prot · FY0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har dragit konsekvenserna av dennaformulering och föfil upp den i en reservation. All här såstarkt betonade att del endast är redaktionella ändringar lar jag närmast somen ursäkt för att han inte har föfil konsekventa reservation. () kortgenmäle; I utskottets betänkande kan man läsa följande, och jag förutsätter allherr i har läst betänkandet: "Ungdomar bör alltså erbjudasarbete (eventuellt såsom praktik) eller utbildning eller slöd av annat slag somde kan ha behov av. En sådan ordning visar för de unga att samhället har ettaktivt intresse att lösa den enskildes problem på arbetsmarknaden och utgördärmed en viktig Iryggheisgaranti." Såstår det i majoritetens belänkande. Mol betänkandet reserverar sig folkpartietlill förmän fören garanliregel som man inte närmare preciserar. Omman skall tala om en strid om påvens skägg, herr lalman, tycker jag nog attdetta iirell utomordentligt exempel på del. All hitta någonting konkret somskiljer reservationen frän utskotlsmajorilelens belänkande är faktiskt mycketsvårt. Ungdomsarbelslöshelen har varit ell huvudtema här . Enigheten ärockså betydande all något måsle göras - och det snart - åt den oroandesituationen många ungdomar befinner sig i. Men vad som har saknats iinläggen aren analys av ungdomsarbetslöshetens orsaker. Trols allt bör juförslag till åtgärder ha sin grund i en analys av vad som gått snett. Del ärinle normalt all vi har en arbetslöshet i på 5, 6, 7 96och att denna arbetslöshet förblir hög även under högkonjunkturen. Varförhar ungdomen fått del så svårt på arbetsmarknaden? Är det ungdomen det är någotfel på? Eller är förklaringen snarare att söka i omgivningen - i skolan och påarbetsmarknaden? Enförklaring till den ökade arbetslösheten i är ungdomensväxande obenägenhet att vidareutbilda sig. Självfallet stämmer den aktuellalusten hos skolungdomar all tidigt gä ut i arbetslivet föga överens med 1950-och 1960-lalens ulbildningsteorier. Men kan ungdomen klandras för delta? Ärinte reaktionen hos ungdomen i själva verket ganska sund? De unga rättar sigefter vad de erfar om utvecklingen på arbetsmarknaden. Varför bli en skuldsaltakademiker, när en akademisk examen inle längre är en garanti för ett bra jobboch när vi har fått sådana begrepp som akademikerproletariatet? Och vad finnsatt säga om skolledan? Är den förvånansvärd i en skola som ännu inte funnitsina former och som inte haren vettig avvägning mellan teori och praktik, därde yrkesinriktade kurserna inte är tillräckligt yrkesinriktade för alt vara engod grund alt slå pä vid inträdel i förvärvslivet? Den1970-lalels arbetsmarknad ungdomen möter kännetecknas av bristen pä arbeie.Del är en arbetsmarknad som är på väg att stelna. Rörligheten minskar och devid arbetsförmedlingen nyanmälda lediga platserna visar en tendens all sjunka.De senaste årens arbetslöshet har av statsmakterna mötts inle med ensysselsätlningsskapande politik ulan med lagstiftning. Del går inle att lagstifta fram arbetstillfällen som regeringen tyckstro. Jobb måste stimuleras fram genom en förnuftig ekonomisk politik. k. trygghetslagarna binder ihop arbetsgivare och anställd. De är bra för demsom redan har etl tillfredsställande arbete, men de tenderar att minskarörligheten och öka svårigheterna för de grupper som söker fotfäste påarbetsmarknaden. Troligen medför trygghetslagarna speciella svårigheter justför ungdomen: arbetsgivarna tvekar mer än en gång innan de "gifter ihopsig" med en oprövad ungdom. Justför ungdomen är tillgången pä lediga platser och rörligheten på arbetsmarknadenav avgörande betydelse. En ung människa är oftast inle säker på sitt yrkesval,hon behöver pröva sig fram, upptäcka arbetsmarknadens verklighet och såsmåningom finna en väg som passar. För de unga är inle tryggheten ianställningen det väsentligaste; viktigare är att verkligen bli anställd av enarbetsgivare, få pröva olika jobb och under liden vinnaerfarenhet och yrkesskicklighet. Jagskulle vifia uttrycka saken sä alt det är ungdomarna som drabbas av del som ärsnett i socialdemokratisk sysselsättningspolitik. De märker alt del inte gåralt lagstifta fram jobb. De möter det anställningsstopp som allt fler förelagoch organisationer infört för all kunna klara sina åtaganden gentemot de redananställda. De märker försiktigheten hos företagare och personalavdelningar somhela liden har Åmanlagarna i minnet. Den höga och oroande arbetslösheten blandungdomar understryker med breda streck satsen: Del flnns ingen möjlighet allpassa ihop lediga jobb med arbetslösa om inle jobben räcker till. Idetta sammanhang är del värt all uppmärksamma vissa företeelser som tidigarespelade stor roll vid ungdomarnas inträde i förvärvslivet. Jag tänker på detidigare yrkesskolorna, på landstingens verkstadsskolor och pä skolorna inomförelagen. Hela denna yrkesutbildning har avsetts kunna ersättas med den nyagymnasieskolan, men vi vel all så inle blivit fallet. Gymnasieskolanlyckas inle ge en praktisk yrkesförberedelse i nivå med den som de"gamja" yrkesskolorna gav. En "brygga" in i arbetslivet ärockså den s. k. inbyggda utbildningen, dvs. yrkesskolorna inom förelagen samllärlingsutbildningen. Under senare är har det statliga stödet till dessaverksamheter minskal, tvärt emot vad som borde vara i ungdomens intresse. Orsakentill den höga arbetslösheten bland ungdom är att söka både i den nya skolansfunktionssätt och i utvecklingen pä arbetsmarknaden. Botemedlen måsle omfattabåda dessa områden. Inte minst viktig är en ökad kontakt och samverkan mellanskolan och arbetslivet. Yrkesutbildningen måste förbättras, praktikplatser inrättasoch den inbyggda utbildningen utökas. Ifråga om praklikplatserna vill jag betona att inrättandet av sådana inte barabör gälla den offentliga sektorn - där är jag och överens - ulani minst lika hög grad del enskilda näringslivet. På många häll i landetdiskuteras nu möjligheterna all ge ungdomen yrkesutbildning inom förelagen.Delta är, som det sagts mig, ett starkt önskemål både frän länsarbetsnämnderoch skola. Tydligen har man på det hållet en mera realistisk uppfattning om vadsom krävs för att hjälpa ungdomen än regeringen. I en motion av ochmig föreslås att kontakt skall las med alla ungdomar ell år efter del de harslutat skolan för att se om de behöver hjälp lill utbildning eller arbeie. Vitror att en sådan uppsökande verksamhet är en realistisk målsättning.Folkpartiets garanti låler myckel tilltalande, men lät mig bara få göra eltpåpekande; Om ungdomen skall garanteras arbete, vad säger25-äringen, 26-åringen, 27-åringen eller 50- och 60-åringen? Tillslut, herr lalman, är det inte så att arbetslösheten bland ungdom är mindreallvariig än övrig arbetslöshet därför att ungdomen "har hela livetframför sig". Svårigheter och en dålig start i ungdomsåren kan ge men förhela livet. Idelta anförande instämde (). Hen i (fp); Det har varit en läng och intressant debatt om ungdomsarbetslösheten,och jag har inte för avsikt att nu fortsätta den. Jag tycker alt det har sagtsmänga vettiga och förnuftiga saker från alla häll. Vad jag kan konstatera äratt del råder en betydande enighet om att del just pä det här området ärnödvändigt all vidta särskilda åtgärder för att komma till rätta med de problemsom onekligen finns. Jagskulle i stället vifia tala litet om arbetslösheten inom skogslänen. Låt migförsl säga -det har nämnts tidigare i debaiten -alt utvecklingen påarbetsmarknaden i har haft en del gynnsamma drag. Medan andraländer fält vidkännas en betydande ökning av antalet arbetslösa som en föfidav deras industris svårigheter, har vi i vårt land fåll en förbättradarbetsmarknadssituation. Del kan vara ett resultat av en förbättrad inhemskkonjunktur, men del kan också las som en föfid av de stimulansåtgärderriksdagen beslöt för all höja den inhemska konsumtionen. Denbedömning vi dä gjorde bl. a. från folkpartiels sida om nödvändigheten avsädana ätgärder visade sig riklig. Vi har kunnat noiera en påtaglig förbättringav arbetsmarknadsläget. Ävenom konjunkturen nu företer mänga positiva drag, kan man inle bortse frän deriskmoment som trots allt föreligger på arbetsmarknaden. En förändring avkonjunkturen i negativ riktning kan snabbt ge utslag i en försämring avarbetsmarknadsläget. Vihar dessutom trots den goda konjunkturen en högre latent, dvs. dold,arbetslöshet än . i fiol var 83 000 personerlatent arbetslösa. hade antalet stigit till 99 000. Med latentarbetslösa avses ju dem som skulle sökt arbeie, om de ansett sig kunna fä ettlämpligt arbete på sin ort. Vad den latenta arbetslösheten visar är därför ensnedfördelning av tillgängen på arbetstillfällen. Infören eventuell försämring av arbetsmarknaden, som säkert kan komma under detbudgetär som behandlas i betänkandet, är del angeläget att ha en hög beredskap.Jag tror det kan vara anledning att ta lärdom av vad som inträffade underkonjunklurförsämringen 1971-1972. Att denna fick till föfid en stark ökning avantalet arbetslösa kan ses som ett resultat av att effektiva motåtgärder intesattes in tillräckligt snabbt för alt stimulera konjunkturen. Enförsvagad efterfrågan på våra exportvaror påverkar också arbetsmarknadendirekt inom berörda industrier, och en minskad export får föfidverkningar genomen försvagad hemmamarknad. Jagvill bara, herr talman, påminna om den försämring på trävarumarknaden sominträdde under fiolåret efterden starka uppgången . Ännu pekar ingetpä en snar förbättring. En slor del av vår trävaruexport är fortfarande osåld. Skogsnäringenhar särskild betydelse för skogslänen. Etl fortsatt svagt läge på dennaåterverkar på sysselsättningen, och uppenbara risker kan föreligga förarbetsmarknaden under slutet av della år och kommande 5 protokoll 1975. Viskall då inte heller bortse från de sekundära effekter della kan få, Imotion nr 1695 frän folkpartihäll med utskottets ordförande som första namn harmotionärerna tagit upp frågan om åtgärder mot arbetslösheten i skogslänen. Delkonstateras först i molionen alt regionalpolitik lönar sig. Del visar sig allinget av skogslänen minskat sin folkmängd. Därmed har en trendbrutits som gjort sig gällande . Enligtuppgift har dessutom sysselsättningseffekten blivit större än vad som hittillsuppgivits av de regionalpolitiska insatserna. Även efterfrågan på slöd ser ulalt bli allt större. Del gör alt jag vill understryka vad saderedan när log det femårsprogram som gäller, all brist på pengarfär inte vara del som hindrar all nya arbetstillfällen kommer till stånd.Skulle de ekonomiska ramarna visa sig för snäll tilltagna måste de alltsåvidgas. Jag förutsätter all om detta visar sig bli fallet, regeringen kommerlill med en sådan begäran. Attavfolkningen hejdats inom skogslänen visar all del är möjligt råda bot på deproblem, som dessa län och dä främst inlandet länge brottats med. 1folkpartiets motion redovisas vissa förslag lill åtgärder som vi ansernödvändiga för all skapa och vidmakthålla en positiv utveckling i skogslänen.En del av dessa kommer all behandlas av utskottet i annat sammanhang. Ellyrkande vill jag dock ta upp särskilt, nämligen all hos regeringenskall begära omedelbara åtgärder för alt minska arbetslösheten i skogslänen. Förhållandetär del all arbetslösheten i dessa län ligger nära nog 1 96 över nivåni södra och . steg antaletarbetslösa bland de arbetslöshetsförsäkrade med nästan 3 000 personer till 18 000.Det är 2,4 96 av arbetskraften. Andelen arbetslösa steg mellan november ochdecember i skogslänen medan den sjönk i övriga län under motsvarande lid. Delkan inle vara rimligt att detta skall bestå år . Fårvi en konjunkturförsämring torde det bli aktuellt att sätta in motåtgärderöver hela landet för all hålla sysselsättningen uppe, men för skogslänens delär del nödvändigt att med olika typer avarbetsmarknadsåtgärder hjälpa upp sysselsättningen. Beredskapsarbeteni form av vägbyggnader är en betydelsefull del av sysselsättningsåtgärderna.Del är dokumenterat all behov av bättre vägar inom skogslänen är lika stort somtidigare. Det framgår av de framställningar som i olika sammanhang görs frånskilda landsdelar om angelägna vägförbättringar. Iarbetsmarknadspropositionen säger emellertid departementschefen allvägunderhåll i form av beredskapsarbeten endasl skall förekomma undantagsvis.Förbättringar av vägarna skall ske i regi. Men lål mig säga alt delär viktigt all en försämring av vägarna inte sker genom bristande underhåll.Därför bör delta arbeie inle få minska under lider Utskottethar vid behandlingen av denna fråga och andra moiioner framhållit att ettsärskilt anslag till vägbyggnadsarbeten på 200 mifi. föreslås underkommunikationsdepartementets huvudtitel. Därutöver föresläs för egentligaberedskapsarbeten på vägar 200 mifi. Sedansäger utskottet: "Om det då befinns nödvändigt att öka insatserna avberedskapsarbeten, kan del vara ändamålsenligt att en ökad andel sådana arbetenutförs på vägar. Förutom samhällsekonomiska skäl talar även andra skälhärför." Utskollet anför vidare att del finns en god projektreserv. Delfinns möjligheter all snabbi sälla i gång arbetena, och det ger också sekundäraeffekter. Jagvill därför understryka detta, och det kan vara av värde all notera utskottetspositiva skrivning. Lätmig också ta upp ell par projekt frän mitt eget län som är av slor betydelseför alt förbättra kommunikationerna i länet och för alt ge arbetstillfällen.Jag tänker pä den av begärda elektrifieringen av bansträckanBorlänge-Mora och frågan om en upprustning av . Videlt möte inför partivänner i har kommunikationsministernNorling bekräftat alt elektrifieringen fullföfis i årets budgetproposition. Dethälsar vi med tillfredsställelse. Vidare har kommunikationsministern utlovat enprioritering av upprustning. Det har länge varit ell starktönskemål från den landsdelen all förbättra den vägen. I en flerpartimotion frånDalabänken lill årets riksdag i den frågan yrkas pä en snar förbättring. Vägenär Irafikmässigt otillfredsställande, och den är utsatt för en mycket starkförslitning, inle minst genom de lunga skogstransporlerna. harkommunikationsministern lovat elt specialanslag på 4 mifi. perär under treår, tillsammans 12 milj. kr., för upprustning av . En sådansatsning kommer mol bakgrund av att är etl skogslän att - föratt återge vad kommunikationsministern själv har sagt - ge en välbehövligsysselsällningsslimulans. Lål mig också notera att den motion från Dalabänkensom jag tidigare omnämnde har vunnit ell visst gehör redan innan den behandlatshär i kammaren. Del är av intresse att noiera all kommunikationsministern sägerall vägarbeten av det här slaget ger en sysselsällningsslimulans. Jagvill slutligen säga något om reservationen 5 vid utskottets belänkande. I dentas upp frågan om värdesäkring av flytlningsbidragen. Det är viktigt att dessabidrag inle urholkas genom en fortgående penningvärdeförsämring utan fårbehälla den uppnådda nivån. Vi har frän under en föfid av årföreslagit alt dessa bidrag skall värdesäkras genom en anknytning lillbasbeloppet i den allmänna försäkringen. Deförändringar i relationen mellan starthjälp och utrustningsbidrag som förordasav utskottet och som föreslås i proposiiionen torde emellertid inle getillräcklig kompensation för inflationen och än mindre for denkostnadsstegring som förutses för 1975-1976. reslår därför altregeringen bemyndigas alt förslagsvis en gäng per är företa erforderligabidragsjusteringar med sådan basbeloppsanknytning som vi ullalat oss för imolionen. Jagber, herr talman, all få yrka bifall till reservationen 5. Lät mig ocksåinstämma i de synpunkter som ulskoilels ordförande tidigare i denna debattanfört om särskilda åtgärder för all komma lill rätta med ungdomsarbetslöshetenoch den garanti för utbildning eller arbeie som vi föreslär i reservationen 4.Jag ber att fä yrka bifall också till denna reservation och i övrigl tillutskottets hemställan. Hen i (vpk); I inrikesutskoltets betänkande nr 3 behandlas under punklen 42 fråganom huvudmannaskapet för och verksamheten vid skyddade verksläder. Åren 1973 och1974 samt innevarande är har vårt parti tagit upp frågan om ätgärder för förbättradevillkor för de arbetshandikappade. I de tidigare molionerna liksom i åretsmotion, nr 1709, har vi uttalat och preciserat nödvändigheten av en nyprincipiell inriktning av arbetsmarknadspolitiken. Del handlar om alt beredade arbetshandikappade en meningsfull sysselsättning med löne- ochanställningsvillkor motsvarande vad som gäller för den öppna marknaden och alttillförsäkra de anställda inflytande över såväl produktionsinriktning somansiällnings-och arbetsvillkor. Vihar också ullalat oss för bildandet av ell statligt huvudföretag med lokalaproduktionsföretag i skilda delar av landet och alt staten skall stå somhuvudman för den skyddade sektorn. Utslagningen av arbetskraften från den s.k. öppna marknaden kommer med all sannolikhet att fortgå, även om manfortsätter alt anpassa sociallagstiftningen till utvecklingen påarbetsmarknaden. Delär tydligt all det blir allt svårare för de människor som har hamnat i s. k.skyddat arbete all komma ut på den öppna marknaden. En liten tillbakablick handen att andelen av de inskrivna vid landels ar-betsvård som fåll arbetei den öppna marknaden sjunker år frän är. fick 57 96 av dem sominskrevs arbete i den öppna marknaden . var motsvarandeprocenttal endasl 11,5 96. Del är sannolikt alt della procenttal ytterligarehar sjunkit . Dessa siffror talar sitt tydliga språk.Statsmakterna har försöki möta denna utveckling genom olika slag avarbelsmarknadspolitiska åtgärder. Statsmakternas strävanden att underlätta denkapitalistiska utslagnings processen och anpassa samhället lill dennautveckling, dvs. koncentration, nationaliseringar och strukturomvandling påkapitalets villkor, har bl. a. kommit lill uitryck i all den skyddadeverksamheten undergått en kraftig utbyggnad. Utredningenom skyddat arbete säger alt syftet med verksamheten skulle vara all medverkatill en yrkesinriktad rehabilitering i avsikt alt bereda möjligheter lillåleranställning i del ordinarie arbetslivet. Del har visat sig vara orealistiskt,och därmed bedrivs den skyddade verksam- heten under mer ellermindre falska föreställningar - under förespeglingar om att dessa människorsnart skulle ålerinslällas i den vanliga produktionsprocessen. Deskyddade verkstäderna leder alltså inle till det ordinarie arbetslivet, ochdetta faktum understryks också av de siffror jag tidigare nämnde. Vilkenslutsats måste man dä dra av detta? Jo, att de skyddade verkstäderna måsteomvandlas till ordinarie arbetsplatser. Den skyddade sysselsättningen bör blidet ordinarie arbetslivet för de arbetshandikappade. De skyddade verkstädernabör föfiaklligen bli ordinarie produklionsverk-släder i en statlig verksamhetmed högt ansvar för sina anställda från såväl produktions- som mifiö- ochdemokralisynpunkl. Del handlar om att skapa nya arbetstillfällen och enmeningsfull sysselsättning för dem som blir utslagna och att förvandla denarbetsmarknad som kallas skyddad till en integrerad del av statens företagsverksamhet. Del har gått vi väckte vår första motion i den härfrågan, och vi kan konstatera all det fakiiski har tillsatts en utredning.Organisalionskommilléen kommer all i vår lägga fram förslag om det framlidahuvudmannaskapet och olika former för skyddad sysselsättning. Jag har härbegränsat mig till att mycket kortfattat klargöra värt partis principiella synpå denna fråga och vill bara understryka vikten av alt del sä snart som möjliglläggs fram principiella förslag samt all kan falla beslut sominnebär förbättrade villkor och trygghet för de arbetshandikappade. I inrikesutskoltets betänkande nr 3 behandlas molionen 1719 av fruMarklund m. fl. angående rält lill statsbidrag för inköp av bil och lilldriftkostnader saml lill körkortsutbildning för alla rörelse-handikappadeoavsett sysselsättning eller inkomst. Derörelsehindrades problem, i delta fall deras iransportproblem, haraktualiserats i olika sammanhang. Vi har bl. a. påtalat de slora brister istalsbidragsgivningen som råder när det gäller de icke förvärvsarbetande ochderas möjligheter att få hjälp för alt bryta sin isolering. Vi har hävdat ochhävdar allfiämt alt bilen måsle erkännas som elt tekniskt hjälpmedel blandandra som ställs till de handikappades förfogande. Samhälletsstöd måste inriktas frän allmänna sociala utgångspunkter, vilket även harförordats i motionen 1269, som åberopas i molionen 1719. Vi utgår ifrån all manvid den kommande översyn av delta problem som utskottet har begärt skall lahänsyn härtill, och vi noterar med tillfredsställelse utskottetsställningstagande som ett steg framåt i syfte all förbättra derörelsehandikappades iransportproblem. Hen i (s); I likhet med tidigare talare vill jag understryka den betydelse somarbetsmarknadspolitiken har i vårt samhälle. Den har kommii lill ullryck idagens debatt, i den finansdebatl som ägde rum här i förra veckanoch i de propositioner som behandlar arbetsmarknadsfrågor. Jag avslår därförvid del här tillfället från all anföra några synpunkter i frågan ochbegränsar mig till all instämma i del inlägg som gjort tidigarei dag. Jagskall kommentera några av de reservationer som är fogade till utskottetsbetänkande. Ireservationen 5 från folkpariiel har yrkats pä värdesäkring av flytlningsbidragen.Samma förslag har behandlats av och däavslagils. Som framgår av utskottets belänkande läcker resebidragen ochflyltningsersättningen de faktiska kostnaderna och föfier därmed automatisktkostnadsutvecklingen. Vi i utskottsmajoriteten vidhåller vår tidigare intagnaprincipiella ståndpunkt att bidrag av del slag del här gäller bör fastställasav slalmaklerna frän fall till fall efter samordning och avvägning mot andrareformbehov. Vi vill också fästa reservanternas uppmärksamhet pä all förslagframlagts om att slarthjälpen uppräknas med . för famifieförsöriare ochmed . Centerpartiethar i reservationen 6 yrkat alt anslagsposterna för allmänna och särskildaberedskapsarbeten skall sammanföras i en anslagspost. Delta motiveras bl. a.med att del i praktiken visat sig svårt all strikt upprätthålla gränsernamellan de båda anslagsposterna. Vii ulskoitsmajorilelen är medvetna om att det inte alltid är möjligl att striktupprätthålla dessa gränser mellan allmänna och särskilda beredskapsarbeten ochatt en sammanläggning skulle kunna framstå som fördelaktig. Men man måste tahänsyn lill all beredskapsarbetena har olika uppgifter iarbetsmarknadspolitiken. Allmänna beredsskapsarbeien är avsedda all temporärtbereda sysselsättning åt arbetslösa i allmänhet och kan varieras i omfattningefter konjunkturerna, medan särskilda beredskapsarbeten i princip är avseddaför personer som av olika anledningar har begränsade möjligheter alt erhållasysselsättning på den öppna arbetsmarknaden. I övrigl hänvisar jag lillutskottets belänkande. Ireservationen 7 framför moderata samlingspartiet motivering och yrkande enligtdel i motionen 932 framförda förslaget om en inventering av tänkbaraberedskapsarbeten och lämplig arbetsmarknadsutbildning för fiänsteman ochakademiker. Frånutskotlsmajorilelens sida vill vi fästa reservanternas uppmärksamhet på all deåtgärder som reservanterna aktualiserar redan ingår i arbetsmarknadsverketsuppgifter. AMS har också beaktat behovet av åtgärder. Tillsammans medskolöverstyrelsen har man en arbetsgrupp med uppgift alt avge förslag pälämpliga kurser - utöver dem som redan finns - vilka kan genomföras med kortvarsel. Dessutomär de grupper som reservanterna nämner, liksom övriga grupper, föremål föralla de åtgärder som innefattas i de arbelsmarknadspolitiska medlen. organisation och verksamhet pä centralt, regionalt ochlokalt plan föfis situationen för dessa grupper fortlöpande. Åtgärder somtillgodoser reservanternas förslag är således redan vidtagna. Reservationen8 från moderata samlingspartiet föreslär ändring av bidraget för halvskyddadsysselsättning så att della skall inkludera även sociala kostnader. Frånutskotlsmajorilelens sida vill vi erinra om att bidraget lill halvskyddadsysselsättning är 1972 utgick med ell fast belopp om . per anställd.Det ersattes då med del 40-procentiga bidraget.