prot · FZ0935 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är därför angelägel alt kommunernas behov av insyn och inflytande inäringslivet blir tillgodosett. Mot den bakgrunden har olika åtgärdervidtagits från statsmakternas sida. Riksdagenbeslutade om alt införa ett informationssystem mellan förelag ochsamhälle. Enligt lagen om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågorföreligger skyldighet för näringsidkare alt till bl. a. redovisaplanerade eller väntade utvidgningar eller inskränkningar i produktionen,sysselsättningen eller driften. Lagen ger också kommun rätt all kallanäringsidkare till överläggning i fråga som är av väsentlig belydelse förkommunen. Delta tillvägagångssätt kan exempelvis användas om ell förelag isamband med en planerad fusion lämnar bristfällig informalion eller handlar istrid med kommunens intressen. Behovetav insyn och inflytande i näringslivet är särskill stort i kommuner därnäringsverksamheten domineras av ett eller några företag. I dessa fall kansysselsätlningsförändringar få djupgående konsekvenser för en kommunsutveckling. Under sådana förhållanden är enbart informationsutbyte intetillräckligt. framläggs ett inom utarbetat förslagsom ger kommun rätl alt utse ledamot i styrelsen för sådant förelag som isysselsäilningsavseende är av stor betydelse för kommunen. Därigenom skapas enmöjlighet för kommunerna lill direki inflytande på företagens beslut.Inflytandet kan därmed också gälla företagssammanläggningar. Fråganom formerna för kommunernas insyn och inflytande i näringslivet kan inte sesisolerade från hur de anställdas önskemål i samma hänseende kommer alttillgodoses. Av särskill iniresse i detta sammanhang är förslaget till lag omkontroll av företagsförvärv i vissa fall. Förslaget innebär att samråd skallske med lokal arbetstagarorganisation vid företaget innan avtal träffas om förvärvav företag eller del av företag. Om arbetstagarorganisationen motsätter sigförvärvet kan chefen för industridepartementet påkalla överläggningar medparterna. Regeringen föreslås i sista hand rätt att förbjuda förvärvet omdetta skulle medföra väsentliga ölägenheter från exempelvissysselsättningssynpunkt. Beredningen av ärendet anstår t. v. i avvaktan påresultatet av de förhandlingar som pågår mellan arbetsmarknadens parter om enavialslösning. Medhänsyn till vidtagna åtgärder och framlagda förslag avser regeringen att intef n. la några ytterligare initialiv i den aktuella frågan. Skulle detemellertid visa sig att de intressen som kommunerna har att bevaka inte blirtillräckligt beaktade, måste självfallet ytlerligare åtgärder övervägas för atttillgodose kommunernas behov av insyn och inflytande i näringslivet. Hen (vpk): Bakgrunden lill min fråga är de slora företagssammanslagningar ochföretagsköp som gjorts : Slora - Bergvikoch Ala, Kopparfors - Papyrus, Beijerinvests köp av järnverk iRonneby. Här bör också nämnas en transaktion mellan ASEA och . Dettaär bara några i den långa raden av företagssammanslagningar under denkoncentrations- och cen-iralisaiionsprocess i det kapitalistiska näringslivet,som går allt snabbare. Inågra fall har det här rört sig om sammanslagningar inom en och sammafinanskoncern, den Wallenbergska. I samtliga fall måsle man räkna med allsammanslagningarna får inverkan på sysselsättningsmöjligheterna inom deberörda kommunerna. De kan också på olika sätt inverka på kommunernas ekonomipå skattesidan. Inkomster kan falla bort både genom avfiyttning av anställda ibolagen och genom utfiytining av huvudkontor. Attde anställda skall ha elt avgörande infiytande på företagssammanslagningar ärför vårl parti en självklarhet. Vi anser all de bör ha vetorätt i sådana fall.I den här debatten harjag emellertid velal ta upp en annan fråga, nämligenkommunernas insyn och bestämmanderätt. I några av de fall jag talat om - detbestyrktes i en föregående debatt med industriministern - syns kommunerna inteens ha underrättats i förväg eller möjligen när saken redan varit klar alloffentliggöras. 1 etl fall -del gäller affärerna mellan WallenbergsföretagenASEA - - Kopparfors - har det frånkommunrepresentanter riktats hård kritik. Man säger att affären genomfördes avtvå skäl: bolaget ville komma undan skatt och man ville förhindra all kommunenbegärde förköpsrätt till vissa skogs- eller markområden. Del verkar alltså somom inte ens gällande lagstiftning och bestämmelser följdes av de storaindustriföretagen. Kommunernamåste enligt vårl partis mening lill att börja med ha rätl alt bliunderrättade när företagssammanslagningar börjar diskuteras. De skall hamöjlighet atl hela liden vara med och ge sina synpunkter. De bör också ha enreell bestämmanderätt och möjlighet atl inlägga sitt veto när en sammanslagningeller annan affär påtagligt står i strid med kommunala intressen. Jagtackar för svaret och hoppas all regeringen snabbi föreslår lagstiftning somtillgodoser dessa krav. Omlänsstyrelses handläggning av plan- och byggnadsärenden Överläggningenvar härmed slutad. § 25 Omlänsstyrelses handläggning av plan- och byggnadsärenden Herrkommunministern erhöll ordet för alt besvara /ö/;/77ö/A's(m)anmälda interpellation, 1975/76:55, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder sä altfrågor gällande plan- och byggnadsärenden liksom dispenser från byggnadsförbudenligt naturvårdslagen behandlas i länsstyrel- Omlänsstyrelses handläggning av plan- och byggnadsärenden ses lekmannaslyrelse i defall länsslyrelsen avser all korrigera kommunens beslut. Länsstyrelsensstyrelse avgör enligt länsslyrelseinslrukiionen bl. a. viktigare frågor omsamhällsplanering eller andra för länet betydelsefulla åtgärder och andrafrågor som landshövdingen hänskjuter till styrelsen. Ärende som inte avgörs avstyrelsen avgörs av den tjänsteman som anges i länsslyrelseinslrukiionen,arbetsordningen eller i särskilt styrelsebeslut. Länsstyrelsensstyrelse fastställer arbetsordning. Till ledning för utarbetande avarbetsordning finns en av regeringen utgiven normalarbetsordning. I dennauppmärksammas särskilt ärenden av svårare beskaffenhet, av principiellbelydelse eller av siörre omfattning. Sådana ärenden skall normalt lämnas överlill närmast högre beslutsnivå inom länsstyrelse, Dessuiom framhålls viklen avalt olika chefer - således även landshövdingen - hålls underrättade omviktigare ärenden, Länsslyrelseinslrukiionenoch den av regeringen som vägledning utfärdade normalarbelsordningen ger -såvitt jag kan se - goda garantier för alt olika ärenden i länsstyrelsenhandläggs rationellt samt för att frågor med principiell tyngd kommer attbeslutas av styrelse. Jag vill tillägga atl jag i anslutningtill behandlingen av länsberedningens förslag avser att ta upp även frågan omstyrelsens roll. Hen KRÖNMARK (m): Jag vill framföra etl tack till kommunministern för svaret pä mininterpellation. Låtmig till alt börja med klargöra alt det inte är i min egenskap avstyrelseledamot i lekmannasiyrelsen i läns länsstyrelse - med deerfarenheter jag har därifrån - som jag har framställt interpellationen, ulanJag har blivit uppmärksammad på förhållandena i andra delar av landei. Vihar nu fått ett lekmannainfiytande i länsstyrelserna, men Jag vågar säga alldet ännu inte har funnil sina slutliga former. Därför är det tillfredsställandealt kommunministern skall la upp frågan om lekmanna-siyrelsernas arbetsformernär han har all behandla länsberedningens förslag. Detfinns visserligen en normalarbetsordning, men styrelserna är här suveräna attfastställa sina egna arbetsordningar, och de kontakter som vi har haft inommitt parti mellan olika represenlanter i länsstyrelserna har visat altarbetsordningarna i de olika länsstyrelserna varierar myckel kraftigt. Även omJag som representant för det parti jag företräder, icke i och för sig vill haen centralisering måste jag säga all de nuvarande förhållandena ärotillfredsställande. Man bör kanske ha betydligt mer normerande bestämmelser änman har f n. Plan-och byggnadsärenden, dvs. frågor av den art som jag pekat på i mininterpellation, är ju väsentliga både för enskilda människor och förkommunerna. Kommunerna är alltid inkopplade, och de har ett stort inflytande.Där fattas besluten av politiskt ansvariga instanser som bygg- nadsnämnd, kommunstyrelseoch även kommunfullmäktige. I de fall - som givelvis kommer alt inträffa - därkommunen hävdar en mening men där exempelvis den föredragande tjänstemannen pålänsstyrelsen hävdar en annan mening lycker jag att ordningen ur demokratisksynpunkt och ur medinflytandesynpunkl är ganska otillfredsställande. Jagtycker att det är något av elt principiellt snyggheiskrav, i falldär en politisk ansvarig instans har fattat ett beslut efter ett remissyttrandeoch detta sedan skall prövas, alt prövningen också sker i en instans som kanavkrävas ett politiskt ansvar. Det kan indirekt ske när det gällerlänsstyrelsens lekmannaslyrelse. Avkommunministerns svar framgår inte riktigt vilken uppfattning statsrådet har.Statsrådet hänvisar till vad som komma skall, men jag tycker ändå all detskulle vara myckel värdefullt om statsrådet ville säga om hanprincipiellt delar min uppfattning om värdet av att man fick dennasamstämmighet i prövningen, så atl fall där det finns en skiljaktig meningmellan kommunen och regelmässigt i samtliga länsstyrelser togsupp i lekmannasiyrelsen. Jag kräver för den skull icke någon omedelbar åtgärd,men det skulle vara intressant att få en markering från statsrådet i dettaavseende. 0/77länsstyrelses handläggning av plan- och byggnadsärenden Jag har så till vida samma uppfattning som att vi skalleftersträva alt öka lekmannainflytandei i länsstyrelsernas verksamhet och vidgadet sä långt del rimligtvis kan vara förenligt med god arbetsordning och andraomständigheter. Däremotär Jag litet tveksam när del gäller de frågor som tagit upp,nämligen plan- och byggnadsärenden. Jag har ganska stor erfarenhet på del härområdet, och jag vet mycket väl alt det ofta uppstår intressekonflikter mellanden enskilde fastighetsägaren och en kommun. När ett sådani ärende skallavgöras i första rättsinstansen är det viktigt, atl del också anläggssynpunkter av formell och juridisk natur. Jag tror alt det är mycket viktigtför rättssäkerheten att en objektiv bedömning av frågan ur rättsliga ochformella synpunkter är tryggad. Det kan för den enskilde medborgaren varamycket stora värden som står på spel. Det är inte ovanligt att en sådanintressekonflikt uppstår, och Jag är lilel tveksam huruvida länsstyrelsenslekmannaslyrelse i ett sådant läge är den rikliga instansen för alt skiparättvisa. Detåterstår att se vilken ståndpunkt vi slutligen kommer fram till när vi skallbehandla länsberedningens förslag. Jag delar uppfattning att vihitintills får betrakta lekmannastyrelsernas arbeie som en försöksverksamhet.Vi skall nu samla in erfarenheter från olika håll och pröva dem mol desynpunkter som jag här anfört och även mot andra. Vi fär se vilkel slutgiltigtresultat vi då kan komma fram till. Principiellt har jag samma grundsyn somherr Krönmark. 11 protokoll 1975/76:35-36 O777länsstyrelses handläggning av plan- och byggnadsärenden Hen KRÖNMARK (m): Jag kan kvittera med att säga atl jag rent principiellt kan hålla medstatsrådet just när del gäller enskild person men all del är lilel annorlundanär - vilket kan förekomma - kommunen och den enskilde fastighetsägaren, ellervem det nu kan vara, har en samstämmig uppfattning och man alltså fattar ettbeslut i en demokratisk församling, i en kommun. Del är då jag tycker atl eller mindre bör vara etl snyggheiskrav att lekmannasiyrelsen skall få haett inflytande. Jaghåller med kommunministern om alt det måste vara i,n viss formell behandling avärendena och all vi också måste ha ämbeismannainfly-tande, men vi harju i allafall kvalificerade föredragande i alla länsstyrelser, och jag vågar utifrånmin erfarenhet av länsstyrelsearbeiet säga att ledamöterna i styrelsen larvederbörlig hänsyn lill vad som är formellt riktigt. Därför vågar jag välkonslatera - trots att det kan finnas vissa nyansskillnader i vårauppfattningar här- atl del verkar som om statsrådet och Jag hade sammauppfattning. Därför hoppas jag också alt vi snart får en lösning av de härfrågorna. I del fall då en kommun och en enskild person har samma uppfattning ielt planärende lär det regelmässigt inte bli något ärende för länsstyrelsen.Jag kan tala om för atl jag har suttit i en länsstyrelse därlandshövdingen förde över ell planärende lill lekmannasiyrelsen men därlekmannasiyrelsen bad att få slippa behandla del. Här kan del komma införhållanden mellan olika tätorter, och en mängd problem kan skapas i det härsammanhanget. Menvi skall väl undersöka, om vi i den här andan kan finna lösningar som i variefall är bättre än de nuvarande. Överläggningenvar härmed slutad. §26 Anmäldes och bordlades 1975/76:18 med anledningav propositionen 1975/76:70 om ändring i uppbördslagen(1953:272), m. m. jämte motioner 1975/76:21 med anledning av propositionen1975/76:78 om inskränkt skattskyldighetför företagareförening som erhåller statsbidrag 1975/76:24 med anledning avproposilionen 1975/76:40 med förslag om ändring i tulltaxan(1971:920), m. m. 1975/76:4 med anledning avmotion om registrering av internationella m. på natur- och miljövårdsområdet 1975/76:5 med anledning av motion omtillbakadragande av utländska Utbildningsutskolleisbetänkanden |\Jr 35 1975/76:5 med anledning av motioner om ökatstatsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen m. m. 1975/76:15 med anledningav moiioner om vissa läroplansfrägor m. m. 1975/76:16 med anledning av propositionen1975/76:25 om tilläggsbud- Meddelande om get I lill statsbudgeten /76 i vad avser särskilda frågor åtgärder pä skolområdet m.m. §27 Anmäldes och bordlades Motioner 1975/76:149 av herrAndersson i m.jl. 1975/76:150 av i /76:151av hen m.jl. 1975/76:152 av m.jl. 1975/76:153 avherr Josefson m.fi. 1975/76:154 av i /76:155 av herrMagnusson i och 1975/76:156 av i ochfru 1975/76:157 av hen Mundebo m.fi. 1975/76:158 av iTrobro 1975/76:159 av hen Rämgård m.fi. 1975/76:160 av herrar ochNilsson i Trobro /76:161 av och 1975/76:162av m.fi. 1975/76:163 av m.fi. 1975/76:164 av fruTroedsson m.fi. 1975/76:165 av hen 1975/76:166 av hen medanledning av propositionen 1975/76:31 om ändrade beskattningsregler förpensionsförsäkringar m. m. § 28 Meddelande omfrågor Meddeladesatl följande frågor framställts 1975/76:140av () lill herr utbildningsministern om visstskolkonsertprograms förenlighet med kravet på objektivitet i skolundervisningen: Anser herr statsrådet att Rikskonsertersskolkonserliurné Kåkvisor står i överensstämmelse med de krav på objektivitetsom man har rätt alt ställa på undervisningen i skolan? 1975/76:141 av herrHellström (s) till herr industriministern om åtgärder mol missbruk avkonkursinslilulel: har påtalats anmärkningsvärt mångafall av förelagskonkurser, där skaltesmitning och liknande operationeruppenbarligen varit ett syfte med konkurserna, varefter ifrågavarandeföretagare startat nytt företag, som i många fall lett lill ny konkurs etc. Moldenna bakgrund får Jag framställa följande fråga till herr industriministern: vidta åtgärder som syftar lill någon form av aukio-risation förföretagare som uppenbart missbrukat konkursförfarande och som avser att startaelt nytt företag? 1975/76:142 av herr öoo (c) lill herr industriministern om nedläggningen av ASSLssågverksrörelse i : Företagsledningen för statens skogsindustrier harnu meddelat att företagets sågverksrörelse i skall läggas ned under år1978. Denna nedläggning berör direki 75 anställda. Någon ersättningsindustri iorten har inte beräknats. "Rationaliseringen" och därmednedläggningen baseras på en s. k. företagsekonomisk bedömning. Därtill harockså försök gjorts att beräkna de samhällsekonomiska konsekvenserna. Den s. k.individkalkylen, dvs. kostnader för fiytining m. m. för personalen, skulleendast uppgå till 1,3 milj. kr. Detta låga belopp förefaller heltverklig-helsfrämmande. Ennedläggning av i kommer självklart alt få mycket negativakonsekvenser för berörda anställda, för deras familjer, för orten ochför hela kommun. Raserandet av ell så stort antal arbetsplatser för enort av storlek kan helt enkell inte accepteras. Medhänvisning till del anförda ber jag atl fä ställa följande frågor lill herrindustriministern: Är den planerade nedläggningen av sågverksrörelseni i överensstämmelse med statliga företags sociala ambitioner? Är regeringen beredd alt medverka till att tryggaoch vidareutveckla sysselsättningen i ? 1975/76:143 av herrLindahl \ (fp) till herr utrikesministern om eventuellt deltagandeav PLO i FN-debatt: Hur ser regeringen pä PLO:s eventuella deltagande isäkerhetsrådets debatt om ? 1975/76:144av i (fp) till herr utbildningsministern om tillämpningenav anvisningar beträffande läromedel för sexual- ochsamlevnadsundervisningen: utfärdade skolöverstyrelsenkompletterande anvisningar beträffande läromedel för sexual- ochsamlevnadsundervisning- en, varav framgick allskolöverstyrelsen fann den av Svenska Sexual-forskningsinslilutet och Maj-BrihtBergström-Walan producerade filmserien ej lämplig förundervisningen i sexual- och samlevnadsfrågor i ochgymnasieskolan. Dåvarande utbildningsministern uttalade i en debatt , som gällde bl. a. den nämnda filmserien: "Harskolöverstyrelsen funnit elt material, en film eller något annat, så olämpligtatl man direkt avråder frän att utnyttja det i skolorna, då bör naturligtvismed den beslutanderätt vi har på det lokala planet de ansvariga mycket nogafundera över orsaken till alt lämnat rekommendationen. Förmin del menar jag all man måsle fästa myckel stort avseende vid när SÖ yttrarsig och gör uttalanden i frågor av denna art." Trots detta förekommervisning av de berörda filmerna i vissa skolor. Medanledning av det anförda, som gäller såväl frågan om läromedelsgranskningensomfattning som frågan om elevens rätt till integritet, ber jag atl till herrutbildningsministern få ställa följande fråga: Vilkenåtgärd anser sig utbildningsministern kunna vidta så att skolöverstyrelsensanvisningar tillämpas? 1975/76:145av i (c) till herr arbetsmarknadsministern om åtgärder föratt öka sysselsättningsmöjligheterna i : Brislen pä arbetstillfällen i vissa delar avGävleborgs län är synnerligen otillfredsställande, framför alll vad gällerkvinnor och ungdom. Särskilt har haftundersysselsätining. Enligt Länsprogram 74 erfordras i Ljusdalskommun 2 050 arbetstillfällen och i länet 8 450 utöver dem som beräknastillkomma inom den offentliga sektorn. I länsprogrammet föreslås omfaltandeåtgärder. , med hänsyn till det nuvarande sysselsättningsläget, villig tainitiativ lill snara åtgärder för alt öka sysselsättningsmöjlighelerna framförallt i , bl. a. sådana som föreslagits i Länsprogram 74, ulanalt avvakta den slutliga behandlingen av regionalpolitiken i stort? 1975/76:146av () till herr utrikesministern om svenska åtgärder i sambandmed tvåhundraårsminnet av självständighetsförklaring: Vilkaåtgärder planeras frän svensk sida i samband med tvåhundraårsminnet av Förentastaternas självständighetsförklaring ? 1975/76:147 av herrH/yA/77rt/;(m)till herr utrikesministern om eventuellt dellagande av PLO iFN-debatt: Hur ser regeringen på PLO:s eventuella deltagande iFN:s säkerhetsråds kommande överläggningar om Mellanösternproblemet? 12Riksdagens proiokoll 1975/76:35-36 1975/76:148 av () till herr kommunikationsministern om ombyggnad av viss del av : Är kommunikationsministern beredd medverka till atten ombyggnad av mellan och Söräng kommer till stånd? 1975/76:149av i Ulfsbyn (c) lill herr jordbruksministern om planeringen avrekreationsområden: När kan man förvänta sig att den särskilda beredningsom skall följa planeringen av de primära rekreationsområdena kan börja sittarbete, och på vilket sätt avser regeringen anvisa medel till de områden somhar prioriterats? 1975/76:150av (vpk) lill herr försvarsministern om följderna avkonstrukiionsfel hos fiygplanet : Vad anser försvarsministern om följderna iekonomiska och andra avseenden av de konstaterade konstruktionsfelen hosfiygplanet ? 1975/76:151av () till herr försvarsministern om anslutning avvärnpliktigas privatbilar till motorvärmaruttag på förbanden: Genom beslut uppdrog Kungl. Maj:tåt överbefälhavaren att bedriva försöksverksamhet med s. k.batterikärror för att underlätta start av värnpliktigas privata motorfordon vidförband inom bl. Med hänsyn härtill vill Jagtill försvarsministern rikta följande fråga: , med hänvisning lill erfarenheterna frän försöksverksamheten med s.k. balterikärror, beredd all vidla åtgärder som ger möjligheter för devärnpliktiga vid i första hand Norrlandsförbanden all ansluta sina privatabilar till motorvärmaruttag? 1975/76:152av fröken () till herr utbildningsministern omanställningstryggheten för utländska lektorer: Ett avtal rörande anställningstryggheten för bl. a.universitetslektorer har träffals mellan /SR och utbildningsdepartementet.Enligt detta delas de utländska lektorerna in i två grupper, dels de somarbelat i eller , dels de som arbetat här i mindreän . För lärarna i sistnämnda grupp innebär uppgörelsen alt de endast kanarbeta till i . , enligt det gamla systemet, anställdesde för sex är med stora möjligheter till förlängning med ett är i taget. atl avtalet ger den drabbade gruppen utländska lektorer denanställningstrygghet de har rätl all fordra? 1975/76:153 av herrLolhigius (m) lill herr kommunika!io.nsmi. ':iste.rn om övergång lillinnerbelysta vägmärken: Någonexakt uppgift på antalet vägmärken i landet är svårt atl få fram. Man räknarmed att det finns omkring 1 miljon eller något över. Av dessa är ca 250 000belysta med ljus på yttersidan. Enligllidigare utredning ligger medelvärdet för driftkostnader av ett yiterbelystvägmärke på ca . och för ett innerbelyst på ca . På grund avväsenlligl höjda elavgifter har kostnaderna stigit. Myckelslora besparingar lorde kunna göras genom au successivt ersätta yiterbelystavägmärken med innerbelysta. Är statsrådet beredd atl låta utvärdera skillnadenpä yiterbelysta och innerbelysta vägmärken? Är statsrådet beredd all rekommendera ochkommuner en övergång till innerbelysta vägmärken om dessa visar sig mera ekonomiska? 1975/76:154 av herrWachimeisier i Staffanslorp (m) till herr försvarsministern om åtgärder föratt avhjälpa bristen på befäl inom krigsorganisationen: Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta föralt avhjälpa den stora bristen på befäl inom krigsorganisationen? §29 Kammaren åtskildes .