prot · FZ0979 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är varken marknadsekonomi ellerplanekonomi alt bedriva planeringsverksamhet på sådant sätl att planerna helatiden skall ändras sä alt "de passar verkligheten". Hen () kortgenmäle: Statsministern länker sammankalla lill en överläggning mellanriksdagens partier och arbetsmarknadens parter. Del är bra. Det är ett gammaltkrav från vår sida. Det är i linje med beslut. Vi är självfallelberedda att resonera om hur sysselsättningen skall främjas och hur arbetsfredenskall tryggas. Det ansvarei måste vi alla visa. Meni sitt mera polemiska avsnitt förklarade statsministern att är somperserkonungen; försöker all piska vågorna ulan all göra något åt stormen.Stormen skulle då vara marknadskrafterna, som vi skulle stå helt maktlösainför. Vadär nu della för trams, ? Vi har fört fram en mängd viktigaförslag om att staten skall gör mer för au skydda de enskilda människorna mendå ofta mött socialdemokratiskt motstånd. Deanställda skall ha lagstadgad rätt att vara med i företagens styrelser, hävdadefolkpartiet mot en länge negaliv socialdemokrati. De anställda skall skyddasmot obefogade uppsägningar, krävde vi under hela 1960-lalet geniemol enoförslående socialdemokrali. Våra kusler måsie skyddas genom en riksplan förmiljön, begärde vi, men socialdemokralin vacklade länge och dröjde, Siaienmåsie göra mer för all via skolor, praktikplatser och arbetsförmedlingar ge deunga arbetslösa en meningsfull uppgift, har vi sagt utan attlidigare få så mycket gensvar från socialdemokralerna. är ni merintresserade av en ungdomsgaranti, och det är jag tacksam för. Men det log tid,och fortfarande saknar tiotusentals ungdomar en garanli som de behöver i ensådan silualion. Viär för statliga ingripanden när de kan skydda människorna, hjälpa motarbetslöshet och social misär och förhindra exploatering och skövling avomistliga miljövärden. Men vi är emot att staten lar över förelag, att statendriver på i stället för motverkar maktkoncentration och att staten lar på sigonödiga uppgifier som den saknar förmåga att sköta. Dåsäger statsministern - och del är nästa linje i hans argumentering - attfolkpartiel nog försöker att komma lill rätta med siormen men att det bara blir"kosmetika" av alltsammans. Vibegär hårdare lagstifining mot monopol och karteller för all förhindramonopolisering av vårt näringsliv. Vi säger nej till den befrielse frånrealisationsvinstbeskattning som finansministern har rält att ge och sompremierar sammanslagningar. Vi vill minska stiftelsernas makl för att förhindrarätt mycket av den privaia maktkoncentration som ligger i dessa stiftelser. Vivill ha mer av uppgiftsskyldighel för multinationella företag. Vivill att stöd skall ges åt småföretagen på många säll, stöd somsocialdemokratin sagl nej lill: trygghetsfonder, differentiering av arbetsgivaravgifteroch en lättare kapitalmarknad för de mindre och medelstora förelagen. Allt delhär bl, a, för all minska privat maktkoncentration. Vivill motverka den statliga maktkoncentrationen genom att säga nej lill onödigaförstatliganden -av det slag som den socialdemokratiska partikongressen gått inför - och genom att säga nej lill slalliga representanter i investmentbolagensoch industriföretagens styrelser osv,, vilket nu är den socialdemokratiskanäringspolitiken. Bådadessa linjer, att motverka privat och statlig maktkoncentration, bygger pä attvi vill sprida makt och inflytande lill många människor, många företag ochmånga regioner i vårt land - all man inte skall lägga all makl centralt och skall ta vara på marknadsekonomins omistliga krafter. Detfinns många som tycker på det här sället. En är brevvän . I den utkomna boken skriver han: "Käre Olofl--- Jag anser alt allförnuftig erfarenhel talar för att vi låter marknadens ochkonkurrensens krafter utvecklas i så stor utsträckning som möjligt. Eller, iGodesbergsprogrammels anda; så myckel marknad som möjligt, så myckelramplanering som nödvändigt." Del är alltså ord. Sedanvill naturligtvis gå in i branscher som har kris för att tryggasysselsättningen för människor som hotas av arbetslöshet. får väl skrivaett nyll brev lill och säga att han då ägnar sig åt "kosmetika",att han är som perserkonungen, som försöker piska vågorna ulan all göranågonling åt siormen. Deträcker nalurligtvis inle med ramplanering. Staten måste vidta ålgärder för altIrygga sysselsällningen för människorna. När del gäller Norrbollens Järnverkoch 80 har vår uigångspunki hela liden varil all se lill all manskapar irygghet och icke oro hos människorna i Norrbollen. Del är därför som vihar varil en smula bedrövade över den hafsiga planering och över demoisägelsefulla besked, som kommil från olika delar av den statligaförvaltningen. Energisparandet går rättdåligt. ny fart på hushållningen med ener- Många mindre företag har svårt att klara kostnadstrycket.Skapa bälire villkor för dem! Det gäller att se till alt maktkoncentrationenmotverkas i vårt samhälle. I stället föreslår den socialdemokratiskapartikongressen förstatligande av läromedlen och all siaien skall gå in iindusiriförelagens och invesl-mentbolagens styrelser. Det är en utveckling ifel riktning. Den växande maktkoncentrationen är allvarlig för de mängamänniskorna, inle bara för de mindre förelagarna utan lika mycket förkonsumenter och löntagare. Därför är del trist all statsministern, i ställetför att föra en konstruktiv debatt om detla, försöker håna dem som vill hindraen utveckling mot ökad centralstyrning i . (vpk) kortgenmäle: Siffran 900 000, som jag enligt statsministern klippte till med, äravrundat den siffra som man utan större svårighet kommer fram till om manräknar på hur många arbetstillfällen som måste till för att de kategorier somjag nämnde i mill anförande skall få full sysselsättning i della begreppsegentliga belydelse. Del är del siktet som vi vill ställa in i kampen motarbetslösheten. Det är detta som vi ser som en av den ekonomiska politikenshuvudfrågor. Somnorrbottning har man blivit väl medveten om sysselsättningsfrågornas vidd förde arbetande och för en hel regions utveckling. Del är därför somnorrbottningarna hälsade 80 med entusiasm. Det sågs som ett framstegför den starka folkopinion som krävt mera industri lill Norrbollen och somkrävt alt naturtillgångar skall bearbetas. Den tidigare planeradeomfattningen av stålverket skulle ha kunnal ge minst 10 000 nyaarbelstillfällen i länet. Del hade betytt ell verkligt fint uppsving för Luleåoch för den s. k. fyrkanten. Frånborgerligt håll har man skjutit in sig på 80. Det är medledsnad vi nu konstaterar all dessa krafter dess värre har haft stöd av ledandepersoner inom ledningen för . Regeringen tycks också ha givitefter för dessa krafter. Statsministerns uvertyr övertygar inte om någonlingannal. har skapal oro blandNorrbottens arbetare, och frågorna ställs: Skall förhoppningarna omelt bättre sysselsättningsläge i än en gång grusas? Skall vi än engång få massutvandring av ungdom från vårt län? 80 var ett vallöfte1973. Det vore inte välbetänkt av regeringen att visa all del bara var elllöfte. Regeringen har ännu en chans att rädda ansiktet. Det skall då ske genomatt man vänder ryggen ål dem som myglai med stålverket med tusentalsnorrbottningars arbets- och utkomstmöjligheter som insats. Men inie ens ellfullt utbyggt 80 i enlighet med de lidigare planerna skulle vara nogför au rädda sysselsättningen i . Inlandskommunernas problem växer.Tornedalen och nordöstra har vikande sysselsättnings-siffror ochfortsatt avfolkning. Därför krävs del ett brett statligt industriprogram iNorrbollen, som kan skapa t. ex. filialindustrier till NJA i olika delar avlänet - en statlig industrisatsning för Norrbollens arbelande, inle pädirektörernas och kapitalisternas villkor. Såvill jag påpeka att statsministern har hört fel. Del är regeringens stöd åtstorföretagen som jag har talat om och påvisat effekterna av när del gäller alldriva på inflationen. Tillsist: statsministerns kraftfulla lal om partiernas ansvarsfulla politik låterlitel konstigt i mina öron, eftersom vi vel att skall få avgöra hurdelar av finanspolitiken skall utformas. Det kan inle vara lätt alt ha ett stort företag eller vara anställddäri. Här slår de upp hela raden, och i skön förening,och , och säger all stöd lill storföretagen är någolalldeles hemskt. Kommunismenvill med marxistisk utgångspunkt bevara produktionsstrukturen. Och goda ekonomiska förbindelser med de här storföretagen. Del påstår herrBohman all också har, men del får de klara ut sinsemellan. Del ärmöjligt au vi som inte har några sådana förbindelser men vill främja ekonomisktillväxt i landel kanske inle är så ensamma som del kan förefalla. HerrFälldin är fascinerande på det sättet all han har blivit en en-frågepoliliker.Del är som den gamle historielektorn: han log tre steg framför katedernoch svarta tavlan lyckades han komma in på . Med är del pådet sättet all vilken fråga vi än diskuierar lar del och så lyckashan koppla ihop den frågan med kärnkraft på någol sätt. jämför hanplaneringen för och planeringen för energiförsöriningen ilandet. Det är på det sättet att planeringen för stålverket ligger fast så lillvida all det skall byggas elt slålverk. Den ligger också fasl när det gäller desysselsättnings- och regionalpoliliska effekterna. Däremol kanproduktionsinriktningen och produktionsuppläggningen förändras därför attförutsättningarna har förändrats. Det är en fantastisk planeringsfilosofi somherr utvecklar när han lalar om att man måste anpassa planeringen. Företrädare för hela densvenska stålindustrin kom upp och sade: All right, ni bygger del härstålverket, men vi har problem, vi vill diskutera hur detta skall passas in iplaneringen för stålindustrin som helhel. Skulle vi då ha sagl: Vi harfastställt planer 1974. Vi bryr oss inle om vad ni säger. - Så kan inte viresonera! Del är hell oraiionelli all agera på del säliel. Del vore en låst,stelbent planering. Den här kastningen som ni lalar om har bara gällt attintegrera stålverket med valsverken och den övriga stålindustrin.Koslnadsfördyringen kan också ändra produktionsuppläggningen. Del får man däla, men den grundläggande målsättningen ligger fasl. Sedankom också in pä frågan om det skulle gå åt lika mycket energi. Ensak är alldeles klar: Skall vi bygga ut ell stålverk i kommer del alt gååt en oerhörd massa energi. Del är så - vare sig man bygger elt verk förråslålsprodukiion eller om man bygger ul nuvarande NJA, i mindre omfallning.Hur de olika alternativen förhåller sig energimässigl kan jag inte säga. Men såmycket vågar jag ändå påslå, all med det energiprogram som har skullevi knappast våga oss på en så stor industriell satsning i Norrbolten. Då skullevi inte vara säkra på all kunna irygga vår energiförsörjning. Vi kan nu sägaatt vi klarar detla, vilken produktionsuiformning vi än väljer. Vår energiplaneringligger lill grund för planeringen av vår slålinduslri som helhel, inle minslför 80, för vår pappers- och massaindustri osv. I vår planering ingårändå all man skall lyckas bringa ned energiåtgängen per producerad enhet. Vikan inle ha en alltför stark stegring. Delär på ell säll hedervärt, på elt sätt nästan tragiskt att man, när man kommil ien hopplös position vad gäller energipolitiken, i varie liten fråga söker förain den aspeklen för att kanske där hitta elt argument - i övrigl har man juinte hittat några sådana - för att kunna motivera sina förslag. Det är naturligtvis så att minibudgelen just inte innehöll några avcenterns förslag. Den handlade om daghem, hemsamariier, boendemiljö, byggmomsoch sådant, som inte fanns i program. Jag har försökt avliva denmyten. Jag ger blanka farao i huruvida är söi eller inle. Dellycker jag är likgiltigt. Däremol finner jag del icke vara likgiltigt att herrBohman här företräder en reaktionär och socialt ansvarslös politik. Det är detvi skall diskutera här i kammaren. Jag frågade om hade något gottord all säga om svensk ekonomi. Men i slället för all säga ett enda gott orddrog han hela klagovisan en gäng till. Visst har vi problem - vi kommer alllidatt ha sådana. Vi har en rad problem, och det är mycket rikiigi bl. a. därförsom jag har inbjudit till överläggningar. Del gäller bylesbalansen,prisstegringarna, värnandet om sysselsättningen m. m. Men för au undvika attgöra problemen värre skall vi skapa en front mot den ansvarslösaöverbudspolilik, med ökade utgifter och minskade inkomster som moderaternaförelräder. Del är ett myckel viktigt led i inflationsbekämpningen, och det äri alla fall på sätl och vis en framgång ur saklig synpunkt att isin sisla replik klarl erkänneralt förelräder en överbudspolilik. Dethär är en allvarlig deball, , och vi har här återigen rader avproblem i vår ekonomi - del förnekar jag inte. Men jusl därför att del är enallvarlig debatt, där vi kan kräva återhållsamhet från alla samhällsgrupper ochdär går i främsta ledet och talar om all löntagarna skall visarestriktiviiel i sina lönekrav, blir dessa maningar verkningslösa och rentprovokativa för löntagarorganisationerna, om de kombineras med all polilikernabladar på med nya löften lill medborgarna om stora skattesänkningar ochutgiftsminskningar. Då säger sig lönlagarna: Varför skall vi hålla tillbakavåra krav - polilikerna ålägger sig inga restriktioner i sin kamp om väljarna? Vidareär del ändå en grundläggande nationalekonomisk sanning att man i en uppåtgåendekonjunktur, som vi kan räkna med i alla fall skall begynna och ,måste vara försiktig med finanspolitiken för all icke spä på efterfrågan ochköpkraft. Delta måste specielll vara fallet för eii land som , som harett långsiktigt problem när det gäller att rätta lill sin bytesbalans. Omman i del lägel lägger lill bestående utgiftsökningar och beslåendeinkomstminskningar ' samma håll, eldar man på inflationsbrasan. faktumingår i grundkurser i de studiecirklar som vill öka eller minskabidragen till - vilket del nu var. Så är del, och därför menar jag allmoderaierna förelräder en klart inflationsdrivande politik. Vill vi bekämpainflationen och prisstegringarna, måste vi därför bilda front mot moderaternasöverbudspolilik. Om Jag nu måste vara kortfattad mot , berordet pä all klockan på lalarslolen är "ur led" och visar fel lid. Jaghar alliså haft en felaklig föresiällning om hur lång lid jag har haft kvar alltala. Dåskall jag hell kort lill säga att han har hunnit så långt - bravo!- all han ställer upp bakom socialdemokrali och dessGodesbergsprogram. Del tycker jag är ell icke dåligt framsteg, om delta skallvara en definition på ideologi. Jag vill inte påslå att vi stårexakt där, men vi och SPD står varandra myckel nära. I en sällsynt skamlöspolitisk kampanj, som försiggår i , skildras denna socialdemokrati,och för all del även dess liberala bröder, såsom vägröjare för ,och de anklagas för all skapa ell ivångssamhälle, för att förtryckamänniskornas frihet och för alll annal elände som i vissauppsluppna stunder också beskyller oss för. Men om nu slår bakomdella , lycker jag alt det innebär ell viktigtframsteg för den svenska liberalismen. Forisält på den vägen! () kortgenmäle: Statsministern har svårl all inse varför del finns anledning attdiskutera kärnkraftsprogrammel samiidigl som man har synpunkler på t. ex.Stålverk 80-projektel. Finansministern däremot insåg detla sam- band och förslod all detär en fråga om vilka ekonomiska resurser som Slår lill förfogande. Avfinansministern fick vi ett viktigt besked. I sitt inledningsanförande sade hanalt vi naturligtvis skall försöka klara våra investeringar ulanutlandsupplåning, men senare sade han alt för kärnkraften fär vimöjligen göra ett undantag; lill den får vi kanske låna utrikes för all kunnaklara den. Delfinns ingel sådant samband mellan 80 och kärnkraften, sade . Hanframhöll att della berodde på alt man när del gäller NJA och 80 kanändra planeringen med hänsyn till verkligheten. har vi fåll den definitivabekräftelsen på att del som sade när han presenterade den socialdemokratiskaenergipolitiken inle gäller. Då sade han att det skulle vara en försiktigkärnkraflsutbyggnad och att man skulle ha kvar handlingsfriheten, men slårhan här och säger att del inte finns nägon möjlighel all planera om när delgäller kärnkraften. Del är del som är det fruktansvärda! Det är också det somjag har pekat på hela liden, nämligen risken för all regeringen genom sinpolitik ställer oss i en situation som vi inle behärskar. Sålill det akluella fallet och energiåtgången där uppe i stålverket! Det var enlång beskrivning vi fick pä all del går åt energi för att starta ell slålverk.Ja, visst gör det så, men vem har bestritt del? Men detta rymsju också inomramarna för de prognoser som vi har gjort. Vi fick som sagt en lång beskrivning,men jag fick ändå inte något svar på frågan. Frågan lyder, : Är delmängden stål som produceras där uppe som styr energiförbrukningen eller är delantalet anställda? Det fick jag ingel svar på. Detverkar nästan som om beklagar varie exempel jag ger på att del gåratt utnyttja energi effektivare, på all del går all spara energi. Del är ganskafanlastiskl, för det hör ju till de slörsla samhällsekonomiska vinster vi kangöra. Och ju bättre vi lyckas där, desto bättre klarar vi också miljöproblemenöver huvud tagel. "är någol alldeles hemskt" - nej, del är inte del som ärpoängen, . Vi säger: Ge alla samma chanser! Del är här den sloraskillnaden går mellan den politik som socialdemokralin förespråkar och denpolitik som mittenparlierna står för. Mitten har ett samial alternativ tillregeringens politik. Del är de två alternativen som framstår som de slora ochbetydelsefulla i dagens poliliska silualion. Den summeringen tillåter jag mig. Ocheftersom statsministern har en möjlighel lill att lala om hur han ser på dethär med att öka insatserna för alt komma åt ungdomsarbelslösheten: Är del inleskäl au parallellslälla privata arbetsgivare med kommuner och landsting ochlåla det ökade statsbidraget utgå också lill de privaia? () kortgenmäle: grips jag av en känsla av hopplöshet när jag debatterar medherr - i varie fall om en debatt skall vara meningsfull, och det skall den vara häri kammaren. Det verkar som om bara hör det han vill höra, som om hankommer hit med färdiga ramsor som han drar oberoende av vad jag och andralalare säger: ramsor om svartmålning, ramsor om överbud, ramsor om reaktionäraidéer, ramsor om anlisocial poliiik osv., osv. Men lyssna ordenlligt någon endagång och ta upp en saklig debatt om det som verkligen sägs! Det skulle varameningsfyllt för dem som lyssnar. Då skulle de få mera utbyte av debatten. "Frontmot överbudspolilik" - all right, del är jag med på. Men vi har haft enlång diskussion lidigare , finansministern och jag, där jag har frågalhonom: Varför skall del just vara underskott istatsbudgeten? Varför inte lika gärna 5, 6, 7 eller 12, 13, 14, 15? Varförskall just vara måttet på högsta visdom, medan andrasiffror kallas bevis på ansvarslöshel? 1 själva verket är det ju så, all detinle föreligger något verkligt underskott. Del är ell överskoll inom hela denoffentliga sekiorn på 5 miljarder. Del är detla som har belydelse förkonjunkturpoliliken. Gä och fråga finansministern efteråt, om inle herrstatsministern är tillräckligt ekonomiskt och konjunkiur-politiski lärd! Detviktigaste är att bilda "front mot högskattepoliliken". Det gårinte i längden all fortsälla på den väg som vi är inne på . Såsäger sialsministern att vi skall föra en allvarlig deball - efterdet alt han har slängt omkring sig ord som jaggernaui, ideolusk, bidragsmuffe,tagelskjorta, barkbröd och allt möjligt sådant. som ni lär, så blir delbälire deball, herr slalsminisler! Jaghar inle begäri alt löntagarna skall vara återhållsamma med sina lönekrav. Vadjag har begäri är alt regeringen och statsmakterna skall skapa förulsällningarför all man kan vara återhållsam i sina lönekrav. Del finns inga sådanaförulsällningar . Med de nuvarande marginalskatterna och den inflation vihar måste löntagarna för alt över huvud tagel få elt enda öres högrestandard begära bortåt 20 "i. lönehöjning, och del vet statsministern. Hurskall man i ell sådanl läge, när vi har en skaiiebelasining och en inflaiion avden slorleken, över huvud lägel kunna få någon åierhällsamhel på lönesidan?Nej, om regeringen log sill ansvar för den ekonomiska poliliken och såg lillall del blev bättre förutsättningar i det här hänseendet, då skulle vi få denåterhållsamhet och den bättre ekonomi som vårt land sannerligen behöver. () kortgenmäle: Statsministern låtsas som om del var en sensation alt jag instämmer inågra klan socialliberala ord av . Del vore däremot en sensation omOlof ville säga för egen del del som skriver i sinbrevväxling med den svenske slatsminislern: "Jag anser all allförnuftig erfarenhet lalar för all vi låter marknadens och konkurrensens krafterutvecklas i så stor ulslräckning som möjligt". och vidare: "såmyckel marknad som möjligt, så mycket ramplanering som nödvändigt". Sägdelta själv, ! Det vore en sensation, för del här är en socialliberaltrosbekännelse. Mennär uttalar sig i dessa frågor är det helt andra tongångar. Jagläste en intervju med slatsminislern i , där han sade att maninte skall "jämra sig" över koncenlralionsutvecklingen i näringslivet. "Koncenlralionsprocessen utmålades redan av Branling i efterföljd ihans första slora socialdemokratiska lal - i -som en ofrånkomligkonsekvens av kapiialismen." Manskall alliså inie "jämra sig" över all del blir alll slörre och alllfärre enheter i svenskt näringsliv, därför att och förutsåg dethär ! Del tycktes vara statsministerns åsikt i den härintervjun. Jagtrodde annars att politik var att vilja. Och vär vilja i folkpartiel är allbryia den här ulvecklingen som rusar vidare moi privata monopol ochförstatliganden. HerrPalme står i själva verket rätt handfallen inför koncentraiions-uivecklingen.Han är inte alls oroad över all två förelag köps upp av störreföretag, privaia investmentbolag och staten. och sade ju på1800-talel all del här var nödvändigt, och därför skall man inte jämra sig. Delär statsministerns filosofi. Mendet finns andra inom socialdemokratin som är litel klokare. Del ställdes en interpellation av från . Han säger att "alllför långt drivna uppköp av familjeföretag och däravföljande koncentration påverkar i stor utsträckning konkurrensförhållandena inom näringslivet. För såväl samhället som den anställde och framför alll för konsumenierna måste den utveckling som sä starkt markerats under se nare år vara oroande. Om trenden av försäljningar skall fortsätta är detinle ell fåtal förelag det handlar om", slår fast. HerrRask är alltså oroad. Del finns andra socialdemokrater som är oroade. Menstatsministern låtsas som om del är fråga om kosmetika och att piska vågornaoch att det är alldeles meningslösl att diskutera den här utvecklingen mot ökadmaktkoncentration i svenskl näringsliv. Folkpartietvill alltså förena omsorgen om de utsatta och solidariteten med dem som behöversamhällets stöd med motstånd mot förstatligande, centralstyrning ochmaktkoncentration. Jag tror alt del är som tramsar. Ni säger all ni är emotförslalliganden. Om ni har den dogmaliska inslällningen, varför är ni inte dåemol alt staten går in i varvsindustrin'' Del liberala kunde inteklara upp detla med marknadsekonomins principer, utan samhällel var tvunget altgå in. Alt slaten inie skall gå in i onödan, del säger jag också. 1 en omtalad intervju iDagens Nyheter sade jag alt visst skall vi använda prisbildningen ochmarknaden - det står också i vårt partiprogram - när problemen därigenom kanlösas på ett vettigt sätt. Men det är många problem som man inte kan lösa. här nämnda intervjun i sade jag att del är ingen idé alljämra sig över den konceniralionsprocess inom kapitalismen som har pågått alltsedankapitalismen grundades, och framställa sig som anhängare avkapitalismen, vara ekonomiskt understödd av kapitalismen och ideologisktknuten lill detta syslem. Del som utgör skillnaden när det gäller desocialdemokratiska partierna är att visst kan vi använda marknaden, men virepresenierar det organiserade löntagarintresset och ingriper i marknaden.