prot · FZ0933 · 1975-12-31 00:00:00 — Jaghar sagt att de textade programmen har ökat. Del är vi lacksamma för, men vivill som sagl ha flera. Vi vill ha samtliga program där tal förekommer textade.Del är målsättningen. skrivning framgår alt man har anledning förvänta att såvälhandikapputredningen som radioulredningen lägger fram förslag under kommande åroch alt man då jämväl behandlar frågan om ökat textutbud i . Jag förväntarmig all nämnda utredningar är positiva i sina ställningstaganden när det gällerfrågan om utökning av antalet textade program i TV. Jag är medveien om det föga meningsfulla i alt yrka bifall till motionen352 och de övriga motioner som behandlas i utskousbetänkandel, då vi nu haratl förvänta förslag från både handikapputredningen och radioulredningenrörande de frågor som berörs i motionerna. Jag förväntar atl frågorna kommeralt få en meningsfull behandling. vill jag ha sagl alt jag givetviskommer all följa saken med uppmärksamhet, och del kan finnas anledning atlåterkomma. Jaghar med mitt inlägg velal markera alt de döva och de hörselskadade tillmäterdenna fråga den allra största betydelse. TV betyder för dem kontaktmöjligheteroch brytande av isolering, men detta kan knappast förverkligas med mindre änatt antalet textade program ökas. Del är ett önskemål som jag härmed harframfört som jag hoppas når fram till de båda utredningarna. Hen (): Jag noterar först med tacksamhet i positivasyn på kulturutskollets enhälliga betänkande. Detvar närmast en speciell sak i anförande som föranledde mig attbegära ordet. i tyckte all vi åtminstone borde krävaetl textat nyhetsprogram , och det kan man ju säga är en rimligbegäran. Men med nuvarande teknik lar del 5 1/2 limmar alt lexlsäiia etlnyhetsprogram , och när vi vet hur kort liden är mellaniordningställandet av de sista inslagen i etl nyhetsprogram och sändningen, såförslår vi atl där finns stora praktiska problem. Men vi har ju programmetAktuellt . Mankan också hoppas , och där lycker Jag atl det kan vara på sin platsau säga några ord yllerligare. Först och främst har enligtulskoltel analyserat dessa frågor och lagt fram en rapport rörande åtgärder somkan bli aktuella, och del råder väl inget tvivel om all man på Radiohar visat god vilja . hade vi ju exempelvis den , för vilkel vi just har fått ell tackbrevfrån De dövas riksförbund, där man har speciellt noterat det programmet. Vidarehar årets julkalender börjat , och där har den åtgärden vidtagits attprogrammet i originalsändningarna är lexlat. Vi kan förutse flera sådanaåtgärder. Men de verkligt slora förhoppningarna i del sammanhanget knyts teknisk landvinning som inte alls ligger långt borta. Den finns redan nu iEngland. Både BBC och ITV har nämligen något som kallas för Ceefax, och det harman nu inom också börjal provsändningar med. Apparaterna hållernu på all utvecklas både på i och på i . I denmetoden använder man sig av en tillkopplingsanordning till TV-apparaien medvars hjälp man kan koppla lill en text. Och märk väl att man då kan väljamellan olika texter. De döva kan välja en lätt text, eftersom del ofta ärbesvärligt för dem atl läsa svåra lexier, och andra kan välja en svårare lexi.Även de som vill ha annan service i del sammanhanget kan få lexier påväderleksrapport, lipsrapporter etc. Det är en teknisk landvinning som vi haralt emotse under den närmaste liden, och vi släller stora förhoppningar på den. Jag yrkarbifall lill ulskoltels hemställan. Utökadanvändning av textning 1 TV-program HenBÖRJESSON i (c): Ja, , jag framhöll ju också i milt anförande alt vi underde har fått att öka sändningstiden med textadeprogram, och del hälsar vi nalurliglvis med allra största tillfredsställelse. Sedanhoppas vi givetvis alt de tekniska landvinningarna skall göra det möjligt attha en apparat vid sidan om TV:n med vars hjälp man kan få alla program textade.Men dit har vi ännu inte kommii i vårt land, och inte heller lorde något sådaniligga inom de nuvarande ekonomiska möjligheterna, i varje fall inte denärmaste åren. Vad det gäller textade nyhetsprogram medger jaggärna all del där finns praktiska problem och att del är arbetsamt allframsiälla sådana program, men jag vidhåller ändå kravel all vi får ell textatnyhetsprogram per dag. Det tycker jag är ett rimligt och skäligt krav, trotsatl Jag är medveien om de svårigheter som här föreligger. Hen (): Den tillkopplingsanordning lill TV:n med vars hjälp man kan få tvårader lexl på bildskärmen, precis som vi är vana vid i textade program - ochdessutom få just den text vi vill ha - är inte alls någon Närserietillverkningen av dessa tillkopplingsanord-ningar kommer i gång räknar manmed att anskaffandet av en sådan kopplingsanordning kommer att innebära en utgiftpå några . HenBÖRJESSON i (c): Kommer vi dithän att vi kan få en tillsatsapparat för ett par hundrakronor så är vi naturiigtvis mycket lacksamma för det. Men del lär väl dröja.Jag vidhåller därför kravet på ökat antal textade program i televisionen. Överläggningen var härmedslutad. 1975/76:19 med anledning av motion om anslagen tillden frivilliga skyt-lerörelsen Föredrogs betänkande1975/76:26 med förslag till ändring i riksdagsordningen med anledning av eninom utskottet verkställd översyn av vissa ersätlarfrågor. Hen FÖRSTE VICE TALMANNEN: Konstitutionsulskotteisbetänkande nr 26 företas till avgörande på sådant sätt alt propositioner förstställs beträffande ändringar av och tillägg lill huvudbestämmelser i riksdagsordningenoch därefter i fråga om utskottets hemställan i övrigi. Andringarav och tillägg till huvudbestämmelser 1 RO HenFÖRSTE VICE TALMANNEN: I delta belänkande föreslår utskottet ändringar ihuvudbestämmelser i riksdagsordningen samt införande av ny huvudbestämmelsedäri genom ett enda beslut. För bifall till utskottets hemställan krävs attminst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöterförenar sig om beslutet. Jag får vidare erinra om stadgandet alt beslut somfordrar anslutning från särskill flertal alltid skall fattas genom omröstning. Följandevoleringsproposition upplästes och godkändes: Den som vill all kammarenbifaller hemställan i betänkandet nr 26 såvitt avserändringar av och tillägg till huvudbestämmelser i riksdagsordningen röstar Ja,den del ej vill röstar nej. Om inte minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter röstat Ja,har kammaren avslagit utskottels hemställan. Vid omröstning genom uppresning förklarades minsttre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter haröstat bifall lill Ja-propositionen. Kammarenhade alltså bifallit utskottets hemställan i denna del. Utskottetshemställan i övrigt Bifölls. 1975/76:28 med förslag till lag om beslutande organi frågor om disciplinansvar m. m. enligt statstjänstemannalagen (1965:274)beträffande tjänstemän hos och dess organ Svensktmedlemskap 1 en finansiell stödfond Inom §11 Svenskt medlemskap i en finansiell stödfond inom m. m. Föredrogsfinansutskoiiels betänkande 1975/76:11 med anledning av propositionen1975/76:20 om svenskt medlemskap'i en finansiell stödfond inom Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () m. m. och riksbanksfullmäktigesförslag om vissa ändringar i riksbankslagen (förslag 1975/76:5), jämtemotioner. I proposilionen 1975/76:20() hade regeringen -efter föredragning av statsrådet dels alt 1. godkännaalt blev medlem i den finansiella stödfonden inom , 2. bemyndigariksbanken atl lämna lån och ställa garantier lill stöd fonden samt i övrigt handha berörande låne- och andra trans aktioner med denna, dels att anta ipropositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i lagen (1934:437) för Sverigesriksbank, 2. lag om ändring i lagen (1966:664) med vissabestämmelser om immunitet och privilegier. Svensktmedlemskap 1 en finansiell stödfond inom m. m. Dei propositionen framlagda förslagen lill lagändringar innebar bl. a. dels attriksbanken, enligt beslut av , skulle kunna lämna kredit - utom tillutländsk centralbank och internationella valutafonden - även till annaninternationell finansorganisation, vari var medlem, dels alt det iriksbankslagen angavs atl skulle stå under garanti. 1 delta sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1975/76:32av m. fl. (c), vari hemställts atl beslutade atl avslåpropositionen 1975/76:20, och 1975/76:33av m. fl. (vpk), vari hemställts att skulle beslutaavslå proposilionen 1975/76:20. I förslag 1975/76:5 hemställde fullmäktige iriksbanken atl skulle anta av fullmäktige framlagt förslag lill lagom ändring i lagen (1934:437) för riksbank, innebärande dels attriksbanken skulle få rätl alt förvärva andra utländska obligationer änstatsobligationer med en återstående löptid av upp till , dels attriksbanken skulle få ökade möjligheter att köpa och sälja valutor på termin,dels all skulle få motta insättningar inte blott från utländskbankinrättning utan även från utländsk stat, regering eller offentlig myndighetsamt från mellan-statlig organisation. attriksdagen med bifall till propositionen 1975/76:20 och förslag 1975/76:5 samtmed avslag på motionerna 1975/76:32 och 1975/76:33 skulle 1, godkännaatt blev medlem i den finansiella stödfonden inom , 2, bemyndigariksbanken att lämna lån och ställa garantier till stöd fonden samt all i övrigi handha berörande låne- och andra trans aktioner med denna, 3. anta av utskottet framlagt förslag till lag omändring i lagen (1934:437) för riksbank, 4. anta vid proposilionen 1975/76:20 fogat förslaglill lag om ändring i lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om immunitet ochprivilegier. Reservationhade avgivits av (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:20 och motionerna 1975/76:32och 1975/76:33 samt med bifall till förslag 1975/76:5 skulle 1. avslå regeringens förslag om att blevmedlem i den finansiella stödfonden inom , 2. anta av reservanten framlagt förslag till lag omändring i lagen (1934:437) för riksbank. (vpk): Den fråga vi nu diskuterar gäller om skall bli medlem i denfinansiella stödfond som bildats inom ulveckling (). Motiveringen för fonden är att ge finansiellt stöd tillde deltagande länderna i fall av allvarliga svårigheter i derasbetalningsbalans. "Genom inrättandet av stödfonden skapas en mekanism sombör bidraga till atl stabilisera den internationella kapitalmarknaden ochdärmed den inlernationella handeln", säger finansministern ipropositionen till . Undersenare år har som bekant knutits upp i ett allt intimare samarbete pådet mellanslailiga planet med andra kapitalistiska stater. EG-avtalen, detaktiva deltagandel i valuiaspelet, i Väridsbanken och , medlemskapet i lEPbildar här några huvudpunkter. Konsekvenserna av denna uppknytning äruppenbara. Den har minskat handlingsfrihet. Den har gjort all vårlland får ta följder av beslut som svenska myndigheter i ingen eller ringa gradkan påverka. Den har fördjupat beroende av utvecklingen i andrastater. Dettaskulle man kunna acceptera om det handlade om ell samarbete av progressivinnebörd. Om det exempelvis vore till avgörande gagn för folken i de fattigaländerna. Del samarbete Jag nämnt innebär emellertid ett svenskt deltagande ien politik dominerad av slora imperialistiska stater och av storakapilalinlressen. Deltagandeli finansiella stödfond är av samma karaktär. Del innebär inget svensktstöd för de allt starkare kraven på en ny ekonomisk världsordning. Del innebärtvärtom alt ytlerligare binds upp lill den nuvarande ekonomiskavärldsordningen, som folken i de utsugna och utplundrade länderna med rättakritiserar. Dennya finansiella stödfonden innebär atl ett antal i huvudsak rika kapitalistiskastater skall ge varandra inbördes stöd. De länder som hårdast drabbats av densenaste lidens prisutveckling pä de internationella marknaderna ställs däremotutanför. Om fonden blir framgångsrik kommer den atl ytterligare ökaskillnaderna och motsättningarna mellan rika och faltiga länder. Fondenhar karaktären av ell slags akliebolag med röststyrka för de deltagande ländernai förhållande lill det inbetalda kapitalel. kommer ipraktiken all ha vetorätt tillsammans med någon av de andra stora medlemmarna. Fondenbinder formellt upp över 1 500 milj. kr. av den svenska valutareserven.Insatsen kan visseriigen göras i form av garantiåtaganden, men atl det ändåblir en belastning på valutareserven lär ingen kunna förneka. kantvingas bidra med kontanter om någon låntagare inte skulle fullgöra sinalåneförpliktelser gentemot stödfonden i rätt tid. Fonden kan också vilja ta upplån på den svenska kapitalmarknaden, och del torde vara svårt atl avvisa ensådan begäran. Hur stor den faktiska belastningen på valutareserven blir kaninte i förväg avgöras. Den binder emellertid medel som skulle kunna ges en annanoch bättre användning. Svensktmedlemskap i en finansiell stödfond inom m. 7 protokoll 1975/76:33-34 Svensktmedlemskap i en finansiell stödfond inom m. m. exempelvis lill insatsersom kan bidra lill alt förbättra läget för de falliga länderna. Mol bakgrundenav vad som sägs i den nya långlidsulredningen om belastningen på valutareservenframstår del också som ansvarslöst att binda upp betydande belopp över varsanvändning endast i liten utsträckning får vara med och bestämma. OmSverige skulle vilja ta lån i fonden innebär det att fondens för-mynderskap närdel gäller den ekonomiska politiken måsle accepteras. Delta framgår klart avdet avtal som regeringen vill att skall godkänna. Detfinns alltså en rad viktiga och tungt vägande skäl som lalar mol ett svensktmedlemskap i finansiella stödfond. bör enligl vår mening säganej lill regeringens förslag om medlemskap. I stället för att öka Sverigesberoende av andra imperialistiska ekonomier bör åtgärder vidtagas för altminska detta beroende. I stället för alt gå med i en fond för inbördes stödmellan rika kapitalistiska stater bör vårt land söka främja en politik somleder lill lösningar av handels-och valutaproblemen i de fatliga ländernasintresse. Jagyrkar bifall till reservationen, som bygger på moiioner från vpk-gruppen och engrupp centerpartister. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen ÅSLING (c): Det internationella kredit- och valutasystemet har präglatsav en betydande osäkerhet. Osäkerheten har främst förorsakats av all deoljeexporierande länderna haft en benägenhet atl hålla sina överskott i mycketlikvida former. Risker har därför hela liden förelegat för snabbaomplaceringar, vilkel skapat ett labilt läge på den internationellavalutamarknaden. Detiniernalionella valutasamarbetet har mol denna bakgrund fått inriklas på allfinna former för mer varakliga inlernationella kreditarrangemang. Framför allthar delta gällt inom valutafondens ram, där de s. k. oljefacilileternainrättades . beräknas dessa ha enutlåningskapacitei på ca 6 miljarder s. k. särskilda dragningsräller. Delmotsvarar ett värde av ca . Inom träffademedlemsländerna en överenskommelse om att inrätta en särskildstödfond. Regeringen undertecknade överenskommelsen, och del är delta avtal somnu föreläggs för ralificering. Dennafond blir i och för sig betydande. Den skall uppgå lill 20 miljarder SDR,särskilda dragningsrätter, eller ca . kvot uppgårtill 300 miljoner särskilda dragningsräller, dvs. drygt 1,5 miljarder svenskakronor. Fonden är avsedd att tjäna som en sista utväg. En låntagare skallalltså först ha uttömt andra kapitalkällor som står till buds på rimligavillkor. Delär en bred majoritet inom som står bakom åsikten all böransluta sig till denna fond. Jag vill betona alt frågan även diskuterades iuirikesnämnden innan regeringen undertecknade avtalet. Den främsta anledningen,som jag ser dei, lill au vi bör delta i fondsamarbetet är alt del ökarförutsällningarna för en balanserad ekonomisk ulveckling bland . Det är länder som tillsammans utgör en marknad för fyrafemtedelar av den svenska exporten. Det är alltså en mycket väsentlig del avden svenska ekonomin som är beroende av utvecklingen inom OECD-områdel. Fondsamarbetetger samiidigi en viss säkerhet om vi skulle komma i en prekärbetalningssitualion, även om en sådan utveckling förhoppningsvis ter sigmindre sannolik med hänsyn lill allmänna ekonomiska förutsättningar.Det förhållandet att har tillgång till den finansiella resurs som stödfondenutgör underlättar också vår upplåning på utländska kapitalmarknader. Detframgick med all önskvärd tydlighet av debatten i frågan . Ibetänkandet har vi från ulskoltels sida framhållit del önskvärda i alt deinternationella samarbetsåigärder som vidtagits för all mötabe-lalningsbalansproblemen skulle ha givits en än mer u-landsorienieradinriktning än vad som är fallet. Man bör emellertid hålla i minnet atlvalutafondens utlåning i mycket stor utsträckning kommer de icke oljeproducerandeu-länderna till godo. I samma syfte har en ny låne-möjlighei skapats inom ramenför Väridsbanken, det s. k. tredje fönstret. Vidare har även andra åtgärder föru-länderna vidtagits inom FN-sys-temet. Det kanske mest konkreta beviset förvår solidaritet med kommer f ö. lill uttryck i atl vårt offentligabistånd är relativt siörre än någon annan industrinations. betänkande nr IIbehandlas utöver frågan om våranslutning lill OECD-fonden och därav föranledda lagändringar tre andra förslagtill ändringar i riksbankslagen. Fullmäktige i har föreslagit altriksbankens möjligheter alt placera valutareserven skall vidgas något ochvidare att skall få ökade möjligheter att göra terminsaffärer.Slutligen förslog fullmäktige alt lagen skall bringas i överensstämmelse medpraxis när det gäller insättningar i av bislåndsmedel. Det är eltenhälligt utskott som ställt sig bakom dessa förslag. Jagber, herr talman, alt få yrka bifall lill utskottets hemställan i betänkandetnr 11. Svensktmedlemskap i en finansiell stödfond inom m. Hen (): Jag vill börja med att säga all jag i och för sig har all förståelseför de olika positiva aspekter på fonden som har talat om. Detär i och för sig helt klan atl del måste ligga i intresse alt medverkai sådana insalser som kan bidra till stabila handelsförhållanden och motverkaolika protektionistiska tendenser. Ur den synpunkten tillhör den föreslagnaformen ett klart svenskt handelspo- Svensktmedlemskap i en finansiell stödfond inom m. m. Mensamiidigi måsle man tyvärr konstatera att den utformning som fondens reglerhar fåll är behäftad med mycket allvarliga svagheter. Ensådan svaghet är länderkreisen, alltså det faktum alt de länder som är i störstbehov av stöd för sina valutor och för sin handelsbalans och som hårdastdrabbats av de kraftiga oljeprishöjningarna ställs utanför fonden. En annansvaghet är den beslutsordning man har i fonden, där inflytandet står iproportion till vars och ens andel i fonden. Delta är den ordning somförekommer också inom och som har kritiserat myckelhån i del sammanhanget, men härar man tydligen beredd att biträda en utvidgningav den ordningen. I praktiken kommer det alt vara så att plus en av deövriga stormakterna har vetorätt i de allra flesla vikliga frågor som behandlasi fonden. inflytande kommer på basis av vår begränsade andel i fondenall vara ytterst obetydligt. Eltannat problem som hänger samman med vårl svaga inflytande i fonden är att vi -som vi har små möjligheter atl påverka hur fondens resurser utnyttjas- binder upp en mycket stor del av våra valutatillgångar genom vårt medlemskap.Del är som vi måste ställa till fondensförfogande, och i valutabalans-sammanhang är 1,5 miljarder ett mycket stortbelopp - det måste vi vara på det klara med. Omvi å andra sidan själva skulle vilja utnyttja demöjligheter lill län som den här fonden ger måste vi underkasta oss de villkornär del gäller vår ekonomiska politik som fondens ledning bestämmer, dvs. vimåste underkasta oss en form av ekonomiskt för-mynderskap från fondens sida föratl kunna utnyttja de lånemöjligheter som flnns. Detlaär, som jag ser det, mycket stora svagheter i fondens utformning. Det liggerockså bakom den motion som jag och några medmolionärer väckt, där vi begärtavslag på proposilionen. Den i och för sig önskvärda vägen vore all manförsökte få lill stånd andra regler för fonden, men del är inte ett alternativsom står till buds. Jag tycker mig kunna tolka finansutskottels betänkande såatt utskottet är medvetet om all det finns beklagliga svagheter i denutformning som fonden har fått. I står vi emellertid i densituationen all vi har alt välja mellan att anta propositionens förslag och gåin i fonden så som den nu är utformad eller atl avstå. Något mellanläge finnsinte. Man har i utskollel kommii fram lill att man vill välja alt antaförslaget och gå in i fonden med den utformning som den har, medan jag för måste dra den motsatta slutsatsen. Eftersom vi inte kan räkna med alt fårättelse på de punkter som Jag räknat upp innebär elt svenskt medlemskap ifonden dels så pass allvarliga risker för vår ekonomiska självständighet, delsetl med hänsyn lill situation så pass tvivelaktigt ställningstagandeatt vi bör stå utanför fonden. Jag vill därför, herrlalman, yrka bifall till den reservation som är fogad till finansutskoiielsbetänkande. Den reservationen bygger delvis Nr 33 Svenskt medlemskap 1 en finansiell stödfond Inom m. m. pä den motion, där jag ären av motionärerna, och delvis på en vpk-motion. Jag vill framhålla, även omdet kanske i och för sig inte skulle vara nödvändigt, atl jag inte på någotsätl kan ställa mig bakom den beskrivning av verkligheten och den analys somfinns i vpk:s motion i detla ärende. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrHermansson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 11röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 290 Nej - 23 Avstår- 1 1975/76:12 med anledning av proposilionen1975/76:60 om ändring i lagen (1975:171) om förbud mot nedsmältning av mynt 1975/76:16 med anledning av propositionen1975/76:74 om godkännande av avtal rörande ändring i avtalet den 18 december1972 mellan och om ömsesidigtbistånd i tullfrågor 1975/76:2 med anledning av svenskadelegations berättelser om dels rådets tjugoandra session, andra samlingen,dels rådets tjugotredje session Kammarenbiföll vad utskollel i dessa betänkanden hemställt. § 13 Grundutbildning avvärnpliktig medicinalpersonal Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1975/76:13med anledning av propositionen 1975:74 med förslag om grundutbildning avvärnpliktig medicinalpersonal Jämte motioner. I proposilionen 1975:74 (försvarsdepartementet)hade regeringen - efter föredragning av statsrådet - föreslagitriksdagen alt godkänna de riktlinjer för grundutbildning av värnpliktigmedicinalpersonal som föredragande statsrådet hade förordat i propositionen. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I proposilionenföreslås att grundutbildningen av värnpliktiga apotekare, läkare, tandläkareoch veterinärer ändras. Förslaget innebär att nuvarande grundutbildning tillbefattningen veterinär upphör. Rekrytering till sådan befattning föreslås skegenom överföring av värnpliktig som har fullgjort grundutbildning i militärbefattning för befäl och därefter avlagt veterinärexamen. Ifråga om apotekare, läkare och tandläkare behålls principerna i det nuvarandeutbildningssystemet. Däremot föreslås atl utbildningens innehåll ochomfattning ändras så alt man når en bättre anpassning mellanvärnpliktstjänstgöringen och den värnpliktiges civila studier. Det innebär bl.a. att de delar av grundutbildningen som infaller under pågående terminerutgår. Vidare föreslås att varje tjänstgöringsperiod skall omfatta högst 60dagar.