prot · FZ0976 · 1975-12-31 00:00:00 — 1. allen utredning tillsattes med uppgift all företa en på samhällslivets alla områden omfattande översyn av inom lagstiftningen gällande ål dersgränser, som begränsade eller gav ungdomen olika rättigheter, 2. allpå grundval av resultaten av en sådan översyn förslag förelades om revision av befintliga åldersgränser i syfte alt skapa en hetlighet och en på klart formulerade principer grundad utformning av berörda åldersgränser. HenBERNDTSON (vpk): När en ung människa i vårt land skall gå igenom sina rättigheter ochskyldigheter är det klokt au ta fram papper och penna för att kunna bena uppproblemen. Det är ett virrvarr av åldergränser på olika områden. Ompersonen i fråga är kan han eller hon åtalas och ställas till ansvar förbrott, men inle förrän blir vederbörande myndig och delaktigav de flesta rättigheterna i samhället. Vid16 års ålder kan man skrivas in som värnpliktig, men först vid ålderanses man mogen att i allmänna val ta ställning till frågor som rörsamhällslivet. Redanföre jobbar många ungdomar och under ferier, men förstvid kan de bli inskrivna i allmän försäkringskassa och erhållasjukpenning. Vid16 års ålder har man också rätt att bestämma över egen inkomst, och man kan dåt. o. m. utföra övertidsarbete efter tillstånd av arbetarskydds- styrelsen, men man måstevara 18 är för all ha rätt till AGS-försäkring. F. ö. kan tjänsteman lorstefter fyllda är fä exempelvis uppsägningsfråga hänskjuten tillijänstemarknadsnämnden. Efterlång diskussion har myndighets- och rösträttsåldern , ochdärmed har de flesta rättigheter erhållits vid den åldern, men fortfarandegäller all man måste vara för att kunna ta en del avkör-korlskombinalionerna. Man måste t. o. m. vara fyllda för att ha rätttill utbildningsbidrag från AMS om man söker arbete genom arbetsförmedlingen. Vid18 års ålder blir man serverad rusdrycker på restaurang, men man måste varafyllda för all fä inköpa samma drycker från systembolaget om man villförtära dem hemma. Sårisigt är det i fråga om olika äldergränser, och det finns åtskilliga exempelutöver dem som jag här har redovisat. I många fall är bestämmelsernamotsägelsefulla och godtyckliga. Dessa förhållanden skapar naturiigtvis mängaproblem närdet gälleratt klarlägga vilka rättigheter och skyldigheter somföreligger. Imotionen 206 har kommunisterna föreslagit en ulredning meduppgift alt företa en översyn på samhällslivets alla områden av inomlagstiftningen gällande åldersgränser, som begränsar eller ger ungdomen olikarättigheter. Vi har vidare ansett all på grundval av en sådan översyn enrevision av befintliga åldersgränser bör företas i syfte alt skapa enhetlighetoch en på klart formulerade principer grundad utformning av berörda åldersgränser. borde väl ävenövriga partier kunna ställa upp på. Tyvärrär inte lagutskottet moget för att ta detla ställningstagande - trots attutskottels egen redovisning talar för en sådan översyn av åldersgränserna. Utskottetpekar på all det i lagstiftningen förekommer en rik differentiering avåldersgränserna. Detta belyser den redovisning som görs i en bilaga tillbetänkandet med önskvärd tydlighet. Utskottet hävdar au de skildaåldersgränserna bestämts först efter särskilda överväganden och attåldersgränserna inom olika områden har väsensskilda syften. Jagär inle alls säker på att detta är en riktig beskrivning. Tvärtom talar deexempel som jag här anfört för motsatsen. De olika åldersgränserna gällernämligen inte uteslutande olika områden av samhällslivet. De finns också inomsamma område. Vilkasärskilda överväganden kan exempelvis leda fram till alt man under vissaförutsättningar t. o. m. kan arbeta övertid men försl vid 18års ålder blir delaktig av visst försäkringsskydd eller kan få en uppsägningsfrågahänskjuten till ijänstemarknadsnämnden? Vilka särskilda överväganden leder framtill att man måste nå t. o. m. för att få rätt lillutbildningsbidrag från AMS om man söker arbete genom arbelsförmedlingen? Nej,skall man söka efter ett mönster i denna härva ligger det nog snarare lill såsom motionärerna hävdar, att de skiftande åldersgränserna är uttryck för enförmyndaraktig inslällning lill ungdomen. Lagutskottetär ense med motionärerna om "att man i del fortsatta lagstiftningsarbetetbör beakta önskemålet om så enhetliga åldersgränser som möjligt", menutskottet tillägger: "En samordning av åldersgränserna får dock inte bliett självändamål, utan varje åldersgräns måste bestämmas under hänsynstagandetill det syfte den avser att tjäna." Utskotlelbehöver bara dra ul konsekvenserna av silt egel resonemang för alt biträda motionsyrkandet.Om man vill eftersträva så enhetliga åldersgränser som möjligt och om man villha åldersgränser som bestämmes under hänsynstagande till de syften de skalltjäna borde man gä på linjen om översyn och revision av åldersgränserna såsomvi begärt i molionen. Den18 sidor långa bilagan till utskotlsbetänkandet om gällande åldersgränserutgör enligt utskottets egen skrivning ingen fullständig redovisning. Är maninom lagutskottet beredd att hävda att alla de redovisade åldersgränserna ärbestämda efter särskilda överväganden och att de fyller viktiga syften? Behöverman inte se över dessa och övriga bestämmelser för att uppnå slörsla möjligaenhetlighet? Detär närmast obegripligt att utskottet efter sin fylliga redovisning yrkar avslagpå vpk-motionen. reservation till ulskottsbetänkandet påpekar att de avutskotlel redovisade åldersgränserna sedda som en helhel framslår som orimligaoch motsägelsefulla. Reservanten tillstyrker bifall lill molionskravet omöversyn och revision av gällande åldersgränser, och jag ber, herr talman, altfå yrka bifall till reservationen. Underdella anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Vid riksdag väckte med bl. a. mig sommedmotionär en motion med i storl sett samma syfte som den nu föreliggandekommunisimotionen. Vi påpekade i motionen vad som påpekas i kommunisimotionenoch vad som delvis har gett uttryck för, nämligen all det är ettstort virrvarr av åldersgränser i vår nuvarande lagstiftning. Tankensom låg bakom vår motion och som också kommit fram i diskussionerna vidutskottsbehandlingen den här gängen var att åsladkomma en samordning avåldersgränser så långt det är möjligt och all därvid myndighetsåldern i ganskahög grad borde vara riktpunkt för samordningen. HerrBerndtson har gjort en fyllig exemplifiering av vilka olika åldersgränser somförekommer i' vår lagstiftning. Han har också åberopat den förteckning somlagutskottets utmärkta sekretariat har sammanställt över olika åldersgränseroch som ger en tydlig exemplifiering och på ett eftertryckligt sätl ävenunderstryker vad som framhållits dels i vär motion, dels i den kommunistiskamolionen i är. Menom man studerar förteckningen litet närmare finner man att det inle är såenkell att få lill stånd en samordning av åldersgränserna. åldersgränser är utantvivel satta efter övervägande om att de skall vara lämpliga just i delsammanhang som de förekommer, och i de flesia fall tror jag all åldersgränsernaär motiverade av de speciella förhållanden som råder inom de områden som deolika lagarna berör. Reservantensäger i sin reservation - och underströk ungefär detsamma - altde motsägelsefulla åldersgränserna måste ses som elt uttryck för enförmyndaraktig inställning. Jag lycker att det är en ganska stor överdrift attpåstå att en förmyndaraktig inställning ligger bakom lag-siiftningsiankarna ide här olika fallen. Jag vågar utan att säga någonling generellt påstå attåldersgränserna mänga gånger är satta för alt skydda barn och ungdom i vissasituationer. Vadjag här har framhållit ger inte ullryck för annat än att det fonfarande finnsen rad områden där en samordning av åldersgränserna borde kunna ske och där ensådan också framstår som lämplig och ändamålsenlig. För några av de fall somherr nämnde kan jag understryka att det behövs en samordning och attden också förefaller vara ändamålsenlig. Lagutskottetunderstryker därför lika väl som 1973 att önskemålet om så enhetligaåldersgränser som möjligt bör beaktas i det fortsatta lagstiftningsarbetet.Del ankommer således främst på oss, såsom varande den lagstiftandeförsamlingen, all se till att vi i det fortsalla lagstiftningsarbetet larhänsyn till dessa synpunkter och därmed får till stånd en mera enhelligutformning av åldersgränserna. Rentpersonligt vill jag säga att vi bör sikta pä all de enhetliga åldersgränsernaså långt del är möjligt rör sig omkring myndighetsåldern. Jagtror alt det skulle vara en ganska hopplös uppgift för en utredning auöverblicka hela del vida fält som framgår av den förteckning som finns bifogadtill lagutskottets betänkande och därefter komma fram med ett förslag om huråldersgränserna skall sällas pä alla olika områden. Det är med hänsyn härtillangeläget au instämmer i lagutskottets uttalande om att dennaenhetlighet bör försöka åstadkommas. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till hemställan i lagutskottetsbetänkande nr 9. Hen (vpk): I flera avseenden understryker behovet av en översyninom del här området, och kvar slår den bristande konsekvensen i lagutskottetshandlande i och med att man inte vill ge sig i kast med att se över hela dennafråga. Jaghar observerat att utskottet refererar till sig självt och omialar alt man år1973 anförde "all del skulle vara förenat med belydande svårigheler attinom en utredning erhålla fackkunskap på alla de områden som en allmän översynav åldersgränserna skulle komma alt omspänna". Detla hade också Götahovrätt anfört i sitt remissvar. Mendelta vill jag ändå, herr lalman, hänföra till de obotfärdigas förhinder. Jagtror inle att det är så svårt att få en samlad bild av vad som behöver göras.Jag kan försäkra alt enbart det poliliska ungdomsförbund som jag själv känner till väl.Kommunistisk ungdom, skulle kunna meddela belydande kunskaper om åldersgränsernaseffekt på olika områden för ungdomens vidkommande. Jagär övertygad om att också andra ungdomsorganisationer har följt frågan och kange betydelsefulla bidrag liksom även människor som arbetar inom olika områden.Jag är också övertygad om att den sakkunskap och expertis som behövs finns atttillgå. Utskottetmenar all olika åldersgränser ibland motiveras med hänsynstagande lill denålder då barn normall nått en viss psykologisk utveckling. Det påslåendet villjag inle heller godta ulan vidare. Alt man både kan och måste skaffa sigmilitär utbildning, utbildning i alt döda, t. o. m. tidigare än man kommer iåtnjutande av vissa rättigheter inom arbetslivet kan inte förklaras med denpsykologiska utvecklingsnivån. Jag tror att det brister i del avseendet iutskottets eget resonemang. HerrHammarberg vill inte godta att det är diskriminering och förmyn-darattilyd motungdomen. Jag tror ungdomen själv upplever situalionen på del sättet. Del finnsen rad områden där man måste undanröja sådana begränsningar för ungdomensvidkommande. Vi har i en vpk-motion, som kommer alt behandlas i ett annatsammanhang, tagit upp diskriminering av ungdomen på arbetsmarknaden. Här gällerockså gränser för lönesättning som inte är sakligt motiverade och som har endiskriminerande effekt. Jagtror all del är angeläget att vi på alla samhällslivets områden undanröjergränsdragningar som placerar vissa människor, i det här fallet ungdomen, i ensämre ställning än andra. Del måste vara utgångspunkten för diskussionerna äveni det här fallet. Låtmig, herr lalman, illustrera den situation ungdomen befinner sig i med althänvisa lill en intervju i arbetartidningen , senaste numret, där ettungt par beskriver sin situation. Han är värnpliktig och hon studerande, "Elisabetär och för ung för alt fä studielån. För studier på gymnasienivå måsteman vara för att beviljas lån, - När vi ansökte om bidrag från familjebidragsnämndensom har hand om värnpliktigas bidrag, redovisade vi våra inkomster och påpekadeatt bara har sina och all hon inle kan fä län.Men dom svarade ändå, att 'i rimlighetens namn anser vi all hon ska belalahalva hyran'. Men vad ska hon betala med? - Vi är portade överallt. Vi kan inte fäsocialbidrag, därför att studerar, vi kan inte få bidrag fränfamiljebidragsnämnden, därför att vi inte är gifta, vi kan inle få studielåndärför att är för ung .,, - Det känns så snett," Hurlänge skall man hålla på att behandla ungdomar pä detta diskriminerande sättpä olika områden i samhället? Hen (): säger att ungdomen upplever det som enförmyndarmentalitet från lagsliftarnas sida. Det kan vara en sak, men vad jag sade var alt jaginte trodde att det verkligen var ett uttryck för någon speciellförmyndarmentalitet hos lagstiftarna när dessa åldersgränser införts. Man hargjort det efter överväganden och sagt sig att det i del speciella fallet kanvara nödvändigt med en viss åldersgräns som skydd för barn eller ungdom. Sedansäger att konsekvensen väl hade bjudit att utskottet hade gjorten översyn. Jag försökte i mitt första inlägg säga att den utredning som skullegöra den översynen skulle få ett nästan omöjligt Jobb, Jag skall inte tröttamed att ge alla rubrikerna i den här långa redogörelsen, men det finnsanledning erinra om att man skulle behöva gå in på det familjerältsliga området,körkortsfrågan, , studiemedelsförordningen osv, osv. Var få tag ide människor som verkligen behärskar alla dessa områden och som kan säga att enviss åldersgräns är den riktiga och att den bör vara lika för alla? Det ärinför detla som vi i utskottet har hesiterat när tanken på en översynframförts. Sedankan del låla som om vi har en mängd olika gränser. Det finns olika gränser, menell studium av den här förteckningen visar också att 18-årsgränsen har slagitigenom i mycket hög grad i lagstiftningsarbetet på olika områden. sida vill vi därför understryka att det förenhelligande som redanskett bör fortsätta, och att vi bör ge akt på detta i vårt fortsattalagstiftningsarbete. Hen (vpk): Ungdomens upplevelser av detla virrvarr pä lagstiftnings-området är Jurätt naturiiga. Innan man svarar på om dessa skiftande och inbördesmotsägelsefulla åldersgränser är motiverade eller inte, bör man väl göra enöversyn som vi i motionen har begäri. Den översynen får också ge svar pä om detär möjligt att finna en för alla områden lika åldersgräns eller om någotundantag måste finnas under speciella betingelser. Men har vi en enorm floraav olika åldersgränser. Jag är övertygad om alt den rikhaltiga flora avbestämmelser som finns icke är motiverad. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärivotering uppläsies och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 9röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av , Meddelandeom ändrad tid fÖr sammanträdet Värnpliktigasinflytande på de milhära förbanden Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: §9 Meddelande om ändrad tid för sammanträdet HenANDRE VICE TALMANNEN: Medhänsyn till att flera interpellationssvar lämnas vid kammarens tar nämnda sammanträde sin början redan kl, 11,00, 1975/76:20 med anledning av motion omfritidsverksamheten vid militära förband 1975/76:21 med anledning av motion om värnpliktigstjänstledighet i samband med egel barns födelse Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §11 Värnpliktigas inflytande på de militära förbanden belänkande 1975/76:22 med anledning av motion om ålgärderför att öka de värnpliktigas inflytande på de militära förbanden. Idelta betänkande behandlades motionen 1975/76:264 av (vpk) och fruRyding (vpk), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla om förslag i syfte 1, all sådan ändring vidtogs i gällande lagstiftning,alt de värnplikliga garanterades räll all ulan begränsning kunna uurycka sig ilal och skrift saml all inom förläggningarna på friliden ordna poliliska, fackligaoch andra möien, 2, all rätt tillerkändes poliliska och fackligaorganisationer alt på molsvarande sätt verka inom förläggningarna och öppetframträda genom mölen, lill vilka inga hinder för dellagande fick resas, 3, all de värnplikliga lillerkändes lagfäsi räll ausom motpart i förhållande till förbandsledningar och försvarsdepartemenlelsammanslutna sig i frivilliga intresseorganisationer med förhandlingsrätt iintressefrågor. Ulskotiethemställde att skulle avslå motionen 1975/76:264, Nr 76 (vpk): Vänsterpartietkommunisierna har på nytt rest kravei på fullständiga demokratiska fri- ochrättigheter för de värnpliktiga. Sammanfattningsvis innebär det rätt för devärnpliktiga att bilda intresseorganisationer som ges förhandlingsrättbeiräffande de värnpliktigas intressefrågor. Vidare rätt för de värnpliktigaalt öppet bedriva facklig och polilisk verksamhel inom föriäggningarna - rättatt anordna fackliga och politiska möten på förbanden. Fackliga organisationeroch politiska partier måste få rätt att anordna mölen inom föriäggningarna. Vibetraktar del som en stor orättvisa alt de värnpliktiga i hög grad undanhållsfacklig och politisk informalion. Enligt vår bestämda mening är det hög tid allge de värnpliktiga samma demokratiska fri- och rättigheter som samhälletsövriga medborgare. Försvarsutskottethar i är avslagit motionskraven. Man anser att det inle allsär så illa ställt inom det svenska försvaret beträffande demokratifrågorna sommotionärerna, dvs, vårt parti, gjort gällande. Förekomsten av samråd och enåriigen återkommande värnpliktskonferens skulle enligt utskottet vara eltuttryck för allvarliga strävanden all ge de värnpliktiga ett reelltmedinfiytande på den egna verksamheten. Så säger utskottet. Vänsterpartietkommunisterna delar inte försvarsutskottets uppfattning att samrådsförfarandetpå förbanden och sammankallandet av värn-plikiskonferens skulle halett till ökat inflytande på den egna verksamheten för de värnpliktigas del.Samråden fungerar på ungefär samma sätt som företagsnämnderna i arbetslivet.Man får lov alt prata och föra fram synpunkter, men det slutgiltiga ställningstagandet,bestämmandet, ligger ändå hos förbandsledningen och i de flesta fallen hosförbandschefen. Beträffande förelagsnämnderna i arbetslivet gäller sammaprinciper. Värnpliktsriksdagenfungerar på samma sätt. Man får diskutera de värnpliktigas problem ochintressefrågor, men någon reell möjlighet alt förverkliga de krav påförbättringar som man kommer fram till har inte de värnpliktiga. Del blirsåledes bara ett diskussionsforum - ingeniing annat. Dekrav som vi i motionen 264 har rest har ett massivt stöd bland de värnpliktiga.Det framgår klart av de krav som de värnpliktiga reser och som de aktivtarbelar för på förbanden. ledamöter har naturligtvisuppfattningen att man allvarligt strävar efter all ge de värnplikliga ettreellt medinflytande, men den uppfattningen har inte gått hem hos de flestaofficerare i del svenska försvaret. Desom driver de värnpliktigas intressefrågor och skapar aktiviteter på förbandenrunt dessa krav drabbas ofla av bestraffningar i form av disciplinära ålgärderav olika slag. Här har officerarna slora möjligheter att använda sig avmaktmedel efter eget goitfinnande. Värnpliktigasinflytande på de militära förbanden Värnpliktigasinflytande på de militära förbanden som tillämpas inom detmilitära ger nämligen stort utrymme för godtycke. Det tillgodoser uteslutanderegementsledningens inlressen. system är hell jämförbart med det somtillämpas på fängelserna i vårt land. GöranElwin - docent i straffrätt vid universilel - säger följande omrättssystemet i del militära: 1del militära bryter man mot fyra av den civila rättvisans huvudprinciper.Öppenhet. - Insyn från allmänheten vid förhandlingar. - Krav på oavhängighet, -Kontrollprincipen. Idet militära systemet är heller inte klart utformat vad laglydnadsbrotteninnebär. Lagreglerna är så vaga att man kan använda dem för ingripande motmisshagliga personer. Det finns flera bevis pä att man använt dessa motpersoner som verkat aktivt inom det militära. Docent jämför dessabestämmelser med haschlagstiftningen i . Hansäger: "Man låter de flesta gå fria men använder haschparagraferna för attsätta åt misshagliga individer." Dethär militära rättssystemet - om man nu skall kalla det så - har angripits avmånga, inte minsl av de värnplikliga själva, men också av andra. Advokater haruttryckt sin förvåning över att man verkligen har stannat vid ett såålderdomligt rättsförfarande som det som gäller inom det militära. "1det militära systemet är inte bara polis och åklagare samma person utan lillråga på allt domaren. Det är ju faktiskt den som brottet begåtts mot som sitteroch dömer." Vidare säger : "Den värnpliktige har aldrig någonchans till prövning innan straffet går i verkställighet. Del västeriändskarättssystemet förutsätter en sådan chans." Detvästeriändska rättssystemet bygger på att polismyndighet, åklagare och domstolhålls isär. Inom det militära är det en och samma myndighet. Enligt vår meningär detta helt otillfredsställande. Förall fä en ändring till slånd måste de värnplikliga själva få ett avgörandeinflytande på sin egen situation. Man kan inte i längden uteslänga demokratinfrän förbanden. De värnpliktiga måste tillerkännas samma demokratiska fri- ochrättigheter som gäller i samhället i övrigt. Det kan endasl ske genom att detillerkänns rätten till facklig organisering. Deras intresseorganisation måstefä en reell förhandlingsrätt. Det måste bli ett stopp på disciplinära ålgärdermot dem på förbanden som aktivt förelräder de värnpliktiga och driver derasintressefrågor. De värnpliktiga måste fä rätt att pä förbanden bedriva fackligoch politisk agitation utan inskränkning. Avsaknaden av dessa elementärarättigheter är rent diskriminerande. Ett bifall till vår motion 264 står helti överensstämmelse med de värnpliktigas väl dokumenterade krav pä demokratiskafri- och rättigheter. Med hänvisning till del anförda och till vad som sägs i vär motionyrkar jag bifall till densamma. Hen i Gäddvik(m): betänkande nr 22, vari yrkas avslag påvänsterpartiets kommunisternas motion 264, är enhälligt, I molionen påstås bl,a, att del råder total avsaknad av demokraliska fri- och rättigheter på demilitära förbanden. har här spunnit pä samma tema, Allasom över huvud taget är intresserade av de värnpliktigas utbildning vet attdetta påstående inte är sant, Pä del värnpliktssociala området sker en snabbutveckling. En anpassning av den militära verksamheten till civila normereftersträvas. Samverkan och medinflyiandet syftar till en aktiv gemensam insatsav såväl anställda som värnpliktiga. Dennautveckling borde leda lill ökad tillfredsställelse under utbildningsarbetetoch till ökad motivation hos anställda och värnplikliga. Men vi måste kommaihåg alt om den militära utbildningen skall ha någon mening, måste såvälvärnpliktiga som befäl väl uppfylla de krav som deras uppgifter i krig innebär.Anpassningen till civila normer, samverkan och medinflytande måste kombinerasmed ell krav på effektivitet och realism. Försvarsutskottetsledamöter har fortlöpande kontakt med de värnpliktigas utbildning genom besökpå militära förband och även genom samtal med företrädare för de värnpliktigaoch de känner väl de värnpliktigas miljö. visar i denna debattånyo att de svenska kommunisternas intresse för det svenska försvaret främstkommer till uttryck när det gäller att understödja missnöjesyttringar ochklandra dem som är verksamma inom del svenska försvaret. Jagskulle vilja ställa en fråga till : Hur vill för mig och kammaren alt kommunisterna i länder, där kommunisterna äri minoritet, praktiskt tagel alllid understödjer missnöjesyttringar motförsvaret och misstänkliggör inom försvaret verksamma medan något liknande intesynes förekomma i de länder där kommunisterna är i majoritet? Sådant förvånarmånga med mig.