prot · FZ09145 · 1975-12-31 00:00:00 — Det finns flera motståndare till genomförandet avlagen; är en. och harförsökt lösa de här frågorna genom avtal. Men arbetsgivarna har konsekvent sagtnej till detta. Det kan man bara beklaga. Sedan lagen har genomförts skulle mankanske kunna säga som man brukar göra om parfymen: Det är bra all den finns -men det är synd att den skall behövas. Heladet här lagförslaget föregicks av arbetsrätiskommitténs belänkande. Därhamnade de borgerliga partiernas företrädare på samma sida somArbetsgivareföreningen - av någon anledning. Tilluiredningens betänkande fogades sedermera reservationer av LO och TCO på fleravitala punkter. Dessa reservationer lades av regeringen sedan som grund för delförslag lill lag om medbestämmande i arbetslivet som vi nu behandlar. Varhar nu de olika partierna hamnat i riksdagsbehandlingen? Det kan vara enintressant fråga. håller iprincip ståndaktigt fasl vid sin linje: Ingenting 81 6Riksdagens protokoll 1975/76:145-146 Nr 145 till löntagarna! Det skall vara som förut. Det är arbetsgivarna sombegriper den bäst.Ja, det är klart alt har betalt av arbetsgivarna - stor- 2 iuni 1976 kapitaletför all ha den uppfattningen. Det är alltså inte så märkvärdigt --------------- alt detycker så. Arbetsrättsreform Folkpartiethar, kan man säga, gjort en omvändelse under galgen och m. m. , godtar det mesta. Man är dock emot lagförslaget på flera vikliga punkter, där man lar lillvara arbetsgivarnas intressen. Jag vet inte om del är riktigt, menmoderata samlingspartiets ledare påstår att också harbetalt för att ha den uppfattningen. Det utger sig för att vara ett löntagarparli och säger sig tillvarata deintressena. är emot del mesta - man svamlar runt i förhoppningenalt argumenteringen skall bli så invecklad att partiet blir taget för ettlöntagarparli. Jag vill påstå att reservationen 4 är elt mästerstycke i det härhänseendet. Det förvånar mig att moderata samlingspartiets företrädare iuiskottel har undertecknat den reservationen, efiersom jag har den känslan atlde begriper de här frågorna myckel väl. Därför är det underligt alt de harskrivit under reservalionen. . Den här reservationen tillgodoser allasmakriktningar. I valrörelsen använde en skrift som kalladesCenterns lilla gröna. Med den skulle man frälsa medlemmar inomfackföreningsrörelsen till . I skriften beskyller mansocialdemokraterna för motvikts-ideologi - samhälle och näringsliv liksom ocksåförelag och anslällda är motståndare till varandra. För del är delalldeles tvärtom. Man säger all det skall vara samarbete mellan samhälle ochnäringsliv och även mellan företag och anslällda. Vadär det då vi vill åstadkomma med propositionen? Jo, ingenting annat än att vifrån socialdemokratiskt och fackligt håll vill utvidga detta samarbete. Vi villall del skall ta fasta former. Man kan då fråga: Varför lever intecenterpartiet upp lill detta vid det här tillfället? Varför vill centerpartietgöra inskränkningar i lagen vilka drabbar löntagarna men gynnar företagarna?Varför vill man inskränka förhandlings- och infor-malionsdemokralin förlöntagarna? Varförtror inte på löntagarna när, som man säger, stora värden slår påspel? Varför vill inte eenterparliet ge de offentliganställda förhandlingsrättfullt ut, på samma sätt som vi vill? Litar ni inte på de kommunalt och statligtanslällda i det här avseendet och tror ni att de avser att på något sättmissbruka lagen, trots alt de har försäkrat motsatsen? Varförvill ni ha lindringar för företagarna medan del enligt partiledaren skall svidai skinnet på löntagarna? Jo,helt enkelt därför att är ett genuint borgerligt parti som slårvakt om förelagens intressen. Cenlerparliels lilla gröna var en naiv bluff somenligt min uppfattning är avslöjad . Jag förstår alt det blev ett snöpligtslul på deltagande i de fackliga valen. Ni vill inte ha någonförändring, inte ha någon demokratisering av arbetslivet. Er omvändelsesträcker sig ett stycke, men ni är för fega för all la stegel fullt ut. Omman studerar de senaste dagarnas tidningspress får man klart för Onsdagenden sig hur ser på fackföreningsrörelsen. hade engruppmiddag härförleden på en guldkrog i Stock- -- Jag skulle viljarekommendera de ärade kammariedamöterna alt Arbetsrättsreform läsaAftonbladets referat från den tillställningen. Av det framgår klart m. m.vad anser om svensk fackföreningsrörelse. Delär här fråga om en demokraliseringsprocess, och det finns även andra som hargått ut och talat om demokrati, bl. a. moderaia samlingspartiets ledare herrBohman. Tyvärr är inte här , men jag kan i stället vända miglill de andra representanterna för och kanske räkna med all hansedan får reda på vad jag har sagi. Sålänge förelagarna får bestämma alll själva har vi enligt demokrati.Men när denna och andra lagar på det arbetsräitsliga området blir genomförda ärdet fara för demokraiin. Då komnier pamparna inom och ta över makten, och då kommer de anställda i företagen alt sova dåligt omnätterna. Vadär nu del här för smörja? Jo, det är hell enkelt en oförskämdhet från herrBohman. Jag skulle vilja säga: Upp till bevis! Vem inom Landsorganisationeneller är del som avser? Vem ären fara för demokratin? Är del inom ? Är delLennart inom TCO? Del är fråga om en grov förolämpning mot deförtroendevalda inom våra. löntagarorganisationer, både inom LO och inom TCO.Personer inom dessa organisaiioner som alltid har kämpat för och värnat omdemokratin beskylls nu för motsatsen. Det här kräver enligt min uppfattning enursäkt. Kommer inie den ursäkten under dagens debatt, vill jag påstå altmoderata samlingspartiets sätt alt debattera liknar det som förekom vidkosackvalet . För60 år sedan diskuterade en annan stor demokratisk reform, denallmänna rösträtten. 1 decennier hade moderaia samlingspartiels föregångare,de dåtida högerkrafterna, kämpat emot varje reform som skulle innebära ökatinflytande för de många, och in i det sista stretade den dåvarandehögerhövdingen emot. kämpar högerkrafterna emot den demokratiska reformsom skall ge de anställda inflytande över sina egna arbetsplatser. med Trygger är ställt utom allt tvivel. I debatten om den kommunalarösträtten yttrade Trygger: ""Den allmänna rösträtten skulleöverflytta det kommunala inflytandet till jordbruksarbetare och annat meralöst folk."" 1 debatten om de anställdas inflytande finns det, herrtalman, enligt min uppfattning onekligen paralleller. Under detla anförande övertog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Nr 145 (): Onsdaeen den ''"'talman! Cenierns principiella ställningstagande till medinflyiande 2 iuni 1976 '°' anställda har andra talare tidigare utförligt redogjort för. --------------- därförbara uppehålla mig vid några punkter i del omfattande utskotls- Arbetsrättsreform betänkandet. ' m. m. Inledningsvis vill jag något beröra vårt krav på utredning i vad avser Arbeisrällskommillén behandlade dessa frågor men kom till denslutsatsen att man inte borde föreslå någon lagreglering av dem. Vid dengranskning som lagrådei har gjort har lagrådet förordat en fortsatt utredning.Del är här fråga om komplicerade ställningstaganden, där avvägningar måsiegöras mellan olika intressen, men det torde vara angeläget att denna utredninggörs, sä att man kan komma lill klarhet i dessa principiellt viktiga frågor,som berör förenings-rättsskyddet för arbetssökande, organisationsklausuler m.m. Ulskotlsmajoriletenhar anseti del lämpligt alt den nya arbetsräitsliga utredningen får ta del avde spörsmål som har aklualiserals i molionen. Även socialdemokraterna tycks havarit inne på tanken att en utredning är önskvärd, eftersom de i reservalionen3 har sagt atl föreningsskyddel för arbetssökande inte bör utredas i dettasammanhang. Nästapunkt som jag kommer att beröra är informationsavsnittei. Rätten lillinformalion förde anslällda är naturligtvis ett betydelsefblli komplement tillförhandlingsrätten och måsle betraktas som oerhört väsenilig för de anställda.Utskottet har understrukit att principen bör vara att det skall rådafullständig öppenhet när det gäller arbetstagares insyn i hur företagetutvecklas i olika avseenden. För atl man skall kunna uppnå ett gott samarbete iföretaget är detta naturligtvis en viklig förutsättning. Principen bör, som jagsade tidigare, vara full öppenhet. Men detla hindrar inte atl man i vissa speciellafall bör begränsa informationsskyldigheten. Dessa fall har vi omnämnt i vårparlimotion. För det första gäller det frågor som avser rent privataförhållanden för ägaren av föreiagel, för det andra gäller det vissasituationer där jävsaspeklen gör sig gällande och för del tredje slutligengäller det frågan om utvecklingsarbete av mera hemlig natur. Närdel gäller gränsdragningen mellan vad som är privat ekonomi och vad som tillhörföretagets ekonomi hälsar vi från med tillfredsställelse de klarauttalanden som utskottet har gjort. Man har i betänkandet slagit fast all detsom avser rem personliga förhållanden skall ligga utanför ägarensinformationsskyldighet. Gränsdragningen är naturligtvis svårast att göra imindre förelag, där företagets och ägarens ekonomiska förhållanden är starktihopkopplade med varandra. Detta förhållande går inte all komma ifrån. Förföretag som drivs i aktiebolagsform är situationen annorlunda, eftersom det idessa företag finns en klar skiljelinje. Vi vill i delta samnianhangunderstryka det angelägna i att den sittande utredningen, som bl. a. skallpröva frågan om det finns skäl för införande av en särskild bolagsform förmindre företag, arbetar snabbt. För egen dei är jag av den bestämdauppfattningen att det är nödvändigl att en nybolagsform kommer lill stånd som komplement Nr 145 till de nuvarande bolagsformerna. En sådan bolagsform skulle alltså in- den nebära all gränsdragningsproblemen blir mindre även i de allra minsta 2juni 1976 företagen. Centernhar i olika sammanhang slagit vakt om den personliga in- Arbetsrättsreformlegritcien. Del gör vi i det här fallel också, och det kommer vi att göra m. m. även på de områden där del blir aktuellt. Deövriga områden som vi omnämnt i motionen är också sådana som måsle hanleras medförsiktighet när del gäller informationsskyldighet i vissa skeden.Konkurrensförhållanden o. d. kommer här in i bilden som mycket betydelsefulla.Vi har ställt oss bakom det mycket starka moiivultalande som utskottet hargjort på dessa punkter, och vi anser därmed alt våra synpunkter i partimotionenhar blivit tillgodosedda. En uppräkning i lagtext, som vi har föreslagit imotionen, kunde ha inneburit en bindning av rättsutvecklingen på ett ickeönskvärt sätt. Atl vi sedan trots den starka motivskrivningen ansett detnödvändigl för oss atl avge en reservaiion beror på all ulskotlsmajorileteninte har velat ställa sig bakom vår slutsals vid behandlingen av motionerna. Påylleriigare en punkt som berör informalionsavsninei råder del delade meningar.Vi har ansett atl det i speciella fall kan finnas anledning att begränsainformationsskyldigheten till en mindre krets än vad lagen förutsätter. Vi harhär utgått ifrån alt sådana överenskommelser kan Iriiffas mellan parterna, ochdärför har vi inte ansett det vara nödvändigt atl föreslå någon lagändring.Självklart måste det vara fråga om ytterst speciella fall för alt del skallvara nödvändigt att göra en sådan här begränsning av motlagandekretsen. i uppehöll sig vid detta i sill anförande för några minutersedan. Jag vill understryka all del i vissa speciella fall kan finnas anledningatl ha denna möjlighet till begränsning men atl det då skall ankomma påparterna på arbetsmarknaden att träffa en sådan överenskommelse. 1vår parlimotion har vi också tagit upp frågan 0111 borgenskrafien såviii avserpersonliga förhållanden och ansett alt den också bör ligga utanförinformationsskyldigheten. Utskottet delar på den punklen vår uppfattning. Delkonstateras all del inte finns några motsättningar mellan departementschefensuppfatlning och de synpunkter som vi har framfört i vår motion. Det innebär medandra ord alt förmögenhetsförhållanden som inte är hänförliga till rörelsensverksamhet faller utanför lagens lill-liimpningsområde. Vi anser detbetydelsefullt all uiskottel i sill belänkande klart har slagit fast dennaangelägna gränsdragning. Tolkningsföreträdetär en fråga som diskuterats livligt i den allmänna debatten om den nya arbetsrätten. har i andra sammanhang givit arbetstagarnas organisationer tolkningsförelrädel i vissa frågor. I del praktiska livet har detla slagit väl ut, och då finns del enligt min uppfatlning ingen anledning att nu ta någon annan ställning, utan vi bör forlsälla på den inslagna linjen. Jag godtar med andra ord den 85 Arbetsrättsreform m. m. konstruktion somdepartementschefen har föreslagit. I sammanhanget är det viktigt alt betona attdet är den fackliga organisaiionen som måste ställa sig bakom arbetslagarensställningstagande för att man skall ha tolkningsföreträdet. Kunnigheten alltolka avtal måste nämligen bedömas som lika stor om den fackliga organisationenhar den som om arbetsgivaren skulle ha den. Arbetsgivaren har också enligtkiglorskiget rätt att tolka avtalet, om synnerliga skäl föreligger eller omarbelstagarparts mening är oriktig och parlen har insett eller bort inse del.Även delta är värt alt notera i sammanhanget. Låt mig så få beröra frågan om utforniningen av vissaskadeståndsregler. har det varil en styrka för svenskarbetsmarknad all antalet vilda strejker har varil av ringa omfattning, om änantalet har ökat något . Det är naturligtvis många orsakersom ligger bakom att anställda deltar i vilda strejker. Det kan bero påutdragna löneförhandlingar, missuppfattningar av olika slag,arbelsmiljöförhållanden m. m. föreslog att om en vildstrejk bryter ut, så skall del vara de lokala parternas omedelbara skyldigheialt ta upp överläggningar för atl försöka klarlägga och undanröja orsaken lillkonflikten. Givetvis skall det ske inom kollektivavtalets ram, eftersom ju bådaparter är bundna av detla avtal. Någon sådan överläggningsskyldighet föreliggersom bekant inte . Departementschefen har ställt sig bakom delta förslag.En sådan här uppläggning anser vi vara riktig, och den kommer säkerligen altleda till atl många vilda strejker snabbt upphör - eller inte sprider sigvidare - i och med det ansvar som lagts på de lokala parterna. Utskoltsmajoritetenhar ställt sig bakom den slutsats som arbeisräiiskommitténs majoritet drog,nämligen atl den nuvarande s. k. 200-kronorsregeln skulle upphävas. Bakommajoriteten i utredningen stod samtliga ledamöter utom företrädarna för LO ochTCO, som ansåg att regeln skulle vara kvar men atl man i exeptionella fall skullekunna utdöma högre skadestånd. har ställt sig bakom utredningensslutsats, baserad på de förändringar som komnier till stånd bl. a. då detgäller skyldigheten till snabba lokala överläggningar. Det finns ocksåanledning atl påminna om den passus i 60 S som säger all vid bedömning av jämkningsreglernaskall särskild hänsyn tas till vad som förekommit vid överläggningar av dettaslag. Tanken bakom den här skrivningen är, som jag ser del, helt klar, nämligenatt skadestånd icke skall kunna utdömas om arbetstagarna snabbt återgår tillarbetet. Delta är hell rikligt, enligt min uppfattning. Utskottet har myckelkraftigt understrukit att skade-slåndsbeloppen inte generellt skall höjas utanatl de även i framliden skall ligga på en måttlig nivå. Vi menar att del börankomma på arbelsdomslolen att göra helhetsbedömningen innan man lar ställningtill skadeståndels storlek. Medtanke på den debatt som dragits i gång angåendemöjligheten till avskedande vid deltagande i olovliga konflikter, finns detanledning att understryka vad utskottet har sagt på s. 50 i be- tänkandet, nämligen:""Uppsägning eller avskedande avses endasi vara Nr 145 tillåtna i vissa kvalificerade undantagsfall."" I det här avsnittet avutskollsbetänkandet behandlas också parlimotion, där viförklarar atl man i elt inledningsskede bör visa en ----- viss äierhållsamhel medskadeslånd vid bron mot lagens nya förhand- Arbetsrättsreform lingsregler.Självfallet fär detta inte leda till all lagens intentioner och m. m. andasätts ur spel. Omfattningen av medbestämmandelagenoch de kollektivavtal somkommer att tecknas blir slor, och detta innebär ett betydande utbildnings- ochinformationsbehov. Problemenmed atl klara den nya lagen är naturligtvis störst för småföretagarna,eftersom de i rätt så stor utsträckning inte har tillgång till administrativpersonal, utan det blir de själva som noggrant måste sätta sig in i alla nyaparagrafer och vilka konsekvenser som uppstår om man inte uppfyller dessaintentioner. Utskottethar ställt sig bakom det synsättet och bl. a. uttalat atl reglerna i många fallär allmänt hållna och atl det därför kan vara svårt all tillämpa dem innanvägledande praxis har utformats. Socialdemokraterna har inte anslutit sig lilldenna uppfatlning utan endast hänvisat lill jämkningsregeln i 60 S- Vi menaratt ett riksdagsuttalande på den här punkten är väl befogat, men sedan ankommerdel självfallet på arbetsdomstolen all utforma det hela vid tillämpningen avskadeståndsreglerna. Underden här punkten finns ylleriigare en fråga där utskotlsleda-mölerna har kommiitill olika ställningstaganden. Det gäller ändring av 58 S. Vi menar alt delrikliga måste vara att även i lagtext fastslå den självklara utgångspunkten attparterna skall bedömas efter samma grunder vid utmätande av skadeslånd. Dettaär synpunkter som också lagrådei har framfört men som inte har vunnit gehör hosdepartementschefen. Socialdemokraternai utskottet har i sin reservation sagt alt den av oss föreslagna ändringensaknar praktisk betydelse med tanke på jämkningsregeln i 60 S och atländringen endast är av formellt slag. Men varför har man då frånsocialdemokratiskt håll inte gått med på denna ändring? Vår uppfattning är atlman i en sådan här fråga bör vidta en lagändring, så att del klart framgår alldet är likhet inför lagen. Meddessa synpunkter vill jag yrka bifall lill reservationerna 4, 19, 21, 23 och 55och i övrigt bifall till utskottets hemställan. HertNORDGREN (m): Att lyssna till i har varit som atl lyssnatill en röst ur det förgångna - kanske rent av från kosackvalet. i sade bl. a. all moderata samlingspartiet håller fast vid sin linje och inte vill ge någonting lill lönlagarna - moderaia samlingspartiet tar betalt för atl framföra sina synpunkter. Det lycker jag är ett oförskämt uttalande med tanke på hur väl företagarna i dagens läge försöker ta hand om sina anslällda, både inom de små och siora förelagen. Det är dessutom förvånansvärt och väl rent av skamlöst att en representant för ett parti som i går röstade bort den lag som förbjuder 87 Nr 145 parti alt ta emot utländska pengar yttrar sig på detla vis. Onsdagenden '" '" "''" sådana här djupdykningar och användersådana här 2 iuni 1976 '"'''"''" "'' saknar argument. Vad är detta för påståenden,- som ju --------------- saknarall grund, i ? Arbetsrättsreform själv att svara på det som var riktat till honom, och han gör det säkert m. m. mycket bättre än jag kan göra. Men jag ber all fårelurnera frågan lill Jag övergårnu lill att tala om vad som , , egentligen skall behandlas,nämligen medbestämmandelagen. Lålmig då säga, herr lalman, atl delta blir mitt sista egentliga anförande här iriksdagen. I detla inlägg - liksom i mitt allra första anförande i riksdagenför - skall jag då be att få ta upp en del frågor som rör demindre och medelstora företagen. Första gången jag talade i , alliså idel gamla riksdagshusel, gällde anförandél yrkes-ulbildningen m. m. i de mindreföretagen. Mycket har visserligen hänt på utbildningens område, menjag måsle tyviirr konstatera alt satsningarna och utvecklingen där inte harvaril tillfredsställande. Och den utredning som faktiskt beslutat omrörande översyn av lärlings- och praktikutbildning m. m. i de mindre företagenär mig veierligl ännu inte tillsalt. I detla anförande skalljag framhålla en del synpunkter på del föreliggande lagförslaget ommedbestämmanderätt, i första hand sett ur de mindre företagens synvinkel. Innanjag går in på det vill jag emellertid gärna uttala etl tack till herr talmannenoch samtliga riksdagsledamöter för vänlighet och gott kamratskap samt till deanslällda i för god service under de många intressanta riksdagsår somjag har fåll vara med om. Till det tacket vill jag också foga förhoppningen allkommande riksdagar inser värdet och betydelsen av de mindre och medelstora företagenoch medverkar till att - som industriministern i sill interpellationssvar ifredags lovade - regeringens näringspolitik i betydande utsträckning kommeratt inriktas på att främja utvecklingen av de mindre och medelstoraföretagen. Jag hoppas att det löfte som industriministern gav kommer althållas, oavsett vilken regering som då sitter. Det är nämligen hög tid alt geföretagarna, och framför allt de ungdomar som vill salsa på företagsamhet,tillbaka tron på framliden. till del egentliga ärendet. Lål mig då försterinra om värdet av ett fritt, konkurrenskraftigt, expanderande och lönsamtnäringsliv. Del är förutsättningen för god sysselsättning, framåtskridande ochvälstånd. Det svenska näringslivet har byggts upp av små förelag, och de mindreoch medelstora företagen utgör f n. en av hörnstenarna i del svenskanäringslivet. Bara inom sektorn hantverk, industri, handel och service harenligt senaste företagsräkning över 700 000 personer sysselsättning i förelagmed mindre än 50 anställda. Det motsvarar 50 "o av de sysselsatta inomdessa sektorer. Samhällsekonominsutveckling och sysselsättningen är således i slor utsträckning beroende avde mindre företagen. 88 punkt spelar de en betydelsefull roll. Sist men inte minst viktigt atl peka på är deras betydelseför den svenska storindustrin. 1 ett uttalande Nr 145 från ett av läns största företag - jag fick det lill årsmötet den med länets hantverks- och industriföretagare i - j juni1976 heter det bl. ""Detskulle innebära en mycket stor nackdel om koncernen inom sin Arbetsrättsreform egen organisation även skulle ha att utföra den servicetillverkning och tn. m. de tjänster, som de små och medelstora företagen svarar för. Dessa företag och deras hundratals anslällda utgör genom sin specialisering en utomordentligt viktig komplettering av verksamheten vid ett stor företag som vårt. Vi finner det vara ett vitalt intresse för vår industri och värt samhälle all desmå och medelsiora förelagen får fortleva och bedriva sin verksamhcl under sågynnsamma förhållanden att de även kan svara för sin viktiga roll isamhället och i samverkan med de stora företagen."" Motdenna bakgrund synes det mig i hög grad angeläget att de lagar som riksdagenantar är så skrivna och utformade atl de ulan alltför stora svårigheter kantolkas av företagare utan juridisk utbildning och inte verkar utvecklings-eller syssclsättningshämmande eller förorsakar siörre problem för de mindre ochmedelstora företagen än för övriga företag på den svenska arbetsmarknaden. Såhar nämligen, enligt min mening, varit fallet med fiera av de många lagar ochbestämmelser som vi fåll, t. ex. när det gäller löneskatt, yrkesutbildning,praktik-anställning, ledighet för utbildning och principerna för statliga lån.Jag hoppas att justering av en del av dessa kommer atl ske under kommanderiksdagar. Delnu föreliggande förslaget till lag om medbestämmanderätt i arbetslivet ärlikaledes slorföretagsanpassat och myckel svårt atl tillämpa i de mindreföretagen. Del är gjort för företag med en administrativ apparat, inkluderandesakkunskap även när det gäller lagfrågor. Del är en komplicerad och delvismotstridig lag som här läggs fram. Underde som jag varil företagare och sysslat med småföretagsfrågor kanjag inte påminna mig någon period då det varit så mycken oro ute blandförelagarna som del f n. är över beslutade lagar och över dem somriksdagen sannolikt kommer att anta. Man känner sig inte kapabel, man harinte tid, man har inte ork att sälta sig in i alla juridiska bestämmelser somhär föreligger.