prot · FY0967 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi anser inle del.Vi anser tvärtom all lidigare erfarenheter av dyra flygplansprojekt som t. ex.Viggen är ett argument för att man måste betrakta dessa frågor med betydligtstörre uppmärksamhet än vad han menar alt man skall göra. Det finns åtskilligt att säga om vår framtidaförsvarspolitik. sade att man med öppna ögon betraktar olikaalternativ, och jag skulle gärna vilja tro att det är så. Men såväl ipropositionen som i utskottsbetänkandet dementeras att så är fallet. Hade maninte kunnat smuggla in någon ny tanke eller någon antydan om alt man tänkerlämna de inkörda militära hjulspåren? Hade man gjort det, kunde vi kanske hahyst något hopp om ett nytt perspektiv hos m, fi,socialdemokratiska försvarspolitiker i kammaren. Men jag tycker inte att detfinns en antydan till nyorientering i vad han sade. Inom socialdemokratin lär pågå ett stort rådslag ommilitärpolitiken. 30 Det är bra, men då bör man också fånågon hjälp av traditionella so- cialdemokratiskamilitärpolitiker av modell, och jag har svårt att tro alt dets. k, fotfolket får sådan hjälp. Jag läsle ett referat i NorrländskaSocialdemokraten av vad sade på ensammankomst i . Där yttrade denne enligt den socialdemokratiska avisan;All kritisera är som att kritisera konst. Såkan man naturligtvis se det. Alla vet att man kan lära sig att tycka om modernkonst, om man bara förslår den. För framstår det tydligen såalt om man bara lär sig all förstå och vår nuvarande mililärpolilik, såkommer man också att älska dem. Det är en ganska fantastisk argumentation av enansvarig mililärpolitiker av märket (s). Studera bara och försöken attsälja den utomlands, och ni kommer alt lycka om den! Jagvill försäkra -och jag tror att jag talar för åtskilliga - atthur man än studerar och därmed sammanhängande detaljer kommer man inleatt lycka om den, och delsamma gäller vår nuvarande mililärpolilik. Försvarspolitiken,m. HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle: Jag är mycket tacksam för att han uppmärksammade delfelaktiga referat, som en journalist gjort sig skyldig lill. Jag skrattadesjälv ganska gott ål del, men jag trodde ändå inle all någon skulle föreställasig alt jag hade jämfört med ett konstverk. Vad saken gällde var attjag fick frågor om Viggenförsäljningen mol bakgrund av neutraliletsaspeklen.Jag sade att jag trodde att de som kritiserar den affären så hårt urneutralitetssynpunkt egentligen resonerar på samma sätt som den som inför ettkonstverk, som han inle tycker om, inle nöjer sig med all säga: "Dellatycker jag inte om" ulan i stället felaktigt hävdar: "Det här är intekonst," Jagmedger att del yttrande som jag fällde kanske var litet invecklat. har juherr Lövenborg i alla fall givit mig chansen att tala om vad det var jagmenade. Jag är inte så lyriskt krigsivrande all jag betraktar några stridsmedelpå samma sätt som jag ser på ell konstverk, Per säger att vi har fastnat för sammacitat, ja, så kan del vara ibland, men vi drar olika slutsatser av del citatet,som gällde läget i vår omvärld. Per säger alt det manar till mycketstor försiktighet och vaksamhet och lill fortsatt stark satsning på vårtförsvar. Vi andra utläser ur det läge som råder i vår del av världen och urstormakternas strävanden alt komma överens möjligheter till att vi skall fåleva i fred - naturligtvis under förutsättning alt vi med olika åtgärderupprätthåller en försvarskrafl, som ordentligt avskräcker militära förelag moloss, om någon skulle frestas lill sådana. (vpk) kortgenmäle: i förde ännu ell tämligen grumligtresonemang om konst och mililärpolilik. Men del är ju bra om han nu dementeraruppgiften i den socialdemokratiska tidningen i Norrbollen, så alt vi förslåralt han inte betraktar svensk militärpolitik som skön konst. Del bör kanskedementeras också i resp, tidning, och det borde egentligen ha gjorts för längesedan. Medanjag har ordet vill jag säga ett par saker som jag inte hann med i min replik;del gäller resonemang om IB, Vihar ju inte vänt oss mot all har en underrättelseriänst, men vi harvänt oss mot den nuvarande inriktningen såsom stridande mol svenskneutralitetspolitik, såsom i vissa avseenden direkt brottslig, såsom riktad motde socialistiska länderna och mot den politiska vänstern. Vi hävdar alltså ivår motion att brotten i sammanhangen ännu inte är utredda. Försvarsutskottetförmådde inte skapa någon klarhet. Vi krävde en parlamentariskfempariikommission, och den femparlikommissio-nen var man rädd för som fördöden. Man försökte komma undan kravet genom att tillsälta en annan typ avutredning. Den utredningen har ännu inte kommit med något material. Ettminimikrav är att åtminstone den utredningen lämnar något ifrån sig innan vivill delta i några beslut om nya anslag. HerrPETERSSON i Gäddvik (m) kort genmäle: Till min vän iEskilstuna vill jag bara säga alt det i och för sig är vackert medförhoppningar om att vi skall få fred i världen. Sådana förhoppningar har viväl alltid hyst när vi har haft en någorlunda lång fredsperiod, men vi harhitintills varie gång blivit grymt besvikna, obestridligt faktum är attvarken eller någon annan kan garantera alt vi får fred i vårdel av världen, och i det läget tycker jag alt vi skall se till, att vi satsarpå ett trovärdigt svenskt totalförsvar. iEskilstuna (s) kort genmäle: Herr lalman! Vore jag säker på alt vi inle skullelöpa risker för att i ett annat läge hotas av militära företag, skulle jag intebiträda de 10 miljarder lill ell svenskt försvar som jag liksom är en mycket stor summa. Jag skulle mycket gärna se att en del av depengarna kunde användas till andra ändamål. Men drar vi vår slutsats. Vivill gardera vårt lands fred och frihet även i ell mera skärpt läge, och därföraccepterar vi denna förhållandevis kostsamma satsning på vårt militära försvar.Vi anmäler också att del inte bara är militärt hot som vi kan utsättas för,utan det finns också andra medel att störa vårt land med. Vi hälsar därför medtillfredsställelse att den ulredning som arbetar är en tolalförsvarsulredning,som även har i uppgifi all ordentligt lilla på andra aspekter av vårsäkerhetsfråga. Tillherr Lövenborg vill jag bara säga att beskrivningen av den s. k, IB:sverksamhet och inriktning är felaktig. Jag tycker att även kanvänta litet tills den pågående utredningen - del är för resten inle bara enutredning utan fiera, som tar upp olika aspekter av den s, k, IB-affären - inomrelativt kort lid kommer med sitt resullal. medytterligare kritik och bedömningar till dess! Herr andre vice talmannen (); Just nu framförs en jubelkör i svensk press över alt Försvarspolitiken, tvingats ut ur . Man fröjdas över den läxa som ensupermakt 7?7. 777. har fått i fråga om de risker som del kan innebära altblanda sig i andra staters förhållanden. Och jag tror visst all har gjorterfarenheter som i hög grad kan komma all påverka dess framtida utrikespolitiskahandlande. Vadman saknar i presskören är analyser av hur detta kan komma all påverka vårsvenska säkerhet. Den bygger ju i hög grad på antagandet om en supermaktsbalanssom inskränker rörelsefriheten för dessa makter utanför vars och ensintressesfär. Är det inle risk för all de lidigare ganska distinkta gränsernaför dessa sfärer kan börja bli mer diffusa? Jag tror det. Den risken kan inteavfärdas, och den är obehaglig för oss som befinner oss i gränsområdet niellanblocken. Den förstärks av den väldiga och ensidiga sovjetiska militäraslyrketillväxten på , Man måste nog säga att vårt militärpoliliskaläge i vissa avseenden har försämrats, alla politiska avspänningsslrävandenoch avspänningstendenser till trots. Medfull styrka kvarstår kravet på ett allsidigt och starkt svenskt försvar som enförutsättning för vår alliansfrihet, för vår möjlighet att hålla oss utanförkonfiikter och bibehålla en avspänd politisk situation i vår närmasteomgivning. Del finns ingenting som antyder alt de latenta risker som nuföreligger skulle komma att försvinna i den framlid som kan överblickas. Delfinns däremot tecken på all de kan komma all förslärkas, Dellaär den allvarliga bakgrunden lill alt vi i moderata samlingspartiet inle harkunnat acceptera del försvarsbeslut som mol en borgerlig opinion genomdrevs1972 av socialdemokrater och kommunister. Justnu gäller det att ta ställning till utformningen av försvarspolitiken förtredje årel av den fyraårsperiod som beslul omfattar. Mittenpartiernahar valt att i stort sett acceptera försvarsbeslutet som ett politiskt faktumoch vill väl nu koncentrera sig på - hoppas och tror jag - all få lill ståndförbättringar i näsla försvarsbeslut. Och del är ju deras sak. Menvi inom moderata samlingspartiet har valt att även varjeår lägga fram ett alternativ. Vi framför våra förslag som ett uttryck för vårbestämda mening att den nu pågående nedrustningen kan bli utomorde.niligtriskabel, för att inle säga ödesdiger, för svenska folkets yttre säkerhet. Vårtalternativ ger en anvisning om hur nedrustningen skulle kunna avsevärt bromsasmed måttliga insatser, och det skulle i hög grad underlätta en övergång lillden nya och bättre försvarspolitik som vi hoppas skall få en godtagbar slutligutformning i nästa försvarsbeslut, alltså 1977, Sedan del nyaplaneringssystemet infördes har ordet 33 3 protokoll 1975. Försvarspolitiken,m. handlingsfrihet alltofiare hörts i försvarsdebatten. Praktiskt taget alltid gäller det då attförklara varför man avstår från att fatta beslul. Men handlingsfrihet i ordetsrätta bemärkelse kan aldrig gälla mer än starkt begränsade tidrymder; sedanmåsle man ta ställning. Och handlingsfriheten inskränks precis lika mycket avatt man underlåter all falla beslul som av att man fattar dem. Vadsom alltid måste krävas är att anslagen till försvaret ger bästa effekt. Dettaär långt ifrån alllid fallet, och ofia beror del på åtgärder som regeringenvidtar, 1972års försvarsbeslut kalkylerade med vinster av de personalinskränkningar somman ville driva fram men inte med de kostnader som var nödvändiga för allåstadkomma dessa. Trots att vid fiera tillfällen begärt det harregeringen inte ställt medel till förfogande för de erforderligarationaliseringsinvesteringarna. Detfinns en egendomlig bestämmelse i gällande försvarsbeslut som säger att omförsvarskostnadsramarna överskrids skall detta belopp dras ifrån anslaget förkommande år, och del är naturligtvis riktigt, men om medelsförbrukningenunderstiger ramen får detta tillgodoräknas ett kommande år endast - och nukommer det egendomliga - om uppgår till högst något tiotalmiljoner kronor i fråga om del militära försvaret och högst någon miljonkronor när det gäller civilförsvaret. Om alltså underskottet är större än dessabelopp är således pengarna borta för försvarets del. Nuvar det kanske inte så mycket att säga om dessa bestämmelser lidigare närförsvarets myndigheter hade friare händer och fick tillstånd att verkställa debeställningar som erfordrades. Men så är inle förhållandet längre.Penningdispositionen styrs i detalj från departementet, och regeringen begärinte från tillräckliga bemyndiganden för alt beställa av försvaretsmyndigheter inplanerade objekt. 1 och för sig är det svårt att förstå varförregeringen inte gör detta; det finns ju inget tvång att UtnyUja bemyndigandenoch tillgång på sådana skulle självfallet öka handlingsfriheten. Denförklaring som ges är alt man vill ha rörelsefrihet inför ett kommandeförsvarsbeslut. Med rörelsefrihet menar man då, som vanligt, möjligheten allnedrusta snabbare - man bekymrar sig uppenbarligen inte över att man samtidigtminskar möjligheten att avbryta nedrustningen om delta, som jag är alldelessäker på förr eller senare kommer au bli fallet, visar sig absolut nödvändigt. Regeringenshandlingssätt är svårförståeligt även från andra utgångspunkter. Ettförsvarsbeslut anger den inriktning som försvarsansträngningarna skall haunder ; i den nu gällande är det fråga . Då bör desom står bakom beslutet och som vid dess fattande ägnade mycken kraft åt atthävda att just det beslutet precis svarade mot behovet också rimligen följa detunder den korta tidsperiod del gäller. Det måste vara fel att redan innan halvatiden har gått föreslå åtgärder som innebär förändringar av beslutets innebördoch som dessutom gör planeringen svårare ochmindre effektiv. Försvarsministernoch andra socialdemokratiska försvarspolitiker har böriatförkunna en filosofi som innebär att den tekniska utvecklingen i världen nu ärså snabb och standarden så hög all vi inte kan vara med i konkurrensen. Vi harinle råd, antyder man, att ligga på en lika hög teknisk nivå som länkbaraangripare. Vi måste lägga oss lägre och satsa på enklare och mera gammalmodigaförsvarssystem, Enliglmin mening är detta just precis vad vi inte bör göra och inte får göra - inteom vi vill behålla vår alliansfrihet och vill kunna stå emot påtryckningar ochhot. Och vi behöver del inte heller. Vi svenskar har inle upplevt några störresvårigheter att följa med - och i vissa fall t, o, m, leda - den tekniskautvecklingen på det civila området. Hela vårt välstånd är ju en funktion avjust den förmågan. Detgår lika bra på det militära området. Del är bara fråga om politisk vilja, fördet går inte av sig självt. Visst fordras det uppoffringar, men sådanauppoffringar har svenska folket varit villigt att ålägga sig för attkunna förtrösta på vår förmåga att bibehålla yttre säkerhet ochsjälvständighet. Detkan inle vara godtagbart att utkräva militärtjänst av svenska ungdomar utanatt ge dem den utbildning och utrustning som ger dem förmåga all göra envärdefull insats och ger dem en chans all överleva om vår försvarsmakt skullebehöva insättas, men som framför allt minskar risken för att så skall behövaske. Och vår försvarsmakt verkar avhållande på en angripare endast om denbestår av förstklassig materiel i händerna på välutbildade och beslulsammasoldater. Dethar böriat höras röster i den allmänna debatten som hävdar att det militäraförsvaret med sina kanske av totalförsvarets kostnader är överlungl.Del vore bättre, menar man, att salsa mera på t, ex, civilförsvar ochekonomiskt försvar. Och visst är alla delar i totalförsvaret viktiga och visstbör de tillgodoses så att farliga fiaskhalsar undviks. Men del är del militäraförsvaret som är fredsbevarande och som främst ger oss styrka att motståpåtryckningar. Det kräver självfallet komplettering med ett goll skydd åtcivilbefolkningen och god folkförsörining, men de elementen kan aldrig ersättaden militära styrkan, och utan en sådan kan de själva bli ganska värdelösa. Delär verkligen inte så, som man ibland får höra förkunnat, att vi inte skulle haråd. Det har vi visst. Vi har myckel väl råd att låta försvarskostnaderna öka,när den ekonomiska och tekniska utvecklingen ökar så som sker i praktiskt tagetalla andra samhällssektorer. Medger vi en sådan ökning, så kan vi ocksåbibehålla ell lika starkt försvar som lidigare, och kostnaderna skulle ändåinte behöva öka lika mycket som bruttonationalprodukten. Belastningen påmedborgarna kan därför minska undan för undan även med en försvarspolitik sombibehåller försvarets effekt. Däremot kan vi inte få en godtagbarförsvarspolitik om kostnaderna i fast penningvärde står oförändrade ellertillätes sjunka , som de faktiskt har gjort . Försvarspolitiken,m. Nr 67 1 ett anförande i Slrömsnäsbruk för sedan sadeförsvarsministern c- 1 1 enligt tidningsreferat, all en genomfördutredning har visat att den t> & , påståendenaalt bristande priskompensation till försvaret urholkar dess effektär illa underbyggda. Utredningen visade tvärtom, hävdade han. Försvarspolitiken, att någon underkompensation icke föreligger. Hur kan försvarsministern /77, 777. säga delta? Utredningen visar inle alls någotsådant. Den visar bara att neltoprisindex troligen,långsiktigt, skulle kompensera prisstegringarna om ralionaliseringsverksamheleninte begränsas av restriktioner. Det är vad utredningen säger. Men detta ärjust vad rationaliseringsverksamheten gör. Det finns mängder av restriktionerbetingade av försvarels speciella karaktär och av direkta föreskrifter fråndepartenieniel. Det finns också åtgärder som har påtvingats försvaret och somhar motsall effekt mot rationalisering. Jag behöver bara peka påArvidsjaurförbandet, som tillkommer av regionalpolitiska skäl trots att allavar överens om att det inle var rationellt, och som dessutom enligt regeringensförslag till stor del skall finansieras inom ramen för de ordinarieförsvarsanslagen. Bara detta skulle upphäva mycket av annars tänkbararationaliseringsvinster. Vidare krävs för rationaliseringsverksamhet, som jagnyss påpekade, investeringskapital och det har ju regeringen inteveiai ställa till förfogande. Jag läste ett inlägg i försvarsdebatten, där en persongjorde gällande att det är skrämmande att del kan få göras framgångsrikpropaganda för försvaret, som då resulterar i en förstärkt försvarsvilja.Samhällsdebatten får inle, hävdade vederbörande, bestå i att skapa ett folk förförsvaret. Militärer och politiker får inte påverka människor i sådant syfle.Skribenten ansåg sig uppenbarligen själv ha rätt att söka vinna människor försin mening - och del har han naturligtvis. Men i övrigt är hans ståndpunktendast möjlig all hävda i en diktatur. Men jag tyckte ändå att inlägget varintressant. Det väckie tanken på politikers skyldighet i opinionsbildningen ochpå statsmakternas ansvar för att skapa resonans för åtgärder som de anser varanödvändiga för att tillgodose gemensamma vitala intressen. Omvi som politiska förtroendemän anser - och del gör nog de allra flesta - allsvensk säkerhet och trygghet kräver uppoffringar av svenska folket, så har viväl skyldighet alt upplysa om och förklara detta, på samma sätt som det åliggeross att förklara och försvara våra demokratiska handlingsnormer om dessa skulleifrågasättas. Ordet är fritt för alla -självklart - men det betyder inle attstatsmakterna är fria från ansvar för att söka ge åtminstone balans åt denallmänna debatten och ingripa i den, när så kan vara erforderiigt. Delär tråkigt, tycker jag, all del pressorgan som ägs av den svenskaarbetarrörelsen och som väl är dess mest spridda språkrör driver en ensidighelspropaganda mot försvaret och mot allt vad detta slår för. Där öppnasminsann inga spalter för oliktänkande, såviti jag kunnat se. Men vad som ärvärre är all det får ske utan au de som tidningen skall företräda ,, egentligen opponerar sig och tar avstånd. cialdemokraterna då ingenpolitisk vilja och kampanda när del gäller Nr 67 försvaret och dess intressen? läsle vi itidningarna att socialdemokratiska j' .iiiril 1975 parlidistriki medbetydande majoritet beslutat tillstyrka en motion till socialdemokratiskapartikongressen om väsentligt sänkta försvars- Försvarspolitiken,kostnader. Om en sådan motion skulle vinna partikongressens bifall, /77./77. kommer då regeringen all låta sig styras till att medverka vid ensådan nedrustning? Kommer försvarsministern alt göra det? Det skulle varaintressant, tycker jag, att få svar på de frågorna. 1972års försvarsbeslut var inte godtagbart. En lång rad av åtgärder har avregeringen sedan beslutet fattades vidtagits som har försvagat möjligheten alluppnå ens dess låga ambitionsnivå. Delkrävs nu vilja och beslutsamhet för att komma lill rätta med förhållandena ochåterigen skapa en godtagbar yttre säkerhet och trygghet för svenska folkel. Jag ber all få yrka bifall lill de reservationer som bär herrPeterssons i Gäddvik och mitt namn. HerrGUSTAVSSON i (s): Jag blev något förvånad över anförande, inle minsl överinledningen. Han sade där: "Just nu framförs en jubelkör i svensk pressöver alt tvingats ut ur ." Del aren jubelkör som herrVirgin - det vågar jag påstå efter att ha hört hans anförande - uppenbarligeninle deltar i. Han sade all det faktum att av del vietnamesiska folkel hartvingats lämna innebär en risk för att gränserna för intressesfärernablir mer diffusa och all därför kommer au hamna i en svårare situation. Jagfinner detta förvånande, därför alt jag trodde inle alt accepteradetankarna bakom Brezjnevdokirinen om en uppdelning av världen i intressesfärer.Sverige kan aldrig acceptera att stormakterna delar in världen iintressesfärer, au de små naiionerna blir brickor i siormaklernas spel. Vi harsom en liien nation ell renl egoisliskl intresse att hävda den lilla nationensrätt gentemot stormakterna. När vi protesterar mot krig mot ärdet inte bara uttryck för solidaritet med del kämpande vietnamesiska folket -det är också uttryck för vår uppfattning om varie nations rätt att självbestämma sin framlid utan inblandning utifrån. Det är angeläget alt understrykaatt vi som utgångspunkt för våra säkerhetspolitiska överväganden aldrig kan accepteravare sig Pentagons dominoteori eller Kremls Brezjnevdoktrin, Närdet gäller del . 'ivenska försvarets situation sade att man frän socialdemokratiskt håll menar att vi inte har råd att hålla oss med samma tekniska prestanda som länkbara angripare kan ha och all del svenska försvaret kan verka avhållande endast om det har först klassig materiel. Jag kan hålla med om det. Självfallet måste det svenska försvaret ha förstklassig materiel. Det är inte heller del som situationen handlar om, , Den handlar om avvägningen mellan en satsning 37 Nr 67 på en högteknologi inom försvaret och en satsning på materiel i större Fredaeen den mängderoch användandet av den allmänna värnpliktens princip. 25 anril 1975 '" "" ''' " högteknologisk satsning och en allmän värnplikt - - del skullemedföra kostnader som kanske t, o, m, hesiterar Försvarspolitiken, inför. Framför allt om man anser att del svenska försvaret skall vara en hela folkets angelägenhetär det då oerhört angeläget att slå vakt om den allmänna värnpliktens princip.Men del innebär å andra sidan inte att man säger nej generellt tillhögteknologiska delar inom försvaret som är viktiga och som kan vara vikliga,ulan det har vi f n. inom försvaret, och det kommer vi också att hafortsättningsvis. Men man får se upp med utvecklingen på det området. frågar vidare,om socialdemokralin inle harnågon kampanda när del gäller försvarsfrågan. Delär möjligt att vi inte har någon kampanda för den typ av försvar som föresvävarherr Virgin, men vi har en kampanda när det gällerätt slåss för ett försvar somär förankrat hos det svenska folkfiertalet. Därför tror jag också alt del ärangeläget alt man inom försvaret exempelvis noga följer med i den utvecklingsom försiggår i samhället i övrigt vad gäller t, ex, demokratiseringssträvandena,och det är jag övertygad om att man också kommer att göra. Beträffandepriskompensationssystemet skall jag bara helt kort konstatera attförsvarsutskottet gjorde ett tillkännagivande på den här punklen, därman ville ha en översyn av priskompensationssystemel, I direktiven till den nusittande försvarsutredningen satte också försvarsministern in allresultatet.av det hittillsvarande systemet skulle ses över. Dellaställningstagande har också föregåtts av ett speciellt arbete i en utredning pådessa områden. Jagkan inte underlåta att konstatera att försvaret ur synpunkten avpriskompensation ar unikt i förhållande till övriga statliga aktiviteter,Såviti jag vet är försvaret den enda statliga verksamhet som får en automatiskpriskompensation för prisstegringar. Därmed har man en betydligtmer gynnad situation än andra delar av statsförvaltningen. Dessutom, herrVirgin, finns del inga tecken som talar för att försvaret genom den beräkningav neltoprisindex som f n, sker skulle ha gjort en föriust i förhållande lillde gamla beräkningarna och kostnadsförändringarna. Problemet är bara att manfår utfallet först i efierhand och att man, när man står inför problemet,kanske inte genast kan gå in med pengarna. Denna fråga behandlas dock iförsvarsutredningen f. n. Orsaken till att jag begärt ordet varegentligen att jag ville säga några ord i en lill synes ganska bagatellartad men principiellt myckel viktig fråga. Det gäller niotionen 1187 av i , vari han kräver att tidningen skall läggas ner.