prot · FZ0976 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeln skall klart och tydligt vara att den gjordaarbetsinsatsen ,skall betalas med marknadsmässig lön. Så skall del också Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning vara i fråga om barnen. Mankan dra fram exempel på alt det kan vara svan all kontrollera när det gällerbarnen. Men redan i milt förra anförande tog jag exempel beträffande vilka jagtror alt också måste erkänna att del är en myckel egendomligsilualion om det inte får göras avdrag för en sådan arbetsinsats. Hen MUNDEBO (fp) kon genmäle: Beskattningeninnebär ju alltid en avvägning mellan olika krav och önskemål. Hur detaljeradskall man vara? Hur stor tilltro till människors vilja alt handla korrektskall man våga visa? Jagär klar över all erfarenheterna visar au man inle kan sälla tilltro lill allamänniskors goda vilja och alt del behövs detaljregleringar inom skatteområdet.Man kan undvika en del skattefusk och skatteflykt genom sådan detaljreglering.Men man kan också skapa nya problem. Mänga kanske tycker attuppgiftsskyldighelen blir för betungande. De kan flnna det svårt att tolkalagarna, de kan anstränga sin fantasi för att finna undanlag. Del behövsförvisso en bestämd skattelagstiftning och kontroll. Men kanske är del så, ursamhällets synvinkel, alt del kan vara en fördel om reglerna inte är alltförrestriktiva. medgav också när det gällde den faktiskasambeskaltningen att priset med nuvarande lagstiftning kanske var alltför högt.Men sätter man inle ett väl högt pris också i de nya lagarna pä några punkter?Jag vill stanna vid ett enda exempel, ErikWärnberg berörde, då det gällde arbele i bostaden, både omfattningen och artenav och platsen för arbetet. Han talade för en mera restriktiv syn på makesmedverkan beiräffande lid och plats och nämnde som ett exempel makes medverkanvid lelefonpassning, menade alt det kunde vara delade meningar omvärdet av detla. Men är det inte jusl en sådan arbetsinsats som ofta görs ihemmel och som är betydelsefull ur allmänhetens synvinkel för att servicenskall kunna fungera? Arbetsinsatser av det här slaget kan ofta vara krävandeför familjen. Kanskeskulle det vara till fördel om reglerna inte var fulll så restriktiva utanföljde de linjer som anvisas i reservalionerna - till fördel för familjerna,för arbetsmarknaden, för samhället och kanske också för skattemyndigheterna. Hen ()kort genmäle: Som Jag sade förut är utskottet relativt enigt om principerna - är detarbete som verkligen utförs skall man alltså få dela upp inkomsterna på makarnaeller på barnen. Men vad vi är oeniga om är det pris vi får belala för det här.Skall vi släppa fram skaiieflyklsmöjlighelerna igen? Vi håller ju på och görskärpningar för att få bukt med skatteflykten, och det är bara delta dethandlar om. Närvi säger att kan vara en lämplig avvägning, sä är redan del enkompromiss, för del finns de som hävdar all man skulle gå ändå högre upp. Ochvarie gång man gör någon sänkning från 600 limmar blir det svårare all över huvudtaget kontrollera om vederbörande har gjort någonling. Meddelta har Jag velal säga alt Jag tror att det redan med gränsen 600 limmarkommer all bli ett lägre antal, för ingen taxeringsmyndighet i väriden kan gåin och kontrollera om del är 550 limmar eller eller 500 timmar.Därför måste vi ha en så relativt hög gräns att man får bort småsakerna,beträffande vilka man kan diskutera om de är till någon nytta för företageteller inte. HerrMundebo säger exempelvis all del är klart att man skall få ha lelefonpassning- del är ju så viktigt för servicen. Hur skall en taxeringsnämnd kunnakontrollera om vederbörande arbetar eller inte? Här finns ell kontor medbokföring och allt, men vederbörande säger: Jag har suttit hemma och passattelefonen i , eller kanske , och det skall betraktas somarbele. Dåförstår var och en hur man här kan öppna ett skaltenyklshål. Det är detla det ärfråga om, Sammasak är det när det gäller de , som i Boråslalade om. Det är fråga om skatteflykt - det är fråga om huruvida man skallkunna kontrollera om del sker en uppdelning eller inte. Vad jag sagl är allenligt de gamla metoderna innebar dessa , en skaiteOyki, Det ärinte möjligt att åstadkomma det med de nya regler som är föreskrivna, menenligt de gamla reglerna förekom det hell enkelt åtskilliga gånger, och det ärsådant man måste få bukt med. i sade vidare att det finns elt hot om att man blir blockeradifall man inte ger sin fru eller sin make en marknadsmässig lön. Ja, men dä german en marknadsmässig lön exempelvis till sin fru. Del möter ingel hinder -inte elt dugg. Men däremot är det fråga om skatterna. Den make som är chef förföretaget får alltså skatta för det här, men den marknadsmässiga lönen bryrskattemyndigheterna sig inle om pä någol sätl. Jagtror således att vi är överens om principerna, och jag har sagt alt priset försambeskattningen och för alt bevaka skatieflykten när det gäller enskildaföretagare kan ha varit högt för de skattskyldiga. Men jag är övertygad om alldel skulle bli ett för högt pris ål andra hållet om vi försökte åstadkomma denmilimeterrättvisa som somliga eftersträvar. Jag tror alt man skulle få enskattefiyki, och det priset blir för högt för samhället. Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning Hen i (m)kort genmäle: Det som sade om de . vederbörande skullekunna vinna kan man också vända på och säga, att under förutsättning attarbetet verkligen har utförts - och vi talar ju här inte om något annat - ärdet precis vad som tagits ul för myckel i skatt. Exemplet kan, menar jag,användas även i den riklningen. Det är inte tu tal om det. Sedankan jag inte förslå hur del kan vara så mycket lättare att kontrollera de 600än de . I båda fallen är det ju fråga om en begränsning Avvecklingav s. k. i rätten att få fullskallerätivisa. Också vi anser att man måste göra en begränsning i någon mån.Men ta t, ex, en jordbrukarhusiru som hjälper till i skördearbetet och körtraktor elt ganska stort anlal timmar men inte kommer upp i en årsarbetstid på600 timmar. Varför skulle del inle kunna utgå marknadsmässig ersättning för sådantarbete? Del kan jag inte förstå. Ellerlål oss länka oss en taxirörelse, där hustrun passar telefonen. Det är ju ocksåelt arbete som måste utföras. Bara det all man har elt kontor eller en litensmuttsom är avdelad från bostaden kan väl inle vara avgörande. Det avgörandemåste väl vara arbelel som utförs. Sedansade att arbetsgivaren skall betala full lön, men kvinnan skallinle behöva skatta för mer än ett mindre belopp. Del var ett sensationelltuttalande. Jag trodde del var självklart i vår beskattning att man måste betalaskatt för hela den inkomsi man uppburit. Har man haft en viss inkomst, sä skallman naturligtvis också belala skatt för hela beloppet. Därför håller inte detresonemanget. Slutligenvar del några små saker som jag inte hann med att ta upp förra gången jag hadeordet. Den första var systemet med tantiem. Det är ju så, , atttantiemet är till för att stimulera förelagsledaren att göra en extrakraftansträngning. Det är en premie som han får för det goda resultat hanuppnått i företaget. Men det resultatet vet man ju ingeniing om förränbokslutet är klart, Naturiigtvis vet också jag att del har förekommit ett ochannat missbruk i del sammanhanget. Det har vi fått redovisat. Men del finns juett oändligt stort antal företag som står på gränsen mellan fåmansbolag ochlitet större företag, där det kan finnas god anledning att ge stimulans i formav tantiem, Sammaär förhållandel beiräffande en rörelse som bedrivs i en viss del av en villaeller en faslighet. Där har vi nu schablontaxeringen, och den är så avvägd attinkomsten är beskattad, och vederbörande har också fått göra avdrag för dekostnader han haft. Och dä förstår jag inte varför man skall bryta sönder delsystemet, når det används fullt riktigt i den rörelse vederbörande bedriver. () kortgenmäle: uttryckte i börian av sitt första anförande sin förvåningöver all reservanterna hade tagit avstånd från vad som sägs i motiveringen iskatleulskotlets betänkande nr 28, Jag vill då säga att vi hade kon lid på ossför att skriva reservalionen och all utforma en lagtext, och när vi här harreserveral oss för alt ta bort nästan ett helt avsnitt, så är det därför attvissa delar inte har kunnat accepteras, men givetvis finns vissa avsnitt som ärgodtagbara. Jag vill ha sagl delta som en förklaring lill den starkt nedkortadeinledningen i utskollets betänkande. Sedansade att vi är oeniga om det pris vi skall betala för alt få ettmera rättvist skattesystem. Där kommer vi emellertid också in på frågan vem somskall betala, om del är slaten som eventuellt skall avstå eller om det är denenskilde som skall stå för de kostnader som ett - som vi ser det - ickerättvist skattesystem medför. Prisetför att undvika missbruk har varit för högt - det tycks vi varahelt ense om. Jag är därför förvånad över att regeringspartiet inte kunnattillmötesgå del krav som vi har ställt. Detär två förslag som behandlas i detta sammanhang: dels om avveckling av denfaktiska sambeskaltningen, dels om ändrade regler för beskattning avfåmansbolagen. Förslaget på den senare punkien innebär en betydande skärpningav bestämmelserna. Vi har accepterat del. Jag är därför besviken över att maninte kan vara något mer generös på den första punkien, jusl med tanke påresultatet av de tidigare bestämmelserna. Vi litar på andra skattebetalare närde lämnar uppgifier på heder och samvete. Jag tycker det är beklagligt om maninte i lika hög grad tycks lita på denna grupp. Vårt skattesystem är ju sådantatt vi i rält stor utsträckning måste lita på de uppgifter den enskilde lämnar.Jag anser alt den här gruppens trovärdighet är lika stor som andra gruppers. Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning Hen MUNDEBO (fp) kon genmäle: Jo visst är detnödvändigl att belala ett pris i form av detaljregler och kontroll också i denya skattelagarna. Det är därför som vi är beredda att göra en rad sådanadetaljregleringar. Men låt mig säga ett par ord på de punkter där viinte är helt ense. Del gäller arbetsinsatsens omfallning och förläggning, 400limmar är en rätt omfattande arbetsinsats. Del är närmare en fjärdedel av fullårsarbetstid, och betyder alltså en omfattande medverkan i verksamheten. Närdet gäller arbetets art skulle jag tro alt det är i mycket få fall som entelefonpassning är sä omfattande som 600, eller ens 400, timmar. Om såverkligen skulle vara fallet, måste del gälla ell företag med myckel högkontaktintensilel, och då är också den arbetsinsatsen av betydelse. Men i deallra flesta fall skulle detta bara vara en del av del arbele som ocksåomfattar t, ex, kontors-och bokföringsarbele. Då är del en insats iverksamheten, då är det en medverkan i företaget som bör beaktas. Hen ()kort genmäle: När jag har sagt alt är bättre än så är det hellenkelt därför att varie sänkning av innebär att man kommer ett litelstycke längre ned; den verkliga gränsen kommer på grund avkonlrollsvärigheterna att ligga ännu ett litet stycke lägre. Del är för att geen rimlig chans till kontroll som vi har velat sätta gränsen vid 600 limmar. Ärman nere i och ännu mindre, är det f ö, inle någon idé att dela uppinkomsten. Dä ger äklamakeavdragel lika myckel pengar. Är dessutom ellförvärvsavdrag med i bilden, ger del, för de allra flesta företagare, nästanmera än att dela upp inkomsten. Detär just det faktum att dessa företagare har möjligheter att laborera medinkomsten som är en av orättvisorna, I vissa fall är det lönsamt alt sätta endel av inkomsten på den medhjälpande maken, i andra fall är det lönsamt attinte göra det. Om maken däremot arbetar hos en annan Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning arbetsgivare måsteinkomsten under alla omständigheter föras på den maken. Man kan således drivadet här för långt och skapa en ny orättvisa. Jagtycker att man nu har visat mycket stor generositet mot familjerna ibeskattningshänseende. Om man driver det här för långl skapar man en orättvisaät andra hållet, en orättvisa gentemot de grupper som inte har någon möjlighetatt dela upp inkomsten, nämligen löntagarna, som inle har möjlighet att ha entelefonvakt som sitter och väntar åt dem när de skall ha jour, måla staket, ellervad del nu är fråga om. Man är här alltså på väg att skapa sädana olikheter.Man kan därför inte längre tala om att vi skall visa en del gruppergenerositet. Här är frågan, om vi inle håller pä all skapa övergenerositet moten viss grupp. Närdet gäller nettovinsten för fåmansbolag, som i tog uppigen, har ingen enda deklareral för myckel, Alla har gjort den häruppdelningen, det vet lika bra som jag. De har haft hell rättalt göra den, och har det lönat sig har de också gjort den. Sedanlalade om laxirörelsen, I propositionen sägs att undantag frånbestämmelserna beträffande bostaden kan medges om det finns skäl för det.Taxirörelse anser jag vara ett sådant skäl. sade alt tantiemet är en uppmuntran. Man skall alltså somförelagsledare ge sig själv en uppmuntran! Herrtalmannen anmälde alt herrar i och Josefson anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Hen i (c): Efter denna genomgång av de bägge beiänkandena som vi nu diskuterar ärdet kanske inte så mycket all tillägga. Närsärbeskattning för makar infördes ställde vi krav på en uppdelning avinkomsterna för makar som var verksamma i familjeförelag och alltså båda bidrogtill inkomsten. Det förslaget gick inte igenom den gängen. Vi har sedanåterkommit varie år, och del är först nu som det ser ut som om vi äntligenskulle kunna uppnå någol så när rättvisa regler. Vidiskuterar här om det är riktigt att kräva en arbetsinsats på minsl ,osv. Del är naturiigtvis en bedömningsfräga. Det principielltriktigaste hade ju varit att fastslå att man själv skall bli beskattad för eninkomsi, bli betraktad som ett taxeringsobjekt, oberoende av inkomstensstorlek. Vi har emellertid från alla håll accepterat att en viss minimiinsatsmåste krävas, eftersom man inte på samma sätt som när del gäller egeniliglöneanslällning kan utgå från föreliggande löneuppgifter. Fråganär då om det är nödvändigl att sätta kraven sä högt att arbetsinsatsen skalluppgå till gott och väl en tredjedel av ett normall arbetsår, I den frågan hardet rätt olika meningar. Jag tror inte all detta är en stor fråga; i praktikenblir del kanske med hänsyn till sociala förmåner relativt ointressant attredovisa en förhållandevis låg inkomst för särbeskattning. Men jag har å andrasidan svårt alt förstå varför man så intensivt från regeringspartiets sidaförfäktar åsikten att just är ett absolut minimikrav och att varjesänkning av timantalet medför en väsentligt ökad risk för skatleflykt. Vi ärväl inle från något håll intresserade av skatteflykt. Vi vill hakontrollåtgärder som så långl möjligl stoppar en sådan. Vi har också när detgäller fåmansbolagen accepterat en betydande skärpning av de nuvarandebestämmelserna - kontrollmöjligheterna byggs ut, antalet uppgifter som skalllämnas utökas osv. Denallmänna attityden i vårt samhälle är all individen skall sättas i centrum -varie människa skall, oberoende av civilstånd, betraktas som en särskildindivid. Så borde vara fallet även i beskattningshänseende. Del är då ytterstegendomligt att man när det gäller vissa slag av förelag vill "buntaihop" hela familjen lill ell skalleobjeki. Detjag är mesl kritisk mot i de föreliggande lagförslagen är behandlingen avbarnen. Jag länker t, ex, på de regler som föreslås när det gäller t, o, m,myndiga barn, som studerar pä men som gör väsentliga arbetsinsatser ifamiljeföretaget kanske kväll till eller under andrakortare uppehåll i studierna. Vi har mänga slag av familjeförelag där delförekommer nära nog konlinueriig drift - verksamheien pågår under veckans alladagar årel runt. Vi vet hur svårt det är att få ersättare, och vi vet ocksåvilka avlöningar det blir fråga om för obekväm arbetstid, t, ex, under söndagaroch helgdagar. Att man i sådana fall inte skulle få göra avdrag för lön tillvuxna barn verkar ju ytterst egendomligt, Endasl om arbetet pågår minsl enmånad skall avdrag få göras, och det blir alltså bara arbete under de längreferierna som kan komma i fråga. Jag kan inte förstå au det är rimligtatt ställa de kraven. Del enda viktiga bör vara att arbetsinsatsen har gjortsoch all den ersatts med en lön som inte överstiger den arbelsmarknadsmässiga.Uppfylls de villkoren bör del vara rimligt att medge avdrag. Vihar i vårt land haft en utveckling som inneburit att vi fäll fler aktiebolag änväl något annat land i väriden. Man har bildal aktiebolag för alt bedrivaverksamheter, vilka - såsom det här har sagts - egentligen inte ärnågonting annal.än en löneanställning; man sätter tjänsten på bolag. Det ärkanske framför allt en mängd olika slag av extraknäck som sätts på bolag, medytterst egendomliga konsekvenser. Avsikten är naturligtvis -på den punktenhåller jag hell med - all vinna oberättigade skatteförmåner. Detråder fullständig enighet i utskottet att det härvidlag måste ske enuppslramning. Frågan är om de åtgärder som vidias kommer au fungera helttillfredsställande. Vi kommer aldrig att fä en skattelagstiftning där det inlegår alt finna kryphål. Så långt del är möjligt skall vi naturiigtvis försökatäppa till dessa. Men de krav man ställer på ökad uppgiftsskyldighet bör kunnage kontrollmöjligheter som räcker en god bit på väg. Avigsidanmed detta är naturiigtvis att de lojala - och det är ändå det stora flertalet -får en ökad belastning. Men om alla vore lojala, korrekta och försökte görasitt bästa skulle vi, inte bara i skattelagstiftningen utan även på andraområden, ha mycket enkla lagar, I stället måste lagarna skrivas Avvecklingav s. k. 4 protokoll 1975/76:75-77 Avvecklingav s. k. faktisk sambeskattning framför allt, höll jag påatt säga, för dem som vill kringgå dem. Och blir det tyvärr kompliceradebestämmelser för att man skall kunna täppa till alla de hål som inle minstskatlelagstiftningen har visat sig innehålla. Omvi studerar de båda föreliggande beiänkandena finner vi att de relativt småförändringar som där görs föranleder ändringar på en mängd olika avsnitt i vårlagstifining. Del ger i ett nötskal en bild av hur komplicerad lagstiftningeni många hänseenden är. Jagtycker ändå all det, när lalade om enögda reservanter, var enrent ut sagl vårdslös karakteristik. Vi kan väl ha minst lika rält somutskottsmajoriteten. Vi har också den uppfattningen all om reservalionernavinner så kommer de besluten att innebära ökad rättvisa på de områden där enpåtaglig orättvisa har varit till finnandes förut. Vi tror också alt de områdendär en ökad kontroll är nödvändig kommer att bli tillgodosedda. Meddella, herr talman, ber Jag all få ansluta mig till de yrkanden som lidigareframställts av , Som redan nämnts innebar skatteomläggning en individuellbeskattning av löneinkomster och införande av en enda skatteskala. Mensambeskattningen behölls förs, k, B-inkomster,dvs, inkomster av kapital, ochvid den fakliska sambeskattningen. Skatteberäkningen skedde därvid - i motsatstill tidigare - inle längre efter någon gynnsammare skatteskala. Eftersom denenda skatteskala vi har är starkt progressiv i låga och vanliga inkomstlägenhar delta kommil att kraftigt missgynna många sambeskallade. Vibehandlar här i kammaren förslag som ivingats fram från bor-geriigl hållom all den faktiska sambeskattningen i princip skall avvecklas på grund av deorättvisor den i många fall inneburit. Men när det gäller sambeskaltningen avB-inkomsler synes inga initiativ från regeringens sida vara att vänta, Detlatrots att sambeskaltningen i många fall måste ses som ett markant undantag frånkravet ätt beskattningen skall vara neutral också lill samlevnadsform. Nuframhåller utskotlel i sitt betänkande nr 27 all övergången till individuellbeskattning skedde av arbelsmarknadspolitiska skäl och av hänsyn till kravei pålikslällighel mellan könen vid beskattningen. Men eftersom kvinnornaregelmässigt har lägre inkomster blir del ju främst kvinnornas B-inkomsler somdrabbas av sambeskaltningen. Den innebär ju alt B-in-komsterna beskattas ovanpåden högsta makeinkomsien. Det leder lill alt många kvinnor som har myckel blygsammaförvärvsinkomster kan fä opro-portioneriigt hög skatt på en eventuellkapilalinkomsi, och del uppfanas kanske inte precis som någon framgång för delkrav på likställighet mellan könen som utskottet lalar om. Detfinns också av arbelsmarknadsmässiga skäl anledning att reagera mot del härsättet att beskatta B-inkomsier, Om nämligen hustrun t, ex, är hemarbetandesker ingen sambeskatlning av hennes eventuella B-inkomster så länge de understiger . Det beror på att hon dä kan utnyttja sitt grundavdrag. Men tar hon ettförvärvsarbete träder hela sambeskatlnings-maskineriet i funktion, ochresultatet blir att sambeskattningen i själva verket kommer att drabba juslmotsvarande delar av arbetsinkomsten. Skulle hustrun i det här fallet ha enbeskattningsbar B-inkomst på , och sedan gå ut och tjäna lika mycket,så blir behållningen av den låga arbetsinkomsten bara . Det kanväl knappast anses särskilt rimligt frän arbetsmarknadssynpunkl. Uppdelningenpå A- och B-inkomster är också i andra sammanhang ägnad att verkligenytterligare krångla lill vårt redan nog så krångliga skattesystem. Del kan manvisa inte minst med exempel utifrån dagens debatt om den faktiskasambeskattningen. Vikan la en jordbrukarfamilj där mannen står för verksamheten men hustrun ägerviss del av jordbruket, Mannen har då rätt att dra av skälig ränta, ett skäligtarrende, till hustrun på grund av hennes kapitalinsats. Men hur skall dähustrun beskattas för arrendet? Ja, del beror allt på det. Vi kan ta tre olikaalternativ: I del första alternativetdeltar hustrun inte alls i arbetet på gården, andra alternativet arbetar hustrun ell visst antal timmar men inte så mångalimmar alt hon själv får beskattas för värdet av arbetsinsatsen, I det tredje allernalivetarbelar hustrun , Iförsta fallet, där hustrun inte alls arbetar pä gärden, är hennes arrendeinkomstB-inkomst, I andra fallet är arrendet A- eller B-inkomst för hustrun -A-inkomst om hon anses ha arbetat i jordbruket i "inte blott ringaomfattning" som termen lyder, medan del däremol är B-inkomst om honvisserligen anses ha arbetat i jordbruket men inte sä mycket all del kan ansessom "i ej blott ringa omfattning", I det tredje fallet slutligenskall hon beskattas inte bara för värdet av sin arbetsinsats utan också föranendel som A-inkomst, Jaghoppas inneriigt att kammarens ärade ledamöter hänger med i allt del här. Jagkan bara försäkra alt del skulle ha varil ännu krångligare om inleskatteutskottet gjort några justeringar. Hur i all väriden, herr lalman, skallvanliga människor och vanliga taxeringsmyndigheter utan några gudomliga ögontill förfogande kunna bringa rättvis reda i delta sammelsurium? Innebärbeskattningsreglerna för B-inkomster över huvud tagel någon rättvisa när dekan slå så här olika? Någonmotivering för att äkta makar i åtskilliga fall skall bli föremål för enhårdare beskattning av kapitalinkomster än ensamstående och sammanboende ulanbarn har aldrig lämnals. Därför har vi från moderat håll i är liksom tidigareår krävt all hos regeringen skall begära till-läggsdirektiv till 1972års skalleutredning för en rättvisare beskattning av makars och andrasambeskaltades B-inkomsler, Det är, menar vi, verkligen hög tid att denmålsättningen slås fast. Iavvaktan på detta har vi velat föreslå en dellösning som skulle gälla redan fr,o, m, årets inkomster, nämligen att B-inkomster till den del de understiger , alltid skall särbeskaltas. Vissa ganska orimliga trös- Avvecklingav s. k. faktisk sambeskatlning Avvecklingav s. k. kelproblem som finnsantydda i reservationen 3 skulle dä i varie fall elimineras. Jagber därför att få yrka bifall lill den vid skalteulskotiets belänkande nr 27fogade reservalionen 3, Jag skall be att få ta upp ytleriigare några frågor i beiänkandena nr27 och 28, som utan tvivel främst berör kvinnan, nämligen möjligheterna iframtiden för medhjälpande make i ett familjeförelag att få en marknadsmässigersättning.