prot · FZ09121 · 1975-12-31 00:00:00 — skulle på samma säll inle få ell enda öre i kommunallbostadstillägg. Men icke pensionerade makar med precis samma inkomst - ungefär30 . - skulle kunna fä bortåt . i siatskommunall bostadstillägg. Boende-och bosladsfinansieringsulredningarna föreslog ju atl pensionärer skulle gesrätt lill bosiadsbidrag som för hushåll ulan barn i de fall detla ger ellförmånligare utfall. Detla förslag har också fält ett myckel Slarki gensvarbland remissinstanserna, även om man naturiiglvis är medvelen om all en deltekniska problem återstår all lösa. Jagvill mol denna bakgrund varmt yrka bifall till den gemensamma borgerligareservationen 7, som innebär all förslag i frågan bör föreläggas i sägod tid all syslemet kan träda i krafl näsla år. Vihar däremol inte kunnai gå med på all nu la slällning till principen om engenerelll statligt bidrag lill kommunerna för pensionärernas kommunala bosiadsiillägg.Etl sådani generelll bidrag skulle i precis lika stor utsträckning gynna dekommuner som har en myckel god skaliekrafl. Vi har därför velal avvakta inlebara kommunalekonomiska utredningen också skaiieuljämningsulredningen. somhar i uppdrag au skynd-sami komma med förslag lill skalteuljämningsbeslämmelsersom lar hänsyn också lill åldersstrukturen i kommunerna. 1 det avseendet ber jagatt fä yrka bifall till ulskottds hemställan. Möjligheten atl fåbostadstillägg påverkas ju av evenluell förmögenhet. och bådedepartementschefen och utskottsmajoriteten föreslår att 20 96 av förmögenhetenöver . skall läggas till inkomsten vid bidragsprövningen. Däremotmotsätter man sig förslaget i motionen 2344 av m. fi. att endast10 96 av överskjutande förmögenhet skulle läggas till inkomsten. Ocksåhär är det enligt vår mening önskvärt att vi får bättre överensstämmelse medde regler som gäller för pensionärerna. Förmögenhetsgränsen är där redan nu . för ensamstående pensionär men betydligt högre - . - förgifta pensionärer. I båda fallen sker emellertid skärpningen genom att avden överskjutande förmögenheten läggs lill inkomsten. FruElvy citerade utskottets skrivning att de "föreslagna förbättringarnaär tillräckliga för att reglernas reella innehåll - mol bakgrund bl. a. avhöjda taxeringsvärden - inte skall nämnvärt urholkas". avstodfrän kommentar till den passusen, men jag skall ge ett litet exempel som visaralt det här med "nämnvärt urholkas" kan vara en sanning medmodifikation. Detär ju sä att taxeringsvärdena för jordbruk har höjts med i genomsnitt 49 96.Har taxeringsvärdet varit 200 000 blir det alltså nu 300 000, Är skulderna 150000 för den här familjen innebär det en ökning av förmögenheten från 50 000lill 150 000, Före höjningen av taxeringsvärdena drabbades familjen inte avnågon som helst reduktion av bostadsbidraget pä grund avförmögenhetsinnehavet, men efter höjningen, om departementschefens ochulskoUsmajoriietens förslag bifalles, får familjen en minskning avbostadstillägget som kan uppgå lill nära , trots all familjensekonomiska situation ju inle i något avseende har förbättrats genom höjningenav fastighetstaxeringen. Inleminst med hänsyn lill all många mindre förmögenheler är nedlagda i den rörelsesom är en förutsättning för familjens utkomst anser vi det angelägel medrimligare bestämmelser om skärpning på grund av kapitalinnehav. Också vi villdärför yrka bifall till reservalionen 5, Denya reglerna för statliga och statskommunala bostadstillägg som föreslåsinnebär ju främst en indexreglering av nuvarande regler om inkomstgränser förfullt bidrag och om hyreskostnadsintervaller. Genom att den nedre hyresgränsenhar höjts . för ensamstående med eller utan barn och sänktsfrån 400 till . för gifta åsladkommes naturiiglvis en slörre rättvisamellan ensamslående och makar. Men någon justering av metoden för inkomstprövningsker inte i propositionen och inte heller i ulskottsmajoritetens förslag, trotsalt inkomsiprövningen inle tar hänsyn lill hushållens betalningsförmåga,obeskattade inkomster såsom underhållsbidrag och bidragsförskott eller ej heltavdragsgilla men nödvändiga utgifter såsom underhällsbidrag lill barn. Vi ärmedvetna om att problemet att komma till rätta med bristerna i fråga om inkomstprövning,hänsyn till försöriningsförmågan osv. kräver en genomgripande översyn av helaskatte-, bidrags- och inkomstprövningssystemet, och det är något som kommeratt ta ganska lång lid. 6 protokoll 1975/76:121-122 brister är enligt våruppfattning så påtagliga när del gäller inkomstbegreppet - främst avseendevissa obeskattade inkomster som underhållsbidrag och bidragsförskott - all vimenar all förslag om della bör föreläggas redan vid 1976/77 årsriksmöie. Med hänsyn lill vad som anförts i denna fråga i moiionerna 2363 och2364 yrkar jag bifall lill den gemensamma borgerliga reservationen 4. Sedanber jag att fä ta kammarens tid i anspråk med yllerligare några synpunkier påbostadstilläggen, eftersom de allvariiga erinringar om av-Irappningsreglernaoch marginaleffekterna som förs fram i den moderata motionen 2364 över huvudlaget inle har berörts i utskottets belänkande. Den s. k. Pomperipossadeballenlorde ha visat att det inte råder någon översvallande glädje bland medborgarnaöver marginaleffekter pä 100 96 och däröver. Ser man på vilka marginaleffektersom kommer ut ur propositionen, sä finner man atl resultatet blir skrämmande.Hell bostadstillägg ål barnfamiljerna föreslås ulgå upp till en familjeinkomstpä . Därefter sker en avtrappning med 15 96 upp lill . ochsedan med 24 96, Marginalskatterna i den tablå som jag visar på TV-skärmenbygger på regeringens s. k. Ill-förslag lill skatteskalor och arbetsgivaravgifterför . Kommunalskatten har antagits vara . Bostadsbidraget hellavirappat vid ( ) vid ell barn ( ) vidtre barn () vid fem barn Dennatablå visar atl vanliga inkomsttagare i inkomstlaget . - i denmån de har bostadstillägg - får en marginaleffekt pä 89 96. Den effekten stigersedan och är vid inkomster . uppe i 99 96. Vilkabarnfamiljer är det då som drabbas? Ja, eftersom del fortfarande i allmänhet ärinkomsten före bidragsåret som ligger till grund för inkomstprövningendrabbas långt fler barnfamiljer än man i förstone kanske föreställer sig, ävenom effekten blir fördröjd i tiden. Om inkomstökningen antas vara 20 96 mellanåren 1975 och 1977, så skulle enbarnsfamiljer med ända upp till ungefär 74 000kr. kunna fä bostadstillägg, tvåbarnsfamiljer ända ,irebarnsfamiljer med inkomster upp lill . och fembarnsfamiljermed inkomster upp lill nära . Om båda makarna förvärvsarbeiar blireffekterna i princip desamma sä längebostadstillägg ulgår, eftersom då också barn-tillsynskostnader lillkommer.Nalurligtvis kan man göra avtrappningen av bosladslilläggen långsammare, men dåblir marginaleffekterna ännu mer utsträckta. För egenfördagarna - deåterfinns i tredje kolumnen - blir marginaleffekterna helt orimliga. Nulär finansministern ha avlämnat den s. k. Pomperipossaproposi-lionen. Jag harinte hunnit alt la del av den . men jag ulgår ifrån alt förslaget blir attegenavgifierna skall vara direki avdragsgilla irörelsen och alt den nuvarandedubbelbeskattningen, som innebär all avgifter också las ul pä avgifterna,försvinner. Dentredje kolumnen i tablån utgår frän en sådan förbällring av egen-fördagarnassituation, men trots della blir effekten förödande i de fall egenfördagarna harbarn och befinner sig i de inkomstlägen där bostadsbidragen trappas av. Redanvid en inkomst . är marginaleffekten uppe i 101 96.Sedan stiger den successivt till mer än 105 96 vid en inkomst pä . Ulskoltethar som jag nämnde över huvud inle tagit slällning lill de här påtalademarginaleffekterna och inle heller lill den andra delen av yrkandel i vårmolion 2364. Vi hemställde där att hos regeringen anhåller om nyttförslag till bostadstillägg som inte medför risk för nära noghundraprocentiga marginaleffekter och därutöver för de litet störrebarnfamiljerna. Med del skattesystem som vi har är det mycket svårtatt konstruera sådana bostadsbidrag. Det är i första hand skattesystemel sommåste angripas, liksom de ständigt stigande arbels-givar- och egenavgifierna. Meddenna hälsning till de sittande skatteutredningarna och till den grupp som jaghoppas skall få i uppdrag atl se över bosladsbidragen vill jag. herrtalman, yrka bifall till reservalionerna 4, 5 och 7. i (c) kortgenmäle: vill inle biträda reservation 1 a som skulle ge konimunerna ett grundbidrag till KBT. Men kan inte vara okunnig om deolika silualioner som råder i kommunerna när del gäller åldersstruktur ochskattekraft. I somliga kommuner finns det inte ulrymme för höjningar. Har manvetskap om delta tycker jag det är litet cyniskt att gå emot det här förslagelmed motiveringen atl även de rika kommunerna skulle få grundbidrag. Förmig är del här inte någon svår fråga, eftersom vi från i princip anseroch länge har arbetat för att staten skall betala bostadsbidrag äventillpensionärer, i varje fall en större del av det. Det finns mänga andrakommunala aktiviteter som staten lämnar bidrag till. De har naturligtvis denkonstruktionen att de är lika oavsett skattekraften i kommunen. Jag tycker attvi skall ha samma syslem när det gäller KBT, , just för alt skaparättvisa mellan pensionärer. () kortgenmäle: Eflersom jag sitter i. skatteutjämningsutredningen är jagutomordentligt väl medveten om skillnaderna i skattekraft och åldersstrukturmellan olika kommuner. Därför tycker jag att ett förslag som det som framläggsi reservalionen 1 a inte är tillräckligt - det behövs mer än så för att ge dekommuner som har en stor andel pensionärer och som har låg skattekrafterforderiig utjämning. Det är därför vi nu inte har velat ta ställning i dennafråga. Hert HÄGELMARK (fp): Det är många motioner som avgivits i denna fråga och som behandlas idetta betänkande. Men tyvärr är det inte många av dem som funnit nåd vare sig icivilutskottet eller i socialförsäkringsutskottets yttrande. Ommotionerna tillstyrkts, hade många av samhällets bäst behövande fått ett litettillskott till sitt kanske ibland rätt magra levebröd. I första hand tänker jagdå på de pensionärer som borde kunna få bostadsbidrag efter del för demförmånligaste systemet. Imoiionen 1974:33 föreslogs att folkpensionärer skulle få åtnjuta detbostadstillägg som för vederbörande var förmånligast. har ihuvudsak anslutit sig till denna lösning. anser att enpensionär måste ha rätt att söka bidrag enligt båda systemen. Trotsorättvisorna, trots uttalande om dessa 1975, trots boendeutredningensförslag i ärendei och trots remissinstansernas positiva yttranden över dettahar utskottet inte varit berett att förorda en lösning. Eftersomantalet folkpensionärer som med nuvarande bestämmelser kommer att få lägrebostadstillägg vid likartade inkomslförhållanden är relativt litet, ca 30 000personer, kan den ekonomiska aspekten knappast spela någon avgörande roll. Attvissa tekniska svårigheter väntas uppstå kan inte motivera att en grupppensionärer ställs i etl oförmånligare läge än människor i produktiv ålder.Orättvisorna i de nuvarande skillnaderna mellan systemen gör alt en ändring ärangelägen. Förmånga pensionärer med små sidoinkomsler och ingen eller liten tilläggspensionär möjligheterna att få KBT av stor betydelse. De inkomstgränser vid vilkatilläggen börjar avirappas - . för ensamstående och . för giftpensionär - infördes . har infiationen urholkat värdet av delavdragsfria beloppet. Det är därför angeläget att inkomstgränserna höjs sä attbostadstilläggens värde återställs. gjorde enframställning till regeringen i frågan . 1 framställningenföreslogs all de nuvarande beloppsnivåerna skulle fördubblas. Reglernaför bostadstillägg varierar starkt mellan olika kommuner. Kommuner med svagtskatleunderiag och ett stort anlal pensionärer har svårt all ge sådanabostadstillägg som vore motiverade från rättvisesynpunkt. Del finns sålundakommuner som ger bostadstillägg med ca 100 , medan iandra kommuner tilläggen uppgår till betydande belopp och ofta täcker helabostadskostnaden. Omstaten gav ett generellt bidrag lill kommunerna med ell visst belopp för variebostadstilläggsberättigad, skulle det innebära en beiydande stimulans förkommunerna alt ge bostadstillägg som bättre knyter an till den verkligakostnaden för en bostad av godtagbar standard på orten. Ett sådant bidragskulle också medverka till att utjämna skillnaderna mellan kommunerna när detgäller utgående bostadstillägg. Reservationernavid detta betänkande går nästan alla ut på att ekonomiskt göra det bättre förvåra pensionärer. Jag ber att få yrka bifall lill reservalionerna 1 a, 4, 6 och 7. i (s): skall inte blunda för att del vi nu är redo alt fallabeslut om innebär en överföring av frånmänniskor som har det hyggligare ställt än de som kornmer atl få dessa pengar -alltså en inkomstutjämning. Det är inle bara fråga om en uppjustering medhänsyn till penningvärdeförändringen. Den halva miljarden skall ses emol attanslaget nu är 1,3-1,4 miljarder. Det är alllså fråga om etl rejält tillskotttill dem i samhället som har svaga resurser för att de skall kunna levahyggligare. Vihar varit helt eniga i utskottet och är det också i om atlregeringens förslag till förbättringar är bra. Mot det finns inga reservationer.Reservationerna tar upp frågor som ligger i en litet oklar framlid. Framförallt är det oklart vad man vill och vad man menar med sina reservationer. Manhar nu - detta speciella år - tagit ut det "goitasle", det som smakarbäst, och försökt ge intryck av alt det är konkreta förslag man lägger fram. Manhar tagit upp resonemang som förs i bostadsutredningarna, vilkas förslag utgören del av grunden för propositionen. Det gäller frågan om samordning av deolika bidrag som utgår till betalningssvaga familjer eller ensamstående,till handikappade och till pensionärer. Tanken hos bostadsuiredningarna var skulle få ett enhetligt system. Jag vill alldeles klart deklarera atl jagpersonligen är mycket angelägen om att vi i det här huset skall verka för ettenhetligt system med bostadsbidrag, oberoende av vilken orsaken är till attbosiadsbidrag behöver utgå. Utredningarnas lanke att ta ett första steg genomatt bjuda valfrihet för pensionärer och andra betalningssvaga var ett försökatt påvisa bristerna i de nuvarande systemen och att anvisa en praktisklösning. Menvi var realister på den punkten, vilket reservanterna inte är. Eftersom dessabidrag utgår från två olika håll - från staten och från kommunerna; kommunernahar den tyngsta bördan för de sammanlagda bidragen - ansåg vi att man förstmåste lösa frågan hur bördorna skall kunna omfördelas mellan kommunerna ochstaten. Det är en fråga som bostadsutredningarna inte kunde ta ställning lill,utan den behandlas av kommunalekonomiska utredningen och vid förhandlingarmellan sta- ten och kommunerna. Dennafråga hade bostadsutredningarna alltså inte att behandla, ulan den måste lösaspå annal sätt. Men den saken har reservanierna glatt gäll förbi - jag höll påalt säga med den ansvarslöshet som reservanler kan tillåta sig; det ställs intesamma krav på ett reservationsförslag som pä ell förslag fränutskottsmajoriteten, vilkel skall grunda sill beslul pä. Och denfrågan måsle lösas innan man går vidare. Del är många problem som måsle klarasav när det gäller fördelningen av belastningen på slalen och kommunerna. Dessaproblem måsle lösas i ett sammanhang, och det har gjort att man nu inte kunnatlägga fram något förslag på den punklen. Jag beklagar det i allra högsta grad,men den verkligheten måste man accepiera. Fårjag la upp ell ord som skapat oreda i diskussionen, nämligen"grundbidrag"? En rad reservanler yrkar att staten skall utbetalagrundbidrag lill kommunerna för den kostnad dessa har för bosiadsbidrag tillpensionärerna. 1 bostadsuiredningarna talade vi också om grundbidrag. Detla ärdock ett hell annal grundbidrag. Pä den punkten föreligger del tydligen en delmissuppfattningar. Del grundbidrag som reservanierna talar om, och som inteinnehåller några klara restriktioner, innebär att man överför pengar fränstaten lill kommunerna. Del kanske i och för sig är behövligt, men dettainnebär inte någon som helsl garanti för atl del blir bättre villkor förpensionärerna i kommunerna. Det finns kommuner som inte betalar upp till400 kr. i bostadsbidrag till pensionärerna. I sådana kommuner skullenaturiiglvis pensionärerna få en förbättring. Men i alla de andra kommunernahänder inte någonling mer än alt kommunernas ekonomi förbättras - och det kansom sagt i och för sig vara bra - medan statens ekonomi belastas medmotsvarande belopp. Detanges inga siffror annat än i kommunisternas reservation, där man föreslår 500kr. Det har talats om olika belopp, men om vi lar en summa som ligger någolunder , blir del ett sammanlagi belopp på 3 å 4 miljarder som slalenskulle utbetala lill kommunerna under sken av all man hjälper pensionärerna,utan att det finns någon garanti för alt pensionärerna får dessa miljarder.Ivissa kommuner - del är ell begränsat antal - där man inte har så passhyggliga bostadsbidrag, skulle man kunna få en förbättring, men den kan manköpa lill en myckel lägre pris än genom att överföra medel på det sättet.Frågan om fördelningen av kostnadsbelastningen mellan stat och kommun skalllösas i seriösare sammanhang än under täckmantel av all klara pensionärernasbosiadskosinadsfråga. Det vore bra om man klarade ut del begreppet Enannan sak som är genomgående i fiera reservalioner är samordningen avbidragen. Jag trodde först alt man medvetet dolde verkligheten, därför all delär bekvämt alt göra det och låtsas att man inle ser helheten. Men när fruTroedsson nu i sitt anförande beskrev bostadsutredningarnas förslag, förstodjag att det måste föreligga en missuppfattning av vad utredningarna föreslagit.Del var alltså felaktigt att, som sade, bostadsutredningarnaföreslagit etl tak på . Jag känner inte igen del, ochjag har ju varit med i utredningarna. Vad utredningarna korrimii fram lillfinns i tryck, så det kan kontrolleras - det är väl det enklaste. Vadutredningarna föreslog var en praktiskt framkomlig väg lill valfrihet förpensionärer och andra mellan olika system. Då ansåg utredningarna alt kommunenskulle vara skyldig att betala ul . för att de i kommunenboende pensionärerna skulle få valfrihet. Annars kunde effekten bli - om fullvalfrihet fanns - alt man log bort behovet av kommunala bostadsbidrag,eller KBT som termen lyder. Så fula tankar får man inte hysa, men effektenkunde bli den och del ville man skapa garantier mot. kunde varabetungande för vissa kommuner med stor andel pensionärer och svagbetalningsförmåga. Vi ansåg att innan man ålade kommunerna skyldigheten alt invånare den rättighet som vi föreslog borde förhandlingar äga rum mellanstaten och kommunerna. Detta var alltså tanken i del här syslemet, och det ärnågot helt annat än del grundbidrag som har samma term i sig och somreservanierna talar om. Jag tror att det är vikligl att det påpekas här. Vitycker atl del är synd alt man inte kan lösa frågan praktiskt förpensionärernas skull. Sedan må stat och kommun slita tvisten sinsemellan om vemsom skall bära bördan. HerrClaeson sade några ord som gjorde mig väldigt glad när han böriade tala omgenerella eller behovsprövade bidrag. Jag tänkte att nu hyfsar han sitt inläggfrän förra bostadsdebatten. Det första han sade tyckte jag var en snygghyfsning, för då erkände han att vi inte kan komma ner till så lågabostadskostnader atl alla kan klara dem oavsett om de har en lågbetalningsförmåga, vilket många har i det här samhället som de harbehov av en stor bostad. Det sade alltså till en början, men sedanåterföll han i sina gamla maner och talade om atl del är för profitörerna påbyggmark och bankkapilalisterna som bosladsbidragen utgör en garanti. Detförsta sade tydde på ett tillfrisknande, men sedan fick han ettåterfall i gamla åkommor. Dellamed en nedre hyresgräns som genomföres innebär ingen försämring för någon.Herr har ju själv påpekat att vi fått hy-resförändringar.Inkomstförändringarna gör dessutom att gränsernas förflyttande blir ennaturiig följd. Man förbättrar för den stora gruppen barnfamiljer som får enlägre hyresgräns och därmed ell större underiag för del slatskommunalabostadsbidraget. Det betyder ett annat innehåll i de framtida bidragsvillkorenjämfört med vad som har gällt . Närdet gäller åldersgränsen är det klart att man kunde ha gjort som kommunisternaoch sänkt den till . har man gått ner från 20 lill som den undre gränsdå man blir bidragsberätligad. Men frågorna är föremål för belysning i detsludiesociala sammanhanget. Man bör ha ett vissl samband mellan olika villkor,och det gör att man kanske får vänta litet grand med ytterligare reformer påden punklen. Beträffandeinkomslgränserna, som tog upp, vill jag inte säga mer än att dethär och i andra sammanhang har pekats på de väldiga bristerna. Vi har ingen bramätare på människors betalningsförmåga. Utredningen har gjort en grundligbelysning av de kunskaper man har på del här området och försökt hitta någonväg ut ur dilemmat, som många andra försökte tidigare, men kom inte fram tillnågol riktigt bra. Frågorna är därmed inte avförda, det pågår en socialpolitisksamordningsutredning. Eflersom dessa mått bör vara giltiga inte bara i ettsammanhang får man väl vänta litet med en omprövning, så att resultatet kangälla ett större område. Jag kan inte få i min hjärna varför man nu skall göraändringar för dem som kan ha underhållsbidrag eller bidragsförskott. Det äroftast människor med myckel små ekonomiska resurser, och för dem skall manalltså lägga dessa bidrag till inkomsten för att på så sätt kunna minskabostadsbidraget. motioner som utgjorde underiag för reservationen fanns någol som hettestudiebidrag medtaget. Det är en tanke som jag tycker hade varit värdbeaktande. Det var i motion, om jag inte minns fel. Jag ber i såfall om ursäkt. Den tanken försvann i reservationen. Det hade varit något sånär rättvist om man tagit med studiebidragen. Felaktigheterna i de nuvarandereglerna ligger inte främsi bland dem som har bidrag utan på andra områden. Ochatt då ge sig till att ändra förhållandena för dem som behöver pengarna bästtycker jag är stötande. Minlaletid är därmed ute och jag vill sluta med att yrka bifall till utskottetshemställan. FruOLSSON i (c) kort genmäle: Jag skall bara upprepa att vi är eniga om höjningar och förbättringar idet föreliggande förslaget. Jag är naturligtvis glad att höra iGöteborg säga att vi måste arbeta för att få ett enhetligt system. Detproblemet måste helt enkelt lösas. Menjag kan inte komma ifrån att vi i avvaktan på det enhetliga systemet, som detnaturligtvis tar att få fram ett beslut om, bör kunna göra dessa småändringar och förbättringar för pensionärerna. Jag tänker då på samordningen avde olika bidragssystemen, som är utredd. Jag finner det stötande att vi intekan besluta om della och att vi skall låta pensionärerna vara i en sämresituation än yngre personer i samma ekonomiska läge. Jaglycker också att det s. k. grundbeloppet till kommunerna skulle kunna vara ettsteg på vägen. Det är att misstro kommunerna när man säger att man inte vet vadde kommer att göra med de här pengarna. Det betyder bara, säger ,att vi slussar ul pengar till kommunerna ulan att veta vad de kommer attanvända dem lill. Har man så stor misstro mot kommunerna kan vi ju här iriksdagen besluta om sådana regler som garanterar alt pensionärerna får de härpengarna. HertCLAESON (vpk) kort genmäle: Jag vill med anledning av det i sade påpeka att när vi ireservationen tagit upp olika frågor är del inte, som uttrycktedet, bara för att ta någoi av det "goitasle" i sammanhanget. Jag villerinra om att för kommunisternas vidkommande är detta inte någranya förslag. Del är förslag som vi lagt fram år och som vi nu upprepardå regeringen lagl en särskild proposition beträffade ändrade regler förbostadstillägg. Vi menar allvar med våra förslag och reservationer, vilkaskulle innebära lättnader för kommunerna men framför allt för pensionärer,ungdomar och låginkomsttagare. HerrBergman i anmärkte också på att jag hade återfallit i, som hanuttryckte det, gamla åkommor när det gällde profitintressen osv.