prot · FZ0972 · 1975-12-31 00:00:00 — Expropriationslagenoch förköpslagen, m. m. hushållning - hushållningmed landets resurser sä all alla blir delaktiga av dem - och slumpen. Ellerockså kan man välja mellan de kommunala och allmänna intressena, å ena sidan,och de enskilda intressena, å andra sidan. Det är de intressena som hela tidenstår emot varandra i den politiska debatten. Den profilen är speciellt tydlignär det gäller bostadsdebatten. HerrDANELL (m) kort genmäle: Till att böria med: Det sägs att planhushållningen skulle ta hänsyntill konsumenternas intressen. Vi vet att det i de länder som harplanhushållning minsann inte är konsumenternas intressen som man eftersträvarall fånga upp. Där sätter man konsumenterna i fängelse och där härjar man runtpå ett sätl som visar att man uppenbarligen inte klararatt förenaplanhushållning och demokrali. Det gör att vi, inte minst ur den synpunkten,har tagit den ställning vi har gjort när vi försöker forma vårt samhälle. Deltalas vidare om elt samhällsintresse som någonting självklart. I går hade vi enlång debatt här i kammaren där det visade sig alt regeringen uppenbarligen köröver en helt enhällig kommun i en planfråga bara därför att staten vill ha enviss verksamhel. Slaten äger 54 96 av all mark i en kommun, och regeringen hardärför makt att bestämma över marken - bortsett från sin makt som regering. Jagtycker inte att man skall tala så allmänt om samhällsintressen. Om man böriarsludera det hela noggrant finner man alt intressena är minsl sagt tudelade. Detsägs att vi bara skulle företräda vissa kapitalintressen och höginkomsttagarehär i . Det är faktiskt uppenbarligen sä att man inle klarat avsaneringsprogrammet. De människor som bor i de icke åtgärdade saneringsmognahusen ligger verkligen illa lill, och del beror på all förköpslagen skapar ensådan osäkerhet att vi inle får en tillräcklig rörelse på bostadsmarknaden. Idet läget får vi inte heller de saneringar som vi vill ha. Detfinns slora och starka kapitalinlressen, och vi har i tidningarna sett attmånga har råd att bo på . Där bor t. o. m. socialdemokratiskastatsråd, och de lycker inte alls alt det är snobbigt. Det må vara deras ensak.Jag vill dock göra fulll klart all det som vi jobbar för är en bostadspolitiksom tillgodoser flertalets intressen. Annars skulle vi exempelvis inle krävaett ökat småhusbyggande, och vi har 80 96 av svenska folkel bakom oss i denfrågan. Tillsist, herr talman, har det sagts att jag skulle föra fram en skräckvision närdet gäller markpolilik. Jag talar bara om vad LO harredovisat att man vill göra. LO vill socialisera all mark. Jag håller med omalt det är en skräckvision, men det är inte jag ulan somhar manat fram den. OskarLindkvist säger att LO har gått långt i sitt remissvar, och det som hanuttalade i övrigt gör att vi kanske skall fatta hans inlägg som ettavståndslagande från LO:s markpolilik. Jag skulle vilja ha svar på frågan omdet är på del viset. () kortgenmäle: har genom statsministern fält ett svar vad avser LO:sremissyttrande. Jag har ingen anledning att ta upp en diskussion om det nu.När man refererar ett remissvar bör man göra det korrekt. LO utgick i sittremissvar från att markövertagandet skulle ske vid ägarskifte, men det har inteframgått av inlägg. Sedanpratade om statsråd som bor på . Men det har juingenting alt göra med frågan om all öppna bostadsområdena för alla människor isamhället. Vad vi pratar om är att ordna goda bostäder till rimliga priser i engod miljö, . Att plocka ut enstaka människor som något slagsmonument över alt det gått snett tycker jag är ett egendomligt sätt altdiskutera. Vidaresäger ånyo att förköpslagen har betytt ökad långsamhet iStockholm. Sanningen är all man har en mycket ambitiös sa-neringsplan iStockholm. Det tar tid, det kostar och det krävs en samplanering för allgenomföra den. Del är många krafter som skall in i bilden. Men jag har medstatistik bevisat alt det bara är i knappt 5 96 av fallen somStockholms kommun har utnyttjat förköpsräilen. sade sedan att maninle skall skapa en planhushållning på detta område; se pade länder som harensådan -de sätter konsumenterna i fängelse! Jaghade för mig alt vi nu pratar om svensk bostadspolitik och inte om hurkriminalpolitiken fungerar i andra länder. Jag har i varje fall hållit mig tillproblemen i och till det övriga . Vi kanske kandiskutera bostadspolitiken på andra håll. Det som vi nu diskuterar och det sommoderaternas förslag innebär har såvitt jag förslår synneriigen svåraåterverkningar på svensk bostadspolitik. Här sätts väl inga konsumenter ifängelse annat än om de använder fastigheterna som spekulationsobjekl på ettolagligt sätt. Det har vi som bekant kunnat läsa åtskilligt om i dagenstidningar. Expropriationslagenoch förköpslagen, m. m. () kortgenmäle: Vad gäller Landsorganisalionens förslag har jag lalat om vad denorganisalionen eflerslrävar, och har inle på något sätt visatatt vad jag sade skulle vara ett felaktigt referat. Vad LO föreslår är ensocialisering av all mark, även tomter pä kanske 500 m som egnahemmarna harslitit ihop till. De har kanske t. o. m. byggt sill hus själva. Värdet i denmarken vill dra in genom någol som delvis är en renkonfiskation. Man vill nämligen inte att samhället skall betala vadfastigheten är värd utan bara en ersättning som ungefär motsvarartaxeringsvärdet. Detla är ett oerhört radikalt förslag, som naturligtvis börangripas i en bostads- och markpolitisk debatt, och det är därför vi har tagitupp del här. Men jag vill än en gång fråga: Tar avstånd frånLandsorganisalionens markpolilik som den framkommer i LO:s remissyttrande? vill jag sägaatt det som vi nu har diskuterat - och del var Expropriationsla-gen och förköpslagen, m. m. också meningen all detskulle dominera deballen - är förköpslagen. Uppenbarligen kan vi nu efter OskarLindkvists senaste inlägg konstatera all saneringsprogrammet i överges,och i förs den mesl dogmatiskt socialistiska bostads- ochmarkpolitiken i landet. Jag tror att dessa båda faktorer har ett helt givetsamband och att vi alltså i detta fall bör rycka undan kommunens möjligheterlill förköp av saneringsfasiigheier för att alla de fastigheter som är iprivat ägo också skall komma med i den saneringsvåg som så väl behövs. Sedanskall vi politiker se till att det blir byggt på rätt sätt, men del har viredan redskap till. Herrandre vice talmannen anmälde att anhållit alt till protokolletfå antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Hen (): I motionerna 666 och 1969 tar vi upp problem som uppstått genom läckagei förköpslagen. I motionen 1969 preciserar vi oss och talar om möjligheler altkringgå lagen genom att den inte omfattar fusion eller lillskoll till ellerutdelning eller skifte från bolag eller förening, liksom alt bolag medtillhörande fastigheter genom mer eller mindre fiktiva ägarskiften inom sammakoncern kan ställa kommunen utanför möjlighet att använda förköpslagen. Vivel att det finns en expropriationslagstiftning och att denna möjlighet alltidåterstår. Vi vel också att departementschefen är medveten om kryphålen men atthan sagt att man bör kunna tåla dem med hänsyn till den nuvarande lagensrelativa enkelhet. Ändå lar vi upp frågan i de här motionerna, och det finnsfakliskl flera skäl att göra del. Några av skälen berördes också av i hennes inlägg i kammaren . Försloch främst ser vi en väsentlig skillnad mellan förköpslagen ochexpropriationsinstrumentet. Den förra lagen har i allmänhetens ögon avpsykologiska och andra skäl en helt annan karaktär än den . Förköpslagens image-om man nu kan använda ett sådant ord -är av allmänt mera civil karaktär. Den blir därför mer tillgänglig, och dessmetod ses som hett acceptabel inom slora delar av allmänheten. Expropriation däremot,det är fult det. Den lagen har i mångas ögon en betydligt mer militantkaraktär, och kommunerna drar sig för att använda den. Del syns också istatistiken. Menom förköpslagen med dess enkelhet och mer civila karaktär urholkas intillbeskedlighet, så att man inte behöver ta hänsyn till den, därför attdet så lätt går att komma förbi den, då har vi kommil i det läget attsamhällets intressen alltmer kan komma alt överspelas. Meningen med bådalagarna är att samhällets inlressen skall beredas möjlighet all ta överprivatintresset, då det förra blir hotat av det . Dessutom har lagentrots att den varit föremål för riksdagsbehandling redan kunnatkringgås. Idecember 1975 redogjordes i för hur Wallenbergföretaget ASEAöverlät sitt dotterföretag till ett par andra företag underWallenbergs regim. Det var som vanligt i storfinansens värld en smart manöver.Om Kopparfors hade köpt enbart marken av , hade förköpslagenkunnat anlitas av kommunen, som också behövde mark och som tagit upp frågan medSurahammars Bruk om köp av råmark för kommunens behov. Därför fick Kopparforsköpa hela ,och därmed var kommunen utmanövrerad. Därefter fickSurahammars Bruk köpa tillbaka sin från börian ägda stålverks-rörelse, medanWoxnans , som också är ett , fick köpaSurahammars kraftverksrörelse. Nufungerar allt som förut inom . Man har åkt slalom genomförköpslagen och klarat sig hyggligt från skatter dessutom. Det enda som häntför övrigt i koncernen är att de inblandade företagen fungera? med formellt nyaägare. Föratt rätla till sådant här och upprätta lagens mening kan man gå i olika riktningar.Man kan naturligtvis resonera som herrar och attförköpslagen bör upphävas. Den är ju lill dels redan borta. är väl intedetta grunden för deras resonemang. Lagen är duglig i andra sammanhang - förövrigt inte obetydliga, vilket har vittnat om här och detär därför de vill ha bort den. De betraktar den som en stämpling mot den friaföretagsamheten och dess doktrin. Men så ser ju trots allt inte riksdagensmajoritet pä den. Man har menat allvar med lagen och anser all genom den skallsamhällets intressen kunna tillvaratas. Därför bör vi väl gå i en annanriktning och förstärka lagen så att dess mening kan slå igenom över helafältet. stöder sig här i kammaren på en utredning, enligt vilken majoritetenav svenska folket skulle vilja ha egna bostäder. Men då kommerju alla demänniskorna på kollisionskurs med de stora privata markägarnas intressen. Markskall de ha till sina småstugor, om de vill bygga sådana, eller sinabyggnadsföreningar, om de föredrar den formen av boende. Då blir det samhälletsom får gå in mot de privata kapitalägarnas intressen och tillgodosemarkbehoven också för de boendeformer som här åberopar. Omnu den översyn vi begär inte kan ske eller inte bör ske, som utskottet meddepartementschefen säger, därför att del stör enkelheten i den nuvarandeförköpslagen, kan utskottet då i stället tänka sig att gå i en annan riktning,exempelvis genom något institut mellan den nuvarande enkla förköpslagen, som maninle vill rucka pä, och den mer militanta exproprialionslagstiftningen? Det börju finnas fiera möjligheter, och vi motionärer stirrar oss inte blinda pånuvarande lösningar. Vi kan gott länka oss andra lösningar under förutsättningall de tjänar samhällets intressen i den mening den nuvarande lagstiftningensöker tillgodose utan att helt räcka lill. Enfråga till utskottet och i blir då: Har ni diskuterat ellertänkt över andra möjligheter än de som ligger i för- Onsdagenden 25 febmari 1976 Expropriationslagenoch .förköpslagen, m. Expropriationslagen och .förköpslagen, m. m. ändringen av förköpslageneller som redan finns i det mer militanta ex-propriationsinstitut som kanskapas? Vi är medvetna om att det kanske förflutit alltför för atttillräcklig erfarenhet skall vara tillgänglig för lagändring . Därföryrkar vi nu inte bifall till motionerna, men vi kommer att följa frågan nogaoch vi hoppas att utskottet också görså. Skulle den utveckling vi fästuppmärksamheten på fortsätta, måste vi och givetvis återkomma och dåpå ett mera allvarligt sätt gå igenom problematiken, så att samhällsintressenapå det här vitala området verkligen kan bli tillgodosedda. Med detta anförande, i vilket herrar ,Karisson i och (samtliga s) instämde, var överläggningenslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av fruOlsson i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 11mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrandre vice talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefterpä herr andre vice talmannens anmodan () ur urnan upptog den enaav dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammaren hade alltså i enlighet mednej-propositionens innehåll bifallit reservationen nr 1 av i Hölöm. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels re- servationen nr 2 av herrarWennerfors och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 11mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar Wennerfors och . Expropriationslagen och förköpslagen, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAdolfsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherrar Wennerfors och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskotlets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 4 rösiar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAdolfsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherrar Wennerfors och , och förklarades Nr 72 den förra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Onsdaeenden begäri votering upplästes och godkändes följande voteringspro- Expropriationslagenoch förköpslagen, m. m. Den som vill att kammarenbifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 5 röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för Ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemsiällan, dels reservationen nr 6 a av herrar Wennerfors och , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeJa besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 11mom. 6 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 6 a av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Propositionergavs på bifall till 1:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 8 a av herrar Wennerfors och samt 3:o) reservationen nr 8 b av i ,och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande jabesvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna för- klarades ha flertaletsmening för.sig. Sedan i begäri votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendecivilutskotlets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 7 antar reservationen nr 8 a av herrar Wennerfors och röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservalionen nr 8 b av herrStrömberg i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrStrömberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoieringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 11 mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 a av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Rätttill ersättning vid lokal trafikreglering §16 Rätt till ersättning vid lokal trafikreglering Föredrogscivilutskotlets betänkande 1975/76:12 med anledning av motion om rätt tillersättning vid lokal trafikreglering och ändrad vägsträckning. Idetta betänkande behandlades motionen 1975/76:665 av m. (m), vari hemställts att hos regeringen skulle Rätttill ersättning vid lokal trafik-reglering anhålla om bestämmelserinnebärande att myndighet som meddelade lokal trafikföreskrift eller somföranstaltade om ändrad sträckning av allmän väg skulle ta initiativ tillöverenskommelserom ersättning till sakägare som ekonomiskt drabbades av denberörda trafikändringen. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1975/76:665. Reservation hade avgivits av herrar Wennerfors (m)och () som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:665 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört om ersättning vid lokal trafikreglering. Hen (): Tillsammans med några partikamrater har jag återkommit med enmotion om rätt till ersättning vid irafikreglering och ändrad vägsträckning. Civilutskottetsbetänkande nr 12 behandlar jusl denna motion. Utskoilsmajorileien, som haryttrat sig över molionen, har åstadkommit' något av det mest kortfattade somjag under mina elva riksdagsår har sett. På två rader avstyrker man motionengenom att hänvisa till tidigare intagen ståndpunkl. Motionenbehandlar en viktig och angelägen fråga. De trafiksaneringar som sker i de mesttrafikintensiva områdena - områden som är centrum för handel och köpenskap -drabbar hårt och obarmhärtigt mänga köpmän. Kundunderiaget minskar när manavstänger gator och försvårar familjernas inköpsresor till affärerna. Mängaköpmän, för all inte säga de flesta, arbelar med knappa marginaler. På grund aven omläggning av trafiken förändras affärernas situation. Man kan helt enkeltinte driva sin affär utan tvingas lägga ner, om man nu inle går i konkurs.Delta är naturligtvis en icke acceptabel utveckling. Självfalletär jag liksom reservanterna, det vill jag ha sagl, medveten om att det bl. a.av miljöskäl är nödvändigt att vidta trafiksaneringar. På grund av den växandetrafiken blir det också alll vanligare med ira-fikomläggningar. Men altbutiksägarna själva -ensamma -skall ta konsekvenserna av dessatrafiksaneringar måste vara fel. Civilutskottethar vid frågans lidigare behandling varit inne på resonemangel attaffärsverksamhet är lika med risktagande. Men, herr talman, en trafiksaneringsom myndigheterna vidtar ingår icke i ett normalt risklagande. Därför är dethelt orimligt att irafikomläggningar i städer och tätorter skall resultera iatt många butiksägare och hantverkare ruineras. socialdemokratiska ledamöterna i utskottet icke har förståelse för dennakategori näringsidkare vet vi vid det här laget. För socialdemokrater skalldet vara stora företag som eller jätiesatsningar somStålverk 80 för att man över huvud tagel skall reagera den 25 febmari 1976 Rätt till ersättning vid lokal trafik-reglering och visa något intresse.De mindre företagen - butiksägarna och hani- Nr 72 verkarna - ärointressanta. Jagär alltså inte förvånad över socialdemokraternas ställningstagande. Vad somdäremot förvånar mig är all millenpartiernas representanter inte vill göradenna kategori näringsutövares sak till sin. Mesl förvånad är jag över vännernai . Jag vill ställa en direkl fråga lill i : Är det inteså, i , att i sin propaganda ganska hårt slår fast slår vakt om de mindre företagen? Jag lycker det är bra. Men hur kan man dåundgå att vara med om att lösa denna för många butiksägare och hantverkareviktiga fråga? Jag kan inte begripa det. Nej,man slår följe med socialdemokraterna, som menar att de som drabbas avtrafikomläggningar själva skall stå sitt kast - elt enligt mitt sätt att serätt nonchalant resonemang. Jag är, herr talman, uppriktigt besviken och ledsenöver att man inte förstår sitt ansvar när det gäller just denna kategori, somverkligen behöver hjälp. Tidigarenär Jag har fört fram denna fråga har jag trott att den så att säga skullefalla framåt. Vi brukar fä några ströröster frän annat håll. Jag hoppas att vii dag vid röstningen kommer att få erfara att ännu fler än vanligt stöder dennamotion. Jagyrkar, herr talman, med detta bifall till den till betänkandet fogadereservationen av herrar Wennerfors och . I detta anförandeinstämde (). i (c): Jag ger rätt i att det är ett mycket kortfattatbetänkande civilutskottet här har avgivit. Man kan naturiigtvis ha olika sällatt arbeta i ett utskott och olika sätt att skriva. Vi fann vid behandlingen avden här motionen att del inte fanns några nya argument i den. Vi hade hellerinte lyckats fä tag pä andra uppgifter än dem vi hade . Därför blevbetänkandet så kort. I och för sig kan man naturligtvis diskutera om man ändåskall göra så. Vi har valt att göra det. Sedan några ord om den härproblemaliken. är väl överens med mig om att kommunerna mer eller mindre ärtvingade att allt emellanåt göra trafikregleringar för att stadsmiljön skallfungera. Då är det naturiigl att många, i första hand affärsinnehavare, somfinner sin situation förändrad, känner stor tveksamhet inför hur detta nyaskall påverka dem. Det är också naturligt alt många i börian är helt negativatill den trafikreglering som måste göras. Men utskottet har liksom när dennafråga behandlades erfarit att utfallet av de utvärderingar som hargjorts inte har blivit så negativt som befarades. Beträffande t. ex. ,sommånga känner till, sägs i rapporten från generalplaneberedningen au det inieblivit någol påtagligt avbräck i den totala handelns omsättning eller i kund- Onsdagenden 25 febmari 1976 Rätttill ersättning vid lokal trafikreglering En sådanrapport måste vi i utskottet beakta när vi behandlar denna motion. Liknandeuttalanden finns också från t. ex. . Utskotlelfinner det glädjande alt på samma gäng som man har lyckats åstadkomma en bättremiljö - vilket vi får förmoda att det har blivit - har affärsmännen i storutsträckning kunnal behålla sina kunder. Med anledning av de positiva rapportersöm utskottet har fått tror Jag att tal om hur illaaffärsmännen råkar ut är litet överdrivet. Jagfinner det också väldigt svårt att förstå hur man skall kunna utforma reglerför en eventuell ersättning. Skulle denna utgå när regleringen görs? I så fallmåste man sia om hur utvecklingen blir i framliden. Eller skall ersättningenutgå , när man har sett om någon skada har uppstått?