prot · FZ0957 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:57 §1 Justerades protokollen för den 20, 21 och 22 innevarande månad. §2 Om stopp för leverans av skolflygplan till Herr handelsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:190, ochanförde: har frågat mig om regeringen är beredd alt stoppa vidareleverans av Supporter till . Avtaletmellan och om tillverkning av flygplan lyp Supporter harfullföljts så långt att alla helt färdiga flygplan har levererats. För bolagetåterstår att leverera flygplansdelar för sammansättning och byggande avflygplan i . Deinformationer om bl. a. de politiska förhållandena i som regeringenhar tillgäng till ger inte anledning överväga en indragning av gällandetillstånd till fortsatta leveranser. FruTHEORIN (s): Jag vill gärna lacka handelsministern för svaret pä min fråga. Del varkanske alltför uppriktigt i sin cynism, då det egentligen i sak säger attallting är färdiglevererat. Jag beklagar all jag inle suttit inne med sädanakunskaper att jag tidigare kunnat aktualisera frågan. Det är av principiellamen naluriigtvis också av praktiska skäl som den här frågan nu är aktualiserad. Detfinns en serie av frågor som man måste ställa sig och som kan fä följder försvensk vapenexport mot bakgrund av del här fallet med leverans motgerillarörelser i Baluchistan. Hurär det möjligt att militärflygplan säljs lill ett land i vilket det pågår enintern väpnad konflikl med möjlig utveckling till inlernationell nivå? Jag härimin hand åtminstone ett tiotal olika pressuppgifter alltifrån lill LeMonde och som verifierar att del är väl känt alt det sedan 1973pågår en inre konflikt i Baluchistan mellan gerillarörelser och regeringen. Delär en konflikt som också emanerar från den pågående spänning mellan Afghanistanoch som varil ell känt faktum . I den situationen har densvenska regeringen gett lillslånd lill export av sådana vapen som är fulltanvändbara och är avsedda all användas som insals mot gerillarörelser i den härdelen av . Flygplanen har levererats från , och alldeles uppenbartäralt leveransen måste ha stridit mot de grundregler som gäller för svenskvapenexport och som klan säger all om del pågår en konflikt inom ett 5 protokoll 1975/76:56-58 Omstopp.för leverans av skoiPygplan till Fredagenden 30 Januari 197é Omstopp.för leverans av skolflygplan till land, inre väpnadeoroligheter, äger vi icke räll alt exportera. Det är verifierat i bl, a.internationell press all en sådan konflikt pågår och har pågått , Denandra frågan som man måste ställa sig lyder: Hur kan det komma sig all harfält exportlicens då , som är huvudleverantör avvapen, hade vapenembargo mot och även mol som ett resultat avBangladeshkrigel? 1 ville man ersälla de flygplan T6, s. k. Trainers,som amerikanarna lidigare levererat och man skrev kontrakt med , som flcklillslånd att leverera 45 plan. Deniredje frågan gäller konsekvensen i vårt agerande, när vi ä ena sidan agerar iinlernalionella fora mot s. k. inhumana vapen och å andra sidan levererar exaktsamma typ av flygplan som skall utrustas med sådana ihumana vapen. Denna lyp avplan och vapen användes i , och Cambodja för att sättas in irensningsaklioner mot gerillarörelser eller upprorsrörelser. Dessatre frågor tycker jag är rätt väsentliga principiella frågor. Jag efterfrågaretl klarläggande av handelsministern hur det har kunnal vara möjligt för densvenska regeringen atl vara sä dåligt informerad om vad som pågätt i Pakistanalt man kunnat ge tillstånd lill en leverans av inte mindre än 45 sådana plansom rimligen inte kan anses vara träningsplan. I en skvadron ingår åttamilitärplan och två träningsplan. Atl leveransen till skulle gälla 45träningsplan är räll otroligt. Än en gång - hur är del möjligt alt svenskaregeringen har varil så dåligt informerad? Jag skall ta upp den försia av frågor försl. Honefterlyser konsekvensen i vårt agerande och pekar på att vi å ena sidanexporterar dessa plan lill etl land som och å andra sidan är i Geneveoch, när det talas om krigföringsmetoder, bekämpar användningen av inhumanavapen. Delta kan kopplas direkt lill den skriftliga fråga , där del också anges att de här planen är bestyckade medBoforsrakeler och maskingevär, alltså en typ av vapen som vi försöker fåförbjudna i . Detflnns ingenting som tyder på all dessa uppgifter skulle ha minsta fäste iverkligheten. Den pakistanska regeringen har både lill vår ambassad iIslamabad och genom sin ambassadör här i Slockholm lill mig framfört, spontantutan förfrågan, ett påpekande alt de här planen inle har beslyckats. De användsför träning av piloter som är nybörjare. Vi har inte några informationer somger anledning betvivla riktigheten i detla. Närdel sedan gäller - för att ta den siörre och kanske viktigare frågan - hur vikan exportera till ett land som med hänsyn lill där pågåendeoroligheier hoppas Jag att förstår att jag i en fråga som berörrelalionerna mellan och en främmande stat inle kan gå in på en delaljeradbedömning av förhållandena i den främmande staten. Dessulom är del så när detgäller att uppgifterna är myckel skiftande och del är svårt att få ettsäkert grepp om vad som där sker. Men så mycket kan jag säga alt den bild avförhållandena i som antyder genom hänvisningar till olikapress-uppgifter inte stämmer med vad vi själva kunnal inhämta genom våradiplomatiska kanaler. Inte någon av de informationer vi fått under senare tidtyder pä att det nu skulle pågå några mer omfaltande strider. Omstopp.för leverans av skolfiygplan till FruTHEORIN (s): Ingenting stämmer med de informationer om en pågående konflikt somregeringen har . Del är nog elt faktum atl jusl nu har man vinter iBaluchistan och konflikterna ligger nere. Men det Jag pekade på var atlkonflikterna har pågätt under åtminstone och under den tidtillstånd givits. Tillfrågan om SAAB-planens utrustning! levererar inle planen bestyckadehärifrån numera. Man gjorde det lidigare. Däremot marknadsför man planen ialla militära internationella tidskrifter, och i tekniska detaljer redogör manför hur de skall beslyckas. Där finns uppgifter som klart visar att jusl de härinhumana vapnen som kulor och även 2,75 inch raketer används direkt förinhuman krigföring, alltså eller fosforvapen som vi agerar aklivt föratt förbjuda och som vi vet användes i , i Cambodja och i Laos.Det kan inle vara okänt för den att sådanapacificeringsaktioner som redovisats i mycket välkänd inlernationell press viaögonvittnesskildringar frän är väl kända metoder i konflikthärdarna idenna del av världen. använder dem mol vissa grupper och motkurderna. Del förekommer även sådana pacificeringsaktioner i motväpnade oroligheter. Självagrundprincipen för vår vapenexport är förbud av vapen lill länder där delfinns en inre pågående konflikt. Om nu den inte har bättreinformationskanaler skall jag välvilligt överlämna de tidningsklipp Jag fåll imin hand och som visar atl här pågår sådana konflikter och har pågått under dentid den har givit tillstånd och levererar materiel. Jag är ledsen all behöva säga del, men det framgårinte av bilden Jag visar men av texten framgår att det här förevisade är deannonseringar som gör i internationella militära tidskrifter där manmarknadsför planet som lämpligt jusl för attacker mol befrielserörelser påmarken med den beväpning jag talat om och användbara i denna lyp av områdena. Först belräffande planen: Jag har inle ell ögonblick påstätt atl planeninleskulle vara krigsmateriel. Planen kan bestyckas. Vingarna är förstärkta ochdet går att applicera bomber på dem och även maskingevär. Det är ingendiskussion om detta. Fredagenden 30 januari 197ö Omstopp .fär leverans av skolfiygplan till Mengenom hela sin framslällning försöker atl få del därhän alt viskickat ned planen för att de direkt skall användas i nägot slags pågåendegerillakrig. För det försia är del regel att vi inte säljer sädana planbesiyckade. För det andra: Den bild som inle tecknar, men snarastantyder, är att det skulle pågå någol slags befrielsekamp i Baluchistan. Jagtillåter mig alt säga all del är förfärligt svårt atl få någon riktig bild avden typ av siamfejder som där pågår-med krypskylle, överfall från bakhåll,stammar som bekrigar varandra och som försöker motsätta sig centralregeringensdirektiv. Men de uppgifter vi har kunnal fä lyder inte på all det skulle varafråga om väpnade oroligheier i den mening som riktlinjerna förkrigsmalerielexporten åsyftar. Inle misstänker jag den för alt medvetet skicka nedplan atl användas mot gerillaaktiviteter någonstans i världen. Det gör jagsjälvfallet inle. Jag ifrågasätter de bristfälliga informationer somregeringen har fått och håller sig med i det här fallet. De här planendefinieras dock i den offenlliga debatten som träningsplan med beteckningen"iraining". Det är också den internationella benämningen på alla deplan som används framför alll i , och för aktioner molbefrielserörelser eller fiende som befinner sig på marken. Dessa plan kanbeslyckas på nämnda sätt. levererar inle planen besiyckade, men SA ABtalar myckel noga om-i detalj,exakt-vilka maskingevär och vilka raketer somskall användas. Och bland de vapnen finns Jusl sädana som vi talar om, inhumanavapen vilkas användning vi inte vill slälla oss bakom. Detfinns alltså en inkonsekvens i vårt agerande. Pågår del en inre väpnadorolighet, står det i lagen, får vi icke leverera krigsmateriel. Det är det jaghar baserat min fråga till handelsminislern på. hänvisar gång pä gång till internationella pressuppgifleroch dömer i samma andelag ul de informationer som regeringen har skaffat sig.De här pressuppgiflerna får man ändå hanlera med nägot litet försiktighet. Detmalerial Jag har utgörs av osignerade artiklar av personer, som tydligen förmyckel länge sedan varil i . Debatten i svensk press anger iallmänna ordalag pakislanska källor i - ulan att man på något sättnärmare talar om vad detta är. Vi har använt alla de vägar vi kan använda inomdiplomalin för atl få en riktig bild. Och den bild vi har fäll - vi fick denredan 1974, dä frågan försl aktualiserades, och vår uppfattning har blivit ännumer stärkt - är att del inte är fråga om sådana oroligheier atl det kanbeiecknas som en väpnad konflikt, som lägger hinder i vägen för export. Jag skall gärna överlämna det malerial jag har i form _ av ordentligtsignerade artiklar. Men låt mig använda en annan källa och referera tillpremiärminister , som själv i en viibok - som presenlerades den 11februari 1975 - klargjort atl det pågår en inre konflikt, all 385 människorhar dödals och all 5 500 upprorsmän har gett upp. Boken förnekar att byar hadebombals. Men del finns ögonvittnesskildringar refererade bl. a. i The Guardianoch Le Monde , som bekräftar alt man settbombkralrar. Dessutom har del bekräftats alt den franska ambassaden hademedgeli att Mira-geplan använts, som hade utrustats för just sådana härexpeditioner. Det finns speciellt regeringsmalerial som man kan falla tillbakapä. Premiärminister har kallat konflikten en allvarlig prövning och enstörre hotelse mot självständighet än . Deltakan inle vara obekant, och del viktigaste mäste ändå vara all vi är myckel nogamed atl hålla pä de grundprinciper som den svenska har fastlagt -ingen leverans till nationer där det pågår en inre väpnad orolighet. Den inreväpnade oroligheten har premiärminister verifierat. Det kan väl varalillräckligl också för den . Omstopp.för leverans av skolfiygplan till Efter att ha lyssnat noga lill vill Jag säga alt vi bordevara ense om en sak. Om Jag hörde rätt var de pressuppgifler som frän . sade ocksä lidigare all hon inlepåstår all det nu pågår några oroligheter av siörre format. Vad gäller desvenska planen och de lidigare eventuella oro-ligheierna är del tydligt alt någrasådana plan inte kan ha satts in i dessa. Planen levererades inle förrän idecember 1974 och skildringarna härrör från ungefär , dvs, innan dessaplan rimligen skulle ha kunnat utnyttjas i , FruTHEORIN (s): Del är pressuppgifter , somveriflerar att konflikter pågår i . Det flnns alltså slora möjligheteralt de svenska planen använts där. Menlåt oss vara eniga om all den princip som har fastlagt skall gälla.Är det nu så att planen är levererade kan man därmed icke ingripa mol dem. Menför framtiden måste vi vara observanta. Finns det malerial att hämta både iofficiella regeringsdeklarationer och i internationell press, förutsätter jagatt den kommer att omsorgsfullt pröva dessa uppgifter innanman är beredd att ge tillstånd för utförsel till sådana länder där det finnsrisk att det pågår en inre konflikl. Överläggningenvar härmed sluiad. Omexport av militär rnateriel till §3 Omexport av militär materiel till Herr handelsministern erhöll ordet förattbesvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:193, ochanförde: har frågat mig om Jag avser att vidtaga åtgärderbelräffande svensk export av militär materiel lill , Någonändring av den svenska politiken i fråga om export av krigsmateriel lillPakistan är inle aktuell. (vpk): Jag tackar för det mycket koncentrerade och korta svar som statsrådetlämnat pä min fråga. Enligl kungörelsen angående förbud mot utförsel avkrigsmateriel äger chefen för för särskilt fall meddelalillslånd för utförsel. Vid mera omfallande utförsel eller när ärendet avserfråga av större vikt skall tillståndet prövas av regeringen. Iförarbetena till kungörelsen är det, som redan redovisats här, klart fastslagetvilka länder man kan ge tillstånd lill. Där är det tydligt utsagt all utförseltill stal där väpnad inre konflikt pågår inte skall beviljas. Manmåste då fråga sig om handelsminislern verkligen är sä dåligt underrättad omförhållandena i att han inle vet om att det pågår en väpnad konfliklmellan landels armé och en gerillarörelse lillbaka, Efterdebatten med har statsrådet kanske fått klarare besked på denpunkten. Jag anser att både regeringen och statsrådet borde haft kännedom omdella. Av den anledningen borde naluriigtvis aldrig ett lillslånd lill utförselha lämnats lill . Försvarsministernhar i debatten om denna flygplansaffär hävdat alt Supporter är ett civiltskolflygplan. Eftersom statsrådet nu lagil tillbaka detta, skall jag emellertidinle gå in på del. Vad gäller annonsering, som ocksä har berörtslidigare i debatten, skall Jag bara citera en liten detalj ur en annons i eninternationell militär tidskrift. Det heter där: "Lål oss demonstrera vaddetta mångsidiga flyg och dess omfattande tillbehör kan göra för erkrigsmakt." Jag föreställer mig att handelsministern inte kan ha undgåttall uppmärksamma denna annonsering, och den borde ha varil tillräcklig för allmotivera etl stopp för utförseln i delta fall. Enannan fråga som måste ställas här om inte utförsel av 45 flygplan skallbetraktas som omfattande och anses vara en affär av större vikt. Om man bedömerfrågan så, skall enligl 2 S i kungörelsen regeringen la slutgiltig slällninglill huruvida tillstånd skall ges. Hur ser stalsrådel på den frågan? Jag kan trösta med all detta är elt regeringsbeslut,icke ett beslut av departementschefen. (vpk): Jag vill säganågra saker lill i den här frågan. Mankan undra om regeringen har för avsikt att ocksä i fortsättningen handläggadessa frågor på det sätt den har gjort. 1parlimotionen 1971 - i samband med behandlingen av proposilionen omden nämnda kungörelsen - krävde vpk alt export av krigsmateriel generelltskulle förbjudas. Vi slår kvar vid den ståndpunkten och anser atl Jusl sådanaaffärer som vi debatterar nu aldrig borde lillålas. Vihar den förhoppningen att det efter den här mer eller mindre skandalomsusadeaffären med SAAB-flygplanel verkligen blir fråga om en ny prövning ochstriktare förhällningsorder och all del också ses lill alt en kungörelse fårsådan text att det inle går att göra på det här sättet. Vivet au krigsmaterielindustrin här i vill ha lättnader. Det är ett klartullalal önskemål. Skulle vi komma dithän är det snart ingel land som skullekunna slängas ute. Omåtgärder med anledning av amerikanskt.förslag om importrestriktioner förspecialstål Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om åtgärder med anledning av amerikanskt förslag om importrestriktioner förspecialstål Herr handelsministern erhöll ordet förattbesvara () anmälda fråga, 1975/76:195, ochanförde: har frågat mig vilka ätgärder den svenska regeringenöverväger för att försöka förhindra all den svenska stålindustrin drabbas avett amerikanskt förslag om importrestriktioner för Specialstål. Regeringen ser med stor oro på de rekommendationerom införande av importrestriktioner som amerikanska ITC lämnat lillpresidenten. För dagen kan Jag säga att vi efler kontakter med andraslålexporterande länder kommer att göra en svensk uppvaktning pä hög nivå iWashington. Jag tackarhandelsministern för svarei på min fråga. Deoroande rapporterna frän om kravet på all införa importrestriktioner förspecialstål har ingett bekymmer vid många svenska bruk. Vårt land är bland deländer som skulle drabbas hårdast eftersom en fjärdedel av det svenskasnabbstålet exporteras till , Omman, som förslaget går ut på, inför kvotering av importen, sä kan del fäallvariiga återverkningar för bruk som Längshytian, , Söderforsoch . Även andra stålindustrier berörs och kan få svårigheter i änsiörre omfattning om importbegränsningarna utvidgas lill andra produkter.Exportinkomster på flera hundra miljoner är i farozonen, och det kan leda tillsysselsättningssvärigheter för hundratals man. Då skall vi också ha i minnetall flera av de här berörda Fredagenden 30 januari 197ö Omåtgärder med anledning av amerikanskt .förslag om importrestrik-lioner.förspecialstål företagen sedan tidigarebrottas med avsättnings- och omställningsproblem. Somexempel kan jag nämna att specialstålverken och ,tillhörande Slora , med tillsammans närmare 1 500 anslälldaexporterar av sin produklion varav går till . Det kan bli fråganom avsevärda nedskärningar av deras stång- och bandproduktion om sättersina planer i verket. Långshyttanoch , tillhörande Fagerstakoncernen, exporterar av sinsammanlagda produktion till , Längs-, hyttan tillverkar band och tråd,snabbstålsstång. 800 arbetar i Längshytian och 500 i ,så det är slora arbetargrupper som det gäller. Isitt svar säger nu handelsministern atl man med oro ser på den här frågan - enoro som delas av de anslällda pä de här företagen. Jag är tacksam för atlregeringen i kontakt med andra berörda länder kommer att göra en svenskuppvaktning på hög nivå i , och jag hoppas verkligen atl det skallleda lill att de amerikanska planerna inle sätts i verket. Om sä skulle blifallet, och begränsningarna av importen av svenskt specialstål skulle blilångvariga, kan detta naturligtvis påverka brukens expansionsplaner. Någraalternativa marknader finns nämligen inte, och inskränkningar som kan beröra av produktionen för en del företag är verkligt allvariiga. Men om USAbeslutar om en sådan kvotering - och kanske t. o. m. utvidgar den - vad kan däden göra åt den saken? Finns det då inle också risk för altandra länder följer efter ? Och därmed blir det kärvare för vår slålexport ävenpå dessa marknader. uppehöll sig utförligt vid frågan om verkningarna avimportrestriktioner för den svenska exporten av specialstål. Del är väldiglsvårt att göra några uttalanden om dessa verkningar. Man kan säga att derekommendationer som ITC har lämnat beträffande kvoten skulle, om deföljdes, innebära en nedskärning med av införseln till frånsamtliga ursprungsländer, men det är svårt all beräkna hur mycket avnedskärningen som skulle drabba oss. Vår export av dessa produkler uppgår tilletl värde av omkring 200 milj. kr. Troligen skulle verktygsstålet, det rostfriastångstålet och del rostfria valsslålet drabbas hårdast. Jaghar i princip samma grundinställning som i denna fråga och kännerslor oro. Som jag sagt tidigare skall vi göra vad vi kan för att söka undvikaatt dessa rekommendationer blir verklighet. Det är givet atl omimportrestriktionerna skulle sättas in pä etl för oss så väsentligt område somstålprodukter skulle det kunna leda lill atl man satte frågetecken för lidigaregjorda uttalanden av om värdet av en friare världshandel.Detta hoppas vi alt den amerikanska administrationen och presidenten skallbesinna vid sill slällningslagande lill ITC:srekommendalioner och alt man kommer att beakta de återverkningar som sådanarestriktioner skulle kunna få på en fortsalt liberalisering av världshandelnvid de förhandlingar som förs inom . Men vi skall som sagt göra vad vi kanför all rikta uppmärksamheten på våra inlressen och för alt hävda våraståndpunkter. HenHJORTH (s): Jag är tacksam för atl handelsministern säger att han är beredd atlgöra vad han och regeringen kan i denna fråga. Ävenom de amerikanska importrestriktionerna inte skulle bli så omfattande som mannu befarar är tendensen ändå oroande. Tror handelsministern attrestriktionerna kan sprida sig till andra branscher, så alt frihandeln är ifara och man kan riskera ell handelskrig? Det skulle få mycket allvarligakonsekvenser. Vad kan regeringen i så fall göra ät den saken? Kunde man intelänka sig någon form av iniernationella överenskommelser på detta område? PresidentFord har på sig atl fundera över om han skall gå ITC och deamerikanska stålindustriarbetarna till mötes. Det är väl som man numåste utnyttja för atl la kontakter - har det väl börjat bli slålimportreslriklionervet man ju aldrig var det slutar. Dethar också uppgivits alt ämnar ta som referensperiod vidberäkningen av sin kvotering. Detta kan medföra en alltför slor och svår effektpå den svenska specialslålsinduslrin, då kännetecknades avhögkonjunktur med stor amerikansk konsumtion och import. har vårslålexport minskat. Tar man de goda åren som utgångspunkt vid sin beräkning avnedskärningar, kommer det alt drabba våra företag synnerligen hårt. Fredagenden 30 Januari 197ö Omåtgärder med anledning av amerikanskt .förslag om iinportrestrik-tioner.förspecialstål Det som vi kan hoppas väger tungt i vågskålen när den amerikanskapresidenten och sedan kongressen tar ställning härvidlag är väl atl Amerikasförenta stater själva med kraft har slällt sig bakom frihandelsdeklarationen,senast i den s. k. Trade Pledge i . Och om vi ser till vad som händevid toppmötet i utanför så fanns det.om jag inte minns alldeles fel, i slutkommunikén från del mötet också enreferens till denna frihandelsdeklaration. Jaghoppas atl det skall vara en klar vilja hos de amerikanska myndigheterna atlfortsätta frihandelspoliliken i stort sell. Överläggningenvar härmed sluiad. Fredagenden 30 Januari 197Ö Omsvensk beskick ningspersonals engagemang i polilisk verksamhet § 5 Om svenskbeskickningspersonals engagemang i politisk verksamhet Herr utrikesministern erhöll ordel förall besvara () anmälda fråga, 1975/76:187, ochanförde: har frågat mig om jag anser del lämpligt attbeskickningschefer i den svenska utrikesförvaltningen aktivt engagerar sig iextrem politisk verksamhel som exempelvis i det s, k. . Tjänstemäni utrikesförvaltningen har samma rätt som andra medborgare atl vara polilisklverksamma och att offentligt ge uttryck ål sina åsikter. gällersjälvfallet även om åsikterna inle överensstämmer med regeringens. De är liksomalla andra statstjänstemän bundna av statsijänslemannalagens bestämmelser, somi 13 i; föreskriver atl tjänsteman inte fär åla sig uppdrag eller utövaverksamhet som kan rubba förtroendet för hans eller annan tjänstemansopartiskhet i tjänsteutövningen eller skada myndighetens anseende. Jaghar mig inte bekant att dessa föreskrifter skulle ha överträtts av någontjänsteman i utrikesförvaltningen. Utrikesministern har alldeles rätt på en punkl. Vad frågan här gällerär inle åsiktsfriheten utan tolkningen av statstjänstemannalagen i vadbeträffar tjänstgörande svensk beskickningschef Vadjag har syftat pä är givelvis ambassadör upprepade aktivaengagemang i del s. k. Världsfredsrådel. råd tillkom 1950, Det betecknasi uppslagsböckerna som en kommunistisk täckor-ganisalion med uppgift attförsvara utrikespolitik, Ingenling som framkommil om rådetsverksamhet är stridande mol denna beteckning; tvärtom stöder allt beteckningeni fråga. Rädefflnansieras väsentligen av .