prot · FY0991 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag tänker också pä etableringsprövningen.Vad den ytterst innebär är att man skall väga i sig lunga och klara iniressenmot varandra. Värderingarna av dessa intressens tyngd är ytterst politiskabeslut, som fastställer grunderna för. Den inbördes avvägningen äroch skall vara en avvägning niellan dessa iniressen - ofta pä läng sikl. Somsagl - syftet är nog gott, men tvivlen pä all förslaget fiänar syftet harövervägt, Utskottsmajoriteten har pekat pä de insynsmöjligheter som finnsocksä , och jag hoppas att man ulnytfiar dem, samt att beredningen avärendena - med både parlamentarisk och medverkan - sker i godtagbaraformer. Men naturligtvis kan det finnas önskemål om uirymme för nyheter ihanteringen . Föratt sedan gå över till produklionssidan vill jag nämna att civilulskottet haftall bereda frägan om utnytfiandei av vattenkraften. Beredningen i utskollethar lett fram lill en kvarstående motsättning när det gäller all bestämma vilkaälvsträckor, närmast i södru , som skall föra in underriksplanerikilinjerna, Socialdemokralerna i utskottet har här blivit ensamma påpropositionens linje. Majoriteten har följt del förslag som lagts fram icenterns puriimotioii. Del som skiljer förslagen är att projekt inom klass 2enligt Sehlsiedis rangordning samt Granboforsen och Viforsen ur klass 1 enliglmajoriielen t. v. undantas från slutlig ulbyggnadsprövning. Varförhar vi nu hamnai i dessa skilda ståndpunkter? Vi är ju i stort ense omutgångspunkterna, och vi är också ense om konstruktionen av riktlinjerna.Reservanterna försöker argumentera utifrån påståendet att vi, när vi är osäkrapå gränsdragningarna, skall begränsa riktlinjer och i ställetlorlroendefulll lämna avgörandena till regeringen. När majoriteten nu görtvärtom och vidgar de skyddande riktlinjerna är del, , hur märkligtdel än kan låta. inle misstron mot regeringens vilja ull följu riksdugen detgäller. Vi måsle komma ihåg alt vi hillills inle har preciserat andrabedömningsgrunder än vattenlagens. Regeringen har vidare befogenheler även atthindra uibyggnud men hur inie fält några handlingslinjer av ulöverdem som vi log 1972, Det är väl alldeles klart allde inte räcker ens i regeringens syfte. Om så vore, skulle de förslag som nufinns i proposiiionen vara onödiga. Nej, , är det inte så, all denbeslulsteknik vi nu har tvingar oss att, så länge vi är ovissa, i ställetutvidga de skyddande riktlinjerna? När del gäller vattenkrafisutbyggnad finnsdel ju i praktiken ingen väg tillbaka. Sedanskall vi komma ihåg att utskottet gäll ifrån propositionen på en punkt till,Ulskottet har ju begärt att få underlag för en prövning av både de södra ochnorra utredningsomrädena på en gång och tidigare än 1978, All vi blivit enigapä den punkten - och sålunda också där föfil uttalanden i motioner-har jagfattat så alt ocksä socialdemokraterna tycker alt vi måste fä bedöma det här iell sammanhang, sålunda all vi inle nu känner oss mogna för elt beslul ens medsikte pä 1985, Omvi vänder på del hela, så tycker jag all del är mera förvånande all intereservanterna kunnai gä på majoritetens linje för all sedan evenluellldiskutera det mer definitiva beslulel eller kanske , Omreservanterna verkar alltför angelägna, kan slutsatsen län bli den alt vi inteens är ense om utgångspunkterna. Vi skulle kunna tro att det inte finnsmöjligheler att ens senare bli eniga när det gäller tyngden avbevarandeinlressena, och då är vi naturligtvis inne pä en ännu allvarligarefråga. Vadbeträffar själva beslulstekniken är det en fräga till som vi måste tänka på.När vi tidigare i tog undan huvudälvarna i norra , gjorde videt utan alt väga dem mot vissa specifika projekt. Del underlag som vi har nuär en rangordning, där en viss lyp av utbyggnad diskuterats, förslag annan utbyggnad ändrar förutsättningarna i flera fall, och del gäller päbägge sidor om strecket. Vi har tvingats ta ganska oklara jämförelser när delgäller prövningar i övre , Såvitt jag förslår, måste vi nästa gångförsöka ull i flera fall än nu fä fram mer slutgiltiga undantag, Försl dä harvi planeringsriktlinjer som del går att arbeta med. Visserligen är väl redan nuden slörre delen av undantagen definitiva, men i några fall finns alternativaförslag som kan ge nya bedömningsgrunder. Jag har förutsatt alt del i nästa propositionlämnas förslag som går ul ifrån att ge klarare bevarandedirektiv av den typ somgäller de orörda huvudälvarna. Omvi nu utgår från det jag har sagt sä är voteringen på densocialdemokratiska reservationen inle, som deuhar antytts, en fräga om alt byggaut eller inle. Det är en fråga om alt begränsa urvalel så all vi inle skall seoss bundna i onödan . Visserligen tror jag för min egen del att vikommer alt hamna pä ungefär samma nivå i rangordningen ocksä då. Skälet lilldet är att bevarandeintressena blir tyngre och tyngre för vafie ingrepp vitillåter oss och att opinionen forlsäller all växa. Vi får också länka ossmöjligheten all den kommunula planeringen hunnit litet längre ochkanske frän sina utgångspunkter muiut in nya bevarandeomräden. Del gär ju allskapa kikiiska och lunga begränsningar ocksågenom bebyggelseplaner som inleomfaitar Energihushållningen,m. EnergihushåU-ningen, tn. en hel älvsnäcka. Jag trorockså att del vid sidan om typbevarandeintres-sena blir ett särskilt tryck päatt bevara områden som har stort värde ur rekrealionssynpunkt för ett störreantal människor i närheten. Sädana synpunkter - dä ofta kommunalt stödda - kankanske också leda fram till nya prioriteringar i det kommande beslutet. Meddelta ställningstagande har vi - och det vill jag starkt betona - fortfarandekontakt med målet att öka årsproduktionen i vattenkraft med ca . Vi måstesjälvfallet göra klart för oss alt det inte är fråga om exakt bokhälleri utanom riktmärken. Del har också fått konsekvenser i en folkpartireservalion vidnäringsulskollels belänkande all propositionen i denna del rör sig med mereller mindre avrundade tal. Vi måste ocksä ha proportionerna klara för oss. Ensak är t. ex. att en viss utbyggnad mycket väl kan komma att ersättas av ettenda vindkraftverk. Den totala produktionsökningen /är är vidare ungefärdetsamma som beräknar kunna sparas genom termo-statstyrdaradialorventiler i bostäderna. Samma vinst görs också om man ansluler hälftenav de individuellt uppvärmda flerfamifishusen till fiärrvärme. är baranägra exempel, men de kanske är värda att tänka på. Med det sagda har jag velal översiktligt kommentera nägra avfrågeställningarna i civilutskoltets betänkande - sedda frän majoritetenssynpunki. Jag har avslält från all kommentera del särskilda yttrandet frånvpk-ledamolen. Skälet därtill är all del endasl utgör en omskrivning av vissaallmänt omfattade åsikter. Herrtalman jag slutar med alt yrka bifall lill reservationerna I och 4 vidcivilutskoltets belänkande nr 28. 1 övrigl yrkar jag bifalltill vad utskottet hemställt. HerrULLSTEN (fp) kort genmäle: invändningar mol övergång till individuell mätning av el-och varmvattenförbrukningen i flerfamiljshus framfördes med sådan inlevelse nästan anade att del fanns djupa ideologiska bevekelsegrunder förmotståndet mot det individuella. Några sakliga skäl hade man i varie fallganska svårt alt uppfatta. Detblir mte billigare och del blir ingen energibesparing, menar än sä i argumenlulion gick han inte. (Herrandre vice lalmannen: Repliken gäller i anförande.) Del är litet svårt all bemöta med summa inlevelse, eftersomhennes anförande var sä försynt framfört. Men det finns väl anledning attgranska de ganska deiafibeionade synpunkler som framförde mot vårareservationer, även om jag - lill följd av alt jag inte hunnit vänja mig vid denya debalireglerna - inle har förberett den repliken. förbisåg alt dereservationer som del gäller uttrycker en annan ambition när detgäller besparingsåtgärder. Vi vill ha normer i byggnadsstadgan som föreskriversådana installationer i flerfamifishus och småhus som vi vet är energibesparande.De kommer säkert, säger , som själv sitter med i planverket. Vad vi vill åsiadkomma är en påtryckning för all de skall komma litettidigare. gillar inle heller att vi vill ha etl lioårsprogram för isolering ochandra insatser i befintliga bostäder. Även här kan man säga all våra krav ärtecken på en litet högre ambition än den som och andra har velalge ullryck för. Om bestämmer sig för all elt visst mål skall varanätt inom angiven tid tror vi nämligen att det kommer alt påverkaanslagsgivningen och den lagstiftning som evenluelll behövs för all nä de härolika målen. Det är därför vi vill ha den här hållhaken - någonting all prövaregeringens förslag emot. Mankan säga all ocksä nämnden med frislående experter som vi har krävt är utiryckför en högre ambition: att inte bara säga all vi vill ha mer insyn ulan ocksåskapa ett instrument för denna insyn. EnergihushåU-ningen,m. () kortgenmäle: Tillkomsten av 136 a § 1972 innebar en ökadmaktkoncentration, ökad centralisering, ökad centralstyrning frän kanslihuset.Regeringen tog över koncessionsnämndens uppgifter. Det blev också en ökadpolitisk styrning. Utvidgningenav 136 a S i byggnadslagen - som är aktuell och som innebär allregeringen hädanefler skall pröva industrielablering även med hänsyn lillenergihushållning - medför en ökad centralisering, centralstyrning lillkanslihuset. Enligl vad som anförts i proposiiionen bör "en prövning fränenergihushällningssynpunkt inle vara begränsad till valet av plals utankunna avse tillkomsten över huvud av viss industriell verksamhet". Delär de sista orden i del här citatet, herr talman, som är sä principielltviktiga. De innebär en ökad centralstyrning, de innebär ökad centralism och deinnebär, i , minskad decentralisering. Jag är förvånad över attcenterpartiet, som lalar sä myckel om decentralisering, är med om en sådan häravsevärt ökad centralisering. Tyckerfru all det är acceptabelt att vi ger kanslihuset en sådan väldigkoncentration av makt när del gäller elableringen inom slora delar av industrin?Tycker att det är bra all del blir ett ökat spring i kanslihuset,att man skall uppvakta, ha goda kontakter osv., all det över huvud laget skallbli en politisk styrning? Det är bl. a. della som vi från moderatasamlingspartiet vänder oss mot. Jag har lidigare i talarstolen anförl pävilkel säll delta skulle kunna förändras, i första hand genom ulredning ochsenare i form av mer preciserade kriierier, så alt ell förelag i förväg skallkunna bedöma sannolikheten för au en industrielablering skall kunna komma lillstånd. Energihushållningen,m. i (c) kortgenmäle: Till vill jag säga att vi visst vill ha normer, det ärutskottet helt enigt om, normer som innebär skärpning och som gör all viverkligen konimer att spara energi. Vad majoriteten vänder sig mot är all vihär i beslutar om och uttalar oss för vad de här normerna skallinnehålla. Del är, som jag ser del, bara inriktningen vi skall uttala oss omhär. Jag tror inte att dessa normer blir klara fortare för all riksdagenskriver detaljer. De nya normerna kommer alldeles säkert fram emol hösten. Sedanser jag inle heller fördelen av alt ha elt lioårsprogram förtill-läggsisolering m. m., som del slår i reservationen 3. Här är del viktigaall vi för ut informationen och alt vi anslår pengar. Del gör inle reservanlerna.Men del gör däremol i en annan reservalion, som komnier allberöras senare i debatien. Del krävs pengar för au genomföra sådana härprogram, men har lyvärr inte velat vara med om att föreslå någraytterligare medel för della viktiga ändamål. Närdel gäller vem som skall besluta om var industrier skall förläggas liksom omdel över huvud tagel, som säger, skall ges tillstånd lill vissindustriverksamhet, vill jag säga följande till . Del är heltnaturiigt all del måste prövas om tillstånd över huvud tagel skall ges lill enindustri, som kanske kommer att lära alltför myckel på våra begränsadeenergilillgängar. Det tycker vi i är hell nödvändigt, vilkel viockså givit ullryck för i en parlimotion väckt della är. Men därvidär del naturligtvis angelägel att olika synpunkter komnier fram och allparlamentariker får della i det arbeie som föregår regeringens beslul. Så skerockså f n. i planverket och i . Jag utgår även från altindustriverket komnier alt vara remissinstans för regeringen i vad gällerenergiätgången. Kanvi dessutom flnna ylleriigare vägar för all möjliggöra insyn, blir ingengladare för della än jag. Del måste dock, , bli en prövning ochockså mänga gånger avslag vid en sådan prövning. () kortgenmäle: i tror inle all vi får normerna snabbare om riksdagenföreskriver hur de skall se ul. Jag lever i den föreställningen att det mestakan ske snabbare i våra ämbetsverk, om det föreligger klara poliliskariktlinjer och. om man sä vill, påtryckningar. Del må vara all vi inle skallutforma de tekniska detafierna, och det har heller ingen krävt. Del skullebehövas en polilisk påtryckning på planverket och pä andra institutioner som ärinblandade i handläggningen av dessa ärenden, sä att den leknik som man redankänner lill och som man vel kan leda lill viiseniliga energibesparingar blirinstallerad, i försia hund i de nyuppförda husen. För delta krävs det sådananormer som jag efterlyser. Jagskall dock nöja mig med besked all sådana normer konimer auutfärdas från planverket. Om de föreligger vid nästa mo-tionsiillfiille, skallvi avstå från all motionera - men bara om sä är fallet. Beträffandedel lioårsprogram som fortfarande inte gillar förstår jag inte vaddel skulle vara för fel i au på della viktiga område anta en målsättning förhur längt vi skall ha kommit vid en viss lidpunkt. Vi har haft ettenprocentsmål för u-hjälpen. Del har i hög grad medverkat lill all regeringeninle har kunnai springa ifrån sina löften, i vafie fall lill all den inte gjortdel i snabbare takt än vad som skell. Och när den gjort del har det skett meden viss skamsenhel - del skall sägas lill dess försvar. Det finns ocksäförsvarsraniar mot vilka vi kan pröva aktuella budgetförslag från regeringen. Vilycker att del bör finnas ell sådant mäl ocksä pä energisparomrädei, och del ärdärför vi har krävt det aktuella tioårsprogrammei. Jag lycker all del är syndatt jusl , som i sä hög grad skulle behöva visa upp all del imycket slörre utsträckning än alla andra kan anvisa vägar för energisparande,avstår frän all stödja della krav. Energihushållningen,m. () kongenmäle: Den principiella kärnpunkten ligger ju i var den slutliga prövningenskall företas. Visst är det bra att olika instanser fär skriva remissyttrandeöver ansökningar om induslrietableringar av olika slag liksom all det finnsparlamentariker med i exempelvis planverket. Men det kvarstår ändå attcentralstyrningen, den politiska styrningen frän kanslihuset, ökar, och det ärdet vi vänder oss emot. Vi har ocksä sagt, och del lycker jag skulle kunnaaccepteras av en anhängare av decentralisering och en aktiv medlem avcenterpartiet, att man bör pröva all låta den slutliga prövningen ligga . Sä var ju fallet , vilketprincipiellt ligger mera i linje med decentraliseringstanken än med dencentralistiska inriktning som det beslul vi sä sniåningom skall fallakomnier all medföra. FruOLSSON i (c) kort genmäle: Till vill jag säga alt ulskollels skrivning är enbeställning pä strängare normer. Det är vi helt pä del klara med. Därför kanjag inle se all del skulle leda arbetet fortare fram att göra de preciseringarherr Ullslen vill ha. Tioårsprogrammeiskulle gä på frivillig väg. Dä bör man komma lika långl med en god informaiionoch därtill pengar. Tillherr Wennerfors vill jag säga att jag kanske uttryckte mig litet oklart. Jagsade all myndigheterna hade del på remiss. Del är väl rikligare att säga all dehar det för utredningar. Dessa uiredningar vägs samman av regeringen, och nägonmåste ändå fatta del poliliska beslulel. Del lycker jag regeringen skall göra,oavsett vad vi har för en regering. HenMAGNUSSON i (m): Del förslag som framläggs för om en ny konstruktion förenergibeskattningen av ellkraften kommeratt få myckel Energihushållningen,m. genomgripande verkningarpå vår energiförsörining. Denna skatt har hitintills ulgäll med 10 96 på dendebilerade ersällningen för elkraften. föresläs all skallen skall ullagassom en siyckeskutt med /kWh, Delta torde komma all medföra en fördubblingav den vanliga elskatten på daglaxan. När det gäller naitaxan konimer det attbetyda en mångdubbling. Detta komnier naturligtvis all påverka vårenergiförsöfining. Vi har nämligen en mycket slor oulnylfiad lillgång lillelkraft under nallen. Del gäller därför all skapa intresse för all dennakrafllillgång samlas upp och ackumuleras lill användning underdagen. Detkrävs mycket måttliga investeringar för au göra sådana anordningar i en villa.Beloppet skall enligl expertisens uppfallning inle röra sig om mera än ca 2 000kr, Enligluppgift frän sakkunnigt häll skulle ell tillgodogörande av överskottet undernatten innebära all vi fram lill 1985 skulle kunna spara in elkraft motsvarandeett par reaktorer. Skallman använda sig av beskatiningsinstrunieniel på energiområdet, bör rimligenbeskattningen vara sä konstruerad att man stimulerar lill all energin bällretillvaratas och icke tvärtom, som blir fallet med del förslag som harframlagts. Vimoderater har därför motionerat om att elskalten skall tas ut med 15 96 på detdebiterade kraflpriset i stället för den föreslagna styckeskatten. Därigenomskulle del fortfarande vara lönande att använda nattströmmen, vilket skulleinnebära avsevärda energibesparingar och minska behovet av ytterligareutbyggnader av nya kraftverk. Detta yrkande har vi fullföfil i reservationen 1i skatleutskottets betänkande nr 30, Närdet gäller industrins beskattning kommer de nya beskattningsreglerna att lägganya bördor pä våra produktionskostnader, Vårl förslag om procentuellbeskattning med 15 96 pä kraflpriset kommer därför alt bällre tillgodose värkonkurrensförmåga. Delta är angeläget inte minsl med tanke pä vär valutabalans.Del gäller såväl för vår exportindustri som förden utlandskonkurrerandehemmamarknadsinduslrin. De företag som måste använda mycken s, k, processkraftkommer särskill all missgynnas. Vi har hört alt del inte är sä sloramöjligheter till besparingar inom själva produktionen. Nej, naturiiglvis inle.Skall en maskin hällas i gång - och del vill vi alla - så drar den en visskraft. Besparingsmöjligheterna ligger ju, som del sagts, främsl pävärmeomrädet, Trols all värt sysieni blir rällvisare och lindrigare anser viall man inle kan godkänna regeringsförslagels begränsning lill avtillverkningsvärdet. Del är därftir som vi har föreslagit en begränsning lill av tillverkningsvärdet. Särskillallvarlig blir den nya skallehöjningen för den manuelll arbelandeglasindustrin. Enligt de beräkningar som gjorts inom branschen kommerskullehöjningen au bli omkring 1,6-2,0 mifi, kr. Med hänsyn lill att della ären industri som arbelar under mycket hän konkurrenstryck frän ullandel och medhänsyn lill de slora arbetskostnaderna är del verkiligen oförsvarligtall nu lägga en sä hård börda pä denna del av värt näringsliv.Del kommer all drabba mänga medelstora - och kanske i vissa fall också små -familjeföretag som redan nu pä grund av det härda skatlelrycket på olikaområden arbetar under mycket besvärliga förhållanden. På mänga plalser utgörocksä dessa industrier den enda utkomstmöjligheten för människorna, varförvafie sådan nedläg-gelse kommeratt allvarligt rubba många människorsulkomslmöjligheler. Detta är verkligen en politik som innebär att man genomsina egna inhemska åtgärder skapar arbetslöshet och tragedier helt i onödan.Vårt krav pä den lägre procentuella beskattningen är därför del enda möjliga. Jag tycker det är beklagligt att man måste säga alt vi här återigenharen typexempel på hur allvarligt det är när politiska partier hell hastigtgör sina överenskommelser ulan alt närmare granska verkningarna av dem. Dettaär ju ell resullat av den s. k. . Meddet anförda ber jag alt fä yrka bifall till de lyenne reservaiioner som harfogats lill skalleulskottets betänkande nr 30. Energihushållningen,m. i (c): Regeringen lade i propositionen 92 fram förslag om vissa höjningar avskatterna på energi. beslöt all dessa frågor skulle behandlas isamband med proposiiionen 30 angående energihushållning m. m. Förslagetinnebär att den nuvarande elskatten med 10 96 på kraftpriset ersätts med enspecifik skall om per kWh, att skallen på bensin och gasol höjs med 7 öreper liter och att nuvarande skattesatser om . per m' för fiock eldningsofiaoch . per m' för tunn sådan ersätts med en enhetlig skall om . Vidare höjs beredskapsavgifterna med per liter för bensin ochmed . per m' för ofia, och giltighetstiden för dessa bestämmelser . Detkan förfiäna erinras om att i samband med de beslul somriksdagen fattade i anledning av den första Hagaöverenskommelsen föreslog enomläggning av beskattningen på energi. Den nuvarande konstruktionen avelbeskaitningen gynnar i hög grad de stora förbrukarna som kunnat få till ståndmycket låga priser per kWh. Omläggningen till en styckeskatl drabbar irelativt liten grad småförbrukare och hushåll men desto mer de energislukandeprocessindustrierna. I ell läge där man måste tillgripa allsidiga ätgärder föratt hushälla med energin är omläggningen nödvändig. Den stimulerar lillenergibesparande åtgärder pä områden där man kan förvänta stora möjlighetertill en bättre hushållning. Enbeskatining enligl de linjer som prövas kommer givetvis att innebärakraftiga kostnadsökningar för mycket energikrävande verksamhet, vilkel ocksåleder lill prishöjningar. Detta kommer all påverka konsumenternas val ochprioriteringar av varor i riktning mot att föredra varor som kräver lägreenergikostnad i framställningen. Åtgärden fär ocksä ses som ell sleg på vägenmol en beskattning efter bärkraft -elt förslag som ju drivit - eflersomde siora energiförbrukarna tillhör en företagssektor som är en av delönsammare. 12 protokoll 1975. Energihushållningen,tn. Underden allmänna motionstiden hemställde cenlern i en parlimotion, nr687, all regeringen skulle verkställa en översyn av energibeskattningen.Motiveringen för förslaget återfinns i niotionen 905 och är bl. a. allenergibeskattningen bör stimulera industri och övriga förbrukare all utnytfiaen energibesparande teknik. De som hushållar med energin och finner nyaenergibesparande metoder bör stimuleras genom lägre skattepälagor. Enkommande utredning bör alllsä enligl cenlerns mening pröva möjligheterna omfördelning av skatterna på förelagen från skatter på användningen avarbetskraft i form av arbetsgivaravgift till ökad beskattning av bl. Beskattningen måsle också la hänsyn lill de samhällsekonomiskakonsekvenserna. Det kan innebära en relativt högre beskatining pätoppbelastning av elnätet och uttag av elström, t. ex. för uppvärmning, elströmsom i sin lur producerats i oljekraftverk med låg verkningsgrad. Iproposiiionen 30 aviseras nu en ulredning för att se över energibeskattningenoch del långsiktiga utnyujandei av denna i energipoliiiski syfte. Del får sessom etl tillgodoseende av de förslag som framlagts i centermolionen, och vihälsar givelvis detta med tillfredsställelse. Delhade varil nalurligl och önskvärt all de motioner som lagil upp kravel påulredning och diskuterat energibeskattningens inriktning pä längre siklöverlämnats till den kommande ulredningen. Utskollet menar all della ar enöverloppsgärning, eflersom det normalt åligger en utredning all noga föfiadeballen och inte minst meningsyttringarna i i de frågor utredningenbehandlar. Om beslutar överlämna vissa moiioner till en arbelandeutredning innebär dock detta en markering av au man fäsler särskill storbetydelse vid motionernas innehåll. Del bör ocksä föranleda an ulredningen isina betänkanden särskill behandlar de överlämnade molionerna med av- ellertillstyrkan uv där lämnade förslag. Detta anser vi hade varil befogat i del härfallet. Vi har dock inte frän och folkpariiel anmält reservation mot ulskollelsskrivning utan markerat vär uppfattning i ell särskilt yttrande. Isamband med förslaget om ofielagringsavgifterna aviserar finunsmi-nislern ellförslag om att prissättningen pä bensin och olja skall uljunmus mellan olikadelar av landet.