prot · FZ0920 · 1975-12-31 00:00:00 — Imolionen 1975:1031 av begärs tillsättandet av en utredning meduppgift att utarbeta förslag till nya motiv på våra sedlar. Även med anledningav denna molion har fullmäklige i av-givii ell yilrande. all gåin på hisloriska värderingar har fullmäklige med hänsyn till ekonomiska ochpraktiska konsekvenser avstyrkt motionsyrkandet. Utskottet, som har sammauppfallning som riksbanksfullmäktige, ser inte i motiven på våra sedlar någrasymbolvärden för en överklass. Utskotlei hemställer därför all avslårmotionen 1975:1031. Jagkan i någon mån sympatisera med vissa synpunkter som 64 rentzon framfört i sin motion, däremot inte med vadhan sade i sitt har behandlat denna molion med ulgångspunkl i de bedömningar somutskotlei har alt göra, dvs. rent ekonomiska och praktiska. De synpunkter somherr framfört i sin reservation borde det varariksbanksfullmäktiges sak atl la ställning till när den frågan blir aktuell. Medanledning av historiska utflykter vill Jag till sisl barameddela att mitt lokala ursprung inte har påverkat mitt ställningstagande idenna fråga. Jag ser inte något som helst samband mellan gästabud ochfrågan om nya motiv på våra sedlar. Jag yrkar bifall till finansutskottets hemställan i dess betänkande nr7. Ökatantal sedelvalörer samt nya motiv på sedlar Hen LORENTZON(vpk): Utskottets talesmanargumenterar här på samma sätt som utskottet gör i sitt betänkande. Jag anseratt utskotlei inte har tagit hänsyn till att det är fråga om en utredning.Utskottet anför alt det skulle bli för stora kosinader genom att helasedelstocken skulle bytas ut. Jag har aldrig tänkt mig någol sådant. Jag tyckerall jag inle skulle behöva upprepa vad jag sagt tidigare, nämligen att delgäller en ulredning med sikte på framliden. Jag ställde här frågan hur den 1000-kronorssedel kommer alt se ul som skall vara klar . Manmåste väl en gång för alla i del här landet komma borl ifrån tänkandet atlvarje sedel skall representera ell århundrade och att seklet skallrepresenteras av ett statsöverhuvud. Det avgörande då är inte kostnaderna. Detgäller här populariseringen av kungahuset genom motivens symbolik och denideologiska påverkan detta har. Jagerinrar mig vad som hände när gick hädan. affärer användedå hans porträtt i alla skyltfönster som ett blickfång - det går Ju att säljavaror även i sådana sammanhang. En affär som sålde damunderkläder hade ocksåGustaf V:s porträtt i skyltfönstret men hade osmakligheten att dekoreraporträttet med svarta damunderkläder. Osmakligheien i del här fallet var jusynnerligen malplacerad. Det hade givetvis varit mera motiverat medmansunderkläder. svenska grundlagen står det inskrivet alt all makt utgår från folket.Landet har en representativ demokrati. Men au all makt utgår från folketåterspeglas inte då det gäller del svenska sedeltrycket. Bilderna på vårasedlar hyllar fortfarande monarkin. Menas allvar med att all makt utgår frånfolkel borde svenska folkets liv och representanter för folket vara bildmotivpå landets sedlar. Idet här fallet slår jag inte ensam även om Jag ensam skrivit under molionen.Jag vill minnas att vid någollillfiille har ställt frågan om en reform där kungabilderna måsle borl frånsedlarna och där bilder som representerar det svenska folkel och dessledargestalter skall komma i slällel. Dessa gestalter finns inte bara inomsvensk politik, vi har andra områden. Nog tycker man atl -det finns visserligen en bild av honom på 5 protokoll 1975/76:19-20 Statliga Ijänslebilar av svensk tillverkning en sedelmen så gömd att man måste hålla sedeln mot ljuset för all se den - skulle kunnavara en bättre representant än en av kungarna. Men tydligen är de ansvarigamyndigheterna lika rädda för att visa nu som på sin tidSvenska , som hell gömde undan denne slore nalionalskald. Jag yrkarbifall lill reservationen. i (s): Jag vill inle gärna ta upp en debatt om godsmak med efter hans senaste anförande. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemslällan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels ulskolletshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkandet nr 7 mom. 2 rösiar ja. den del ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren biftillit reservalionen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades fierialel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorenizon begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal: § 12 Statliga tjänstebilar av svensk tillverkning Föredrogs finansutskottets betänkande 1975/76:8 medanledning av motion om statliga tjänstebilar av svensk tillverkning. HenKOMSTEDT (m): Under allmänna motionstiden väcktejag molionen 1030, i vilken jag begärde att man från regeringens sida skullepåverka verkschefer, landshövdingar, diplomater och andra statstjänstemän att igörligaste mån använda sig av svensktillverkade tjänstebilar. många anledningar attbegära en sådan åtgärd. Viärju angelägna att göra reklam för svensk industri utomlands och försökersaluföra våra produkter på allehanda sätt. En billig form av reklam anser jagvara att man vid våra utländska beskickningar använder sig av svensktillverkadebilar. Detta kan naturligtvis med exlra tyngd hävdas eftersom den svenskabilexporlen ju barett gott namn utomlands. Man kan alltså inte av kvalitetsskälkänna sig tvungen att avstå från svenska bilar. Detär intressant au se vad som händer vid huvudentrén i samband med riksmötetsöppnande då den utländska diplomatiska kåren anländer hit. Företrädarna för deländer som har egen biltillverkning brukar komma i sitt eget lands bilar.Därför är det litet konstigt alt konstatera alt det efter den diplomatiskakåren anländer svenska generaldirektörer och högre militärer i amerikanskalimousiner och tyska , som inte är av minsta storleken. Man tyckerfaktiskt atl det hade varil på sin plats all de utnyttjade samma möjlighet tillreklam som de utländska företrädarna gör. Dethär ger inle bara ett konstigt intryck utan man skulle kanske också kunna sparaåtskilliga kronor för statskassan. De olika verken brukar Ju låta höra av sigtill för att de inte får tillräckliga anslag. sätl atl sparanågra kronor vore kanske att gå ned i bilsiorlek. Det finns egentligen ingensom helst anledning till att en högre stalsljän-sleman skall komma åkande ensami baksätet på en bil i storleksordningen näst intill minibuss. Nuhänvisar utskottet till att chefen för i årtillskrev våra utlandsrepresentalioner med uppmaning atl i görligaste månanvända svensktillverkade bilar. Såvitt jag uppfattat har della icke haft någonstörre effekt. Vi kan väl hoppas på att departementschefen håller denna frågaunder uppsikt och kanske återkommer med klarare krav i denna riktning liksomatt man från andra ansvariga statsråds sida kan tänka sig att framställa sammakrav på andra områden, som ligger inom landei. Krigsmakten försöker ju användasvenska fabrikat när det gäller de tyngre fordonen. Många skäl talar fördelta. En anledning är kanske att generalen i en krigssituation inte behöverbli sittande ute i buskarna därför att han har en bil som det i en sådansilualion inte går atl få fram reservdelar till. Jagskall med intresse följa hur andra statsråd kommer atl försöka påverkautvecklingen i denna fråga. Jagskall, herr talman, inte ställa något yrkande utan ber att få återkomma idenna fråga. Jag tänker hålla intresset för den levande. Statligatjänstebilar av svensk tillverkning Hen (): Jag och jag förmodar också de övriga ledamöterna i finansutskottet haringenling att erinra mot resonemang att landshövdingar och andramyndighetspersoner kan åka i svenska bilar och likaså au det, därest man inteskulle beakta vad finansutskottel har Nr 20 uttalat, finns möjligheter atl - som själv säger - komma den tillbakaeller att tala med de statsråd som inte, som , haruppmanat sina olika underlydande atl köpa svenska bilar. ------------- Mendet är närmast om principen som finansutskottet i stort setl har Statliga Ijänslebilaruttalat sig. Det är inte i slor enighet av svensk tillverk- beslöt om nya och modernare riktlinjer för den statligaupphandlingen. ning I detta beslut slog man, som förut har påpekats,fast kravet på affärs- Det skall varaden grundläggande principen i den statliga upphandlingen. Men häri börinbegripas att man skall sammanväga olika omständigheter i varje särskilt fall.Det är således inte alltid självklart, att priset skall vara avgörande för omett anbud skall antas eller inte. Det har uttalats som väsentligt att vägapriset mot t. ex. kvalitet. I bedömningarna måste även tas med sådanaomständigheter som anbudsgivarens förmåga atl fullfölja sina åtaganden,möjligheierna au få god service, framlida driftkostnader osv. Detfinns således många faktorer att slödja sig på om man vill bortse från priset.Detta tycker vi i finansutskottet talar för alt motionärens tankegångar väl kantäckas in i upphandlingskungörelsen. Men självklart måsle de svenskabiltillverkarna så långt möjligt offerera bilar till konkurrenskraftigapriser. Hur det än är så spelar priset ganska stor roll i delta sammanhang. Biltillverkarnamåste då också väga in den goodwill och det reklamvärde som del måste innebäraatt deras bilar används av statliga verk och myndigheter. Finansutskottelär .således enigt om att inte föreslå några bindande föreskrifter alt allamyndigheter absolut skall köpa svenska ijänslebilar. Men utskottet förutsätter- det står även i betänkandet - "att alla berörda myndigheier infordraranbud från de svenska biliillverkarna". Härmed borde molionärens yrkandeha fåll ell mycket kraftigt stöd. Utöver detta måsie vi ändå trots allt tahänsyn lill de internationella förpliktelser vi har, bl. a. enligtEFTA-överenskommelsen. Jagber, herr lalman, med detta att få yrka bifall till finansuiskoiieishemställan. HenKOMSTEDT (rn) kort genmäle: inledde sitt anförande med att säga att ingen i utskottethar en annan uppfattning än motionären. Då är del kanske litet märkligt auutskottet inte har åstadkommit någon kraftigare viljeyttring. Eftersom dennaolycka redan är skedd kan vi väl vara överens om att jag återkommer med enmotion och att jag då får känna av utskollels viljeyttring, eftersom vi tycksvara ense om principerna. HerrFranzén anför alt priset måste vägas mot kvaliteten. Då har Sverigenaturligtvis ett övertag, eftersom det är allmänt känt att kvalitet ärkännetecknet för våra produkter. Närdel gäller prisbilden vet vi hur vi kostnadsmässigi har det i detta 68 land. Vi kan inte alllid hävda oss. Men i dettaspeciella fall talar även priset för svenskaprodukter. De bilar som jag åberopar - de stora amerikanska limousinerna ochde tyska mercedesbilarna - kostar lika myckel som man ger för du.ssintalssvenska bilar. Både kvalitet och pris talar för att jag har rätt i minargumentation. Jagkänner väl till våra handelsavtal. Men vi skall veta att man i de yttersta avdessa dagar diskuterar restriktioner för atl slå vakt om vissa näringar och medtanke på försörjningsberedskapen. Alt svenska verk och myndigheter skallanvända svenska bilar är kanske en form av försörjningsberedskap. Vitycks vara överens i mycket, och därför känner jag mig besviken över utskottetsdåliga viljeyttring. HerrFRANZÉN (s) kort genmäle: Det är möjligt att den viljeyttring som talar om inte harskrivits in så klart i betänkandet, men enligt min mening bör nog våratjänstemän i olika grader kunna använda svenska bilar. Del gäller inte baratjänstebilar. Jag förmodar att menar bilar över huvud tagel, t.ex. sådana som köper. Inle heller där kan man vara så Ivärsäker påatl svenska bilar, bussar och lastbilar i alla sammanhang är av sådanbeskaffenhet - del borde de visserligen vara - alt de inte överträffas av bilarlillverkade i utlandet. Ärden svenska bilen bättre tror jag alt många väljer den, även om den skulle varadyrare. Så är det med kommunerna, som även de är mer eller mindre involverade iupphandlingskungörelsen. Då och då köper man utländska lastbilar, traktorer ochmaskiner, därför att de är ändamålsenliga för ett visst jobb. Därför kan maninte vara så säker på att Just t. ex. en skulle vara den allra bästa.Ofta frågar man dem som arbetar med dessa fordon - chaufförer och maskinförare- vilket fabrikat de tycker är mest ändamålsenligt. Det är viktigt att ävenhöra deras mening. Men det kanske ligger litet på sidan av detta ämne. Dockkvarstår all utskottet inte kan spika fast att man alltid skall köpa svenskabilar. Då är vi ute på farliga vägar. Inom näringslivets alla grenar finnsvaror som vi praktiskt taget kan tillverka själva. Skulle man för dessa fallinföra sådana här bestämmelser, vore man verkligen ute på djupt vatten. HerrKOMSTEDT (m) kort genmäle: Låt mig efter vad senast sade bekräfta atl vi är heltöverens när det gäller maskiner och fordon av speciell art. Det finnsförmodligen en mängd olika maskiner som staten och kommunerna använder men sominte tillverkas i . Men del är inte dessa fordon som jag lar upp imotionen. De bilar jag lalar om i motionen tillverkas i . HenSIGNELL (s): 1 molionen 283 lill riksdag log jag lillsammans medledamöterna upp frågan om Statligatjänstebilar av svensk tillverkning Nr 20 statliga ijänslebilar. Vi framhöllatt vår uppfattning var att statliga tjänste- Onsdaeen den '''''' ' ''"'' utsträckning borde vara svensktillverkade. *" anledningen, herr talman,känner jag tillfredsställelse över att --------------------- i sin motion har tagit upp vårt gamla krav på svensk- StatligaIjänslebilar tillverkade statliga tjänstebilar. Jag känner tillfredsställelseäven med in- av svensk tillverk- nehållet i yttrande över herrKomstedts motion. I ning nämnda yttrande framkommerglädjande nog att det har skett några fram- steg pådelta område, sedan vi lämnade vår motion . Jag syftar bl. a. på skrivelsenfrån chefen för om bilar avsedda för Sverigesutlandsrepresentation, vari framhålls att "vid upphandling avtjänstefordon svenskt fordon skall upphandlas, då krav på kvalitet ochprestanda kan tillgodoses med svenskt fabrikat". Min förhoppning är att detta inte bara blir enrekommendation utan också en realitet. De svensktillverkade bilarna tordeuppfylla de nämnda kraven till fullo. Jag besökte ett land, där vår ambassadör varmycket hårt engagerad i förhandlingar med värdlandet om leveranser av svenskabilar. Det måste ha känts något underligt för förhandlarna från värdlandet attden svenske ambassadören av blivit utrustad med en ejsvensktillverkad bil, som han skulle bidra till en förstärkning avvår utrikeshandel genom ökad bilexport. Våra svensktillverkade bilar är, somhär har framhållits, av den kvaliteten och det utförandet atl de borde duga förvår uilandsrepreseniation. Jag hoppas, herr talman, inte bara atl det blir statligatjänstebilar för ullandsrepresentalionen utan även att man förverkligar vårtyrkande om atl alla statliga ijänslebilar bör vara av svensktillverkning. Överläggningen var härmed slulad. Utskollels hemställan bifölls. 1975/76:9med anledning av proposiiionen 1975/76:2 om försäljning av viss allmänna arvsfonden tillfallen fast egendom1975/76:10 med anledning av förslag till ändring av vissa bestämmelser om arvodeni bankoreglemenlel (RFS 1975:6) 1975/76:10 med anledning avproposiiionen 1975/76:9 med förslag lill godkännande av avial mellan Sverigeoch för undvikande av dubbelbeskaiining belräffande inkomsiskalier,m. 1975/76:11 med anledning avproposiiionen 1975/76:10 med förslag lill godkännande av avial mellan Sverigeoch för undvikande av dubbelbeskattning beträffande inkomstskatter, m. m. 70 Kammaren biföll vad utskotten idessa beiänkanden hemställt. § 14 Pornografi m. m. Föredrogs juslilieutskoitets betänkande 1975/76:2med anledning av motioner om pornografi m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975:719av (), vari hemställts att hos regeringen begärde attde lokala myndigheterna ålades tillse att 6 kap. 6 § efterlevdes ioffeniliga sammanhang, 1975:1109av m. fl. (m), vari hemsiällls all hos regeringenskulle anhålla all lexien i 21 S andra siyckei allmänna ordningssiadganändrades på säll som i molionen föreslagils, innebärande all del iordningssiadgan inlagna förbudci moi förråande .sexuella eller sadisiiskabeiecnden vid offcnilig pornografisk föresiällning uisiräckies lill all gällaäven samlag, och 1975:1263 av (). 1. att beträffande efterlevnaden av 6 kap. 6S skulle avslå molionen 1975:719, 2. att beträffande innehållet ipornografiska föreställningar skulle avslå motionen 1975:1109, 3. att beträffande reklam för pornografiskaföreställningar, m. m. skulle avslå motionen 1975:1263. Reservationer hade avgivits beträffande innehålleti pornografiska föreställningar 1. avfru (), herrar Polstam (c) och Schölt (m), () samt () som ansett all ulskoilei under 2 borl hemsiälla allriksdagen med anledning av molionen 1975:1109 gav regeringen lill känna vadreservanierna anfört, 2. av i Röslånga (fp) som anseii alluiskoiiei under 2 borl hemsiälla allriksdagen med anledning av molionen 1975:1109 gav regeringen lill känna vadreservanien anfört. FruANDRÉ (c): I juslilieutskoitets betänkande nr 2 behandlas bl. a. frågan omoffentliga pornografiska föreställningar eller, som del heter i dagligt tal.sexklubbar. Enligt allmänna ordningsstadgan får vid sådana föreställningarinte förekomma förråande sexuella eller sadistiska beteenden. Däremot ärsamlagsscener tillåtna. Frågan gäller nu huruvida även offentliga samlag påsexklubbarna bör förbjudas. Givetvisfinns det skäl som talar emot ett förbud. Man kan hävda atl verksamheten vidförbud kommer att bedrivas på illegala klubbar. Pornografi m. m. Även om risken finns, inte vara ett tillräckligt bärande skäl för all samhället skall sanktioneradessa samlagsföreställningar. För vad handlar det egentligen ytterst om? Jo,att exploatera kvinnor, att förstärka föreställningen om kvinnan som enbartsexobjekt, utan själsliga, känslomässiga relationer. Tillbilden hör också att i dessa samlagsscener agerar personer som tillhör desvagare i samhället. De hamnar där kanske på grund av all de ser en möjlighettill goda inkomster, kanske genom andra personer som utövar påtryckningar. Detföreligger givetvis stora risker för de inblandade att verksamheten skall ledatill svåra personliga tragedier. I andra sammanhang i vårt samhälle torde vivara överens om att skydda de svagare. Frågan är nu: Gäller inle del också idella sammanhang? Enannan synpunkt som man bör beakta gäller publiken. Hur många ungdomar går pådessa föreställningar? En del gör det av ren nyfikenhet, andra för att del är"inne" och man vill visa sig tuff Vilken uppfattning får de avsexuallivet? Del måsle föreligga en uppenbar risk för att deras syn påsamlevnaden mellan könen snedvrides - som ett samliv där endast det tekniskasamlaget betyder något, ulan gemenskap, utan känslor och utan ömhet. Är det såvi vill att ungdomarna skall uppfatta gemenskapen mellan man och kvinna? Finnsdet för någon ell sunt mänskligt behov av all lilla på samlagsscener? Enligtmin mening är detta en avart. Samhället har skyldighet alt skydda människorfrån avarter. Närvi vet alt verksamheten har dessa negativa konsekvenser kan vi inte sanktioneraden från samhällets sida och anse alt det är fullt korrekt alt den fortsätter.Eller som utskotlets majoritet konstaterar: "Skulle utvecklingen visa atlbehov föreligger av en mera ingripande reglering får frågan tas upp pånyii." Somframgår av uiskoiiels belänkande var meningarna delade inom utskottet. 1reservalion nr 1 krävs atl förslag lill erforderlig författningsändringsnarast bör föreläggas . Vi reservanter kan inte godta inställningenalt vänta och se. Jag vill därför yrkabifall till reservation nr 1. Idetta anförande instämde , , och fruKarlsson, herrar i Nennesholm och i Skärstad, , samt (samtliga c). Hen (): Låt migteckna en liten bakgrund till dagens debatt. Näråren 1970 och 1971 bestämmelserna om bl. a. sårande av tukt och sedlighet togsborl ur lagstiftningen, befarade många - det var reservationer i ulskollen -all detta skulle medföra möjlighet för envar som ville att mot betalning förpublik arrangera samlag, förevisning av perversileter och annat. Lagrådet hystesamma farhågor och ville ha ändring i allmänna ordningssiadgan för atl i varjefall resa något hinder mot vad som befarades. Lagrådsförslaget togs upp i enreservation som vid voteringen den 10februari 1971 fälldes med 184 röster mot 128. Bland minoriteten fanns praktiskttaget hela cenierparligruppen, 57 av 59, flertalet av folkpartigruppen, 38 mot16, och samtliga moderater. Majoriteten ville däremot att allt skulle få varafritt. År1973 hade man tänkt om - delvis. , som då hade tillsatts föratl bekämpa brottsligheten och förbättra den allmänna ordningen, hadekonstaterat atl vid bl. a. sexklubbarna förekom en omfattande kriminalitet:koppleri, olovlig rusdrycksförsäljning, narkotikabrott, häleri, affärer medinsmugglade cigaretter och sprit, stölder, rån, misshandel, olaga hol etc.Verksamheten hade enligt kommissionens uppfattning sannolikl ökat prostitutionensomfattning och ökat antalet människor som löpte risk att missanpassas. Kommissionenföreslog ändringar i ordningsstadgan, regeringen följde kommissionen, ochriksdagen beslöt i enlighet med regeringens förslag. Då tillkom alltsåtillståndsivånget - mot detta invände andra alt det var ju atl på sätt och visge offentlig sanktion åt förehavandena - och förbudet vid föreställning motförråande sexuella eller sadistiska beteenden. En minoritet ville 1973 attförbudet mot dessa beteenden skulle gälla även samlag. UtskoUsmajorilelen ville då för sin del avvakla effekien av deföreslagna åtgärderna innan ställning togs till behovet av ytterligareåtgärder. Hurhar då utvecklingen varit? I korthet: .Antalet offentliga föreställningar avpornografisk karaktär har ökat. Från att ha varit en företeelse i de allrastörsta städerna har de nu spritts till att omfatta en rad platser i landei.Allt fier människor har därför råkat ut för risken - för att citerabrottskommissionen - atl socialt missanpassas. Detta gäller framför alltungdomen. Grovhetentycks ha ökat. Konkurrensen mellan arrangörer och tillkomsten av nya, lockadeav utsikterna till stora vinster, synes av annonserna i pressen atl döma hamedfört all allt grövre effekter tillgrips. När en "sensation" ickelängre är ny måste nya komma i stället. Variationerna blir råare och merhänsynslösa med allt större dragning till del perversa och onormala;fortfarande alt döma av annonserna. Alltslörre pengar är i omlopp. Sexindustrin beräknas av granskare i ha enomsättning på , fördelat på tidskrifter,poseringsateljéer och porrklubbar. De senare antas stå för ca 50 milj. kr. avdetta, en beräkning som lorde vara alliför låg. Inlernaiionella syndikaiär i verksamhel. och konirollen över skaller och avgifter är brislfällig. Turislpropagandanhar anpassal sig efter de märkliga alirakiioner som står till buds - t. o. m.den officiella turistpropagandan. I olika nummer av This week in t.ex. har presenterats olika lokaler med "otroliga" händelser.Kammaren skall besparas detaljerna i beskrivningarna. Officiella guideråtföljer besökarna och introducerar dem där. Varför vill vi då skärpalagstiftningen? För atl skydda deungdomar som dras in i en ofta förödande om- Pornografi m. m. Nr 20 givning och av utsikten till snabba inkomster råkar in i en tillvarosom Onsdaeen den måstebetecknas som föga människovärdig. Risk finns för att många 'skador för livet. Det är svårt att förstå att socialt länkande människor Pornografi m. m. 1.Liksom hela sexinduslrin speglar porrklubbarna och de offeniliga föresiällningarna ellohöljl kvinnoföraki. Här insiämmer jag hell med den föregående lalaren, fruAndré. Kvinnan framsiälls som sexualobjeki, inle någcl annal. Bör vi godladella? Överenskommelsen om moderalion i annonseringen harvisai sig i fråga om dessa föreställningar vara eit slag i luften. En endablick på annonssidorna i de tidningar som är annonsorgan för föreställningarnavisar detta.