prot · FY0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Men varför då stödja dem som inie vill ha fred, som använder terror motcivilpersoner som medel att sabotera förhandlingar? Varför röstar förPLO när regeringen sedan tvingas ta avstånd från del som PLO står för? "Palestinaaraberna,som verkar för sina legitima rättigheter, är uppenbarligen en part",säger utrikesministern . har jag och andrapläderat för en palestinsk stat, eller del av en stat, Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt bredvid och i fredmed . Långt innan del blev politiskt opportunt alt tala om en palestinsknation, dvs. långt innan herrar och började göra det,diskuterade vi möjligheterna av förhandlingar som änlligen skulle gepalestinierna en stat eller en federation. Vi kritiserade bl. a. hållning inför den växande palestinska nationalkänslan. Mendet är ju dessa palestinier som den har vänt ryggen! Det ärju de palestinier, som önskar en nation i fred med , som sell sinställning försvagas när och andra röstat för de terrorister som nation pä ruinerna av . Paleslinaaraber som verkar för "sinalegitima rättigheter" skall vi naturiiglvis stödja pä olika sätt. MenPalestinaaraber som vill upphäva andras legitima rättigheter måsle vi motverka. Densvenska regeringens nya hållning till konflikten i är därförinle bara ell svek mol , den enda demokratin i , del endaland där som leds av utrikesministerns egna partivänner, en liten nation somönskar överleva. Stödet lill PLO är också ell svek mol de tusentals palestiniersom vill fred och som inser att nya krig drar nya katastrofer överpalestinierna. Därför är det en skam att den frågan skall behöva ställas svensk utrikesminister: Om ni önskar fred i - varför stöderni dem som anser alt fred är förräderi? Flera av de slora industriländerna befinner sig f n. i elt besvärligtekonomiskt läge. Produktionen slagnerar eller minskar och arbetslöshetenstiger. Inflationen och de stora underskotten i bytesbalanserna ledde allmäntsell lill en restriktiv politik, som under senare lid i flertalet länderemellertid ändrats i en mer expansiv riktning. Flertalet bedömningar pekar nuockså på en uppgång av den ekonomiska aktiviteten i flera av de störreindustriländerna under senare delen av del här året. Utvecklingen har dockmedfört betydande spänningar i del internationella handels- ochbetalningssystemet. Del är därför naturligt att den svenska" regeringenmedverkar i arrangemang som reducerar effekterna av bylesbalansunderskoltenoch riskerna för en handelspolitisk proteklionism. Särskilda multilateralainsatser måsle göras för de hårdast drabbade . Ännuså sent som föreföll utvecklingen gå mot en stabilisering på detmonetära och valutapoliliska området. Men den utvecklingen bröis genom dedrastiskt höjda ofiepriserna i kombination med den accelereradevärldsinflationen. Ofieprissiegringarna ledde lill all totalabylesbalansöverskoll 1973 på förvandlades lillell underskott 1974 som f n. beräknas till omkring 35 mifiarder dollar. Mankan också uttrycka förändringen sä alt OPEC-länderna med ens fick ellbylesbalansöverskoll . Ändå blev förändringen förOECD-länderna mindre än vad man räknatmed från böfian. Till del bidrog såväl en större exportkapacitet hosOECD-länderna som en större importbenä-genhei hos ofieproducenlländerna.Härtill kommer alt importen av ofia blev mindre än vänlat. Uppgifterna omOPEC-ländernas överskoll lyder pä alt byiesbalanssiiuationen för många u-länderförsämrades kraftigt . Särskilt drabbades de fattigaste u-ländernaallvarligt. OECD-ländernaklarade äterflödet av kapital från OPEC-länderna genom den internationellakapitalmarknaden och genom bilaterala länearrangemang. För harsärskilda insatser gjorts. OPEC-länderna har gett direkta lån och bidrag. Inomden internationella valutafondens ram upprättades elt lånearrangemang.Valutafonden lånade direkt hos de ofieproducerande länderna men även hos andraöverskotts-länder upp kapital som sedan lånades ut till underskottsländer.Denna s. k. ofiefacililet uppgick lill inemot 4 mifiarder dollar. Medundantag för har detta länearrangemang i första hand utnylfials avu-länder. Dessa samlade åtgärder medförde att de icke ofieproducerandeu-ländernas valutareserver förblev oförändrade under är 1974. Förår 1975 kommer man fortfarande all kunna registrera sloraby-tesbalansunderskolt för både i- och . Farhågor finns all bilateralaöverenskommelser och den internationella kapitalmarknaden i övrigt inte klararav det ålerflödesproblem som den här obalansen skapar. Del gör alt demultilaterala arrangemangen måste byggas ul. Det är mot denna bakgrund man fårbedöma det initiativ som togs av den brittiske finansministern vidValutafondens och all för inrätta enväsentligt större ofiefacililet. Den s. k. inlerimskommillén inomInternationella valutafonden enades om en ofiefacililet för år 1975med en omslutning av drygt 6 mifiarder dollar. Parallellt med diskussionen omen ny ofiefacililet inom Valutafondens ram hade inom den s. k. tiogruppeninletts diskussioner om elt annat stödarrangemang för att klara de mest utsattai-ländernas behov. Förslagsställare hade varit dels ;s generalsekreterarevan Lennep, dels utrikesminister . Arrangemanget håller f n. påall utarbetas inom . Avsikten är att skall gå samman i enstödfond, som kan anlitas av dessa, när i princip alla andra lånemöjlighelerär uttömda. Fondens totala omslutning har angelts lill för . Del är dock endasl hälften av detta beloppsom kan lånas ut. Överläggningarnainom om stödfonden har nätt sä långt att avtalets väsentliga innehållföreligger. Den slutliga avtalstexten torde vara färdig för underijkrift i böanav april. Regeringen har gjort föfiande överväganden. Denekonomiska politiken i särskilt de slora industriländerna blir mera expansiv,inriktad pä ökad efterfrågan och förbättrad sysselsättning. Inrättandet avOECD:s stödfond bör, tillsammans med andra åtgärder för kapilalåterflöde tilloljekonsumenlländerna, öka utsikterna för en snar återhämtning av deninternationella konjunkturen. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt skäl bör stödjaOECD-fondens tillkomst. Vidarehar vi alt utgå från alt en lid framåt måste täcka elt betydandeunderskott i sin bytesbalans genom upplåning utomlands. I della perspektiv ärSveriges deltagande i stödfonden förenat med både för- och nackdelar. Sålundainnebär det en viss bindning av våra monetära resurser i och med att vi ålaross att biträda de svagaste länderna i den händelse alt de inte kan fullgörasina läneförpliktelser gentemot fonden. medför del en viss säkerhetför vår egen del om en temporär och oväntad försämring skulle inträffa iSveriges betalningsbalanssilua-lion. Värdetav möjligheterna för vårt land att ta upp lån hos stödfonden bör emellertidinte överdrivas med hänsyn både till all allmänna ekonomiska positioninle placerar oss bland de svagare länderna och till alt utnytfiandei avstödfondens resurser kan komma all förenas med vissa villkor beträffandeutformningen av den ekonomiska politiken -villkor som det inte är givet all viär beredda alt accepiera. Beslutet om vårt deltagande i stödfonden bör därförinle bygga pä de direkta lånemöjligheler som fonden erbjuder. Däremot kan delförhållandet att har tillgäng lill den finansiella resurs, somstödfonden utgör, underlätta vår upplåning på utländska kapitalmarknader. Efterhörande av ulrikesnämnden har regeringen funnit att övervägande skäl talar förSveriges anslutning lill ;s stödfond. Frågan kommer sedermera allunderställas prövning. Densvenska växelkurspolitiken är oförändrad. Värt dellagande i valutasamarbetetinom "ormen" fungerar enligt regeringens åsikt väl. Destora betalningsunderskollen för flertalet länder, den stigande arbetslöshetenoch den svaga utvecklingen av världshandeln medför spänningar också i dehandelspolitiska relationerna. Deninternationella disciplin, som i allt väsentligt kunnat upprätthållas, bottnari insikten om de faror sem världsekonomin skulle utsättas för omhandelspolitiska skyddsåtgärder skulle böria sprida sig i stor skala. Även deslora länderna, med en i förhållande lill sin totala ekonomi begränsadutrikeshandel, skulle störas allvarligt. Tillden internationella återhållsamheten att tillgripa skyddsåtgärder bidrar utantvivel del regelsystem som byggts upp såväl globall som regionalt i syfte attskapa stabilitet i handelsrelationerna. Jag syftar här främst pä och deavtal som reglerar frihandeln inom EG och EFTA samt handeln mellan EG- ochEFTA-länderna. De stränga regler, som gäller för del handelspolitiska agerandeti , bör i dagens läge verka stabiliserande även globalt. Underden allra har vissa länder vidtagit protektionistiska åtgärder.Vi ser med oro på denna utveckling, som delvis berör vitala svenska intressen.Alla ansträngningar måsle därför göras för all motverka sådana åtgärder.Sverige medverkade aktivt vid tillkomsten av förra årets handelspolitiskadeklaration i . Enligt denna deklaration förband sig medlemsländerna attunder ell år avstå frän att vidta åtgärder för att begränsa importeneller subventionera exporten. Regeringen anser alt deklarationen fyllt enväsentlig uppgift. Vi arbetar nu för all den skall gälla ytterligare ell år. Deväridsvida handelsförhandlingarna i regi kommer att utgöra ell viktigtled i strävandena mot en friare världshandel. Förhandlingarna har gått in ielt aktivare skede sedan samtliga länders regeringar efter lång väntan ärutrustade med nödvändiga förhandlings-mandal. Vidministermötet i rådde enighet om att förhandlingarnaskall omfatta förutom tullar även andra former av handelshinder för bådeindustri- och jordbruksvaror. Särskild hänsyn skall tas lill u-ländernasintressen. Sverigehar i del inledande förhandlingsskedel förordat en fullständig avveckling avinduslrivarulullarna mellan i-länderna. Pä grund av de förhandlingsmandat somEG;s och förhandlare har, kan det målet inle förverkligasredan i denna förhandlingsomgång. Vi kommer alltfort att söka fä till ståndstörsta möjliga generella tullsänkning och därvid främst inrikta oss på alluppnå särskilt stora sänkningar av de högsta tullarna. intresse av enfortsatt avveckling av induslrivarulullarna på världsvid basis är naturligt,då de för svensk export intressanta transoceana marknaderna inte kan nås avregionala lullav-trappningar. Jag tänker här främst på , ochAustralien. Inomjordbrukssektorn råder särskilda marknadsförhållanden. Dessa skall enligtTokyodeklarationen beaktas under förhandlingarna. Sverigesförhandlingsintressen på denna sektor är begränsade. Däremothar vi elt betydande intresse för möjligheterna all reducera de negativaeffekterna av icke-lariffära handelshinder. Dessa har ökat kraftigt under desenasie decennierna och får allt större betydelse när lullhindren avvecklas.Det arbete, som hillills skett i pä detta fält och de prioriteringar sompreliminärt gjorts inför förhandlingarna, sammanfaller i allt väsentligt medSveriges intressen. internationella valuta- och handelspolitiska samarbetet samråder Sverigefortlöpande med ett stort antal länder. Delta gäller särskilt de nordiska.Norden har gemensam representation i den inierimskommitté som avlöst den s. k.20-mannakommillén i Valutafonden. Särskilda former har också skapats förnordiskt samråd under GATT-förhandlingarna. Även med EFTA-länderna hålls enfortlöpande kontakt i handelspolitiska frågor, och inom samordnasmedlemsländernas diskussioner med EG om frihandelsavtalen. Undersenare tid har etl intensivt utrednings- och samordningsarbete bedrivits inomEFTA i syfte all få till stånd förenklingar i de ursprungsregler som gällerför den västeuropeiska frihandeln. Reglerna har fungerat betydligt bättre änvad många väntade sig. Vissa förenklingar i den administrativa tillämpningenhar genomförts. Men behovet av ylleriigare förändringar kvarstår. hardärför med övriga EFTA-stater föreslagit EG en översyn avursprungsreglerna. Förslag i samma riktning Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt har även väckts inomGemenskapen. Initiativhar lagils för all vidga det nordiska ekonomiska samarbetet. a.har beslut fattats att utarbeta ell förslag lill nordisk in-vesleringsbank.Vidare skall de nordiska ländernas råvaru- och resurs-situation på längre siktinventeras. Regeringen kommer senare att förelägga en redogörelseför del nordiska samarbetet. Varuutbytetmed slalshandelsländerna ökade kraftigt under fiolåret. En intressantutveckling är att den svenska exporten lill de östeuropeiska länderna undersenare år alltmer kommit att avse leveranser av större anläggningar, s. k. nyckelfärdigaprojekt. Svenska byggentreprenörer har vunnit insteg på dessa marknader ochbyggt hotell, varuhus, fabriker, fartygsdockor m. m. Etlnytt steg i liberaliserande riktning för införseln frän slalshandelsländernatill logs . Endast ell fåtal varor är nu föremål förkvantitativ begränsning. Störstadelen av import från sker fritt från tullar och andrahandelshinder. ökade den tullfria importen av u-landsprodukterinom ramen fördel svenska lullpreferenssyslemet. har liksom tidigarei hög grad utnyttjat förmånerna. Sammanlagt fär nu 66 länder och områdenförmånsbehandling vid export lill . Importen av industriprodukter frånu-länderna är dock fortfarande liten. andel utgjorde endast4 96 av vår totala import av industrivaror. Importkontoretför u-landsprodukler har inlett sin verksamhet. Kontoret skall lämnainformation och handledning om försäfiningsmöj-ligheleroch marknadsförhållandeni samt förmedla kontakt med svenska importörer. Del är regeringensförhoppning att kontoret skall bidra lill att öka export. Deoljeproducerande ökade köpkraft har medfört en omfattandeutbyggnad av utvecklings- och investeringsplanerna i dessa länder.Konkurrensen om att vinna fotfäste på dessa marknader är hård. Under år 1974lyckades de svenska exportörerna hävda sig väl. Exporten lill staterna kringPersiska viken uppgick lill ca , vilket innebär en fördubbling.Exporten till andra ofieproducerande ökade också snabbt. Statenförsöker genom överenskommelser om ekonomiskt, industriellt och teknisktsamarbete med en rad av dessa länder underlätta svensk export. Den statligtfinansierade exporlfrämjande verksamheten i ofieländerna förstärks också. Etlnytt element i värt internationella samarbete utgörs av vårt medlemskap iOECD;s nya internationella energiorgan, lEA. Jag vill begagna detta tillfiillealt redovisa del arbete som pågår inom organisationen. böfian vill jag konstalera alt styrelsen fattat de beslut som erfordras föratt förverkliga avtalets bestämmelser i avseende på systemet för krisåtgärder.1 en tillförselkris kan därmed det gemensamma olje-fördelningssyslemel sättas ifunktion. Närdet gäller det långsiktiga energisamarbetet har överenskommelse träffats om ellgemensamt mål för minskad ofieimporl . Detta är ett mål för lEA-gruppensom helhet och innebär alltså inle ell bindande åtagande för del enskildalandet. Avsikten är all sätta upp mål för oljeimportens utveckling även för1976 och 1977 . Vidare är avsikten att deltagarländernasenergisparprogram skaU granskas inom lEA. Olika forsknings- ochutvecklingsprojekt studeras i nio grupper, varav anmält sinavsikt all delta i sex. Dessa sex grupper behandlar radioaktivt avfall,kärnsäkerhet, spillvärme, avfallsenergi, fusionskraft och energisparande.Verksamheten har hillills inriktats på att studera föriiisätrningama för ettsamarbete och pä vilket sätt delta skulle kunna organiseras. I fråga omhuvuddelen av projekten hoppas man nu kunna fatta beslut om all inledasamarbete före . Delta gäller bl. a. radioaktivt avfall,kärnsäkerhet, spillvärme och avfallsenergi. Enannan fråga gäller behovet att åstadkomma en snabbare utveckling av alternativaenergikällor. Olika metoder all främja investeringar i kostnadskrävande energikällorhar diskuterats. Förslagföreligger nu om allmänna riktlinjer för lEA-ländernas politik på della område.Syftet härmed är alt säkra tillförseln av energi, minska beroendet avimporterad ofia, skapa mera stabila förhållanden på den internationellaofiemarknaden samt stödja redan överenskomna besparingsmål. Vi instämmer i attdetta är viktiga syften, vilka f ö. är i linje med syftena i självalEP-avialet. Viinser också att del kan behövas lämpliga åtgärder för all åstadkommatillräckliga invesieringar i alternativa energikällor. Regeringen har sålundai energipropositionen föreslagit en kraftig satsning på sådana energikällor.Det nu föreliggande förslaget i lEA innebär emellertid all de deltagandeländerna ålar sig att hålla en viss, icke närmare angiven, prisnivå undervilken importerad ofia inle skall säfias. Sverigehar i styrelsen rest invändningar mot all redan nu fatta beslut i deltahänseende. Vi anser oss ännu inle kunna bedöma hur etl sådant system kommer attfungera i praktiken och vilka konsekvenser det får, internationellt ochnationellt. Enligt vår mening bör hela frågan om med vilka åtgärder en snabbareutveckling av alternativa energikällor skall kunna åstadkommas bli föremål förmera ingående studium. Vianser del dessutom vara en fördel att förutsättningslöst diskutera metodernaall trygga utvecklingen av alternativa energikällor med producentländerna ochde konsumeniländer som står utanför lEA. Vi vet att producenlländerna ärpositivt inställda lill att alternativa energikällor utvecklas. Det är någotsom de i själva verket upprepade gånger har krävt. Vadgäller dialogen med producentländerna och konsumenlländerna utanför lEA kankonstateras att president har inbjudit lill ett möte i börian avapril med deltagande av elt begränsat antal producenter och konsumenter förall förbereda en större konferens. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt lEA har man diskuterat vadsom vore av intresse att la upp på en dylik konferens. För del kankonstateras att vi har ett stort och uttalat intresse av allenergifrågorna görs till föremål för globala diskussioner i samförstånd mellanalla berörda parter. förefaller utsikterna vara goda alt en sådandiskussion skall komma till stånd. sammanträder i i dagoch . En huvudfråga är härvid förslaget lill beslut avseende snabbareutveckling av alternativa energikällor. Den svenska delegationen harinstruerats att verka för ell beslut som tar hänsyn lill de synpunkter jag nuhar redovisat. Hen ÅSLING (c); Herrlalman!Det finns anledning-inle minst i anslutning lill denregeringsdeklaration som vi har lyssnat lill - att betona enigheten kringhuvudlinjerna i den svenska utrikespolitiken. Det har sagts förut, men detförfiänar upprepas, all denna enighet är en tillgång för värt land. Den ökarvåra möjligheter alt vinna gehör för våra synpunkter internationellt samtidigtsom den väcker respekt för och tilltro till vår vifia alt hävda en striktneutralitetspolitik. Vihar en stark vilja alt påverka den internationella utvecklingen. Vår önskan altbidra lill avspänning och fred, solidaritet och jämlikhet grundar sig päinsikten all vi har elt medansvar också i dessa för hela mänsklighetenlivsavgörande frågor. Del ligger emellertid i den internationella gemenskapensnatur all även vi i vår tur i hög grad påverkas av den internationellautvecklingen. Detta är grunden för den dialog på det internationella planetsom är en förutsättning för utveckling och samförstånd. Regeringsdeklarationenangående handels- och valutapolitiken avspeglar i hur hög grad vårtullandsberoende styr handlandet. Handelsbalansens utveckling är avgörande förgraden av självständighet i vår ekonomiska politik. Speciella svårigheteruppkommer när länder som spelar en avgörande roll för vårt handelsutbyte vartför sig eller i grupp vidtar åtgärder, som skapar relationer och bindnningarsom skulle kunna länkas utsätta vår neutralitetspolitik för påfrestningar. Vimötte detta problem i samband med frågan om medlemskapet i ofieklubben. Och nugäller problematiken elt eventuellt medlemskap i , den s. k.solidaritetsfonden. Medlemskapeti ofieklubben har vi från sida inte ansett stå i någotmotsatsförhållande till vår neutralitetspolitik. Del kan t. o. m. med fog görasgällande att vi just för alt kunna föra en trovärdig neutralitetspolitik intefår försumma att göra vad som kan göras föratl trygga oljeförsöfiningen, ocksåunder tider när tillgången på ofia skulle kunna länkas bli mindre än vad den äri dag. Vi hävdar att ofieklubben skall ses som en del av OECD-samarbeiel. Vifäster dock särskild vikt vid den neutralitetsklausul som finns fogad till vårtmedlemskap i klubben. , som böfiar ta form, aktualiserar på nytt denna problematik. En analysav det föreliggande avialsutkastet ger emellertid klara besked om all fondeninte till sitt syfte eller sin funktion skapar problem förneutralitetspolitiken. Fonden är ett uttryck för och en konsekvens av delpraktiskt inriktade ekonomiska samarbetet inom ramen för . Den bör också,som handelsministern myckel rikligt påpekade, väsentligt kunna öka utsikternaför en snar återhämtning av den internationella konjunkturen. Detta ärverkligen en förutsättning för en harmonisk utveckling av samarbetet mellani-länder och , mellan ofieproducerande länder och ofiekonsumerandeländer. Detär ofrånkomligt att fonden innebär en viss bindning av våra monetära resurser,men utan reella åtaganden skulle fondens betydelse som försäkringssystem ivärldsekonomin också vara obefintlig. Mot bakgrund av den diskussion som fördeshär i kammaren på grundval av finansutskottets betänkande om finanspolitikenför sedan är det ett intressant konstaterande handelsministern gör,att stödfonden i viss män kan tänkas underiätta vår upplåning på den utländskakapitalmarknaden. Denna upplåning är bl. a. en förutsättning för all företagsom inle kan gå ut på den internationella marknaden skall få tillräckligt utrymmepä den svenska kapitalmarknaden och att den vägen även de mindre företagen ochde typiska hemmamarknadsbranscherna tillförsäkras de expansionsmöjligheter somär nödvändiga för all i della konjunkturläge säkra sysselsättningen. Viaccepterar alltså frän sida engagemanget i stödfonden. Kvarstäremellertid frågan om hur situation skall kunna förbättras.Detta är också en central fråga, inle bara som etl uttryck för vår känsla avsolidaritet med folk och nationer som har myckel slora ekonomiska problem ulanäven dikterat av omsorgen om världsekonomins harmoniska funktion. Det vorevärdefullt om handelsministern ville komplettera regeringsdeklarationensknapphändiga besked i den frågan. Valutafondensfrån till utökade ofiefacililet kanmöjligen klara de akuta problemen. De ofieproducerande ländernas kapitalexporttill har dessutom ökat i avsevärd omfattning. Men trots dessaåtgärder har i vafie fall inte de fattigaste situation i realitetenkunnat förbättras. ;s stödfond borde kunna bilda basen för ettinternationellt garantisystem som skulle kunna innefatta rika som falligaländer och därmed bidra lill ökad stabilitet i världsekonomin. Ambitionen måstevara - och del framhöll centerledaren redan vidutrikesdebatten -all skapa ett fördelningssystem som minskarden politiska spänningen i världen och garanterar en lugn och harmoniskutveckling. Underintryck av konjunkturutvecklingen har handelspolitiska skyddsåtgärderaktualiserats i flera länder, bl. a. och . Det vore mycketbeklagligt för det ekonomiska samarbetet om dylika skyddsåtgärder i delta lägeskulle rubba stabiliteten i handelsrelationerna. 1 regeringsdeklarationenframhålls visserligen att alla ansträngningar måste göras för att motverkadessa tendenser och att regeringen verkar för att handelspolitiskadeklaration från i fiol skall gälla ytteriigare Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Så långt är alltgott och väl. Men frågan är om delta är tillräckligt, bl. a. med hänsyn tillatt det, som handelsministern säger, delvis berör vitala svenska intressen.Måste inle en direkt och målmedveten diplomatisk aktivitet också utvecklas idella sammanhang? Om tendensen lill protektionistiska åtgärder sprider sig kandetta nämligen få ödesdigra föfider för världsekonomin.