prot · FY0979 · 1975-12-31 00:00:00 — i och lanibruksslyrelsen - som i övriglställer sig iveksam - saml anser alt del i förstahand bör komma lill stånd en ulredning syftande lill att ge de direkt berördaen bättre ersättning. Sommotionären själv framhållit har utskottet emellertid kunnai skriva positivt idella sammanhang. Men vi vill ocksä framhålla all frågan om ersättning förindirekl skada - dvs. en föfidskada som drabbar Iredje man - utgör eltkomplicerat och omdiskuterat problem inom skade-slåndsrälten, och därför har vimenat all del är nödvändigt all göra en sådan här översyn i ell slörresammanhang. Med det anförda ber jag, herr lalman, all få yrkabifall lill lagutskottets hemställan i beiänkandel nr 21. Överliiggningen varhiirmed slutad. Ulskollels hemsliillan bifölls. Vissförsöksverksamhet inom lärarutbildningen m. m. Nr 6 med anledning av motioner om uppriiltande avdiplomaliska förbindelser med Cambodjas kungliga naiionella enhelsregering,GRUNK. §10 Viss försöksverksamhet inom lärarutbildningen m. m. Föredrogsuibildningsulskollels belänkande nr 14 med anledning av proposiiionen 1975:24om viss försöksverksamhet inom lärarutbildningen m. m. jiimle moiioner. Fröken (): förevarande betänkande nr 14 lar upp en delförslag som föranletls av lärarulbildningskommilléns belänkanden . Fråganom att ge ellämnesutbildade lärare möjlighel lill ulbildning och fiänsl iylleriigare ett ämne har länge varit diskuterad. Det är därför medlillfredsslällelse man nu konstaterar all utskottet föreslår att sådantväämnesulbildning skall beredas lärare och blivande lärare i hemkunskap ochgymnastik. Pä förslag från bl. a. folkpariiel har utskottet dessutom beslutatföreslå motsvarande möjligheter i kombination med ämnet slöjd. Del är en försöksverksamhet det här handlar om.Intresset har dock varit sä stort för denna utbildningsform all åtskilligaellämneslärare har skaffat sig utbildning i ytterligare ell ämne redan innanbeslut i frågan fattats. Del har emellertid ibland varit svårt för dessa allulnyuja sådan utbildning, dä del inte har funnits lämpliga fiänster avsedda försädana kombinationer. Skulleriksdagens beslul om gå i samma riklning som ulskollels förslag -vilket väl är att förmoda - är det därför angelägel all kommunerna ulnytfiardenna möjlighel till slörre flexibilitet i utbudet av fiänster som entväämnesulbildning i kombination med s. k. LUK-äninen innebär. Eftersomslöjdämnet i detta avseende har varit föremål för särskilda omsorger frånfolkpartiets sida är jag angelägen om all särskilt understryka vad utskottetsäger på den punklen; "Inrättandeav kombinalionsfiänst vari ämnet slöjd ingår enligl de i det föregående nämndabestämmelserna beslutas av på förslag av skolstyrelse. Närdet i en kommun finns tillgäng pä lärare med ulbildning i LUK-ämne och annalämne är del enligl föredragande statsrådet angelägel all skolstyrelse larinitiativ till inrättande av fiänst för sådan lärare. Utskottet villunderstryka angelägenheten av all så sker även belräffande ämnet slöjd." Iutskottets belänkande nämns också frågan om obligatorisk arbetslivserfarenhetsom elt led i all lärarutbildning, och utskottet säger sig dela uppfattningenatt erfarenhet från arbetslivet är särskilt väsentlig för lärare, eftersomdessa annars aldrig fär tillfälle att lära känna andra arbetsplatser änskolan. Det är inte min avsikt att polemisera mot detta ullalande, även om jaghäller för troligt all de flesta ungdomar under sin studietid längreeller kortare perioder ägnar sig ät yrkesverksamhet av olika slag för all fåhjälp att flnansiera sina studier. gäller säkerligen ocksä blivandelärare. Däremot trorjag att det ur andra aspekter är angeläget alt lärare färkontakt med arbetslivet i slörre utsträckning än vad som i regel är fallet.Eleverna skall förberedas för yrkeslivets krav så som de möter dem, inte somderas lärare mötte dem under sin utbildningstid, som kanske ligger 20, 30 eller40 är tillbaka i liden. Andrakontakter med arbetslivet bör vara möjliga än de en lärare kan få under sinutbildningstid. Därför bör, som jag ocksä har framfört i ett särskilt yttrandefogat lill utskottels belänkande, lärarutbildnings-utredningen ges i uppdragatt förutsättningslöst pröva på vilkel säll man skall göra del möjligl förlärarna att erhålla erfarenhet frän andra områden av arbetslivet än skolan. Jag har inget annat yrkande än bifall till utskottets hemställan. Viss försöksverksamhet inom lärarutbildningen m. m. i (s): Utbildningsulskollels betänkande nr 14, som är föremål förställningstagande behandlar viss försöksverksamhet inom lärarutbildningen. Delär ell myckel kortfattat belänkande, och utskottet är hell enigt; gör altjag som utskottets talesman kan fatta mig myckel kort. Dessutom är liden pådygnet ytterligare elt skäl för mig att fatta mig kort. Mankan lycka att del kom ul ganska litet av lärarulbildningskommilléns arbete närman ser vad som föresläs i utskottets betänkande. Särskilt gäller delta kanskeför den som i likhet med mig har varit ledamot av lärarulbildningskommillén.Därför finns del anledning att med några ord beröra kommitténs förslag. Någraav de viktigaste punklerna i kommitténs huvudbetänkande, som kom i slutet av1972, var föfiande. Man skulle inrätta två- eller tre-ämneskombinationer mellanvad man tidigare kallade övningsämnen, dvs. slöjd, teckning eller gymnastik,och ett eller två andra ämnen som man lidigare kallade läroämnen. Man skulleockså införa obligatorisk arbetslivserfarenhet för lärare företillträde lill den praklisk-pe-dagogiska utbildningen. Det skulle också införasen lärarinriklad yrkesförberedelse pä parallellt medämnesstudierna, fördelad på olika perioder. Vidare föreslog kommittén all manskulle utbilda lärar-uibildarna - del är inte minst vikligt kanske. På grund av den kriiik somframfördes v;d remissbehandlingen, bl. Vissförsöksverksamhet inom lärarutbildningen m. m. emot all man nu på en gängskulle införa tväämnesulbildning och två-ämnesfiänster som enda alternativ,samt på grund av förändringarna i lärarnas arbetsmarknad, var regeringen inteberedd att biträda lärarui-bildningskommiiténs förslag i dess helhet. Förslagetfrån regeringen innebär i stället, som framgått av betänkandet, all man nuinrättar en försöksverksamhet enligt lärarutbildningskommitténs modell i elt begränsatantal ämnen; del är gymnastik, koslkunskap samt mifiö- och konsumenlkunskap. Ettskäl för della ämnesval är att del är lättast all kombinera dessa ämnen medstudier i andra ämnen med hänsyn bl. a. till förkunskapskraven ochutbildningstiden. Ulskottet har tillstyrkt propositionen i dessa avseenden, menjust när det gäller ämnesvalen har utskollet gjort elt tillägg med ämnel slöjd.Ulskottet anser nämligen att del är värdefullt alt man i försöksverksamhetenockså får erfarenhet av etl ämne som inle är lika lätt all förena med studier iandra ämnen. Lärarulbildningskommillénsförslag om obligatorisk arbetslivserfarenhet för lärarna är regeringen inteheller beredd att nu föra fram. Men här anmäler statsrådet all hon avser altåterkomma lill regeringen med förslag alt genom tilläggsdirektiv lill 1974 årslärarulbildningsutredning låta denna utredning pröva frågan om obligatoriskarbetslivserfarenhet i all lärarutbildning. Utskottethar här, som nämnts, en positiv skrivning, där utskottet säger alt del ärsärskilt väsentligt för lärare att ha erfarenhet från arbetslivet, eftersom deannars aldrig får tillfälle att lära känna några andra arbetsplatser änskolans. Ulskoltei delar statsrådets uppfallning att lärarulbildningskommillénanfört tungt vägande skäl när man föreslagit obligatorisk arbetslivserfarenhet. Delärjust i anslutning till denna punkt som vi har tvä särskilda yttranden, etlfrän och elt frän . Del finns ingen anledning för migatt gå in på dem. Fröken sade alt hon inte hade någon anledning all polemiseramot utskollet på denna punkt. Och del ger inle mig någon anledning att la uppden speciellt. Närman tittar hastigt pä vad som föreslagits lycker man, som jag sade i böfianall del är ganska litet som kommii ul av lärarulbildningskommilléns förslag.Men då skall man göra föfiande tillägg; Del kursplanearbete somlärarutbildningskommittén utförde har redan i en hel del fall vunnit gehör ochalltså, kan man säga, varit till praktisk nytta i del fortsatta arbelet. Vidareskall lärarutbildningskommitiéns förslag om obligatorisk arbetslivserfarenhetgenom tilläggsdirektiv prövas av lärarulbildningsutredning. Där finns,kan man säga, en ny chans alt lärarulbildningskommilléns förslag realiseras,fasl i etl slörre sammanhang, nämligen för hela lärarutbildningsområdet. Delkan ju vara en vinst. Vidareskall lärarulbildningsutredning enligl uttalande i propositionenbehandla även de utbildningar som redan utretts av lärarulbildningskommillén.De kommer då också som helhet in i ett nytt sammanhang och kan bliföremål för en lolalbedömning tillsammans med de andra lärarutbildningarna, somlärarutbildningskommittén inte hade att behandla. En hel del avlärarulbildningskommilléns arbete kan på della sätt fakiiski nyttiggöras genomalt förslagen förs över i en ny utredning, nämligen 1974 årslärarutbildningsutredning. Jag har avslutningsvis velat nämna detta, därför all det kanske visaratt lärarulbildningskommilléns förslag kan få en belydelse i det fortsattautredningsarbetet om lärarutbildningen, trots att del sleg man nu tar inle ärsärskilt stort jämfört med lärarulbildningskommilléns ursprungliga förslagsåsom det framställs i dess betänkande. Jagber med delta all få yrka bifall till utskottets hemställan pä samtligapunkter. Vissförsöksverksamhet inom lärarutbildningen m. m. HerrNORDSTRANDH (m): De båda föregående talarna har någol kommenieral utskottets uttalandeom obligatorisk arbetslivserfarenhet för lärare. Jag skall också, i anslutningtill del särskilda yttrandet av och mig och mol bakgrund av vadsom blivit sagt, säga ett par ord om vär .syn på del här obligatoriet. Sakenär inle sä enkel som man ibland vill göra den genom ell ja till ettobligatorium, liksom skulle man därigenom med ell slags trollmedel skapabällre lärare än vi nu har. Det vore verkligen väl, omlä-rarulbildningsproblemen skulle vara så enkla! Fråganom s. k. arbetslivserfarenhet för etl obligatoriskt - observera: obligatoriskt- led i all lärarutbildning är förvisso någol som måste prövas myckel noga ochdå också i relation till andra yrkesutbildningar än enbart läraryrket. Det rörsig nämligen inte om yrkespraktik i mera inskränkt bemärkelse - då vore del juinle någon slörre nyhet i samband med yrkesutbildningen - utan det handlar omvilken ospecificerad arbetslivserfarenhet som helsl ulan någon direkt ellerindirekl anknytning till den kommande yrkesverksamheten. Auen sådan erfarenhet kan ha, och förmodligen ocksä i någon utsträckning har,sin belydelse för en kommande yrkesutövnings framgångsrika genomförande skallinte förnekas. Den kan givetvis ocksä ges ett visst meritvärde. Men därifrån ärsteget ganska långl lill att uppställa allmän arbetslivserfarenhet - det är judel som skymtar i ulskoltsut-lalandet här - som ell behörighetskrav för inträdetill lärarutbildning eller som villkor för erhållande av lärarfiänst. Då är vii svenski ul-bildningsväsen inne på hell nya eller åtminstone ganska nya vägar,som tål att betänkas inle minst ur prejudikatssynpunkl. Varför skulle juslblivande lärare vara så hell renons pä kunskap om andra arbetsplatser än sinegen och livel och mifion där? Och varför jusl ett obligatorium? Vi har redantillräckligt med obligatorier i våra utbildningsgångar. Dettamåsle som sagl övervägas och för och emot prövas i den nu arbelandelärarutbildningsulredningen, innan slällning tas och några bindandeulfäslelser görs av utbildningsutskoUct. Det är det som Viss försöksverksamhet inom lärarutbildningen rn. berg ochjag uttalar i vårt särskilda yttrande. uttalande i beiänkandel ligger,lycker jag, bra nära en för tidig bindning till ell obligatorium dä del sägsall "erfarenhet från arbetslivet är särskilt väsentlig för lärare,eftersom dessa annars aldrig fär tillfälle alt lära känna andra arbetsplatserän skolan." Det är mol det som vi har formulerat vårl särskilda yttrande. Och vad är det f ö., kan man reflektera vidare, som sägeralt lärare aldrig fär lillfälle alt lära känna andra arbetsplatser än den egna,alltså skolan? Mänga blivande lärare har lärt känna olika arbetsförhållandenredan som gymnasister. T. o. m. så långt lillbaka som på 1930- och 1940-talenskedde det, då min generation förberedde sig för pedagogyrket -ulanobligatorium. Att blivande lärare pä något sätt ulan tvång skulle varapredestinerade till en större obekanlskap med samhällslivet i stort än andrayrkeskategorier synes närmast vara en väl odlad myt, ägnad att bädda förobligatorisk arbetslivserfarenhet som ett led i all lärarutbildning. Jag har ingenting emot, ulan jag ser det t. o. m. som positivt,all man har yrkeserfarenhet frän så mänga arbetslivsområden som möjligl vilketyrke man än lill slut fastnar för och blir bunden lill. gäller ocksä förlärare. Men lät oss se pä saken med eftertanke och utan förutfattade meningaroch inte bara skapa etl obligatorium för en yrkeskategori! Jag haringet annat yrkande än bifall lill utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Ulskollels hemställan bifölls. På förslag av herr lalmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återstående ärendenlill morgondagens samma ntriide. dagens sa mm k S 11 Herr lalmannen meddelade allpå föredragningslistan för morgon-anträde skulle inrikesuiskottels beiiinkaiule nr 6 och tagenssammanträde skulle inrikesuiskottels beiankaiule nr 6 ochiinkande nr ''6 s,'ili:is sisl liinkande nr 26 sällas sisl v) 12Kammaren åtskildes