prot · FY0913 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidare konstateras allpostverket redan gjorl slora insalser för au förbällra iransporlskyddei, menrikspolisslyrelsen understryker viklen av all planerna på ökad säkerhet idella avseende fullföljs och att i samband därmed medverkar lill ellnytt syslem för sedelförsörjningen. Fråganbereds f n. i kommunikalionsdeparlemenlel, och regeringen kan inom korl väntasla ställning lill de säkerhetsfrågor som berörs i redogörelsen. Hen i (fp); Jag ber försl atl få lacka kommunikationsministern för det utförligaoch posiliva svar som han har lämnat. Det framgår atl myckel gjorls för attöka säkerheten när det gäller posliransporter och att mycket är på gång, ochdel är inlressanl atl konslalera della. Verklighetenmotsvarar dock inte alllid vad man har länkl sig. Del är således en inträffadhändelse och postverkets säll all lösa transport-problemen som har gjorl alljag har slälll frågan. Den händelse som jag i förslå hand tänker på inlräffadeförra veckan på vägen mellan och , då en kupp förövades mol enposltransporl. Samlliga värdesäckar öppnades, och värden försvann. Delframgår av uppgifler i tidningarna att iransporlerna utlämnats på entreprenadtill en iransporlflrma och all den ansvarige för transporten var en tillfälligtanställd 25-åring, som t. o. m. saknade körkort. Detta sistnämnda kan givetvisinle läggas postverket lill last, men entreprenören uppger atl några som helslkrav på viss kompetens beiräffande ansvarig för posltransporl inle framförlsfrån postverkets sida. Del stämmer inte särskill väl med följande mening isvaret: "Särskilda instruktioner har utarbetats för den personal somhandhar transporterna." Medanledning av det inlräffade kan del således ifrågasättas om systemet medentreprenadfirmor som ansvariga för posliransporter är en lillfredsslällandelösning. Åtminstone borde del från postverkels sida slällas vissa krav i frågaom säkerhelen vid dessa transporter, l. ex. all chauffören måste ha genomgåtten viss ulbildning. Påpersonalhåll inom postverket frågar man sig hur del över huvud lagd kan varamöjligl all personer utan posial ulbildning kan få sköta transporter ålpostverket. Av övriga poslanslällda krävs ordenllig ulbildning och de utsättsför noggrann konlroll. Men när del gäller dessa vikliga transporter kan vem somhelsl komma i fråga. Detta anser man inle utan skäl vara fel och man vill helslatt postverket svarar för transporterna. Au alla bilförare som svarar förpostverkets transporter skall få genomgå en för dem särskill anpassadulbildning anser man vara elt minimikrav. Minfråga är: Delar kommunikalionsminislern den mening som personalen givituttryck för och som jag här har återgivit? Av praktiska skäl är postverket hänvisat lill all vid landsvägsbefordranav post i viss omfattning anlita entreprenörer. Med dessa träffas skriftligaavtal enligt vilka de förbinder sig atl ansvara för postens säkra förvaring ochbefordran, all i alll iaktta postverkets säkerhetsföreskrifter saml allutrusta sina fordon på av verket föreskrivet sätt. Postverketgjorde en undersökning av hur entreprenörerna fullgör sinaåtaganden och fann då all del genomgående skedde på ell myckellillfredsslällande sätt. har kraven på entreprenörerna ytteriigareskärpts i samband med att olika säkerhetsål-gärder genomförts i förebyggandesyfte. Jagkan inle närmare gå in på del exempel som i anförde - denhändelse som inlräffade för någon vecka sedan. Men lål mig i anslulning tilldet exemplet ändå säga all postverkets transportapparat är mycket omfattande.Varje dygn utförs omkring 7 000 vär-detransporier eller ca 2 miljonervärddransporler i vån land. All ge alla dessa elt 100-procentigl skydd mot råneller tillgrepp ärju varken praktiskt eller ekonomiskt möjligt. Emellertidhar rån eller rånförsök mol posliransporter varil ganska sällanförekommande. Jag tittade efter innan jag gick hit hur del har varil under desenasle fem åren. Under denna lid har transporter varit utsatta för rån ellerrånförsök vid sammanlagt sju tillfällen: 1970 inget, 1971 två rån och ettförsök, 1972 inget, 1973 etl rån och ell försök. 1974 ell rån. Det ärnaturiigtvis sju för myckel , men i betraktande av attdel rör sig om ca 2 miljoner värddransporler är ju siffran relalivl settlåg. HenWESTBERG i (fp): Del är klarl alt det här kan vara ell exceptionellt fall, där enchaufför utan körkort och utan några som helsl krav på utbildning ellerinstruktioner får fullgöra sådana vikliga uppdrag som all frakta värdepost.Men jag tror det är rikligt när den ansvarige entreprenören säger atlpostverket inte framförl någol krav på alt chauffören skulle ha någon särskildutbildning eller sfällt några speciella fordringar på den som sköter dessatransporter. När vederbörande säger della tror jag alltså det är riktigl, och delär del som jag tycker är hell olillfredsslällande. Sedanfick jag vela att man av praktiska skäl är tvungen all användaentreprenadfirmor för de här uppgifterna. Är del alldeles självklarl? Skulleinte postverkets egen personal kunna svara för iransporlerna? Då skulle ju bådeutbildnings- och säkerhetskraven kunna tillmötesgås på ett riktigt sätt. Del är klarl all man kunde länka sig all genom eu beslul överföra alladessa transporter lill postverkets egen verksamhel. Jag tror emellertid atl delvore hell fel. Närman av praktiska skäl, som jag sade, kan använda entreprenörer ingårnalurliglvis i del - vilkel jag också framhöll i min replik - all de skalliaktta postverkets säkerhetsföreskrifter. Jag har lilel svårt att förslå vaddel gör för skillnad om man använder postverkels egen personal ellerentreprenörer, om båda utrustar sina fordon på samma sätt, tillämpar sammasäkerhetsföreskrifter och över huvud laget utför Iransporlerna likvärdigt. Dåtycker jag i slällel all del är både rättvist och praktiskt handlat alt låtaprivata entreprenörer ta hand om den del av Iransporlerna som postverket anserall dessa kan klara. HerrWESTBERG i (fp); Jag delar uppfattningen all man kan använda entreprenadfirmor, omsäkerhetsföreskrifterna är lillräckliga och om de följs. Men jag anser delockså vara viktigt alt de som svarar för dessa transporter har postalulbildning för uppgiften. Det sade kommunikationsministern ingenting om. Vadjag här återgav var personalens egen uppfattning om minimikraven i del fallet,och jag vill instämma i alt en förutsättning bör vara atl vederbörande harulbildning och får sådana insirukiioner som gör dem lämpliga för den uppgiftdet här är fråga om. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om en professur i tillämpad klimatologi vid 13 Herr utbildningsministern erhöll ordel föralt besvara () i kammarens protokoll för inlagnafråga, nr 16, och anförde: har frågal mig hur jag bedömer förutsättningarna för denav bl. a, de fem norrländska landslingen gjorda framställningen om enprofessur i tillämpad klimalologi vid . Ulbildningsdeparlemenlelöverlämnade höslen 1973 landstingens m. fl. framställning lilluniversilelskanslersämbelel för beaktande i pe-lilaarbeld. Ämbetet återkom lilldepartementet i frågan . Ämbetet överlämnade då drygl tjugoremissyttranden över framställningen, vilka över lag var positiva till ensatsning på klimatologisk forskning, men en rad frågor, t, ex.lokaliseringsfrågan och frågan om forskningens närmare inriklning, måsleklarläggas. Ämbetet log inle slällning lill framställningen ulan anförde avvägningen av förslag lill högre Ijänsler utrymme inle funnils för förslagom professur i tillämpad klimalologi. Fråganom en insals på klimalologins område är med andra ord väckt och har fått visslgensvar. Jag avser inle för dagen all vidla några ytterligare ålgärder. Jaghar dock underhand låtit överiämna remissyttrandena lill i . Fredagen den 31 januari1975 Omen professur i tillämpad klimalologi vid Hen (); Klimatetspelar en myckel slor roll för Nordand och dess utvecklingsmöjligheter, förlandsdelens näringsliv, för kommunikationerna och för dé enskilda människorna.F. n. bedrivs forskning och undervisning i meteorologi i Slockholm och Uppsala.I den dryga hälft av vårt land som ulgör har man myckel sloraklimatiska variationer, jämfört med förhållandena i Syd- och ,men däruppe finns ingen forskning och ingen undervisning i meteorologi. Delvar mol den bakgrunden som de fem nordligaste landstingen tillsammans medledande förelrädare för näringslivel i och framförde önskemål om en professur i till-lämpadklimalologi vid . Denna fråga är mycket angelägen för Nordand.En forskning i klimalologi vid bör ses som en viklig del isamhällets regionalpolitiska satsningar. Remissvarentill universilelskanslersämbelel på den norriändska framställningen var, somstatsrådet påpekade övervägande posiliva. Del var egentligen bara etl av dedrygl 20 svaren som vände tummen ned. Del var yllrandet från Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut, som det allmänt kallas. Och detställningstagandet var ingen överraskning. För all skingra den dimma som delremissvaret kan ha lagl ul vill jag understryka all de norrländska landstingenaldrig avsåg alt lill föra över isprognosverksamheten ochdelar av väderlekstjänsten, som hell nalurligl är SMHLs uppgifter. Nej, professuren skullesvara för en myckel angelägen forskning och 2 protokoll 1975. Omanslag till för /76 möjliggöra en ulbildninginom den klimatologiskt myckel intressanta hälft av vårt land som Norrlandutgör. professur i tillämpad klimalologi är inle enbarl en Nordands-fråga.Klimalologin har i länge haft en undanskymd plats. skulle, omframställningen behandlas positivt i , få vårt landsförsta professur i klimalologi. Den skulle bli placerad inom den för sådanforskning mesl intressanta delen av vårt land, inom elt område där klimatetspelar en avgörande roll för utvecklingen. Statsrådetsäger nu atl han inte för dagen avser atl vidla några ytteriigare ålgärder. Delkan jag förslå; frågan har ju prövats i budgetpropositionen. Men jaghoppas, herr statsråd, atl delta inte skall uppfattas så att dörren harstängts. Statsrådet noterar i sitt svar all lokaliseringsfrågan ochforskningens närmare inriklning måsle klarläggas. Jag hoppas att statsrådetliksom jag önskar få dessa frågor klariagda tills frågan kan bli föremål för enny prövning. Jag vill bara understryka all jag har översänt materialet lill Umeåuniversitet. Jag anser all man nu där på eget initiativ skall pröva frågan isamråd med dem som är intresserade av forskningen i klimatologi. Men jag villframhålla alt den forskningen nalurliglvis har eu samband med forskningen imeteorologi och alt del enligl min mening är önskvärl alt beakta della samband,så all vi inle får en alltför slor spridning av forskningsresurserna på dlområde där jag tror atl del finns goda skäl all hålla ihop dem. Jagtycker också alt del är viktigt all man i Unneå strävar efler all åsladkommaell förslag som anknyter lill den forskning som redan är etablerad i ochpå , Överiäggningenvar härmed slutad. § 8 Om anslag tillSveriges Radio för /76 Herrulbildningsministern erhöll ordel för all besvara )i kammarens protokoll för inlagna fråga, nr 29, och anförde: har frågal mig av vilka skäl regeringen underlåter all ibudgetpropositionen föreslå medel lill för näsla budgetår. Inomulbildningsdeparlemenld pågår beredning av vissa radiofrågor, bl. a. avulredningsförslag om införande av lokalradio. Jag räknar med all föreslåregeringen all lill vårriksdagen lägga fram en särskild proposilion i dessafrågor. För genomförandel av förslagen krävs medel ur radiofonden redan undernäsla budgetår. Jag har ansett del vara motiverat atl i ell endasammanhang får en redovisning av hur radiofonden belastas under budgetåret. Hen (): Dehär månaderna är av allvarlig nedrustning för . Som enföljd av illa skölla budgelförhandlingar från förelagels sida förra årel ochen förbluffande kallsinnighet från regeringen ser vi nu hur programmenskvalitet sjunker och hur kulturklimatet i landel blir frostigare. SverigesRadio har för del budgetår vi nu lever i inle alls fåll täckning förlöneökningar och automatiska prisstegringar. Och resullalen kan vi se i TV ochhöra på radio - de har gått ul över svenska folkel i form av betydligt sämreprogram. Densänkta kvaliteten gäller del som man i petita kallar för"upplevelseskapande program i serieform", alltså framför allt teater,barn- och ungdomsprogram. Unerhållning gjord här hemma har ersatts med inköpfrån utlandet som blir billigare, Ullandsbevakningen vad gäller nyheter harminskat. På t, ex, ljudradion har anlalel radioteaterföreställningar minskalmed 50 1971/72. Musikradion har dragit ner engagemangen avutomstående dirigenter och solister. Alltdel här har framför alll gått ul över dem som inte är fast anslällda; frilansarav olika slag, skådespelare, musiker, manusförfattare, fria filmare och mångaandra grupper, för vilka spelaren central roll. Detär klarl all regeringen har varil medveten om de här följderna av sin politik.Men man vel alt många människors befogade missnöje med enstaka program ellerprogramserier gör det opinionsmässigl möjligl alt skära ned på Radio.Själv tycker jag atl del är en felaktig polilik. Man skall inte reagera motövertramp i vissa program genom alt hell allmänt göra fånigare.Det slår mol dem som är oskyldiga, och det drabbar framför allt den svenskaallmänheten. Förförsta gången på åratal har regeringen nu vägrat atl i budgetpropositionen ijanuari anvisa pengar för näsla budgetår. Del skäl somstatsrådet ger för del i sitt svar - som Jag lackar för -är ohållbart.Lokalradions uppbyggnad får inle förhindra radio-TV atl långsiktigt planera sinvanliga verksamhet. Menjag vill ändå ulgå från en sak som borde vara självklar. All med korl varselnäsla månad tvinga atl ylleriigare skära ner sin verksamhel -med minskade sändningstider och avskedande av fast personal som följd - är väländå otänkbart? Kan ulbildningsminislern lova oss all hans proposilion inleinnebär någon ylleriigare nedrustning av resurser? Vill herrZachrisson i stället ge oss besked; Tänker han se till atl Radion fåråtergå lill sin lidigare ekonomiska nivå, som förhoppningsvis bör leda tillbättre program? Omanslag till för /76 Frågan var inle slälld så all den ger oss anledning all diskuleraSveriges Radios situation . Jag har bara ell behov av allupprepa vad jag hafl möjlighet alt säga i kammaren vid ell lidigare tillfälle,nämligen all under innevarande bud- Ombegärd utredning av det studiesociala systemet getår, lill skillnad frånlidigare år då SR uppburit en 6-procentig ökning av sin budgel, har fåll enll-procentig ökning av budgelen. Hur man kan betrakta del som en nedskärningatt från etl år lill ett annal öka budgelen från 6 lill 11 96 har ännu intenågon lyckals förklara för mig. Med del frågan egentligen gäller - SverigesRadios anslag för kommande budgetår - förhåller det sig så all förslaget omlokalradion kräver en samplanering av budgelen med . betydligt öppenheten i kontakterna mellan ochkanslihuset. HenAHLMARK (fp): Jag tror tvärlom all man ofla överskattar kontakterna mellan SverigesRadio och kanslihuset. Jag har en känsla av alt del är personalkombinalionenNordenskiöld och som bl. a. lett lill svårigheterna för SverigesRadio jusl . Delär sanl all budgelen ökats med etl anlal procent, men del viktiga är välförhållandet mellan denna ökning och de automatiska ulgiflssleg-ringarna,har hall automatiska kostnadsökningar på 14 96 del senasle årel.Då har man år de senasle två tre åren fåll en sänkning av de reellaresurserna som gått ul över programmens kvalitet, Han borde läsa en ulmärkl arlikel av iTealerförbundei, införd i Dagens Nyheler . Rembe beskriversilualionen i så här: "Frilansarav alla sorter slängs av. Tealerförbundds arbetslöshetssiffror har fördubblatspå elt år. Nyproduktionen av program sjunker, repriserna ökar. Idétillflödd minskar,depression och bitterhet sprider sig hos den alltmer resurslösa faslapersonalen." "----- en kullurellnedrustning ulan motstycke . OchRembe beskriver uppvaktningar hos från personaloch organisalioner för kulturarbetare: "Dövare öron har nog ingen talatför." Det är alltså öron som Rembe beskriver. Förnekarulbildningsminislern den här nerskärningen som vittnar om? Tror hanall genomför den av elakhet ulan all vara tvungen? Inser inteulbildningsministern all om man skär ner de reella resurserna så sjunker ocksåprogrammens kvalitet? Överiäggningenvar härmed slutad. § 9 Om begärd utredning av det studiesociala systemet Herrulbildningsminislern erhöll ordel för alt besvara fröken () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 30, och anförde: Fröken har frågal mig när jag avser lillsälla den allsidigaoch förutsättningslösa utredning av del sludiesociala systemet somvårriksdagen 1974 beslutat om. Vidriksdagens behandling av sludiesociala proposilion anfördesocialförsäkringsulskollel (SfU 1974:19, rskr 1974:265) att del sludiesocialasystemet borde göras lill föremål för en allsidig och förutsättningslösutredning. Vilka frågor som borde omfattas av ulredningen ansåg utskoltel detvara för tidigt atl la definitiv slällning lill då eftersom förslagen frånkommittén (U 1969:51) för sludieslöd ål vuxna (SVUX) i hög grad skulle kommaall påverka utformningen av studiemedelssystemet i slorl. Jagavser all föreslå regeringen all lägga fram enproposilion i vilken bl. a. förslagen från SVUX kommer all behandlas. Jag serdel som nalurligl all försl därefter la upp frågan om en utredning för översynav del sludiesociala syslemel. Ombegärd ulredning av det studiesociala systemet Fröken (): Jag får lackastatsrådet för svarel på min fråga. Vidbehandlingen av ärendel ullalade utskollel i belänkandel all del nu var dagsall göra en allsidig och förulsältningslös utredning av del studiesocialasyslemel. Utskottet pekade också på vissa frågor som borde las med vidöversynen, t. ex. make-maka-prövningen, maximibeloppets storlek ochutformningen av sjukförsäkringen. Men sade utskottet alt man inlehell ville binda sig för vilka frågor som skulle ingå förrän förslaget frånSVUX hade framlagls. När SVUX tidigt under höslen 1974 lade fram sill förslagslod del dock klarl all della endasl myckel marginellt berörde självastudiemedelssystemet. Den begärda ulredningen lillsalles emellertid inle, ochinle heller i budgetpropositionen sägs del någonting om en kommande ulredning.Del var della som föranledde min fråga. Beskedeli dag all ulredningen skall tillsättas försl i slulel av våren tyckerjag ärbeklagligt. Så som jag och flera med mig tolkade ulskollels skrivning var ellså långt dröjsmål inle avsett. De punkler som ulskotlet speciellt pekade på ochsom jag lidigare nämnde fanns med redan i uppdraget lill 1968 årsstudiemedelsulredning. Det har alltså gått ålskilliga år utan atl frågorna harfått en för de studerande posiliv lösning. Sludiemedelssyslemetär komplicerat, och det är väsentligl all så snart som möjligl få fram eltenklare och begripligare syslem för tilldelning och återbetalning och all få ensjukförsäkring som ger samlliga studerande elt skydd. Dessutom bör vi få ellsyslem som tar hänsyn lill dagens och morgondagens arbetsmarknad på dl annalsätt än vad del nuvarande systemet gör, så alt den slora grupp ungdomar som har möjlighet all utnyttja studiemedel men som inte gör del lar denchansen. Alt lösa de här frågorna kommer emellertid all bli besvädigl, ochdärför tror jag del är väsentligt atl utredningsarbetet kommer i gång fortastmöjligl. Jag beklagar därför allslalsrådels besked innebär all del dröjer Omnya arbetsiillfällen i och kommuner ylleriigare några månaderinnan den här vikliga ulredningen kan börja arbela. Del är hell enkell så all både förslaget från SVUX och en hel del av deremissyttranden över del förslaget som vi har fått in gör det angelägel för ossalt i samband med propositionen pröva också del andra sludiesociala systemetoch de konsekvenser som en sammankoppling av de båda syslemen kan få. Jag trorockså del är bra all får en möjlighet all se på del här sambandet. Jagdelar fröken uppfattning all del är önskvärl alt snabbi få fram ellenklare studiesociall system än del vi har . Men jag vill gärna framhållaall vi ändå har lyckals au på vitala punkler göraförbällringar inom del nuvarande syslemels ram. Jag är också övertygad om allmed den effektivitet som pariamentariker och utredare ju i allmänhet visarskall del inle behöva dröja alliför länge efter del all SVUX-proposiiionen ärbehandlad innan vi får möjlighet all se över del andra syslemel. Överläggningen varhärmed sluiad. § 10 Om nyaarbetstillfällen i och kommuner Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordelför all besvara () framställda interpellation,nr 11, och anförde: har frågat mig vilka ålgärder jag är beredd all vidtaför all snabbi skapa nya arbelstillfällen som kan stoppa den krafligautflyttningen från och kommuner. Regeringenär väl medveten om det svåra sysselsättningsläget i och Pajala.Problemen i Tornedalskommunerna har fortlöpande varit föremål föruppmärksamhel. En rad ålgärder har satts in för alt trygga sysselsättningen ochbryla den negaliva befolkningsutvecklingen. Regeringen har sålunda gjort sloraansträngningar för all förmå industriföretag atl etablera sig i Tomedalen. Vihar varit beredda all ge regionalpolitiskt slöd med belydande belopp vidsådana etableringar. Hiltills är del tre företag i och fyra förelag iÖvertorneå som har fått lokaliseringsstöd. Resullalen är alltså begränsade, ochjag måste tyvärr konslalera all de långtgående möjligheierna lill slalligl slödinte har mötts av lillräckligl intresse från näringslivets sida. Ansvaretför sysselsätlningen i och har därför i slor ulslräekningfallit på arbetsmarknadsmyndigheterna. Hela den arsenal av ålgärder somarbetsmarknadsverket förfogar över har satts in för atl ge de arbelslösa enmeningsfull sysselsällning och en iryggad utkomst, F. n. sysselsätts sålunda ca110 personer i industriella beredskapsar- beten i de bådakommunerna. 1 andra beredskapsarbeten sysselsattes i medeltal 485 personerunder . Både och lillhör de elva kommuner som underinnevarande budgetår har fåll slalsbidrag för intensifierad kommunalsysselsäiiningsplanering. Arbetsmarknadspolitikenspelar alltså en viklig roll i Tornedalskommunerna. Huvuduppgiften måsteemellertid vara att få lill stånd en sådan expansion av kommunernas näringslivatl människorna kan erbjudas en varaktig sysselsällning. Del var med dettasyfle som jag för en lid sedan tillsatte en särskild arbetsgrupp med uppgiftatl lägga fram konkreta förslag för all slärka sysselsättningen i områdel. Enliglvad jag har erfarit har arbetsgruppen antagil ell handlingsprogram som bl. a.innefattar kontakter med statliga och privata industriförelag för all få lillstånd nyetableringar i Tornedalskommunerna. Jag vill all dessa kontakter skallleda lill posiliva resultal. Vadslulligen angår den av berörda frågan om brytning avKaunisvaaramalmen vill jag erinra om all indusiriminisiern i ell interpellationssvarden meddelade atl f n. studerarexploaleringsmöjligheterna. Resullalel beräknas föreligga . Omnya arbelstillfällen i och kommuner Hen STRIDSMAN (c): Jag ber alt få lacka statsrådet för svarel på min interpellation. Minkonkreta fråga gällde vilka ålgärder statsrådet snabbi är beredd all vidla förall stoppa den kraftiga ulfiyttningen från och kommuner somär orsakad av den höga arbelslösheten. Någol besked ger arbetsmarknadsministerninle i inlerpellationssvarel. Jag är inle överraskad över della; jag kan delvisförslå att svårigheterna är slora all snabbi skapa nya arbetstillfällen i dessabåda kommuner. Däremot är jag någol förvånad över all arbetsmarknadsministerninle med etl ord i interpellationssvaret antyder behovel av förbättradestimulansåtgärder för kommuner med sysselsättningsproblem, såsom Övertorneåoch . Detnuvarande lokaliseringsstödet har sin begränsning när det gäller all påverkaföretagseiableringar till induslrifalliga regioner.