit aktuell vid fieralillfällen. När abortlagstiftningen behandlades förelåg fiera motioner sominnehöll yrkanden om all förhållandena skulle regleras i lag eller författning.Även väcktes moiioner i ämnet. Del har inte alllid varit möjligt försjukvårdspersonal all få sådan här befrielse. Detta är också verifierat. Förraåret var ulskollel myckel kritiskt över lag mol rådande förhål landen och mol inslällning i dessa frågor. Även då hade vi en reservalion lill ulskollsbetänkandet i ärendet i vilken vi begärde au sjukvårdspersonalen skulle garanteras all slippa medverka vid abort. Nr 120 Den reservationen bifölls inte, och har del kommil nya moiioner, Torsdaeenden ' stycken, som kräver att den här rätten skall finnas. 6 mai 1976 '"" efter den kritik som har kommil utfärdat en nyttcirkulär i ämnet. Del är intressant atl läsa all socialsiyrelsen anser Vissa abortfrågor det angeläget allaboriverksamhelen primärt organiseras sä au i densamma inle las i anspråkpersonal som finner del oförenligt med sin etiska eller religiösa uppfallningall medverka vid aborter. förutsätter sålunda all den som underåberopande av sådana betänkligheter förklarar sig önska erhålla befrielse frånsådan verksamhet skall slippa della däri. Delnya cirkuläret från ger slörre möjligheter, såvitt jag kan se,för sjukvårdspersonal all bli befriad, men del ger ingen definitiv,ovillkorlig räll. Man "förutsätter" atl del skall kunna ges möjligheter,man menar all verksamheien skall "primärt" organiseras så all del härkan ordnas. Vi reservanler tycker intedella är tillräckligt. 1 reservationen går vi motionskraven lill mötes. Vitycker inle alt denna allvarliga fråga om räll för personalen alt slippa dellai aboriverksamhelen skall kunna avfärdas pä del här sättet. Del skall finnasen ovillkorlig rätt, inskriven i förfallningen, en rätt som inte är beroende avtillfälliga stämningar som del lätt kan bli när det bara hänger på de cirkulärsocialstyrelsen utfärdar med olika tidsmellanrum. Det är ingeniing som hindrarall näsia cirkulär säger någonling annal igen. Mot denna bakgrund vill jag yrkabifall lill reservalionen. Under della anförande övertog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HertKARLSSON i (s): har följt det förslag som utskotld hade förra året.Riksdagen har fält som den har velal. Någon anledning all skapa en författningoch i lag reglera detla förhållande finns inle. Vadherr säger om tillfälliga stämningar är ell egendomligl säll attargumentera. råd, anvisningar och direkiiv grundas inle påtillfälliga stämningar, . Jag yrkar bifall lillulskoltels förslag. HenNILSSON i Agnas (m): Det är förmätet all ta kammarens lid i anspråk när man vel att man inlekommer någon vart med det man säger, men jag lovar alt vara fåmäld ifortsättningen av . Jag väckte igenen molion om livets helgd. förslag till en nyabortlagstiftning. Enligt utskottets skrivning, när det avstyrkte moiionen 1282,har den nya abortlagstiftningen stannat inför principen om kvinnans egenbeslämmanderäii. Jag läsle samma ord i 154 belänkande nr 20 . Frågorna tränger sig på. Alt hon inte villha barn? Att hon skall döda del väntade Nr 120 barnel? Bestämmer hon delutan andras inrådan eller tryck? Vill hon verkligen del? Vill kvinnan så? Fråganvärker inom mig. Kan en moder förgäta sill barn? Har då en kvinna räll över sinegen kropp? Har hon rätt också över en annans Vissa abortfrågor liv? Nej.Foslrel hon bär är en individ, en annan människa än hon, dt eget liv, en personmed rätt lill integritet och skydd. Det är syn. Därför tror jag ickeatt kvinnan verkligen vill abort. Jag skrev i motionen 1274 lill : "Delär inle sanl alt foslrel är en del av moderns kropp. Foslrel är en individ.Foslrel har från konceptionen människovärde. Därför har det västerländskarättsmedvetandet alltid betraktat foslerfördrivning som broll mol del femtebudet. Delär inle sanl att en mor vill ha abort. Hon vill all barnet skall få födas.Hennes innersta instinkt, hennes moderliga övertygelse är alt det liv sombegynt och lill vars vårdare hon utsetts skall få fullbordas och nå mognad.Aborterna är frukten av ell tänkande som förgriper sig pä heliga normer,omistliga värderingar och i djupaste mening sant mänskligt väsen." Ingen har motbevisat minapåståenden. Jag satt som åhörare och noterade när hon talade om delspirande liv som en mor bär. : fingrar,tår, ögonlock, näsa, öron, inre organ bildade, lio centimeter långl. T. o. m.20 veckors har överlevt en födelse. Vad är det som pågår i värt land? Det händer att jag vaknar i skräckoch tänker på det. Vi är pä väg mot 40 000 aborter . Har vi råd med del?Har vi resurser? Är det en riktig användning av våra skattemedel, våravårdplatser, vårdpersonalens arbetsförmåga? Har vi plats för alla cancersjuka?Kan vi satsa nog på de handikappades hjälpmedel och för att göra vårt samhällevänligt och öppet för dem? Jag skrev i moiionen vidare: "Delär inle sanl att har råd med aborterna: Vi har inte råd all lägga vårabegränsade resurser för sjuk- och hälsovård på denna verksamhet i dödenstjänst: Våra. läkare, vår sjukvårdspersonal behövs för positiva insatser ikampen mot lidande och förgängelse. Vi har inle råd alt låta födelsetaletyllerligare sjunka. Proportionen mellan barn och åldringar är redanskrämmande." Ja,hur är del med födelsetalet, antalet levande födda ? Jag tycker alt det ärohyggligt lågt. Vad skall del bli av våra skolor, våra barnhem, daghem ochförskolor? Vem skall la hand om de gamla? Vem skall svara för produktionen, föru-hjälpen? Vilka genier opererar vi bort -omistliga hjärnor och hjärtan somskulle lösa energiproblem, övervinna miljöskadorna, finna läkemedel och bekämpaskräcken, smittorna och hungern? Jagsatt och skrev del här anförandel för sedan, eftersom jag först då observerade att jag skulle tala . Nr 120 visa till mig: Torsdagenden Den vackraste visan om kärleken komaldrig på pränt. Den blev kvar i en dröm iMontmarlre hos en fattigparisstudenl. Denskulle ha lyst över länderna och tvingat en vår på knä, och en värld skulletryckt till sill hjärta en ny, en ny Musset. Hanskulle ha vandrat vid kajerna med en blek lilen blåögd och diktat violeroch kyssar nu . Denvackraste visan om kärleken kom aldrig pä pränt. Den begrovs i en massgrav iFlandern med en fattig parisstudenl. Tänk all fick födas, och hur grymt medkriget som tog studenten och dödade den vackraste visan - onödiga krig och ickenödvändiga aborter. Jaghar velal vara en krislen och lill mig kommer frågan: Hur skall vi svara ?Vi är förvaltare, vi är hushållare med en räkenskapsdag för ögonen och delheter alltfort: Du skall icke dräpa. Den dag della bud icke längre ärsjälvklarl okränkbart och fundamentalt för värt samhälle - då är demokratindöd. Då vill inle jag vara med i väriden. Ulskotlelsskrivning är lågmäld och förklarande lugn, som en hand som stryker etl skrämtbarn, en sköterska som lugnar den misstänksamme. Ingenfara - var bara förståndig! Del skall bli bättre med rådgivning och prevenlivieknik.Det skall bli bättre bostadspolitik och utbyggd barnomsorg. Och det storslagetavslutande partiet i skrivningen, påminnande om ~en portal över en antikkyrkogärd: "Ulskollel anser del vara självklart atl regeringen meduppmärksamhet skall följa vad som sker pä abort-problematikens område och vidtaerforderliga ålgärder då del visar sig påkallat." Vilkenregering skall man vänta pä? Det är troligen inle santatl folkmajoriteten i värt land slöder den lagstiftning somgenomfördes , trots det fiertal som nåddes för denna lag iriksdagen. Men vart kommer en ensam motionär? 156 Jag har gått och vänlal på kyrkornas rop,biskoparnas, frikyrkoledarnas. Måhända har min hörselavtrubbats. Eller har det tystnat i vårt land, Torsdaeen den i kristenheten, införförtrampandet av det heliga, av livet? Såsom när 6 rnai 1976 del i Uppenbarelsebokensdomsiexier heter alt en lystnad uppstod i him----- melen vid del sjunde inseglets brytande. Vissa abortfrågor Vad kan man vänta av en regering, en riksdag, om kyrkan tiger? FrökenHÖRLÉN (fp): I motion 1258 begär några folkpartister intensifierade åtgärder för attnedbringa antalet aborter. Del är en ansenlig rad åtgärder utskottet pekar på,som vidtagits i detla syfte. Men jag tycker att det på sitt sätt understrykerviklen av att man, som utskottet säger, med uppmärksamhet följer vad som skerpå abortproblemalikens område och vidtar erforderliga åtgärder där såpåfordras. Vi är många som kommer alt följa denna utveckling med storuppmärksamhet. 1motion nr 1257 har samma motionärer begärt all sådan författningsändringskulle vidtas, alt sjukvårdspersonal, som av etiska eller religiösa skäl såbegär, i enlighet med socialutskottets inlenlioner erhåller befrielse frånuppgiften all medverka vid abortingrepp. De egendomliga turer som detla ärendevandrat i har utföriigl redovisais i ulskotlels belänkande. Utskottetsviljeinriktning i denna fråga uppfattar jag ligga i linje med yrkandet i vårmolion. 1 motsats till utskottets majoritet anser jag dock atl enförfattningsändring bör vidlagas för alt på trygga sjukhuspersonalensräll att slippa medverka vid abortingrepp, när inte moderns liv eller hälsa äri fara. Jag vill därför, herrlalman, yrka bifall lill reservalionen. 1 delta anförande instämde herrar iGöteborg (fp) och Weslberg i (fp). FruTHUNVALL (s): Jag hade inte tänkt begära ordet i denna fråga , men när jag hörherr i Agnas kan jag inle låla bli all uppröras. Vad sadehade ungefär följande innebörd: Hur länge skall vi vänta pä en regering som larhänsyn lill sädana här frågor? Hurlänge skall vi vänta på au visar någon medkänsla med de kvinnorsom är olyckliga och som inte ser sig någon annan utväg än all låla utföraabort? Jorden är inte ell sådanl himmelrike som i Agnas nyssutmålade genom den vackra dikten av . Förhållandena är inle sådanaför kvinnorna överalll - inle ens i värt land fastän vi försöker göra det allrabästa för dem. Delfinns kvinnor som ulan au dei är fråga om medicinska skäl inie ser sig någonannan utväg än abort, men de kvinnorna har inte i Agnas någon medkänslamed. Ddfinns inle en majoritet som stöder abortlagens tankegångar, säger . Jo, del tror jag. Nog har vi ett manssamhälle, men del 157 12 protokoll 1975/76:119-120 Nr 120 finns medmänskligare män än de vi hört lala här . Överläggningen var härmedslulad. Ökad utbildning av reumalologer, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av avherrar Carlshamre och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i beiänkandei nr 41mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av herrar Carlshamre och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrÅkerlind begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: § 15 Ökad utbildning avreumatologer, m. m.