prot · FZ09120 · 1975-12-31 00:00:00 — Föredrogs socialutskottets betänkande 1975/76:42med anledning av moiioner om vissa medicinska specialiteter m. m. Idella belänkande behandlades moiionerna 1975/76:218 av herrBörjesson i m. fl. (c), 1975/76:269av m. fl. (fp), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 2 c)hemställts all hos regeringen begärde förslag lill ökad utbildning avläkare i reumalologi, 1975/76:312av m. fi. (c, m, fp) såvitt nu var i fråga (yrkandet 1), 1975/76:479 av herrTuresson (m), 1975/76:1252 av hertHjorth m. fl. (s) och 1975/76:2096av fröken m. fl. (c), vari hemslällls all beslutade attreumatologi prioriterades vid fördelningen av s. k. FV-block. 1. beträffande ögonsjukvården attriksdagen skulle avslå moiionen 1975/76:218, 2. beträffande ökad utbildning avreumalologer m, m. att skulle avslå moiionen 1975/76:269 (yrkandet 2c) och moiionen 1975/76:2096, 3. belräffande ulbyggnad av denyrkesmedicinska verksamheten atl skulle avslå motionen 1975/76:312(yrkandet 1) saml motionerna 1975/76:479 och 1975/76:1252. Ökadutbildning av reumatologer, m. m. beträffande ökadutbildning av reumalologer m. m. av () somansell att utskottet under 2 bort hemslälla attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:269 (yrkandet 2 c) och med anledningav moiionen 1975/76:2096 hos regeringen begärde förslag lill ökad utbildning avläkare i reumatologi. HertROMANUS (fp): Jag får be kammarens ledamöter om ursäkt för alt jag faktiskt intetänker hälla del anförande om reumatikervården som frågans vikt är värd. Detlaberor sannerligen inte på någon ringaktning av detta problem utan enbart på alttimmen är sen och att jag redan tagit en stor del av kammarens tid i anspråk . Jagber bara all fä erinra om att reumatism faktiskt är den största folksjukdomen iSverige. Enligt tillgänglig statistik utgör enbart ledgångs-reumatikernaungefär 225 000 personer. Ungefär 50 000 reumatiker är invalidiserade i olikagrader, och över 30 000 behöver sjukhusvård. 400-500 barn skulle behövaspecialistvård, och 125 nya fall av reumatism hos barn registreras . Avde medel som är tillgängliga för medicinsk forskning satsas inte mer än 2 96 påreumalologi, medan sjukhuskostnaderna för enbart reumatisk artrit för 1968uppskattades lill 300 milj. kr. Man bedömer minimibehovet avspecialistkompelenta reumatologer lill ungefär 150, och det finns 30. Dessafakta, herr talman, torde visa behovet av en ökad utbildning av reumalologer.Jag kan i sammanhanget nämna att jag har talat med många reumatiskt sjuka, ochde betonar just all det föreligger ett behov av specialistvård. De som arbetarinom den allmänna sjukvården har nämligen inle den kunskap som behövs för attla hand om reumatiskt sjuka, ulan dessa blir ofta utsatta för en behandling somfaktiskt är smärtsam, och detta är naturiiglvis inte lillfredssiällande. Med detta ber jag all få yrka bifall tillreservalionen till socialutskottets betänkande. Hert i (s); Jag delar uppfallning atl reumatismen Avgifterna1 postverkets tidningsrörelse m. m. år en folksjukdom avallvarligt slag. Med hänvisning till vad utskottet har skrivit om hur vi harbedömt läget vill också jag understryka atl det behövs en ökad utbildning avläkare på delta område. Med detla yrkar jag bifall lill utskottels förslag. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservalionen av herrRomanus, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialulskotlels hemställan i betänkandet nr 42mom. 2 röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallilreservalionen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalei av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dä herrRomanus begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resullat: 1975/76:46 med anledningav proposilionen 1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för budgetaret 1975/76 såviu avser ' Kammaren biföll vad ulskollel i delta belänkande hemställt. § 17 Avgifterna ipostverkets tidningsrörelse m. m. belänkande 1975/76:22 med anledning av proposilionen1975/76:127 om avgifterna i postverkets lidningsrörelse m. m. jämle moiioner. Ipropositionen 1975/76:127 hade regeringen (kommunikalionsdepar-lemenlel) föreslagilriksdagen all 1. godkänna de grunder lill taxa ipostverkels lidningsrörelse som i propositionen förordats, 2. besluta om en femtonårigavvecklingsperiod av den bristande sär-kostnadstäckningen i postverketstidningsrörelse på del sätt som i proposilionen förordats, 3. till Ersättning till postverketför tidningsdisiribulion för /77 under sjätte huvudlileln anvisaell anslag av . Avgifterna1 postverkets lidningsrörelse m. m. Belräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föresläs atl avgiftssystemet i postverkels tidningsrörelseutformas i enlighet med den överenskommelse som träffats mellan postverket ochtidningsutgivarna inom ramen tidningstaxe-utredning.Överenskommelsen förutsätter även att underskottet i tidningsrörelsen skallavvecklas. Detta avses ske genom en successiv höjning av lidningsavgifterna.Efter 15 år skall avgifterna läcka tidningsrörelsens särkostnader. Avgifternai tidningsrörelsen skall liksom hitlills fastställas av regeringen efterförhandlingar mellan postverket och företrädare för tidningsutgivarna. Slutligenföresläs atl postverket erhåller ell anslag över statsbudgeten för läckande avsärkostnader i lidningsrörelsen. För budgelärel 1976/77 föreslås anslaget ulgämed 90 milj. Idetta sammanhang hade behandlats moiionerna 1975/76:2295av herrar i (s) och Ulander (s), 1975/76:2296av herrar Åsling (c) och (), vari hemslällls all vidbehandlingen av proposilionen 1975/76:127 beslutade all åter pröva frågan omnivån på posiverkds lidningsiaxa innan sär-koslnadsläckningen inom poslenslidningsrörelse tilläts översliga 75 96, samt 1975/76:2357 av m. fl. (vpk), variföreslagits all beslutade atl avslå regeringens proposition1975/76:127 om avgifterna i postverkets tidningsrörelse. 1.all med anledning av proposilionen 1975/76:127 och motionen1975/76:2296 samt med avslag pä moiionen 1975/76:2357, sistnämnda molionsåviii nu var i fråga, som sin mening gav regeringen till känna vad ulskoneianfört beträffande a) de grunder till laxd iposiverkets lidningsrörelse som i proposilionen förordals, b) den avvecklingsperiod i frågaom brisiande särkosinadsläckning i postverkets lidningsrörelse, som iproposilionen förordals. Avgifterna1 postverkets tidningsrörelse m. m. 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på moiionen 1975/76:2357, såvitt nu var ifråga, lill Ersättning lill postverket för tidningsdisiribulion för budgetåret1976/77 under sjätte huvudtiteln anvisade ell anslag av , 3. alt moiionen 1975/76:2295 ejföranledde någon särskild åtgärd frän sida. Reservation hade avgivits av iKristinehamn (vpk) som ansett alt utskottet under 1 och 2 bort hemställa 1. all skulle a. medbifall lill moiionen 1975/76:2357, såviii nu var i fråga, avslå propositionen 1975/76:127 beträffande grunderna till taxa i postverkets tidningsrörelse saml en 15-årig avvecklingsperiod i fråga om brisiande särkosinadsläckning i postverkets tidningsrörelse, b. avslå motionen1975/76:2296, 2. allriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2357, såviii nu var i fråga, skulle avslå proposilionen 1975/76:127 i vad avsäg förslag till medelsanvisning. Hert LÖVENBORG (vpk): Postverkels tidningshantering är ingen lilen rörelse. Om man bläddrar ibeiänkandei års tidningstaxeulredning finner man att postendistribuerar 600 tidningar med en sammanlagd upplaga på 563 828 000 exemplar.Varie svensk får en eller fiera tidningar lill sin boslad genom poslensförsorg. Del är alllsä en synnerligen viktig aktivitet vi nu behandlar. Avproposilionen framgår också alt den postdistribuerade tidnings-volymen under desenaste åren har undergått vissa förändringar. En påtaglig minskning har skettnär det gäller dagspressen. Medan anlalet postdistribuerade tidningar 1969 var265 miljoner hade antalet är-1972 gått ner lill 213 miljoner. Del är enminskning med . Delär självklarl atl den här minskningen har fiera orsaker. Dels har ålskilligatidningsföretag själva lagit hand om distributionen, dels har tidningsföretageni växande ulsiräckning övergått lill sådana distributionsförelag som ienlighet med beslul ombesörjer s. k. samdistribution och förmedlars. Så är ju exempelvis fallet i mill eget län. Mankan självfallet inte bortse ifrån all postverkets ideliga höjningar avlidningslaxan också måsle ha påverkat del bortfall i tidningsrörelsen som manpekar på i den här proposilionen. Man har alllså funnil andra och billigareformer. Del konstaterar ocksåproposilionsskrivarna, som säger: "Enannan anledning lill alt tidningsföretagen delvis övergäll lill andradistributionsformer var de olägenheter som var en följd av konstruktionen avtaxan i postverkets tidningsrörelse. i fråga om transporternamellan olika orter. Den del av avgiften som hänförde sig lill självautdelningen var dock enhetlig för hela landet. Den härav betingade prisnivån itätorterna samt avsaknaden av möjligheter atl i särskilda fall la avmarknadsförhållandena betingade hänsyn i prissättningen hade lett lill bortfallav främst dagspressdistribution i tätorterna. Distributionen pä landsbygdenhade postverket i stort kunnai behålla. Tidningsföretagen hade för dennadistribution inte kunnai finna billigare distributionsallernativ." Detär just del. Många tidningar har alltså inget val när det gällerdistributionen. som vi framhåller, sä all nuvarande distribulions-företagär inriktade på tätortsbebyggelse. I övrigt måste alltså tidningarna hålla siglill posten, hur myckel lidningslaxan än höjs. Iulredningen såväl som i proposilionen talas del om målsättningen all gepostverket täckning förde totala särkostnaderna i tidningsrörelsen. ISOU-bdänkandet 1975:80 heter det också atl utredningen har satt som sill målatt "åstadkomma denna särkosinadsläckning genom avgiftshöjningar".Det är också regeringen överens om liksom utskotld. Tidnings-distributionenskall alllså gä ihop, den skall bära sig. Postverkethar formulerat sin ekonomiska målsättning på följande sätt som framgår avbetänkandet Postens roll i lidningsdislribulionen: "Delekonomiska målet att verket med sina intäkter skall läcka sina kostnader ochdessuiom lämna en tillfredsställande avkastning på del satsade statskapitalethar länge varit vägledande för såväl postverket som andra affärsverk och tordehelt kunna överensstämma med statsmakternas intentioner. Blandannat föran kunna uppfylla della avkastningskrav har postverket i sill förslagtill mål och politik för verket ställt upp följande riktlinjer förprispoliliken." Enriktlinje för prispolitiken skall vara all varie rörelsegren åtminstone på siktläcker sina särkostnader och lämnar dt skäligt bidrag till täckandel av degemensamma kostnaderna. förefaller ändå alt vara någol osäkert på sitt eget resonemang, somrefereras i betänkandet på s. 47 och 48. Del heter där försiktigtvis: "Detlorde inte finnas någol ullalande från statsmakternas sida som direki anger altkostnadstäckning skall eftersträvas för varje rörelsegren i postverket.Prispoliliken kan dock sägas ha slöd i praxis." Detlamed au vissa delar av den slalliga samhällsservicen skall "bära sina egnakostnader" är ju ell resonemang som har mötts av en förintande kritik. Såär inle minsl fälld med en annan iransporiseklor, nämligen järnvägstrafiken,där del ju inle alls framstår som någon självklarhet atl den skall "bärasina egna kostnader". Varför skall då en viss, sam-hällsnödvändig gren avpostverkets akliviiel bära sig? Visserligen skall detta inte ske på en gång.Det är meningen alt statsmakterna under en övergångslid på 15 är skall anslåmedel för under-skoiieis läckande, men också alt delta underskott under sammalid skall Avgifternai postverkets tidningsrörelse m. m. Avgifterna1 -postverkets tidningsrörelse m. m. tas in genom upprepade höjningargenom lidningslaxan. Viaccepterar inle det resonemangei. lika litet som vi gör del när det handlar omSJ:s underskott. Vi framhåller i vår motion alt även om höjningarna genomförssuccessivi under , så är principen lika käpp-räll åt skogen. Vinslbegreppoch kostnadstäckning skall inte vara del vägledande resonemanget när det gällerverksamheter som är nyttiga och nödvändiga för människorna. Fördet blir ju alltid så all sist och slutligen drabbar avgiftshöjningarnakonsumenterna. De tas igen genom att tidningarna tvingas höja sinaprenumeralionsavgifter. innebär i sin lur att människor måsleavstå frän att hälla sig med tidningar därför all de inte anser sig ha råd. Delkan ju inte vara tillfredsslällande. Alla bör ha räll lill nyheter,samhällsinformation, politisk deball, kultur osv. Slutligen:Minskar tidningarnas upplagor därför all folk inle har råd atl prenumerera, säinnebär del i sin tur all många lidningar kommer atl fä del ännu svårare. Kontentanav resonemanget är alllså alt förslagel, som pä sikl innebär ytterligareprishöjningar på dagstidningar och tidskrifter, står i strid mol denövergripande statliga presspolitiken. Man ger med en hand och lar tillbaka medden andra. Enrad remissinstanser tycker precis som vi. De refereras i all korthet ipropositionen pä s. 12. Där ser vi atl "menaratt det statliga presstödet syfiar lill all förbäiira villkoren för de meslutsatta lidningarna sä all yllerligare nedläggningar kan undvikas. Mot bakgrundhärav och med beaktande av atl man från slalligl håll i uttalanden ochutredningar framhållit betydelsen för samhällsdebatten av en vital ochvarierande press, finner förbundet del föga konsekvenl alt 1974 årstidningstaxeulredning framlägger förslag som försämrar villkoren förtidningsutgivningen." Och detta är ju samma förslag. Tidningsulgivareföreningenframhåller alt lidningarna kommer atl tvingas vidla besparingsåtgärder såsomminskad ulgivningsfrekvens, minskal format eller minskat sidanlal som en följdav höjningen. Den föreslagna höjningen av taxan kommer - även om den skersuccessivi -all leda lill all många publikalioner måsleupphöra med sin ulgivning, säger . Vihar yrkat avslag på proposilionen därför alt vi finner dess principiellaresonemang vara felaktigt och därför atl systemet kommer au få negaiivakonsekvenser för såväl tidningsföretag som enskilda. Självfallet förutsättervi all om vår reservalion förhoppningsvis vinner gehör hos kammaren skall ellnyll förslag läggas fram, med en annan principiell grundlinje. Jag yrkar bifall lillreservalionen av i Krislinehamn. Hert iGöleborg (fp): måsle ha skrivii sill anförande samiidigl som moiionenfrån vpk avlämnades och innan ulskotiel hade behandlal Del ärförbluffande atl verkar hell okunnig om vad utskottet säger isill betänkande, och därför finns del kanske anledning alt någol upplysa herrLövenborg om delta. Utskottsbetänkandeibygger ju liksom proposilionen på ell avtal mellan Tidningsulgivareföreningenoch postverket, och i della avtal sägs atl del f n. är ett underskoll förpostverket på tidningsrörelsen med ungefär 30 96 när det gäller täckning av delolala särkostnaderna. och tidningsutgivarna har kommit överens omatt inhämta det genom atl öka avgifterna per årav della underskoll. skall tidningarna alllså betala hela dentotala särkoslnaden. Utskottethar för sin del inte ansett sig kunna underkänna del avtal som har träffalsmellan tidningsutgivarna och postverket. Sä långl är alllså riklig. Men del har ju också lämnais moiioner där man säger, altdel blir nog mycket svårl för tidningsutgivarna alt kunna bära den kraftigaökning av taxorna som kommer atl ske. Del är inte bara fråga om att inhämta detunderskott som f n. finns med 2 96 av underskottet under , ulan härfinns också slora kostnadsökningar för lidningsdislribulionen som förelagenbetalar. Motdenna bakgrund framhålls i en motion all när man kommer upp lill 75 96 läckningav särkostnaderna skall man inte behöva betala mera. Bakom detta ligger ellresonemang av ungefär följande slag: Atl räkna särkostnader ger inte någotsäkert mått på vad lidningsrörelsen verkligen koslar postverket. Om vi gör deltankeexperimentet atl postverket skulle sluta atl distribuera tidningar överhuvud tagel, skulle man då spara in hela särkostnadsbeloppd? Säkerligen inle.Man har i slällel uppskattat bortfallskoslnaden - det är den besparing somposiverkei skulle göra om postverket slutade atl över huvud laget distribueratidningar - lill ungefär 75 96 av de totala särkostnaderna. Ulskoltethar inle anselt sig kunna biträda den motionen utan vidare. Men ulskollel säger- och här kommer del vikliga och del som lolall förbisåg - allregeringen efter en ireårsperiod bör åler-komma lill och redovisa"erfarenheterna av laxesyslemeis verkningar med avseende främsi pålidningarnas dislribulionskosinader". Efter , då man harnätt en ungefär 75-procenlig läckning av särkoslnaderna. bör motionernassynpunkier las upp lill prövning. Alllsä: i Slällel för de som avtaletförutser föreslår utskotld alt säger, alt skallriksdagen fä en redovisning av hur detta system verkar. Visar det sig då altkostnaderna blir för höga för tidningarna och all della kan äventyra vissatidningars existens, så bör la hela frågan under omrpövning. Del kanalllså hända att får ett förslag som innebär atl denutveckling som förulsells i avtalet avbryts. 1 så fall kommer det att bli tillglädje för pressen. Jagkan i sammanhanget säga. atl om inie n-iiii minne sviker mig fanns del 1970.det forsla årei som irafikulskollei fungerade, dt förslag om alt inhämta heladetla underskott . Den gången sade emel- Avglflernai postverkets tidningsrörelse m. m. Avgifterna1 postverkets lidningsrörelse m. m. lertid ulskoltet, ochriksdagen instämde, atl det måsle la avsevärt längre lid. är man inne på allinhämla underskolld . Men inom ulskollel har vi sagt atl det kan finnasskäl att tro atl man inle lyckas med detla. Därför begär vi alt regeringenskall komma tillbaka och redovisa erfarenhelerna av systemet, och dåbör frågan huruvida man skall gå längre än till en 75-procenlig täckning av detotala särkostnaderna tas upp till prövning. Detvar också en annan sak i anförande som förbryllade mig. Närherr Lövenborg yrkade avslag på propositionen yrkade han och vpk också avslagpä del anslag av 90 milj. kr. som postverket skall fä för all läcka kostnadernai dagens läge. Då frågar man sig: Om postverket inte får dessa 90 milj. kr. av statenför alt läcka det underskott man f. n. har, skall posiverkei då kunna gelidningarna bättre villkor än nu? Del är väl i slällel så all posiverkei däsaknar 90 milj. kr., som de övriga partierna och regeringen vill ge postverket,men som kommunisterna säger nej lill. Vigör i della fall precis som när del gäller SJ, sade . Delinlressania är ju all kommunisterna yrkar pä ökade anslag lillSJ för alt företaget skall kunna driva verksamheien pä de olönsamma järnvägarna,men belräffande lidningarna ber man atl skall la bort ell anslag på90 milj. kr. I vilkel syfte? Jaglycker alt kommunisternas inslällning i denna fråga är heltoförklariig, och jag ber all få yrka bifall lill utskottets hemställan. HerrLÖVENBORG (vpk): Syftet med vårt yrkande är att vi skall få ett helt nytt förslag, herrSven i . Sedanmåsle jag också säga all vår molion skrevs inle med alt propositionenlades fram. Och jag är inte heller totalt okunnig om lidningar ochtidningslaxor. Skälettill all vi yrkar avslag pä proposilionen och förslagen är all vi är djuptoense med propositionens principiella innehåll och grundtanke, alltså attverksamheien måste bära sig. Del är inle utan all man erinrar sig , då han frågade sin officer om försvaret verkligen bär sig, medalla "byssor, kulsprutor och givakt". Del gör del självfallet inle.Ingen gör heller anspråk på all del skall bära sina egna kostnader. Men linjen i detla förslag är ju ändå alllidningarna skall bära dessa kostnader, även om det sker på sikl. ärockså orsaken lill all vi har yrkal avslag på proposilionen. i Göleborg(fp): Jag sade inle all vpk:s molion skrevs med propositionen. Jagsade all anförande måsle vara skrivel samiidigl som moiionenavlämnades och innan frågan hade behandlats i ulskollel. Ulskollel har nämligenmed anledning av andra n-iolioner föreslagil en hemställanlill regeringen atl systemet skall omprövas om Nr 120 treår för au man skall se om lidningarna verkligen kan bära den ökade Torsdaeenden kostnad som avtaletförutsätter. 5 p-,; jgy Sedan återstår delfortfarande för att förklara följande:----- -- Om vänsterpartietkommunisterna vill ge ökade anslag för atl SJ skall Avgifterna1 kunna driva deolönsamma järnvägarna, varför vill vpk dä ta bon del postverkels anslag som de övrigapartierna vill ge posiverkei för att verket under lidningsrörelse denna lid skall kunnaforisalla all dislribuera lidningarna lill allmänhden '"m. utan att behöva höja postportot? HertLÖVENBORG (vpk): Här i kammaren är väl inle självkritik så vanlig. Jag kan erkänna atlvi i moiionen inte borde ha yrkat på avslag på anslaget - del rimmar inte medvår principiella linje. Menman kommer inte ifrån all moiionen ändå mynnar ul i atl vi vill ha ett hellnytt förslag. Ingen kan förneka atl den proposilion vi -nu diskuierar - det ärden som är huvudsaken i resonemangei och inle de 90 miljonerna - innebär ökadekostnader för tidningarna, även om höjningarna dras ut pä . Målsättningenfull koslnadsläckning inom den liden kommer all innebära prishöjningar - del ärkalla fakta. Del kommer au fördas prishöjningar som är betingade av övrigaprisstegringar, men därutöver måste det komma ell extra päslag, om man såsmåningom skall uppnå den tvivelaktiga målsättningen alt lidningsrörelsenskall bära sina egna kostnader. Mot den bakgrunden är del helt korreki all sägaalt de ålgärder som föreslås motverkar effekten av det statligatidningsslödd. Den slulsalsen har också vissa remissinsianser dragit. HerrSVEN i (fp): har fortfarande inte upptäckt all ulskollel harförkortat 15-ärsperspektivel till . får lillfälle all pä nyttla upp denna fråga och ompröva den . Överläggningenvar härmed slulad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hernslällan, dels reservalionen av herrMagnusson i Krislinehamn, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller irafikutskotlels hemställan i belänkandd nr 22mom. 1 och 2 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av i Krislinehamn. Avglflerna1 postverkets tidningsrörelse m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalei av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 286 Nej - 14 1975/76:23 med anledning av propositionen1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III lill statsbudgeten för budgetåret1975/76 såviu avser anslag inom kommunikaiionsdepartemenlels verksamhetsområde 1975/76:35 med förslag om uppskov med behandlingenav vissa till utskottet hänvisade ärenden Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställl. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren alluppskjula behandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden tillmorgondagens sammanträde. §19 Herr talmannen meddelade atl på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle soicalulskollels betänkanden nr 33, 34 och 37,kullurulskotlds betänkande nr 39, justilieulskotieis betänkanden nr 35 och 36samt civiluiskotteis betänkande nr 25 i nu angiven ordning uppföras främsibland ivå gånger bordlagda ärenden saml kullurutskolleis belänkande nr 37 ochulbildningsulskotlds belänkande nr 27 sällas sist. §20 Kammaren åtskildes .