prot · FY0996 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Nytt system för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet (forts.) Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet Fortsattes överiäggningenom skatteutskottets betänkande nr 32, HenLUNDGREN i (m): Teknikens utveckling har på många olika områden gett oss hjälpmedelsom, om man ulnytfiar dem rätt, kommer att underiäUa våra möjligheter attutveckla samhället i en positiv riktning, men som ocksä, om de utnytfias fel,kan skada den enskilda människan. Till dessa hjälpmedel hör bl, a, denautomatiska databehandlingen. Problemi samband med ADB och genomförande av ADB-system på olika områden har tidigarevid flera tillfällen diskuterats i kammaren och bl, a, lett ärsbeslut om en särskild datalag. Detslår emellertid nu klart att ytterligare åtgärder inom en ganska snar framtidbehövs för att ordentligt kunna skydda den enskildes integritet och för attsöka begränsa registrering av olika persondata. Det är nämligen endast genom enbegränsad registrering som man kan nå varaktiga och säkra garantier mot ettframtida missbruk av dessa uppgifter, motion som moderata samlingspartiet väckte vid början sade manbl, a, att partiet för sin del vill sträva efter att i största möjligautsträckning dela upp alla nödvändiga uppgifter i skilda register som ocksä kanplaceras rent fysiskt på olika platser i landet. Vi krävde vidare att manskulle försöka få ett bättre underlag för beslut när det gällerinlegritetsskyddet för de enskilda medborgarna genom att utvärdera vadinförandet av datalagen har inneburil och alt också ulvärdera vaddatainspektionen har lyckats åstadkomma den har verkat. Underdenna lid bör man i göriigaste mån, sade vi, visa återhållsamhet med införandetav nya datasystem. Vi ansåg ocksä att man bör grund-lagfästa vissa regler närdet gäller insamling och registrering pä dataområdet av olika personuppgifter, UlnyUjandeav ADB i samband med beskattning hänför sig inte till något nytt beslut. Redan1963 beslöt att införa ADB-system, Man diskuterade dä liksom nufrågan om man skulle införa ett riksomfattande system eller om man kunde nöjasig med elt länssystem, Länssyslemet var dyrare, men departementschefen anfördebl, a, decentraliseringsskäl och beredskapsskäl som fördelar med det länsvisasystemet, 1972 avvisade ell förslag om centralt personregister. 10 protokoll 1975. NyUsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet delvis, i avvaktan på dendatalag som antogs , Datalagen innebär, som jag har sagt ienlighet med moderala samlingspartiels uppfattning, inle alt man automatisktkan fä frill fram för att bygga upp stora dalasystem. Dessa kan fortfarande ioch för sig utnytfias obehörigt. Närdet gäller den fråga som är aktuell och som behandlas i skatteutskottetsbetänkande nr 32 är vi i utskottet överens om alt det av modernitetsskäl ärnödvändigt att införa elt nyll ADB-syslem, Riks-skatleverkeis ulredning ifrågan böriade 1972, och del principförslag som lades fram redovisade Ireolika alternativ. Samtliga dessa, det bör betonas i del här sammanhanget,bedöms uppfylla de krav som kan ställas på ett nytt.system, och samtligainnebär också besparingar jämfört med det nuvarande. HerrSundkvist har redogjort för de tre alternativen. Det rent centralaalternativet avvisades redan frän börian. Diskussionen har således ställniellan det s. k. central/regionala systemet - med registerföring centralt ochmed utskrifter regionalt pä länsstyrelserna - och det rent regionala systemet,där även regislerföringen sker pä 14 olika anläggningar ute på 14länsstyrelser. Efter utvärderingen av olika faktorer föreslog utredningen ettcentral/regionalt system. Enfråga i detta sammanhang förefaller litet märklig. I ett missiv tillprincipföislaget förklarade riksskalleverket att det beslut som baraför nägra timmar sedan fattat beträffande en ny ordning för taxering ochskatteadministration i första instans ocksä kräver ett nytt ADB-system. Mansade i detta missiv alt tidsmässiga skäl gjorde att man redan nu måste inrikiautvecklingsarbetet på ett av alternativen. Man förutsatte då att statsmakternasenare skulle godkänna den inriktning som riksskatteverkel hade i sitt arbete.Från 1974 innebar detta all man inriktade arbetet pä just ett central/regionaltsystem, vilket förefaller ganska anmärkningsvärt eftersom år 1963antagna principbeslut dä fortfarande gällde. Det innebar elt regionaltsystem. Denproposition som lagts fram ansluter i stort sett till uiredningens förslag,rned vissa förändringar. Den största är att man vill att folkbokföringen t. v.när det gäller regislerföringen skall bedrivas regionalt. Man skall göra det iavvaktan på framtida ställningstaganden då det gäller utformningen av folkbokföringen,men man har inte tagit slällning för att det även i fortsättningen skall varaelt regionalt system. Propositionen innebär att man bygger upp ett centraltskatteregisier där länsstyrelserna via terminaler kan få de data som finnscentralt lagrade. Idet här sammanhanget kan jag ocksä påpeka att länsdatacheferföreslagit all man även skulle kunna länka sig att utveckla och använda etlsysieni med minidatorer, där man lill en betydligt lägre koslnad än den somföreslagils i utredningen, när del gäller det regionala alternativet, skullekunna förse samtliga länsstyrelser med datorer. Det är speciellt intressant medlanke pä att vi för framtiden fär räkna med att ytterligare bytamaskinuppsättning och all man redan nu mäste se in i framliden och kunna föfiaden tekniska ulvecklingen. Utskottets majoritet har ihuvudsak anslutit sig till propositionen. Det gäller nu vid bedömningen av de olika alternativen, och i delkonkreta ställningstagandet, att väga principer och värderingar mol praktiskafördelar för de olika alternativen. Vi uppfattar detta frän moderatasamlingspartiets sida i hög grad som en principfråga, när det gäller om viskall ha eii cenirall eller regionall skalleregister. Lälmig granska nägra av de faktorer som ligger till grund för valet avsystemalternativ. Jag tittar då bara på alternativen central/regionalt resp.regionall system. När det gäller beslutsfunktioner har i moiioner hävdals alldel central/regionala systemet kommer att innebära en centralisering av dessa.Man säger i utskottets betänkande att man räknar med att inte få nägoncentralisering av beslutsfunktioner. Oavsett hur det i praktiken kommer att blikan man räkna med att en viss cenlralisering kommer att ske. , när denhär frågan tidigare diskuterades och departemenlschefen förordade detregionala sysiemel, var motivet bl. a. just all man inle skulle frångå dedecenlraliseringsslrä-vanden som dä fanns i förvaltningen. Denandra faktorn som kan las upp i det här sammanhangei är kostnadsfrågan. Enligtpropositionen skifier det mellan de här två alternativen, till del regionalasystemets nackdel, 10-12 milj. kr. 1963, när man beslöt införa detregionala systemei, var skillnaden 5 mifi. Penningvärdeförsämringen sedandess innebär att skillnaden kan sägas vara ungefär densamma som 1963.Sveriges länsdatachefers förslag ställer sig ännu billigare i förhållande lilldel regionala systemet. Det kan ocksä i det här sammanhanget hävdas altStatskonsult i ell remissvar säger att pä kommer skillnadernairoligen att bli mindre än de redovisats vara i utredningen och ipropositionen. Närdet gäller säkerhetsaspekten säger ulredningen och propositionen att funklionssäkerhetenär hög för bägge alternativen och alltså fullt tillräcklig. Säkerheten ansesvara något större i elt centralt system, men del är ä andra sidan självklartall skulle ell fel uppstå i del cenirala skalleregislret så kommer del allpåverka samiliga läns arbete på skalleomrädei; eu fel i något av de 14regionala registren kommer enbart att påverka arbelel i den regionen. 1fräga om smidighet ges det regionala systemet elt förspräng framför delcentral/regionala systemet - man kan utnyUja flera datorer i ytterligarelänsstyrelser. Smidighelsaspekten kan i alla fall inte sägas väga lill detcentral/regionala systemets fördel. Enpunkt som utskottet i sitt betänkande har gäll förbi ganska lätt ärberedskapsskälet, vilket är mycket beklagligt. I utredningen sägs att man vidutformningen av det här systemet inte skall ta hänsyn till vad som kan hända ikrig eller under beredskapsförhållanden. Det är självklart attsamhällsapparaten även under krigs- och beredskapsförhällanden skall fungera.När del gäller säkerheten under de här förhållandena framstår del också somsjälvklart att det regionala systemet är att föredra, vilket bl. a.överstyrelsen för ekonomiskl försvar har anfört i sitt remissvar lillulredningen. NyUsystem för ADB inom folkbokförings- och beskalt ni ngsområ -det Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet Iutskottets betänkande sägs att det skulle vara lättare att bevaka ett registeroch därmed förhindra sabotage än att ha 14 regionala. Men här gäller samma saksom beträffande funktionssäkerheten. Skulle etl sabotage utföras och lyckasmot det här enda registret, så får det större konsekvenser än om man lyckasutföra sabotage mot elt av de regionala registren. anfördes ocksåberedskapsskälen som ett av motiven för länsregistersystemen. Närdel gäller den personliga integriteten kommer principfrågan in i bilden. 1utskottets betänkande sägs det att man från integritetssynpunkl kan räkna delcenlral/regionala sysiemel och del rent regionala som jämställda. Egentligenär det inte så. Om man länker sig in i framliden, där man eventuellt riskerarett obehörigt utnytfiande, är det myckel lättare att för sådana ändamålanvända ett centralt register än 14 regionala. Vi vet inle heller resultatet avöversynen av folkbokföringen. Kanske kommer det om ett par tre är etl förslagom ett cenlralt personregister som kan komplettera skalleregislret, vilket isig självt innehåller mänga persondata. Sleg för steg går det på detta.sätt attfå ett centralt registersystem med utbyggnadsmöjligheten Viinom moderata samlingspartiet anser alltså att när skillnaderna är så småmellan systemen, bör man väfia det som på lång sikt är bäst fränintegritetssynpunkl. Vi bedömer där att det regionala systemet helt klart ärdet bästa. Huvudskälenför utskottets förslag och propositionen förefaller vara dels ekonomiska - jaghar tidigare visat att man 1963 inte direkt log någon hänsyn till vaddepartementschefen anförde om att de ekonomiska skälen inte fick varaavgörande. Dels är de tidsmässiga. - Del beslut som faltals om en ändring avskalieadministralion och taxering i första instans skulle i så fall försenas igenomförandel. Inte heller anser vi att denna tidsmässiga aspekt fär läggastill grund för ett beslut i en principfråga av så stor vikt för den framtidadatabehandlingen. Eftersom riksskalleverket tydligen självt till en del harinriktat utvecklingen till det central/regionala systemet kan man säga attriksdagen pä ett sätt har blivit överspelad. Vi anser inte alt de tidsmässigaskälen talar för att man skall införa det central/regionala systemet. Lätmig citera vad utskottet säger i sitt betänkande när del gäller skillnadernaniellan de olika förslagen: "går in pä en närmare behandling av de olika frågorna vill utskottetsom sin mening framhålla, alt motsättningarna niellan förslagen ipropositionen å ena sidan och motionerna å andra sidan enligl vad som framgårav de skäl som ligger till grund för de olika ställningstagandena i realiteteninte är större än att de borde kunna överbryggas." Detinnebär alltså att det förslag som framförs i reservationen är fullt möjligtatt genomföra av praktiska skäl, eftersom skillnaderna är väldigi små enligtulskoitsmajorilelen. Utskottetsäger vidare: "Frägan hur ADB-systemel bör uiformas är således i försiahand en leknisk fråga som bör lösas efler en avvägning mellan de faktorer sompåverkar ifrågavarande gemensamma intressen." Det är just pä denna punktsom reservanterna skifier sig frän majoriteten. Vi .anser inte att dettaenbart är en teknisk fråga. Det är en principfråga att genomföra ett system somnu och framför allt för framtiden är det bästa från integritetssynpunkl ochfrån alla de andra synpunkter som jag tagit upp här, inte minst frånberedskapssynpunkt. Eftersom vårt förslag om ett regionalsyslem enliglutskottets majoritet är lika acceptabelt, bör man också enligt vår uppfattninggenomföra det. Jagyrkar därmed bifall till reservationen som är fogad till skatteutskottelsbetänkande nr 32. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet Idetta anförande instämde i (m) och (). Hen (): Det nuvarande systemet för automatisk dalabehandling inom folkbokförings-och beskattningsområdet tillkom, såsom förut har sagts här, är 1963. Utvecklingeninom dataområdet har gäll snabbt framåt, och när det nuvarande systemet snartbehöver ersättas är det naturligt att man försöker anpassa den nyamaskinparken och den nya tekniken till den utveckling som skett. Men därutöverär det också nödvändigt att vad man nu skall bygga upp också skall kunnaanpassas till de reformer som föreslår i fråga om skatteadministrationen ochdå speciellt i dess första instans. Ipropositionen 1975:57 föreslås att det nya ADB-systemel liksom förul börinriktas på att tillgodose anspråken för folkbokföringen och beskattningen.Den regionala samhällsplaneringens behov av dataservice bör tillgodoses genomatt andra dataanläggningar utnytfias, främst dä kanske överskottskapaciteten pålänsanläggningarna. Detsystem som har tillämpats alltsedan 1963 har varit uppbyggt som regionalaenheter. är det bara 14 länsstyrelser som har dataanläggningar,medan tio länsförvaltningar är utan sådana. Samordningen mellanlänsstyrelserna sker via referensregister, och vidare har man fäll ta kontaktmed varandra inom länsstyrelserna, men för vissa ändamäl har det också funnitsriksomfattande register. Frågeställningenhar då varit, om det nya systemet skulle byggas upp pä samma sätt som det gamlaeller om andra lösningar som finns all tillgå är bättre. De alternativ somframförts utöver ett utpräglat regionalt system vid 14 länsstyrelser ärgivelvis i första hand ell helt centralt system, men det har också visat sigmöjligl all fä fram ell blandat system, som har förfiänsterna att bädetillfredsställa kraven på ell centralt systems effektivitet och bevarainflylandel ule i regionerna. Dettasystem - kallat del central/regionala syslemet - föreslås i propositionen bligenomförl, och utskottets majoritet har anslutit sig till detta förslag. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet Storadelar av verksamheten kan alltså ligga kvar pä regional nivå, och i datalagensmening kommer länsstyrelserna att vara ansvariga för uppgifternas lämnande. Integritetsfrågornahar behandlats i flera motioner och av utskollet tillmätts den största betydelse.De har ocksä tagils upp i de yttranden som avgivits av konstitulionsutskolieloch civilulskoltet. I själva sakfrågan om nödvändighelen av att slå vakt omintegritetsskyddet tror jag inte all det finns någon skillnad mellan motionäreroch reservanter å den ena sidan och ulskottsmajoriteten å den andra. Del endasom skifier är att reservanlerna anser att integriteten tillgodoses någotbättre i det regionala än i det blandade systemei. Ävenorn ulskottsmajoriteten anser att inlegritetsskyddet inle är beroende av omsystemet är regionalt eller central/regionall - vi menar att de båda systemenär likvärdiga i det fallet - vill utskottet pä alla. sätt medverka till attundanröja de farhågor som evenluelll kan finnas. understrykersåledes i sin skrivning vikten av att inlegritetsskyddet i det fortsattautvecklingsarbetet tillmäts den allra största betydelse. Man är ocksä med påatt en medborgarkontroll övervägs i form av siirskilda ansvarsnämnder. Men manvill även från utskottet understryka att det ocksä finns andra datasystem somborde underkastas sanima kontroll. 1detta sammanhang skall ocksä framhållas att det enda centrala inslag somföreslås i fråga om register rör beskattningen och är avsett som ett interntarbetsregister. Detta register är nästan ett livsvillkor för att den nyaskatteadministrationen skall kunna genomföras. Ur kontroll-synpunkt .ar ensamlad uppgiftsbild nödvändig, och detta dataregister kommer ait vara ettmycket viktigt medel exempelvis för att spåra upp skalleflyktingar. Men detfyller också en stor uppgift även för andra ändamål när det gäller att snabbtklara av allt taxeringsarbete. Allmänheten och arbetsgivarna kan ocksåberäknas fä en läiinad genom minskal uppgiftslämnande. Dessa fördelar näs ocksälill en lägre koslnad än med ell renl regionalt system, och iKrislianstad har talat om alt del rör sig om 13 mifi. Förvissa länsstyrelser uppstår härutöver mycket slora förbättringar. Jag syftar däpå de tio länsstyrelser som saknar egna dataanläggningar och måsteanlita dem som finns hos andra län. Dessa tio kommer alt via terminaler fådirekt tillgäng till dataregister. Utskottetkan inle dela reservanternas uppfattning att risken för driftstörningar ärstörre i det föreslagna central/regionala syslemet än i ett system med mångasmå datorer. Del torde vara lika lätt all ordna reservfunktioner cenlralt somi varie region. Därtill skall läggas del faktum att de maskiner och system somnu föresläs är väl beprövade och att riskerna för haverier är myckel små. Demindre datorer som föresvävar reservanlerna torde knappasl vara beprövade, ochfrågan är om de ens finns all tillgå . Utskottet har denuppfattningen att ett val av etl utpräglat regionalt sysieni skulle medföra förseningar igenomförandet inte bara av datasystemen utan också av den angelägnareformeringen av taxeringen i första instans som för några timmarsedan beslulade om. därutöver anser att det är helt möjligt all i det tillstyrktaförslaget tillgodose syftena i motionsyrkandena, anser utskottet att ettuppskov är ett för dyrt pris att belala. Med det sagda ber jag att fä yrka bifall till utskottets hemställan. HenSUNDKVIST (c) kort genmäle: påpekar att det inte lär vara någon skillnad i önskan attslå vakt om integriteten mellan utskollsmajorilelen och reservanterna. Jagvill gärna slryka under det. Jag tror att även majoriteten i skaueutskottetvill slå vakt om den personliga integriteten i de datasystem som vi nuplanerar alt genomföra. Vad vi reservanter har påpekat är alt möjligheten attslå vakt om integriteten bör vara större i etl decentraliserat regionalt system. HerrWärnberg inledde sitt anförande med att säga att utvecklingen inom dataområdetgår snabbt framåt. Det är alldeles riktigt. Av den anledningen skall mankanske inte så enkelt som gör vifta bort tanken på minidatorer.De kanske kommer alt visa sig vara frän både ekonomiska och andra synpunkterfördelaktigast. Jag kan inte komma ifrån uppfattningen att ell regionallsystem skulle ge en ökad flexibilitet. Det ger en närmare kontakt mellanmyndighet och datapersonal, vilkel vi kan vara tacksamma för att vi har i detnuvarande systemei. Del vore beklagligt om vi gick förlustiga den i ettkommande system. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet iKrislianstad (m) kort genmäle: Del är naturligtvis svårt att exakt beräkna vilka kostnadsskillnadersom kan uppslå mellan de olika förslagen. I propositionen angavs skillnadenmellan de två alternativen bli 10-12 mifi. Den kan bli mindre och den kanbli någol större. Men del intressanta är också att 1963 var man av olika skälberedd alt acceptera denna skillnad. Ett av de skäl som anfördes var justberedskapsskäl, vilket över huvud taget inte nämnde i sittanförande. Vad skall man göra i exempelvis en sabotagesituation under ettkrigsförhållande då man inle kan ulnylfia del centrala registret? Konimer detatt finnas system som kan användas i stället? Reservanlernahar inle föreslagit att man nu till vafie pris skall ulnyuja minidatorer. Men,som sade tidigare, man bör inte avfärda del förslaget alltförenkelt, för vi konimer alt byta utrustning på detta område. Om vii dag hade ett regionalt system med beprövade, tekniskt ytterligare förbättrademinidatorer kunde vi kanske få ett ännu bällre och mer funkiionssäkerlregionall system i framliden. Man bör titta på detta. Låt mig sedan också ställaen fråga till . Vi har etl riks- Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet dagsbeslut frän 1963, somfortfarande ligger fast, om ett regionalt system. Hur kan det då komma sig att myndigheternasedan ungefär ett är lillbaka har inriktat sig på ett annat system än det somfinns och som är grundat på ell riksdagsbeslut som fortfarande gäller?Myndigheterna har alltså gått emot uttalade mening. HenWÄRNBERG (s) kort genmäle: Jag vill ingalunda vifta bort förslaget om minidatorer, men jag harsagl att minidatorer över huvud tagel kanske inle finns i marknaden -kanske inte ens i sinnevärlden. Då kan det stå oss alltför dyrt att invänta ettsystem med minidatorer, därför att dä kommer inte den proposition som vi togför att kunna genomföras. Det betyder inte att jag viftar bortförslaget om minidatorer, men det avgörande skälet för mig har varit att visnabbt måste kunna sjösätta ett datasystem. Närdet gäller kosinaderna anser jag att om man med det cenlral/regionalasystemet kan få samma saker utförda, samma integritets-skydd enligt minuppfattning, samma tillförlitlighet och del till en kostnad som är 10-12 mifi.kr. lägre - 13 mifi. sade i - alltsåtill ett betydligt lägre pris, måste man väl ändå ta det systemei. Beträffandeberedskapsskälen skulle jag vifia säga alt del är lältare att bevaka en storenhet än att bevaka 14 eller flera enheter ute i landet. Beredskapsskälen vägeralltså ungefär lika tungt vilket system man än väfier. Påfrågan om varför myndigheterna håller på att planera för etl nyll system trotsatt det gamla riksdagsbeslutet gäller tycker jag verkligen att myndigheternaskall ha rätt att planera sitt arbete framöver för del syslem sorn de lycker ärbäsl. Del är sedan fråga om alt genomföra det, och då kommer vi in i ett annatläge. iKristianstad (m) kort genmäle: Herrlalman! Det är väl ändå så att myndigheternai sitt planeringsarbete rimligen bor utgå från gällande beslut och möjligenparallellt med den inriktningen också utveckla alternativa förslag. Men man böri första hand ta det system som har beslutat. HerrWärnberg säger sedan att han och majoriteten av ulskottet bedömer attintegritetsskyddet blir bättre och att man får lättare att urberedskapssynpunkl bevaka elt centralt register. Det är möjligl. Jag kan hällamed om alt bevakningen av ett cenlralt register i och för sig blir lältare altgenomföra. Men om denna bevakning, som ju inle kan bli hundraprocentigt säker,inte skulle fylla sitt syfte utan det centrala registret blir förstört,innebär det en betydligt slörre skada för det svenska samhället iin om vi hadeett regionalt system. Del är samma sak när det gäller funktionssäkerheten ochintegritetsskyddet. rimligtvis vara lättareatt otillböriigl utnyUja ett centrall system än 14 regionala system. HenSUNDKVIST (c) kort genmäle: använde sig av uttrycket att vi "inte har tid"att invänta de små datorerna. Del ger mig anledning att något kommentera dentidsaspekt som man har lagt på den här frågan i utskottsmajoriletens skrivningoch även i proposiiionen, där man säger alt man mycket snabbare kan genomföraett central/regionalt system än elt regionalt system. Vidden uppvaktning av datafolk från regionalnivå som jag haft tillfälle all varamed om -jag nämnde den i mitt huvudanförande - konstaterade just dessa personeratt det som var allra mest avgörande för tidsaspekten var inte det ena ellerandra syslemet, ett regionalt eller central/regionalt syslem. Det avgörande varde resurser i form av pengar och personal som man ville satsa på en omläggningav skattedata. De tekniska resurserna var på intet sätt avgörande, inte hellervilkel syslem man använde sig av. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdel Hen () kortgenmäle: Från såväl beredskapssynpunkt som funktionssynpunkt finns det för- ochnackdelar med båda systemen. Om ett centralt system sätts ur skick kommer storskada att uppslå, men det är enklare att bevaka ett sådant system.