prot · FZ09103 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag tror att fullständigthar missuppfattat vad detta utskottsbetänkande handlar om. harägnat av kammarens nu mycket knappa lid åt att i stort setl stå ochsäga samma sak oavbrutet samt dessutom läsa upp en insändare, som innehåller enmassa oförskämdheter. Deltaär inte ett betänkande som behandlar lokaliseringspolitiken på , utanbetänkandet sysslar uteslutande med ett försöksgymnasium i . Där harutskottet sagt alt det inte är som skall fatta beslut, utan det skallfattas i annan ordning. Det är bara detta, herr talman, som det aktuellautskottsbetänkandet handlar om. FruLANTZ (vpk) korl genmäle: har varil väldigt ärlig i sin motion och i sin strävan attåstadkomma en gymnasieskola i . Det framgår inte minst av hans mycketpassionerade inlägg här i kammaren. Jaghar inle på något sätt ifrågasatt trovärdighet men väl herrHenmarks partisysters i utbildningsuiskotlet. HerrHENMARK (fp) kort genmäle: Jag skulle ha sagt i mitt anförande -men del glömde jag bort - all detta givetvis inte bara är en skolfråga utanäven en regionalpolitisk fråga. Jag önskar nästan atl en sådan här fråga pånågot sätt kunde kommuniceras med inrikesulskottet, ty det är för trångsynt allbehandla den bara såsom en utbildningsfråga. Del gäller inte bara utbildningutan även en landsdels möjlighet att existera i fortsättningen. Då får man intese bara till en liten del. I motionen 1499 begär vi atl den genomförda försöksutbildningenpå gymnasienivå inom området fartygsteknik nu skall upptas såsom allmän linjei gymnasieskolan. Därmed skulle en skolform, som begränsat förekommiti gymnasieskolorna i , , och , blitillgänglig i full skala över hela landet. Försökenhar varit framgångsrika och bevisligen lett till att elever, som eljest intehar upplevt en övergång från grundskola till gymnasieskola såsom särskiltmeningsfull, nu har kunnal genomföra gymnasiestudier med hög motivation ochdärmed naturiigtvis också lyckats utomordentligt väl med sin utbildning. I ettfiertal fall har det också lett fram till att elever därefter vunnit inträdevid , eftersom kursen medför en sådan behörighet. Därmedhar två mål nåtts. De berörda ungdomarna har tillförts positivautbildningsinsikter, som kan vidareföra till vuxenstudier och förbättradeyrkesutbildningar genom hela livet. Men de har också tillförts en resurs påpersonlighetssidan genom social träning samt orientering i språk och samhälle,kort sagt en allmänbildningsförslärkning, somjinte utan vidare eljest återfinnsför ungdomar i dessa åldrar utanför skolan. Bådadessa mål återfinns i gymnasieskolans läroplan i den inledande allmänna delen.Det är mål som vi i ställt oss bakom och som vi önskar uppnå medtillgängliga resurser för alla ungdomar i hela landet. Vi vet att ett betydandeantal ungdomar tyvärr faller ut ur skolsystemet på denna nivå. Försök avsamma typ som den i motionen påvisade lyckosamma försöksskolan utgör värdefullainslag i gymnasieskolans reformering till en hela folket omfattandeulbildningsform. Detär viktigt att fartygsteknisk utbildning så fort som möjligt görs tillgängligsom allmän linje så all alla som har behov av och intresse för denna utbildningkan återfinna den på närmaste skolon. UTSJÖ, dvs. den genom skolöverstyrelsentillsatta utredningen om sjöpersonalens Ulbildning, är i sin rapport nr 2 ocksåberedd att förorda detta. Utskottetsäger att det för sin del instämmer i UTSJÖS:s och motionens värderingar menalt inte bör la initiativ i frågan förrän remissarbetet haravslutats. Man kan då naturiigtvis beklaga att ännu kanske kommer att gåinnan lar slutlig ställning i den här frågan, i en situation då varjemöjlighet att klara ungdomsutbildning och ungdomsarbetslöshet bör tas till vara.Kopplingen mellan de två elementen är ju uppenbar. Jag hoppas att frågan genom regeringens initiativ kan föras till enlösning så snart remissarbetet avslutats och utvärderats och att verksamhetenkan komma i gång så fort som möjligt. Anslaglill gymnasiala skolor m. m. I detla anförandeinslämde herrar () och Rosqvist (s). iNennesholm (c): I det betänkande som vi nu behandlar redovisas en motion, nr 1453, somjag har väckt tillsammans med kamrater från länet och där vi hemställer atlriksdagen beslutar öka antalet intagningsplatser 7 protokoll 1975/76:103-104 Anslagtill gymnasiala m. m. vid skogsinstitutet iVärnamo med 30 till totalt 60 eller, som vi säger imotiveringen, . Viden inventering av rekrytbehovet i fråga om skogslekniker fann man alt detlolala utbildningsbehovet uppgick till ca 100 . Av den kartläggning avskogsleknikerkårens ålderssammansättning som gjort framgårdessutom alt avgången enbart på grund av ålderspensioneringen fram till år 1990uppgår till ca 109 . Eftersom i genomsnitt endast67 elever har utbildats vid skogsinstituten framgår det klart hurvälgrundat vårt krav om utökning av utbildningen är. Här behövs verkligen ensnabb ökning av utbildningskapaciteten. Detta har också kraftigt understrukitsav företrädare för hela vårt skogsbruk vid de överiäggningar de haft med skolöverstyrelseni denna fråga. Utskottethar emellertid inte gått med på vår hemställan, trots att utskottet anslutersig till uppfattningen all det råder stor brist på skogslekniker och att dettakan få de konsekvenser som vi påtalat i motionen. Jag vill bara, herr talman,rikta en fråga till utskottets ordförande: att en utökadutbildning kan komma i gång vid för ytteriigare 30 eleverunder med den skrivning som utskottsbetänkandet fått? Överiäggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 2 Kammaren biföll vadutskottet i dessa momenl hemslälli. Propositionergavs på bifall till dels ulskoiieis hemsiällan, dels reservaiionen nr 1 avfröken i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsulskoiieis hemställan i betänkandet nr 22 punkten1 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av fröken Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalel av kammarens ledamöter haröslal för ja-proposilionen. Då fröken begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 22 punkten1 mom. 9 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. 1975/76:24 med anledning av proposilionen1975/76:117 om anslag för budgelårel 1976/77 till byggnadsarbeten m. m. inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde Pä förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återståendeärenden till morgondagens sammanträde. §14 Herr andre vice talmannen meddelade att på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle trafikutskottets betänkande nr 11 uppförasfrämst bland två gånger bordlagda ärenden. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. § 15 Anmäldes ochbordlades Förslag 1975/76:20 förvaltningsslyrelses förslagom lokalfrågor på m. m. §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1975/76:2396 av herrarBergman i och med anledning av propositionen 1975/76:105 medförslag till arbetsrättsreform m. m. 1975/76:2397av i Säffie m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:167 omnyorganisation förpost-verket 1975/76:2398av m.jl med anledning av propositionen 1975/76:170omändring i , m. m. 1975/76:2399av m.jl. 1975/76:2400 av i /76:2401 av fruMarkluitd 1975/76:2402 av i m.jl 1975/76:2403 av herrarOlsson i och Stridsman med anledning av propositionen 1975/76:185 omytterligare industricen-teranläggningar samt vissa andra regionalpolitiskafrågor §17 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 8april 1975/76:310 av herrJonsson i (fp) till herr kommunikationsministern om pendeltrafiken påjärnvägssträckan : F, n, svarar SJ för spårbunden lokaltrafik påsträckan . Denna tillgodoser elt stort behov av arbetsresoroch avlastar således vägtrafiken. SJ ställer nu myckel omfattande ekonomiskakrav på berörda kommuner för all även i fortsättningen bedriva denna trafik. SJanser vidare att pendeltrafiken, om dessa krav inte uppfylls, i stället skallöverföras till bussar. ta några initiativ för att den spårbundna lokaltrafiken på sträckanAlingsås-Göteborg skall kunna upprätthållas och vidareutvecklas? 1975/76:311 av (vpk) till herr socialministern om omsorgen för barn med särskilda behov: I regeringens proposition 1975/76:92 om utbyggnadav barnomsorgen, vilken också antagits av , står följande beträffandekommunernas skyldighet att anordna barnomsorg för barn med s. k. särskildabehov: Kommunerna skall anvisa plats, bedriva uppsökande verksamhet ochdessutom verka för all platsen utnyttjas. Detär hell riktigt att barn med särskilda behov bereds plats i den kommunalabarnomsorgen så lidigt som möjligt. Men det är tvivelaktigt om detta praktisktkan förverkligas dels med tanke på nuvarande och kommande utbyggnadstakt ibarnomsorgen, dels med tanke på kommunernas ekonomiska förutsättningar. Jag vill ställa följandefråga till socialministern: Hurskall kommunerna ekonomiskt med nuvarande och föreslaget finansieringssystemklara omsorgen för barn med särskilda behov, en integrering av barn medsärskilda behov och andra barn i områden där mellan av fyraåringarna ärbarn med särskilda behov, och till vilken besvärsinstans skall de föräldrar somhar barn med särskilda behov vända sig, vilka inle får plats för sina barn? § 18 Kammaren åtskildeskl.