prot · FZ09143 · 1975-12-31 00:00:00 — Man hävdar därför, som vi också har hört, allarbelslagarrepresenlant skall vara anställd i företagel i fråga. Mankan konstatera all endast 2 96 av de utsedda arbetstagarledamö-lerna hittillshar rekryterats externt. Enligt industriverket har detta dock inte medförtnågra speciella problem. Det finns skäl för att denna externa rekryteringbibehålls. Jag är övertygad om alt där delta tillämpas är det lill gagn försåväl de anställda som företaget. Men jag vill betona att frågan skall avgörasav de anställda själva. Vänsterpartietkommunisterna hävdar som vi hört, och som också framgår av reservationen 5, attföreliggande lagförslag är mer eller mindre värdelöst sett från de anställdassynpunkt. Om det hela skall vara meningsfullt skall de anställda verka istyrelsen som partsrepresentanter. De skall inte vara underkastade några kravpå sekretess, och de skall ha vetorätt så atl inga beslut riktade mot deanställdas intressen kan fattas. Utskoltsmajoritetenhävdar att den hittillsvarande verksamheten har visat alt de anställda fåttbättre information och att det har skapats bättre kommunikationer mellan deanställda och förelaget. Genom de lagändringar som föreslås har vianledning räkna med en ytterligare förstärkning och förbättring. De förslagsom framförts i reservationen bärs inte upp av de breda grupperna av anställda,och utskottsmajoriteten har inte heller kunnat biträda förslagen. Ilagförslaget föreslås också att representant för de anställda skall ha rätt altdelta i förberedande behandling av styrelseärenden. Delta innebär i klartextdeltagande i arbetsutskott. Enligt vad som redovisas av industriverket finnsdel rätt många styrelser som sammanträder mycket sällan. Mot bl, a, denbakgrunden är det nya förslaget väl motiverat. Jag noterar också att flertaletremissinstanser har tillstyrkt förslaget. Utskoltsmajoriteten har inte någrainvändningar ulan tillstyrker detsamma. Alt. som framförs i reservationen II, hävda att denna representation i många fall är av värde men samtidigtsäga alt man inte bör lagstifta på området ulan överiämna till parterna självaatt träffa överenskommelse från fall till fall med en rekommendation bakomleder enligt min uppfattning inte någonstans. Beträffandelagens giltighetstid vill man från såväl moderat håll som från cenierpartihållatl denna skall begränsas lill . Från utskotts-majoritetens sida menar viatt erf;irenheterna från försöksperioden till övervägande del är positiva,varför några betänkligheter atl nu permanenta lagen inte föreligger. 1samband med behandlingen av detta ärende har utskottet haft att ta ställninglill en rad framförda förslag, som dock inte kommit all avsätta spår i form avreservationer eller på annat sätt. Jag avstår därför nu från alt kommenteradessa frågor och får återkomma om så skulle bli erforderligt. Meddel anförda ber jag, herr talman, all få yrka bifall lill näringsutskoltetshemställan i betänkandet nr 68 på samtliga punkter. Inäringsutskoltets belänkande nr 69 som också behandlas i detta sammanhangframläggs förslag till lag om styreiserepresentation för de anställda ibankinsiilut och försäkringsbolag. Den lag som gäller på området hargällt och gäller fram . Lagen har varit avförsökskaraktär. nya lagen föreslås atl de anställda skall ha rätt till styrelserepresentationom företagel har minst 25 anställda mot 50 . Liksom i del förra ärendetföreslår, som vi hört, moderater och centerpartister att antalet skall vara 50liksom f n. Enutvärdering av den hittillsvarande verksamheten har gjorts av såvälbankinspektionen som försäkringsinspeklionen. Man har i båda fallen kommit framtill atl utfallet är övervägande positivt. Del finns alltså ingenting som talaremot att man använder samma grund i denna lagstiftning som när det gälleraktiebolag och ekonomiska föreningar. Vi anser alt denna avvägning är välmotiveradoch kan därför inte dela reservanternas krav på 50 anställda. Ocksåi denna lag föreslås att en arbelslagarrepresenlant i varje företag skall fårätt att delta i direktion eller arbetsutskolt. På motsvarande sätt skall deanställda också beredas plats i regionstyrelse eller liknande organ, om sådantfinns. Ocksåhär hävdar företrädare och , som vi hörde, att detta börkunna åstadkommas på frivillighelens väg där detta kan vara önskvärt. De villdärför att den lagparagraf som reglerar denna fråga skall utgå. Frånulskotismajoriietens sida hävdar vi, liksom när del gäller den förra lagen vidiskuterade, värdet av all de anställda ges denna möjlighet. Beträffandeikraftträdandet föreslås i propositionen atl lagen nu permanentas, en uppfattningsom ulskotlsmajorileten delar och ansluter sig till. och moderaternahävdar som vi hört att lagen på nytt skall ges försökskaraktär och gälla underen treårsperiod. Ingenting har vid utvärderingen framkommit som ger stöd fördetta. Med det anförda ber jag att pä alla punkter få yrka bifall tillutskottets hemställan. Styrelserepresenta -tionför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. HerrHAGBERG i (vpk) kort genmäle: Fackföreningsrörelsen red under 1950- och 1960-lalen spärr mot en radviktiga krav. Man ville inte köpa aktier i bolagen, och man ville inte sitta ibolagens styrelser. Detta var krav som fackföreningsrörelsen bekämpade. Manvisade pade tyska exemplen, där arbetare san i siyreLserna och blev uppbundna. Närden här principen blev antagen som en lag hade den ingen vidare förankring ifackföreningsrörelsen. Del är nog helt riktigt, som i Landskronasäger, alt några bredare grupper inte har tagit del av den här verksamheten.Den är inte känd i så många grupper. Siyrelserepresenialionen har inie varitute på någon omfattande debatt bland fackföreningens medlemmar - det är en avorsakerna till att del inte heller uppställ någon opinion direkt emot den. Styrelserepresenta-tion för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. har den fått: de som harsuttit i styrelserna har bundit upp fackföreningens möjligheter atl agera. Sedanskulle man gärna vilja fråga sig en sak med utgångspunkt i arbetarnas intresse:Vad hårde förbättrade kommunikationerna för värde oni de inte ger något resultat?Del kan väl inte bara vara så, atl bättre kommunikationer mellan arbetsköpareoch arbetare tillfredsställer arbetarnas behov. Man är jii belagd medsekretess, och man är inte heller partsrepresentant. Man är alltså en blandstyrelseledamöterna och som alla andra. Jag skulle vilja fråga utskottetstalesman: inflytande har en arbetarrepresentant i en styrelse, när hanfår endast information och är i minoritet och vilken nytta har det förarbetarnas kamp? HertHOVHAMMAR (m) kort genmäle: I propositionen önskar man atl gränsen för rätt att utsearbetstagarrepresentanter skall sättas vid 25 anställda, och det har också herrBengtsson i talat för. Som jag sagt är den gränsen enligtmin erfarenhet alltför låg. bör veta att det i företag med 25anställda inte föreligger problem i så slor omfattning som det görs gällande iregeringens förslag. I sådana företag har man ju en daglig information till deanställda. Man träffas och stundligen och diskuterar alla dessafrågor, och därför anser vi på moderat håll alt gränsen, åtminstone t. v., börsällas vid 100. Man bör få större erfarenhet på båda hållen, innan man bindersig vid en alltför låg gräns, som 25 anställda enligt vår uppfattning innebär. Beträffande extern rekrytering avarbelslagariedamöter i styrelsen bör de som skall arbeta inom en styrelse kännatill företaget ganska ingående. De skall ju lillsammans förbättra förhållandenainom det egna företaget, och då har jag mycket svårt att förstå att exempelvisen ombudsman i en facklig storavdelning bättre skulle kunna förstå förhållandetinom ett förelag än exempelvis den lokale fackföreningsrepresentanten, somdärvidlag bör ha ett betydligt större mått av erfarenhet. Därför går vi påmoderat håll emot denna externa rekrytering lill styrelserna. Vi litar mera påde anställdas förmåga att i samråd med förelagsledningen lösa för företaget,och därmed for de anställda, väsentliga frågor. iLandskrona (s) kort genmäle: Herr lalman! Jag vågar nog påslå all jag harmyckel goda kontakter med den fackliga rörelsen på min hemort och kan därförsäga alt man enligt samstämmiga utlåtanden fått ul väldigt myckel avsiyrelserepresenialionen. Nusäger i att de anställdas representanter be-finiicr sig iminoritet i styrelsen, alt de är lästa av sekretesshänsyn m, m,, och atl dedärför inte kan göra någonting. Jag får säga an del skulle vara en myckelunderlig företagsledning som inte lyssnade lill de goda uppslag som deanställdas representanter kan komma med. slag kan naturligtvisgagna företaget, och gagnar de företaget kommer det, enligt min mening, ocksåde anställda till del. Jaghar alltså positiv erfarenhet av verksamheten, och genomförs de ändringar ilagen som föreslagits, förutsätter jag all utbytet skall bli bättreframöver. HerrHovhammar menar atl del är att gå för långt att låta anställda i förelag med 25anställda få representationsrätt. Enligt min mening vore det att diskriminerade anställda, om de inte finge denna rätt. Det skulle vara en föga demokratiskhandling alt inte gä så långt ner. I princip borde man inte ha någon nedre gräns,men vi får försöka med detta och sedan får vi se vad nästa sleg kan bli. Närdet gäller de anställdas organisationers möjligheter till extern rekryteringkan del ändå, , förhålla sig så, atl en anställd i ett företagavancerar inom sin fackliga organisation och blir t. ex. lokalombudsman. Om deanställda anser att han bäst känner till förhållandena i företaget och bästkan gagna deras intressen och han alltså får behålla sin plats i styrelsen,tyckerjag inte att det är något fel. Jag anser att de anställda själva skall fåavgöra den saken. Styrelserepresenta-tionför de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: När jag frågar utskottets representant vad man får ut av det härinflytandet, svarar han all han har goda kontakter med den fackliga rörelsenoch alt man där anser att man får utrett mycket. Det säger inte mycket om vadman har fått ul av inflytandet. Här framstår verkligen hela samarbelsidén i en klardager. i , nog vore det väl en dum företagsledningsom inte skulle dra nytta av arbetarnas kunskaper och idéer i en styrelse. Detär alltså detta samarbete del är fråga om. Det är etl samarbete på arbetsköparnasvillkor. Var kommer arbetarnas inflytande in någonstans' Det är alltsåarbetsköparna som kan dra nytta av samarbetet. Men pä vilket sätt får arbetarnamöjligheter att sälta makt bakom sina krav? Del är väl ändå inte så, atlarbetarna skall acceptera del som arbetsköparna tycker är bra och tro att detär bra även för dem själva. Jag har den erfarenheten från t. ex. en niängdrationaliseringar att arbetarna inte alls är nöjda med resultatet angåendeantalet anställda osv. - del stämmer inte alls överens med vad arbetarna kämparför. Jag har för mig atl jag i de fackliga handlingsprogrammen har sett enlångtgående krav. Jag tror an den här formen av samarbete skapar illusioner sompacificerar hela fackföreningsrörelsens kamp, Siyrelserepresenialionen anserjag vara kronan på verket av ett samarbete, där man försöker ge arbetarnaintrycket av att de får en niakt som de i verkligheten inte alls kommer atl ha. () kortgenmäle: i log exemplei all en anställd i ett förelagsom blir facklig ombudsman inte skulle få representera de anställda i sin gamlaföretag. Detta är väl ändå ett ganska sällsynt fall. Styrelserepresenta-tion för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. Men i princip vänder vioss mot alt man skall kunna sälta in folk långt utanför del egna företagel istyrelsen. Vi tycker att det är fel att förbigå de anställda, som bäst kännerförhållandena i del förelag där de är verksamma. 1övrigt vill jag tillägga alt jag själv är positivt inställd till alt deanställda är representerade i företagens styrelser. 1 milt eget företag har viunder haft anställda med i styrelsen, och jag tycker alt del har varitett fint komplement till den verksamhet som vi i del förelagethar bedrivit i företagsnämnden. Vi har alltså god erfarenhet av detta system,men jag tycken ändå all 25 anställda är en, gräns som är alltför låg. Slutligenmåste jag lill i säga all han tydligen är myckel dåligtinformerad om hur det arbete vi nu diskuterar fungerar i de tusentals mindreoch medelstora förelagen i vårt land. De anställda där - del kan jag försäkra -betraktar inte oss företagare som några mo-nopolkapitalisler och utsugare. Vihar ett gott samarbete och del vill vi slå vakt om. Jag skulle viljarekommendera i all gå ul till mindre och medelstoraföretag i sin egen hembygd - - och undersöka om förhållandena verkligenär så förtvivlat urusla som han här försöker ge intryck av. Jag tror att herrHagberg skulle få ett helt annat svar från de anställda beträffande deraserfarenheter om samarbetet inom de mindre och medelstora företagen. HerrBENGTSSON i (s) kort genmäle: Det är med det samlade produktionsresultatet som vi alla skall höja vårstandard. Jag har mycket svårt att förslå när i säger alldel skulle vara oriktigt alt idka någon form av samarbete mellan företagel ochde anställda. Jag menar att om de anställda kan medverka till en bättrelönsamhet i företagel, så kommer detta också de anställda till godo. Jag menarockså all de anställdas representanter i företaget kan påverka arbetsmiljönoch många andra saker som är lill gagn för de anställda. Så sker också ute iföretagen . HerrHovhammar kan inte dela min uppfattning när det gäller den externarekryteringen. Som framgår av propositionen har del vid utvärderingen av denhär frågan visat sig atl del endast är 2 96 som är externt rekryterade. Deltyder på alt del i de allra flesta fall är arbelstagarrepresentanter somkommit in på det sätt jag talade om. Jag har i alla fall anledning att förmodaatt det är så. Jag anser det vara självklart all de anställda viddet aktuella företagel i första hand är intresserade av alt ha folk som slårmitt uppe i produktionen. Men, som sagt, sådana omständigheter kan inträffasom gör att man för längre eller kortare lid får rekrytera externt. Därförmenar jag alt del skall vara de anställdas rätt att få lov att göra det. Påförslag av herr andre vice talmannen beslöt kammaren all uppskjuta denfortsatta överläggningen av dessa beiänkanden samt besvarandet av påföredragningslistan upptagna fråga och interpellationer till . § 8 Återkallande avmotion Nr 143 den Hert : I jjj ]g-j( I skrivelse denna dag lillkammarkansliet har fröken och herr återkallat den avdem väckta motionen 1975/76:2372 med an- Återkallande av ledning avpropositionen 1975/76:110 om radio och television i utbild- motionningsväsendel. Jag har därför avskrivit denna motion. Skrivelsenlades lill handlingarna. § 9 Kammaren åtskildeskl.