prot · FY0963 · 1975-12-31 00:00:00 — BelräffandeCuba trorjag inte vi rubbar några avtal av större betydelse i sammanhangei.Något avtal med har icke underställts . Det har icke företeits iutskottet, så jag vet inle vad det innehåller. Jag har bara en minnesbild avalt jag som hastigast bläddrat igenon-i texten . Del tycksnärmast vara så att avtalet anger riktlinjer men inte summor för annat än detnärmaste året. Har jag fel pä den punklen hoppas jag alt bli tillrättalagdunder debatten. går alltså, såviii jag har fattat situationen, icke attåberopa som skäl för all man inle skulle vara bunden av ell avtal. Hen MÅBRINK (vpk); kommer under nästa budgetär all som första kapitalistiskaindustriland nå enprocentsmålet, dvs. del svenska biståndet kommer all utgöra av bruttonationalprodukten. Intressantär alt borgerligheten gjort bislåndsdebalten till nästan uteslutande en frågaom enprocentsmålet och pä så vis med viss framgång har kunnat föra diskussionenbort frän kärnfrågorna om länderval, om obun-det-bundet bistånd, om bilateralteller multilateralt bistånd, de multilaterala biståndsorganens karakiär sominstrument för kapitalistisk maktutövning. Vänsterpartietkommunisterna har inget att erinra mol en successiv höjning av biståndet, mendetta måsle då kombineras med andra krav, alt bistånd ges uteslutande tillstater och rörelser som kan använda det lill folkflertalets nytta, allbiståndet ges utan några som helsl krav eller bindningar och i form av gåvor,att det i största utsträckning ges bilateralt. Omdenna kombination görs kan diskussionen om enprocentsmålet övergå frän allgälla borgerlighetens samvete till att handla om verklig solidaritelspolitik.Cambodja har befriats från den USA-underslödda , som under enrad av år åsamkat kambodjanska folket enorma lidanden och massfaltigdom.Familjer har splittrats, hem har skövlats och lusentals barn har blivitföräldralösa. Allt är resultatet av den amerikanska imperialismens häriningar. ISydvietnam återstår endast att befria från USA-inkräklarna. Även i dettaland är förödelsen total. bär hela ansvaret för della barbari. Delråder ingen tvekan om - bland majoriteten av svenska folkel -att del behövsenorma hjälpinsatser för återuppbyggnad av dessa två länder. Det råder helleringen tvekan om att PRR i Sydvielnam och GRUNK i Cambodja skulle företrädamajoriteten av sitt folk. Vpkhar i motionen 2042 begärt att måtte anvisa för stödet till PRR iSydvielnam 100 mifi. och för stöd lill GRUNK i Cambodja 50 mifi. altuppföras pä tilläggsslal för /1975. Deborgerliga partierna folkpariiel och cenlern som begär 500 mifi. kr påtilläggsslal 1974/1975 är inte beredda all stödja ett förslag som vpk ställer imotionen 2042. Detta är ganska avslöjande för dessa två partiers kampanjerandekring de 500 mifionerna. Inteheller regeringspartiet är berett all tillstyrka motionen. Man hänvisar lillall man redan givit ell visst katastroföistånd. Men vi anser att dellakatastroföistånd är hell otillräckligt. Biståndsministern måste också vara väln-iedveten om delta. Jag vill därför slälla frågan lill biståndsministern; Vadär anledningen lill all man från regeringens sida inle nu är beredd all ge eltstörre anslag lill GRUNK och PRR? Argumentet tidigare när våra motionerbehandlats har varit all silualionen skulle vara oklar. kan väl ändockinle detta argument vara hållbart. Biståndsministern har varit i ochhar väl då fått bekräftelse på alt behovel av bistånd är enormt. Deborgerliga partierna har försökt göra elt stort propagandanunin-ier av delskogsinduslriprojekl som håller på all uppföras i och somkomnier att ha enorm belydelse för detta lands industriella och ekonomiskauppbyggnad. I sin iver att misstänkliggöra delta induslriprojekl har man bl.a. från moderat håll använt argumentet alt den svenska personal som redanbefinner sig i DRV inte får röra sig helt frilt. Om det funnits någon politiskhederlighet hos hade de avstått från detta argument. Förhållandelär ju della all fortfarande finns det högexplosiva amerikanska irampminorspridda runt om i landet. värnarom svenskarnasvälbefinnande, vilkel nian däremot inte kan säga all gör. Huvudprincipernaförden svenska biståndspolitiken äran "det svenska biståndet skall stödjau-ländernas egna ansträngningar att åstadkomma en utveckling präglad avekonomisk och social ufiämning och en samhällsutveckling i demokratiskriklning. Biståndet skall också stödja strävanden mot nationellt ochekonomiskt oberoende i iredje världen." FalletNordvietnam och skogsindusiriprojektel är alltså hell i överensstämmelse medhuvudprinciperna försvensk biståndspolitik, principer som enligl vad jag kanförstå samtliga partier i den här slår bakom. Tydligtär att de borgerliga partierna inte i praktisk handling vill vara med och bidratill att får ett sådant stöd all de utvecklas industriellt, vilket ju ären förulsällning för all häva underutvecklingen i dessa länder. Argumeni somalt inle får göra utfästelser pä tre eller är baraytterligare en bekräftelse på att borgerligheten inte vill tillämpa Sverigeshuvudprinciper för bistånd. Om en vettig planering skall kunna göras måsle ellmottagarland kunna göra upp långsiktiga avtal med givarlandels regering. Cubaär etl annat exempel på att de borgerliga motsätter sig en biståndspolitik somsuccessivi innebär råvaruoberoende och industrialisering. Ingen kan pä allvarhävda all svenska bislåndsmedel lill har förvaltats slösaktigt av delkubanska folkel. På har svenski bistånd bidragit till all avskaffaanalfabetismen och sjukdomar. En ufiämning häller på att ske mellan stad ochlandsbygd, och en industrialisering har päböfiats. För att fullföfia dennapolitik krävs betydande bistånd. Men då är de borgerliga partierna beredda altförorda att biståndet skall upphöra eller sänkas. OmBangladesh, och säger man frän borgerligt häll däremot ingetnegativt. Vi har under mycket lång lid gett bistånd lill . Vi vel regim som tidigare satt där inle på någol säll hade ambition all ufiämna deekonomiska och sociala skillnaderna. Tvärtom blev de fatliga ännu fattigareoch de rika ännu rikare. En enorm korruption rådde. I ärförhållandena liknande dem som rådde och fortfarande råder i Etiopien.Del svenska folkel, som ju ändå får bidra lill vår biståndspolitik, kan intevara intresserat av att ge pengar lill länder och regimer som inle förmår attanvända dessa medel på ett för hela landels befolkning utvecklingsmässigtriktigt säll. Moderaternasäger i en av sina reservationer att man inte skall politisera u-hjälpen. Detlåter neutralt och oskyldigt. Men ärjust de som till 100 %politiserar biståndspolitiken, men de gör del på ell ensidigt sätt. De ärberedda att stödja länder med reaktionära regimer som visat sigoförmögna alt häva fattigdom och sväll, oförmögna all komma till rätta medkorruption. Däremot vill de inte stödja länder som verkligen visat alt deförmår höja hela folkels levnadsstandard. Kan man länka sig en merautvecklingsfienilig biståndspolitik än den som vill föra. Den ger - trots motsättningar i den svenskabiståndspolitiken, vilket jag återkommer till - bilateralt bistånd lill ländersom DRV, , , och tidigare också , och lillbefrielserörelser som Frelimo och tidigare MPLA och vissa andra organisalioner.Här, kan man slå fasl, verkar biståndet med maximal effeki. Dessa stater ochrörelser företräder folkmajoriteten i resp. länder, de arbelar efter principerom ekonomisk och social jämställdhet och de strävar efter nationellt oberoendei förhållande till koloniala och nykoloniala krafter som arbelar i motsattriklning. I dessa länders säll att fungera ryms garantier för all biståndetverkligen når alla som behöver det. Men för ocksä ellannat slags biståndspolitik. först och främst päbidragen till Väridsbanken, ell organ som helt domineras av ;simperialistiska intressen. Dess politiska och finansiella struktur - med ettfullständigt beroende av finansiärerna på de internationellakapitalmarknaderna - blockerar de sleg i progressiv riktning som vissa u-länderoch t. ex. i en del frågor vill att banken skall ta. i kommer i ell senare anförande all utveckla frågan om Sverigeoch , Jag vill bara säga några ord till herr förste vice talmannenBengtson, som påstår att de som attackerar Väridsbanken för dess politikgentemot Saigonjuntan och gentemot lalar mol bällre velande. Del ärsnarare sä alt del är som är ute och simmar och inle vet vad hanlalar om. HerrBengtson sade alt det inte alls hade förberetts någol bistånd lillSaigonjuntan. Det var just del det hade, . Man hade långtgåendeplaner på gång. Men på den punklen gjorde enligl mitt sätt att se envärdefull insats - var ett av de länder som lyckades se till att dessalångtgående hjälpprojekl lill mördariuntan i stoppades. Detär vidare ett faktum att hell enkelt stoppade allt bistånd tillChile då folkfroniregeringen kom lill. Den regeringens politik -nationalisering av utländsk egendom, osv. - stämde nämligen inle överens medVärldsbankens intressen, och då agerade . Enandra negaliv faktor i den svenska biståndspolitiken är all alltmer avbiståndet binds lill uppköp av svenska varor. Jag har i tidigare debatterhävdat att regeringen här gett efter för borgerligheten, framför allt dåmoderaterna. Men även storfinansen har fåll igenom sina krav. Sverigehar under en rad av år framstått som föregängsland när det gäller obundetbistånd. 11, ex. statsverksproposilion angavs klart au de delar avbiståndet som binds minskar i reellt värde med mellan 20 och 40 96.Finansministern och handelsministern har i börian på 1970-lalei i olikainlernationella sammanhang starkt förordat obundet bistånd. Enenad u-landsfront krävde bl. a. inför tredje världshandelskonferensen atti-länderna skall ha slutat binda sina biståndsinsatser. Om jaginle har fel stödde då krav pä total avbindning. Nuhänvisar regeringen och utrikesutskottets ledamöter lill bl. a. sysselsättningsskäl. Jagkan hålla med om att sysselsättning och trygghet i anställningen är ell av deviktigaste problemen och i framliden. Men dä måste della lösas genom i del här landet berövar storfinansen inflytandet över produktionsmedlenoch ekonomin. Myckel kortsiktiga lösningar, där man skjuter översysselsättningsproblemen på , är inte solidaritet med dessa ländersfolk. Förslagetatt kraftigt öka andelen bundet bistånd innebär all regeringen dels avvikerfrån tidigare löften all stödja i deras kamp för bättrebislåndsvillkor, dels förordar en svensk biståndspolitik som går Entredje negaliv faktori svensk biståndspolitik är svenska kapitalistersinvesteringar i . Det påstås från borgerligt och socialdemokratiskthåll au del är ell bidrag lill ulvecklingen i . Presidenten iTanzania, , har mycket bestämt avvisat delta. Han är troligtvis den somhar de största erfarenheterna av utländska kapitalinvesteringar i . Lålmig nämna några exempel på hur svensk siorfinans deliar i denvärldskapilalisliska utplundringen av och direkt medverkar lillförtrycket av folkmajoriteten. I under fascisiregimens lid arbetadesvenskt kapital lugnt och lojalt med regimen. Man utnytfiade maximalt deoerhört reaktionära lagarna riktade mol arbetarklassen. Man drog sig inte ensför att använda polis och militär för att slå ner arbetardemonslalioner, somkrävde människovärdiga arbetsförhållanden. Närfascisfiunian störtades och en ny progressiv regim trädde till somgav arbetarna en mera människovärdig tillvaro, böfiade svenska kapitalister iPortugal att bedriva ekonomiska sabolagehandlingar mol landet. Liknandeakiioner förekom i under folkfrontens regeringslid. ISydafrika vel vi all svenska förelag hell acceplerar den avskyvärdarasislregimens apartheidlagar. Svensk storfinans etablerar sig i föratt kunna utnytfia reaktionära regimers gynnsamma villkor såsom billigarbetskraft och en polis och militär som ser till att ingen opponerar sig molomänskliga arbets- och levnadsförhållanden. Jagvill, herr lalman, i del här sammanhanget beröra molionen 1152 som begär ettanslag till ANC i på 10 mifi. Utskottsmajoriteten avslår dettayrkande med en något konstig motivering. Man hänvisar lill all humanitärtbistånd och utbildningsslöd lämnas i enlighet med rekommendationer från FN;sgeneralförsamling. Delta innebär att ger humanitärt bistånd tillsydafrikanska flyktingar i och - f ö. en blygsan-| summa.Behovel är myckel slörre. Men om jag har förställ FN:s rekommendation räll såinnehåller den också föfiande, som är ett citat från statsutskollels utlåtandenr 1969; "Utskottet kan i princip tillstyrka ytterligare insatser avdella slag med beaktande av att utformningen av svenskt statligt bistånd ej kantillåtas komma i konflikt med den folkrällsliga regeln alt ingen stal har rättalt ingripa i en annan stals inre angelägenheter." Dellakan i och för sig vara rikligt. Men i förtrycker en liten vitminoritet den färgade majoriteten. omänskligt system har upprättats, somalla progressiva länder och folk måste uppfordras att bekämpa. Det finns iSydafrika en organisalion för de förtryckta som heter ANC och som har lilluppgift alt befria folk från rasislregimens brutalitet.Organisationen arbetar under svåra förhållanden och behöver därför allt stödutifrån. I motionen 1153 begärs etlanslag lill på 5 mifi. avstyrker molionen genomall hänvisa till statsutskottets ullålande nr 1969, vilkel jag harciterat. Jag måste fråga utrikesutskottets talesman på vilket sätt etlekonomiskt slöd till skulle vara en inblandning i en stals inreangelägenheter? Handlar det inle här om att en stal, , har koloniseraten annan stat, , och alt denna koloni slåss för sin självständighet? majoritet av erilreanska folkel slår bakom råder del ingen tvekan om.Det TV-program som visades bekräftar detta. Slora delarav är befriat. En ekonomisk, social och kulturell verksamhel bedrivs avELF. Behoven är slora när det gäller hälso- och sjukvård samt undervisning.Sverige kan här göra en belydelsefull hu-n-ianitär insats. Imolionen 732 förordar vi all Demokratiska upptas somprogramland för svenski bistånd samt all 20 mifi. anvisas för nästabudgetår. Utskottet hänvisar lill biståndspolitiska utredningen och all man böravvakta uiredningens resullal om ländervalet. Låt mig hell kort säga attSydyemen uppfyller alla de kriterier som gäller för svensk biståndspolitik. Jaganser all det heller inte finns någon anledning att avvakta biståndspoliiiskautredningen i det här aktuella fallet. 1biståndspolitiken ingår en del som kallas mullibislånd. Jag vill karakteriseradetta som ett känselspröt när del gäller nya . Man dellar alltså isamfinansiering av ell visst projekl för all pä så säll skaffa sig mer kännedomom del nya bislåndslandel, innan man gör större insatser. Jag anser all dettakunde vara etl sätt att etablera kontakter med Sydyemen. 1motionen 248 yrkas att 25 mifi. skall bevifias MPLA i . Vi vel alldet i fortfarande finns en interimsregering, som skall leda lillsjälvständighet. Del innebär att befrielserörelsen - den enda organisationsom bedriver en social och politisk verksamhel i - fortfarande behöverslöd. Försl skall bli självständigt. Vi kan därförendast genom befrielserörelserna i enlighet n-ied januariavlalet i Algarvehjälpa . Det är alltså inle all blanda sig i angelägenheter allge fortsatt stöd lill MPLA . Med delta yrkar jag bifall lill molionerna 734, 248, 251, 732, 1152och 1153. , som meddelat alt hon i samband med denna debatt ämnadebesvara () anmälda fråga, nr 147, om höjtbiståndsanslag för möjliggörande av ökade katastrofinsatser, erhöll ordet ochanförde; Den biståndsbudget vi diskuierar innebär all nårenprocentsmålet nästa budgetär. Våra utfästelser om bistånd ligger därn-ied påen högre nivå, relativt sett, än något annat industrilands. Och just nuförefaller det sannolikt att bara ett fåtal i-länder någonsin når denna nivå.Enligt statistik som jusl blivit tillgänglig är det nu ocksä 4 protokoll 1975. Omhöjt bistånds-anslagför möjliggörande av ökade katastrofinsatser klart att vi redan förraårel nådde FN;s biståndsmäl om utbetalningar son-| motsvarar 0,7 96 avbruttonationalprodukten. Även i della avseende ligger vi före andra industriländer. Jagtycker därmed att vi har rätt all känna en viss tillfredsställelse över dessainsalser. I själva verket torde vär resursuppoffring på detta område varaåtminstone slörre än genomsnittet för övriga . Även irelation lill den svenska ekonomin är ett bistånd på en procent av BNP - ochdessutom nästan hell i gåvoform - en inie obetydlig insats. Däremotkan värt bistånd aldrig bli av avgörande omfattning i förhållande till detotala behoven i . Delta är en självklarhet och skulle därför inlebehöva sägas. Jag tycker emellertid att en del debattörer ibland tappar bortdella perspektiv. Varhelst ett behov uppstår kommer det alltid förslag om attSverige skall göra en slor insats. Det är lika bra att vi gör klart för oss attvi inte kan tillgodose alla stora hjälpbehov som finns i världen. Även om viflerdubblade värt bistånd skulle denna enkla sanning gälla. Vi n-iästekoncentrera oss och försöka göra vettiga utvecklingsinsatser i ell mindre antalkinder. Där kan det svenska biståndet bli betydelsefullt även kvantitativtsell. Lätmig i delta sammanhang besvara en fråga som ställt lill mig. har frågat mig hur jag, mot bakgrund av situationen iIndokina, bedömer angeliigenheien av beslul om högre biståndsanslag för altmöjliggöra ökade kalasirofinsalser. Regeringenhar för ivå veckor sedan beslulal lämna ell exira kala-siroföislånd lillSydvielnam och Cambodja på sammanlagt 24 milj. kr. Hälften härav lämnas direktlill PRR i form av bl. a. mediciner och livsmedel. 10 milj. kr. lämnas lill desärskilda kaiastrofprogram som genomförs i Sydvielnam och Cambodja av FN;sflyklingkonn-nissarie, UNHCR, och FN;s barnfond. 1 milj. kr. lämnaslill Svenska Röda Korset för internationella Röda Kors-insatser i Sydvietnamoch Cambodja. Frikyrkan hjälper har vidare erhållit 1 n-iilj. för denverksamhel som bedrivs av de förenade buddistkyrkorna i Sydvietnani. Idet svar som jag för tvä veckor sedai-i lämnade lill och herrHermansson i fråga om ökade kalasirofinsalser till förmän för PRR framhöll jagall regeringen följer den forlsalla ulvecklingen i Sydvielnam med sloruppmärksamhet. Regeringen är myckel medveten om all slora behov av hjälp kommeralt föreligga. Vi står i fortlöpande kontaki med PRR och berörda organisalioneri dessa frågor. Belräffande Cambodja inleder vi direktaöverläggningar on-| katastrofinsatser. 1 den budgelproposilion som larslällning lill har regeringen lagl fram förslag om ca 219 mifi. 1 propositionen erinras om all del finns särskild anledningalt räkna med fortsatt behov av katastrofinsatser för bl. Därtillberäknas 110 mifi. för nya bislåndsfonder som diskuteras inom FN. Förden händelse dessa medel inte kommer att tas i anspråk för någon av de diskuterade fondernabör även delta belopp kunna ulnylfias för kaiastrofändamål. Den omständighetenatt dessa medel inte utgår förrän vid budgelårsskiflet hindrar ossinte från att redan nu förbereda nya och omfattande katastrofinsatser förSydvietnam och Cambodja. Jagåtergår nu lill att lämna några allmänna synpunkter på biståndspolitiken. Dencentrala frågan i biståndsdebailen gäller fördelningen av resurserna inomu-länderna. För svensk biståndspolitik har della länge varit fallet. Delbetonades redan i proposiiionen 1962. Men i den internationella de-baitei-i ochi de mellanstatliga organens politik är del fråga om ell nyvaknat intresse.Det finns ftera skäl till delta. Tidigarevar ekonomisk tillväxt del huvudsakliga målet för utvecklingssamarbetet. Mantrodde all tillväxten automatiskt ledde till bällre levnadsvillkor för helabefolkningen. Man är nu klar över alt detta inte är fallet. En orättviskoncentration av jord- och kapilalinnehav fördelar tillväxten till del redanrika fåtalet. De fatliga får en relativt mindre del - i många har defatliga fått det sämre även absolut sett. trots att BNP ökat snabbi. Etlbistånd som siöder en ensidigt tillväxt-inriktad politik förlorar sin mening -del innebär inle en överföring från rika lill fattiga. Det kan i stället blifråga om att stärka fätalets makt all fortsätta denna politik. Samiidigisom insikten ökat om fördelningspolitikens belydelse har man också blivit klaröver hur svår frågan är. Det räcker inte all salsa på sociala sektorer. Manmåste nå ul till n-|änniskorna på landsbygden. Del räcker inle alt fördelainkomster. Man måste förändra tillgången på produktiva resurser-framför alltjord. Det räcker inle all decentralisera - del fordras ell samspel mellancentral lagsliflning och statlig makt å ena sidan och decentraliseratbeslutsfattande på den andra. Del räcker inle all de enskilda projekten är inriktadepå de falliga. Resultaten beror av den sociala och ekonomiska makthierarkin somofta är särskilt fast och stel på landsbygden. Delär della behov av ell samspel mellan samtidiga ätgärder pä olika nivåer ochinom skilda sektorer som FN;s utvecklingsforskare kallat del enhetligasynsäliel. Av della följer nalurliglvis all del fordras ell samarbete och etlsamförstånd mellan en biståndsgivare och mottagarlandets myndigheter. Våramöjligheter att nä ut lill de falliga är alltså i avgörande utsträckningberoende av vad mollagarlandel gör. Vårt samarbete med enskilda länder måstedärför baseras pä ett grundläggande samförstånd om utvecklingsarbetets mål. Deltaär en huvudprincip för biståndspolitik. Del är självfallet all jaghälsar med lillfredsslällelse alt den i ökad utsträckning accepterasinternationellt. Del är då så mycket mer beklagligt all de borgerliga nu böfiarsväva på målet i delta avseende. Jag återkommer senare lill della. Viskall emellertid vara klara över alt elt u-land som aktivt försöker driva enfördelningspolitik ställs inför utomordentligt svåra uppgifter. Slora jord- ochkapitalägare ger inle frivilligt upp sina privilegier. Omhöjt biståndsanslag för möjliggörande av ökade katastrofinsatser stöds dessa grupper avutländska kapilalinlressen. Eninkomstfördelning leder ofta till påfrestningar på betalningsbalansen innanproduktionsstrukturen hunnit anpassa sig. För att lyckas med fördelningspolitikenkrävs att en regering har elt utbrett folkligt stöd. Del är'därför särskiltvikligl all som gör dessa reformförsök kan räkna med slöd fråninternationella biståndsgivare. Svårighetenatt genomföra en fördelningspolitik understryks i en stor studie somVärldsbankens och Sussexinsliluteis ekonomer gjort. Av de länder somundersöktes värdet bara , Sri Länka och som klart ansågs halyckats med fördelningspolitiken genom egna medvetna åigärder. Del är elträtt gott betyg åt svensk ländervalspolitik. Detfinns två element i den svenska biståndspolitiken som varit avgörande förmottagarländernas uppskattning av samarbetet med . Det gäller dels våramöjligheter all göra ulfäslelser om biståndet , dels principen om altmottagarlandet bestämmer samarbetets inriktning. Båda sakerna är självklaradelar av en solidarisk biståndspolitik. Viställer krav pä att mottagarländerna skall planera - särskilt när del gällerområden där vi samarbetar. En viktig grund för deras planering är kunskap omvilka resurser de disponerar. Detta förutsätter all vi iir beredda all angeomfattningen av vårt bistånd. Det är också en fråga om solidaritet. Vi kan inteställa krav på långsiktig planering om vi inle själva ställer upp. Moderaternasförslag all fullmakten till regeringen alt göra långtids-utfästelser skulleåterkallas är ell försåtligt försök alt allvarligt skada det svenska biståndet.Utskotlsmajorilelen går inte så långl, men det är illa nog all ochfolkpartiet gåll långt till mötes. 1 konstitutionsulskotlel harmoderaternas försök all komma ål principerna för planeringen av biståndetavvisats. Det är desto mer förvånande att dessa försök i stället haftfran-|gång i ulrikesuiskoiiei. Jagvill här också varna för försöken att basera långtidsplanerii-igen på hurpriserna förändras på någon viktig exportvara för etl visst land. Vad delta kanleda till illustreras på elt nästan komiskt säll av reservalionerna tillulskollels belänkande. vill i. ex. minska biståndet lill Zambiadärför att kopparpriserna påstås vara för höga. vill höja ramenför bl. a. därföratt kopparpriserna sjunkit.