prot · FZ09111 · 1975-12-31 00:00:00 — "Succéför jorduppvärmda egnahem Tänk er en uppvärmnings kostnad av av 140 kvm egnahem eller villa. Ja, ni läste fakliskl rält i dessa oljekrisens år. Det är jordvärmen som slagit till. Ett patent som legat på hyllan i 20-ialet år men som tagils fram som ett billigt alternativ till oljan och elektriciteten. Än är det bara elt 40-tal egnahemsvillor som utrustats med jordvärme. Det nordligaste i och här har man fält fram så bra resultat under vinterns mätningar att man menar del är succé. har uppvärmningen av del egnahemmet kostat.------- Piteå-villa hälls varm för Ja,, del här är inle betydelselöst - del är en ulomordenlliglintressant och närmasi sensalionell sak som kommil fram just som en alternativenergikälla. Det är fråga om både kostnadsbesparingar och en energibesparing.Man sparar bortåt två tredjedelar av oljan eller av motsvarandeelektricitet Om man installerade jorduppvärmning både i nybyggnation och igamla villor runt om i landet skulle det innebära att man sparadehundratusentals kubikmeter olja. Det betraktar vi som en stor framgång för vadvi sagt om de allernaliva energikällorna och sålunda ingalunda sombeiydelselöst Detta är en sak värd all uppmärksamhet och all ytterligaresatsning. Energihushållningen,m. HerrWIRTÉN (fp) kort genmäle: Låt mig först vända mig lill . Hon kände sigövergiven när del gällde reservationen 1 vid betänkandet nr 41 om en plan förhushållning med naturresurser. Det är en fråga som vi frän sidaunder också verkligen har uppmärksammat, och vi är där på sammalinje som . Jag ber att fä påpeka atl vi slöder den reservaiionen - vihar samma syn pä den punklen. Sedanskulle jag gärna vilja säga några ord till . Det är väl som herrSjönell påpekade ganska omöjligt för utskottets ordförande alt hinna au gå inpå alla de reservationer som finns i de näringsutskotlets beiänkanden som vibehandlar . Han har emellertid tagit upp etl par punkter från folkpartietsom jag vill kommentera och resonera en del kring. Detgäller först kärnkraften. Där säger att man i enlighet med vadriksdagen beslutade skall gå vidare med en försiktig utbyggnad avkärnkraften. När 1973 bestämde sig för 11 kärnkraftverk ville man haett bälire beslulsunderiag innan man tog förnyade beslut i denna fråga. Menenligt uppfattning hade vi inte 1975 etl beslutsunderlag sommotiverade en fortsättning av kärnkraftsutbyggnaden, dvs. byggandet avytterligare ivä reaklorer; Vi menar all det var fel att besluta om att gävidare med kärnkraftsutbyggnaden. När man nu ser på utvecklingen efter förraårets beslui fram till måste man konstatera all osäkerheien snarare harvuxil än att man känner sig mera trygg för att det här är en riklig väg. Lätmig bara peka på sådana problem som framför alll har vuxil fram under delsenasle årel när del gäller uranförsörjningen. Efter uppsägningen avWeslinghousekonirakiel är det etl nytt problem som förvisso kan vara mycketsvårt atl hantera i forlsätlningen, om vi bara går vidare med nya reaktorer. Vivet ocksä all upparbelningsanläggningarna i kommer au ha väldigi svårlför all ta emot vårt avfall; Vi kan tvingas in i en invesleringsaktivilel päbränslecykeln långt mer omfattande än vad vi kanske från början hade länkl. Detär ytterligare en försvårande omsiändighel som har kommil till efter 1975 årsbeslut. Jag kan fortsättauppräkningen och peka pä kostnadsutvecklingen och Energihushållningen,m. en del andra ling somockså gör att jag tycker all linje i den här frågan 1975 var denenda realistiska - atl stå fast vid del redan fattade beslutel men inte gåvidare förrän vi vet riktigt säkert vad det är vi gör. Vadgäller hushållningen skall jag gärna ta ett resonemang om de punkter som herrSvanberg tog upp, men det är kanske viktigare alt se pä regeringens attityd ienergihushållningsfrågan än på de konkreta förslag som regeringen har lagl. Jagsaknar en kraftfull vilja hos regeringen att hålla fast vidhushållningslinjen. Jag åberopar än en gång del som har sagl,t. ex. att del är för dyrt att hushålla med energi. HerrREGNÉLL (m) korl genmäle: Eftersom de olika uppfattningarna klart har redovisats i delsmajoritetsskrivningen, dels reservationerna skall jag bara ta upp en sak här. kommenterade moderatasamlingspartiets negativa inställning lill Pelroswede och sade atl Pelroswedeskulle säkra vårl lands tillgång till råolja. Det är nog att hänge sig åtillusioner. Sä länge del är goll om olja, vilket experterna menar alt delkommer alt vara framöver, kan vi säkert ocksä ulan Pelroswederäkna med att angelägna säljare lämnar offerter till med lägre priserän de kostnader som Pelroswede har alt räkna med för all exploatera områden påandra sidan jorden. När det föreligger bekymmer för räoljeförsörj-ningen är detblåögt, föreställer jag mig, att räkna med att vårt lands tillgång till råoljaskall vara säkrad genom ett svenskt iniliativ. Erfarenheten har visal annat. () kortgenmäle: Jag skall la upp de ytterst perifera invändningar som har gjorts. Derör ju inte de stora frågorna i energipropositionen. HerrSjönell säger all jag har sagt att de alternativa energikällor som hanföreslagit var betydelselösa. Jag sade atl de är betydelselösa i den omedelbarasituationen - en del av dem kan vara mycket betydelsefulla Sedantog upp en skildring av vad som stått i om enny form av uppvärmning av egnahem. Men cenlern har aldrig yrkat på någotforskningsanslag till den typen av allernativa energikällor, och det tycksinte behövas heller Är det riktigt som refererar - jag har aldrig,så mycket norrbottning jag är, hört talas om atl della skulle förekomma i Piteå- och om jorduppvärmning är så bra som här sägs, sä behöver ingaforskningsinsatser göras. Det uppvärm-ningssyslemel kommer atl sprida siglavinartat över landel, om det är så billigt att värma upp egnahem. Det behövs,som sagt, inga forskningsanslag för detta och ingen människa är emot attsådana hus byggs. Tvärtom, jag skall gärna gratulera om det blirett omfattande byggande av sådana hus ochberäkningarna håller. Han talar om att inte ville bygga mer än elvareaktorer 1975. lycker han att han funnit tröst i utvecklingen att det börvara så. Jag har inle ifrågasatt det. Jag sade bara att förslag ärberoende på atl de bara ville bygga elva reaktorer. Jag har integell mig in på någon diskussion om det är klokt eller inle. Jag tycker dock atlherr söker sin tröst i ganska bräckligt underiag. när han talar om attdel och det som hänt visar atl hade rätt Ja, vill finnatröst i det fär han göra det - jag tror något annat. HerrWirtén tar vidare upp hushållningen med energi, besparingsåtgärder osv. Där ärdet regeringens attityd och vilja inte litar på. Som etl praktfulltexempel på hur regeringen ser pä detta åberopar han en tjänsteman ifinansdepartementet, . har precis som att hysa vilka åsikter han vill och rätt all framföra dem också. Jag troremellertid inte att han skall anses som den främsta talesmannen för regeringeni fråga om energipolitiken. Industriministern kommer upp här senare idebatten, och det är han som främst förelräder regeringen i den frågan. Sedanvar det , som bilvis har missförståtl mig. Jag har inle sagt atlPelroswede skall "säkra" vårt lands tillgäng till olja - del ordetanvände jag inte. Men det är en väg vi använder för att kunna klaraoljeprospektering. säger alt nu går det bra. Men hur var det underoljekrisens dagar? Då var även moderata samlingspartiet framme och lalade omatt det var en dålig beredskap från regeringens sida, att man måste kräva merav regeringen osv. Det kommer man alt säga också nästa gång det går på tok. MedPelroswede vill vi bl, a. försöka komma ifrån en sådan situation och göra delbästa möjliga, men garantera någonting kan naturiigtvis ingen göra. Energihushållningen,m. () kortgenmäle: Jag trodde faktiskt med tanke på lokaliseringsorl ochvalkrets att han läste något så när regelbundet, men hanhar kanske missat just del här. Del vore lämpligt alt han studerade det härnumret - det är frän tisdagen . HerrSvanberg säger att han gratulerar om tidningsuppgifterna ärriktiga. Gratulera inte mig! Om det här är riktigt - och mycket tyder på det,eftersom efterfrågan på det jordvärmeaggregatet sprider sig som en präriebrand- är del den svenska nationen och det svenska näringslivet som skallgratuleras. Del är framför allt det framlida ener-giutnyttjandel som blirgynnsamt för oss. Några personliga gratulationer har jag inle något som helstbehov av. Vadsom dessutom är väsentligt i detta sammanhang är all inte bara hundratusentalskubikmeter olja kommer alt kunna sparas, om detta uppvärmningssystem slår såsom mycket tyder på att del kan göra, utan Nr 111 att det ocksä kommer att skapas sysselsättning när dessa system skall Onsdaeenden installeras i nyproduktionen och i gamla hus. 28 aoril 1976 'S'" ''"ägga att det inte bara är det här systemet som bör komma Systemet bygger på en central princip, värmepumpen, som Energihushållning- används för all utnyllja ytjordvärmen, men värmepumpen kan användas en, IV. m. ocksä för att ta värmen från luften - luft mot luftsom teknikerna kallar Även i andrasammanhang kan man använda värmepumpen. Det väsentliga är att man redan i dagoch inte har klara konkreta alternativ, som naturligtvis - eftersomden här tekniken är i sitt begynnelseskede - är primitiva och ytterligare kanförbättras och därför behöver betydande forskningsanslag för vidare ulveckling.Detta kan ge uppslag kanske till ännu bättre värmeutvinning och även när detgäller elproduktionen. Det finns mycket intressanta teorier som man redanbörjat arbeta med att genom de här metoderna kanske kunna få enelproduktion. Men det ligger nog, , . Vadsom är väsentligt är de aggregal som håller pä att installeras runt omi landet och som kommer att skapa sysselsättning och myckel stora energi- ochkostnadsbesparingar. Jagnämner sysselsättningen därför alt man angripit oss och sagt att vårl program skulle medföra sysselsätlningssvårigheter. Sysselsättningen har ju ökat med 200 000 nya jobb , varav inte mindre än 35 000 hänför sig till induslrin. Del är under regeringens program. Det är dä väldigt demagogiskt lycker vi, när man från regeringshåll påstår atl vårt allernativ skulle leda lill arbetslöshet. Jag skali avsluta detta avsnitt med att säga alt i en artikel i industri står alt man pä längre sikl också kan vänta sig att nya energisparande teknologier kommer fram till följd av de höjda energipriserna. I artikeln står också: "Dellainnebär bl. a. alt det pä lite sikt inte finns några entydiga samband mellan t. ex. energiförbrukning och industriproduktion---------------- ." HerrWIRTÉN (fp) kort genmäle: Jag ber all fä noiera med tillfredsställelse atl utskottets ordförandeinie har funnii någon anledning i och för sig att kritisera vår linje ikärnkraftsfrägan. De tre punkter som jag tog upp och menade hade ökalosäkerheien - uranförsörjningen, omhändertagandel av avfallet ochkostnadsutvecklingen - föredrog atl inte alls kommentera ulanhänvisade till industriministern. Jag skall därför låta den debatten anstå senare lidpunkt . Närdel gäller utredaren är del nalurliglvis honom obelagel ali lycka vad han vill. Del håller jag gärna med om, men när del gäller just det jag har pekat på. hushållningsatiiiyden från regeringens sida. är inte vem som helst. Han är dock en utredare inom delta område och hans uttalanden måste därför tillmätas en myckel stor betydelse. Det är därför jag har åberopat honom. Han är den expert som regeringen ulvall lill all fundera över koslnadsut- 74 vecklingen i samband med olika allernativ ienergiförsörjningen. är hans ord vad gällerhushållningsalternativel. alt spara pä energi, ord som måste tillmätas myckelstor belydelse. Slulligenvill jag bara, herr lalman, kommentera förslaget om energisparlag, som herrSvanberg inte irodde på. Vi har en miljöskyddslag som fungerar ungefär pä delsält som vi i tänkt alt ener-gisparlagen skulle göra. Man skall hasom mål all alllid finna den bästa tekniken just frånenergihushållningssynpunkt Myndigheler skall diskutera med den som tänkeruppföra en byggnad, sälla i gäng en industri eller göra någol annal som kräverenergi. Detla får då inte ske förrän en noggrann prövning gjorts av hur manskall fä den minsta åtgången av energi. En sådan ramlagstiftning skulleförvisso göra atl man fär en bättre hushållning med våra energitillgängar iframtiden än vi har just . Energihushållningen,IV. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: Sex ord nedtecknade jag av herrSvanbergs anförande: Säkra vårt lands tillgång till råolja. Det var faktisktjust ordet säkra som användes, och det fick mig alt göra anteckningen. Allanvända del ordet är all invagga svenska folket i en falsk känsla av trygghetOm det på något sätt kärvar till internationellt - atl sådant kan hända har vi,som jag nämnde, färska erfarenheter av - skall man inte räkna med atl vårtengagemang inom Pelroswede innebär någon säkerhet. Atl tro det är att invaggasig i den sorts trygghet som resulterade i bristande beredskap införoljekrisen. () kortgenmäle: Till vill jag bara säga att visst försöker jag läsaNorrbotlens-Kuriren , det är nyheter hemifrån. Men det finns flerlidningar i och jag studerar den väl inte så grundligt. Artikeln omjorduppvärmda egnahem har jag faktiskt inte lagt märke lill. Idén kan inte varasä enormt märkvärdig för annars hade den säkerligen väckt större uppmärksamheti pressen. Har räll är väl både svenska folkel och han attgratulera. Men lägg märke lill att det inte behövts några utvecklingspengarlill detla, det har gäll alldeles utmärkt ändå. har någon lidningnågon mirakelmedicin alt skriva om, och della är väl en av dem. Framliden fårulvisa vem som har räll och om detla blir sä märkvärdigt När det gäller värmepumpenoch utvecklandet av den har jag faktiskt suttit med i styrelsen för det företagsom utvecklat den, men man har använt den inom ett annat område. HerrWirtén säger att jag inte tagit upp frågan om urantillgängen, avfallet ochkostnadsutvecklingen. Del har att göra med den tid jag har till millförfogande, jag kan inte svara på alla de frågorna. Vad jag vände mig emot närjag sade alt han inie skulle åberopa som representant förregeringen har inget att göra med min lilllro lill . Han är enutomordentligt duktig person. Jag har den störsla respekt Energihushållningen,m. för honom och lycker braom honom, men man får inte göra honom till den som redovisar regeringensenergipolitik. Man fär hålla någorlunda på ansvarsfördelningen i debatlen, detär i första hand induslriminisiern som skall svara för det området. HerrWirtén talar om sin energisparlag och säger att det vore så värdefullt att haen sådan för då skulle man kunna diskutera med myndigheterna om hur man skallfå minsta möjliga åtgång av energi vid det bygget, i den produktionen osv. Mensnälla nån, det gäller ju utan en sådan lag. Vi har en bestämmelse som bl. a.säger atl alla industripropåer skall granskas av regeringen även frånenergiåtgångssynpunkt. Hela detta arbete är på gång. Det är precis som vi sägerall vi behöver ingen speciell energispariag för atl arbela i den härriktningen. Detär ganska meningslöst alt och jag diskuterar om jag sade ordetsäkra eller inle. Det får protokollet utvisa. Det väsentliga är ändå, herrRegnéll, atl jag vänder mig emol negativa inställning till allaförsök all skapa elt samhälleligt inflytande pä energiområdet Det är ingenövertro från vår sida alt detta inflytande kan lösa alla problem, men det är enfullsländig övertro från sida när han menar att det frianäringslivel utan några ingripanden kan klara det. Vi måste frän samhälletssida se till alt klara problemet, och det skall vi göra vårl bäsla för. Om visedan kan säkra tillgångarna är en fråga om ordval som vi får diskuiera. i Glömminge(c); Till de betänkanden angående energifrågor som föreligger skall jag göraen del kommentarer vad gäller näringsutskottets betänkanden nr 43, 44, 45 och46 samt de reservationsyrkanden som inte har berörts under debatten. Inäringsulskotlels belänkande nr 43 behandlas en motion frän , 2260, därman lalar om alt det föreligger en utredning angående Atomenergis verksamhei.Motionärerna anser alt detta utredningsarbete bör intensifieras. Ulredningenbör även fä i uppdrag all undersöka möjligheterna att omorganisera Atomenergi,sä att företaget utvecklas till ett allmänt energiforskningsinstitut vidvilket även andra verksamheter kan förekomma. Till del utskottsbetänkandet harvi fogat tre reservationer. Näringsutskotletsbetänkande nr 44 behandlar den statliga verksamheten på oljeområdet ochmotioner i anslutning härtill. Propositionens förslag innebär att man skallutveckla ett oljebolag i statlig regi som kallas Svenska . Om detskall begränsa sin verksamhet enbart till eller bli en kopia av BritishPelroleum - ett mul-linalionellt företag - kan ingen sia om. Del fårframtiden utvisa. Avsikten är väl än så länge att det skall vara ett nationelltföretag. är inte bara fråga om att skaffa hit olja till vårl land utan vi är ocksåintresserade av att olika delar av landel får tillgäng till denna olja pä ettlikvärdigt sätt. I den molion som föreligger vid detta , nr 1790 av fruJonäng m. fi., har man begäri förslag i syfte att dels trygga oljeförsörjningen iglesbygder, dels åstadkomma en utjämning av prisskillnader på olja mellan olikadelar av landet. Pä denna punkt har vi två reservationer nr 9 och 10. Detlaär gamla frågor som har varil uppe till behandling tidigare. harfakliskl på näringsutskotlets förslag uttalat sig för att drivmedelsförsörjningeni glesbygd måste tryggas. Men tiden går och uttunningen av bensinpumparfortsätter. Det senaste utlalandel av avsåg alt oljebolagen inteskulle företa fler nedläggningar av bensinstationer i de avsedda bygderna. Urbesparingssynpunkt är det nalurliglvis också i viss män olyckligt allkonsumenten av drivmedel har för långt till det ställe där han skall köpadrivmedel och på sä sätt förbrukar en del drivmedel när han skall tanka sittfordon. Näringsulskottetförutsatte i sitt betänkande nr 1975:10 atl regeringen skulle la initiativ lillålgärder för att säkra drivmedelsförsörjningen i glesbygd; Vad vi nu inte kanlämna helt opåtalal är att regeringen ännu inte kommit med någol förslag på denhär punkten, trots all regeringen uppdragit åtkonsumentverket alt kartlägga denna fråga. Även pris- och kartellnämnden avgivit en PM i den här frågan. hörde vi av utskottetsordförande att de förslag som därigenom hade kommit fram var opraktiska, somhan uttryckte det. Men vi får väl förutsätta att man kan finna någon lösning pådella problem och atl det inte tar alltför läng lid. Oljebolagen vilar inte påhanen utan de plockar borl sina pumpar undan för undan. Och de lar aldrig någonsocial hänsyn till människorna som bor i regionen. Närdet gäller ett mer utjämnat pris på drivmedel både lokalt och regionalt så ärdet också en gammal fråga. Man ifrågasätter om det inle under lidens lopp bordekommit fram någon lösning. Drivmedelspriserna är i landet, som alla vet,baserade på zonindelning. Systemet ulgår frän avslånd till importhamnar m. m.Med den mycket väl utbyggda organisation som de olika oljebolagen har skulleen överenskommelse mellan dem och staten säkerligen inte vara alltför svår attefterleva och praktisera om man verkligen vill gå in för alt lösa problemen.Oljebolagen är ju ändå lill sitt antal ganska få. Dels skulle enöverenskommelse träffas mellan dem, dels en överenskommelse mellan det allmännaoch bolagen. Det kan ju hända att man, om man träffar en sådan överenskommelse,skulle kunna få in en passus atl bensinstationerna i glesbygden skall bevaras. Kostnadernamåsle variera oerhört i fråga om transporter av olja frän olika oljefyndigheterrunt om i väriden; från arabländerna, , osv.Kan man där jämna ut kostnaderna för transport av olja skulle man väl kunnagöra det inom vårt eget lands gränser. Vi har ju uijämningskostnad pä t. ex.elenergi. betänkande nr 45 behandlas förslag med anledning avproposition angående omstrukturering av det eleklriska distributionsnätet.Genom tiderna har ell slort anlal skiftande eldistribulionsföretag Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. etablerats vars ledningsnäthar blivit av olika kvalitet och beskaffenhet beroende på både ekonomiska ochpraktiska förhållanden. Anlalet sädana förelag har dock minskal myckel krafiiglpå 30 är och omfatlar nu ca 1/6 av vad det var då. Detomdistribulionsförfarande som kan komma i fråga skulle enligl förslageiregleras genom en lag, där del införs lill-siåndsivång vid förvärv avanläggning. Kommunerna har sedan gammalt i stor utsträckning varit huvudmän fördelaljdistribulionen av elenergi. Även inom ell så slarkl organiserat områdesom det där verkar och distribuerar elström ligger det öar medkommunal distribution, som visserligen köper ström av men ändocksköter distributionen. Imotionen 1749 av m. fl. yrkas på att kommunerna vid sådana häravsedda överlåtelser av elnät skulle ha förköpsräu. Detla för-, slag stöder vinågra reservanter i reservationen 1 vid detla betänkande. Utan tvivel är det såatt om kommunen anser starka skäl i de enskilda fallen föreligga för all övertadistributionen skulle det vara ändamålsenligt om en förköpsräu fanns. Det ärinte troligt all en sådan förköpsräu kommer all missbrukas av kommunerna, dåskälen för deras evenluella förvärv i sådana fall blir föremål för ingåendegranskning. Vi är av den uppfattningen au förköpsräu för kommun i de här falleninte skulle behöva ha några avigsidor. Det finns ändå en värderingsnämnd, somblir inkopplad. Om det gäller att tillvarata små energikällor i bygden kan manifrågasätta om inte kommunen vore den lämpligaste huvudmannen; kommunen skullekunna göra insalser också för all bevara de små energikällorna. Denförköpsräu som elutredningen har ifrågasatt har industriministern inie velatförorda, utan han tror att omstruktureringen skall bli ändamålsenlig ändå. Menvi anser att möjlighet för kommunerna all i vissa fall använda förköpsrättskulle bli ett bra medel bl. a. för att reglera frågan om huvudmannaskap föreldistributionen och siärka den lokala planeringen. Inäringsuiskoilets belänkande nr 46, behandlas motioner om förbättradelenergiförsörjning för landskapet - nämligen motionen 1768 av herrGustafsson i Stenkyrka m. fl. och motionen 837 av m. fl. Ävenunder 1975 förelåg motioner med krav på att man skulle lösa problemen medGotlands energiförsörjning. Med delta avses inle bara att tillräcklig energikommer landskapet lill godo utan också att de gotländska konsumenierna skall fåelt pris på elkraft som är jämförbart med fastlandskonsumeniernas. Härhar utskottet blivit enigt och föreslår au besluta att i skrivelsetill regeringen uttala all energifråga bör bli lösl så som dengotländska allmänheten önskar. Delfinns redan en kabel till Golland, men den är oiillräcklig. Den energi sommåste produceras för atl läcka behovet därutöver blir så pass kostsam attframställa att elpriset på Golland höjs betydligt över fast landspriserna. Delgick hyggligt för gotlänningarna ändå fram till oljekrisen, men sedan blev deten oförmånlig svängning och är energipriserna pä betydligt högre änbåde inom och Syd- Ulskotieihar besökt och tagii del av de fakla som berör den härfrågan. Det är utan ivivel rikligt all det, om den ulveckling forisätter sompågätl under senare är, framöver inle kommer all kunna produceraersätiningskraft på Golland ulan all man får pris som belydligl översligerpriserna i landel i övrigl. Ulskottet anser att del bästa sättet all lösafrågan sannolikl är all ylierligare en kabel från fastlandet kommer till. Destarkaste skälen för den satsning som ulskollei anser all slalsmaklerna börgöra är all den är nödvändig för att klara sysselsällningen på . Enutökad elförsörjning måste komma till speciellt för en ulbyggnad av Cemenia ABi Slile - en utbyggnad som torde röra sig om en investeringskostnad av mellan400 och 500 milj. kr. och som skulle ge sysselsättning för en arbetsstyrka avmellan 400 och 500 personer. Delfinns vid detla betänkande etl särskill yttrande, där del anförs allallernaliva energikällor i slällel för en ny kabel skulle kunna ge Golland delenergilillskotl som erfordras.