prot · FY094 · 1975-12-31 00:00:00 — § 1 Meddelande om val, m. m. Jagrar meddela atl vid morgondagens sammanträde kommer all fördas val av ledamöleroch suppleanter i samtliga utskott, ledamöler och suppleanter iulrikesnämnden, ledamöler i krigsdelegalion, revisoreroch suppleanter, ledamöler och suppleanter i lönedelegalion,ledamöter och suppleanter i förvaltningsslyrelse, ledamöler ochsuppleanter i besvärsnämnd, fullmäktige och suppleanter iriksbanken, fullmäktige och suppleanter i riksgäldskonloret, ledamöler ochsuppleanter i styrelsen för , medlemmar och suppleanter , ombud och suppleanter i Europarådels rådgivande församlingsaml ledamöler vilka får dellaga i bolagsstämmor med . Enligllill kammaren inkommet protokollsuldrag har valberedningen föreslagil all iskalle-, försvars-, utbildnings- och jordbruksutskotten skall utses 17suppleanter, i konstitutions-, utrikes-, socialförsäkrings-, social-, närings-och civilutskolten 16 saml i övriga utskott 15 suppleanter. Jaghemställer all antalet suppleanter i utskotten bestämmes i enlighet medvalberedningens förslag, dvs. lill 17 i skatte-, försvars-, ulbildnings-ochjordbruksutskotten, 16 i konstitutions-, utrikes-, socialförsäkrings-, social-,närings- och civilutskolten saml 15 i vart och ell av de övriga utskotten. § 2 Föredrogs och ladeslill handlingarna skrivelserna nr 3 och 4. § 3 Föredrogs och biföllsinlerpellationsframställningarna nr 1-7. §4 Herr lalmannen meddelade alt propositionerna nr 1 och 2 skulle sältas sisl påföredragningslistan för morgondagens sammanträde. §5 Anmäldes och bordlades Proposition Nr 8 om följdlagsliflning med anledning av den nyaregeringsformens bestämmelser om normgivning §6 Anmäldes och bordlades Redogörelse Nr 3 lönedelegalions redogörelse fördess verksamhel Meddelandeom val, m. m. § 7 Anmäldes och bordladesFörslag Nr 9 Skrivelse från fullmäktige i riksgäldskonloretangående dess uppdrag all anskaffa bosläder för riksdagsledamöter, m. m. § 8 Anmäldes och bordladesMolioner Nr68 av m.Jlom införande av kvinnlig tronföljd Nr69 av m.fl. om översyn avdalaverksamhelen Nr 70 av angående suppleants tjänstgöringenligl kommunallagen Nr 71 av i om införande av kvinnligtronföljd Nr 72 av m. fl. om inflytande för lönlagarnasorganisalioner över användningen avinvesteringsfond för konjunkturuljämning Nr 73 av om rätl förkommun att differentiera hundskatten 74 av m.fl. om ökal anslaglill inlernalionelll utvecklingsarbete Nr 75 av i Agnas m. fl.angående u-hjälpsinformalionen Nr 76 av herrar i och Peterssoni Röslånga om rält lill sjukpenning vidförlust av idrotlsinkomst Nr 77 av m.fl. om ersällning enligllagen om allmän försäkring för koslnad för glasögon Nr 78 av iLjusdal om vidgad räll lill grundsjukpenning Nr 79 av och fruTilländer om vidgad räll lill föräldrapenning för adoptivföräldrar Nr 80av m.fl. om skärpning av ansvarsbestämmelserna enliglarbelarskyddslagen Nr 81 av m.fl. om direktinformation rörandede statskommunala bostadstilläggen Nr 82 av m.Jl. omförkortning av arbetstiden Nr 83 av i m.fl. omförläggning av ell hälso- cenlrum i Nr 84 avherr m.Jl. angående behovet av hälsocentra Nr 85 av m. fl.om ökal slöd ål idrotten Nr86 av m.fl. om tillsättande av enparlamentarisk referensgrupp vid inslitutet för social forskning Nr 87 av herrHermansson m. fl. angående forskningspolitiken Nr 88 av herrar Stridsman ochJohansson i Holmgården om införande avetl särskill inomregionall transportstöd Nr 89 av och fruGöthberg om vidgad räll lill älgskade- ersällning Nr 90 av herrMolin om förbud mol reklam från flygplan Nr 91 av m.fl. omförbud mot öppethållande av butiker och varuhus på sön- och helgdagar § 9 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet Nr8 av i (c) lill herr socialministern om förkortningav väntetiderna vid ögonkliniker: Väntetiderna vid landels ögonkliniker är alltjämtoacceptabelt långa. Även om vissa förbättringar skell på en del håll är lägelforlfarande synneriigen otillfredsställande. Elt exempel utgör Falköpingslasarett där motlagningsliderna vid ögonkliniken åter nedskurits. På grund avlä-karbrist var mottagningen stängd . är mottagningen öppenendast . Trols upprepade annonser har intelyckats få ögonläkare till lasarettet. Förhållandena vid lasaretttorde inle vara unika. På de flesla håll klagar man över de långa väntetiderna,som hårt drabbar patienter som behöver vård. Allmänläkarbrisl och ökad efterfrågan på ögonsjukvård är de främsta orsakerna lillden besväriiga silualionen inom ögonsjukvården. De långa väntetiderna har vidflera tillfällen påtalats i , varvid socialutskottetsom behandlat motioner i ärendet försäkrat all ansvariga myndigheter haruppmärksamheten riktad på förhållandena inom ögonsjukvården saml alt åtgärder vidtagitsoch planeras för förbättringar. Del är emellertid helt uppenbart all dessaålgärder inle varit tillräckliga. Läget kräver ylleriigare och snabba insalserför all väntetiderna för patienterna skall kunna nedbringas. 1fjol beräknade Svenska oftalmologförbundei atl del då skulle behövasylleriigare i runl tal 200 ögonläkare. uppskattadesbehovet lill 300 respektive 400 flera ögonläkare. Enprioritering när del gäller läkartjänster är nödvändig inom ögon-vårdsesektorn.Åtgärder i rekryleringsslimulerande syfle synes vara helt ofrånkomliga.Förslagsvis kunde en generösare tjänstetilldelning verka i denna riktning, såall såväl vakanser som nya tjänster kan besällas. Vidare borde ögonläkarnakunna avlastas en rad enklare rutinåtgärder genom ell bällre utnyttjande avoftalmologassistenterna. Dessa kunde under överinseende av läkare biträda medt. ex. synfältsundersökningar och mätning av ögontryck. Därmed kundeögonläkarna ägna sig ål mer kvalificerade undersökningar och behandlingar som inuvarande bristsituation blir eftersatta. Vidare bör del vara angelägel all enökad satsning görs på medicinsk ulbildning av optiker, även della i syfle allavlasta ögonläkarna i deras arbete. Medslöd av vad jag här anfört hemställer jag om kammarens lillslånd alt lill herrsocialministern få ställa följande frågor; Är statsrådet villig attinför kammaren redogöra för den nuvarande tillgången på ögonläkareoch för gällande väntetider vid landets ögonkliniker? beredd medverka lill all ylleriigare ålgärder vidtas för atlväntetiderna för patienterna skall kunna nedbringas, t. ex. genom ökadrekrytering av ögonläkare? Nr9 av i (c) lill herr socialminislern om statsbidraglill glasögon: I anledning av upprepade molioner om bidrag lillglasögon, främsl när del gäller barn och ungdom med behov av tätaglasögonbylen, uttalade socialulskotlel i sill belänkande nr 5alt för familjer med barn som har nedsatt syn eller synskada medförglasögonbylena stora kostnader, som för många kan bli alltför betungande.Enligt utskoltel vore det angeläget all vidga samhällets insalser i form avbidrag lill synhjälpsmedel för barn och ungdom. Ulskolld delade motionärernasuppfallning all della var påkallat med hänsyn lill all synen ofla undergårsnabba förändringar under uppväxtåren, vilket medför behov av täta glasögonbylen. Utskollelansåg emellertid inle alt motionsyrkandena borde föranleda ålgärder frånriksdagens sida emedan dessa frågor handläggs av hjälpmedelsgruppen, som har iuppdrag atl pröva frågan om behovel av bidrag till glasögon för barn och ungdomi skolåldern. Gruppen har alt kartlägga glasögonbehovel i de olikaåldersgrupperna samt familjernas kostnader för glasögon. Vidarehar socialminislern som svar på fråga i för någon tid sedan förklaratatl så snarl nämnda underlag för frågans bedömning föreligger skall regeringenla slällning lill forlsall utredningsarbete avseende bidrag lill glasögon samlall när utredningsarbetet slutförts och efler sedvanlig remissbehandling enprövning skall göras av de förslag som skall föreläggas . Ulskoltetförutsatte i sill betänkande atl utredningsarbetet och prövningen sker medsnabbhet. Medhänsyn lill angelägenheten av all inle minst barn och ungdom med nedsatt synfår lämpliga glasögon och tillgång lill nödvändiga byten anser jag del vara avsynnerlig vikt all förslag om statsbidrag kan föreläggas redan dennavårriksdag. Alltför många familjer har redan efterlyst hjälp för all klara avde alltmer ökade kostnader som glasögonbylen för deras barn innebär. Enliglmin uppfallning borde hjälpmedelsgruppen därutöver undersöka möjligheterna tillslalsbidrag även för vuxna synskadade med slorl behov av glasögon och byten avdessa. Synförmågan undergår även för vuxna synskadade slora förändringar somkan påkalla byten av glasögon. Till detta kan läggas all alla synskadade -såväl vuxna som barn - är beroende av atl ha reservglasögon, emedan de kan blitotalt handikappade om glasögonen skadas eller förstörs. Med hänvisning till delanförda hemställer jag om kammarens lillslånd all lill herrsocialminislern få framställa följande frågor; beredd påskynda utredningsarbetet avseende slalsbidrag lillsynskadade barn och ungdomar så all förslag härom kan föreläggas vårriksdagen 1975? vidare beredd ge hjälpmedelsgruppen särskilda direktiv för atlundersöka möjligheterna lill slalsbidrag även för vuxna med starkt behov avglasögonbylen på grund av förändringar i synhandikappet? Nr10 av () till herr juslilieministern om ålgärder för allpåskynda handläggningen av skadeståndsmål i vallendomslolarna: Kraftverksbyggen orsakar ofla myckel slora skador,som hårt drabbar enskilda på olika sätt. Förutom all pröva tillåtligheten avolika vallen-byggnadsobjekt har vallendomslolarna också uppgiften all pröva deskadeverkningar som drabbar befolkningen i berörda områden och utdöma skäligaersättningar. De skäliga ersättningarna kan bli slora ur den enskildessynpunkl sell, då skadorna har slarkl försämrat den enskildesmöjligheter lill en rimlig försörjning. Molbakgrund av del anförda är del viktigt atl ersättningarna blir bestämda tillskäliga belopp, men del är också vikligl all vattendomstolarna avgörersättningsfrågorna inom rimlig tid. Så snart ingreppen vid enkrafl-verksbyggnad blivil bestämda bör skadeslåndsfrågorna las upp av domslolenoch avgöras. är myckel vikligl, då den enskilde ofla med hjälp aversällningarna har all skaffa sig annan fasiighel än den skadade ellerförbättra en skadad fasiighel i någol hänseende. Del är inle heller nödvändiglall beslämma alla skador först efler dd atl skadorna inlräffal. Vallenbyggnaderhar nu förekommil under myckel lång lid i vårt land, och vallendomslolarna haren myckel slor erfarenhet av de skador som uppslår vid denna verksamhel. 1vidsträckt omfattning och med liberal prövning bör ersättningar kunna utbetalasinnan dd slutliga avgörandet faller - alltså en avräkning på vad som kan kommaalt bli bestämt . Ersättningsbeloppenär, som lidigare nämnts, betydelsefulla för den enskildes planerande förframliden men av räll ringa ekonomisk betydelse för kraftverksfördagen iförhållande lill byggnadskoslnader och värdet av vunnen energi.Kraftverksföretagen bör alltså inte ha några invändningar mol ell utökatavräkningsförfarande, utan della bör kunna ske med deras godkännande i deflesla fall. Denhitiillsvarande handläggningen av skadeståndsmål i vallendomslolarna harmedfört hell orimliga förseningar då del gäller utdömandet av skadestånden.Genom pressen har gäll meddelanden om ell flertal fall av sloraförseningar bdräffande skadestånd lill enskilda sakägare. Således harersättningar för fiskeskador i inle blivil Nr 4 bestämda ännu efler del alt bygget påbörjades. Tisdaeenrien " längsta väntetiderna för sakägarna ärmycket långa dröjsmål Mjanuari1975 '"" ° ' '"''' '"*' Närman konstaterar dessa stora förseningar bör det klargöras att vat- Anmälan av lendomslolaroch sakkunniga inle kan lastas för dröjsmålen. interpellationer fränsökandena kan dröja och/eller vara ofullständiga. är inom vissa områden förfå och vattendomstolarnas kapacitet för lilen. De hinner inte med målen utan enbelydande eftersläpning. En annan orsak till fördröjningen av ersättningsfrågor- bl. a. giltig i målet om -är att nya ansökningar om ylleriigarekraftverksbyggen kommit i förtur och skjutit undan ersättningsfrågorna imyckel gamla mål. Del kan naturiigtvis anföras all del är ell samhällsintresseall tillstånds-målen blir snabbi avgjorda, så all arbetena kan igångsättas. Menom den bedömningen föreligger att de slora lillståndsmålen skall avgörassnabbi, måsle statsmakterna också ge vallendomslolarna slörre resurser. Eljestkommer tillståndsprövningen all ske på bekostnad av avgörandena i gamlaersättningsmål. Medslöd av det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd atl slälla följandefråga lill herr justitieministern: Vilkaåtgärder avser juslilieminislern vidtaga för atl påskynda handläggningen avskadeståndsmål i vattendomstolarna, så atl enskilda sakägare inte drabbas avorimliga tidsförskjutningar då det gäller all få ul sina ersättningar? NrII av () lill herr arbetsmarknadsministern om nyaarbetsiillfällen i och kommuner: "kommun har , dåTornedalsulredningens första del utgavs, avgelt ell tiotal yttranden ilokaliserings- och planeringsfrågor och har därvid uttömt sin 'idébank'. Del ärdärför svårt all komma på de nya, djärva grepp som ulan tvekan krävs, om manvill råda bol på den onda ulveckling som kommunen befinner sig i. Egentligenhar del hänl så litet i fråga om industriell utveckling i vår kommun underdessa gångna 15 är, dä man pä allvar gick in för atl utreda problemen, all elturplock av tidigare framförda förslag måhända vore till fyllest. Del känns pänågol säll så meningslöst med alla dessa utredningar och all planering närresultaten ändå uteblir. Sedan Tornedalsulredningen slutförde sin ulredninghar vår kommun förioral ca 1/3 av sin folkmängd, ålderssammansättningen harförsämrats och folkflykten bara ökar - uppnår under innevarande år kanske ellnytt rekord." Meddessa i viss mån bittra ord inleder kommun sill yllrande lilllänsstyrelsen över Länsplanering 1974. Jag kan inte komma ifrån atl kännaförståelse för den besvikelse över uteblivna resultal som kommunen ger ullryckför i sitt yttrande. Utflyttningen bara fortsätter är i brist påsysselsättning i hemkommunen. är inte slora i kommunenall den negativa befolkningsutvecklingen skall kunna brytas. Inomkommunen finns bl. a. tre högstadieskolor. Genom den kraftiga utflyttningen harfödelsetalen blivit mycket låga. föddes i hela slorkommunendasl 59 barn. Nämnaskan alt - f d. kommun - med egen högstadieskola, som varen av de allra första som startades i landel, hade endasl 8 födda underfjolåret. Nästan lika låga är födelsetalen i - även denmed egen högstadieskola - som har 13 barn födda . Manmåsle begripa den oro som kommunen känner och upplever för framliden. De lågafödelsetalen kommer atl leda lill indragning av skolor, vilkel i sin lurinnebär minskade arbelstillfällen och sämre service. Övertorneåkommun har hafl ell ulflytlnings-överskoll på 957personer. Givelvis är huvudparten av dem som flyttat unga människor, vilkelsalt sina spår i de låga födelsetalen. I Länsprogram 70 angavs målsättningenlill 7 000 personer fram lill 1980. I yttrandet lill Länsplanering 1974faslhåller kommunen sin målsättning från Länsprogram 70. Redan nu understigerkommunens folkmängd målsättningen med drygl 300 personer. Enliglmin mening kan inle kommun vänta på den planeringsomgång som ärfastställd för Länsplanering 1974. Om kommunen skall få framtidstro och enchans alt överleva behövs beslut redan under detta år om lillskoll på 300 nyaarbelstillfällen. Vadsom nu fordras är således snabba och konkreta initiativ från regeringens sidaom omedelbara insalser för all skapa nya arbelstillfällen i kommun.Endasl tillkomsten av nya arbetstillfällen kan bryta den år efler år slorautflyttningen från kommunen. FörPajala kommun är befolkningsutvecklingen densamma som för kommun.Under fjolåret minskade dess folkmängd med 317 personer, och tolall är kommunennu nere i 9 728 personer. har kommun haft ellulflyllningsöverskotl på 1 633 personer, vilkel är del högsla i länd. 1kommunen finns fem högstadieskolor, belägna i , ,, och . Genom den krafliga ut-fiyttningen ärsilualionen kritisk för flera av dessa skolor. Nämnas bör atl i hela kommunenföddes endast 71 barn. Brislenpå sysselsättning i hemkommunen är den hell avgörande orsaken lill all folkflyttar. Liksom för kommun gäller för kommun all endasltillkomsten av nya arbetstillfällen kan bryla den år efler år slorautflyttningen från kommunen. Gruvbrytning i Kaunisvaara är ell konkret objektsom kommunen hoppas skall komma igång snarl. Regeringen bör nu ulan dröjsmål geell definilivl besked lill kommun när gruvbrytning i Kaunisvaara kanstartas. Jaghade vissa förhoppningar på alt i årets stalsverksproposilion skulle gesantydningar om tillkomsten av nya arbelslilirällen för de hårt drab- Så är inte fallel. Ej hellersynes i den för vårriksdagen överiämnade proposilionsförteckningen gå allhämta vägledning om några speciella insalser. Debägge kommunernas befolkningsutveckling är skrämmande. Min uppfattning är atldel går inte alt vänta med speciella ålgärder för all skapa nyaarbetstillfällen. Delåga födelsetalen, som har sin främsta grundorsak i all yngre åldersgrupperoch familjer måsle flytta i brisl på arbele i hemkommunen, får lill följd bl.a. nedläggning av en mängd skolor. Risken flnns alt hela skolväsendet iÖvertorneå och kommuner faller sönder om inle de yngreåldersgrupperna och familjerna får möjlighet till arbete inom respektivehemkommun. Övertorneåoch kommuner måsle få ell besked, och ell sådanl måsle komma snabbi frånregeringen, på vilkel säll den avser all lösa frågan om nya arbetstillfällen. Medstöd av vad jag anfört anhåller jag om kammarens tillstånd all till herrarbetsmarknadsministern få slälla följande fråga; Vilkaålgärder är statsrådet beredd all vidla för all snabbi skapa nyaarbetstillfällen som kan stoppa den krafliga ulflytlningen från ochPajala kommuner? Nr 12 av ()lill herr kommunikalionsminislern om upphävande av anställningsstoppet vidSJ:s verkstad i : SJ;s verkstad i har under sin långa exislenshävdal sig väl bland SJ;s verksläder. Den har förmånen av kvalificeradarbetskraft och dl gott läge vid norra stambanan. Verkstadenarbelar med fjäderrevision för den rullande malerielen, vilken är koncentreradtill , med viss plåltillverkning, bl. a. bufferthylsor, saml underhållav småfordon och truckar. Utvecklingen vid verkstaden ger emellertid anledningtill oro, dels ur arbeismarknad.ssyn-punkl, dels ur arbetsmiljö- ochskyddssynpunkt. Verkstaden sysselsätter sammanlaget 150 man. Den har fullsysselsättning, och man är nödsakad att ibland arbeta över för all hinna medarbetsuppgifterna. Verkstaden går med vinst. uppgav , all man fört vissa diskussioner omförändringar vid verkstaden, som kan bli akluella vid strukturrationaliseringenav SJ;s verksläder. Den del av Bollnäsverksla-dens verksamhet som närmast varilföremål för diskussion är plåltillverkningen. Denna är enliglceniralförvallningens uppgifler av relativt lilen omfattning och kan komma allflyttas lill någon annan verkstad, varigenom man skulle få tillverkningenrationellare. Buffertlillverkningen kommer av alll atl döma alt flyttasulomlands. Delförefaller som om SJ;s cenlralförvaltning söker styra utvecklingen i denna negalivariklning, trots atl de faktiska omständigheterna och - såvitt jag kan bedöma -även de företagsmässiga bedömningarna pekar i en annan riklning. Lokaler,maskiner och arbele finns lillgängliga. Trols della har man elt förvånandeanställningsstopp, vilket för med sig all beställningsarbde förs över tillandra verksläder. Cenlralförvallningenlalar om den relativt ringa plåltillverkningen. Härvidlag föreligger av alllatl döma från cenlrall håll en direkl styrning mol minskad plåtlillverkning.Verkstaden har nämligen lidigare hafl större och mindre beställningsarbeten isvets och plåt för privala industriföretag i bygden. Denna möjlighetföreligger inte längre - lill förläng för såväl verkstaden själv som denindustriella verksamhelen i bygden. Beställningsarbden i plåt och svets förbanavdelningarna har även styrts lill andra verksläder, beroende på allanställningssituationen icke tillätes anpassa sig efler arbetsuppgifternasmöjliga omfattning. Även invesleringarna har stannat av. Sammantaget medanslällningssloppet innebär della givelvis en stagnation i utvecklingen. Alluppleva alt expansionsmöjligheterna finns men all inget görs därför all enexpansion inle passar in i del uppdragna mönstret måsle vara beklämmande för deanslällda. Den oro som de anslällda känner delas av kommunens myndigheter.Verkstaden är en mycket betydelsefull arbetsplats för sysselsättningen ikommunen. Representanterför kommunen har hafl överiäggningar med chefen för maskinavdelningen inomjärnvägsstyrelsen. Man har i vad gäller arbetsmiljön därvid kommit fram lillall vissa investeringar är nödvändiga i verkstadsbyggnaderna. Delborde vara självklart atl ell slalligl företag vidtar nödvändiga investeringarför all därigenom ge de anslällda en god arbetsmiljö och ell fullgott skydd. Medhänvisning till del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att lill herrkommunikationsministern få slälla följande fråga; beredd medverka till atl anställningsstoppet upphävs vid Bollnäsverksladsfilial och alt erforderiiga investeringar göres med del snaraste? Nr 13 av iKungälv (s) lill herr handelsministern om de fria affärstiderna: beslöl under vårsessionen 1974 atl hosregeringen hemställa om utredning angående verkningarna av de friaaffärstiderna och förslag lill ålgärder. Näringsulskottetsmajoritet framhöll i sin sammanfattning, efler all ha redogjort för motionernai fråga och del omfattande remissmaterialet: "De skäl som anförs imotionerna för en utredning av de fria affärstidernas effekter är enligtulskottds mening vägande. Flertalet remissinstanser stödjer också förslagen omen utredning. Faktaundedag för en sådan utredning kommer all föreligga dåaffärslidsnämndens treåriga mandatperiod löper ul vid innevarande års utgång.Affärslidsnämnden kommer alltså atl under är 1975redovisa de fria affärstidernas verkningar på öp-pdhållandefrekvensen, deanställdas arbetsförhållanden och prisutvecklingen. Utskollel anser alt dennaredovisning och de förslag som nämnden kan komma alt lägga fram bör avvaktas.Därefter bör nämndens utredningsmaterial bli föremål för analys av enulredning som även bör anvisa erforderiiga åtgärder. Utskottetföreslår atl i elt ullalande lill Kungl. Maj;l förordar en sådanordning för affärslidsfrågans vidare handläggning." Förslagetom ulredning stöddes av KF, LO, TCO och . ,dislribulionsutredningen och grossislför-bund uttalade sig beslämlemot alt en reglering av affärstiderna återinfördes. Grossislförbundel ansågalt någon ulredning icke behövdes, medan de två förstnämnda icke motsatte sigen utvärdering. föreslog en snabbutredning av affärstids-frågan med sikte på allaffarslidslagen skall återinföras. Söndagsöppethållandet hade ökat, framhöllförbundet, mer än vad man från början hade vänlat sig och stabiliserats på enhögre nivå än beräknat. Särskilt fick söndagsöppel enanmärkningsvärt stor omfattning. Förbundetanförde även all del finns slor risk för alt också del "bakre ledet"kommer all drabbas. Lagercenlraler, bagerier, charkulerianlägg-ningar ochmejerier kan komma all få slå lill tjänst . Förbundethade vid avtalsförhandlingar försökt alt reglera affärstiderna, menmisslyckats. Förbundet kom inte fram den vägen ulan hänvisades lilllagstiftning. Deattitydundersökningar som bl. affärstidsutredning gjort hade klarlvisal all någol utpräglat konsumenlbehov inle förelåg, framhöll förbundet. Avde konsumenter som handlar uppgav att de väl kundehandla på vardagar En slor del av inköpen kom heller inle upp lill ,uppgav de handelsanställda. Förbundetkrävde alltså all affarslidslagen skulle återinföras men all lagens ulformningborde bli föremål för en snabbutredning. Ulöverdessa argument för ell återinförande av affärstidslagen kan anföras skäl somrör familj och frilidsliv saml den ökade kommersialisering som ell ökalöppethållande av affärerna under lördagseftermiddagar och helgdagar medför.