prot · FZ0916 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är väl ingen sombefarar - jag gör det i varje fall inte - atl de krav på saklighet som nugäller skall mildras i ett kommande avtal mellan siaien och . Menom sådana nyheishaverier som inträffade i samband med ungdomsradionsBarsebäcksprogram och beredskapsövningen i kan ske irois de nuvarande besiämmelserna,vore del kanske rimligl all massmedieuiredningen och radiouiredningen finge selilei närmare på hur man skall kunna slarka garanlierna för en korreki nyhetsförmedlingi lägen där en sådan nyhetsförmedling är viktigare . Del är det vårmotion gäller. Närdet gäller massmedieutredningen vill Jag erinra om - och det är min andrakommentar till utskottets skrivning - atl del vid det här laget torde vara försent all lämna vår motion till den utredningen. Motionen väcktes , ochi juni avlämnade utredningen sitt betänkande om en ny massmediegrundlag.Utredningens fortsatta arbete kommer att gälla vissa följdförfatiningar tillden föreslagna grundlagen. avlämnade betänkandet finns en reservation av iGöteborg. Han vill alt grundlagen även skall innehålla bestämmelser omrättelse av oriktiga eller ogrundade sakuppgifter i massmedier. Det förslagethar utredningens majoritet avvisat. Enligt min mening skulle väsentligt bidra till en lösning av de problem angående korrekinyhetsförmedling som vi tagit upp i motionen. När förslag tillmassmediegrundlag kommer på bord, kan de frågor som vinu diskuterar tas upp på nytt. Det kan ske bl. a. genom alt i utredningen följs upp. Jag har inget yrkande. HerrLEANDER (s) kort genmäle: Beträffande det som senast sade om massmedieutredningenvill jag framhålla all del inte finns någon anledning att diskutera den.Det är eti ärende som ligger i ett annat utskott. Närdel gäller programmet om skall jag först och främst erkänna att detvar ett ovanligt olämpligt program från ungdomsredakiion. Detblev också fällt i radionämnden. Jag har svårt att föreställa mig att någotliknande kommer atl inträffa. Dåherr har läst detta enhälliga utskottsbetänkande, har han tydligentappat borl den väsentligaste saken, nämligen alt vi hänvisar lill det beslulsom fattades i samband med behandlingen av propositionen omlokalradion. I denna proposilion föreslogs en ny ordning församhällsinformation från myndigheter. Skulle ett kataslrofläge verkligeninträffa, kommer naturligtvis denna samhällsinformation, som myndigheterna harrätt atl föra ut i etermedia, att verka. En slor del av svenska folkel protesterar mot våld-, skräck- ochporrföreslällningar i radio och TV. senast har många reagerat mot TV-pjäsen"". Protesterna går dels direkt till SverigesRadio, dels till pressen. Men en hel del av dem som av olika orsaker varkenringer eller skriver till eller tidningarna vänder sig till"sin riksdagsman" per telefon eller brev eller på olika möten ochsammankomster. Själv är jag en av dem som har fått många samlal om den pjäs somjag här inledningsvis nämnde. Jagär väl medveten om atl är ansvarig för sin programverksamhet.Men jag vill ändå starkt ifrågasätta om denna föreställning kan anses slå iöverensstämmelse med § 7 i avtalet mellan svenska staten och ,där det bl. a. heter: "Programmen skall skänka god förströelse ochunderhållning." Ävenom vi inte har rätt att här i besluta om Radiosprogramverksamhel och sålunda om programmens innehåll, har vi vår räll all somenskilda ledamöier framföra våra åsikler. Mångas åsikl är all den TV-pjässom.jag här har siarki ifrågasatt lämpligheten av inte borde ha visats. Sådanapjäser kan bidra till en snedvriden syn på och inställning till samlevnaden. Iövrigi har jag den bestämda meningen atl våld föder våld och att del är högstolämpligt att på sätt som i många fall sker visa fllmer med sådana inslag,framför allt för barn men även för övriga. när alla mår bra av att sedessa filmer, men de förstår det inte utan Nr 16 ser filmerna i alla fall.De kan inte förmå sig till att stänga av TV-apparaien den ävenom olusien och skräcken kryper i dem. Överläggningenvar härmed slulad. §26 Föredrogs Kullurulskolleis beiänkanden 1975/76:8 med anledning avmotion om renovering av Vasabiblar 1975/76:9 med anledning av motioner omålgärder mot utförsel av äldre kulturföremål Boksamlingarna m. m. ide kommunala biblioteken i , , och Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 27Boksamlingarna m. m. i de kommunala biblioteken i , , Västeråsoch betänkande 1975/76:10 med anledning av motion omboksamlingarna m. m. i de kommunala biblioteken i , , Västeråsoch . FruÅSBRINK (s): De äldre bokbestånden representerar en värdefull del av vårt kulturarv.I proposiiionen 1974 angående den statliga kulturpolitiken framhålls attkraftfulla åtgärder måsle lill för att föra vidare vårt kulturarv. Vidriksdagsbehandlingen av denna proposition antogs som mål för den statligakulturpolitiken att denna skall garantera att äldre tiders kultur las tillvara. Vadjag här anfört är, herr talman, direkt hämtat ur kullurulskolleis betänkande nr8, som ulan debatt klubbades. Jag kunde också citera delar ur utskottetsbetänkande nr 9 om ålgärder mot utförsel av äldre kulturföremål. Kulturutskottelsbetänkande nr 10 behandlar motionen om bestämmelser om skingringsförbud för deäldre samlingarna inom de tidigare stifts- och landsbiblioteken. Samlingar, vilkasvärden - om de över huvud taget kan uppskattas i pengar- måste räknas i tiotalsmiljoner, övergick ur statens ägo till atl bli resp. kommuners egendom.Ingenting hindrar längre att ett dyrbart manuskript försäljs exempelvis av enekonomiski sinnad majoritet inom kommunens beslutande myndighet som finner atlsumman kommer väl till pass vid en kostsam om- eller tillbyggnad osv. Kulturutskoltetframhåller att departementschefen i propositionen om ändrat huvudmannaskap förde här biblioteken betonade det kommunala m. i de kommunala biblioteken i , , och ansvar som följde medöverlåtelsen och förutsatte att splittring av samlingarna skulle undvikas. Jagönskar, herr lalman. au jag kunde vara fylld av samma lyckliga övertygelse somkulturulskoilet om att statsråds ord är kungsord med samma avgörande betydelsesom en utfärdad bestämmelse. Men tyvärr, herr talman, delar jag i detta fallden oro som också riksbibliotekarieämbetet har uttalat om risken för enframtida brist på respekt för de värdefulla handskrifts- och bokbestånden. Utskottetsbetänkande är enhälligt, varför det är utsiktslöst atl slälla något yrkande.Jag vill bara, herr talman, betyga hur ivrig min förhoppning är att min oroskall visa sig vara ogrundad och utskottets ljusa tilltro lill samhälletsintresse för alla gamla och nedärvda kulturföremål skall för överskådlig tidvisa sig vara välgrundad och atl nya generationer skall vela att vårda vårtkulturarv. I detta anförande instämde herrar iVikmanshyltan (c) och (). HenANDERSSON i (s): Kuliuruiskottei behandlade en motion av i sammaärende, och utskottet avstyrkte då enhälligt motionens förslag om särskildaföreskrifter beträffande splittring av samlingarna vid ifrågavarande bibliotek.Utskottet har inte funnit något skäl som skulle motivera ett ändratställningstagande vid ärendets behandling . avtal är ingånget mellanstaten å ena sidan och å andra sidan kommunerna , , ochVästerås. Del trädde i kraft . Vi finner det vara heltotänkbart att nu ensidigt ändra delta avtal genom särskilda föreskrifter frånriksdagens och regeringens sida. Slutligenvill jag betona all jag inle finner skäl lill att misstro berörda kommuner närdet gäller deras kullurpoliliska ansvarstagande. Om kulturpolitiken skallkunna utvecklas, måste folkrörelser och kommuner ta en stor del av ansvaret.Jag tror atl de är villiga att påta sig del ansvaret efter måttet av sinförmåga. Jag har velat markera detta, för jag finner all upprepade motioner idel här ärendet är ett uttryck för en viss misstro mot kommunerna. Jag trorinte vi har anledning att hysa en sådan misstro. Jag yrkar bifall till vad utskottet har hemställt isitt enhälliga betänkande. Det är ingen ovanlighet all en motion väcks på nytt i en fråga, därvissa grupper eller några riksdagsledamöter icke känner sig tillfredsställda.Detta lorde höra lill våra rälligheier. Delråder ingen misstro mot den kommun som har slutit avtalet, men del finns engammal klok regel att om man önskar fred, skall man också vara beredd på krig,dvs. man skall vara beredd på det värsta för att allt skall- bli till detbästa. Jagvill underslryka att det är ingen misstro f n. mot de kommuner som har påtagitsig detta ansvar. Men vi känner den mänskliga naturen, och vi vet inte hur nyagrupper och nya kotnbinalioner i vårt samhälles förvaltning kan komma attreagera. Det är då det är tryggt att ha en lag eller direkta statligabestämmelser alt falla tillbaka på. Detär alt beklaga att denna uppfattning icke vann gehör så attbestämmelser kunnat träda i kraft med hela överenskommelsen mellanstat och kommun. Renhållningenav trottoarer och gångbanor HerrANDERSSON i (s): FruÅsbrink har fullständigt rätt när hon säger alt det inte är någon ovanlighetalt samma fråga väcks ånyo i av motionärer som inte har blivittillgodosedda. Det innebär ju inte atl det är en rekommendabel metod. Den12 behandlade delta ärende. Ett enhälligt utskottavstyrkte den molion som då hade väckt, och följdeutskottets förslag. väcktes ånyo en liknandemotion. Jagkan inte länka mig att räknade med att utskottet på denna korta tidskulle komma atl inta en annan ståndpunkt i denna fråga. I den deball somförekom uttalade sin "livliga förhoppning atlden framtida utvecklingen skall visa att kulturulskoilet ochdepartementschefen har rätt i sin glada framtidssyn. Men denförhoppningen sträckte sig inte över än en och en halv månad. FruÅSBRINK (s): Skall man replikera bör man göra det med sakskäl och inte bara medformaliteter, dvs. att det inte förfiutit längre lid mellan de båda motionerna. Jaghar även nu uttalat min förhoppning om alt det i fortsättningen skall gå väl.Men det är ingen pessimism att man önskar spika fast förulsätlningen för alldella kuliurarv verkligen bevaras intakt. Mankan ibland vara överdrivet optimistisk och tro att ett utskott också kan hafunderat och kanske hittat nya infallsvinklar. Överläggningenvar härmed slulad. § 28 Renhållningenav trottoarer och gångbanor betänkande 1975/76:6 med anledning av motion omrenhållningen av trottoarer och gångbanor. Renhållningenav troftoaier och gångbanor Hen HENMARK (fp): betänkande nr 6 gäller, som framgår av rubriken,renhållning av trottoarer och gångbanor. Enligt den allmänna ordningsstadganskall allmän plats inom stadsplanelagt område och allmän väg inombyggnadsplanelagt område genom renhållning hållas i sådani skick somomständigheterna på platsen kräver. Med allmän plats menas gata, lorg, parkosv. Enligtden kommunala renhållningslagen åligger del kommun alt fullgöra den skyldighetsom föreskrivs i 3 § allmänna ordningssiadgan. Inom stadsplanelagt område skallalltså kommunen svara för renhållningen av trottoarerna. Men i ett särskiltundantagsfall medges kommunen rätt alt överföra den skyldigheten påfastighetsägare. Det här har gällt , men det har ocksåpåtalats lidigare atl utvecklingen har gått i den riktningen atldenna undantagsbestämmelse borde tas borl. Redan1970 var denna fråga uppe lill behandling. En molionär begärde då allbeslämmelsen om au kommuner skulle få lägga denna renhållningsuppgift påfastighetsägare skulle tas bort. Då framhöll tredje lagutskottet, som hadeärendet att behandla, att den utveckling som ägt rum bl. a. på det tekniskaområdet, där för olika ändamål differentierade renhållningsredskap kommii fram,borde föranleda att frågan om ren-hållningsskyldighel belräffande gångbanornatogs upp till nytt övervägande, då förhållandena bl. a. efter kommunreformensgenomförande hunnit stabiliseras. Detvar 1970, och då pågick kommunreformen. är kommunreformen genomförd sedannågra år lillbaka. Jag anser alt förhållandena har stabiliserats, så au manborde kunna ta upp frågan på nyil. Jag gjorde det i en motion , ochdå fann jordbruksulskoitet förslaget i och för sig beaktansväri. Men sedanpekade jordbruksutskottet på tredje lagutskottets yttrande och anförde, auutskottet ansåg del kunna förutsättas att frågan är uppmärksammad och alt denkommer alt tas upp till omprövning när tiden härför anses mogen. Jag förslårinte rikligl vad uttrycket "mogen" skulle innebära. Faktumär alt renhållningen nu sker på ett myckel orationellt sätl. Varje fastighetsägaremåsle ha sina kvastar, spadar och skyffiar under det att kommunerna i regel haren fin park av redskap. Man sveper över marken med maskiner och allt går myckelsnabbt och fint, men de enskilda fastighetsägarna får alltjämt använda sinaskyffiar för all göra rent. Jagansåg 1974 atl de praktiska förhållandena var sådana au del fanns anledning atlta upp frågan på nytt, men då hänvisade utskottet lill att tiden inte varriktigt mogen. Jagväckte en ny motion och framhöll atl här bara är fråga om praktiska sakeroch atl del inte kan finnas skäl atl vänta. Jag vill i förbigående säga attjordbruksutskottet behandlat min motion mycket positivt. Det gjorde tredjelagutskottet , det orde jordbruksutskottet 1974 och del harjordbruksutskottet gjort 1975. säger också att motionenär beaktansvärd. Det är som den är beaktansvärd - men det harockså stannat vid detta. har utskottet anfört ett nytt skäl för att intetillstyrka min motion, nämligen att den kan få ekonomiska konsekvenser. mycket positiva skrivning har man dragit fram just de motivsom Jag har anfört för att ändra den här lagstiftningen. Fördet första är del inte bara ett fastighetsägarintresse alt gångbanorna hållsrena, utan det är ett allmänintresse att man kan gå fram på gångbanorna utanatt bli störd av smuts eller snö. Det säger också jordbruksutskottet, ochutskottet anför alt det ur den synpunkten är riktigt atl det allmänna lar handom detta arbete. Fördet andra är utskottet fullt medvetet om att den enskilde fastighetsägareninte kan investera i renhållnings- och snöröjningsmaskiner osv. i sådanutsträckning att arbetet blir rationellt gjort, utan det fordras att detallmänna tar hand om renhållningsarbetet för att det skall bli rationellt. Sedanfinns ett tredje argument, som utskottet inte har anfört och som jag kanskeinte heller betonat tillräckligt i min motion, nämligen att frågan omrenhållning är av intresse ur alla deras synpunkter som har egnahem och sominte har fastighetsskötare. Desom äger egnahem är i många fall på ett eller annat sätt förhindrade att skötasnöskottningen själva. Det kan gälla gamla, handikappade, sjuka osv. Det är nuför liden inte heller lätt att få lag på någon annan person som kan skötasnöskottningen. När del t. ex. inträffar ett snöfall nere i -det sker inle ofta, men del kan ibland komma med besked - kan det vara svårt t.ex. för en ensam kvinna att hålla trottoaren fri från snö. Ävenur denna synpunkt vore del myckel väsentligt att ell beslul fattades i frågan.Del framhålls nu alt en sådan reform skulle få stora ekonomiska konsekvenser.På en del håll har dock delta ordnats genom rent civilrättsliga avtal. Så harskett exempelvis i min hemkommun. Man kan där anmäla till att manvill få snöröjning utförd. Detta kan dock endast ske under en förutsättning,nämligen att alla i kvarteret är eniga om detta. I så fall kan man få dennaservice för en rätt obetydlig avgift. Jag kan nämna alt del i milt eget kvartervar en fastighetsägare som tyckte, att snöskottning var en lämplig motion förhonom och att han därför kunde klara den själv. På del sättet slapp han ocksåge ut den hundralapp som krävs för att få snöröjningen utförd.Härigenom satte han en käpp i hjulet för alla andra fastighetsägare ikvarteret, så atl de inte kunde få snöskottningen utförd. Förfarandetmed civilrättsliga avtal är sålunda förenat med vissa brister, även om det ären möjlig väg. Jag tycker all del vore riktigt atl avskaffa ifrågavarandeundantagsbestämmelse inom stadsplanelagt område. Där bör kommunen enligtrenhållningslagens bestämmelser helt stå för renhållningen på trottoarer ochgångbanor. Renhållningenav trottoarer och gångbanor 8Riksdagens protokoll 1975/76:16-18 Renhållningenav trottoarer och gångbanor Närdet gäller frågan om detta nödvändigtvis kommer att innebära en ekonomiskpåkänning för kommunerna tycker Jag för min del all del, med hänsyn till attfastighetsägaren själv har stått för denna uppgift, bör finnasmöjlighet atl nu ta ut en avgift för dess fullgörande. Jag är inte säker på attde nu gällande bestämmelserna för uttagande av avgifter tillåter della, men iså fall kunde man skapa sådana bestämmelser atl kommunen finge ta ut sådanaavgifter, per kvadratmeter eller på annal sätl. Detnamnes i betänkandet au och har uppvaklal jordbruksutskoliel. Del står ingenling ibetänkandet om vad de har sagt. Jag saknar det, ty de är ändå målsmän för demsom haft besväret och utgifterna för den uppgift del gäller. Omfastighetsägarna nu lika gärna skulle betala till kommunen vad det kostar atthålla rent på trottoarerna, borde det inte föreligga något hinder för atlövergå från atl bara säga att det gäller en beaktansvärd fråga lill att visaprov på handlingskraft. Om syftet är beaktansväri, bör man också kunna visanågon handlingskraft för atl förverkliga del. Jag skall inte fresta kammarledamöternas tålamod med alt ställa någotyrkande. Del föreligger ell enhälligt uiskoitsbetänkande, som till sittinnehåll är myckel posilivi men som inle ger prov på en sådan handlingskraftsom man skulle önska efter en så välvillig skrivning. Jag beklagar att deltydligen måste bli en fortsättning på denna fråga i . Jag tyckernämligen inte att man kan låta en sådan angelägenhet som denna förfalla. Utskottetpekar på all en pågående utredning om avgiftssystemet för kommunaltgalubyggande möjligen kan beröra denna fråga. Jag lycker t"Ör min del attdel måsle vara ett ganska stort gap mellan en sådan utredning omgatukostnadsbestämmelser och en utredning angående renhållningen avtrottoarer. Jag har svårt all tro atl dessa två frågor särskilt nära berörvarandra. Jag har sedan Jag fått betänkandet inte haft tid atl ta närmare redapå om den utredningen har tänkt ta upp de här sakerna. Om den gör det är detbra, men jag lycker det hade behövts att jordbruksutskottet i så fall ocksåhade gett en liten anvisning om det. Jag skulle ha varit nöjd med det svarei,eftersom jag tror atl utredningen angående avgifterna måsle göras innan mankan fatta ett beslul i den här frågan. Men när det inte har angivits alt såskulle bli fallet måste jag återkomma i denna sak. Jag beklagar alt det blirsom i det förra ärendet: att man anklagas föratt komma med en ny motion i sammaämne alltför snart efter det all man fått en molion avslagen. Hen WICTORSSON (s): Jag vill i anledning av inlägg, bara hell kortfattat göradel konstaterandet atl utskotlei har varil positivt och -som i slutet av sitt anförande - kanske även mera positivt än vad somframgick av inledningen på anförandet när det gällt frågan om kostnaderna förkommunerna. ligen i sitt betänkandeatl det enligt ulskoltels mening kan antagas att utredningen kommer all fåbetydelse för de förhållanden som påtalas i motionen. Enligt utskottetsuppfattning bör det kunna tillfredsställa krav på atl de härfrågorna blir föremål för övervägande i utredningen. Då skulle kunna vara fullständigt nöjd. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. HenHENMARK (fp): Jag skulle vara helt och hållet nöjd, om det inte hade stått att detkan antagas att utredningen kan få betydelse för dessa förhållanden. Jag anseratt det är synnerligen vagt sagt att del kan antagas - precis som om del inlevore någonting som jordbruksutskottet vet kommer atl ske. Det vore värdefulltom utskottet i ett sådani fall förvissade sig om alt del verkligen sker, ly dåskulle jag som molionär och förespråkare för denna fråga kunna varafullsländigl nöjd. Men Jag är inle helt och hållel nöjd förrän Jag har setl attdet sker. Överläggningenvar härmed slutad. 1975/76:9 med anledning av motion om ökadkursverksamhet för jordbrukare 1975/76:10 med anledning av molion om plan förvissa miljö- och landskapsvårdande insatser Kammarenbiföll vad utskottet i dessa beiänkanden hemställt. §30 Anmäldes och bordlades 1975/76:59 om ändringar i lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd 1975/76:60 om ändring i lagen (1975:171) om förbudmot nedsmältning av mynt 1975/76:63 om ändring i lagen (1970:65) om Sverigesallmänna hypo-teksbank och om landshypoteksföreningar 1975/76:68 om ökning avgarantin för exportkredit 1975/76:71 om ändring ilagen (1960:22) om statlig krigsförsäkring Renhållningenav trottoarer och gångbanor § 31 Anmäldes ochbordlades 1975/76:34 av henSiegbahn m.jl med anledning avpropositionen 1975/76:24 om godkännande av en överenskommelse om grundande avOrganisationen för järnmalmsexporte-rande länder. §32 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1975/76:50 av (vpk) till herr ulrikesminislern om svenska initiativ lill förmån för : Dagen för oberoendeförklaring - den 11november - är nära, och inför detta datum har en samordnad imperialistiskoffensiv inletts för au söka isolera och krossa MPLA, den angolesiskabefriel.serörelsen, som grundades och började sin väpnaderesning mot del portugisiska kolonialväldet genom altangripa fängelset i . MPLAoch motsvarande befrielserörelser i (Frelimo) och i (PAIGC) besegrade i utdragen kamp under ytterligt svåra förhållanden denportugisiska kolonialmakten och möjliggjorde därmed den fascistiska regimensfall i . De yngre officerare som genomförde den oblodigamakterövringen i hade deltagit i de utsiktslösa ochdyrbara kolonialkrigen i , och många hade fåtl sina förstaframstegsvänliga idéer i kampen mot befrielserörelserna. Framlill hade MPLA befriat mer än en tredjedel av territorium.Under kampen smälte gerillaförband samman och bildade FAPLA, folkets väpnadebefrielsesiyrkor. I de befriade områdena har MPLA systematiskt, trots småresurser och trols krigsförhållandena, upprättat civila lokalasjälvförsvarsförband (milis), Jordbrukskooperaiiv, ett hälsovårdssystem och ettskolväsen. Under nära har MPLA i sin praktiska politik visat alt denär en rörelse med sina rötter i hela det angolesiska folket, inle bara den enaeller den andra av många etniska gruppper. MPLA har också under sinlånga existens visat att den är en rörelse mot korruption och exploatering, motalla former av utländsk dominans, för det angolesiska folkets bästa. Sedanden har MPLA tack vare sitt slarka slöd från de breda folklagrenövertagit administrationen i ytterligare stora delar av landei. iår hade MPLA tolv av de sexton provinserna under sin kontroll. Fåfängaförsök har gjorts både före och efter atl få till ståndöverenskommelser med FNLA och UNITA och därmed säkra en fredlig övergång tillnationellt oberoende. Båda dessa spliltringsor-ganisalioner har favoriseratsoch underslötts av och de portugisiska kolonialisterna. Deras marioneltrollför Nalostaterna, rasisterna i och Mobutus är mycket väldokumenterad. Detsenaste halvåret beräknas 20 000 angoleser ha dödats, en stor del av dem imassakrer som genomförts av FNLA:s trupper. FNLA har haft och har sin bas ochsina utbildningsläger i . Utifrånoch inifrån har multinationella företag legat under alla intriger och angreppmot MPLA och det angolesiska folkets frihetssträvanden. Alla väsentliga delarav ekonomi har varit under utländska bolags välde. Sålunda ärdiamantexploaieringen (3 miljoner karat ådigen) behärskad av ,vars största akt-eposter innehas av ,Morganbankgruppen i och del belgiska finansmonopolet Sociélé Générale deBelgique. har USA-företaget sökt etablera sig i diamantutvinningeni . Landets oljeproduktion (ådigen) är praktiskt tagetmonopoliserad av . (7miljoner ton ) är i händerna på den västtyska Kruppkoncernen ochCompanhia Mineira do Lobilo, som är under brittisk-amerikansk kontroll. Desenasie har situationen genomgått en allvarlig förändring. Medslöd från och andra Nalostaler har en ansenlig militär potential byggis uppi : tungt artilleri, pansarförband, bombflyg. Den militära ledningenhandhas av portugisiska, sydafrikanska och franska legoknektar.