prot · FZ0996 · 1975-12-31 00:00:00 — Deproblem som är konjunklurbelingade är, sä långt jag har kunnat bedöma, intestörre för Statsföretag än för många privata företag, och f ö. följs de härekonomiska sakerna mycket noggrant. Vidare kommer vi ju här i kammaren att fåta ställning lill Statsföretags årsredovisning, och någon särskild utredninganser vi därför inte nödvändig. Reservationen5 är en samlad borgeriig reservation; som vi hörde ansluter sig ocksåvänsterpartiet kommunisterna lill den. Där krävs, vilket vi också hört här , att vi särskilt skall beakta möjligheterna alt lokalisera statligaindustriprojekt till . Och så önskar man att vi skall ge Statsföretag iuppdrag att inventera och la fram indusiriprojeki som lämpar sig alt lokaliseraslill Golland. Frånutskottsmajoritetens sida menar vi att lokalisering av industriprojekt tillGotland skall ingå som ett naturligt led i den fortsatta regionalpolitiskaplaneringen. Alt ge Staisförelag ett sådant uppdrag kan inte vara motiverat.Del är väl ändå inle meningen att vi skall överlåta på Statsföretag att å våravägnar driva den regionalpolitiska planeringen? Men vi har fränsocialdemokratiskt håll absolut ingenting emot en satsning på Golland, detvill jag besläml ha sagl ifrån. Ireservationen 3, som bygger på en motion kommunisterna,kräver man ett samgående mellan två angivna industrier i , båda inomträbranschen, för all om möjligt uppnå ett bättre sysselsättningsläge iregionen. Att detta inle är heli tillfredsställande tror jag mig vela efter attha varit med vid ett utskottsbesök däruppe , men all vi här iriksdagen skulle ingripa med anvisningar, som motionärerna kräver, anser viinte möjligt. Om företag skall sammanslås däruppe, så får vederbörande förelagsjälva la de initiativ som behövs. 1reservationerna 4,6, 7 och 8 - alla kommunisterna -lar manupp kraven på statliga indusiriprojeki i , ochVästernorrland. Alla har det gemensamt att man reser krav på statligaindusirisalsningar som skall finansieras av medel från allmänna pensionsfonden.En samlad plan skall göras för denna utbyggnad, menar man. Kravetpå att allmänna pensionsfondens pengar i stor utsträckning skulle användas förall finansiera nya statliga industrier har vi behandlat här ikammaren. Motiven till att vi går emot detta krav är därför välkända, och jagbehöver inte upprepa dem här . Sysselsättningsfrågan är ytterst viktig;på den punkten har vi inga delade meningar. Men hur den skall lösas får iförsta hand prövas och övervägas i samband med länsplaneringsarbetet. Någradetaljanvisningar om i vilka projekt allmänna pensionsfonden skall gå in menar viatt inte skall ge. Vi har i detta utskottsbetänkande haft att ta ställning till en radandra motionsyrkanden, men jag avstår åtminstone nu från att kommentera dessa.Skulle det visa sig nödvändigt, får jag återkomma. Meddet anförda ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter. Teckningav aktier i , m. m. () kortgenmäle: i kritiserade den nedskärning av anslaget som vi föreslagit från moderat häll - vi förordar 700 milj. kr. i stället för 1 500 milj. kr. - med orden: "Man kan inte tänka sig all gä längre-- ." Jag underströk faktiskt, , i mitt an förande att vi inte gör anspråk på att ha träffat exakt rätt -jag uttryckte mig på det sättet. Det måste innebära att vi kan tänka oss en justering också uppåt. Men underströk jag att för att vi skall kunna gå med på det måste vi ha ett säkrare beslutsunderiag än det som vi har - det som man fick i propositionen och det som vi fått som ytteriigare kompletterande upplysningar i utskottet. Jagföreställer mig alt formulering går tillbaka på hansuppfattning att vi under alla förhållanden och i alla sammanhang skulle ställaoss avvisande till statlig företagsamhet. Man tycker kanske att ,som har följt dessa debatter , borde veta att del inle är fallet. sammanhang där vi menar att det ligger väl till för en slailig företagsamhethar vi medverkat och förklarat att del kan falla sig helt naturligt att statenhar hand om vissa aktiviteter. HerrJörn förebrådde ju rent av de andra partierna - socialdemokrater ochborgerliga partier - för att vi spelade under täcket med varandra, all viarbetade inom ramen för denna biandekonomi som del lalas om så myckel iekonomisk debait här i . Del synsättet skiljer sig helt från det somherr i nu gjorde sig lill lolk för. Belräffandereservationen 2, om ytterligare insyn i de statliga företagen, menar jag ocksåatt man har anledning att konstatera, när säger all de härsakerna följs mycket noga, att vår skepsis kan vara motiverad. Bakom dennaskepsis ligger erfarenheten från 80, om vilket man för någon tid sedanockså sade att allt var under god kontroll och följdes noga. Men vi vet hur detlåg till. Nr 96 Hert i (vpk) kort genmäle: Jag sade väl inte direkt, , att de fyra partierna speladeunder täcket med varandra. Jag bara konstaterade all de moderaia --------------- attackernamol staisföretagsamheten som själv påpekade, inte Teckning av aktier ibottnar i någon annoriunda syn pä den nuvarande företagsamheten. , Dess roll accepterar man ju. Men de demagogiska ochideologiska ai- m. m. tackerna mot statlig företagsamhet passar ju inmycket bra på vad so- cialdemokraterna vill ha,nämligen just en sådan här buse all måla på väggen. Och ni erbjuder er jusjälvmani au spela den rollen - på eu för socialdemokraterna myckel effektivtsätt. Jagbegärde emellertid inle ordet för att säga detla. Del var för alt jag i herrBengtssons yiirande - han är ju företrädare för regeringspariiei här - spåraren myckel beklämmande brist på perspektiv på vad statlig företagsamhet skallvara, vilka syften den skall tjäna. Enligtherr skall man inte göra någonting speciellt åt , man skallinle göra något speciellt åt och man skall inle göra något specielltåt . Vad skall man över huvud tagel ha statsföretagen till om maninle skall använda dem i en aktiv sysselsättningspolitik, om man inte skallsälla dem i relation till del stora nationella problemet som den växandearbetslösheten och undersysselsältningen utgör? Skallstaisföretagsamheten vara en kopia av den privata, med samma kortsiktigaprofitinriktning, samma snäva programmering ulan några som helst störresamhälleliga mål och ambitioner? Eller skall den vara ett instrument förverkligt samhällelig omvandling? Skall den vara ell instrument som kan användasför all gradvis introducera en ny syn på vad samhällelig ekonomi, ekonomisktillväxt, skapande av arbete och produktion har för ändamål? Vimenar att det vore helt i linje med arbetarrörelsens gamla klassiska strävanden- och delta säger vi även om vi i många fall ser annorlunda på dessa ting änden socialdemokratiska delen av arbetarrörelsen - att se staisföretagsamheten iden senare rollen, att se den som ett möjligi inslrumenl för en ambitiösförändring av den kapitalistiska produktionsordningen mot en framlidasocialistisk. Vadjag tycker är beklämmande och avslöjande, jag upprepar det, är alt i herrBengtsson framställning lyser varje tillstymmelse till sådant större perspektivmed sin absoluta frånvaro. De tycker jag ur arbetarrörelsens synpunkt är någotolycksbådande, därför att det visar att dess idéarv tydligen är ganska uttunnathos regeringens förespråkare här . HerrBENGTSSON i (s) kort genmäle: alt han inte uttalat kategoriskt att de 700 miljoner somman ärberedd att gå med på som ett aklieägartillskott i Statsföretag är denabsolut exakta och slutliga siffran han skulle kunna Det låter jubra i och för sig. Men jag vill ändå göra herr 164 Regnéll uppmärksam på att om man nu bara går halva vägen, som mo- deraterna i sinreservation har föreslagit, kommer detta otvetydigt att innebära all många avde nya sysselsättningstillfällena kommer att falla bort. Jag är också rädd föratt den halva satsning som därmed faller bort skulle få menlig inverkan ocksåpå andra områden. Därför skulle jag naturligtvis vara mycket tacksam om herrRegnéll tänkte om rätt snabbi för all kanske komma på samma linje som vi andra. i säger att vi socialdemokrater inte har några perspektiv på denstatliga företagsamheten och inga perspektiv över huvud taget när vi nu gåremot vad kommunisterna kräver i olika motioner: satsningar iVärmland, satsningar i och satsningar i . Jag tyckernog att det ligger perspektiv på allt det som vi tid efter annan företar oss. Idet program som vi nu lägger fram och har att ta ställning till ligger 3000 nya arbetslillfällen som främst kommer de norra delarna av vårt land tillgodo. Det tycker jag faktiskt är värt alt notera. Teckningav aktier i , m. m. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: I det utskott som tidigare handladenäringslivsfrågor, det gamla bankoulskottel, hade vi som ledamot ocksånuvarande landshövdingen . Han brukade redan pä redovisa hurantalet i statlig regi sysselsatta människor uppe i Norriand hade gått nerundan för undan. Det var inte bara fråga om dem som var sysselsatta iindustriell verksamhet utan totalt sett. När man nu tar del av det investeringsprogramsom Statsföretag räknar med under fyra eller framåt och ser att 3 500milj. skall användas för ersättnings- och rationaliseringsinvesteringarfrågar man sig onekligen om inte dessa ralionaliseringsinvesleringar i .rättstor utsträckning måste resultera i att man sysselsätter färre människor än fn. Detta är bakgrunden till att vi bra gärna hade velat se ett resultat förvarje förelag, uttryckl dels företagsekonomiskt i den vinst som slår all görapå de nedlagda pengarna, dels också ett besked om hur sysselsättningen skullepåverkas av delta. i (vpk) kort genmäle: i och jag har nog litet olika definition pävad som menas med politiska perspektiv, märker jag, och därför skall vi kanskeinle fortsätta den semantiska delen av diskussionen. Delär klart alt man med tillfredsställelse noterar de 3 000 nya arbetstillfällena.I det stycket går vi sida vid sida med . Vi har inte ställt någraandra förslag än de äskanden som Statsföretag och departementet där har gjort.Men man skall inte dra några stora växlar på dessa 3 000 arbetstillfällen ochframställa dem som något stort nationellt utvecklingsprogram. Det är ju ändå enliten bil i det hela, egentligen bara vad som behöver nyskapas för att man överhuvud tagel skall kunna följa med i den statliga företagssektorn. Äv.en denstatliga företagssektorn tappar ju pä grund av rationaliseringar.ochstrukturförändringar ett betydande antal arbetstillfällen . Teckningav aktier i , m. m. så all säga bara ettnödvändigl komplement som måste till för alt hålla det hela vid makt. Vadjag fäste mig vid är att aldrig talar om den statligaföretagssektorn annat än i mycket traditionella, låt oss säga borgerliga,kapitalistiska termer. Han talar aldrig om den som om den skulle eller borde haen annan långsiktig, större nationell målsättning än den som vilketprivatkapitalistiskt företag som helst skulle ha. Han talar inle om vad denskulle kunna innebära, vad den nödvändigtvis måste innebära, om vi vill pä siktlösa det stora nationella problemet med arbetslösheten och det storamaktproblem som består i en förändring av den ekonomiska maktstruktur ochproduktionsordning som sedan hundra är råder här i landet. Om detla gamla målför arbetarrörelsens historiska strävan talar ingenting, och hansätter heller inte de här instrumenten i någon relation till det. Och det menarjag är litet av ett ideologiskt fattigdomsbevis. HerrBENGTSSON i (s) kort genmäle: Fru talman! Det är ju ändå pä detsättet att vi undan för undan har flyttat fram positionerna för den statligaföretagsamheten. Vi tar nu ytteriigare ett steg. Ett stort projekt - Stålverk80 - är på gång. Är inle detta något av långsiktiga målsättningar, herrSvensson i ? Om sä inte är fallet, har jag svårt att förstå det hela. Sedan sade att vi uppenbarligen ocksårationaliserar bort en del sysselsättningstillfällen genom att en stor del avde pengar som vi diskuterar om kommer att användas i rationaliseringssyfte.Ja, det är naturiigtvis nödvändigt för de statliga företagen som för alla andraföretag att hålla sig rationella för att kunna vara konkurrenskraftiga bådenationellt och internationellt. I mycket stor utsträckning måste vi ul ochkonkurrera på den internationella marknaden. Men ser man det i ett något längreperspektiv, , kan man ändå konstatera att antalet anställda inomStatsföretag ökat, frän ungefär 34 1970 till omkring 45 000 . Medden satsning som är aktuell skulle vi komma upp i ungefär 48 000. Sånog händer det någonting på detta område. Herrindustriministern , som meddelat att han i samband med behandlingen avdetta ärende ämnade besvara () anmäldainterpellation, 1975/76:110, om statliga företag, erhöll ordet och anförde: Debatten har varit mycket stillsam och balanserad. Jag hoppasatt det skall fortsätta, åtminstone . Innanjag lämnar mitt interpellationssvar vill jag gärna kommentera något av denföregående debatten, nämligen det som handlar om de investeringar som nuförestår för Statsföretags vidkommande. Detframgår klart av den redovisning vi lämnat i propositionen attinvesteringsprogrammet har ungefärligen sam- ma omfattning som under defyra förflutna åren. Del har varit en aktiv invesieringsperiod. Inle minst NJAhar varit föremål för betydande uppmärksamhet. Invesleringarnahar omfattat mellan 8 och 10 96 av de totala industriinvesteringarna i värtland. Det betyder att det investeringsutrymme som Stalsförelagsgruppen tagit ianspråk är mer än två gånger så stort som det sysselsältningsial som Statsföretagsgruppenrepresenterar. Framöverhar vi först och främst de investeringar som vi har presenterat, som kommeratt vara av ungefär samma storleksordning - 8 ä 10 96 av de förväntade totalaindustriinvesteringarna. Men därtill kan naturligtvis komma att läggasinvesteringar som vi föreslår genom proposition om 80, investeringaroch åtaganden som blir statens genom vår varvspolitik, investeringar som kommeri fråga om godtar oljepolitiken. Del är klart att ramen och deanspråk som ställs på staten därmed ytterligare vidgas. Statsföretag lar därmedi anspråk en ökande del av det totala investeringsulrymmet. Vadsom har glatt mig under den här debatten har varit den enighet som ändå råderom nödvändigheten av alt staten engagerar sig i företagsverksamhet, framförallt av sysselsättningsskapande skäl. När det gäller företag som har råkat ibesvärligheter - jag tänker på varven -skulle ingen annan än staten kunna slåberedd alt ta över verksamheten och skydda sysselsättningen, vilket är avutomordentlig betydelse för åtskilliga regioner. Det råder uppenbariigen ingadelade meningar om det riktiga i att staten lar pä sig också företagarrollen. Mendet kan också finnas andra motiv. Låt mig som exempel ta ett område som ärföremål för uppmärksamhet och som finns upplaget i den investeringsplan somunder hand har presenterats. Det är det petrokemiska området - en utlöpare,kan man säga, på oljepolitiken. Där har vi en självförsörjningsgrad -produkter frän egen industri alltså - på . Det gör oss naturligtvisutomordentligt sårbara, vilket visade sig under den energikris som vi heltnyligen upplevde. Visstär det angelägel att vi kommer till rätta med en del av dehär problemen. Därmed väntar oss stora kapitalanspråk. Man kan lösa frågandelvis genom ett samarbete mellan det statliga Berol Kemi och privata ochkooperativa företag - det pågår sådana diskussioner. Det har pågåttdiskussioner om att bygga crackers, men det kostar mycket pengar. Helt nyligenhar de privata förelagen sagl all deras kapitalui-rymme inte är tillräckligtför att de nu skall kunna medverka i en sådan utbyggnad, och man har skjutit påprojektet. Dettaär en olägenhet från många synpunkter. Dels får vi inte den tillväxt inomsektorn som är viktig, dels får vi inle del sysselsättnings-lillskoll påvästkuslen som framslår som uiomordenlligt angeläget. Vi känner lillvarvsutvecklingen. Vi har presenterat ett program som innebär en nedbantning avvarvens produktion och därmed sysselsättning, vilket i mycket hög grad drabbarframför allt ; men också de övriga varvsorterna kommer in i bilden.Nedbaniningen måste genom- Teckningav aktier i , m. m. Teckningav aktier i , m. m. Då är det sannerligen viktigt att man undersöker förutsättningarnaför att få fram ny sysselsättning. Detär ell känsligt område. Skulle jag inbegripa också Boräsregionen - ellerSjuhäradsbygden - måste jag säga mig att det inle förefaller som om den därdominerande industrin, tekoindustrin, skulle kunna ge oss nya tillskott avsysselsättning. Vi får vara tacksamma om den kan behålla ungefär den omfattningden har - kanske får vi förutse en viss minskning. Vadjag vill komma fram till är att vi av skilda skäl, som jag har angivit, harintresse av alt den petrokemiska industrin byggs upp. Vi har också intresse avatt vi sä snart som möjligt får nya sysselsättnings-tillskott iväslkustregionen. Här står vi plötsligt inför två basindustriellauppgiflsomräden, viktiga industriområden - petrokemin och varven - där intressetriktas mot staten och anspråk ställs på staten att engagera sig och se lill attinvesteringarna kommer lill slånd sä skyndsamt som möjligt. I Statsföretagsprogramuppläggning ingår all i samarbete med sitt dotterbolag så snart sommöjligt sätta i gång utbyggnaden av den petrokemiska industrin. Det är ettprogram som kostar omkring 600 milj. kr. i en första etapp, vilket Statsföretagoch Berol Kemi själva får ta på sig. Vadinnebär då detta, i ? Det innebär att utifrån ändamålsenligautgångspunkter, utifrån det angelägna i att våra basindustriella verksamheterkan expandera, utifrån det mycket angelägna i att vi kan upprätthålla ensysselsättning och helst expandera den måste vi från samhällets, statens, sidaengagera oss i en företagsverksamhet eller i fiera grenar avföretagsverksamheten. I detta sammanhang är alltså inte statlig verksamhetsjälvändamål. Den fyller en utomordentligt viktig uppgift. Detta ärnaturligtvis något som ingår i en långsiktig politik. Menär del sä egendomligt, i , om även andra partier än delsocialdemokratiska och möjligtvis det kommunistiska är beredda att ställa sigbakom en sådan politik? Vi har kommit dithän i vår samhällsutveckling, ocksånär det gäller den industriella utbyggnaden, att man även pä borgerligt hållär beredd att acceptera långtgående samhällsålaganden i form av statsägdverksamhet. Jag tycker inte alt vi bör skämmas över eller avvisa den samverkansom vi pä del sättet kan uppnå för att befordra utvecklingen i vårt land. Vihar kanske varit de aktivaste i det här avseendet. Vi har sagt att dennautveckling varit att emotse och att anspråken på en statlig medverkan i denindustriella utbyggnaden kommer att gå alll längre och längre, för att vi skallklara de regionalpoliliska problemen och en expansion av viktiga områden,framför allt de mest kapilalkrävande. Vi är beredda all fortsätta med en sådanpolitik. Nogkan vi väl vara överens om att industriinvesteringarna i allmänhet hör till detallra nödvändigaste framöver. Det har dokumenterats inteminst i den långtidsutredning som för kort lid sedan presenterades. Att vårexportindustri måste fä utrymme för in- vesteringar som gör det möjligtför denna del av vårt näringsliv all bibehålla sin effektivitet och därmedkonkurrenskraft är en uppfattning som omfattas av praktiskt taget alla. Isträvandena att klara våra bytesbalansproblem är det til syvende og sidst vårexportförmåga som skall ge resultat. Då är det väl rimligt all även de statligaföretagen får möjligheter att investera i tillräcklig omfattning. TaLKAB:s situation som exempel, detta med, som vi alla är medvetna om, högakostnader och ett relativt högt löneläge! Hur skall denna gruvverksamhet kunnakonkurrera med gruvbrytningen i , i och i en rad andra länderdär löneläget och kostnadsläget över huvud taget är bara bråkdelen av det vihar? Man kan snabbi konstatera att möjligheter har legat i eneffektiv organisation, investeringar i ny utrustning och ny teknik, duktigamänniskor på alla befattningar. Här föreslår ett investeringsprogram som jaggissar kommer alt ligga ungefärligen vid 2 miljarder . Det är nödvändiga investeringar för att företaget skall kunnabibehålla sin konkurrenskraft. Jagförstår mig inte riktigt på . Han säger alt det är nödvändigt attStatsföretag får möjligheter all genomföra sina investeringar, men han villbegränsa dem till hälften. säger att han inte på någotsätt vill begränsa den tillväxt i de här företagen som, enligt Statsföretagsuppfattning, kan ge ca 3 000 nya jobb. Men hur skall den ekvationen gå ihop?Man vill begränsa det kapilallillskotl på 1 500 miljoner som Statsföretagbegärt till något mindre än hälften, men förväntar man sig attStatsföretag med dessa medel under den fyraåriga invesieringsperiod som liggerframför oss ändå skall klara uppgiften att fä ett sysselsäitningstillskott ochvinna den effektivitet som vi eftersträvar. Jagkan garantera att de förslag till invesleringsuirymme för dennärmaste fyraärsperioden som dotterföretagen presenterade för Statsföretag blevi den första omgången mycket hårt pressade vid Statsföretags granskning ochdärefter nagelfarna av en gemensam arbetsgrupp i kanslihuset, därfinansdepartementet, industridepartementet och Slaisförelag var involverade iarbetet för att se hur långt det kapitalbehov som här kommer att föreliggakunde pressas ned; Det är resultatet av detta arbete som här kommit fram. Nusäger att Statsföretag får 1 500 milj. kr. och att företaget intebehöver stå och stampa i obligationskön. Jag känner sedan läng lidtillbaka och är medveten om den samvetsgrannhet med vilken han söker granskavåra proposiiioner och förslag. Del förvånar mig därför litet grand att haninte har upptäckt att det av uppställningen i propositionen klart framgår attupplåningsbehovet för Staisförelag ligger päinte mindre än 4 600 milj. kr. Densumman lär Statsföretag inte fä utan att pä samma sätt som andra stampa iobligationskön och andra köer. borde ocksåhålla med om att i den mån vi ger Slaisförelag Teckningav aktier i , m. m. Nr 96 en solidilet som är ganska rimlig - och moi det har inte Torsdaeenden "' '8 ~ ' " solidileten är angelägen för all Statsföretag 1 aoril 1976 verkligenskall kunna genomföra den upplåning som är en förutsättning --------------- för attinvesteringsprogrammet skall kunna av. Teckning av aktier i också att del är riktigt - och inte heller där har herr , någon annan uppfattning - att förutsätta en relativt normallönsamhet m. m. för Statsföretagsgruppen såsom den har varit underden senaste fyra- Det ger däutrymme för en självfinansiering som jag tycker ligger högt. har den varit inle . Det betydersannerligen att den verksamhet som bedrivs måste vara effektiv. Detkrävs dä också att vi ger Statsföretag tillfälle till en sä fri hantering sommöjligt. Hurlångt skall man gå i styrning? Ja, det är en diskussion som naturligtvis kanföras mycket långt. Jag har den uppfattningen att vi inle skall begränsaStatsföretags handlingsfrihet. Vi bör ge Statsföretag en vid ram för attinvesteringsprogrammet i samarbete med dotterföretagen skall kunna genomföras. Detär klart att vi har möjligheter all ange ramar för verksamheten, men vi börundvika att detaljreglera. Vikan naturligtvis ge uttryck för önskemål om åtaganden från Statsföretags sida.Det är mycket möjligt att vi då det gäller den grundtextila verksamheten kommeratt hemställa till företaget om åtaganden, som naturligtvis kan bli påfrestandemen som från andra synpunkter - inle minst av försörjningsberedskapsskäl - kankomma att framstå som utomordentligt angelägna. Del är klart att vi inågot fall också kan gå mycket längre -jag åberopar gärna 80 - i ettnäringspolitiskt och regionalpolitiskt åtagande. Men i princip bör vi ändåge ett mycket omfattande handlingsutrymme åt Statsföretag.Självfallet skall vi följa verksamheten noga och också se lill alt de mål som viställer upp så långt möjligt kan uppfyllas. Jag skall inte heller sägamycket om insynsfrågan. Jag kan helt instämma i det uttalande som herrBengtsson i har gjort. All den öppenhet som är möjlig skall visjälvfallet realisera.