prot · FZ0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Därför tror jag det ärviktigt att bereda dem som t. ex. gruppvis åker hem med privata bilar möjlighetatt ansluta dessa till motorvärmare vid de olika förbanden. De värnpliktiga får hjälp så att bilarna kommer i gång genom att dettillhandahålles batterikärror. I nedre var det 60 värnpliktiga somutnyttjade den möjligheten , men det var kanske enovanligt mild vinter. De värnpliktigas möjligheter att komma hem överveckosluten är sålunda på intet sätt begränsade utan de får hjälp och service. Fråganär bara: Skall vi besluta om en så energislukande åtgärd som den som häraktualiserats av ? Jag är tveksam till det. Överläggningenvar härmed slutad. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren att påföredragningslistan återstående frågor skulle besvaras efter behandlingen avutskotts-betänkanden. §8 Föredrogs och hänvisades 1975/76:86 tillnäringsutskottet §9 Föredrogs men bordlades åter betänkande 1975/76:30justitieutskottets betänkande 1975/76:15 lagutskottets betänkanden /76:3-6inrikesutskottets betänkanden /76:22-26 §10 Försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. betänkande 1975/76:15 med anledning av propositionen1975/76:57 med förslag till åtgärder för försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdet m. m. jämte motioner. Herrtalmannen meddelade att samtliga avsnitt och punkter i näringsutskottetsbetänkande nr 15 skulle debatteras i ett sammanhang och att yrkandenbeträffande hela betänkandet fick framställas under den gemensammaöverläggningen. I propositionen 1975/76:57 ()hade regeringen föreslagit att godkänna de åtgärder förförsörjningsberedskapen pä beklädnadsområdet m. m.som chefen för förordat. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 propositionen föreslåsatt omedelbara åtgärder vidtas för försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdet. a. föreslås tidigareläggning av statligaindustribeställningar, ökad statlig lagerhållning samt ökad medelsram förstatligt kreditstöd. Vidare föreslås förstärkta åtgärder för att främja teko-och skoindustriernas strukturomvandling. För att täcka de i propositionenangivna utgiftsbehoven begärs medel på tilläggsbudget till statsbudgeten förinnevarande budgetår. Därutöver anmäls vissa handelspolitiska åtgärder." Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. Åtgärder for försörjningsberedskapen på beklädnadsområdet m. m. I detta avsnitt hade behandlats de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1975/76:58av m. fl. (s), såvitt nu var i fråga (yrkandet 2), 1975/76:59av m. fl. (fp), vari hemställts att skulle 1. avslå propositionen 1975/76:57i vad gällde importbegränsningar och licenstvång för skor och tekoprodukter, 2. anslå 50 milj. kr. förtemporärt produktionsstöd till skoindustrin, 3. begära att statens industriverkoch överstyrelsen för ekonomiskt försvar tillsammans medförsörjningsberedskapsutredningen gavs i uppdrag att lägga fram förslag omåtgärder för att långsiktigt trygga den från försörjningssynpunkt nödvändigaproduktionskapaciteten inom skoindustrin samt att sådana förslag redovisadesför , 4. i övrigt godkännapropositionen 1975/76:57, 1975/76:60 av herrLothigius (m). 1975/76:61av i m. fl. (m), såvitt avsåg hemställan (A) 1. att hos regeringenbegärde att inom ramen för , EG och EFTA licensgivningen avseende importtillämpades effektivare och på fler varugrupper än hitintills, 2. att beslutade attstatliga beställningar av sko- och tekoprodukter under innevarande och närmastkommande budgetår placerades inom landet, 3. att beslutade attarbetsmarknadsmyndigheten i samarbete med ÖEF bereddes möjlighet att genomutjämning av arbetskostnaderna medverka till alt landstings- ochprimärkommunernas beställningar av sko- och tekoprodukler under innevarande ochnärmast kommande bud- Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. getår blev föremål förupphandling inom landet så långt som möjligt samt att medel härför tills vidaredisponerades av AMS-medel, 1975/76:62av m. fl. (m), vari hemställts att 1. att de i propositionen anmäldaimportrestriktionerna gällande skor borde avvecklas samt 2. att överläggningar borde upptasinom EFTA, EG, , och i syfte att utröna vilka restriktioner Sverigekunde vidta utan att bli utsatt för handelspolitiska motåtgärder, B. hosregeringen skulle anhålla om nya förslag i enlighet med vad i motionen anförts, C. i övrigt skullebifalla propositionens förslag, och 1975/76:63 av m. fl. (c), såvitt avsåghemställan att i anslutning till propositionen 1975/76:57 skulle 2. hos regeringen begära förslagtill program för att genom offentlig upphandling stödja beklädnadsindustrin urregionala sysselsättningspolitiska aspekter, 3. besluta alt textilindustrin fick statliga,räntefria lån för lageruppbyggnad uppgående till högst 70 milj. kr. 1. beträffandeupphävande av restriktioner för import av skoratt riks dagen skulle avslå a) motionen 1975/76:59 yrkandet Ii ifrågavarande del, b) motionen 1975/76:62 yrkandet A1, 2. beträffande upphävande avbeslut om licenstvång för import av vissa tekovaror att skulle avslåmotionen 1975/76:59 yrkandet I i ifrågavarande del, 3. beträffande överläggningar medinternationella organisationer att skulle avslå motionen 1975/76:62yrkandet A 2, 4. beträffande utökat licenstvångför import av tekovaror att skulle avslå motionen 1975/76:61 yrkandetA 1, 5. beträffande antidumpingåtgärderatt skulle avslå motionen 1975/76:62 yrkandet B i ifrågavarande del, 6. beträffande räntefria lån förlageruppbyggnad att skulle avslå motionen 1975/76:63 yrkandet 3, 7. beträffande produktionsstödtill skoindustrin att skulle avslå motionen 1975/76:59 yrkandet 2, 8. beträffande program för stöd åtbeklädnadsindustrin genom offentlig upphandling alt skulle avslåmotionen 1975/76:63 yrkandet 2, 9. beträffande åtgärder för ökadoffentlig upphandling i av beklädnadsvaror alt skulle avslåmotionen 1975/76:61 yrkandet A 2, 10. beträffandebidrag till förelag för lönekostnader att skulle avslå a) motionen 1975/76:61 yrkandetA 3, b) motionen 1975/76:62 yrkandet Bi ifrågavarande del, 11. beträffande statliga inköp av skor att riksdagenskulle avslå a) motionen 1975/76:60 yrkandet 1, b) motionen 1975/76:60 yrkandet 2, 12. beträffande långsiktigaåtgärder med avseende på konfektionsindustrin att skulle avslåmotionen 1975/76:58 yrkandet 2. 13. beträffande långsikligaåtgärder med avseende på skoindustrin att skulle avslå motionen 1975/76:59 yrkandet 3, 14. beträffande i propositionenföreslagna åtgärder för försörjningsberedskapen på beklädnadsområdel m. m. attriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:57, utom i vad avsåganslagsfrågor, samt motionen 1975/76:59 yrkandet 4 och motionen 1975/76:62yrkandet C som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört. Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. 1. beträffandeupphävande av restriktioner för import av skor av herrar Hovhammar (m), () och () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:62 yrkandet A 1 och med anledning avmotionen 1975/76:59 yrkandet 1 i ifrågavarande del som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande upphävande av beslut om licenstvångför import av vissa tekovaror av herrar Hovhammar (m), () och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:59 yrkandet I i ifrågavarande delsom sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande överläggningar med internationellaorganisationer av herrar Hovhammar (m) och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:62 yrkandet A 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 4. beträffande utökat licenstvång för import avtekovaror av herrar Hovhammar (m) och () som ansett att utskottet under 4 bort hemställa att med anledning av motionen 1975/76:61yrkandet A I som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 5.beträffande antidumpingåtgärder av herrar Hovhammar (m) och () somansett att utskottet under 5 bort hemställa Nr 42 att med bifall till motionen 1975/76:62 yrkandet B i ifrå- Torsdaeenden gavarande del som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. 6.beträffande räntefria lån för lageruppbyggnad av herrar i (c),() och () () samt i (c)som ansett att utskottet under 6 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:63 yrkandet 3 till Räntefria lånför lageruppbyggnad inom textilindustrin på tilläggsbudget I för budgetåret1975/76 under fonden för låneunderstöd anvisade ett investeringsanslag av . 7. beträffandeproduktionsstöd till skoindustrin av herrar Hovhammar (m), () och () som ansett att utskottet under 7 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:59 yrkandet 2 till Produktionsstödför skoindustrin på tilläggsbudget I för /76 under tiondehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 8. beträffande åtgärder förökad offentlig upphandling i av beklädnadsvaror av herrar Hovhammar (m) och () som ansett att utskottet under 9 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:61 yrkandet A 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 9. beträffande bidrag tillföretag för lönekostnader av herrar i (c), (). Hovhammar (m), () och (), () samt i (c) som ansett att utskottet under 10 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:61 yrkandet A 3 och motionen1975/76:62 yrkandet B i ifrågavarande del som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 10. beträffande långsiktigaåtgärder med avseende på skoindustrin av herrar i (c), (). Hovhammar (m), () och (), () samt i (c) som ansett att utskottet under 13 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:59 yrkandet 3 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Idet följande redovisas endast den punkt, vid vilken under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Indiislridepartementet: Företags-och bianschfrämjande åtf>ärder Regeringen hade i propositionen 1975/76:15under , punkten B 7 (s. 26-29), föreslagitriksdagen att 1. godkänna av chefen förindustridepartementet förordade riktlinjer för branschfrämjande åtgärder förteko- och skoindustrierna, 2. till Företags- ochbranschfrämjande åtgärder på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. I detta sammanhang hade behandlats motionen1975/76:63 av m. fl. (c), såvitt avsåg hemställan att riksdagenvid behandlingen av propositionen 1975/76:57 skulle 1.uttala att målsättningen för de näringspolitiska insatserna på beklädnadsområdetborde vara att avvärja fortsatt nedgång i sysselsättningen, 4.avslå förslaget om ökade insatser för ett planmässigt överförande av resurserfrån tekoindustrin till andra produktområden. 1. att skulle a) med avslag på motionen1975/76:63 yrkandet 4 godkänna i propositionen 1975/76:57 förordade riktlinjerför branschfrärhjande åtgärder för teko- och skoindustrierna, b) avslå motionen 1975/76:63yrkandet I, 2. attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Företags- och branschfrämjande åtgärder på tilläggsbudget I till statsbudgeten för bud /76 anvisade ett reservationsanslag av . 11.beträffande riktlinjer för branschfrämjande åtgärder för teko- ochskoindustrierna av herrar i (c), (). Hovhammar (m),() och (), () samt i (c) som ansett att utskottet under I bort hemställa a) med anledning av propositionen1975/76:57 i ifrågavarande del och med bifall till motionen 1975/76:63 yrkandet4 som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört röranderiktlinjer för branschfrämjande åtgärder för teko- och skoindustrierna, b) med bifall till motionen 1975/76:63 yrkandet I somsin mening ge regeringen till känna att målet för de näringspolitiskainsatserna på beklädnadsområdet borde vara att avvärja fortsatt nedgång isysselsättningen. betänkande nr 15 om åtgärder för försörjningsberedskapbeträffande beklädnadsartiklar öppnar en stor mängd Försöijningsbered-skapenpå beklädnadsområdet m. m. frågor såväl avprincipiell och konkret natur som av inrikes- och utrikespolitisk art, Jagskall heller inte dölja att del är myckel svåra frågor, där man t. o. m. inomde olika partierna kan ha olika uppfattningar om lämpliga lösningar. Utgångspunktenför propositionen 57, som utskottet behandlat, är att produktionen av textilieroch skor i nu nått en så låg nivå att en fortsatt nedgång skulleinnebära icke acceptabla risker för vår försörjning i en kris- eller krigslid.Detta i sin tur skulle eventuellt kunna äventyra våra utrikespolitiskamålsättningar. Jag vill till en början hålla mig till dessa frågeställningaroch inte diskutera de berörda industriernas problem från företagenslönsamhetssynpunkt osv. Underårens lopp har flera utredningar gjorts rörande försörjningsberedskapen underkrig. På nu ifrågavarande område är standardverket den utredning som avslutades1972. I såväl denna utredning som andra analyser har man utgått från att manskall från beredskapssynpunkt räkna med en avspärrning på ett, två och tre år.I realiteten är det den längre tidsperioden som blivit avgörande för de kravman ställt på beredskapen från försörjningssynpunkt. Detsägs att generalstaberna alltid planerar för ett krig av närmast föregåendetyp. Detta har ofta visat sig vanskligt och ibland katastrofalt förifrågavarande land. När det gäller beredskapsplaneringen är läget allvarligare.Vi har i vårt land aldrig haft att brottas med en treårig avspärrning. Underdet senaste stora kriget, alltså , var i realitetenaldrig avspärrat från handel rned alla sidor.Vi hade visserligen begränsade möjligheter - inte minst på grund avtonnagesvårigheter -att importera varor väster ifrån, men sådana kom under hela kriget. Öch då skall man betänka att vår situation var speciellt ogynnsam. En av de stridande parterna behärskade hela samt vår utförselväg väster ut - , och havet där emellan. Icke desto mindre kunde vi driva fram överenskommelser om handel i denna riktning. Skälet härtill var na turligtvis att inte var helt utan handelspolitiska trumfkort när det gällde att söka träffa avtal med de stridande parterna. Vadframtiden beträffar vet vi självfallet ganska litet. Man kan uttrycka enförhoppning om att vårt läge kommer att bli mindre utsatt från ekonomisksynpunkt för den händelse ett krig åter skulle bryta ut. Underalla förhållanden är det svårt att tänka sig att vi skulle råka ut för någotsom ännu aldrig har inträffat, nämligen en avspärrning av mer eller mindretotal natur på intill . Även om kalkyler för behovet under en så.långavspärrning kan ha sitt intresse tror jag att det blir nödvändigtatt basera politiken på något mindre pessimistiska alternativ. Skall man t.ex. gå ned till ett antagande om en ettårig avspärrning kan man nog för denstora majoriteten av produkter säga, att - även om avspärrningenblir total - behövs ingen planering av den mycket genomgående typ som vi nu diskuterar beträffande kläder och skor. Självfallet är läget annorlunda beträffande mycket volymkrävande produkter som t. ex. olja. Enminskning av ambitionsgraden i dessa frågor är så mycket mer önskvärd som viännu bara befinner oss i början av den analys som vederbörandeförsörjningsmyndighet företar beträffande planeringen för avspärrning. I etttekniskt alltmer komplicerat samhälle är det allt fler produkter som blircentrala för att över huvud taget produktionen - och samhällslivet i sin helhet- skall kunna fungera. Det är också klart att inget land - och i all synnerhetinte ett litet land som - självt skall kunna tillverka alla sådana hel-och halvfabrikat. Det blir inte i fredstid lönande. Några kan vi tillverka ochmåste då även exportera för att få lönsamhet, andra måste vi importera. Detär troligt att fortsatta undersökningar skulle visa att vi för att klara entreårig avspärrning skulle vara tvungna att ha i gång, eller sätta i gång, enproduktion av specialartiklar som skulle överstiga alla rimliga gränser. Och vimåste ha klart för oss att kostnaderna härför kommer att drabba medborgarna ochderas levnadsstandard under alla år fram till det läge då möjligen en sådankritisk situation uppstår. Jag tror -för att sammanfatta detta resonemang - attvi tvingas att något inskränka våra ambitioner på dessa områden ochi första hand inrikta oss på en viss lagerhållning. Jagvill i detta sammanhang med några ord beröra den s. k. trovärdigheten i densvenska neutralitetspolitiken. Det sägs att vår trovärdighet skulle minska omutlandet såg att vi inte var i stånd att åtminstone på papperet uthärda en längreavspärrningsperiod. Då skulle ekonomiska påtryckningar från den ena sidan kunnahos den andra parten skapa oro, som i sin tur skulle kunna föranleda åtgärdermot . När det gäller vår rent civila försörjning tror jag farhågorna ärhögst överdrivna. I vad gäller den rent militära apparaten är det givet att enuppbyggnad av reserver och en speciell produktionskapacitet i viss utsträckningmåste äga rum och att redan från denna synpunkt en svensk försvarsindustri ärav stor betydelse, i rak motsats till en del populära idéer som f n. grasserarpå vänsterhåll. Det finns emellertid många olika sätt att i krigstid övapåtryckningar på om en stormakt så önskar, och jag tror det vore ettallvarligt felperspektiv att inbilla sig att beredskapssynpunkterna skullevara de allvarligaste i detta sammanhang. Imajoritetens utlåtande framhåller man att vår neutralitetspolitik inte ärförhandlingsbar och att det måste vara vi själva som bestämmer vad dennakräver. I åtskilliga avseenden är denna ståndpunkt självklart riktig ochbehöver inte diskuteras. Det måste uteslutande vara. vi själva som bestämmer -för att uttrycka det allmänt - hur många kanoner, krigsfartyg, brigader osv.vi vill och orkar finansiera. Men problemet är betydligt mer komplicerat. Detfinns ett stort antal frågor, där utlandets bedömningar blir en väsentlig delav neutralitetspolitiken. Jagskall självfallet inte gä in på de rent militära aspekterna. Kanske kan mandock säga att vår neutralitetspolitik har två ben men att vi liksom marabounbara står på ett ben i sänder. Å ena sidan talar sålunda Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. regeringen om att detendast är vi själva som bestämmer vilka åtgärder neutralitetspolitiken kräver.I andra sammanhang talar man om att vår neutralitetspolitik skall te sigtrovärdig. Denna sista tankegång är ju då helt förknippad med hur omvärldenuppfattar den och vad den anser om den politik vi för. Jag tror att detta måstevara en viktig del av neutralitetspolitiken. Jagvill i det sammanhanget än en gång föra in trovärdighetsbegreppet i ett meraspeciellt avseende. Om vi hävdar att vissa handelspolitiska åtgärder, som i dethär fallet, skulle vara nödvändiga uteslutande av beredskapsskäl, så är detönskvärt, ja kanske nödvändigt, att omvärlden också uppfattar dem så - att mandär blir övertygad om att vi handlar bona fide. Det är sålunda inte alls att geavkall på vår neutralitetspolitik eller något liknande utan endast att uppträdapå ett förtroendefullt sätt mot omvärlden, av vilken vi ju på många sätt ärberoende. Vi samarbetar ekonomiskt med ett flertal organisationer såsom ,, EFTA och EG. Alla dessa organisationer strävar mot en bättre ekonomisk utvecklingoch borttagande av skrankor i det internationella handelsutbytet. De är mycketrestriktiva när det gäller kvantitativa begränsningar av medlemsstaternasimport och inskränker dem i allmänhet till akuta betalningsbalanssvårighetereller när man i undantagsfall kan göra troligt att säkerhetspolitiska skälföreligger. konventioner eller avtal som vi undertecknat med berörda organisationerfinns sålunda utrymme för importbegränsningar dels av säkerhetspolitisk natur,dels med hänsyn till ekonomiska svårigheter av kortare eller längrevaraktighet. har regeringen under åberopande av vår självständiga rätt attbedöma säkerhetspolitikens krav deklarerat att de handelspolitiskarestriktioner som vidtagits skett i enlighet med de klausuler som berörda avtalinnehåller rörande säkerhetsfrågor. Och man har, som handelsminister i denna kammare , sagt att dessa åtgärder är av såstor betydelse för vår försörjning att "de måste genomföras oavsettrisken för motåtgärder". Under den diskussion som följde på detta yttrandei kammaren kritiserade handelsministern för att använda kategoriskaoch onyanserade yttranden. Jag har svårt att tänka mig något mer odiplomatisktoch onyanserat yttrande än citerade uttalande. Ävenom det rör sig om från svensk - eller jag kanske skall säga regeringens -synpunkt nödvändiga åtgärder på beredskapens område och man således bör användasig av de paragrafer i våra avtal som syftar på sådana, är det väl ändå en heltnaturlig och självklar sak att man i förväg - och jag vill ännu en gångunderstryka orden i förväi - söker få förståelse hos sina avtalspartner förriktigheten av en sådan tolkning. Utvecklingen av denna fråga förefaller migvara ett skolexempel på konsekvensen av hur det kan gå om man handlar på detsätt som skett. - Statsministern har givit ny livskraft åt ettsvenskt ord, nämligen klantighet. Det är nog ett ord som även kan användas omregeringens handlande i detta sammanhang. Ocksåandra länder kan brottas med beredskapsproblem. Men det gäller då att från svensksida göra trovärdigt att våra problem som icke allierad stat, och kanske inteminst det förhållandet att vi står utanför EG:s handelspolitik, förtjänarspeciell förståelse. Våra berörda ambitioner beträffande treårigomfattande avspärrning är naturligtvis inte ägnade att underlätta en sådanförståelse. Inte heller det förhållandet att besluten genomförts på ettutomordentligt brådstörtat sätt är ett övertygande bevis för att det här rörsig om långsiktiga beredskapsplaner. Reaktionenhar heller inte låtit vänta på sig. I uttalanden från såväl myndigheter sompress t. ex, i - och även i andra länder - har det med bestämdhethävdats att vi endast sökt krypa bakom be redskapssynpunkter och i realiteten velat skydda vissa industrier från akuta svårigheter. Genom den olyckliga tidpunkten för beslutets offent liggörande - dagen före sammanträdet med - hade ministerrådet en naturlig möjlighet att uttala sin starka kritik av de svens ka åtgärderna och uppdra åt organisationens tjänstemän att framlägga förslag till eventuella åtgärder mot . Det var något förvånande att handelsministern i den av mig tidigare berörda diskussionen i kam maren inte nämnde denna EFTA-reaktion när han ombads att ge en samlad bild av reaktionen på regeringens beslut. Vad som kan komma ut senare av EFTA:s överläggningar vet vi ännu inte. Dethade dessutom kanske varit på sin plats att för fullständighetens skull berättaatt redan före de nya restriktionerna mött en viss nedskärning avsvensk import av gummiskor från med att både klaga på diplomatisk vägoch införa en allmän fördröjning av licenser för svensk export till ,Det visar också att man på sådant håll är känslig för sin export, efterspm judessa länder alltid brottas med svårigheter. Att däremot i övrigthelt allmänt inte klagat på de svenska restriktionerna, som jag tror attstatsminister - eller möjligen handelsministern - belåtet konstaterat ikammaren, säger i sig ingenting. Dessa länder är inte utrustade för attspontant framföra diplomatiska protester förrän de råkar i akuta svårigheter. Från moderat häll har vibegärt att diskussioner av berörda typ nu - tyvärr i efterhand - upp. Denna fråga berörs i vår reservation nr 3 till betänkandet. Vadsom gör det i så eminent grad känsligt och viktigt att övertyga omvärlden omden speciella karaktären av svenska åtgärder på förevarande områden är ju attvi f n, genomgår en internationell ekonomisk kris där alla, eller nästan alla,länder brottas med betalningsbalansproblem.