prot · FY0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Förhandlingarnaleddes lill en börian av herr andre vice talmannen. § 1 Justerades protokollenför den 12 innevarande månad. Omverkställighet av beslut beträffande utredning av vissa skattefrågor §2 Om verkställighet av beslut beträffande utredning av vissaskattefrågor Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara i (m) anmälda fråga, nr 121, ochanförde; i har frågat mig när jag avser alt effektuerariksdagens under föregående är begärda utredningar beträffande 1. differentiering avbeskattningen i regionalpolitiskl syfte, 2. differentiering avarbetsgivaravgiften även efter andra kriterier än regionala saml 3. indexreglering avskallesystemet. Förstvill jag meddela all jag vid regeringssammanträdet i är bemyndigatsutfärda tilläggsdirektiv lill förelagsskalteberedningen avseende frågorna under1 och 2. Direktiven kommer att offentliggöras . Vadsedan gäller den tredje frågan behandlade under är 1974 motionsvägenframförda yrkanden om en indexreglering av skattesystemet. Vid omröstning ikammaren beträffande finansutskottets betänkande 1974:25 segrade en tillbeiänkandel fogad reservation, i vilken yrkanden om utredning i ämnetavstyrktes. Även skalteulskoltel avstyrkte i sill betänkande 1974:54motionsyrkanden i samma riktning. I en lill belänkandet fogad reservationtillstyrktes dock all skalleutredning skulle fä tilläggsdirektiv attutreda frågan. Vid omröstning i kammaren bifölls reservationen. Eftersomfiolårels riksdag fattade tvä mot varandra stridande beslut beträffande enindexreglering av skattesystemet anser jag inle all har uttalatnågon deciderad uppfattning på denna punkt. Någon utredning i ärendet anserjag under dessa förhållanden inle påkallad. Hen i (m): Jag ber alt få lacka finansministern för alt jag har fått svar på minfråga. Del var glädjande all delfrågorna 1 och 2 redan har behandlats av regeringenoch att tilläggsdirektiv kommer att utfärdas Omverkställighet av beslut beträffande utredning av vissa skattefrågor Delär rikligt all delfråga 3 har varit föremål för två voteringar här i kammaren,men numera är det ingenting som hindrar alt samma fråga behandlats två gångerunder samma riksdag. När avslår en sådan här begäran - vilket skeddeförsta gången frågan behandlades -händer ingenting. Del blir ett passivtbeslut. När däremot fattar beslut om att begära en utredning är detetl aktivt beslut, som innebär alt i en skrivelse till regeringenbegär alt en utredning skall tillsältas. Del är ur den synpunkten på sin platsalt regeringen också tillmötesgår det önskemål som har uttalat viddelta sitt beslut. Ävendelfråga 2 har varit föremål för tvä voteringar här i , men den fråganhar finansministern i alla fall funnit anledning alt låta utreda. Därförlycker jag att del är beklagligt all finansministern nu förklarar attfinansministern inle har för avsikt all fullföfia del beslut som riksdagenfattade beträffande kravet på utredning om en indexreglering avskattesystemet. Jag betraktar de båda första beställningarna såsom i viss mänsammanhängande. Därför ansåg jag alt det var rikligt att låta förelagsskalteberedningenbehandla dem i anslutning till varandra. Närdet däremot gäller besluten i fråga om indexreglering av skattesystemet harjag en annan uppfattning än , Han vill rubricera det förstabeslutet, som kom lill genom lottdragning och som utföll till min fördel, slags passivt ullryck för uppfattning och del andra beslulel,som också kom lill genom lottdragning men som var lill favör,som ell mer aktivt beslut. Jag har myckel svårt att göra den distinktionen.Bakom motsättningarna i dessa frågor ligger det säkerlige.n lika mycket avaktivitet i båda fallen. Jaghar mycket svårt att under sådana förhållanden se all del är fråga om någondeciderad uppfattning från sida. Jag har därför ansett alt jag molnuvarande bakgrund kan slå lill svars med all ligga stilla i dessa sammanhang. HerrMAGNUSSON i (m); Finansministern och jag lär inle kunna övertyga varandra om vem som harrätt i det här fallet. Jag menar bara att när har fattal ell beslut,som föranlett en skrivelse från till regeringen, bör regeringenvillfara en sådan önskan från . Vi har i nuvarande läge oftare änannars lottdragningar i , men det skall egentligen inte ha avgörandebetydelse. En riksdagsbeslut är ett riksdagsbeslut, när det har tillkommit ifullt laga ordning, vare sig del skett genom ett majoritetsbeslut eller genomatt man har varit tvungen att tillgripa en lottdragning för att nå fram lilletl beslut. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Omslopande av rätten för utländska officerare att följa högre militär utbildningi Herr försvarsministern erhöll ordet föralt besvara (vpk) anmälda fråga, nr 107, och anförde: har frågat mig om jag är beredd all medverka lill atttillståndsgivning för påtalat officersutbyle upphör. Sedanlång tid lillbaka har vi haft etl ömsesidigt utbyte av elever vid militärahögskolor mellan och främst de nordiska grannländerna. Studie- ocherfarenhetsutbyte är enligt min mening angelägel på försvarels område lika välsom inom andra samhällssektorer. Jag är övertygad om att fördjupade kontakterskapar ell ökat förtroende mellan staterna och därmed främjar fredens sak. Päherr Måbrinks fråga vill jag därför svara att det ömsesidiga utbytet av elevervid militära högskolor mellan och andra länder inle bör avbrytas. Frånregeringens sida är vi intresserade av att etl sådant utbyte kommer till ståndmed flera stater, både de som tillhör militära allianser och de som stårutanför sädana bindningar. Hen MÅBRINK (vpk): Jag lackar för svaret på min fråga. Fördet första kan konstateras alt den här sortens militära utbytesverksamhetvarit dold för svenska folkel och också för en stor del av riksdagensledamöter. För del andra måsle jag ställa frågan vad som ligger bakom attNATO-offlcerare skall dellaga i svensk militär utbildningsverksamhet. Är delsä, som en representativ ledamot av försvarsutskottet uttalat för ,"all den här snedinriktningen har sin historiska bakgrund - vårt samhällehar ju mycket länge haft en stark västlig inriktning"? Omman ställer samman en rad händelser kan man inte komma ifrånalt deklarerade alliansfrihet urholkas. Jag tänker på de senastehändelserna - Operation , IB-affären och Viggenaffären - saml allstridsvagn S tydligen skall lånas ul lill för studier. Omjag nu håller mig till den fråga som försvarsministern besvarat, har delifrågasatts om denna verksamhet är i överensstämmelse med deklareradealliansfrihet. Jag vill hävda att sä'inle är fallet. 1utbildningen har deltagit officerare från - hur mänga veljag inle. Men del har sagts att tre officerare från dellager i vafieutbildningsomgång. Del allvarliga är att under en rad av år bedrivit ellutrotningskrig i . Hur många av de amerikanska officerare somutbildats i har sedan deltagit i ? Har något avutbildningen i varit lill fördel för ;s krigföring i ? Det har också sagts attthailändska officerare deltagit i militärutbildning Omslopande av rätten för utländska officerare att följa högre militär utbildningi Omslopande av rätten för utländska officerare att följa högre militär utbildningi har juanvänts som bas för krigföringen i . Jag har ingenting emot alt man harett utbyte länderna emellan på det militära området. Flottbesök, flygbesök ochbesök av andra militära delegationer anser jag vara hell i sin ordning, men delär en sak för sig. All låta officerare från NATO-stater della i den direktamilitära utbildningen i är någonting annat, och det anser jag inlevara i överensstämmelse med alliansfria utrikespolitik. Del är naturligtvis alldeles fel som säger, all dellautbyte har skett i del fördolda. Det har pågäll . Vid varie kurs pämilitärhögskolan har del funnits någon utländsk representant, ochdet har verkligen inle skett i del fördolda. HerrMåbrink har inle gjort sig på något säll underrättad om vad det här rör sig om.Jag kanske skall ange hur mänga som har deltagit i den här utbildningen. Det ärsammanlagt 152 officerare fram till . Av dem har 116 kommitfrån , 17 från och 9 från . Av de övriga 10 har 3officerare kommii frän , 1 från , 4 frän och 2frän . Thailändarna var här på 1950-talel. Colombianerna var här isamband med all det gjordes köp av båtmateriel i . Delär värt alt peka på all vi inte inbjuder någon, utan del är de andra ländernasom ber att få skicka elever lill utbildning som pågår i . Speciellt närdel har gällt de norska deltagarna förhäller del sig så, all vi har haft vissakurser pä den tekniska sidan som man inle har anordnat i . Jaghar en bestämd känsla av att denna verksamhet har varit till glädje förundervisningen. På del sättet har man fäll möta människor frän andra mifiöer.Men det är självklart alt vi beaktar våra intressen i sammanhanget. En del avutbildningen är sekretessbelagd, och där deltar således inle de utländskamedborgarna. Vissa kurser på kommer hell enkelt inte i fråga.Exempelvis har del inom flyglinjen aldrig någonsin funnits någon deltagareutifrån. Del finns strikta regler för detta, och jag tror att vi kan säga alldel är värdefullt för oss alt verksamheten forlsäller. Hen MÅBRINK (vpk): Jagvill hävda att många av ledamöter inte har varit informerade om denhär verksamheten och därmed inte heller svenska folkel. Det finnsriksdagsledamöter - inle bara från vpk - som uttalade sin stora förvåning närnyheten om den här sorlens verksamhet publicerades i tidningarna. Jaguppfattade inte om försvarsministern nämnde att några officerare frän hardeltagit i utbildningen. Del har ju gjorts en stor intervju i omen amerikansk officer, som just nu deltar i den militära utbildningen; hanflnns t. o. m. pä bild i tidningen. Nyheter skriver den 5 mars1975 är alltså orikligt, enligt försvarsministern. Men om det är oriktigt,lycker jag alt försvarsministern här skall säga all den artikeln och bilden päden amerikanska officeren inle stämmer, för någon amerikansk officer deltarinle i någon militär utbildning i . Är det på det sättet? Del hjälper tydligen inte all ge en beskrivning avförhållandena inom försvaret; han är ändå hell okunnig om dem. HerrMåbrink hade själv frågat om den högre militära utbildningen, och på dennafråga har jag svarat att där har aldrig någonsin deltagit någon amerikansk officer. Enannan sak är all del också förekommer etl utbyte av människor som t. ex. inommarinen föfier verksamheten på etl svenski fartyg. Detta räknar vi inte in iden högre utbildningen; med den menar vi självfallet utbildningen pämilitärhögskolan. Påsamma sätt ansöker vi om alt svenska officerare skall få delta i verksamhetutomlands och göra vissa iakttagelser inom utbildning eller ute pä ett förband.Vi beaktar självfallet säkerhetsfrågorna i det här sammanhanget. Delfaktiska förhållandet, , är emellertid att del finns en grupp avstater som inte har något intresse av att söka kontakter med ellerandra länder och som framför allt inte vill visa upp någonting i gengäld förvad de får. Vi har ingenting emot alt kretsen av samarbetande vidgas, och delhar getts sådana inviter ål olika häll. Men vi har inle alllid fåll svar pådem. HenMÅBRINK (vpk); Jag förslår att del inle är så behagligt för försvarsministern att talaom dessa amerikanska officerare. Del gäller en löjtnant, och han skall stannahär lill 1976. Om han inle deltar direkt i den högre militära utbildningen sådeltar han ju ändå i militär utbildning. Jagvill upprepa den fråga som jag ställde: Tycker försvarsministern att del ärriktigt att dessa amerikanska officerare - hur många de nu är; här är en av dem- skall delta i denna utbildning som ju fortfarande för ett krigmol vietnamesiska folkel? Jag anser alt vi har intresse av all vara öppna ät olika häll. Svenskaofficerare praktiserar också utomlands. Där vi har möjlighet lill det är detklart att vi tar vara på tillfällena. Därför är det inget fel i att enamerikansk officer finns placerad ute på ett förband. Del är ett utbyte somsker pä del området. Menherr Måbrink bör försöka vinnlägga sig om att fråga om de saker som herrMåbrink är intresserad av och formulera frågorna på ell riktigt sätt. Del härär någonting annat som jag inle har haft anledning att ta upp i dettasammanhang. Omslopande av rätten för utländska officerare att följa högre militär utbildningi Omtillsättningen av fackliga organisationers styrelserepresentanter iföretagarföreningar Hen MÅBRINK(vpk): Detär klart all man kan formulera frågorna annorlunda. Men det kan inle vara såfantastiskt svårt för försvarsministern all här besvara en föfidfråga. Delgällde nu dessa amerikanska officerare. Visserligen deltar de inte i den högreutbildningen, men de finns här för utbildning. Delär riktigt all svenska officerare också är i och deltar i den militärautbildningen där. Jag lycker del är lika förkastligt. Jag har sagt all manskall ha utbyte, men det kan ske genom floltbesök, flygbesök osv. som man harmellan länderna. Det är en annan sak, och det har jag i och för sig ingentingemot. Delhar ingen betydelse om dessa officerare är från eller NATO; jaglycker all del är lika förkastligt. Jag anser inte alt skall bedriva ensådan verksamhet - all la hil officerare frän något av de två stora militärablocken. Eftersom pakterna nämndes vill jag framhålla att Wars-zawapaklensländer inle har varit intresserade av delta. Men därför att den gruppen avländer inle önskar praktisera ell samarbete finns del inle skäl för oss allavstå från ett samarbete som vi har haft sedan gammalt, som vi har byggt uppunder . Jag tror alt far alldeles vilse när han anser allhan i den här frågan bör peka på just del förhållandet alt det är bara den enaparlen som är med. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om tillsättningenav fackliga organisationers styrelserepresentanter i företagarföreningar Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för alt besvara iJärvsö (c) anmälda fråga, nr 101, och anförde; i har frågat mig om jag vill medverka lill allfacklig huvudorganisation i länet fär utse de ledamöter i företagarföreningsstyrelse som enligt gällande regler skall utses av regeringen efter förslagfrån facklig huvudorganisation. Gällanderegler för sammansättningen av företagarförenings styrelse grundar sig främstpå beslut . Enligt reglerna skall majoriteten av ledamöternautses av staten, och i förekommande fall kommun som inte deltar ilandsting. kompletterades reglerna så att regeringen skall utse tvåstyrelseledamöter efter förslag från facklig huvudorganisation. Medhänsyn till alt de fackliga organisationernas regionala indelning i vissa fallinie överensstämmer med länsindelningen finns det praktiska fördelar med den nuvarandeordningen. Jag vill även påminna om all länsarbetsnämndernas styrelseledamöterutses genom regeringsbeslut utan att della upplevs som någon onödig centralisering.Mol denna bakgrund anser jag att det inle finns något skäl all ändra nuvarandeordning. HerrOLSSON i (c); Jag vill lacka arbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Anledningenlill frågan är alt regeringen utfärdat föreskrifter omföretagarföreningarnas arbete, bl. a. hur styrelserna skall utses. Dessabestämmelser kommer all gälla frän . Jag och många andra harfunnit att det är en onödig centralisering alt regeringen utser derepresentanter som de fackliga organisationerna numera skall ha i föreningsstyrelserna.Vi anser all organisationerna själva borde ha den rällen. Jaglycker det är bra alt arbetstagarna blir representerade i dessa styrelser. Detkommer alt tillföra styrelserna sakkunskap och erfarenheter, och det kommer attskapa ökad förståelse mellan arbetsgivar- och ar-betstagariniressen, något somju också kan göra sig gällande i företagarföreningarnas verksamhet. Företagarföreningenär ju ell typiskt länsorgan -den arbetar med frågor som rör del egna länetsnäringsliv. Den insyn som erfordras från staten på grund av att staten lånar utpengar har ju tillgodosells genom två representanter som länsstyrelsentillsätter, varav den ena är landshövdingen. Det bör räcka för statens del. Jaganser all del vore en åtgärd som skulle förstärka del regionala inflytandet omde fackliga organisationerna själva flnge utse sina representanter. Det heter att den nu föreslagna ordningen är bra, och det av tvåskäl. Del ena är att i vissa fall överensstämmer inte länsindelningen med defackliga organisationernas indelning. Jag måste säga att del är ell svagtargument. problem finns ju redan nu för de fackliga organisationerna, närde skall föreslå representanter. Delandra skälet är att del även nu förekommer att länsarbetsnämndernasstyrelseledamöter utses genom regeringsbeslut och all detta inte har väcktnågon opposition. Den saken kanske många inle har tänkt på, men vi har i vafiefall i tagit upp frågan. Vi menar alt även dellaborde ändras så att man från länet fick utse representanter ilänsarbetsnämndernas styrelser. Jaglycker alt del borde ske en omprövning av de föreskrifter som utfärdals. Enlänkbar ordning vore, om man nu inte kan låta fackorganen själva utse sinatalesmän, att landstingen i stället för regeringen finge utöva självabeslutsrätten när det gäller dessa siyrelserepresentanter. Del skulle innebäraen viss decentralisering, och jag skulle vifia fråga hur arbetsmarknadsministernser på detta. Omtillsättningen av fackliga organisationers styrelserepresentanter iföretagarföreningar Omtillsättningen av fackliga organisationers styrelserepresentanter iföretagarföreningar De fackliga organisationerna, som ju är inblandade i det här och vilkasönskemål vi har tillgodosett genom all ge dem representation, är hell överensmed oss om att della är den rikliga ordningen. Jaglog inte upp den så att säga konstitutionella frågan, som i Järvsöhelt har förbigått. Om man skulle bestämma sig för att organisationerna självaskall få falla beslut, så är det en myndighetsutövning som man uppdrar åt dem.Del kan vi enligt regeringsformen inte göra ulan att stifta en alldelesspeciell lag, och en sådan lag måsle förutsätta myckel, myckel starka skäl. Detvä inblandade organisationerna - LO och TCO och deras regionala organ - ärockså, som jag sade, hell överens om alt det nu föreslagna tillvägagångssättet,att de förordar representanter och vi utser dem, är del lämpligaste. Del händerju inle alt regeringen går förbi de representanter som organisationerna förordat.Del viktigaste är att man får kunniga och duktiga kvinnor och män från länen,och det finns garantier för detta numera, eftersom organisationerna förordardem vi utser. HenOLSSON i (c); Att arbetstagarorganisationerna själva anser tillvägagångssättetlämpligt är ändå något som kan ifrågasättas. Jag tror att om denna fråga skulletas upp lill verklig diskussion ute i länen skulle del visa sig allorganisationerna hellre själva ville besluta om sina representanter än baraföreslå dem. Det är ändå en oändlig skillnad. Vihar ju på många olika områden genomfört decentralisering av beslutsrätten.Hela omorganisationen av länsstyrelserna är ett steg i den riktningen, ochlänsberedningens nu framlagda förslag, där man vill ta ytterligare ett steg,går i samma riktning. Man säger all en uppgift bör ej ligga på högrebeslutsnivå än nödvändigt i förhällande lill de av beslulel direkt berörda. Jagtycker inte att denna fråga ligger pä den nivån alt regeringen bör tillsättadessa ledamöter i företagarföreningarnas styrelser. Vadsedan de konstitutionella frågorna beträffar kan ju regeringen föreslå enlagändring härvidlag, och jag skulle vilja rekommendera all en sådan lagändringsker. Det vore etl led i den decentralisering och den förskjutning avbeslutanderätten ner till människorna, som vi ju ändå allmänt eftersträvar. Omdella mol förmodan inle skulle gå att genomföra så finns möjligheten all låtalandslingen svara för besluten i sådana här fall. Jag kan inte inse att de fackliga organisationerna skulle känna sigsärskilt lacksamma för att landstingen får bestämma vilka representanterorganisationerna skall ha. Jag lycker alt den ordning vi har är alldelesutmärkt, och jag kan försäkra all vi inle tillämpar någon som helst byråkrati.Vi föfier bara del formella - vi fär förslag och utser representanternaomedelbart. Den nuvarande ordningen äralltså inle på något sätt krånglig. Hen i (c): Om landstingen utsåg dessa siyrelserepresentanter skulle delsjälvfallet även då ske efter förslag av de fackliga huvudorganisationerna.Och del förfarandet anser jag skulle vara bättre från länsinfly-tandesynpunklän att regeringen utser representanterna. Jaglycker först och främst att man skall göra en sådan lagändring så att defackliga organisationerna själva får utse sina representanter iföretagarföreningarnas styrelser. Dä blir del analogi med vad som sker i styrelsernaför de enskilda och allmänna förelagen, som jag lycker i mänga fall kanjämföras med företagarföreningens verksamhet inom resp. län. Ominförande av yrkesbeteckningar för arkivarbetare Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om införande av yrkesbeteckningar för arkivarbetare Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordelför att besvara () anmälda fråga, nr 112, ochanförde; har frågat mig om jag avser alt ta initiativ för altinföra gällande yrkesbeteckningar också för människor som får sin anställninggenom arbetsvärden. Jag har samma uppfattning som idenna fråga. Vid arkivarbete bör användas yrkesbenämningar som så långt möjliglmotsvarar vad som annars lillämpas för liknande arbetsuppgifter. Jag kommeratt föranstalta härom. Hen (): Jag lackar för svaret på min fråga, som är föranledd av den oro sommänniskor i arkivarbele känner inför en mycket oviss framtid. Ulslagningsprocesseni vårt samhälle tycks öka. Naturligtvis är det bra att denna möjlighet medarkivarbele finns för dessa människor, men från samhällets sida får vi aktaoss, så att vi inle skapar en ny låglönegrupp med sämre sociala villkor änandra anställda. Statligt och kommunalt arkivarbele ger t. ex. färresemesterdagar och lägre lön än den pä vanligt sätt anställde har, även omarbetsuppgifterna är lika. Delrekommenderas att arkivarbelsfiänslen skall fortgå . Därefter finnsmöjligheter till s. k. personliga fiänster. Enligt uppgift får AMS dock inrättahögst 150 sådana personliga fiänster. Om man betänker all vi f n. har ca 15 000fiänster i arkivarbele, så blir delta 1 96. Är del inte en alldeles för litendel* Visserligen får en myndighet gå upp lill , men del förutsätter ju dåalt andra myndigheter ligger långt för att antalet 150 för landetskall räcka till. F. n. finns det över 200 obehandlade framställningar om personligafiänster utöver de 150, och Stalsfiänslemannaförbundel har begärt allytterligare 200 fiänster Omåtgärder mot lockpriser i detaljhandeln När kan beslutom dessa fattas? Ivissa fall sker ledigförklarande av fiänster statligt och kommunalt, varvid detvore rimligt att någon med långvarigt arkivarbele i förvaltningen i frågakunde fä fiänslen. Tyvärr sker delta inle särskilt ofta, ulan under olikamotiveringar anställs annan person utifrån. Arkivar-belsplalsen permanentas mereller mindre och arbetsgivaren får en ofta god arbetskraft som betalas avstaten. Är delta etl önskvärt förhållande, och hur är del möjligl alt påverkadenna för den anställde inle alltför tillfredsställande situation? Jagär fullt på del klara med alt dessa förhållanden kanske inte ryms inom ramenför den framställda frågan, men jag vore glad om herr statsrådet kunde svaraockså pä dessa nya frågor, som har anknytning till del problem som jag harpekat på. Jagvill också fråga: Hur kommer herr statsrådet att föranstalta om införande avyrkesbenämningar? Pågår något arbete med saken i någon arbetsgrupp? När avserman all la utlovat initiativ? Jag har självfallet bara svarat på den fråga ställt lillmig. Vikommer i departementet att se lill alt del löfte jag här har givit päregeringens vägnar med del snaraste infrias. Närdet gäller antalet arkivarbetare - den saken nämndes inle alls i denursprungliga frågan - kan jag nämna all vi väntar en framställning fränarbetsmarknadsstyrelsen på den punkten. Denna framställning kommer vi attbehandla så snart vi får den. HerrGILLSTRÖM (s); Jag tackar för del tillägget. Jag ber om ursäkt om jag har utsträcktfrågandet för långt.