prot · FZ09138 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:138 § 1 Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. §2 Meddelande om plena den 31 maj-den 6 juni Medhänsyn till den stora anhopningen av ärenden den 31 maj-den 6 junikommer alla sammanträden utom måndagens att börja . den 31maj tar sammanträdet planenligl sin början . Meddelandeom plena den 31 maj-den 6 juni-Om utländska statschefersdeltagande i svenska partipolitiska manifestationer §3 Om utländska statschefers deltagande i svenska partipolitiskamanifestationer Herr utrikesministern erhöll ordet för aubesvara () anmälda fråga, 1975/76:341, lill herrstatsministern, och anförde: har frågat statsministern om denne anser det lämpligt attfrämmande statschefer under officiellt besök i tar aktiv del i enskildapartiers politiska manifestationer. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Detbesök som torde åsyfta är det som president päinbjudan av regeringen gjorde i den 30 april-den 3 maj. Under en avdessa dagar, , var arbetarekommuns gäst. All handå, på den internationella arbetarrörelsens högtidsdag, också dellog iArbetarekommunens förstamajdemonslration fann såväl han själv som hans värdarnaturligt. Jag kan inte se något olämpligt i delta, ulan betraktar del som ensjälvklar följd av de nära och beslående goda förbindelsernamellan det socialdemokratiska partiet i och TANU-parliet i . Jag ber all fålacka utrikesministern för det svar han lämnat på min fråga, som var ställdlill statsministern. Jag ansåg det naturligt att han skulle besvara den,eftersom det gäller principerna för statsbesök. De kritiska synpunkter jag idet här sammanhanget vill framföra är därför i första hand adresserade tillstatsministern. Jagnoterade alt utrikesministern insett all min fråga föranletts av presidentNyereres besök i . Detta besök hade en helt Omutländska statschefers deltagande i svenska partipolitisk ka manifestationer officiell karaktär; detvar ett reguljärt statsbesök, där kostnaderna för besöket alltså betalas avsvenska stålen, dvs. i sista hand de svenska skattebetalarna. 1 enlighet medgällande kutym var han gäst hos såväl konungen som och hadekontakter med andra representanter för det officiella . Detär därför enligl min mening ganska uppseendeväckande au detla officiella besökutnyttjas för att gå det socialdemokratiska partiet, eller kanske rättare sagtStockholms arbetarekommun, lill hända i partiets inrikespolitiskapropagandaverksamhet och valupptakl . Som en detalj kan noteras attdet för många måste ha tett sig märkligt att i ett svenskt socialdemokratiskt försiamajlågse en främmande statschef della omgiven av ett antal medförda säkerhetsvakter.Jag har hört åtskilliga kommentarer härom. Jaganser det fulll naturligt och även värdefullt att såväl president somandra politiker och statsmän från främmande länder inbjuds lill av delena eller andra politiska particl - eller av organisationer - för all därvidlala om sitt lands problem eller andra problem av intresse för svensk publik,naturligtvis utan att för den skull blanda sig i svensk inrikespolitik. Men detär en sak. Någol hell annat är att man från svensk sida föreslår alt han somsvenska folkets gäst skall hjälpa ett visst parli. Kan möjligen hatroll att liksom är en en-partistat? Detta är föga troligtefter hans tidigare besök här. Ansvaret måsle i stället hell falla på den partsom genom sin inbjudan till eller sill insisterande på ett sådant framträdandeförsätter den höge gästen i en tvivelaktig situation. Denslutsats man kan dra av denna omdömeslösa handling är att regeringennu,efier44års maktinnehav, så helt identiflerar sig med svenska staten att herrPalme liksom på sin lid anser sig kunna säga: "L'état, c'estmoi - staten, del är jag." Det förhållandevis ringa uppseende saken väcktvisar också hur långt man på andra håll vant sig vid della förhållande. HerrPalme borde dock ha-lärt sig någonting av vad som hiinde i ett närbesläktatärende 1963. Då inbjöd arbetarekommun genom vår ambassadör i FN FN:sgeneralsekreterare alt komma och tala i , också vid enförstamajdemonslration. Inbjudan väckte, trots att det inte var fråga om ettstatsbesök ulan en privat inbjudan, ett ulomordenlligl uppseende ochföranledde siark kriiik såväl i press som i . Dåvarande utrikesministernTorsten , som var ordförande i arbetarekommun,försökte i troskyldigt försvara sig med att han endast avsett alt geU Thant lillfälle att informera svenska folket om internationella problem. Jag ber att få återkomma. President var inbjuden av regeringen, och han var ombedd alt isamband med sitt offlciella besök vara gäst hos Stock- holms arbetarekommun endag. I det officiella programmet fanns ingenting . Då var hanStockholms arbetarekommuns gäst. Detär inte ovanligt, , att det vid officiella besök både avstatschefer och utrikesministrar och av statsministrar förekommer direktakontakter med partier och med partiledningar. Jagskulle kunna anföra exempel på del. Ett av de mest kända är väl när Chrusjtjevvar i , inbjuden av den konservativa regeringen, och deltog i ett mötemed Labour party med häftiga diskussioner som gav genklang i världspressen.Sådanl är inte alls ovanligt. Det är i det internationella utbytet numera en nypraxis. Nyererehar varit gäst i och uppträtt t. ex. på socialdemokratiskapartiets kongress -jag har sagt att det råder utomordenligl goda förbindelsermellan det socialdemokratiska partiet och TANU-par-tiei. Någon kostnad förstatsverket i samband med första maj, några bjudningar eller sådant förekominie. Det var arbetarekommun som helt svarade för detta. HenSIEGBAHN (m): För att knyta an till den sista punkten vill jag säga altkostnadsfrågan självfallet är en detalj och att det är principen jag talar om.Han kanske åt sin lunch på egen bekostnad den dagen, men jag utgår från att hanbodde på statens bekostnad och var gäst. Jaganser fortfarande all del är ett misstag att vid ell sådant tillfälle, när hanhar diverse offentliga funktioner före och efter.försiamajdemon-siralionen,della i en politisk demonstration. En sak är att ha en diskussion medsocialdemokratiska partiets representanter, men här deltog han i enmanifestation som var avsedd alt gynna ett visst partis politiska slällning.Del anser jag fortfarande var mycket olämpligt. Manborde ha lärt sig något av U Thants besök. Där kan jag också citera ell fransktuttalande, om Bourbonerna, när de kom tillbaka efter , attde hade ingenting lärt och ingenting glömt. Om skulle man kunna sägaatt han efter U Thants besök ingenting lärt men allting glömt. Jag vill bara konstatera alt här företräder en gammal ochförlegad uppfattning om internationellt umgänge. Det moderna livligainternationella utbytet mellan stater och regeringar har medfört en hell nypraxis . Omdet kommer en konservativ statschef till skall jag gärna genom UDförmedla kontakter med moderata samlingspartiet för möten ellermanifestationer. Jag kan icke se något olämpligt i del. HenSIEGBAHN (m): Det beror på vem som sitter vid maklen . Det kan varaså att det då sitter en borgerlig regering, och jag Omutländska statschefers deltagande i svenska partipolitiska manifestationer Om katastrofhjälp ål /tallen är inte säker på altutrikesministern då skulle anse det lika lämpligl alt en klart borgerlig utländskstatschef vid ell statsbesök här skulle della i politiska demonstrationer mereller mindre riktade mol övriga politiska partier. Slutligen:Det är möjligt att del insmugit sig en ny praxis, men jag tvivlar på det. Detmåste vara en skillnad mellan offentliga besök och diskussioner av annan natursom utrikesministern nämnde. Men är det så, lycker jag all del finns anledningatt konstalera au det går utför med skiljandet mellan politiska partier ochstaten när gäster besöker ett främmande land. Det finns anledning att kämpa moldet snarare än alt hälsa det med förljusning, när del råkar gynna ens egelparli. Jag tvivlar inte alls på att om del blir en borgerlig regering medmoderaterna, klockan även på det här området kommer att vridas tillbaka. Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om katastrofhjälp åt Herr utrikesministern erhöll ordei förall besvara i (c) anmälda fråga, 1975/76:360,lill , och anförde: i har frågat statsrådet omregeringen vill la initiativ lill all ekonomisk hjälp utgår av statsmedel föratt lindra skadeverkningarna efler den naturkatastrof som drabbat underde och av vilken omfattning denna hjälp i så fall kan bli. Eflersomfrågan berör ett land som inte omfattas av vårt utvecklingssamarbete har denöverlämnats till mig. Somsvar vill jag nämna all regeringen beslöt att för ändamålet anslå Imilj. ur förslagsanslaget för oförutsedda utgifter. Dessa medel ställs tillSvenska röda korsets förfogande för dess medverkan i den internationellaRödakorshjälpen. Regeringenanser att Röda korset är den organisaiion som är bäst lämpad för alt, isamarbete med de italienska myndigheterna, bedöma hur hjälpinsatserna skallsältas in för att göra störst nytta. HerrBÖRJESSON i (c): Jag ber all få lacka utrikesministern för svarel på min fråga. Jagnoterar med tillfredsställelse att ställt 1 milj. kr. tillSvenska röda korsets förfogande föratt lindra skadeverkningarna efler denjordbävning som för en kort lid sedan drabbade . uppgifler från massmediauppgår antalet döda lill över 1 000 och räknas Nr 138 antalet hemlösa i 10 000-lal. Katastrofen är av den omfattningen och Onsdaeen den dess skadeverkningar av den storleksordningen all internationella hjälp- 26 mai 1976 in.satser erfordras för att lindra den värsta nöden. Vårtland, som undsluppit naturkatastrofer av detla slag, bör inte minst Omåtgärder för att därför och med hänsyn till det verkligt stora hjälpbehov somuppkommit lindra nöden i i det av naturkatastrofen härjade nordöstraItalien med bl. a. ekonomiska Erilrea insatser söka lindraskadeverkningarna efter den stora kalastrofen. Jagtycker alt regeringen på ett föredömligt säll har tagit initiativ tillekonomiska insatser. Man jag vill ändock fråga utrikesministern: svenskaregeringen beredd att bistå med ytterligare medel om så anses oundgängligennödvändigl? Har regeringen lagit initiativ till internationella insatser? På de sista frågorna kan jag endast svara att vi har kontakter med deitalienska myndigheterna via Svenska röda korset. Ännu har de italienskamyndigheterna inte fastställt någon plan för återuppbyggnaden efterkalastrofen, och därför har vi ännu ingen möjlighet att ta ställning till någoleventuellt ytleriigare bidrag. Men vi har ständig kontakt med Svenska rödakorset.- HerrBÖRJESSON i (c): Låt mig konstatera att utrikesrhinislern inte är negativ lill attytterligare hjälpinsatser kan sättas in om så anses erforderligt. Jag noterardelta med tillfredsställelse. Samtidigtvill jag också understryka vad utrikesministern har sagt, nämligen att Rödakorset är den mest lämpliga organisationen för att la hand om detlahjälparbete. Den har i varje fall svenska folkets förtroende. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om åtgärder för att lindra nöden i Herr utrikesministern erhöll ordet föratt i ett sammanhang besvara dels () anmäldafråga, 1975/76:374, dels (vpk) anmälda fråga,1975/76:379, till fru slalsrådel , och anförde: har frågat mig om den är beredd attta initiativ, dels för alt få den eliopiska regeringen all avslå från sin planatt genomföra en inmarsch i Erilrea, dels lill åigärder för all lindra denakuta nöden i Erilrea. HerrMåbrink har vidare frågat slalsrådel om regeringen nu med anledningav den eliopiska regeringens upptrappning av våldet mot civilbefolkningen iErilrea kommer alt ta initiativ till svenskt humanitärt bistånd lill Eritreasfolk. Denna fråga har överlämnats lill mig för besvarande. Jag besvarar de tvåfrågorna i ell sammanhang. Det är svårt att få fram tillföriitliga uppgifler omvad som just nu Om åtgärder för att händer i . Läget är oklart, och några säkra informationer om vad lindra nöden i somsker har vi inte. Väpnade inbördes konflikter utsätter alltid civilbefolkningen för spe- ciellt svåra lidanden. Vihar tidigare direkt till etiopiska regeringen uttryckt vår oro över lägel iEritrea. Del är vår förhoppning all den eliopiska regeringen skall göra alltför alt finna en fredlig lösning och att den skall avslå från aktioner somriskerar att leda till en kalastrof för alla inblandade parter. Jag hoppas attdet förhandlingsprogram i nio punkter som den eliopiska regeringen nyligenframlagt skall kunna bidra till en politisk lösning. Dethar varit mycket svårt att nå den krigsdrabbade befolkningen i och utanförErilrea med humanitära insatser. De eritreanska flyktinggrupperna i harunder fått viss hjälp genom FN:s flyktingkommissarie. är sombekanl en av de största bidragsgivarna till denna verksamhet. Vihar också bidragit till olika enskilda organisationers insatser lill förmån föreritreanska studenter och flyktingar samt till katastroföislånd i form avlivsmedel lill de frivilliga hjälporganisationernas matdistribution i Asmara.Ytterligare katastrofinsatser genom enskilda organisationer för denkrigsdrabbade befolkningen kan bli aktuella . Hen (): Jag vill tacka utrikesministern för svaret. Somjag nämnde redan i samband med frågan är lägel i Erilrea mycket allvarligt.Enligt uppskattningar som har gjorts finns det ungefär 1 miljon flyktingar inomoch utom . Detta allvarliga läge hotar nu att bli ännu allvariigare på grundav den upptrappning av krigsaktiviieterna som har aviserats och framför alltmed hänsyn lill det säll på vilkel denna upptrappning enligl uppgifler skallgenomföras. Utrikesministernuttrycker förhoppningen "att den eliopiska regeringen skall göra allt föralt flnna en fredlig lösning och alt den skall avstå från aktioner som riskeraratt leda till en kalastrof för alla inblandade parter". Det är självfalleten förhoppning som man måste dela. Man skulle möjligen kunna säga attformuleringen i svaret är myckel diplomatisk och väl anstår enutrikesminister. Del finns kanske inte särskilt myckel i händelseutvecklingenpå sistone i Erilrea och i den etiopiska regeringens handlande som ger fog förden typ av förhoppning som utrikesministern ger uttryck åt. Jag skulle alltsåvilja fråga om inte den är beredd att göra mer kraftfullainsatser för att påverka den etiopiska regeringen i del här fallet än vad somantyds i svarel. Sedan lar utrikesministernupp svårigheterna att nå in i med hjälpinsatser, och det ärnaturligtvis riktigt att de svårigheterna är betydande. har det ju iErilrea bildats en inhemsk Rödakors- och . Den harockså hafl företrädare på besök här i , och jag vet att dessa bl. a.har haft överläggningar med Svenska röda korset och SIDA. Såviit jag förslårbör förekomsien av en Rödakors-och Rödahalvmåneorganisalion i Erilrea innebäraväsentliga förbättringar när det gäller möjligheterna au komma in medhjälpinsatser i . Jag hoppas därför att den skallkunna aktivera sig genom att försöka öva inflytande på den eliopiskaregeringen, som vi ju har mycket goda kontakter med, när del gälleraggressionerna i . Jag hoppas också att vad utrikesministern säger sisti sitt svar, att vidare katastrofinsatser kan bli aktuella, även förverkligasoch att del görs en rejäl svensk insats för att lindra nöden i . Om åtgärder för att lindra nöden i HenMÅBRINK (vpk): Jag tackarockså för svarel från utrikesministern. Vadjag tror all man först måste slå fast är all del här inte handlar om en inbördeskonflikt i en stat, utan del är en konflikt mellan två stater. Det tycker jagvi bör ha klart för oss. Inte minst bevisas detta förhållande av FN:s beslut ibörjan på 1950-ialet om federationen mellan och som HaileSelassie sedan bröt genom att ockupera . Detär väl ändå ganska klart att det också i finns en befrielserörelse somlill stora delar behärskar . Och när utrikesministern här talar omsvårigheterna all fä kontakter och förmedla hjälp in i , så anser jagall del inte är riktigt med sanningen överensstämmande. Det finnsorganisationer i som är väl utbyggda och kan distribuera förnödenheterosv. ut till den lidande befolkningen, bl. HerrGransiedt har nämnt att man också bildade enRödakorsorganistion för Erilrea. som såvitt jag förstår också är väl utbyggdoch som även har gjort upp en lista på vad man är i trängande behov av. Det äralltså en lista från Eritreanska röda korset. Man behöver livsmedel, kläder ochutrustning av olika slag, och vad man begär från och andra länder äratt det skall göras en massiv insats för de svältande och lidande människorna iEritrea. Man lalar om all del rör sig om 3,5 miljoner människor i somlider av svält, undernäring osv. Jagvill också i likhel med säga alt den senaste åtgärd sometiopiska regeringen signalerat, nämligen alt skicka in tusentals etiopiskabönder i Erilrea för all på det sättet försöka kuva befolkningen där, ju intekommer au lösa några problem. Tvärtom kommer den i stället alt bidra tillytterligare lidanden i Erilrea. Det här är ettmyckel svårt problem därför all ingick 1952, efter ett beslut i FN somSverige också röstade för, en fe- Nr 138 deralion med och blev väl därmed en del av . Onsdaeen den federationenupplöstes 1962 av kejsaren, och Erilrea har varit 26 mai 1976 " ' ' provinserna inom . Våramöjligheter all komma med direkihjälp till befolkning Om åtgärder för att ärmyckel små. Vi har undersökt dem. Men den hjälp man skulle kunna lindra nöden i lämna till Erilrea måste gå genom den etiopiskaregeringen. Det är därför som vi i denna silualion har tvingats attbegränsa vår biståndsverksamhettill framför allt flyktingar. Men vi lämnar också genom de religiösaorganisationer, som verkar inom och , direkihjälp lillbefolkningen. Hjälpen har dock inte kunnat bli av den omfattning som vi självaskulle ha önskat. Förutom flyklingkommissa-rien är och andra religiösa organisationer verksamma, och som jaghar sagt är vi beredda att ge ytterligare hjälp under förutsättning all del ärmöjligl att nå fram med den hjälpen till . HenGRANSTEDT (c): Vad gäller historieskrivningen så biträdde i FN en federationmellan och Erilrea. Den federationen förutsatte all skulle haell indirekt självstyre. Det var försvarel och utrikespolitiken som skullesamordnas. En parallell till ell sådant arrangemang har vi i svensk historia iden federation som ingicks mellan och -jag tror del var 1814 -men den federationen skulle nog inte i och för sig ha motiverat att medmilitära maktmedel försökt bibehålla kontrollen över och att allteventuellt bistånd till skulle gå via den . Nej,det är vad som hänt betydligt senare - dvs. omkring 1960, när federationenupplöstes och Erilrea annekterades - som är bakgrunden lill de nuvarandestridigheterna i , och såvitt jag har mig bekant var detta ingenting somSverige biträdde. Jagförstår att del kan vara svårt att upprätta effektiva kanaler. Men både herrMåbrink och jag har pekat på den som har bildats iErilrea och som såvitt jag kan bedöma borde kunna utgöra just en sådan kanalför biståndsinsatser i Erilrea. Jaghoppas all del faklum att en gång biträdde en federation mellanEtiopien och inte behöver vara någol hinder för att skall kunnautöva starka påtryckningar på den eritreanska regeringen för att förhindra denfullständiga massaker som man måsle räkna med blir följden, om den etiopiskaregeringen skickar in 100 000 civilpersoner - som man enligt uppgifl planerar -i Erilrea för att på det sättel bekämpa den befrielserörelse som finns där. HenMÅBRINK (vpk): Jag kan instämma i vad här sade om historien. Det är kanske så att utrikesministern när det gäller historien 10 i och bör läsa på litet bäitre. Det är riktigt att Sverigegör en insats för de eritreanska flyktingarna Nr 138 Den insatsen ärsäkert mycket värdefull. Det har också ofla Onsdaeen den framhållits avbefrielserörelserna i Erilrea. Men när utrikesministernsedan kom tillbaka till svårigheterna vill------------ jag fråga: Härdensvenska regeringen tagit någon kontakt med exempelvis Omåtgärder för all Röda korset i Erilreaoch förvissat sig om all man har möjligheter att lindranöden i distribuera hjälpen frånSverige via det Eritreanska röda korset'' Del vore Erilrea bra om vi kunde få ett besked på den punkten. I den väsentliga fråga som vi här diskuterar, alltså huruvida Eritreaär en självständig statsbildning eller inte, vill jag bara säga all denafrikanska enhelsorganisalionen OAU icke betraktar Erilrea som en självständigstatsbildning ulan som en del av . Och jag känner inget annat land därman har en annan bedömning. Därför är förutsättningarna för oss att direkt lakontakt med eritreanska myndigheter starkt begränsade. Del har hållitssammanträden här i Slockholm, där vi diskuterat med olika hjälporganisationerhur man skall kunna hjälpa den mycket hårt drabbade befolkningen i , ochvi fortsätter med delta. Om det öppnas sådana möjligheter skall vi utnyttjadem. Det är vi inte rädda för. Men lägel är fortfarande att ornfatlande hjälpendast kan gå över den etiopiska regeringen och dess myndigheter. Därför är vitvungna all begränsa oss till all stödja de mycket aktiva religiösaorganisationer som verkar inom Erilrea. De har den svenska statens stöd. HenGRANSTEDT (c): I varje fall jag har inte ställt frågan i syfte att söka avtvingaulrikesminisiern någol erkännande av Erilrea som självständig stat. Jag är heltpå det klara med att del i dagslägel inte föreligger några förutsättningar förett sådant erkännande. Frågansyftar för del första lill svenska insatser för all lindra nöden i Erilrea. Manfår intrycket all ulrikesminisiern inie känner lill Röda-korsorganisaiionen iEritrea, trots all organisationen hade företrädare här i för bara någondryg vecka sedan. Jag är en aning förbryllad över detla. Det flnns såvitt jagförslår numera goda möjligheter all få in hjälp i via humanitäraorganisationer. Fördel andra avser frågan all få lill slånd åigärder från den svenska regeringenssida för alt söka påverka den eliopiska regeringen alt inte åstadkomma enmassaker i stor skala i genom au skicka in 100 000 stamkrigare ilandet. (vpk): Jag vill ocksåbara'konstatera att del här visar sig att man från svensk sida inte haft kontakter och diskussioner med de två organisationer i som bevisligen behärskar av territoriet i -jag tänker på och korset där. Det är hårresande II alt påslå att hjälpen tillErilrea måsle gå via , via en regim som är beredd att skicka inlusentals utarmade etiopiska bönder i . Endast en upplysning. Röda korset i har haft kontakt inte medden ulan med Svenska röda korset. Dessa kontakter har såviiivi vei inie föranlett någon framställning från Svenka röda korset om hjälp denvägen. HenGRANSTEDT (c): En upplysning till, till herr utrikesministern. Enligt uppgifter frånde förelrädare för Eritreanska röda korset som var här har de också haftöverläggningar med företrädare för . Även om SIDA inte är svenskaregeringen, förutsätter jag alt det flnns goda kanaler för information mellanSIDA och regeringen. Jaghoppas all denna frågedebatt har riktat regeringens uppmärksamhet på demöjligheter som finns att göra insatser i , och att vi nu kanskeockså får konkreta resultat på detta område. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Omidrotlsmedicinsk forskning Hellulbildningsminisiern erhöll ordel för alt besvara iUlfsbyn (c) anmälda fråga, 1975/76:375. lill herr socialminstern,och anförde: i Ulfsbyn har frågat socialministern om denne anser atten fast organisatorisk bas bör skapas för en idrotlsmedicinsk och idrollsbeteendeveienskapligforskning i vårt land. Enligt arbetsfördelningen mellan departementen ankommerdet på mig all besvara denna fråga. Molionsidrottär givelvis, som framhåller, av utomordentlig betydelse förfriskvården. Fastaforskningsresurser med inriklning mol sådana områden som angerfinns vid medicinsk fakultet och vid gymnasiik-och iSlockholm: Även de ökade insatser som statsmakterna beslutat om inomarbeismedicinens område saml forskningsrådens resurser är här av betydelse.Till della kommer att en särskild forskningsnämnd inom Riksidrottsförbundetfördelar medel till idroltsforsk-ning inom ramen för statsstödet till idrotten.