prot · FY0983 · 1975-12-31 00:00:00 — Reservanterna anser, i likhet med centralastudiemedelsnämnden, att studiemedlen skall reduceras endast med hälften avöverskjutande belopp och att reduktion skall ske först då inkomsten överstiger55 % av basbeloppet. Jag yrkar bifall tillreservaiionen 15. Reservationen16, som undertecknats av moderata samlingspartiets och folkpartiels ledamöter iulskottet, gäller behovsprövning mot makes inkomst och förmögenhet vidstudiemedelstilldelningen. Detta inslag i vårt studiemedelssystem harkritiserats kraftigt . Tanken att rätten till studiemedel skallvara oberoende av makes inkomst- och förmögenhetsförhållanden bygger påprincipen att alla, oavsell kön, samlevnadsform och ekonomisk standard, skallbetraktas som ekonomiskt självständiga individer. Jag yrkar bifall lillreservaiionen 16. Näslareservalion som moderalerna i likhel med och är med pågäller förmögenhetsbegreppet vid studiemedelstilldelningen. Förmögenhet är ju,herr talman, vad som återstår av kapital eller annan förmögenhet när skuldernadragits av. När man söker studiemedel får inte gamla studieskulder dras avfrån förmögenheten vid bedömning av dennas storlek, vilkel påverkarmöjligheterna all få studiemedel. Däremot beräknas underiaget vidåterbetalning av studiemedel sä att hänsyn tas till gamla studieskulder. Delbör vara analogi i båda fallen. Jag yrkar bifall till reservationen 19. Reservationen20 är en moderatreservalion. Den gäller avgiftsunderlaget vid återbetalning avstudiemedel och förlängning av tiden härför. Del är också en egendomlighet ivärt studiemedelssystem att makars älerbelalningsavgifl beräknas inle bara påden egna inkomsten utan även på makens. Herr statsråd, del måste väl ändå varatokigt att om jag och min hustru har studieskulder skall jag betala en avgiftgrundad inte bara på min egen inkomst ulan också på en del av min makas. Minmaka skall inle belala avgift beräknad pä sin inkomst utan också på en del avmin. Jag kan inle förslå logiken i della. Del fär lill föfid all tvä makar medt. var i inkomst måste belala avgift inle på ell underlag av , som man tycker skulle vara normalt, utan , ja, ändaupp lill . Det mäste vara en orimlighet. Jag yrkar således bifalltill reservationen 20. Reservaiionen25 är också en gemensam borgerlig reservalion. Här skulle jag kunna instämma ivad i sade i den myckel kritiska formulering hananvände gentemot statsrådet när det gäller hemreseersältning till inackorderadeelever. Det är faktiskt märkligt all man när 1973 har fattat beslulinte effektuerar detta beslul och går in för en fri hemresa inom denegna gymnasieorten och för dem som bor utanför den egna gymnasieorlen tvähemresor . Jag hoppas all detta verkligen kommer all åtgärdas med detsnaraste. Reservationen28 hänger samman med reservationen 25, är bara en föfidreservalion till den. Närvi kommer till vuxenulbildningsnämnderna, som finns omnämnda i reservaiionen30, är del också verkligen en egendomlighet. Jag har roat mig med all räkna ul,herr statsråd, att om det bara finns fem socialdemokrater i ett län med 275000 eller 300 000 människor så får socialdemokraterna ändå majoritet ivuxenulbildningsnämnderna om tre av de fem råkar sitta hos LO och två hos TCO.Del behöver inte vara fler socialdemokrater. Är det demokrati, herr slalsråd?Är del demokrati är 1975 att fem socialdemokrater i etl län skall kunna skapamajorilel i de här mycket vikliga nämnderna, som skall ha en myckel grannlagauppgift? Jag kan sväriigen tänka mig det. Vuxenutbildningsnämnderna måsle i sinhelhet väfias av landstingen. Då får man den parlamentariska sammansättning somsvarar mol det parlamentariska läget i resp. län. Jag tror ocksä all man skullekunna fiäna litet organisatoriskt pä om man lät utbildningsnämnd,kulturnämnd eller någon annan nämnd handha denna verksamhet i samarbete med destudieorganisationer som finns och som faktiskt har mycket stor erfarenhet avsådant här arbete. Jag vill alltså yrka bifall till reservaiionen 30. Reservationen31, herr talman, hänger ihop med vårl avslagsyrkande pävuxenulbildningsavgiften 0,15 96 av samma avgiftsunderlag som används förberäkning av sjukförsäkringsavgiften. Vi behöver inle ha nägon fördelning avden avgiften. Del enda som enligl värt förslag behövs är ylleriigare 9 mifi.kr. för att finansiera timsludie- och dagsludiestödel och 4,8 mifi. för aUklara information och administration. Om jag har bläddrat rält i denna djungel av reservationer, tror jag alljag nu kommit fram lill den sista reservaiionen vid della betänkande frånmoderata samlingspartiet, nämligen nr 35 angående statsbidrag lillsluderandehälsovärden. Detta bidrag utgår med . per sluderande om detfinns under 10 000 studenter pä kårorten och med . för varie sluderande omdet flnns över 10 000 studenter på kårorlen. Vi anser att man skall räkna uppbidraget till 16 resp. . Det är nämligen så att de slora kårorlerna -jagtror att det är fyra kårorter i som har över 10 000 studerande - får ganskadålig uldelning av statsbidraget. Del är ocksä de stora kärorterna som har destörsta problemen med hälso- och sjukvärden. Del är därför enligt min meningangelägel att höja detta anslag. Meddella, herr talman, ser jag att jag har lill godo avtaletiden, somjag överlämnar lill någon motståndare som kanske bättre än jagkan behöva . Jag yrkar bifall till samtliga reservationer som äravlämnade av moderata samlingspartiet. Vuxenutbildningen,m. i (fp); Vikliga insalser har hillills gjorts för att demokratisera ulbildningenoch göra den tillgänglig för alla. Men vi har bara kommit en bit på väg. Myckelåterstår ännu att göra. Många människor möter fortfarande slora sociala,ekonomiska, geografiska eller andra hinder för att skaffa sig den utbildningsom de vill ha. Det gäller inte minst de 3Riksdagens protokoll 1975. Vuxenutbildningen,m. Del är pä allavskaffa dessa hinder som våra ansträngningar måsle inriktas. Enkraftig utbyggnad av vuxenulbildningen är den utbildningsreform som från mängasynpunkler är mest angelägen . Det är en central rättvisefråga all demånga vuxna som inte tidigare fått chansen lill fortsatta studier nu ges denmöjligheten. Dessutom gäller det att överbrygga klyftan mellan generationerna ifråga om grundutbildning. Insatserna inom vuxenulbildningen måste därför iförsta hand ta sikte på dem som har den kortaste utbildningen. Dessa har oftade största svårigheterna på arbetsmarknaden och tillhör i allmänhet de lägstavlönade grupperna. Encentral fråga i reformarbetet inom vuxenulbildningen gäller ekonomiskl stödlill vuxna som gör det möjligl för dem all bedriva studier. Del studiestöd somslår lill de ungas förfogande är ju inte avpassat efter den försöriningspliktoch det krav på inkomsttrygghet som många vuxna har. Därför har del längefunnits starka krav på ett särskill studiestöd för vuxna. Utan ell sådantriskerar de utbildningsorganisaloriska reformerna all bli ell slag i luften.Del här kravet har med slor kraft förts fram av löntagarorganisationerna, och iriksdagen har bl. a. från folkpartihäll väckts moiioner om ellvuxenstudieslöd. Delär därför bra all det förslag om ekonomiskt stöd lill vuxenstuderande, sompresenterats i proposiiionen 23 och socialförsäkringsulskottets belänkande 14,nu ligger på bord. Men med den rätta vifian borde ell sådant förslag- och kanske ell bällre än del vi nu behandlar - kunnai presenteras förriksdagen . Del rör .sig ju om ell synnerligen utdragetutredningsarbete som inte lill fullo motiverats av problemets svårighetsgrad. Vadbeträffar vuxenstudiestödel för heltidsstudier har utbildningsministern valten något annorlunda teknisk lösning än vad SVUX föreslagit. I proposiiionenföreslås alt det särskilda vuxenstudiestödel skall knyta an tillutbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning och utgöra av detta.Dessutom skall återbetalningsplikliga studiemedel kunna utgå så alt del totalastudiestödet efter skall blir detsamma som nettot av utbildningsbidraget. Delfinns nalurliglvis en läng rad olika modeller efter vilka ell vuxenstudieslödkan utformas. Men del vikliga är att totalbeloppet är tillräckligt för entryggad försörining och alt en sä slor del av beloppet sommöjligt utgår i form av bidrag. Del senare är väsentligt eftersom motvifian motskuldsättning oftast är störst hos de grupper som i första hand bör komma ifråga för studiestödet. Dessa båda krav tillgodoses med förslaget ipropositionen. Dessutom är del enligt min mening principiellt riktigt all se vuxenstudiestödeloch utbildningsbidraget som nära förbundna. är del en naturligulveckling att ocksä del särskilda vuxenstudiestödel utgår i form avutbildningsbidrag. Tillsvagheterna med den modell som föreslås i proposiiionen hör dels att vuxenstudiestödel- i motsats till vad SVUX föreslagit - inte blir indexregleral, dels alt del ärsvårt för den enskilde all pä egen hand beräkna hur stort detfaktiska siödet blir och hur del fördelar sig mellan bidrag ochåterbetalningsplikliga medel. Genom en indexreglering av utbildningsbidraget,som folkpariiel föreslagit, kan storleken av vuxenstudiestödel automatisktanpassas till förändringar i prisnivån. Vad gäller reglerna för beräkning avstudiestöd bör den aviserade ulredningen om översyn av del sludiesociala stödetfå i uppdrag all la fram en enklare beräkningsmetod. Denslora svagheten med förslaget om särskill vuxenstudieslöd är slödels ringaomfattning. föresläs all totalt 7 000heltidssludiestöd skall flnnas tillgängliga, och några utfästelser för framlidengörs inte. i relation lill antalet personer som dellar i vuxenutbildningpå eller som väntar på all få möjlighel härtill är del naturligtvis elloerhört litet antal. Det är därför viktigt, all beslutar omåtminstone en fördubbling av antalet slöd. Med en sådan fördubbling bör delocksä vara möjligt all reservera ett visst antal slöd för även annanhögskoleutbildning än YTH. Menäven med en fördubbling komnier antalet studiestöd för vuxna alt vara starktbegränsat. Del är därför nödvändigt med en snabb utbyggnad under de närmasleåren. SVUX t. ex. föreslog att man skulle nä upplill totalt 50 000 studiestöd. En sådan utbyggnad är förutsättningen för allfler vuxna skall få chansen att studera under ekonomiskl trygga förhållanden.Regeringen bör därför till näsla är presentera en plan för den fortsattautbyggnaden. Förkoritidssludier föresläs i propositionen både ell timsludie- och ettdagsludiestöd. Timsludieslödel skall bl. a. möjliggöra studier pä arbetstidulan någol slörre inkomstbortfall. Erfarenheterna från bl. a. FÖVUX arbetevisar all del i niånga fall är förutsättningen för all få med de mest angelägnagrupperna i utbildningen. Dagsludiestödel är etl utmärkt komplement lilltimsludieslödel och bör göra del möjligl att pä ett hell annat sätt än hillillsintegrera studier i cirkelform med kortare inlernatkurser. gemensamma utbyggnadsplaner som SVUX och FÖVUX lagt fram ulgår man från altdel under del första årel skall finnas 29 000 limsludieslöd och 9 500dagsludiestöd. I propositionen har antalet limstu-dieslöd reducerats lill 10000 och antalet dagstöd till 3 750. För vafie insiktsfull bedömare torde delvara uppenbart att de faktiska behoven snarare ligger i nivå med vadutredningarna föreslagit än vad utbildningsministern är beredd att gå med på.För att i högre grad tillgodose behoven och ge en bältre utgångspunkt förforlsalt utbyggnad bör besluta om en fördubbling även av lim- ochdagsludieslöden i förhällande till propositionen. Erfarenheternafrån studiemedelssystemet visar hur lätt del faktiska värdet av studiebidragurholkas av inflationen. Del leder lill all stimulanseffekten av ett bidragminskar. För all undvika detta bör både lim-och dagsludieslöden indexreglerasgenom att knytas till basbeloppet. Debåda stöden för koritidssludier skall bara utgå lill arbetstagare, omutbildningsministern får sin vifia igenom. Men några skäl för en Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. sådan begränsning flnnsenligt min mening inte. Inslaget av korttidsutbildade är slort också inommånga andra grupper som t. ex. småföretagare, hemarbelande, lantbrukare ochfiskare. Även för dessa är särskilda insalser för all möjliggöra dellagande ivuxenutbildning motiverade. Genom egenavgifien bidrar de dessutom tillfinansieringen av studiestöden. Förall finansiera del ekonomiska stödet lill vuxenstuderande och en rad andrareformer som föreslås i propositionen skall en särskild avgift tas ul avförelagen pä samma sätt som i fråga om t. ex. sjukförsäkringen. Ett studiesociallslöd lill vuxenstuderande är en social reform, som innebär beslående krav pådel allmänna. För della slöd bör därför en permanent finansieringsväg väfias.I proposiiionen har föreslagils en social avgift beräknad pä företagenslönesumma. Detta är dä - under vissa förutsättningar - en rimlig lösning. vuxenulbildningsavgift kan endasl konima i fråga för all finansieravuxenstudieslöden. Den bör inle användas för att finansiera en rad andraförbättringar som är av mer allmän karaktär och som finansieras viastatsbudgeten. Anslag till uppsökande verksamhet, förbättring avstudiecirkelstödel, uppräkning av anslagen lill studieförbunden etc. är mycketangelägna insatser. Tillsammans innebär de en väsentlig utbyggnad avutbildningsmöjligheterna för vuxna i allmänhet och inte enbart för vissagrupper. Sådana reformer har hillills finansierats solidariskt över budgetenoch det bör vara fallet ocksä . Genom att vuxenutbildningsavgiftenendasl las i anspråk för vuxenstudiestöden blir det möjligl att fördubblaantalet vuxenstudiestöd utan motsvarande höjning av avgiften. Föratt administrera studiestöden till vuxna skall enligl proposiiionen särskildavuxenutbildningsnämnder inrättas. i kommer senare i dennadebatl att la upp frågan om dessa nämnders sammansättning och uppgifter. Ävenmed etl särskilt vuxenstudieslöd av den omfallning som vi föreslagit - och iän högre grad med vad regeringen föreslagit - komnier flertalet vuxna alt varahänvisade lill all finansiera sina studier med hjälp av studiemedel. Del äremellertid uppenbart, att detta system frän flera synpunkler inle är särskiltväl anpassat till de vuxenstuderandes behov. Totalbeloppet är förhållandevislitet, och relationen mellan bidrag och älerbelalningspliktiga medel ärogynnsam. På dessa och andra punkler finns del dock möjlighet lill omedelbaraoch konkreta förbättringar, t. ex. genom en uppräkning och värdesäkring avbidragsdelen i studiemedelssystemet, en fråga som vi inom folkpariiel länge haryrkat på en lösning av. Flera års utredningsarbete i 1968 årsstudiemedelsulredning har gett underlag för det. bör säga nej till enylleriigare förhalning av en välbehövlig reformering av studiemedelssystemet.Herr kommer senare att närmare beröra krav och synpunkler idella avseende. Avslutningsvis vill jagbara beröra frågan om fria hemresor för in- Det ären fråga av särskilt intresse för människor Nr 83 i glesbygd och med längaavstånd till gymnasieorter. 1973 fattade riks- y- . dagen etl principbeslut omall inackorderade elever inom den egna gym- . ,.,<- na.sieregionen skulle haräll lill fri hemresa en gäng . Vidigare framhållits i denhär debatien av i , och herrRingaby. Detta beslut uppfylls inte med vad som föresläs i m. m.proposiiionen. Och enligt vår uppfallning bör slå fast vid dellidigare fattade beslutet. Del yrkandet föfis upp i reservationen 25, som ärfogad vid ulskollels belänkande. Med det sagda ber jag alt få yrka bifall lill alla de reservationersom folkpariiel biträtt i utskottet och där mitt namn förekommer. FruLANTZ (vpk); En kraftig utbyggnad av vuxenulbildningen är en nödvändig fortsättningpä den expansion av ungdomsutbildningen som har skett under de senasiedecennierna. Majoriteten av de vuxna i har bara gåll i skolan sex . En ökad satsning på all nå dessa i utbildningshänseende eftersattamänniskor är nödvändig. Detfinns stora hinder att överbrygga förden vuxne som önskar studera. De är bådeekonomiska och praktiska. Del största hindret är kanske del ekonomiska. Dels ärstudiestödet som kan utgå inte tillräckligt stort, dels ärålerbeialningspliklen alllför betungande för den vuxenstuderande. Den som underen haft förvärvsarbele har anpassat sin levnadsnivå till sininkomst. Ofta har den vuxne skaffat sig fasta utgifter som man inte kan frigörasig från. Det gäller särskilt om han eller hon har försöriningsbörda. För deallra flesta finns del ingen möjlighet att ekonomiskl frigöra sig förstudier.Med en måttlig inkomst kan han eller hon inle heller lägga undan pengar för allanvända senare vid studietillfället. Delär alldeles nödvändigt alt studiestödet höjs väsentligt om del skall varamöjligl alt öka rekryteringen till vuxenutbildningen, särskill om man vill näocksä de grupper av korttidsutbildade med svag studiemotivation som är klartunderrepresenterade inom vuxenutbildningen. Studiestödetmäste utformas så att det läcker ell inkomstbortfall för de vuxenstuderande.Återbetalningen av studieskulder blir mer betungande för den vuxenstuderandeän för den som bedriver moisvarande studier i ungdomen. beror på all denvuxenstuderande har kortare lid efter studierna för all klara återbetalningen. Tilldella kommer att den vuxenstuderande ofta måste skuldsätta sig för studier ävenpå lägre nivåer. De flesta ungdomar försöfis av sina föräldrar medan de läser igrundskolan och i gymnasiet. De flesta vuxna måste klara sin försöfining bådeför sig själva och oftast också för en famifi. Återbetalningen av studiestödetär bevisligen ofta ell större problem för de vuxna än för dem som bedriverstudierna i ungdomsåren. De åigärder somföreslagits i proposiiionen 23 och som föreslås 37 Nr 83 av utskottet är hell otillräckliga om målsättningen och avsikten, som T" rl pn Hp bådeproposiiionen och utskottet säger, skall vara att främja en ulveckling 2f) ma' 1975 vuxenulbildningen genom alt avsevärt förbättra studiestödet för de Vuxenutbildningen, Det nuvarande studiemedelssystemet är pä många punkter både för- m. m. åldrat och otillräckligt. Systemet föreslåsemellertid få fortsätta i sin gamla form jämsides medvuxenstudiestödel. Del hade varil på sin plats alt skapa ett helt nytt systemför studiefinansiering, som skulle kunna omfatta alla kategorier av studerandeoavsett ålder och yrkeserfarenhet. Tiden borde vara inne all nu frångå ellutbildningssystem, där utbildning fortfarande ses som en förmån för etl avstatsmakterna fastställt litet fåtal vuxenstuderande, och i stället göra ulbildningentill en rättighet för alla. Därförmåste den studiesociala politiken helt läggas om. Del enda sättet att radikallkomma lill rätta med sludiefinansieringsproblemet är all införa studielön föralla som studerar, både för vuxna och för ungdomar. Införande av studielönskulle på ett aktivt sätt bryta den sociala snedrekryteringen till högreutbildningen och dessutom verka stimulerande på rekryteringen tillvuxenulbildningen. Genom att införa studielön skulle man nå de grupper avungdomar och av vuxna som man säger sig helst vilja nå, nämligen de iulbildningshänseende mest eftersatta grupperna. Desenasie kända undersökningarna ulvisar att bara en av tio ungdomar fränsocialgrupp 3 går lill högskoleutbildning mot åtta av tio från socialgrupp 1.Trols all utbildningssektorn expanderat slarkl förefallerutbildning utöver grundskola och gymnasium inte vara tillgänglig i praktikenför ekonomiskl och i sludiehänseende eftersatta grupper. Det väsenlligaslesyftet med sludiesociala reform, nämligen att bryta den socialasnedrekryteringen till högre utbildning, har alltså ännu inle tillgodosells.Frågan om och i vad mån en sludiefinansie-ringsreform med studielön skullekunna positivt påverka ekonomiskt eftersatta gruppers vifia att studera ellervilken effeki en studielön skulle kunna få på vuxenutbildningen i elt systemmed återkommande utbildning har ännu aldrig utretts. Det är alltså högstmotiverat att nu uttalar sig för att en förutsättningslös utredninggörs om införande av studielön. Eftersomell studielönesyslem inte går att införa, vilkel är betingat avregeringens politik, finns del vissa åigärder som kan och bör vidtasinom det nuvarande och föreslagna studiefinan-sieringssyslemel. Förlängre studier på grundskole-, gymnasie- och högskolenivå föresläs ell särskill vuxenstudieslöd som i huvudsak sägs skall vara en ersättning för inkomstbortfall. Det särskilda vuxenstudiestödel skall bestå av etl beskattat bidrag och en ålerbetalningspliktig sludiemedelsdel. Vänster partiet kommunisterna kan instämma i att ett särskilt vuxenstudiestöd 38 behövs, i avvaktan pä studielön, men vi anser attbåde utbildningsde- parlemeniel och utskottetövervärderal betydelsen av det föreslagna stödet. Jag har redan tidigarepåtalat svårigheterna för vuxenstuderande att återbetala studieskulder, och denform som stödet nu föreslås få kommer inle alt bredda och öka rekryteringentill vuxenulbildningen pä del sätt som förutsätts i propositionen. Fördet första är del nödvändigt att avsevärt höja bidragets storlek. Dengenomsnittliga inkomsten för heltidsarbetande ligger f n. på omkring 35 000kr. , vilkel motsvarar en månadsinkomst av ca . Vuxenstudiestödelbör enligl vpk;s mening beräknas efter principen om ersättning av inkomst ochalltså utgå med utgångspunkt i en årslön pä , eller med . Fördel andra anser vpk all slödel i sin helhet skall utgå som bidrag och samtidigtbeskattas som vanlig inkomst. Fördet iredje måste antalet personer som berörs av del föreslagna slödelväsentligt utökas. Detär märkligt alt varken departementet eller utskottet lagil fasta påuiredningens förslag alt åldersgränsen för erhållande av del särskildastudiestödet för vuxna skall höjas lill . Del måsle anses oerhört vikligtatt även människor fårsamma möjligheler lill ulbildning ochvidareutbildning. 1980 kommer nämligen bara 5 96 av allha mer än en nioårig ulbildning. Nästan samtliga kommer alltså allvara i behov av ulbildning, principiellt sett. kommunisternahar i motionen 1940 föreslagit att åldersgränsen höjs lill 60 är. Vänsterpartietkommunisterna är positivt till den form av lim- och dagsludiestöd som föreslåsutgå i samband med vissa cirkelstudier. Men vi kan inle ansluta oss lillpropositionens eller utskottets förslag vad gäller storleken på stödet och ifråga om det antal stöd som skall utgå. Vadbeträffar stödets storlek anser vi alt del som ett minimum bör föfiaindustriarbelarindex. Regeringens prutning av uiredningens förslag om 29 000hela timstudiestöd till 10 000 sådana är helt oacceptabel. Redan uiredningensförslag ligger lågt, och del antal studiestöd som föreslås utgå kommer attge ytterst marginella effekter. Även när del gällerdagstudiestödet har det gjorts kraftiga prutningar. Förbåda formerna av bidrag gäller all om man i någon män skall lyckas förverkligaen bit av målsättningen enligt uiredningens intentioner, måste minimikravetvara att bevifia lägst del antal bidrag som krävs i uiredningens belänkande. Dessutommåste bidragen göras värdebeständiga för all skapa en viss ekonomisk garantiför de studerande. Den bärande principen när det gäller storleken påinternatbidraget och resebidragel bör vara att ge full kostnadstäckning. Attkvolera de lim- och dagsludiestöd som skall sökas kollektivt och de som skallsökas enskilt är olyckligt eftersom en sådan kvotering lätt kan leda lill allvissa grupper kommer alt bli diskriminerade, t. ex. hemarbelande kvinnor,handikappade och personer som är bosatta i glesbygd. Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. Vadbeträffar studiemedlens storlek inom studiemedelssystemet har maximibeloppetutgjort samma andel av basbeloppet alltsedan den studiesociala reformengenomfördes , nämligen av basbeloppet. De studerande har, trotsindexregleringen, fåll vidkännas slandardför-sämringar framför allt undersenare år. Matpriserna och boendekostnaderna har ökal i betydligt snabbaretakt än studiemedlen. Detta är olillfredsställande, och i molionen har vpkkrävt en höjning av studiemedlen lill 150 96 av basbeloppet per studieår. Ensådan höjning skulle bättre tillförsäkra de studerande en rimlig levnadsnivå. Vadgäller studiebidragets storlek inom sludiemedelsramen så utgjorde ursprungligenbidragsdelen 25 96 av totalbeloppet.