prot · FY0980 · 1975-12-31 00:00:00 — c.beträffande rätt för samfällighet till skattefria fondavsättningar altriksdagen skulle avslä 1. motionen 1975:1081, 2. motionen 1975:2019 i denna del, D. belräffandeikraftträdandet av reglerna för beskattning av samfäl ligheter all med avslag pä molionen 1975:2019 i denna del skulle anta proposiiionen 1975:48 i denna del, E. beträffandeanslutningsavgifter och anläggningsbidrag att skulle 1. avslä motionen 1975:2021, 2. anta propositionen 1975:48 i denna del, F. beträffandeövriga frågor all skulle anta proposiiionen 1975:48 i dessa delar, G. beträffandeförfallningsförslagen att till föfid av vad ut skottet hemställt skulle anta vid proposiiionen 1975:48 fogade förslag till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) medden ändringen att punkt 4 av anvisningarna lill 41 a ij och övergångsbestämmelserna skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, innebärande ihuvudsak all samfälligheten blev berättigad lill avdrag för utdelning av vinstredan för del år dä utdelningen beslutats, 2. lag om ändring i lagen (1972:742) om ikraftträdandeav lagen (1972:741) om ändring i kommunalskallelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, 4. lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt, 5. lag om ändring i förordningen (1954:142) omtaxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto, med den ändringen att2 ! ; skulle erhålla av utskottet föreslagen lydelse, 6. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623). Beskattningenav samfälligheter, m. m. belräffande principernaför beskattning av samfälligheter I. av herrMagnusson i (m) och () vilka ansett att utskottet under Abort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975:2020 och 1975:2022 skulle avslåproposiiionen 1975:48 i vad avsåg ändrade regler för beskattning avmarksamfällighet och regleringssamfällighel. belräffandeikraftträdandet av reglerna för beskattning av samfällighet 2. av herrMagnusson i (m) och () vilka ansett all utskottet under D bort hemställa all riksdagenmed bifall lill niotionen 1975:2019 i vad avsäg uppskov med ikraftträdandet avreglerna för beskattning av samfällighet och med avslag på propositionen1975:48 i denna del beslutade alt ifrågavarande regler skulle träda ikraft , Beskattningenav samfälligheter, m. m. 3. avherr () och () vilka ansett all ut skollet under E 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till molionen 1975:2021 skulle anta av reservanlernaframlagt förslag till lag om ändring i kommunalskallelagen (1928:370), 4. avherr i (m) och () vilka - under förutsättning av bifall lill reservationen nr 1 -ansett alt utskottet under G bort hemställa att med bifalltill motionerna 1975:2020 och 1975:2022 i vad avsåg förfallningsförslagenskulle dels anta vid propositionen fogade förslag lill 1. lag om ändring i kommunalskallelagen (1928:370) medden ändringen all punkl 4 av anvisningarna till 41 a >:; skulle utgå, 2. lag om ändring i lagen (1972:742) om ikraftträdandeav lagen (1972:741) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt med den ändringen att 10 § 2 mom. skulle utgå ur förslaget, lillföfid varav ingressen skulle erhålla av reservanlerna angiven lydelse, 4. lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt med den ändringen att 6 ? ; 1 mom. skulle erhålla avreservanlerna föreslagen lydelse, 5. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) med denändringen alt 42 a S 1 mom. skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse, delsavslå vid proposiiionen fogat förslag till lag om ändring i förordningen(1954:142) om taxering för inkomst av medel, som insatts å skogskonto, 5. av i (m) och () vilka - under förutsättning av bifall lill reservationen nr 2 - anseit altutskottet under G bort hemställa allriksdagen i vad avsäg övergångsbestämmelserna till de i propositionen 1975:48fogade förfallningsförslagen med bifall lill molionen 1975:2019 skulle anta devid propositionen under punklerna 1, 3, 4, 5 och 6 fogade förslagen med denändringen av årtalen i övergångsbestämmelserna som föranleddes av att de nyareglerna i fråga om beskattning av samfälligheter och utdelning frånsamfälligheter trädde i kraft i stället för . (rh): I skalleulskottets belänkande nr 22 föreslås nya regler för beskattningav gemensamhetsanläggningar och andra samfälligheter. När det gällermarkanläggningar eller regleringssamfälligheter som förvallas av juridiskperson och som utgör särskild taxeringsenhet föreslås alt samfälligheten liksomhittills skall beskattas för avkastningen men att utdelningen till delägarnaskall beskattas hos dessa. Utdelningen skulle ä andra sidan vara avdragsgillför samfälligheten. Vidare föresläs statsskattesatsen höjd frän nuvarande 1596 till 32 96. Delägarna förelås vidare få möjlighel att göra insättning påskogskonto av utdelningen. De nya reglerna föreslås träda i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. Vihar inget att erinra i vad gäller förslaget till skattebestämmelser förgemensamhelsanläggningarna. När det gäller marksåmfälligheterna finns redanskatteregler som enligt vår uppfattning i stort sett fungerar tillfredsställande.Skall dessa regler ändras bör ändringarna innebära förbättringar. Enligl vårmening innebär föreliggande förslag tvärtom försämringar av olika slag, medsåväl administrativa som praktiska komplikationer och inte obetydliga riskerför dubbelbeskattning och motsvarande. Sammantagna torde de nya bestämmelsernamedföra ökade svårigheter för marksåmfälligheterna att bedriva sin verksamhet,och de torde även innebära minskad stimulans till bildande avgemensamhels-skogar. Först helt kort en allmän bakgrund. De flesta nu beflntligamarksåmfälligheterna, såsom allmänningsskogarna och häradsallmän-ningarna, haruppkommit av hävd och kan inte nybildas. Att härads-allmänningarna somsamfälligheter är av gammalt datum visas inte minst av alt det i de gamla landskapslagarnaofta finns ganska ingående bestämmelser om dem. 'Verksamheten i denhäradsallmänning som jag själv bäst känner till - Trögds härads allmänning -reglerades redan under tidig medeltid av den s, k, Tröghbolag, som också brukarkallas världens äldsta bolagsordning, Häradsallmänningarna är 66 till antalet,och de varierar mellan drygt 100 och nära . Det lär finnas 31 000 delägare i dessa häradsallmänningar, varav ett stort antal äroskiftade dödsbon. marksamfälligheter, såsom besparingsskogarna, gör inga egentligautdelningar, I stället används avkastningen till att främja jord- ochskogsbruket inom området, till att anlägga och förbättra vägar och liknandesaker. Enannan typ av samfälligheter är gemensamhetsskogarna, och de kan skapas genomfastighetsbildningsåtgärd för att förbättra arronderingen eller för att föraihop småbruksenheter till större. finns omkring 70 gemensamhetsskogar påtillsammans 130 000 ha. En del av de här gemensamhetsskogarna är ganska små,genomsnittsarealen i är omkring 200 ha. Utmärkandeför de här samfällighelerna är att de med ansvar och skicklighet förvallar sinaskogsområden. Det har betydelse inte bara för den bygd där de verkar utan ocksåför landets ekonomi i dess helhet. Samfälligheternas verksamhel är ocksåkringgärdad av särskilda föreskrifter och reglementen som gör altsamfällighelerna inte kan jämställas med vanliga företag eller med enskiltdrivet skogsbruk. Beskattningenav samföUigheter, m. m. 7 protokoll 1975. Beskattningenav samfälligheter, m. m. ningarna får t, ex, inteinteckna sina fasligheter, och därför saknar de i allmänhet möjlighet att lånaupp erforderiigl driftkapital. Närdet gäller gemensamhetsskogarna finns del ell uttalat önskemål om attunderiätta tillskapandet av nya sådana. Skogspoliliska utredningen ansåg t. ex.i sitt betänkande all bildandet av gemensamhels-skog var önskvärt ochlämpligt för arealer på tillsammans en halv mifion hektar. Del skulle innebäraen fyrdubbling av nuvarande areal. Med hänsyn till att skattereglernasutformning ofta har avgörande betydelse för markägarna ansåg lantmäteriverket isitt remissvar att det är myckel väsentligt att beskattningen utformas sä, attden inte motverkar utan underlättar bildandet av gemensamhetsskog. och ansåg emellertid all det framlagdaförslaget kommer att försvära bildandel av gemensamhetsskog. a. en skärpt beskattning för den enskilde delägaren om han har en beskattningsbarinkomst . Men genom vissa dubbelbeskattningseffekter ochliknande kommer det sannolikt att innebära mindre stimulans än nu att gä med igemensamhetsskog ocksä för skogsägare som har mycket små inkomster. Gemensamhetsskogarnasaknar liksom andra marksamfälligheter i allmänhet avskrivningsbara tillgångaroch varulager. Dessutom växlar skogsintäkterna kraftigt från ärtill år - detta gäller naturiiglvis framför allt i de mindre samfällighelerna- och därför sammanfaller intäkterna inle alltid i tiden med kostnaderna förskogsvårdande åtgärder, löpande administrationskostnader och liknande. Skullemedel fonderas drabbas de enligt förslaget av en relalivl hög skatt, genom attstatsskatten höjs från till 32 96. Sannolikt innebär del i allmänhet enhögre skattesats än om de hade beskattats direkt hos den enskilde delägaren. Deår som verksamheten främst inriktas på skogsvärdande åtgärder kan underskottuppstå, och del är osäkert i vilken omfattning delta kan kompenseras genomförlustavdrag senare år. Alltnogsä kan en konsekvens av den föreslagna höjningen av skattesatsen bli au enutdelning av överskoll framstår som ell från skatlesynpunkl fördelaktigarealternativ framför en i och för sig önskvärd avsättning av överskottet förframtida bruk, t. ex. för skogsvärd eller investering i vägar. Menäven om hela nelloavkastningen utdelas sä drabbas samfällighetenändå av den beskatining som garantiskalten utgör. Det innebär att ett beloppmotsvarande av taxeringsvärdet måste behållas i samfällighetenför att efter skatt räcka lill all betala garantiskatten. Även om skatten pä deutdelade medlen är densamma som om delägarna drev skogen i egen regi blir detpå det här viset etl lägre belopp som kan delas ut. Jag vill understryka alldet här inte är fråga om sedvanliga garantiskalleeffekter utan att del i deltasammanhang flnns risk för vissa dubbelbeskattningseffekler genom allutdelningen inte längre skall beskattas i samfälligheten. De höjda skattesatserna imarksamfällighelen gör att de bristande möj- ligheterna lillresultatufiämning i samfällighelerna framstår ännu mer markant än tidigare.Föredragande statsrådet anvisar här möjligheler till skogskontoinsättning.Tanken är såvitt jag förstår att avkastningen försl skall delas ut till alladelägarna. Sedan skall alla delägarna var för sig sätta in hela eller delar avavkastningen på skogskonto. För att del skall bli möjligt krävs försl ochfrämst att det belopp som kan sällas in översliger . Därutöver krävsenligl propositionen ulredning frän samfälligheten och dessutomkontrollmöjligheter. Det belopp som skall insättas pä skogskonto fär nämligeninte härröra från fonderade medel. Därefter skall de insatta beloppen tas utigen av alla delägarna och överlämnas som driftsbidrag till samfällighelernade år dessa saknar tillräckliga inkomster för skogsvårdande åtgärder. Detär givet att dessa invecklade transaktioner kommer att innebära ett otaluppgifter i samband med deklarationerna. Det är möjligl att man kan utnytfiaden här anvisade vägen i små gemensamhetsskogar med ganska få delägare. Men imarksamfälligheter med ett mycket stort antal delägare, t. ex. ihäradsallmänningarna, torde det vara absolut omöjligt. I vilket fall som helsttrorjag inte att de föreslagna beskattningsreglerna kommer alt få någraskogsägarhjärtan att precis klappa snabbare än nu för att gå med i engemensamhetsskog, nägol som alltså av olika skäl anses vara önskvärt. Enhel del remissinstanser har pekat pä att en beskattning av utdelningen hosdelägarna kommer alt medföra avsevärda praktiska och administrativasvårigheter i samband med fullgörandet av deklarations-ochuppgiftsskyldigheten. i ifrågasätter exempelvisom inle problemen blir så stora att det vore bältre att behålla de nuvarandebestämmelserna. Bara inom häradsallmänningarna finns det 31 000 delägare, varavmånga är oskiflade dödsbon. Del övervägande antalet innehar mycket små andelar.I allmänhet kommer del alt vara fråga om några hundralappar eller litet mer somblir föremål för denna starkt utvidgade byråkrati. Ulskotteterkänner självt alt det kan bli "vissa besväriigheter", som mansäger, t. ex. för besparingsskogarna, vilka som jag tidigare nämnde inte gerutdelning i vanlig ordning ulan använder avkastningen för alt främja jord- ochskogsbruket inom området. Kostnader som på detta vis täcks för enskildajordbrukare - det kan vara fråga om bitar av vägar - skall alltså beskattas hosmottagarna, som i sin tur skall få göra avdrag för värdeminskning, osv. Utskottetsäger att man förutsätter en viss generositet vid tillämpningen av de nyareglerna - vad det nu innebär. Antingen skall väl de nya reglerna föfias ellerockså skall de inte föfias. Men det är alldeles uppenbart alt det kommer attbli utomordentligt besväriigl alt avgöra hur mycket de enskilda delägarna skalltaxeras för i dessa sammanhang. Frågan är väl om besparingsskogarna kanfortsätta sin verksamhet på sedvanligt säll. Antalet delägare i en endabesparingsskog, Orsas, lär vara över 2 300, varav många bor utanför socknen ochmånga är oskiftade Beskattningenav samföUigheter, m. m. Beskattningenav samföUigheter, m. m. Genomatt beskattningen främst skall ske hos delägarna och olika delägare har olikabeskattningssituation kan man slutligen, enligt t. ex. lantmäteriverkets ochlantbrukets skattedelegations uppfallning, befara att de i högre grad änlidigare kommer att ha olika uppfattning om hur samfällighelerna skall brukasoch om hur avkastningen skall disponeras. Det är ju inte precis ägnat attunderiätta verksamheten vid den här typen av samfälligheter. Finnsdet då inga fördelar med förslaget? Bytet av beskattningsmetod har väl främstmotiverats med den s. k. skatteförmågeprincipen. Förslaget att utdelning skallbeskattas hos delägarna kan förefalla principiellt riktigt - del vill jag gärnaunderstryka - men som jag har försökt visa föranleder förslaget en mängdolägenheter frän skatteadministrativ synpunkt och även från andra synpunkler.Det alldeles övervägande antalet delägare i t. ex. häradsallmänningarna svarar,som jag sade tidigare, för förhållandevis små belopp, och frågan saknar istort sell statsfinansiell betydelse. Allt delta har gjort att vi från vårt.håll yrkar bifall till reservationerna I och 4, som innebär avslag päproposiiionen i vad avser ändrade regler för beskattning av marksamfällighetoch regleringssamfällighel. Skulleriksdagen ändock bifalla propositionen, framstår det som nödvändigt med enförhållandevis lång övergångslid för att ge samfällighelerna erforderligtrådrum. Risken är annars stor för bl. a. panikutdelningar av fonderade medelför att undvika dubbelbeskattning. Ett uppskov med ikraftträdandet till 1980skulle också göra det möjligt för företagsskatteberedningen att dessförinnankomma med förslag om resultatufiämning i marksåmfälligheterna. I andra handber jag därför, herr talman, att få yrka bifall lill reservalionerna 2 och 5. Slutligenber jag också alt få yrka bifall till reservationen 3, som gälleranslutningsavgifter och anläggningsbidrag. Eftersom anslutningsavgifter ochanläggningsbidrag beskattas hos mottagaren, måste avgifterna mänga gångeröverstiga dubbla investeringskostnaderna för alt efter skatt täcka kostnaderna.Bästa sättet att undvika denna effekt skulle vara att anläggningskostnadernadirekt fick skrivas av med belopp motsvarande bidraget på sanima säll somnumera gäller för statsbidrag. I skatteutskottets betänkande nr 22 behandlas propositionen 1975:48,som innehåller förslag till ändrade regler för beskattning av samfälligheter,m. Ipropositionen föresläs nya regler för inkomst- och förmögenhetsbeskattningenav gemensamhetsanläggningar och andra samfälligheter, och förslaget är delvisatt betrakta som en föfid av den nya civilrätlsliga lagstiftningen omsamfälligheter som trätt 1974. Nugällande beskattningsregler i fråga om samfälligheter avser egentligen endasthäradsallmänningar och vissa andra samfälligheter av äldre typ-Vi beskattning avsamfälligheter av annan karakiär som tillkommit pä senare tid har dessaföråldrade och föga förklarande beskattningsregler ocksä tillämpats. Detär således den utveckling som ägt rum på ifrågavarande område och på senare tidgenomförd civilrättslig lagstiftning som varit vägledande för regeringensförslag, syftande till en fullständig reglering av beskattningen av samtligasamfälligheter. Samfälligheternasinkomster och utgifter skall enligl förslaget delas upp mellan delägarna iförhållande till vars och ens andel i samfälligheten. 1vad gäller markanläggningar eller regleringssamfällighet - som förvaltas avjuridisk person och som är särskild taxeringsenhet - föresläs all samfälligheteni dessa fall liksom skall beskattas för avkastningen men medavdragsräll för uldelning till delägarna. Det innebär således att delägarna medbibehållande av enhetsbeskaltningen av avkastningen i motsats lill vad som nugäller i fortsättningen skall redovisa den inkomst som de uppburit frånsamfälligheten. Ipropositionen föreslås vidare att skattesatsen för statlig inkomstskatt i vad gäller beskattningen av marksamfälligheler eller regleringssamfäl ligheter för den del av avkastningen som inte har delals ut höjs från nuvarande 15 till 32 96. . Föratt i viss mån tillgodose framförda önskemål om möjligheter tillresultatufiämning för häradsallmänningar, gemensamhetsskogar o. d. föresläsatt delägarna fär möjlighet alt sätta in utdelning frän samfälligheten påskogskonto, således på enahanda sätt som om han själv hade uppburitskogsintäkten. Häradsallmänningar och sockenallmänningar skall liksom hittillsbeskattas för samfällighetens förmögenhet. I övriga fall skall förmögenhetenfördelas på delägarna. Ulskottethar vid behandlingen uppmärksammats på alt en viss dubbelbeskattningseffektkan uppkomma i samband med övergängen till det nya systemet därigenom all vinstsom har beskattats hos marksamfällighet före ikraftträdandet kommer all beskatlashos delägarna om den delas ut efter ikraftträdandet. Samfälligheten blir i delfallet berättigad till avdrag för utdelningen, men osäkerhet torde föreligga omi vad män samfälligheten kan nyifia avdragsrätlen under beskattningsåret ellersom föriuslavdrag senare år. Utskottethar i skrivningen givet till känna att ej avsedda dubbelbeskattningseffektersä längt em möjligt bör undvikas och har, i syfte att i möjligaste mån undvikaej avsedda konsekvenser i della hänseende, förordat den ändringen av de ipropositionen föreslagna reglerna om avdrag för utdelning, att samfällighetenblir berättigad till avdrag redan för det är dä utdelningen har beslutals.Förslaget möjliggör också en förenkling i fråga om reglerna för insättning påskogskonto. berörde en annan situation där viss dubbelbeskattningseffekt kanuppkomma. Det är när avdragsrätten för utdelning kan påverkagarantibeskattningen i ofördelaktig riktning. Beskattningenav samföUigheter, m. m. Beskattningenav samföUigheter, m. m. 'berördes den frågan, ochulskottet ansåg sig kunna konstatera all även här fanns tekniska lösningar, mende bedömdes vara sä komplicerade att erfarenhet av de nya bestämmelserna böravvaktas innan ställning tas till huruvida särskilda regler är erforderiiga. Omdet skulle visa sig att olägenheter av den här arten skulle uppkomma vid denpraktiska tillämpningen säger sig ulskottet utgå frän att regeringen kommer medförslag som rättar till sädana ej avsedda effekter. i och har i fem reservationer-anmält en frånutskottsmajoriteten avvikande uppfattning i vissa delar. har härredovisat reservalionsyrkandena. Låt mig bara hell kort föredrautskottsmajoriletens motivering för avstyrkande av de motioner som ligger tillgrund för reservalionerna. Grundtankenbakom proposiiionen har varit att söka åstadkomma en så långt som möjligtlikformig behandling vid beskattningen av alla slags samfälligheter ochsamtidigt en slrävan att få skatteregler som är mer neutrala än hittillsvarandei förhållande lill olika förvaltningsallernativ och former av samverkan. Utskoltsmajoriteteninstämmer i dessa syften och flnner att de föreslagna reglerna i alltväsentligt är ägnade att tillgodose dessa önskemål. De föreslagna ändringarnainnebär all skalteförmågeprincipeh kommer att beaktas bättre än , ochförslaget tillgodoser dessutom fördelningspolitiska synpunkter. Såsomfru sade är utskollet medvetet om alt det kan uppstå vissabesväriigheter vid övergången till de nya bestämmelserna för vissa speciellasamfälligheter, exempelvis besparingsskogar. Det är därför som utskottet i sinskrivning har förutsatt en viss generositet vid tillämpningen av de nyareglerna. Beträffandereservationsyrkandei om uppskov med ikraftträdandet vill utskottsmajoritetenanföra föfiande. Dei propositionen föreslagna reglerna beträffande samfälligheter innebär heltenkelt en anpassning lill den beskattning som gäller för andra skattskyldiga.Enligt utskottsmajoritetens uppfallning har samfällighe-terna haft vissamöjligheter all anpassa sig till de nya reglerna eftersom den promemoria somligger till grund för propositionen varit känd frän juli månad . Ireservationerna 2 och 3 har reservanterna efterlyst förbättrade regler förresultatufiämning och avskrivning i samband med mottagna bidrag.Utskottsmajoriteten konstaterar - liksom reservanlerna - all det i propositionenframlagda förslaget innebär vissa förbättringar i dessa hänseenden ochhänvisar i övrigt till att dessa frågor torde komma alt uppmärksammas iföretagsskatteberedningens pågående utredningsarbete beträffande olika formerav resultatufiämning vid beskatining. Ivad gäller höjningen av skattesatsen frän vill jag peka pä delförhållandet alt såvitt gäller marksamfälligheler torde det vara klart att dendominerande verksamheten för dessa utgörs av skogsbruk. De bedrivs således medde fördelar som storskogsbruket ger. radsallmänningar ochallmänningsskogar liksom andra slag av samfälligheter som avser mark är oftainnehavare av betydande fastighets- och andra tillgångar. Den verksamhet sombedrivs är främst inriktad pä all ge elt sä gott ekonomiskt resultat sommöjligl. Man vägar påslå att del ideella syftet är mindre framträdande. Delföreligger inga bärande skäl för alt marksamfälligheter skall ha lägreskattesals än vad som i allmänhet gäller för ekonomiska föreningar. Jag ber alt fä yrka bifall lill skatleutskottets betänkande nr 22. Beskattningenav samföUigheter, m. m. () kortgenmäle: Jag vill också understryka önskvärdheten av att man så långt möjligthar neutrala skaltebeslämmelser, dvs. bestämmelser som är neutrala vid valet avförelagsform. Men problemet är ju att de här föreslagna bestämmelserna inteblir neutrala. Det gäller t. ex. hell andra skattebestämmelser om medelfonderas i samfälligheten än om de delas ut till delägarna. Dessutom är det såpass slor risk för dubbelbeskattningseffekler, inte bara under en övergångstidutan också längre fram - det erkände också - all avkastning av t.ex. en gemensamhetsskog i så fall löper risk att bli mindre än om skogsägarendrev skogsbruket i egen regi, och det var inte avsikten, Ivilket fall som helst borde det väl ändå vara ell minimikrav att de nyabestämmelserna inte skulle träda i kraft förrän man hade fått bestämmelser omresultatufiämning också på det här området. Önskemål därom har förts fram frånvitt skilda håll. HerrBoström säger belräffande garantibeskatlningen att utskottet är medvetet om attdet här blir ell slags dubbelbeskaltningseffekl, men att detta kan avmed ganska komplicerade bestämmelser. Utskottet förutsätter dock att om detskulle uppstå större problem, så kommer regeringen med en proposition. Detinnebär väl inte att kringelkrånglet för den sakens skull blir mindre. När manredan nu kan förutse att det här kommer att innebära en massa krångel, bordeman ha tänkt sig för innan man tillslyrkle ett sådant här förslag.