prot · FZ09134 · 1975-12-31 00:00:00 — Förmånga föräldrar är sysslolösheten och bristen på tillsyn av eleverna underhållimmar och i väntan på skolskjutsar en källa till oro. Mångaav krav tillgodoses genom SIA-proposilionen. Den bygger påförslaget från utredningen. Men statsrådet har - del vill jag gärna ha sagt -på ett förtjänstfullt sätt rensat bort många av otymp-ligheterna i delusprungliga förslaget. Och många tveksamma inslag har fått falla under bordel. Menäven propositionen har sina brister. Den innehåller ett förhastatställningstagande i betygsfrågan. Den innehåller ett förbud mot all merpermanent bilda mindre undervisningsgrupper. Den binder läroplansöversynen påett olyckligt sätt både vad gäller lidsramen och innehållet. Allt det harutbildningsutskottet nu rättat lill. altta ställning till betygssystemet i skall tas först när förslagenfrån betygsuiredningen föreligger; attförslärkningsresurser får användas för alt bilda mindre klasser under ett heltläsår; altläroplansöversynen skall vara förutsättningslös. Ulskollet säger alltså nejlill all binda sig för att skära ner tiden på mellanstadiet för läroplansbundnaaktiviteter eller all avskaffa den nuvarande uppdelningen i allmän och särskildkurs i vissa ämnen på högstadiet. Utskottet slår också fast attdet kan behövas längre lid för en läroplansöversyn än den snålt tillmätta tidsom statsrådet varit beredd all ge; altgarantin lill glesbygdsskolorna inte skall vara temporär utan varaktig så långsiktigt löser de mindre glesbygdsskolornas lärarresursproblem. Kontaktenmellan hem och skola är viktig. I parlimolionen från föreslår vien rad åtgärder för att förbättra den. bättrekontakt och ökad information lill föräldrarna i samband med skolstarten ochsladieövergångarna, två föräldramöten perklass och läsår, ökad uppmärksamhet ifortbildning för koniaktarbelel med hemmen, ekonomiskabidrag från skolan till föräldraföreningarna, 42 lagfäst rätt för föräldrarna till ledighet frånarbetet för att delta i in- formation och samtal iskolan. Delär bra all utskottet säger ifrån all kontakten mellan hem och skola skall skeinte bara i form av individuella samtal ulan också genom klassmöten. Jaghoppas att man kommer att följa den regeln lokall även om jag håller medutskottet om alt detaljregleringar på del här området bör undvikas. Påövriga punkter har utskottet intagit en avvisande hållning till folkpartielsförslag. Jag beklagar del. Fördel kan göras mycket för alt förbättra kontaktenmellan hem och skola. Men jag lovar all vi från sida skallåterkomma med våra förslag. Enomfattande decentralisering av beslutsbefogenheterna inom skolan är, som jagframhållit tidigare, angelägen. Den bör gälla både organisationen och denpedagogiska verksamheten. decentralisering måste utgå ifrån att kravet på likvärdigul-bildningsstandard över hela landet skall upprätthållas. Det förutsätter altdel även finns vissa styrinstrument. Dessa kan utformas på olikasätt. Man kan exempelvis centralt ange vissa kvalitetskrav som varje lokalskolorganisation skall uppfylla, t. ex. en tjänsteorganisation av vissstandard. Därigenom skulle man undvika ett virrvarr av tjänstetyper ochkompetensregler som leder lill stora skillnader i utbildnings-standard. Utskottethar anslutit sig lill regeringens förslag all den centrala regleringen avvissa tjänster, huvudlärare, institutionsföreståndare, tillsynslärare ochskolbibliotekarier, skall upphöra. De resurser som på det viset blirtillgängliga för lokala beslut är små i förhållande till exempelvis denförslärkningsresurs som kommunerna i fortsättningen kommer alt få användafritt. Tjänsteorganisationoch tjänslereglering aren del av del komplex som utredningen om skolan, statenoch kommunerna håller på med. Enligt min mening bör man avslå från förändringarinnan denna utredning lagt fram sina förslag. bör därför i det härsammanhanget avvisa förslaget all slopa den nuvarande ijänsleregleringen iskolförordningen för huvudlärare, institutionsföreståndare, tillsynslärare ochskolbibliotekarier. Utbildningsutskottetsbetänkande om visar att det finns bred enighet om att gymnasieutbildningenbör ses över. Man är också ense om alt den inte bara kan ske seklorsvis utanall del är nödvändigt med en samlad översyn. Flertalet problem och önskvärdaförändringar berör ju samtliga utbildningsvägar i gymnasieskolan. 1en partimolion har redovisat sin syn på gymnasieskolan. Vi menaratt del behövs bl. a. följande reformer: Allasom lämnar skall ha rätt till en plats i gymnasieskolan föryrkesutbildning och förberedelse för fortsatta studier. Förall alla ungdomar skall kunna utnyttja sin rätt till gymnasieutbildningfordras utöver ett ökat antal platser bl. att studieorganisation ochutbildningsvägar anpassas så att de bäiire Skolansinre arbete m. m. Nr 134 svararmot behoven hos de ungdomar som inte söker sig lill gym- 21 nTti 1976 " finns en organisation på del lokala planet för alt hjälpa de --------------- ungdomar som går ut lill arbete eller studier; Skolans inre arbete att det siudiesociala stödet for gymnasiala studier krafligt förbättras. i gymnasieskolan måste görasmer flexibel. system med bredabasutbildningar och successiv specialisering enligt modell från högskolan börprövas. Del bör flnnas ett stort inslag av kortare kurser som kan kombineraslill en fullständig utbildning. Del bör bli möjligt att bedriva studier både påhellid och deltid, Samspeletmellan skola och arbetsliv måste vidgas. Del bör ske genom att yrkespraktikblir ett inslag i utbildningen på både praktiska och teoretiska linjer.Formerna för denna praktik bör kunna variera från linje till linje. Den sociala integrationeninom gymnasieskolan måste främjas. Inslagenav naturvetenskaplig utbildning och samhällsorienlering i gymnasieutbildningenbör öka. Avslutningsvis vill jagsäga: Vågornakan svalla högt i den svenska skoldebatten. Det vet vi. Meningsmotsättningarnakan vara stora i en utredning och under en remissomgång. Men när del är dagsför besluten är enigheten påfallande. Då försöker man finna gemensammalösningar på problemen. Så var del vid de stora skolbeslulen under 1960-talel.Och så har det enligt min mening varit också den här gången. Pånästan alla vikliga punkter har uibildningsulskollet uppnått enighet. Många avbristerna i propositionen har kunnat rättas lill genom en öppen attityd inomutskottet och vilja alt ta sakskäl. Jag tror att det är bra för den svenska skolan att del flnns enbred politisk majoritet bakom de viktiga förändringar som nu skall taställning till. 1 delta anförande instämde i (fp) och (). FruLANTZ (vpk): har det skett en myckel stor kvantitativexpansion av antalet utbildningsplatser som en rad organisatoriskareformer har genomförts. Men trots de positiva förändringarna har skolans ochskolsystemets brister inte avhjälpts. Så har t. ex. inte de organisatoriskareformerna följts upp av motsvarande pedagogiska förändringar, ulan skolansroll är fortfarande nästan uteslutande att vara kunskapsförmedlande. Del är påliden au en diskussion både om undervisningens innehåll och om på vilket sättkunskaperna skall förmedlas lill eleverna kommer i gång. Fortfarandeär skolan konservaliv och den borgerliga indoktrineringen 44 förmedlas genom skolan själv som institution, ivissa fal) av lärarna och i hög grad avläroböckerna. Undersökningar visar alltför tydligt att den kvantitativasatsningen på utbildningen i praktiken kommer de redan välutbildade och derasbarn lill godo. Redan i märks den s. k. sociala snedrekryteringen.Studieinriktningen påverkas av barnens sociala bakgrund. Man kan jämföra hurbarnen senare väljer mellan tvååriga yrkeslinjer och tre- eller fyraårigateoretiska linjer. Undersökningar visar att av"akademikerbarnen" väljer dessa tre- och fyraåriga linjer.Motsvarande siffra för arbetarbarnen är 27 96. Densociala snedrekryteringen kulminerar vid den högre undervisningen och alltfärre av arbelarungdomarna söker sig lill högskolor. Den högre utbildningenutnyttjas i stället av barn som kommer från socialgrupp 1 och 2. Eftersomutbildning fortfarande leder till de mest privilegierade yrkena harskolreformerna i detta avseende medverkat lill alt permanenta klassamhället. Orsakernatill denna snedrekrytering på nästan alla stadier av utbildningen är många. ' Många elever uppleverskolarbetet som verklighetsfrämmande och därför meningslöst. Varken formeneller innehållet i undervisningen stämmer med den verklighet som mötereleverna efter skolan. Skolans passiva kunskapsförmedlingsroll måste ändras såatt eleverna själva aktivt stimuleras lill alt söka och forska efter kunskap.För att möjliggöra en forskningsinriktad undervisning måste givelvis läromedlenändra karaktär och bli mer av fakta- och uppslagsiyp. Av SIA:s rapport omelev-attityder framgår all undervisningen på högstadium upplevssom alltför teoretisk och ointressant. Enannan orsak till den sociala snedrekryteringen är den ensidiga uppdelningen ochåtskillnaden av teoretiska och praktiska studier. Vpk menar att del är viktigtall värderingen av praktiska och teoretiska färdigheter likställs så att skolanfår en bättre anknytning till livet utanför skolan. Studieroch praktiskt arbete måste samspela i all utbildning och förenas inom varjeämne. Och delta samspel måste ske genomgående i hela utbildningssystemet. Delräcker inte med några få veckors pryo för all få arbetslivserfarenhet. Redanpå låg- och mellanstadiet måste inslag av arbetslivsorienlering flnnas, för attsedan successivt utökas till arbetslivserfarenhet i högstadiets sista årskurs.Vpk menar att den praktiska arbetslivserfarenheten i nionde årskursen i omfångbör motsvara . Föratt skapa tillräckligt många sådana "praktikplatser", som måste lilli en utbildningsmodell med s. k. varvad utbildning, måste företag ochinstitutioner ha skyldighet att la emot eleverna för det praktiska inslaget iundervisningen. I de lägre åldrarna blir del förslås fråga om studiebesök och senaredeltagande i arbetet. Enannan orsak till den sociala snedrekryteringen är betygen. Betygen tjänar somutslagningsmekanism genom hela skolsystemet. Och på alla nivåer bidrar betygentill att bevara och förstärka en skola som bygger på individuell konkurrens istället för på solidaritet, samarbete och kol- Skolans inre arbete in. Skolans inre arbete ni. Så längebetygen finns kvar, så länge kommer också den sociala snedrekryteringen altkvarstå. Vpktycker att det är positivt att det nu talas om att öppna skolan och all skolanvid sidan av sin kunskapsförmedlande roll också skall ha en social funktion.Men för all förverkliga en sådan skola räcker det inte med de förslag somregeringen i SIA-proposilionen lagt fram. Denreform som har all ta ställning lill löser inga skolproblem.Utbildningsutskottet har besökt många fina och välde-signade skolor, den envackrare än den andra. Men så gott som överallt flnns de traditionellaskolproblemen. Och överallt försäkrar lärarna all del är innehållet i ochformerna för själva kunskapsförmedlandel som måste förändras för all få enskola som fungerar för eleverna. SIA-reformenkommer tyvärr att bli en pappersreform. Jag säger tyvärr, ty som så många andrahade också vpk med förväntan sett fram mot SIA-skolan, den glada och den öppnaskolan. Denstörsta besvikelsen med regeringens SIA-förslag är all del bara är enorganisatorisk reform. Del saknas ställningstaganden lill pedagO; giska ochmetodiska förändringar som måste till för all i grunden förändra skolan. Detnaturliga sambandet mellan organisatoriska förändringar och pedagogiskverksamhei är inte ens diskuterat. Det enda regeringen gör är all i några fåstrofer lansera förskolans dialogpedagogik på . Dialogpedagogikenär säkert utvecklingsbar för skolan, men att hänga upp alla förhoppningar påett enda begrepp måste anses väl vågat och optimistiskt. Förall vi skall få en ny och social skola måste också lärarrollen förändras.Eflersom skolan och hela utbildningsväsendet skall samspela med övrigtsamhällsliv och vara föränderligt och flexibelt måste all lärarpersonal fåmöjlighet till en långsiktig och kontinuerlig fortbildning . Del som föreslås i regeringens proposition och i utskottetsskrivning är alldeles otillräckligt. förändrad lärarroll ligger också principen om samarbete i arbetslag. Del ärnödvändigt, menar vpk, att arbelslagsprincipen görs obligatorisk, både för detpedagogiska arbetets skull och för elevernas skull. Det är också viktigt allannan personal i skolan, t. ex. skolmållidspersonal och skolsköterskor, deltari arbetsenheternas verksamhet. För alt få ett verkligt samarbete mellan allskolpersonal och eleverna måste eleverna ges möjlighet all delta i allplanering av skolarbetet. Då menar vpk att det inte bara skall vara fråga omsådan elevmedverkan som bara har en marginell betydelse, för t. ex. den yttremiljön, utan all eleverna också får möjlighet all påverka undervisningensinnehåll och formerna för undervisningen. Beträffandefrågan om klasslorlek är ofta en ökad lärartäthet att föredra framför ettminskat antal elever i klassen. Ökad lärartäthet möjliggör ett mera flexibeltutnyttjande av lärarresurserna. Ett mål för skolarbetet måste vara allundervisningen inte bedrivs i större undervisningsgrupper än med 16 elever.Detta delningslal, menar vpk, skall gälla alla ämnen i skolan, alltså äventeckningsämnei. Dethar skrivits i tidningar och framhållits även i andra sammanhang hur viktigtdet är med samarbete mellan hem och skola, och viklen av del samarbetet kaninte nog betonas. Men som i så många andra sammanhang när del gäller allaktivera människor för olika saker nås bara ett fåtal av dessa engagemang. Delfåtal som nås genom Hem och Skola-arbetet är föräldrarna lill de barn somfungerar bra och som egentligen inte är i behov av stöd och stimulans på sammasätt som de barn vilkas föräldrar aldrig förmås till engagemang. Jagvill påstå att många Hem och Skola-föreningar brottas med detta problem. Detkommer så att säga "fel föräldrar" på klassmötena t. ex., och de föräldrarsom lärarna för del mesta kommer i kontakt med är antingen föräldrar till barnsom har svåra problem eller de ur alla aspekter resursstarka och aktivaföräldrarna. Mellanskiktet, där del stora barnantalet finns, har dålig elleringen kontakt med skolan. På detta sätt kan ingen förebyggande verksamhetbedrivas. Tvåkonlakttillfällen , som föreslås i det här sammanhanget, är alldeles förobetydligt. Del behövs, menar vpk, resurser för all upprätthålla enkontinuerlig kontakt mellan lärare, elever och föräldrar, och den kontakten börvara om inte så närmast där omkring. I detta avseende måste ett stortansvar vila på lärarna, men också Hem och Skola-föreningarna kan med sinplatsombudsorganisalion göra en hel del för att få lill stånd eil meningsfulltsocialt och pedagogiskt samarbete. Somett led i försöken all skapa kontakt mellan hem och skola menar vpk all lärarnaskall ha skyldighet att göra hembesök hos eleverna och all hembesöken skallingå som ett naturligt inslag i skolarbetet. Man har sagt att det skall företas en läroplansrevidering. Det måstebli en sådan för att skall kunna genomföras. Del torde t. ex. bli alldelesnödvändigt att, som propositionen också föreslår, minska limantalet påmellanstadiet för all få plats med elevakliverande verksamhet. Mendet är nödvändigt att arbetet med läroplansrevideringen utgår från någon formav målformulering. Den målformuleringen bör enligt vpk bestå i attrevideringens syfte skall vara all föreslå en s. k. varvad utbildning. Det arenförutsättning föratt både formerna för och innehållet i skolanskunskapsförmedlande roll skall kunna förändras så all eleverna blir mermotiverade och stimulerade i skolarbetet. Med en varvad utbildning kommerockså skolkunskaperna all anknyta lill verkligheten. Knyt systematiskt an skolan till arbetslivet. En värvning avstudier och praktik måste lill för all bryta upp klasssamhället. Detta kräverLO:s sekretariat i en rapport som läggs fram till . Vimåste ompröva utbildningen i dess helhet och flytta fram positionerna, heterdel vidare. En djupgående reform av ungdomsutbildningen måste starta . Detta är välkändatongångar för vpk. Det är krav som vpk ställt under Skolans inre arbete in. Därför är del helt naturligt all vpk instämmer i LO:s krav Vidare säger : "Skolans utbildning bevarar klassam- 21 mai 1976 hället.Skolväsendet utbildar fortfarande för olika sociala roller och stöter --------------- ut grupp ungdomar, en utslölningsom får följder för deras fortsatta Skolans inre arbete liv." m. in. Även detta har vpk konstaterat. Nukräver alltså även LO en värvning av praktik och studier i : Barateori räcker inte. Den måste kompletteras med praktik, erfarenhet och konkretarbete. En sådan lösning är en förutsättning för alt motverka sociala ochgeneralionsmässiga klyftor i samhället och för att bryta upp klassamhället. Detär märkligt alt regeringen inte uppmärksammat bristerna i skolsystemet i dettaavseende. Regeringen säger visserligen i allmänna ordalag att skolan måste fåen bättre anknytning till arbetslivet, att arbetslivsorientering bör kunna blien möjlighet för eleverna och all eleverna skall få en inblick i och visserfarenhet av arbetslivets problem och villkor. Del är lill intetförplikligande och intetsägande formuleringar. Ingenslans slås det fast altvärvning av studier och praktik måste genomföras för att skapa förutsättningarför en bättre skola. Det hade varit naturiigt, menar vpk, att slå fast dettaför arbetet i en kommande läroplansrevidering. Jagpåpekade förut att av många anledningar kommer alt bli en pappersreform. Enbidragande orsak lill denna förmodan är alt enligt propositionens förslagskall genomföras utan några extra medel. Del föreslås en förändring avstatsbidragssystemet som möjliggör en mer be-hovsorienterad och probleminrikladresursanvändning. Och det föreslås ett långtgående kommunalt inflytande överresursernas användning. Fru statsrådet - och förden delen även i Slaffanslorp - konstaterar med tillfredsställelseatt det blir en långtgående decentralisering. Vpk konstaterar för sin del allstaten kommer ifrån ett stort ansvar, inte minst från ekonomisk synpunkt, ochskjuter över ansvaret på kommunerna. Del är ett ojust handlande gentemotkommunerna. Att införa och genomföra blir inget tvång för kommunerna. Propositionenmöjliggör bara ett genomförande på papperet. Det innebär med all säkerhet attde fattiga och befolkningsrika kommunerna inte anser sig ha råd att genomföraSIA. Förmodligen är del just de här kommunernas elever som har det störstabehovet av en SIA-reform. Så länge regeringen inte ställer pengar tillförfogande är del myckel osäkert om kommunerna känner sig motiverade ochstimulerade all genomföra den här reformen. Jag håller alltså inte medstatsrådet belräffande denna aspekt. I andra sammanhang har manframhållit vikten av alt kunna ge en likvärdigutbildningsslandard i hela landet till alla elever. kommunalt inflytande, somdel här är fråga om, kan komma i strid med det kravet, och vpkvill varna för detta. 48 Del sätt på vilket förslärkningsresursen skallkunna användas måste fl lill följdan manskaparen slags konkurrens mellan skolor i en kommun och mellan stadier inom enskola om de resurser som står till buds. Det borde i stället vara så att enskola med problem skall kunna få extra resurser utan alt en annan får minskade. Propositionenföreslåren förstärkningsresurs på per elev. Den endaökning av anslagen till skolan som propositionen föreslår jämfört med vad somgäller är de 65 milj. kr. som går till de kommuner vilka beslutat attgenomföra den samlade skoldagen. Jämfört med den totala kostnaden för skolan ärdetta en högst marginell summa. Slutsatsen måste bli att regeringen räknar medatt skolan skall reformeras ulan särskilt ökade kostnader. Deltaär, herr talman, en chimär. Därför blir SIA-reformen en pappersreform. Den s.k. förstärkningsresursen kommer inte all räcka till för del som skisserat imodellen för den nya sociala skolan. Vpkhar i andra sammanhang förordat all all skolverksamhet skall bedrivas ikommunal eller statlig regi och all kommunerna skall få full kostnadstäckningför skolverksamheten. Det är inte minst från rättvisesynpunkt viktigt allanslagen för att genomföra den samlade skoldagen är så väl tilltagna alt ingenkommun av ekonomiska skäl skall behöva avslå från en betydelsefull ochelevakliverande verksamhei inom skoldagen. kommunisternaförordar med andra ord all all och statlig skolverksamhetstalsflnansieras. Detär i och för sig positivt all skolan får ett omsorgsansvar för eleverna ocksåpå icke skoltid. Det är även positivt att föreningar ges möjlighet att bedrivaverksamhet inom skolan. Men del kan starkt befaras alt den reguljära utbyggnadenav fritidshemmen eftersatts till förmån för det s. k. utvidgade fritidshemmetsom lokaliseras i skolbyggnaden och där samordnas med övrig fritidsverksamhet.Vänsterpartiet kommunisterna har tidigare förordat all både daghem ochfritidshem skall ligga i barnels egen närmiljö. Det verkar som om denkatastrofalt eftersatta utbyggnaden av fritidshem nu skall av genom utnyttjar skolans lokalresurser. Men kortsiktigt ekonomiskt bedömande fårinte äventyra den reguljära, socialt inriktade fritidshemsulbyggnaden.Skolanskall inte rycka in som hjälpgumma och bidra lill maslodonlfritidshem meden genomströmning på mellan 100 och 200 barn , som del kommer all blifråga om. Detär givet att skolans möjligheter att erbjuda aktiviteter av annat slag än vaddel lilla fritidshemmet kan erbjuda skall utnyttjas. Skolan kan fungera som ettakliviielscentrum med sina slöjdsalar, teckningssalar och musiksalar. Menfritidshemmen vill vpk ha socialt inriktade som små, nära hemmet belägna fritidshem. Tillsist har jag några frågor till statsrådet som jag hoppas blir noterade. Hur harstatsrådet tänkt sig alt kommunerna skall kunna genomföra SIA-reformen ipraktiken utan pengar, utan lokaler och ulan ökad lärartäthet? Och hur kanstatsrådet tro all skolan skall kunna bli bättre ulan alt man förändrarformerna för och innehållet i undervisningen. Skolansinre arbete m. m. 4 RiksddficiK promkol! Skolansinre arbete ni. ulan all man genomförpedagogiska reformer och utan alt man ställer resurser till förfogande förattstimulera samverkan mellan hem och skola? Med detta, herr talman, yrkar jagbifall lill de reservationer i utbildningsutskottels belänkande där mitt namnförekommer. HerrALEMYR (s): Vi är, tror jag, i kammaren just nu fyra eller fem riksdagskamratersom i slatsutskotlets andra avdelning kom överens om attbegära en utredning om skolans inre arbete. Vi hade då, som del har sagtstidigare, en rad motioner, av vilka många var överdrivna men som alla hävdadeatt det fanns problem i skolan som man borde se på. Efter moget övervägande komvi fram lill att del fanns skäl all göra så. Dethar gått snabbi sedan det tillfället. Under de här sex åren har utredningenlagt fram ett omfattande material. Dessutom har vi hunnit med en ovanligt långremissbehandling, och vi har också hunnit med både propositionsskrivande ochriksdagsbehandling. Detfinns anledning för mig som ordförande i utbildningsutskottet att uttala ettlack till och ge uttryck förstor uppskattning av det mycketfina arbete som utredningen hann med på den korta liden. Del är klart all omSIA-utredningen gäller detsamma som för alla utredningar, att allt vad somföreslås inte kan accepteras. Efter den långa remissbehandlingen visade det sigatt det fanns förslag i SlA-betänkandet som vi inte var beredda att la, och dåhar del självfallet sedermera gjorts förändringar. Detta skall inte avSlA-utredarna uppfattas som något underbetyg ål dem. Jagär alltså angelägen att uttala stor tacksamhet från utbildningsutskottets sidatill utredningsledamöterna och alla de experter de haft, som på ett sådant härfint sätt hjälpt oss all komma vidare när del gäller att lösa problem som ännuär olösta i skolan. Jagvill också gärna notera, herr talman, alt utbildningsutskottet i betänkandetnr 30 i allt väsentligt ansluter sig lill det regeringsförslag som harpresenterats.