prot · FZ0930 · 1975-12-31 00:00:00 — När den beredskapsplanen kan komma att verka och hur länge den skall verka kan självfallet ingen människa säga, men del är högst nödvändigt att ha en sådan beredskapsplan. Jag tycker det hade varit tacknämligt, när ni nu håller på alt satsa på kärnkraften, om även ni hade haft en beredskapsplan, nämligen för alt klara den sviktande uranförsörjningen och den otillräckliga anrikningsförsörjningen. Slutligen,herr talman, vill jag säga att vi inte har tänkt gå tillbaka till någragammalmodiga arbetsmetoder. Det är den primitiva argumentation som många av erför mol oss men som jag vill hålla räkning för att han intedrev, atl vi skulle vara någon sorts Sörgården-fantaster, som tänker börjaspinna och karda och lysa oss med stearinljus - eller snarare talgljus!- och alll vad det är. Vi tänker utveckla den moderna industrin i precis den takt som kan noteras, men vi tänker göra del med andra metoder än ni. Vi tänker nämligen avstå från detta våldsamma kärnkraftssalsande, vi tänker sälta in alternativa energikällor så snart detta blir möjligt och vi tänker framför alll begagna alla tänkbara sparmöjligheter för atl bättre la till vara den energi som slår lill vårl förfogande. Del finns anledning alt understryka den saken och på en gång säga ifrån mol demagogiska angrepp på oss av ren Greuel-karaktär, med beskyllning för 1700-talsmetoder och annat orimligt. Den ambition och det ansvar som återfinns hos oss kan vara och är lika bra och lika hederliga som den ambition och del ansvar som ligger hos er! Jag skall inte förlänga debatten så mycket; beträffande ändligatillgångar tror jag inte all det behöver råda några delade meningar. Jag villbara framhålla att om vi tar i anspråk lorde urantillgångarna räckaför åtminstone framåt med den utbyggnad av kärnkraftskapacilelen ivårt land som vi har beslutat om. Närherr säger att våra tillgångar på uran är otillräckliga kan del varaskäl att upprepa, att vi har några avtal som sträcker sig så långt som framlill 1985. Jag förmenar att vi måsle hävda dessa avtals helgd. Men parallellt med det ärdet också vår skyldighet att undersöka andra förutsättningar. Jaghar försökt alt presentera fakta i förhållande till en del av de påståendensom har gjort. Fakta är ibland obehagliga ting, men de står där.Det är klart att man kan vifta bort resonemanget om de 1 000 reaktoråren ochman kan också hänvisa till hur mänga år som helst - del ger ändå etl besked omförutsättningarna för att ha en drift i dessa kärnkraftverk som löperfriktionsfritt utan alt vara till skada för omgivningen. Det säger också en delom den utomordentligt noggranna skyddsverksamhet som skall till - del är vihelt medvetna om - men detta visar atl det fungerar. Vifår väl slå här med delade meningar. Jag hyser tilltro lill alt det program förenergipolitiken som har beslutat om skall kunna fullföljas, även omjag vet att vi kommer atl möta problem, sådana som Westinghouseaffären ochfrågan hur vi skall göra med . Men jag upprepar: Vi skall inte ta någrabeslut förrän vi är helt säkra på det vi kommer alt föreslå, och vi skall integöra miljöingripanden som kan betraktas som besvärande för människorna iRanstads omgivning. HerrSJÖNELL (c): Jag skall inte heller förlänga debatten så mycket, ulan vill bara göraelt par korta anmärkningar. Närdet gäller säger industriministern - för alt vederlägga min kritik avden otillräckliga uranförsörjningen - atl om man tar urantillgångarna iRanstad i anspråk så räcker de . Ja, herr industriminister, skallman utnyttja så myckel av Ranstadsregionens uranmalm att del skall räcka200-250 år och inte ha bridreaktorer, ulan bara tillgodogöra sig per ton malm som bryts, då ber jag bevara svenska folkel och framför alll de människor sombor omkring för så fruktansvärda perspektiv. Men det är väl ändå intemeningen ulan log del som ett mera teoretiskt exempel; hanförsäkrar ju också alt man noga skall pröva frågan innan man går till någotbeslut. Jag noterar det. I frågan om urantillförseln är otillräcklig ellerinte vill jag bara citera en mening ur interpellationssvaret, därindustriministern sade: "Det beräknade behovet överstiger alltsåkontrakterade leveranser med ca 7 000 lon t. o. m. ." När man nuhar fåll den största leverantörens uppsägning - vederbörande säger sig i bästafall kunna klara av kontrakterade leveranser - fattar Jag inte hur manöver huvud taget som ansvarig industriminister kan påstå all lägel ärgodtagbart. Jag tycker att det är alarmerande. Min tanke gick närmast lill anrikningstjänsterna, som är helt klara förde tretton reaktorerna. Vi har försäkrat oss om uran som räcker fram lill 1980.Men jag har ju i mitt interpellationssvar sagt all vi förhandlar omuranleveranser in på 1980-lalet och att jag med Nr 30 storförhoppning ser på de möjligheterna. Överläggningen var härmed slutad. Om Gotlandsenergiförsörjnings -problem § 19 Om Gotlandsenergiförsörjningsproblem Herr industriministern erhöll ordet föratt besvara i Stenkyrka (c) anmäldainterpellation, 1975/76:25, och anförde: i Stenkyrka har frågat mig om Jag vill medverka lillall skyndsamma åtgärder vidtas avsedda all uppnå dels varaktiga tekniska,organisatoriska och ekonomiska lösningar på Gollands energiförsörjningsproblem,dels elpriser motsvarande dem som gäller inom merparten av de mellansvenskaområdena samt - om svarei på denna fråga är ja - redogöra för vilka åtgärdersom vidtagits och som regeringen ämnar vidta för att lösa Gotlandsenergiförsörjningsproblem. Fråganhur elförsörjningen på skall lösas bereds f n. inomregeringskansliet. Förhandlingar och överläggningar har tagits upp med berördakraftföretag och med i syfte att pröva lämpliga vägar lill enutjämning av de priser som förelag och enskilda konsumenier får betala förelenergin på och de priser som betalas på fastlandet. En särskildframställan om leverans- och prisgarantier har ingivits av etl på , vilken prövas i sammanhanget. De här angivna frågorna ärkomplicerade eftersom de kräver överväganden av såväl teknisk somorganisatorisk och ekonomisk art. I nuvarande utrednings- och förhandlingsläge finnerjag det inte möjligt uttala mig om resultatet och således inte heller om vilkalösningar som slutligen kan erbjuda sig. Hen i Stenkyrka(c): Jag tackar statsrådet för svaret, som jag uppfattar som i sinagrunddrag positivt. Statsrådetsäger att frågan hur Gollands elförsörjning "skall lösas bereds fn. inom " och alt frågan befinner sig i etl utrednings-och förhandlingsläge. För min del vill Jag givetvis inte medverka till attstöra pågående förhandlingar eller föregripa möjliga resultat. Jagär medveten om att de frågor vi här behandlar är av komplicerad natur. Vi vetemellertid all även om etl beslut om en mera långsiktig lösning avelförsörjningen för del fattas inom den närmaste liden - vilket vihoppas - så dröjer del åtskillig tid innan effekterna av delta kan kommaGolland lill del. Det förefaller mig inte rimligt att under längre lidskall behöva vänta på en Kostnadsutjämning. Det är Just nu som Gotlandi stället för extra pålagor av olika slag skulle behöva en extra stimulans förutvecklingen. Därförskulle jag vilja ställa en följdfråga lill statsrådet: åtgärder bedömerstatsrådet möjliga att vidta för alt på kortare sikt åstadkomma enprisutjämning? HenSCHÖTT (m): Som medmotionär lill i Stenkyrka i frågan omGotlands energiförsörjning ber jag att få göra ell kort inlägg i dennainterpellationsdebatt. Enregions utvecklingsmöjligheter är beroende av fiera faktorer, av vilkakommunikationerna och energiförsörjningen tillhör de viktigaste. Alla är vimedvetna om atl i båda dessa avseenden är missgynnat beroende på sittgeografiska läge. Dess bättre har lack vare riksdagsbeslut enavsevärd, om också icke tillräcklig, förbättring ägt rum i fråga om Gollandskommunikationer. Energifråganär däremot fortfarande ytterst bekymmersam. Belysande härför är de i vår motionoch i interpellationen lämnade uppgifterna att fiertalet gotländskaelkonsumenier torde få betala 40-70 96 högre elpriser än elkonsumenterna inomövriga mellansvenska områden och att merkostnaden för Golland innevarande år kanberäknas lill ca 20 milj. kr. Vårfyrpartimotion fick dess bättre en helt positiv behandling av näringsutskotteloch , vilket noterades med tacksamhet. Statsrådetsinterpellationssvar här vill jag gärna söka tolka så positivt som möjligt.Jag utgår då ifrån att pågående utredning och förhandlingar kommer all drivasmed all kraft, så all de i många avseenden hårt drabbade gotlänningarna snarastmöjligt får den hjälp i sin energiförsörjning som vi motionärer syftat till. Ivår motion uttalade vi avslutningsvis bl. a. att det inte längre gick attskjuta ell avgörande utan att skyndsamma åtgärder måsle sättas inför atl lösa de gotländska energiförsörjningsfrågorna. En utjämning avelpriserna mellan och övriga delar av landet borde komma tillstånd. Jag slutar med all vädja till industriministern alt med all kraft verkaför att frågan om Gollands energiförsörjning lyckligt förs i hamn. HenHENMARK (fp): Även jag har tidigare engagerat mig i frågan om Gotlandsenergiförsörjning, och Jag såg därför med spänning fram emot del svar somskulle ges på den av i Stenkyrka framställda interpellationen. Jagförstår att frågan i del förhandlingsläge där den just befinner sig börbehandlas med varsamhet och vill därför heller inte kräva några bragelöften . Men jag tror att det är mycket värdefullt atl indust- riministern söker ge någotsvar på den fråga som ställde om vad man kan göra för att fånågon hjälp mot den starka prisdiskrepans som finns f n. Jag tror all det voreytterst värdefullt för . Iövrigt vill jag helt instämma i det som föregående talare har sagt i dennafråga. Jag tror inte all det är obekant för någon av de ärade talare som nuhar hållit anföranden all Cementa planerat en utomor-denligl omfattandeinvestering på Golland och all denna utbyggnad har etl direkt samband med delstillstånd all ta i anspråk vissa kalkstensområden rörande vilkas miljö- ochbevarandevärde del råder delade meningar, om Jag nu skall uttrycka mig ytterstförsiktigt, dels vissa under hand begärda garantier om elleveranser och prisethärför. Diskussionerna kring kalkstensområdena är ännu inte klara.Remissförfarandet är väl nu i del närmaste klart, och synpunkterna blir föremålför prövning. Menvi har också frågan om elkraftpriset i allmänhet på . Det är underdiskussion. Vi kan säga atl det pågår förhandlingar med kraftbolaget omförutsättningarna; kommunen är involverad i sådana förhandlingar. Men tilsyvende og sidst är vi utomordentligt beroende av vad som kan komma atl händamed de investeringar som jag här åberopat - om de blir genomförda och ivilken omfattning de kommer all ta i anspråk mer kraft. Jag hoppas emellertid,för att nu svara i Stenkyrka, alt vi in på nyåret - Jag vågarinte ange någon exakt tidpunkt - skall ha ett bättre underlagför alt göra bedömningarna och om möjligt söka.slutföra diskussionerna. Torsdagenden 27 novernber 1975 Omåtgärder för att säkerställa driften vid , Hämmats och Limmaredsglasbruk HenGUSTAFSSON i Stenkyrka (c): Jag lackarför denna senare del av svaret. Närdet gäller Cemenias utbyggnad, sä är ju en avremissinstanserna. Jag kan meddela atl vi behandlade frågan vid det senastefullmäktigesammanträdet och då enhälligt beslöt alt tillstyrka att dennalokalisering kommer lill stånd och att företaget får ta i anspråk den råvarasom det behöver. Vihoppas att lokaliseringen kommer till stånd. Just norra delen av ärberoende av de sysselsättningstillfällen som finns i detta sammanhang. Överläggningenvar härmed slutad. § 20 Om åtgärderför att säkerställa driften vid , och glasbruk Herrindustriministern erhöll ordet för atl besvara (vpk)anmälda interpellation, 1975/76:45, och anförde: Omåtgärder för att säkerställa driften vid , och Limmaredsglasbruk har frågat mig om Jag har för avsikt att vidtaga sådanaåtgärder att driften vid glasbruk kan säkerställas och hur jag ser påförutsättningarna för samhället all med medel ur AP-fonden överta ,och glasbruk och att ge de anställda ett verkligt inflytandepå produktionen. Beträffandeden första delen av frågan vill jag hänvisa lill ett svar som lämnades avarbetsmarknadsministern och som anknyter till sammaämnesområde. Han nämnde därvid att något varsel ännu inte har utfärdats ominskränkning i driften vid glasbruk. Skulle en inskränkning bli aktuellkommer statsmakterna i så fall att utnyttja alla tillgängligaarbetsmarknadspoliliska medel för att trygga sysselsättningen förde berörda.Arbetsmarknadsministern uttalade också att del kunde bli nödvändigt medsärskilda åtgärder för alt skapa nya arbetstillfällen med tanke påarbetsmarknadsläget för kvinnor i . Jag delar dennauppfattning. Jagvill understryka alt del i första hand bör ankomma på del företag som ägerbruket all skaffa fram ny verksamhet lill de anställda i orten om del skullebli aktuellt med en total nedläggning i eller vid någon annan fabrik somföretaget äger. Jag förutsätter därför liksom arbetsmarknadsministern att ABPlåtmanufaktur visar ansvar för sina anställda och förlägger utbyggnad avnågon av förelagets expansiva verksamhetsgrenar till en sådan ort. BeträffandeAP-fondens möjlighet att överta , och glasbruktillkommer del fondens styrelse att bedöma denna fråga. Regeringenföljer med största uppmärksamhet utvecklingen vid glasbruk och kommer vidbehov att använda de arbetsmarknadspolitiska medel som slår till buds för atlså långt möjligt trygga sysselsättningen för de människor som kan komma attdrabbas. Hen (vpk): Jag lackarindustriministern för svaret. Dekortfattade svar som jag fått på de frågor Jag ställt till industriministernmåste betraktas som till intet förpliktande. På min första fråga, huruvidaindustriministern har för avsikt all vidta åtgärder för att säkerställadriften vid det nedläggningshotade glasbruket i , hänvisarindustriministern lill vad arbetsmarknadsministern sade ,och det svaret innebär alt del inte kommer att vidtas några sådana åtgärder somgaranterar fortsatt glasproduktion vid nämnda bruk. Däremot är man tydligenberedd all sätta in - och utnyttja - alla tillgängliga arbetsmarknadspoliliskamedel för alt trygga sysselsättningen för dem som berörs av den nu beslutadenedläggningen. Bådeindustriministern och arbetsmarknadsministern är inne på atl det kan blinödvändigt med särskilda åtgärder för alt skapa nya arbetstillfällen - då iförsta hand med tanke på det svåra arbetsmarknadsläget, speciellt för kvinnor,i . Delta betyder att man på regeringshåll - jag får väl sedet så, när två statsråd har uttalat en sam- slämmig mening - i självaverket accepterar en nedläggning av glasbruket. Industriministern förväntar sigalt det multinationella PLM skall skaffa fram ny verksamhet som ersättning förglasproduktionen, och båda statsråden förutsätter att PLM visar ansvar försina anställda och föriägger en utbyggnad av någon av företagets expansivaverksamhetsgrenar lill orten. Osöktdyker då frågorna upp: Vilket ansvar har PLM visal? Hur gick det s. k.samrådet till med de ansfåUdas represenlamer? Hur ser fackets represenlanter påPLM:s agerande? Har det varit av del slaget atl del ingivit något förtroende?Kan motiven för beslutet om nedläggning godtas? Har PLM lagt alla papper påbordet och givit de anställdas förtroendemän en korrekt bild av det ekonomiskaläget - PLM har som bekant anfört olönsamhet och ordernedgång som skäl för sittbeslut, i första hand då minskad efterfrågan på engångsglas - eller är detandra aspekter som förelaget har grundat sitt beslut på? Man måste också ställafrågan hur PLM:s kontakter med Ale kommun varit. Har de varit acceptabla? Påvilkel sätt fick kommunen meddelande om nedläggningen? Jo, genom ett meddelandei radio att man beslutat lägga ned bruket. Detär många frågor som kan ställas i samband med koncernens beslut om nedläggningav glasbruk, frågor som lönearbetarna inte på långt när har fåtttillfredsställande svar på. Itidningen av kunde man läsa följande rubrik: "PLMljuger - går med vinst." I artikeln redovisade de tre fackklubbarnapå glasbruket all företaget gått med en nettovinst på 30 milj. kr. de senastesex åren. Helt naturligt har den verkliga vinsten varit väsentligt siörre.Fackklubbarnas representanter har också vid en eflergranskning fåll framuppgifter som visar alt nettovinsten för del sämsta året, 1974, som PLMredovisat till I miljon, i själva verket ligger runt 3 miljoner - dettaberoende på internleveranser på ca 2 miljoner till koncernens glasbruk iHolland. Men även om man bortser från denna manipulation har gått med envinst på 1 milj. kr, 1974 och 29 milj, kr, de fem föregående åren. Kan det dåpå allvar hävdas att företaget är olönsamt? Att det är lönt alluppehålla produktionen? Svareipå den frågan är säkerligen beroende av vem man frågar. Frågar man jobbarna påglasbruket eller facket, blir svaret - vilket redan framgått av offentligauttalanden - all produktionen självfallet borde fortsätta. PLM:s ledning harredan gett sill svar, nämligen att det från företagsekonomisk synpunkt inte ärtillräckligt lukrativt atl uppehåll produktionen, dvs. del privataprofitintresset kan inte tillgodoses på ett tillfredsställande sätl. Ställerman frågan till kommunalpolitikerna får man samma svar som från de anställda.Ale kommun drabbas oerhört hån och hänsynslöst av en nedläggning av glasbruket,som är den enda egentliga industrin i kommunen. Det är i första hand 350anställda som berörs, men kommer 630 personer alt ställas utan jobb. Avdem som arbetar på glasbruket är , och då är man svårplacerad påden Omåtgärder för att säkerställa driften vid , och Limmaredsglasbruk Omåtgärder för att säkersfälla diJften vid , och Limmaredsglasbruk hårda arbetsmarknaden.Dänill kommer att många är kvinnor och invandrare, som har ännu svårare alterhålla nya jobb. Deinsatser som kommunen stått för i fråga om service vid del lilla brukssamhälletoch de kalkyler som gjorts för framtiden kommer helt att kullkastas på grund avnedläggningen. Kommunen kommer att drabbas av ett kraftigt inkomstbortfall,dels på grund av bortfallet av beräknade skatteinkomster från företaget, delspå grund av bortfallet av skatteintäkter från de anställda; sådanaskatteintäkter uteblir nu nära nog helt. Del kan också hända atl kommunen måsteträda emellan med socialunderstöd till dem som på grund av nedläggningen blirarbetslösa. Delär oerhörda problem som hopas över elt samhälle som drabbas på detta sätt avkapitalets härjningar. Vilkel ansvar har PLM visal kommunen och samhället?Inget alls. Nej, PLM har uteslutande gått efter sina egna kalkyler med delkrassa profitintresset som ledmotiv. Gårman tillbaka och tittar på det s, k, samråd som föregick beslutet blir del ännutydligare all PLM inte visat något som helst ansvar för de anställda. Det kanvara av intresse atl citera vad den kommitté har sagl som tillsattes avrepresenlanter från de tre olika fackorganisationerna och som kallar sigarbeiarkommiiiéen vid glasbruk: "lill TT 21,10 heter det så vackert atl man efter 'samråd'med personalen beslutat detta. Dessa s. k. diskussioner har bara varit lill försyns skull. Beslutet att lägga ned glasbruk var fattat redan innansamrådsgruppen träffades . Detta framgårav enintervju med div.chef i . Därsägs klart ut all inte kommer att beröras avdriftsinskränkningen utan vad det rör sig om är au driften vid glasbrukskall läggas ned. Efter förfrågan hos tidningen har dessa uppgifter ånyobekräftats. Hinsell har heller inte i press dementerat påståendena. Detta äralltså den verklighet som döljer sig bakom vackra fraser om medinflytande ochföretagsdemokrati. I ett pressmeddelande från Svenska fabriksarbetareförbundet.Svenska indu-stritjänslemannaförbundet och sägsatt beslutet all lägga ned glasbruk grundar sig på alltför bristfälligaunderlag såväl ekonomiskt som när det gäller formerna för samråd. Vi instämmeri detta." Detvar de anställdas syn på och mening om det s. k. samrådet. Del understrykerbara behovet av ett väsentligt siörre inflytande för de anställda överproduktionen. Nog slår det helt klart att PLM:s agerande i denna fråga inte kaninge förtroende vare sig bland de anställda eller hos kommunledningen - och Jagtror inte heller hos industriministern eller andra regeringsrepresentanler.Grunden för beslutet att lägga ned glasbruk har således underkänts avsamtliga berörda fackförbund. Vilkabedömningar skall då gälla för att elt företag skall få läggas ned? Skall detvara de sociala och samhällsekonomiska aspekterna eller skall del vara delprivata kapitalets krassa profitinlressen som skall få avgöra? Här gäller detett förelag som inte har gått med förlust, utan vinsten har del senasteåret sjunkit en aning. Är del då det skälet som egentligen ligger i grunden förbeslutet? Ellerär det så att PLM:s beslut att nu lägga ned glasbruk bara är förstasteget till en total avveckling av koncernens glasproduktion här i landet? Ärdet kanske fråga om all försöka styra produktionen över lill plast- ochplåtförpackningsindustrin där PLM:s monopolställning är otvetydig? Del finnsmånga som bedömer en sådan utveckling som trolig. Plast- och plåtförpackningsinduslrinär långt mer profitgi-vande än glasproduklion. Att det från miljö- ochsamhällsekonomisk synpunkt vore bättre att i största möjliga mån produceraglasförpackningar i stället för plast- och plålförpackningar, som alltid ärslii-och-släng-varor, tas ingen som helst hänsyn till. Aftonbladethade den 17 i en ledare med rubriken: I ledaren redovisas PLM:s ovilja att utvecklaglasindustrin i . a. klargörs att PLM sålt en förpackningsmaskin,som man var ensam om alt äga, lill den värsta konkurrenten i branschen,nämligen Möss glasbruk i . Om PLM hade för avsikt atl fortsätta ochvidareutveckla sin glasproduklion här, skulle man väl inte sälja en såvärdefull förpackningsmaskin som man dessutom var ensam om atl äga till en avde svåraste konkurrenterna. Varför investerar man i utlandet i stället för atlinvestera väsentligt mer i de glasbruk som finns här. Det kan nämnas att manunder investerade 72 milj. kr. i glasbruk i ochVästtyskland, medan man investerade 57 milj. kr. i de tre glasbruk man har iSverige. Nej,alll lyder på atl PLM i och med beslutet att lägga ned glasbruk ocksåtänker avveckla produktionen i och . Sedan kan koncernen satsaännu mera på den skräpförpackningsindusiri man har både här hemma och iullandel, exempelvis i , som PLM kan utveckla denåtervinningsindustri som man också har slagit sig på. Man avvecklar enmiljövänlig produkt för alt i stort setl ersätta denna med engångsprodukter,som i sin tur medför slora miljöproblem. Skräpet måsle tas om hand. PLMställer då upp och startar en ny industrigren för att ta hand om del skräp somman själv har producerat. På så sätt har PLM försäkrat sig om profiter i bådaändarna. Fråganär bara om denna anarki i produktionen skall accepteras. Skall multinationellaförelag få härja hur som helst i de svenska samhällena? Bordeinte staten ingripa och helt ta över när det står klart all det bara ärprofitinlressena som styr utvecklingen inom en näringsgren? Jag har ställtfrågan till industriministern hur han ser på förutsättningarna för samhälletatt med medel ur AP-fonden överta , och glasbruk och altge de anställda ett verkligt inflytande på produktionen. På det svararstatsrådet att del ankommer på fondens styrelse all bedöma denna fråga. Menjag föreställer mig att fondstyrelsen säkerligen är lyhörd för regeringensagerande. Om regeringen anser det nödvändigt att dessa tre glasbruk överförs isamhällelig ägo, har säkerligen inte fondstyrelsen några siörre invändningaratt komma med. Omåtgärder för att säkerställa driften vid , och Limmaredsglasbruk Omåtgärder för att säkerställa driften vid , och Limmaredsglasbruk Isvarei heter del vidare atl regeringen "kommer vid behov att använda sigav de arbetsmarknadspolitiska medel som står till buds för att så långt möjligttrygga sysselsättningen för de människor som kan komma atl drabbas". I denmeningen kan man naturligtvis tolka in en hel del. Menar industriministern attsamhället skall gå in och rätta till de förhållanden som uppstått efter detalt PLM lagt ned glasbruket?