prot · FZ0917 · 1975-12-31 00:00:00 — Menpå något var det inte tänkt att halva styrkan skulle behöva gå, ochpå den punkien måste vi ställa ett absolut krav att företaget ser till attersätlningsproduktion snart kommer till slånd så alt de anställda kan stannakvar. Min förhoppning är att företaget skall försöka behålla alla anställda.Men om det inte går - av anledningar vi känner - har vi lovat att hjälpa till. Situationenär allvarlig för kvinnor i , och den blir inte bättre om ettstort antal kvinnor nu avskedas. Vi kan då inte bara erbjudaarbetsmarknadspolitiska medel utan får erbjuda lokaliseringspolitiska medelför att försöka få ny verksamhel lill området. Vi lovar att göra vad vi kan. Detär tyvärr så att när företag läggs ner - inte bara i ulan på många andraplatser - uppstår oro bland kommunalmännen, och vi måste då träda in och göravårt bästa. Som väl är har vi numera ganska stora möjligheter all hjälpa lillgenom lokaliseringspolitiken. FruRADESJÖ (s): Jag vill bara tacka arbetsmarknadsminislern för del senasie uttalandet,som i alla fall ger litet hopp. Överläggningenvar härmed slutad. § 16 Om åtgärder för att bibehålla Linjeflygs trafik påKarlstad Herr kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara () anmälda fråga, 1975/76:52, ochanförde: har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidla för atlLinjeflyg även skall kunna utföra flygtraflk på om Bronmiaflygplats läggs ned. Enligt uppgift som jag inhämtai av verkställandeledningen i Linjeflyg har bolagel för avsikt alt efter avvecklingen av Brommaflygplats fortsätta att trafikera . Hen NISSER (m): Jag ber att fålacka herr statsrådet för det lämnade svaret. Som alla känner lill uppstod delsedan hade fattat beslut om framlid en hel delbekymmer för en mängd flygplatser som ligger inom det så atl säga farligaområdet, från . Man frågade sig där om det skullevara meningsfullt med flygkommunikation när avståndet till är så långtoch tidsvinsten kanske blir så liten att den inte motsvarar de högrekostnaderna. Då sades del att nya och bättre flygplan skulle sällas in för attförkorta flygliden och kompensera den eventuella mertiden nere på marken. För del blevfrågan särskilt komplicerad bl. a. av den orsaken atl Linjeflyg meddeladeatt den reguljära flygtrafiken på skulle upphöra 1978. I det lugnandesvar jag nu har fått av herr statsrådet sägs del att Linjefiyg tänker fortsättaden reguljära fiygtrafiken, och det är utomordentligt glädjande. Men jag villställa två frågor lill herr statsrådet. Denförsta frågan är: Har de uppgifter som har cirkulerat om att Linjeflyg skulle upphöramed den reguljära flygtrafiken på efter 1978 ändrats så alt vi nu kanhoppas på att den kommer atl fortsätta? Denandra frågan skulle Jag kunna formulera så: Innebär ställningstagandet atl manfrån statsmakternas sida exempelvis ger luftfartsverket sådana möjligheler attverkei kan aktivt ingripa ledande och försöka lösa problemen? Det gäller juinte bara utan flygplatserna i en mängd andra städer:Borlänge, , och många andra. Detvore därför av stor vikt om vi av herr statsrådet kunde få en försäkran om altstatsmakterna ville garantera att flygtrafiken kommer atl fortsätta på bl. 0/77 ålgärder för att bibehålla Linje flygs trafik på Herrkommuni''.ationsministern : Jag har i mitt svar kort och koncist sagl all de uppgifter Jag har fåtlfrån Linjefiyg bekräftar att man skall fortsätta med flygtraflken på ,och jag behöver väl knappast upprepa det. Sedantycker jag all nog överdriver - kanske omedvetet - de bekymmer somskulle flnnas runt om i landet på grund av beslutet om avvecklingen av Brommaflygplats. Jag måsle utifrån min horisont säga att det här är första gången Jagmöter uttalanden atl en plats har bekymmer i den här riktningen. Däremot harJag mött låt mig säga reaktioner i den andra riktningen -jag vill bara nämnaGävle som exempel. Där konstaterar man klart - man talar självfallet bara förGävle - atl det aldrig kan bli någon fart på flygplatsen förrän trafikenfiyilas från till . - Men detta sagl mer som en parentes. Närdet gäller frågan om ny fiygplats i , har den ju utretts av en särskildflygplalskommitté med företrädare för , kommunen och landstinget.Man har föreslagit en ny flygplats - känner väl till hurresonemangen har gått - och angivit var den skulle ligga, vad den skulle kostaosv. Av den utredningen har jag lärt mig alt trafikens omfattning på en sådanflygplats i under överskådlig framtid skulle bli begränsad och atltrafiken skulle komma atl medföra mycket stora driftunderskolt. Med hänsyn bl.a. lill dessa förhållanden har nygplaiskommiiiéns ordförande, landshövdingen iVärmlands län , tagit initiativ till en arbetsgrupp, vars uppgiftäratt ytterligare överväga flygplatsfrågan i . Intressenter igruppen är luftfartsverket. Linjeflyg, kommunen och - det härkänner också till - och arbetet skall helst ge ett resultat somvisar hur man praktiskt och ekonomiskt bäst skall lösa Karlstadsflygplatsfråga. Detta gäller alltså utöver det svar som jag här hargett att vi skall fortsätta att flyga på . 0/77rätt att avlägga körkortsprov med automat-växlat fordon Hen NISSER (m): Det är klart att de här problemen egentligen skall lösas i huvudsak avkommunerna. Men vad gäller är det stora bekymmer i och med atl maninte har start- och landningsbanor som kan ta emot de eventuella nyaflygplanstyper som kommer. Del gäller en utbyggnad för ca 4 milj. kr. Dennya flygplatsen skulle komma all kosta kanske 40 milj. kr. Och det är ettväldigt hårt tryck både från näringslivet och från annat håll just iVärmlandsregionen. Vi har Ju där , , MekaniskaWerkstad, Vänerskog och många andra företag plus de utflyttade statliga verkenoch , och kommunen. Delär alltså i hög grad nödvändigi med en flygplats, var den nu skall ligga, ochdel vore mycket bekymmersamt om flygplatsfrågan även i fortsättningen skullebehandlas under del hot som funnits , att det skall gå så och såmånga år till. Jag hoppas verkligen att statsmakterna hjälper till, för detvore egendomligt om skulle fatta ett beslut som leder till svåraföljdverkningar ulan att vi då hjälps åt att klara av svårigheterna för resp.kommun. Men Jag tackar för svaret. Överläggningenvar härmed slutad. §17 Om rätt att avlägga körkortsprov med automatväxlat fordon Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara i (c) anmälda fråga,1975/76:53, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd all medverkatill att körkortsaspirant som önskar det bereds tillfälle att avläggakörkortsprov med automalväxlat fordon. har gjort en framställning i syfte att få till stånd ensådan ordning som avses i frågan. Efter remissbehandling har ärendet bereiis avtrafiksäkerhetsuiredningen. Jag avser att ta upp frågan i samband med andraförslag till rörande förarurval m. m. som förbereds inomkommunikationsdepartementet. Hen i (c): Jag lackar kommunikationsministern för svaret, som ju upplyser om bereder denna fråga i . Svaret hade kanskevarit ännu mera tillfredsställande om kommunikationsministern tidsmässigt hadeangivit när kunde få ett förslag i frågan. Somkommunikationsministern säkert vet väntar man ute i landet med stor otålighetpå att ett sådant förslag skall läggas fram. Nugällande körkorlskungörelse ger ingen möjlighet alt avlägga körkortsprov påbil med automatisk kraftöverföring med mindre att den sö- kände har någon form avfysiskt handikapp. Men det vore värdefullt om även andra, som av olika skälvill ta körkort på en s. k. automalic, kunde få göra delta. Anledningarna tillatt man ibhind vill ha denna möjlighel kan vara fiera, t. ex. motoriska skäl,dvs. alt den sökande har svårigheter med att samordna händernas och fötternasrörelser, dövhet etc. Det bör också finnas en rimlig möjlighel för äliJre allta körkort med bil som har automalisk växellåda. De grupper av människor somJag här nämnt kan ha svårt atl lära sig växla manuellt på ell säkert sätt. Defår nu också dras med stora utbildningskostnader. Jag tror också att äldremänniskor blir betydligt irafiksäkrare när de kör en bil med automaliskväxling. Sedanär det väl också på del sättet att många som har klarat körkort på en vanligbil ändå köper en bil med automatisk växellåda, och har de i såfall glömt borl hur man kör en bil med konventionell växling. Jagmenar inle att alla skall få köra med en s. k. automalic utan bara atl detskall ske efter särskild ansökan och när behovet framstår klart och tydligt.Men jag menar atl man bör tillämpa en betydligt mera generös bedömning . 0/77rätt att avlägga körkortsprov med automat-växlat fordon Som i Vä.xjö sade får vissa handikappade människorkörkort, där tillståndet att framföra fordonet endast gäller bil medautomatiserad växellåda. Den framställning som trafiksäkerhetsverket har gjortoch som jag har hänvisat till i mitt svar går ut på all bestämmelserna ändrasså atl körkort kan begränsas atl gälla endasi automatväxlad bil även förpersoner som inte är handikappade. Det är vad irafiksäkerhetsverket skriver.Och det förslaget har \'id remissbehandlingen tillstyrkts av flera instanser,men det har också avstyrkts av andra. Tillstöd för trafiksäkerhelsverkels förslag har bl. c. anförtsIrafiksä-kerhelsfrämjande skäl, men mot förslaget har å andia sidan åberopatsnödvändigheten av att den elementära körkortsutbildningen görs så bred ochgedigen som möjligt. Det har också sagts all det finns risk för all ettkontrollproblem uppslår genom att förare som har avlagt prov på automatväxladbil senare också kommer atl köra manuellt växlad bil. Jag nämner della somexempel på vilka remissyilranden som har kommii in i anledning avirafiksäkerheisverkels framsiällning. Till detta förtydligande vill jag sedan också lägga;itt vi inom departementet nu diskuterar möjligheterna att undvika de problemsom har framhållits vid remissbehandlingen av förslaget och att hitta en vettigkompromiss. Hen i (c): Jag har exakt samma uppfattning som kommunikationsministern, att omman ger en sådan här tillåtelse så skall den gälla endast bil med automatiskväxellåda, ingenting annal. 0/77en bro till med alt det här uppkommervissa kontrollproblem, men sådana finns Ju i praktiken också i många andrafall. Många människor har t. ex. i sitt körkort angivet atl de skall bäraglasögon, men del är inle så lätt för vederbörande myndighet att kontrollera densaken i trafiken. Många människor kör kanske ulan glasögon, trots att de skullebära sådana. Vi har fått besked om att det tyvärr är många som inteanvänder säkerhetsbälte. Här är ett kontrollproblem. Jag skulle tro att detuppstår betydligt färre kontrollfall på del här området, dvs. om man gerpersoner som önskar det möjlighet all la körkort för bil med automaliskväxellåda och sedan i fortsättningen endasi köra sådan bil. Överläggningenvar härmed slutad. §18 Om en bro till Herr kommunikationsministern erhöll ordetför atl besvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:58,och anförde: har frågat mig om jag vill redogöra för anledningen tilldröjsmålet med byggandet av bron till och uttala mig om när bronberäknas bli klar atl tas i bruk. Närherr Lövenborg frågade mig om sade jag att brobygget skulleges hög prioritet. Jag förklarade vidare att man fick räkna med ungefär fem årför projektering och byggande av bron. Inom pågår upprättande av arbetsplan förbron. Utrednings-plan för broföretaget har varit pä remiss. Markägarsammanträdeberäknas kunna hållas . strävar efter att kunna fastställaarbetsplanen för alt byggstart skall kunna skeunder . Medel för påbörjande av bron har ställts lillvägverkels förfogande. Med denna planering bör bron kunna vara klar alt las ibruk . Hen LÖVENBORG (vpk): Jag ber all få tacka kommunikationsministern för svarei på min fråga.Det var ett konkret besked, även om färdigställandet av bron kommer någotsenare än vi hade trott. Jag betraktar svarei som ett högst auktoritativtbesked som Seskaröborna och andra kan lita på. Orsakenlill frågan var att Jag kanske använde mig av litet enkel matematik. När herrNorling 1972 gav besked om att planering och byggande skulle ta ungefär fem årkom jag fram lill att bron skulle vara färdig . Om man kan lila påbeskedet alt den blir färdig 1978 betraktar jag det som positivt. Det börnoteras även på . Dethär brobygget måste betraktas som mycket viktigt. Färjtrafiken har under mångaår varit en källa till siora bekymmer, särskilt vissa tider . Här harbefolkningen aldrig släppt tanken på en bro. har dryftats ålskilligagånger tidigare i . När jag gåll igenom prolokollen har Jag bl. a.funnil upprepade framsiölar från Norrbottens-riksdagsmannen förflera decennier sedan. Atldet skall bli en bro ärju nu klart, men man måste kanske förstå otåligheten.Min fråga ställdes på begäran av folk som bor på och som vänlat i mångaår på den fasla förbindelsen och varit oroliga över att den måhända ytterligareskulle skjutas . Om förbättring av trafikförhållandena 1 skärgårdarna Det är alltid vanskligt att räkna fram hur lång lid som kan behöva gååt för alt genomföra ett sådant här projekl. Del är rikligt att jag 1972 taladeom , och då kommer man . försök lill förklaring vill jag bara säga atl bron lill berörallmän faried, och del är alllid svårt all bedöma den lid som åtgår förförändring av sådan faded. I Seskaröfallet har det närmast varit fråga om bronsfria höjd, och de uppgifter jag lämnade 1972 grundades på bedömning.Jag är övertygad om atl man fullföljer projekteringen med all kraft så attbyggnadsstart blir möjlig . Överläggningenvar härmed slulad. §19 Om förbättring av trafikförhållandena i skärgårdarna Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (fp) anmälda fråga,1975/76:65, och anförde: i har frågat mig när regeringen avser framläggaförslag till förbättring av trafikförhållandena i skärgårdarna i enlighet med vårriksdags beslul. Frågan har behandlats i en särskildinterdepariemental arbetsgrupp, som tillsatts för all göra en allmän översyn avvilka åtgärder som kan vara ägnade all förbättra skärgårdsbefolkningensvillkor. Regeringen har - på grundval av arbetsgruppens arbete - för avsikt atlför pågående riksmöle framlägga förslag som syftar till att åstadkomma bättretrafikförhållanden i skärgårdarna. Hen i (fp): Jag lackarstatsrådet för svaret. Vilämnar redan runt om i landei bidrag till icke lönsam busstrafik. De bidragenär speciellt avsedda för våra glesbygder. Men de glesbygder som skärgårdarnautgör har inte möjlighet atl få bidrtig till sin livsnödvändiga trafik. De harhelt enkelt behandlats orättvist. Kommunikationsförhållandenaär unika i skärgårdarna - befolkningen där är i stort sett helt beroende av dekollektivtrafikmedel som finns 0/77åtgärder mot olyckor i siadsirafiken i form av båtar ochfärjor. Jag tror att man kan gå så långt att man säger alt del slörsla hindrelför en utveckling i skärgårdsområdena och för människornas möjligheter att bokvar där, är de dåliga kommunikationsförhållandena. I motsats till övrigautvecklingssvaga områden i landet kan man här peka på en speciell punkt som ärdirekt avgörande. Det är därför med tillfredsställelse som jag i statsrådetssvar ser löftet atl det nu pågående skall få ett förslag i enlighetmed vad riksdag önskade sig. Överläggningenvar härmed slulad. § 20 Om åtgärdermot olyckor i stadstrafiken Herrkommunikationsministern erhöll ordet föratt besvara iLjusdal (fp) den 30 okiober anmälda fråga, 1975/76:70, och anförde: i har- under anförande att olyckor där oskyddadtrafikant påkörs av lastbil, som svänger i en gatukorsning, är frekventa -frågat mig om Jag är beredd medverka till att särskilda insatser görs för attcyklister och andra oskyddade trafikanter skall kunna färdas säkrare istadstrafiken. Allmäntsett är den typen av olyckor då en oskyddad trafikant blir påkörd av svängandelastbil inte särskilt vanlig. har emellertid några sådanaolyckor iniräffal. har också uppmärksammals av irafiksäkerhelsverkei somnu närmare sluderar dessa olyckor. Jag vill också nämna alt frågan diskuteraspå ett sammanträde som irafiksäkerhetsverket. NTF ochtrafiksäkerhetskommittéerna i Slockholm, och håller i dagarna.Trafiksäkerheisverket kommer atl vidla de ålgärder som verkei finner påkalladeoch - om regeringens medverkan behövs - inkomma med förslag. Det är vad jag fördagen kan säga om den av aklualiserade frågan. Jagvill emellertid i sammanhanget erinra om det som man från statsmakternas sida ägnatcykelfrägan och därmed sammanhängande problem. gavregeringen de tre berörda verken - , trafiksäkerhetsverket ochplanverket - i uppdrag alt utföra en utredning om åtgärder föratt främja cykeltrafiken.Resultatet av denna utredning har framlagts i en rapport. Cykeln istadens trafiknät. Med överlämnande av rapporten lill regeringen framhåller detre verken bl. a. följande. "Detfinns ett utbrett intresse all torbältra förhållandena för cykellrafiken.1 flera kommuner görs sålunda siora planeringsansiräng-ningar för att avhjälpade svåraste bristerna. Erfarenheterna av cykel-trafikplanering är emellertidofta begränsade och kunskaperna bristfälliga om hur cykeltrafiken kan hanterasi planeringsarbetet. Därför har en skrift med information om planering ochgenomförande av ålgärder för cykeltrafiken bedömts somangelägen bl. a. för atl tillgodose önskemål om snabba förbättringar. Utredningsarbetethar med hänsyn härtill koncentrerats på att samla in och i en rapportsammanställa de erfarenheter och det vetande som finns tillgängligt frånforsknings- och utvecklingsarbete och från den kommunala prakliken. Rapporten'änder sig av angivna skäl i första hand till de organ som ansvarar förtrafik- och bebyggelseplanering i kommunerna". Rapportenhar distribuerats till samtliga kommuner i landei. Liknande rapporterkommer att framläggas bl. a. rörande bussen och fotgängaren i stadensirafiknät. De tre verken avser att .senare - i de avseenden det ärändamålsenligt - publicera närmare råo och anvisningar inom berördaämnesområden. 0/77 åtgärder mot olyckor i stadstrafiken Hen i (fp): Jag ber alt få tacka för det utförliga svaret på min fråga. Del visaratt kommunikationsministern tar myckel allvarligt på dessa frågor. Trafikolyckornautgör ett mycket slort och allvarligt problem, och de visar tyvärr en tendensatt öka. Trafikolyckor där cyklister och andra oskyddade trafikanter drabbas ärvanligen förekommande. En inte ovanlig olyckstyp är då sådan trafikant blivitpåkörd av lastbil, som svänger i en gatukorsning. Två kvinnor har omkommit i trafiken i under av allt atl döma nästan identiskt likaomständigheter. Båda var cyklister och skulle i gatukorsning svänga till höger.Till vänster om sig hade de en långtradare som också skulle svänga lill höger.Fordonets längd gjorde alt föraren måste la ul svängen över på fel sida avgatan. Släpvagnen kom likafullt all snedda korsningen och iränga undan deoförberedda cyklislerna, som i båda fallen hamnade under bakhjulen. Förarnahade ingen möjlighel alt observera händelsen i sina backspeglar. Slutsatsenmåsle bli alt de tunga fordonen, som dessa nu ser ut och med den utrustning def n. har, är farliga i stadstrafiken. Därförmåsle något göras för att ändra på förhållandena, t. ex. genom atl görafordonen säkrare, genom alt skärpa trafikreglerna för långtradare och förcyklister och andra oskyddade trafikanter och gimom all separera trafiken. Enviktig åtgärd borde vara att stimulera anläggandet av särskilda cykelbanor.Kommunikationsministern var inne på den frågan. På den punkten är ettgoil exempel. Del måsle också vara möjligl all ge förarna bälire hjälpmedel fören effektiv bevakning av silualionen i sådana här fall. Mankan också begära all lasibilar och släp skall vara försedda med sidoskydd, somhindrar cyklisl eller mopedisl från all åka in under bilen. Trafikolyckorna ärså många och har i många fall så allvarliga konsekvenseratt allt som kan görasför all förhindra eller minska anialei olyckor måste prövas. Del är lätt aukonstatera atl nuvarande lagstiftning tillåter fordon som är för stora förnormala gatukorsningar. När långtradaren svänger i en normal gatukorsningbryter föraren mot lagen. Omåtgärder mot olyckor i stadstrafiken klarar inle av svängenannars. är kanske en angelä-genhel, men jag iror all det ärviktigt atl statsmakterna gör vad de kan för att stimulera till en bättrelösning. Delar kommunikationsministern den uppfattningen? Del råder inte några som helst delade meningar om att vi skallfortsätta det viktiga arbetet på att göra trafiken säkrare, även förcyklisterna. Vi hoppas att trafiksäkerhetsverkets utredning när den kommer -det bör inte dröja alltför länge - skall presentera en rad posiliva förslagbåde när del gäller ändringar i vägtrafikkungörelsen och när det gäller andraåtgärder för att åstadkomma ett bättre sakernas tillstånd. Utanatt föregripa den här utredningen är det emellertid ändå för balansens skullvärdefullt att nolera att skulden till sådana här kollisioner inie alltidligger enbart hos bilisten. Utan att vi alltför mycket har fördjupat oss iorsakerna till dessa olyckor har vi ändå kunnat konstatera atl del finnsexempel på atl cyklister felaktigt kört fram lill höger om lastbilar som harstannat för rött ljus. När lastbilen sedan svängt till höger har naturligtviscyklisten som en följd av sitt eget beteende kommit till skada, lättare ellersvårare. Delta är den ena sidan av saken, och den bör vara med i den härdiskussionen. Denandra sidan av saken är all förare av bil enligt 40 5; vägtrafikkungörelseninte får "svänga föriän det kan ske utan hinder för mot-gående trafikeller för cyklande eller mopedförare". Delta innebär alt bilister ikorsningar måste vara särskilt uppmärksamma på cyklister och mopedisler. Dellaär alltså vad som gäller både för den som sitter bakom ratten i en bil och densom åker cykel eller moped. som vi söker efter ålgärder för allförbäilra lillslåndei måsle vi inpränla an-gelägenhelen av eit störreansvarslagande hos alla som deltar i den farliga verksamhet som heter trafik. Hen i (fp): Jag ber att få tacka för det kompletterande svaret. Det är rikligt attansvaret inte bara kan åläggas lastbilsförare och andra bilförare. Vi har allavårt ansvar i trafiken, det kommer vi inte ifrån. Men delta tar ändå inte bortintrycket av atl dessa stora fordon, som jag nämnde här, är speciellt farligai innerstadstrafiken. Delär lätt alt konstatera atl nuvarande lagstiftning inte klarar den här problemaliken.Det synes vara möjligi au genom restriktioner om färdvägar och genom att godsetomlastas vid terminaler och distribueras med mindre bilar komma till rätta medproblemen. Au lastbilarna måste få fara genom tätorter på genomfartsgalor,komma fram till byggnadsplatser etc, förslår jag också. Men jag tror alt detär viktigt all här införs restriktioner som gör det möjligl att slippa sådanahär händelser som jag åberopade. Det måste också vara väldigt viktigt attutrusta bilarna på ett effektivare sätt,som gör del möjligt för förarna atl på ett bättre Nr 17 sätlöverblicka trafiksituationen och ta de hänsyn som är nödvändiga. Överläggningen var härmed slutad. 0/77 återvinning avpapper §21 Om återvinning av papper Herr jordbruksministern erhöll ordetföratt besvara () anmälda fråga, 1975/76:60, ochanförde: har frågat mig vilka ålgärder jag ämnar vidta för attmöjliggöra och stimulera till en snabb tillämpning av lagbestämmelserna omåtervinning av papper. Riksdagensbeslut om återvinning och omhändertagande av avfall innebar bl. a.att kommunerna successivt kommerati få ansvaret för insamling av pappersavfallför återvinning. De nya bestämmelserna har redan börjat tillämpas i tvåkommuner. Jag har inhämtai atl man i många kommuner f n. håller på att planerahur man skall organisera insamlingsverksamheten. Föratt underlätta för kommunerna att genomföra insamling av pappersavfall sökerKommunförbundet f n. få fram riktlinjer för avtal mellan kommuner ochinsamlingsföretag. , har förklarat att man inom branschen är beredd attframöver ta emot allt det returpapper som samlas in. Under innevarande månadkommer två anläggningaratt vara i drift som hell baserar sitt råvarubehov påtidningar och tidskrifter som här samlats in i hushållen. Efter intrimningkommer oessa anläggningar alt ta emot sammanlagt sådantpappersavfall . Planer finns atl fördubbla kapaciteten .