prot · FY0940 · 1975-12-31 00:00:00 — HerrAhlmark har frågat mig hur regeringen bedömer avsikten med den terroraklion somgenomfördes mol elt hotell i . Vidare har mig hur denna aktion påverkar regeringens bedömning att stöd till PLO kan"underlätta en fredlig lösning av ". framlagda deklarationen har jag behandlat regeringens syn på läget iMellanöstern. Låt mig därför nu nöja mig med all på nytt fastslå att regeringenlar avstånd från terrorverksamhel och frän den möt-terror som den föder. Enengagerad svensk opinion har med avsky tagit Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Omregeringens bedömning av PLO Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Omregeringens bedömning av PLO del av rapporterna frånterroraklionen i , där, liksom så tidigare i Mellanösternstragiska historia, oskyldiga fallit offer för del nakna våldet. Viär i fast övertygade om all inte kan bringasnärmare en lösning genom våldsmetoder. Endast genom fredliga medel finnsmöjligheter att nå en politisk lösning och varaktig fred. Terror och mollerrorförsvårar direkt försöken all förhandlingsvägen arbeta för freden. Detär vår övertygelse alt alla parter i konflikten måste medverka i dess lösning.Palestinaaraberna, som verkar för sina legitima rättigheter, är uppenbarligenen part. Förhandlingar ulan deras medverkan i någon form ter sig orealistiska.PLO synes framstå som palestinaarabernas mest auktoritativa talesman. Vi hardärför i FN funnit del naturiigt all rösta för förslaget alt PLOskulle få framträda i generalförsamlingens Palestinadebatt och där lägga framsin sak. Våraställningstaganden härvidlag innebär ingen förändring i vår uppfattning attstaten måsle ha räll all existera inom säkra och erkända gränser. Hen (): Viför i vårt land en alliansfri utrikespolitik för all ha möjlighet att föra enstrikt neutralitetspolitik i krig. har under åtskilliga decennier bakåt iliden varit ledsfiärnan för den svenska utrikespolitiken och är så allfiämt.Vi kan konstalera alt vår utrikespolitik i della hänseende varit framgångsrik:vår alliansfria linje möts med respekt och tilltro i vår omvärld. Menden alliansfria linjen är ingalunda problemfri. Vi, liksom de flesta andraländer, är starkt beroende av utvecklingen i vår omvärid. Vi kan inte stå vidsidan om; vi har ell ansvar både för vårt eget folks välfärd och för altåstadkomma bättre levnadsbetingelser för andra, sämre lottade människor, ochsist men inte minst - vi har etl medansvar för världsfreden. Vihar betraktat och vi betraktar det fortfarande som fullt förenligt med våralliansfria utrikespolitik all inle bara söka medlemskap i olikainternationella organisalioner utan också att aktivt arbeta inom dessaorganisationer mot de mål som jag här antyder. Medlemskapi en internationell organisation innebär för oss all lojall rätta oss efter debeslut som organisationen inom ramen för sina stadgar fattar. Förpliktelser somvi åtagit oss står vi fast vid. Del är en av grunderna för vårt internationellaagerande - det är ett avgörande inslag i vår strävan att ge vår alliansfriautrikespolitik trovärdighet inför omväriden. Några händelser har satt ny fart påneu-iralitelsdebalten i vårt land, och det har från en del håll gjorts gällandeatt vi skulle vara pä glid bort från neutralitetens väg. Jag tänker här pä värtlands anslutning till den s. k. ofieklubben, diskussionerna nu om en eventuell svenskanslutning lill solidaritetsfonden och frågan om som har aktualiseratsunder senare lid. Frågornaom ofieklubben och solidaritetsfonden kommer finansutskottets ordförande herrÅsling att närmare gå in på. Lål mig här bara göra den korta deklarationen förcenterns räkning all vad som skett, och med den neutralilelsklausulsom finns fogad till avtalet, anser vi stå helt i överensstämmelse med deutrikespolitiska principer som om-fallas av partierna i vårt land därcenterpartiet myckel hårt slår vakt om vår neutralitetspolitik. Viförutsätter all den diskussion som förs både här hemma och utomlands nogaföfis av regeringen, och vi delar den åsikt som utrikesministern gjordesig lill tolk för, nämligen all del är vi själva som i varie läge bestämmer vaden strikt tillämpning av dessa principer kräver. Denandra frågan som jag nämnde var en eventuell försäfining av till ettantal NATO-länder. De uppgifter som lämnades i gärdagens och somförekommer i tidningarna är av den karaktären all jag förmenar alt detfordras en omgående förklaring från regeringens sida. Jag vill påminna om attriksdagen angav efter vilka principer svensk vapenförsäfiningskulle få ske. Där sägs att tillstånd inle bör ges för export till stat sombefinner sig i väpnad konflikt med annan stat oavsett om krigsförklaring haravgivils eller ej, lill stat som är invecklad i internationell konflikt som kanbefaras leda till väpnad konftikt eller till stal som har inre väpnadeoroligheler. Jag vill anmoda utrikesministern alt här avge en förklaring omvilka löften som har givits till de fyra NATO-länder del gäller. Jag tror detär nödvändigt all regeringen bringar klarhet i vad som har förevarit i dessahänseenden för all därmed också bringa klarhet i den debatt som förs. Fråncenterns sida har vi aldrig tvekat när vi hävdar alt den svenskaneutralitetspolitiken är en säkerhetspolitisk tillgång inte bara för värt egetland även för vår omvärid. kommer lika självklart attfullföfia denna linje också i fortsättningen, och det var värdefullt allUtrikesministern här gjorde en motsvarande deklaration för regeringens del. Skall vår generation och kommande generationer få uppleva en värld ifred måste två viktiga mål uppnås: avspänningspolitiken måste resultera i enreell nedrustning, och jämlikhet mellan världens rika och fattiga länder måsteskapas. Avspänningspolitikeni och på andra håll tillhör del mera hoppingivande i deninternationella utvecklingen efter det . Den har resulterat iall de gränser i som det skapade nu accepteras avalla, och försäkringar har givils alt gränsjus-leringar endasl kan ske påfredlig väg. Detta upplever jag som ell positivt steg framåt. Nästa steg är attinom den europeiska säkerhetskonferensens ram åstadkomma lösningar pä en del avde viktiga problem som återstår. Det är förvisso lätt all dela regeringens ochövriga länders förhoppning Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt att säkerhelskonferensenskall kunna avslutas inom en nära framlid, kanske redan under försommarendetta år. Mendet är lika viktigt all konferensen agerar så alt resultaten när det gällerolösta problem inte uteblir. Det vore olyckligt om strävan att få etl snabbislut på konferensen innebar all de viktiga frågorna om exempelvis vidgade mänskligakontakter och vidgad information över gränserna förblev olösta. För de flestaav oss är det väl en gåta hur man på vissa häll kan uppfatta dessa strävandensom ett hot mot det egna samhällssystemet. Vadhar samhällssystemen för kvaliteter som skulle hotas av ökade mänskligakontakter och ökad information om hur andra människor har del? För en demokratisom den svenska, präglad av starka humanitära traditioner, är dessa frågorslösning inle elt hot utan en tillgång - en tillgäng för fredens sak. Jagförutsätter att gör vad som står i dess makt för all bringadessa frågor till en tillfredsställande lösning och att detta betraktas somminst lika viktigt som all avsluta konferensen i en nära framlid. Somjag nämnde är avspänningspoliliken i den kanske mest hoppingivandeutvecklingslinjen . Denna politik är så allmäntomfattad alt den i sig borde ha skapat de politiska förutsättningar ellerrättare sagt den politiska mifiö som krävs för att arbetet på en militärnedrustning skall kunna få ny fart och leda till positiva resullal. Delhar här i flerfaldiga gånger omvittnats, inte minst av företrädareför , att frågan om nedrustning är helt avgörande när del gäller attskapa en värld i fred. Del har förvisso gjorts framsteg, men vi står lika långtfrån elt genombrott i diskussionerna om nedrustning som någonsin tidigare.Vladivostoköverenskommelsen tillåter, som utrikesministern nämnde, en fortsallupprustning. Delgäller den kvalitativa delen medan den kvantitativa delen inte får överskridaen viss nivå. Det är alltså fel, enligt min mening, att tala om dennaöverenskommelse som en del av det internationella nedrusl-ningsarbeiel. Det ärhelt enkelt elt avtal som är avsett att skapa balans mellan världens tvåledande supermakter, och . Som sådant kan delförvisso ha slor betydelse, men jag tror vi vinner på om vi kallar saker ochting vid deras rätta namn också i så komplicerade sammanhang som det här ärfråga om. Isin deklaration berörde utrikesministern också den konferens som inleds iGeneve och som skall granska tillämpningen av icke-sprid-ningsavlaletrörande kärnvapen. Del är självfallet mycket allvarligt att vissa stater, somredan i dag med säkerhet kan sägas vara i stånd alt framställa kärnvapen, ännuinle anslutit sig lill denna vikliga överenskommelse. Sedan kan jag och delparti jag företräder till fullo ansluta oss lill den del i deklarationen därdel heter: "gör den tekniska och industriella utvecklingen detsvårare atf begränsa innehavet av kärn- laddningsteknologin lillvissa stater. De civila kärnenergiprogrammens expansion kommer också att skapaproblem genom den allt större ansamlingen av plutonium i olika länder." Utrikesministernkunde lika gärna ha sagt att de civila kärnenergiprogrammens expansion kommerall skapa problem genom all de starkt underlättar för snart sagt alla statersom så önskar att garantera sig en egen tillgång av kärnvapen. Utrikesministernoch jag tycks vara helt eniga om all stegel mellan kärnkraftsprogram för civiltoch militärt bruk är kort - det är t. o. m. myckel kort. Frågan går då lillutrikesministern: verkligen utrikesministern, regeringen och detsocialdemokratiska partiet odelat stå bakom denna formulering i deklarationen?Om svaret på denna fråga är ja - och det måste jag ju utgå från att del är -kommer föfidfrägorna; Hurkan regeringen satsa på en vidgning av det svenska kärnenergiprogrammet om mansamtidigt vel att man därigenom bidrar lill en urholkning avicke-spridningsavtalet som kan sätta det avtalet helt ur spel? Arbetetför nedrustning och fred är icke förenligt med en storsatsning pä utvidgadkärnenergianvändning. Avserregeringen i internationella sammanhang, t. ex. i nedrustningsförhandlingarna,att motarbeta andra staters satsning pä kärnenergi och arbeta åt raktmotsatt häll här hemma? Omregeringen verkligen menar allvar med formuleringarna i deklarationen - ochdel tror jag alt den gör - kräver all logik all man lägger om sin energipolitikockså här hemma. Vi måste med andra ord tala samma språk här hemma och iinternationella sammanhang. Det måste ankomma på utrikesministern all här ochnu klart deklarera hur regeringen avser all fä denna ekvation all gå ihop. Centernsinställning lill utnytfiandei av kärnenergin är vid det här laget väl känd, ochden behöver jag inle nu gå in på i deiafi. Vi kommer ju senare att ha enenergipolilisk debatt här i kammaren, I detta speciella sammanhang vill jagendasl konstatera; Vad utrikesministern just anfört i sin deklaration om deproblem för nedrustning och säkerhet som ell vidgat utnytfiande av kärnenergiför civilt bruk skapar instämmer jag i till alla delar. Närcentern nu säger klart nej till en utvidgning av vårt lands kärnenergiprogramligger däri också en omsorg om och en stark vifia lill all med kraftoch konsekvens skall hävda denna linje också i internationella sammanhang justdärför alt vi inte har råd att sätta icke-spridningsfördraget ur spel ochdärför alt vi inle har råd att åt kommande generationer efleriämna en värld därkärnvapen är om inte var mans sä i varie fall varie lands egendom. Icke-spridningsavtaletär en hörnsten i det nuvarande internationella säkerhetssystemet. Vårt ansvarborde vara att dels göra allt vad vi kan för all väcka den opinion som kräveratt och infriar sitt åtagande i avtalet attförhandla för att hejda kapprustningen både pä den konventionella sidan och päkärnvapensidan. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt dels göra allt vad somslår i vår makt för all stärka icke-spridningsavtaleis internationellabetydelse. Det är etl av många sätt på vilket vi kan bidra lillavspänningspolitiken, vars betydelse utrikesministern vältaligt har utvecklatpå ell säll som jag kan ansluta mig till. Detandra resultatet av avspänningspolitiken måste, som jag nämnde tidigare, bli ensträvan lill ökad jämlikhet mellan världens rika och falliga länder. Hotet motfreden kommer inte bara frän konventionella vapen och kärnvapen ulan del kommerockså frän hungern, arbetslösheten, fattigdomen och nöden. Jag delarutrikesministerns tillfredsställelse över resultaten av FN;s generalförsamlingi maj förra årel. Förklaringen om en ny ekonomisk världsordning kan, om denomsätts i praktiken, bli ell betydelsefullt steg mol ökad jämlikhet. Det äru-ländernas krav som denna deklaration tillmötesgått men om det skall blikonkreta resultat krävs alt de rika länderna inte tvekar att fullföfia sinaåtaganden vid konferensen, även om det kommeratt medföra problem för dessaländer, dvs. för de rika länderna. Det är en av de huvuduppgifter nuhar på del internationella planet att åstadkomma denna strävan mol ökadjämlikhet. Människornas krav på frihet och rättvisa kan i längden aldrig undertryckas.Koloniernas frigörelse, kampen mol terror, rasförtryck och nykolonialism ärbevis nog för det. Diktaturregimer av olika slag kan leva ett antal är, men kanaldrig permanentas. Vårt land har aldrig tvekat att slå upp för frihet och motförtryck. Vi fördömer våldsregimer av vilka slag de vara må. Detinternationella väldet är en företeelse som vi måsle bekämpa, naturiiglvisinte med våld utan i första hand. med fredliga medel. Dethar ofta sagts alt det nordiska samarbetet skulle vara bräckligt ochofullständigt därför all de nordiska länderna var för sig sökt olika lösningarvid utformningen av sin nationella säkerhetspolitik. Jag har personligen mycketsvårt att föfia den tankegången, eftersom den måsle utgå från föreställningenalt del vore möjligt att uiforma en för alla nordiska länder gemensamsäkerhetspolitik, som tillfredsställde alla de fem nordiska ländernas kravsamtidigt. Jagtror vi gör klokt i att konstalera att geografiska, militärpoliliska,strategiska och en lång rad andra motiv som påverkar utformningen av ell landssäkerhetspolitik är olika i de nordiska länderna. All försöka förbigå deltafaktum tror jag vore ödesdigert och inte heller ägnat att gagna del nordiskasamarbetet internt eller ännu mindre dess slagkraft utåt. Med slagkraft menarjag då gemensamt nordiskt uppträdande på del internationella området. Jaganser personligen all de säkerhetspolitiska lösningar som varie nordiskt landutformat för sin räkning stämmer väl överens med den rådande politiskasituationen i det nordiska området. Inle minst utrikespolitik och densvenska alliansfriheten har, enligt min värdering, under hela efterkrigstidenutgjort en avspännande faktor i . Därmed lämnar vi vårt bidrag tillstabilitet och avspänning i vår del Dethar ju också klart visat sig all de olika säkerhetspolitiska lösningar som denordiska länderna valt inte slätt hindrande i vägen när del gällt att bygga utsamarbetet på den långa rad av områden som det nordiska samarbetet nuomspänner. Jag tror att vi ulan att förändra de olika ländernassäkerhetspolitiska inriktning har mycket goda möjligheter att bygga vidare pädet samarbete som bedrivs inom den nordiska länderkrelsen. Förändringarna i och var och är en framgång fördemokratin, Diktaiurregimerna har fallit, men demokratins väg är smal, IPortugal har ännu inte skapats det politiska lugn som en väl fungerandedemokrati kräver. Jag betraktar del som allvariiga tecken frän i dagatt dess politiska ledning slagit in på en väg som innebär att vissa politiskapartier förbjuds. Detär min förhoppning alt utvecklingen i i sinom lid skall leda lillgaranterad församlingsfrihet så att den demokrati vi alla önskar åt Portugalsfolk kan garanteras för framtiden. Avvecklingenav del portugisiska kolonialväldet tillhör ett odelat positivt inslag i detgångna årets utveckling. Vi har väl alla den förhoppningen att den fortsattautvecklingen i della sammanhang skall gä i fredliga banor så alt ländernaMogambique och kan inta sin rättmätiga plats i kretsen av fria ochsjälvständiga nationer. MellerstaÖstern är allfiämt det område där risken för ett krig förefaller vara störst.Det är hell klart att de strävanden till en fredlig lösning av konflikten somnu pågår förfiänar allt vårt stöd. Men det vore orikligt att inle samtidigtkonstatera alt dessa strävanden framför allt sker under stormakternasförmedling. Ivilken utsträckning de lösningar som presenteras bara är stormakternaslösningar är svårt all bedöma. Del torde likväl vara på sin plats attkonstatera att ingen fredlig lösning i längden är möjlig om inte de direktinblandade parterna till alla delar accepterar en sådan lösnings konkretapolitiska innehåll. Kandetta ske genom stormakternas förmedling är del naturligtvis bra. Kan vårt landhär bidra genom all ställa fredsbevarande styrkor i FN-regi lill förfogande ärdet självklart all vi inie får undandra oss del ansvar som i della sammanhangkan komma alt läggas pä oss. Tväär efter Parisavtalel om har folk ännu inte fält fred. ISverige har vi hälsat Parisavtalel med slor tillfredsställelse. Endast genomatt de inblandade parterna strikt häller sig till avtalets bestämmelser kangarantier ges för en forlsalt utveckling på vägen mol fred och oberoende förIndokinas folk. Särskilt häftiga förefaller striderna vara i Cambodja.Della land tillförsäkras i neutralitet. Det måste åvila alla de partersom nu direkt eller indirekt är inblandade i striderna i Cambodja all ifortsättningen avstå från varie inblandning och ge Cambodjas folk rällen altsjälva bestämma om sill öde och sin framtida politik. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt 2 protokoll 1975. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt är som alla vet medlem av Förenta nationernassäkerhetsråd. Utan all vi pä något sätt gör oss några överdrivnaföreställningar om våra möjligheter att påverka den internationellautvecklingen och bidra till det fredliga lösandet av internationella konflikterger ändå medlemskapet i säkerhetsrådet oss större möjligheter än tidigare allföra fram den av solidaritet med de falliga och omsorg om världsfreden prägladesvenska utrikespolitiken. Jaghar redan nämnt att den politiska enigheten här hemma kring huvudlinjerna i vårutrikespolitik i delta sammanhang är särskilt värdefull. Den ger inle baraökad trovärdighet åt vår egen alliansfria utrikespolitik, den ger också ökadkraft ät vår argumentation bl. a. i FN-arbelel. Vifär genom medlemskapet i säkerhetsrådet ökade möjligheter alt bekämparasförtrycket i och pä alla andra håll där sådan förekommer. Vi fårökade möjligheter att stärka FN:s roll och all bygga ut FN-arbetel sä altorganisationen verkligen får kraft att genomföra och fullföfia sina åtagandenoch hävda sina ståndpunkter. Vårvifia är att göra FN lill etl instrument där internationella konflikterverkligen skall kunna diskuteras och inom vars ram internationella konflikterockså skall kunna lösas. Vi kommer all ställas inför mänga svåra problem, svårainte minst med lanke pä vår egen alliansfria utrikespolitik. Jagtror emellertid all den fredspolitik som sedan lång lid lillbaka stårför har etl internationellt stöd och är sä erkänd av alla all vi ulan störreproblem skall kunna gå delta för vår del intensivare skede i FN-arbetel tillmötes. Vihar i vårt land en gemensam grundsyn på hur sociala orättvisor skall bekämpas,jämlikhet mellan nationerna skapas och en fredligare värld åstadkommas. Vårtmedlemskap i säkerhetsrådet gör det möjligt för oss alt mera konkret och direktföra fram våra synpunkter på den internationella utvecklingen. Sverigeför och skall föra en utrikespolitik, präglad av internationell solidaritet. Vifär inle tveka alt ha dessa ledsfiärnor också för vårt arbete inom Förentanationerna och i del internationella umgänget över huvud tagel. Hen (): Oftatalar man om den västliga demokratins kris. Energiförsöfiningen,belalningsbalansproblemen, arbetslösheten och inflationen samt en starkpartisplittring har skapat svårbemästrade problem. Men mera sällan sätts dessai samband med den rådande internationella avspänningen. All ett sådant sambandföreligger är emellertid alldeles obestridligt. Avspänningenär en föfid av terrorbalansen. Ett totalt kärnvapenkrig kommer att sluta i envärldskatastrof utan segrare, med enbart förlorare. Insikten härom har heltenkelt tvingat fram en nedtoning av del tidigare konfrontationslillståndel. Avspänningenvilar "pä hotel om ömsesidig förintelse".Motsättningarna har inte upphört. De har ändrat karaktär. Avspänningenmedför också andra motsägelser. Å ena sidan betraktar i överensstämmelsemed marxist-leninistiska doktriner de kristendenser som gjort sig gällande inomväslväridens demokratier som en ofrånkomlig föfid av kapitalismens utvecklingoch sammanbrott. Å andra sidan förefaller det som om just det var ägnat attskapa återhållsamhet i utrikespolitiska handlande. De vinsterför östvärlden som det påstådda sammanbrottet medför i ideologiskt hänseendebefaras kunna leda till ekonomiskt och politiskt kaos samt sådanamot-reaktioner att nya spänningar skulle kunna uppkomma, oförenliga med Sovjetssäkerhetspolitik. Ellermed andra ord: Ett utrikespolitiskt avspänningsläge möjliggör för devästeuropeiska folken att ägna sig åt inbördes splittring. Deras strävanden kanhell inriktas pä kamp om högre materiell levnadsstandard. Snabba pris- ochskatteökningar blir föfiden men också en uppluckring av kraven pä säkerhet ochsammanhållning kring gemensamma värden. Men om dessa tendenser skulle ulnylfiasav östväriden på ett alltför påträngande säll eller ta sig uttryck i militäreller annan inblandning i västvärlden, då skulle försvarsmekanismer åter kunnaträda i funktion som snabbi spolierade avspänningspolitikens ideologiska ochpolitiska vinster. Tankarnagår, herr lalman, till den gamla fabeln om rivaliteten mellan solen och vinden.Vem av de båda var starkast? Som lesiföremål utsåg de tvä kombattanterna engammal gumma som stretade fram nere på vägen, insvept i sin kappa. Provetgällde vilken av de tvä som skulle kunna rycka kappan av gumman. Men ju hårdare den blåste och ju större kraft den utvecklade, destotätare svepte gumman kappan omkring sin kropp. Vinden fick ge sig. Sedan blevdel solens tur. Den lyste så intensivt värmande att gumman lill sist log av sigkappan. Motsvarandeeffekt får avspänningspolitiken. Inför den värmande trygghet folken tror sig hauppnått brister vaksamheten lätt. De tar av sig den utrustning de tidigareburit lill skydd mol kylan, men blir sårbara, om och dä kylan återgör sig gällande. Manmåste naturiiglvis, herr talman, vara medveten om att avspänningspoliliken kanfä motsvarande föfider även öster om järnridån. Ju mer samarbetet mellansupermakterna intensifieras, ju flera högslämda högtidstal som utvecklas vidmöten mellan de två storas företrädare och ju mer det ekonomiska samarbetetfördjupas, desto större blir möjligheten lill inflytelser från denöppna västvärlden in i den slutna östvärlden. Åtstramningen i ideologiskthänseende inom öst i samband med att de yttre motsättningarna har tonats ner finnersin förklaring i detta. Teckentyder pä att östsidan, trots ideologiska framsteg, nu kommii att inta en merarestriktiv hållning . Jag syftar inte pä uppsägningav handelsavtal med . Utrikes-,h andels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt vilket troligen har sinsärskilda förklaring utan på att del generellt sett förefaller som omSovjetunionen efter Nixonadminislralionens fall söker temperera - för alluttrycka sig försiktigt - värmen i det sovjetisk-amerikanska umgänget.