prot · FZ0929 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:11 med anledning av motion omtilläggsdirektiv till lärarulbildningsutredning beträffande urval tilllärarutbildning 1975/76:12 med anledning av motion omlinjebenämning för tvåårig irädgårdskurs Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 20 Fysisk träning m.m. Föredrogs uibildningsutskottets betänkande1975/76:13 med anledning av motioner om fysisk träning m. m. HenRÄMGÅRD (c): Vi har haft en intensiv debatt om idrottsrörelsen ochdess framlida verksamhei. Det nu föreliggande ärendet är en del av den motionsom vi tidigare behandlat, den del som hänförts till utbildningsutskottet ochsom omfattar frågan om motionsidrotl, elitidrott, tävlingsverksamhet, i vadavser forskning och utbildning. Fördet första har ulbildningsuiskoltei haft all behandla frågan om de människorsom vill kombinera idrott och utbildning inom gymnasieskolan skall få dettaönskemål tillgodosett. Fördet andra menar vi att del även vid universiteten är nödvändigt atl anpassastudiegångar till elitidrottsmännens behov. Fördet tredje vill vi motionärer intensifiera den idrousveienskapliga forskningen.Det sistnämnda är - del vill jag starkt poängtera - av utomordentlig betydelseför hela detta område: kost, motion och idrott. Lålmig börja med den första punkten där man från utskottets sida hänvisar lill enarbetsgrupp inom som sysslar med de här frågorna och kantänkas lägga fram förslag. Jag vill här kort redogöra för den utvärdering,Elitidrott-Utbildning, som Riksidrottsförbundei har gjort av den verksamhei sompågått på försök . Avden sammanställning över specialförbundens medverkan på olika orter som finnsredovisad framgår atl försöksprojektet utvecklats från sex idrotter på tvåorter /73 till sju idrotter på sju orter /75. Dennautveckling är ett tecken på atl arbetsgruppens förslag om sammandragning avmånga idrottare från olika grenar till vissa orter med rikt utbud avutbildningsvägar och goda träningsmöjligheier inte hållit i praktiken. Vidareframgår del av svaren på såväl elevernas som specialförbundens enkäter frånbåda försöksåren au hiiiills är lättnader i skolgången och bättre ekonomisktstöd mest önskade förbättringar. Detbör då först konstateras alt eleverna inte har någon generell rätt tilllättnader i del vanliga skolschemat. 1 t. ex. har schemat lagts så atteleverna under försäsong och tävlingssäsong kunnat träna under daglid. Del ärkorrespondensgymnasieskolans möjligheter som medfört alt det gåil au göradelia. 25 limmar lärarledd undervisning kan med god vilja förläggas lill enhelgdag plus . Viss frihet all bestämma antalet ämnen per läsårhar också uinyiijais för all underläiia för Järpeneleverna all klarakombinaiionen eliiidrolissaisning 'Studier. Blandde önskemål som man från idrottens sida kan ha beträffande lättnader i skolgångenbör önskemålet om rätt till ändring av timplanerna vara del ena. Gymnasieskolanger eleverna räli all på de flesta Fysiskträning m. m. Fysiskträning m. m. linjer välja estetiskspecialisering eller en variant. Däremot ges inga sådana möjligheterbeträffande idroitsspecialisering. Bara genom att samma möjlighet ges attvälja idroUsträning som specialisering skulle i de flesta årskurser trelektionstimmar kunna frigöras. Om dessutom gymnastik-lektionerna kundeförläggas till specialidroltslräningen skulle ytteriigare tre lektionerfrigöras. Fulltklart är alt schematekniska problem kommer all uppslå vilka metoder man änväljer, men oavsett om en nedsättning av antalet lektioner kommer alt medföralängre sammanhängande ledighet eller ej, innebär den etl lugnare tempodärigenom all pressen på eleven minskar. Beträffandeekonomin bör man beakta att Riksidrottsförbundeis satsning görs med statligamedel avsedda för utbildningsändamål inom idrottsrörelsen. Ensträvan bör vara att verksamheten möjligt blir godkänd av regering ochriksdag, så att den därefter kan bedrivas med andra statliga medel än de som fn. Detta godkännande gäller i första hand arvoden till de instruktörersom bör anställas som lärare och avlönas av kommuner, med samma regler för delärararvoden som betalas av statsbidrag som dem som gäller andra lärarlöner. Idiskussionen om försöksobjekiens framtid framhåller Riksidrottsförbundei au enpermanentning av idrotislinjerna nu är mogen att genomföras. Fördelen med ensådan permanentning är klar: berörda myndig-, heter får godkänna verksamhetenoch därvid ange var medel skall las för verksamhetens bedrivande. Motivetför all intensifiera den idrousveienskapliga forskningen hänger samman med detstora antal människor som sysslar med motionsidrotl. Jag har ien debatt sagl att låginkomstutredningen har kommit fram till beräkningen alldrygt en miljon människor i idroitar aktivt. Bara den siffran ulgörtillräcklig anledning all motivera idrotlsforskningen. Men det finnsytterligare skäl för att mera systematiskt granska och värdera den idrottsligaverksamheten. Idrotten är betydelsefull för vår inställning till kroppen ochden kroppsliga aktiviteten, inte bara hos idroitsulövarna utan också hosmänniskor som inte idroitar. Här måste forskningen hjälpaidroilsorganisalionerna och allmänheten att på ett riktigt sätt, t. ex. genommassmedia, föra ut förslag och kunskaper om hur man bör sköta sin kropp medolika fysiska aktiviteter. Jagvill i detta sammanhang hänvisa till en rapport från den finska idrotts- ochhälsovetenskapliga fakulteten, som anför följande om Nordiska rådelsmedlemsförslag lill elt nordiskt forskningsprogram: "Idrotts-och hälsovetenskapliga fakulteten konstaterar, all man li-digare i olikasamband har framfört förhoppningar om nordiskt samarbete inomidrotlsveienskaplig forskning. Sporadiska försök har vidtagits för all utveckladelta samarbeie, men tillsvidare utan framgång. Fakultetenanser det ändamålsenligt att påbörja det nordiska samarbetet med vetenskapliginformationsverksamhet; i synnerhet utbyte av forsk- ningsrapporter ochkonsultationer i forskningsprojekt, som man håller på att planlägga. Då denidrousveienskapliga forskningspersonalen är och kommer atl vara relativtbegränsad, är det synnerligen viktigi, all konsultativa sammanträffanden kanarrangeras regelbundet för enskilda forskare eller forskningsinstitut. Denidrousveienskapliga dokumentationsverksamheten bildaren viktig samarbetsform.Det är språkligt motiverat, atl i synnerhet , och Danmarksamarbetar på detta område, men även de finländska idrotlsforskarna anser detav vikt atl delta i ell dylikt dokumentations-samarbete. Man kan även tänka sigalt de redan verksamma dokumen-laiionsenhelerna gör en arbetsfördelning, pågrund av att resurserna på delta område verkligen är obetydliga ochförhållandena i de nordiska länderna rätt likartade." Settur dessa perspektiv hade det varit önskvärt all förslagen i motionen hadetillstyrkts av utskottet, så atl fått uttala sin viljeinriktning inomdetta område. Med kännedom om och med tanke på att utskottet här tyvärr ärenigt om avslag på motionerna finns det emellertid ingen anledning för mig allnu yrka bifall lill den här delen i motionen. Jag har dock med detta, inläggvelat klargöra hur vi har sett på frågan om utbildning och forskning inomidrottsrörelsen. Sålill sist några ord om motionen 824 av mig och ytterligare några ledamöter, därvi vill ha en utökning av gymnastiklektionernas längd från 40 lill . Närgrundskolan infördes /63 ville man dra ner gymnastikiim-marna från fyralill två, men man lyckades rädda , så atl det blev ,vilket är . Avdessa tre veckolimmar kan man konstatera, efter undersökningar och uppgifter avgymnastiklärare, all effektiv träning blir kvar av varje40-minuterslektion. Det blir sammanlagt 60 minuters fysisk träning . Jagtycker del är högst otillfredsställande alt man på detta sätl naggat detta ämnei kanten. Sanningen är att undervisningen i fysisk fostran inte anpassas lillvåra nya livsvillkor. Hänsyn har inte tagils till folkomflyttningen, ökningenav levnadsstandarden etc. De flesta barn har nära till sina skolor elleråker lill dem i skolskjuts. De behöver inte springa i trappor ulan åker hiss.De äter i skolan och slipper springa hem på lunchrasten. TV och föräldrarnasbilar är andra saker som minskar deras aktivitet. Denstegrade naturliga inaktiviteten måste kompenseras genom ökad fysisk träning iskolan för atl främja den friskvård som myndigheterna numera villigt anslutersig till. Bäst angriper man problemet genom en vettigt uppbyggd gymnastik, varsmål inte skall vara atl producera stjärnor för idrotten, utan att skänka elevenen god fysik, au motivera individen för fysisk aktivitet. Vi har bara en kropp,den får vi dras med hela vårt liv och därför är del viktigi atl vi så tidigtsom möjligt lär oss att sköta den. Genom all ge eleven motivation för fysiskträning, för egen del 6 protokoll 1975/76:29 Fysiskträning m. m. Fysisk träning m. m. och med utgångspunkt iegna förutsättningar, blir denna en naturlig del av elevens livsstil även närhan eller hon gått ur skolan. Allasom sysslar med fysisk träning inom skolan är mycket angelägna om atl fåen utökning och omläggning av gymnasliklektionerna för att i någon mån kommaifrån den stress och det jäkt som förekommer i de här sammanhangen. Jagtycker, herr lalman, all del hade varit motiverat alt utskottet och därmedriksdagen uttalat sin viljeinriktning för den fysiska träningen inom skolansram, som är så viktig för den kommande generationen. Underdelta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen (): Jag ber all i några ord få tala för min motion 1975:1363. I tre års tidhar jag försökt få moiioner i samma ämne hänvisade till socialutskottet, men dehamnar ständigt i uibildningsulskotiel, och därför får Jag lov att ta till ordai det här sammanhanget. Vihar här i kammaren talat mycket om idrottens slora betydelse förfolkhälsan. I anslutning till det resonemanget kan jag förutskicka en nyrekordnotering-tyvärr allt annat än glädjande. Alla tecken tyder på all vi i årkommer atl uppnå 100 miljoner sjukdagar i vårt land. Den starka ökningen avantalet sjukdagar är en tydlig larmsignal, som bör leda oss till alt ta allarimliga medel i anspråk för atl förbättra situationen. Svagheter,krämpor och besvärliga sjukdomar går alll längre ned i ungdomsleden. av landets manliga ungdom fullgör numera del som kallas allmän värnplikt. Ca25 % är befriade av fysiska och psykiska skäl. Det finns sakliga skäl alt pekapå vissa företeelser i dagens samhälle som bidragande orsaker till fysisk ochpsykisk konditionsned-sälining. Jag tror alt de flesta kan hitta avsnitt isamhället där alll inte är så bra. Man kan t. ex. klart ange allsamhällsulveckligen även för barn och ungdom har inneburit en fysiskaktivitetsminskning. Detvitsordas från läkarinstilutioner och av enskilda läkare alt fysisk träningunder skoltiden - för att nu anknyta till utbildningsutskottetsverksamhetsområde - bl. a. kan leda till ett förbättrat kunskapsinhäm-tandegenom étt bättre allmäntillstånd. Elt bättre allmänt konditions-tillstånd gerockså större motståndskraft mol sjukdom, stress och andra påkänningar. Jaghar försökt att uttrycka vinsten av fysisk träning - genomgymnastik, idrott m. m. - i etl diagram i min motion. Delta visar heltnaturligt en ökad konditionsnivå för barn och ungdom som får tillräckligmotion. Denna förbättrade kondition är värdefull den varar, dvs.under uppväxttiden. Men del verkligt angelägna syftet med motionen är attpåvisa hur denna aktivitet i uppväxtåren ger en fortlöpande konditionsvinstunder hela livsförioppet. Del ger således en höjning av den allmänna styrkan,motståndskraften och rekondiiioneringsförmågan för individen även i vuxenålder. Delta måste anses vara en oerhört stor vinst för samhälle och enskilda -minskat lidande, minskade ekonomiska utlägg, bättre dellagande och bättrekraft i produktionen. Mendet är under uppväxtåren som delta måste grundläggas, alltså under den lid dåmuskler, organ och sinnen tillväxer. finns sammamöjligheter att bygga upp denna s. k. grundkondition. Jaghar begärt en utredning för alt få även en politisk bekräftelse påall det som inte grundlagts av fysisk - och därmed även psykisk - kondition iuppväxtåren svårligen kan återhämtas i vuxen ålder. Då så har konstaterats varariktigt skulle avsevärt större insatser än göras på ungdomens fysiskafostran, även om det skulle inverka på läsiiden i skolan. Men det finns juockså mycket atl göra ute i samhället. Motionen på utbildningsutskottet. Jag har inga yrkandennu, men jag har en vädjan lill talmännen, till kammarens sekreterare och lillberörda utskott, alt motionen, när jag enträget kommer igen med den ,får hamna i socialutskoitel - med förhoppning om all man äntligen skalluppmärksamma denna fråga. Radio, TV och tidningar har uppmärksammat den och harkallat del för försummelse att man inte har givit ungdomen mera"utgångskraft". Vi skall väl inte vara försumliga i i dettafall. Fysisk träning m. m. iStaffanslorp (c): Försl vill jag gärna säga all Jag inte på något sätt ifrågasätter herrRämgårds intresse och kompetens när det gäller atl diskutera idrotts- ochgymnasiikfrågor. Attsalsa mer på forskning inom idrotten tror jag också kan vara elt behjärtansvärtändamål. Men utskottet har inie heller bestritt detta. Man konstaterar nämligenatt det faktiskt görs en hel del. inrättades elt idrottensforskningsråd, vars medlemmar, som tillsätts av , har enbred vetenskaplig representation. Det krav på utbildningslinjer, anpassade förelitidrottare, som förs fram i motionen 124, har också ganska vältillgodosetts. var inne något på detta, och Jag behöver inteuppehålla mig vid detaljerna. Fårjag emellertid anlägga en framtidsaspekt, så skulle jag vilja säga all denhögskolereform som vi här har antagit och etablerat också innebär att manunderiättar för de studerande alt göra olika kombinationer för sin ulbildninginom den nya högskolan. Även de som har andra intresseområden har väl ungefärsamma möjligheter. [motionen 124 föreslås också all det skall utarbetas för idrottsmännen lämpligastudievägar även i andra hänseenden, exempelvis inom gymnasieskolan. Jagförslår alt själv menade all del var schematekniskasvårigheter. pågår ju en försöksverksam-hel, och den undersökning som etablerasför atl komma till rätta med Fysisk träning m. m. problemen kommer också attlägga fram förslag till en schemaleknisk lösning för gymnasieskoleuibildning idessa hänseenden. Sedannoterar Jag bara när del gäller motionen 824 all SÖ redan har tillsatt enutredningsgrupp beträffande dessa problem kring lektionerna. Får jag påminna omatt SÖ hänvisar till fysiologiska undersökningar som visar alt fiera kortaregymnastiklekiioner ger bättre effeki än några få längre. Det är egentligen rakamotsatsen lill vad motionärerna pläderar för. Men inte desto mindre har SÖmeddelat alt man ämnar tillsätta en arbetsgrupp som skall analysera frågan ochutarbeta förslag till schemalösning för atl effektivisera utnyttjandet av dedär som talade om. Det är klart au Jag kan hålla medom all del inie är särskill bra ifall denna lid naggas för mycket i kanten. Jagvill mol denna bakgrund, med anledning av motionen 824 och med hänsyn till deaktiva undersökningar som sker enligt motionens linje, rekommendera herrRämgård all se över området för all få klarhet i om del verkligen blir någotresultat av undersökningarna. Annars finns det ju ell ännu störremotionsutrymme . Jagvill med detta, herr talman, yrka bifall lill utskottets förslag i fråga ommotionerna 124 och 824. Så några ord om den frågadär motionerat. Detär möjligt, , all motionen 1363 åtminstone i vissa delar skulle habehandlats i socialutskottet. Men motionen tar ju också upp frågan omundervisning i fysisk träning, vilken faller inom utbildningsutskottetsområde, exempelvis när del gäller den obligatoriska undervisningen i skolan.Där har vi faktiskt den uppfattningen i utskottet att det kommer all bli enstarkare aktivitet på det här området när SIA-reformen genomförts. Detta medfriare resursanvändning osv. kan man inom varje skolenhet använda för alt göraen ännu bättre insats. Jagär väl medveten om det som diagrammet i motionen ulvisar, nämligen all man harnytta av fysisk träning under hela levnadsförloppet. Jag tror ocksåalt delta ändamål är mycket behjärtansvärt. Men utskottet har som sagl funnitatl när del gäller dess område - den obligatoriska skolan - bör det blimöjligheter till effektivare insatser på området. Jagyrkar med detta bifall till utskottets förslag även i fråga om motionen 1363. Hen NYHAGE (m): Jag delar principiella inställning till ämnet gymnastiksom sådant. Del är alltså även enligt min uppfattning självklart atl man skallkunna la ut så mycket som möjligt av varje lektion. Då är del beklagligt att såmycken lid uppenbarligen går bort i samband med gymnasliklektionerna föravklädning och påklädning. Delfinns dock möjligheter redan nu atl komma något lill rätta med problemet. Viarbetar ju med s. k. 20-minutersmoduler inom skolan och har alltså möjligheteratl av tre 40-minulerslektioner göra två 60-mi- nulersleklioner.Då får man ändå något längre gymnastikpass, så som pläderar för.Den sammantagna liden blir naturligtvis inte längre, men man får längregymnasiikpass. Mankan också länka sig alt man lägger en 20-minutersmodul såväl före som efter en40-minuierslektion som rast för att på det sättet kunna utnyttja självalektionen bättre och använda rastmodulerna för avklädning och påklädning.Delta innebär emellertid - del måste man vara helt på det klara med - enförlängning av skoldagen, och del måsle givelvis vägas även däremot. Imotionen antyds att man skulle kunna tänka sig att ta bort friluftsverksamheteni nuvarande form och i stället lägga in den liden i form av gymnastiklekiioner.Jag för min personliga del är i varje fall inte beredd att biträda en sådanlösning. Jag tror att del är till nytta för skolundervisningen över huvudtagel all vi alltemellanåt kan lägga in friluftsverksamhet och avbryta dendagliga rutinen med sådan verksamhei. Mankan nalurliglvis också länka sig alt öka liden för gymnastikundervisningen somhelhet. Men då skall man vara på det klara med att det måsle ske på bekostnadav någonting annat, såvida man inte återigen vill öka skoldagens längd. Däruppstår alllid samma dilemma: Var skall vi ta ? HenRÄMGÅRD (c): Jag utgår från att fysisk träning skall förekomma i skolan inte baranågra få gånger ulan att det skall vara en kontinuerlig träning fleragånger . Med utgångspunkt i vad forskarna säger är det ocksåangeläget atl man vid varje lektion får lid till uppmjukning innan man sätter igång den fysiska träningen. Man skall inte behöva jäkta både före och efter engymnastiklektion. Framför allt måsle eleverna ha möjligheter atl duscha efterträningen. Tyvärr förekommer del ofta all lärarna inte hinner se lill alleleverna duschar efter gymnastiken, och det är ytterst beklagligt. Elevernamåsle läras alt sköta sin fysik, och i den skötseln ingår just dessa momentföre och efter gymnaastik-lektionerna. De är lika viktiga som den fysiskaaktiviteten som sådan. Jag menar alltså all det är oerhört viktigt att elevernafår lid lill en mjuk start och en avslutning utan jäkt vid varjegymnastiklektion. Varjegång man lalar med skolfolk om möjligheterna all öka ul liden för fysiskträning möts man av frågan: Var skall tas ifrån? Vill du ta den lidenfrån något annat ämne? Nej, men eleverna har en skolvecka på 35-36 limmar, ochingen vill ens lyssna på talet om alt öka ut . Här är det heller intefråga om att utöka timantalet eller alt förlänga skolveckan. Men eleverna flnnsJu på skolan; kan man då tänka sig en bättre användning av håltimmar och annanspilltid än olika former av fysisk träning - alltså inom den angivna ramen? Delfinns myckel all göra där. Och det är angeläget atl det görs . Delta harvarit på tal , men tiden bara går. är det högst angeläget att viverkligen får en riklig uppläggning av den fysiska träningen i skolarbetet. Fysiskträning m. m. Fysiskträning m. m. Hen i Staffanslorp(c): Det äregentligen inte myckel all tillägga i denna fråga. Jagsade faktiskt ingenting om schemabegränsningen, men det är väl någonting somherr Rämgård ändå hade tillviiat skolfolket. Och det är rikligt atlbegränsningen finns. Men jag tror att med det kommande förslaget tillorganisation av skolarbetet kommer vi alt få bättre möjligheter alt utnyttjade håltimmar och den spilltid som här talade om. Jag tänker då påden fria resursanvändningen, skoldagarnas längd osv. Därvid kommer idrotten attfå en framträdande plats. HerrRämgård nämnde också duschmöjligheterna i samband med gymnasliklektionerna,och där vill Jag hänvisa till vad har sagt. Möjligheterna idet fallet skall givetvis ses över och las till vara på bästa möjliga sätt. Denarbetsgrupp som tillsatts på skall också syssla med dessafrågor och har dem på sitt program. Hen NYHAGE (m): Jag respekterarherr Rämgårds förslag om en utökning av skoldagen. Det är ju en klar anvisningpå hur man skulle kunna gå lill väga i detta fall. Men då måsle medveten om alt exakt samma krav reses från många håll inom skolan, och omman försöker tillmötesgå alla de kraven finns det risk för att vi får en betydligtutökad skolvecka all arbeta med. Men ännu har ingen varit beredd att öka utskolveckan. Jag menar därför alt vi måste vara försiktiga innan vi går in fören sådan lösning. HenRÄMGÅRD (c): Ja, här är det fråga om en prioritering, och jag anser atl elevernasfysiska fostran är av så stor betydelse all Jag vill prioritera den framförskolans övriga ämnen. Det är min utgångspunkt, därför att jag anser den fysiskaträningen vara så väsentlig för den kommande generationen. Sedanvill jag tillägga all gymnastiken faktiskt är det enda ämne påskolschemat som helt saknar fasta kursplaner. Undervisningen beror alltså, somherr Nyhage var inne på i sitt tidigare resonemang, helt och hållet på hur denenskilde gymnastikläraren lägger upp den. Det är inte hellertillfredsställande. HenNYHAGE (m): Jag vill bara påtala alt även andra lärare torde vilja prioritera sinaämnen. Del är inte alla ämnen som har det. Omman ökar antalet gymnasiiktimmar kommer säkert starka krav all ställas frånföreträdare för andra ämnen atl också deras timantal skall ökas. Därför menarJag att vi måste vara försiktiga med all vidta sådana åtgärder. Överiäggningenvar härmed slutad. § 21 Översyn avspecialkurserna för vårdutbildning Föredrogs uibildningsutskottets betänkande1975/76:14 med anledning av motion om översyn av specialkurserna förvårdutbildning. FruSUNDBERG (m): Ursprungligen utbildades vårdyrkespersonal vid landstingensvårdyrkesskolor. När sedan den nya gymnasieskolan tillkom överfördes en stordel av denna utbildning till gymnasieskolan men fortfarande med landstingensom huvudmän. Genomriksdagens beslut om den nya högskolan kommer en viss del avvårdyrkesutbildningen att föras över lill högskolan. Jag skall här inte ta uppdessa utbildningar; de är föremål för behandling inom H 75 och de lokalaorganisationskommittéerna. Detskilda huvudmannaskapet för olika delar av gymnasieskolan har onekligeninneburit stora nackdelar för eleverna på vårdyrkesområdet. En genomgång av1975 års förteckning från över specialkurser och högrespecialkurser inom gymnasieskolan visar - om jag har räknat rätt - att vi underdetta år har 93 olika specialkurser eller högre specialkurser, 10 olika kurserinom kommunala vuxenutbildningen på vårdyrkesområdet och 36 kurser inomarbetsmarknadsutbildningen. Av de 93 som ligger under landstingen har 42provisorisk timplan. Andra kurser är föråldrade och inte anpassade efterelevernas förkunskaper, som i och med genomförande är heltandra . Samordningen mellan olika kurser och olikautbildningsanordnare är starkt försvårad, och bristen på lärarkrafter ärpåfallande. Mankan hitta grundläggande utbildningar och kompletterande utbildningar,grundläggande utbildningar för dem som har praktisk erfarenhet och för dem somsaknar praktisk erfarenhet, kurser för personal på olika typer av laboratorier,där kurserna bedrivs självständigt och var och en för sig. Här förekommer överhuvud tagel ell slöseri med utbildningsresurser. Menman skall inte klandra för detta.