prot · FY0960 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag tycker attdel är så anmärkningsvärt, herr talman, att det borde ha tagils upp bland åretsgranskningsärenden i . helt år har fått gå utan altnågol har skett. Det gäller här ell område pä vilkel sker en snabb ulvecklingoch där myckel slår på spel. Den "dalaoro" som allmänheten känner ärocksä mestadels knuten till just de statliga dalaregislren. fär denparlamentariska utredningen ta över denna fråga, och del är gott och väl. Manfår hoppas au frågan ges förtur i ulredningen. All ytterligare tidsutdräkt kaninnebära stor skada. Denandra stridsfrågan i fiol gällde inrättande av en dataombudsman. harredan kommenterat den frågan och vill inte heller yrka på en sådan nyinstitution. Ulskottet anser liksom i fiol all del räcker med de funktioner somJO, JK och datainspektionen har i sammanhanget. Datainspektionen erinrar isitt remissyttrande nästan lands-faderligt om alt inspektionen själv villutgöra en "allmänhetens ombudsman". Vad kan man mer begära? Mendatainspektionen som "allmänhetens ombudsman" klingar inle riktigtrent. Å ena sidan ger inspektionen tillstånd och anger villkor och komnier medföreskrifter, å andra sidan skall mankunna klaga hos samma inspektion över t. ex. tillstånd som givils genominspektionens försorg. Hur skall dessa båda funktioner kunna förenas? Attdenna ordning är otillfredsställande kan åskådliggöras med elt aktuelltexempel från i . Händelseförloppet är följande. Regeringenbeslutar om etl personregister, som gäller studenterna vid bl. a. denfilosofiska fakulteten i , för all tillgodose forskningens och den högreutbildningens behov av statistik, utbildningsplanering, administration ochannat. Studentkåren vill ha registret sekretessbelagl, eftersom del innehållerell femtiotal olika personrelaterade uppgifter, bland vilka en del är ganskaintrikata, såsom antal tenlamensförsök, underkända prov, studieavbrott o. d.Man må förstå studenterna - alt de inle vill bli blottade inför presumtivaarbetsgivare, som med lätthet kan fä uppgifter om arbetssökande. Dessa"dramatiska händelser" kan då lätt dominera bilden och fåstudieresultatet all förblekna. Datainspektionenger klartecken trols motstånd från flertalet remissinstanser. Dessa pekar pärisken för s. k. samköming med andra informationssystem, varvid än fler faktaom individen röjes. Man pekar pä möjligheten till kommersiellt utnytfiande osv.Men dalainspektionen är obeveklig och lämnar sina föreskrifter i skrivelse lilluniversitetskanslersämbelei. Av denna skrivelse framgår att flertalet av deremissvar som föreligger visar en allmänt negativ inställning tilldataregisirering av de studerande. Vidare erinras om att de studerande haruttalat farhågor för samköming av de aktuella registren med andra register medvad del kan konima all föra med sig. Datainspektionen framhåller sedan nogsamtatt för sluderanderegistren gäller reglerna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen,som ger envar räll all enligt offentlighetsprincipen ta del av uppgift iregistret. Skrivelsen fortsätter: "som inskränker information ienlighet med tryckfrihetsförordningens bestämmelser för exempelvis kommersiellanvändning kan lagligen ej meddelas." Sä skriver alltså den somvill vara "allmänhetens ombudsman". Studentkårengår vidare lill regeringen och besvärar sig. Trols all den information somdatainspektionen menar sig sprida vet inle ens studentkåren van den skallvända sig i ett sådant här ärende. Regeringen ger ocksä kalla handen den 10april i är och skriver att studentkåren inte har laleratt gentemotdatainspektionens beslut. Det är som bekant en affär för jusiiliekanslern. Härkan man fråga sig hur det egentligen slår till med informaiionen i datafrågor.Vi har etl annat färskt exempel på del. Inte heller statsrådet kändetydligen till proceduren för upprättande av dalaregister som regeringenbeslutat. Han hade ju underlåtit all inhämta datainspektionens yttrande överdet centrala persondataregister som skulle upprätta ienlighet med regeringens beslut n-ien som inle tycks bli av. Nogfinns del alla skäl au inrätta en dataon-ibudsman, en fristående institution,vars namn tydligt anger vad saken gäller - dataombudsman. Anslagtill datainspektionen, m. m. AnslagUll datainspektionen, m. m. Där kan sakkunskapensamlas i stället för att splittras på olika institutioner. JO och JK harmängder av andra uppgifter som växer är frän är, och datainspektionen är, somjag nämnt, part i målet - det kan man inle komma ifrån. Etlpar ord också om de anställdas medinflytande vid datorisering av arbetsplatser,som var inne på. Nog måsle del vara naturligt - i synnerhet med allttal om medinflytande på arbetsplatser i övriga sammanhang - attföretagsnämnderna skall ha yttranderätt och all de människor det gäller pånågot säll skall tillfrågas. Utskotlsmajorilelen menar alt del räcker med attkomma överens med de fackliga centralorganisationerna. Det är gott och väl attdatainspektionen samråder med LO, TCO, , men varför i all världen skall desom verkligen berörs hoppas över? Det är ju inle LO- och SACO-toppar som skalldalaregislreras, ulan en slor skara anställda på en arbetsplats. Om inte deltamedinflytande tillåts riskeras sådana olycksfall i arbetet somjag refereradebelräffande studentkåren i . Sådana företeelser skapar förvisso inte ökadrespekt för vår demokrati. Delmoderata motionsyrkandet om att slor reslriklivitet bör iakttas vid inrättandeav ytterligare persondalaregisler så länge inte säkerhelsfrägorna lösts pä etttillfredsställande säll har kommii lill uttryck i konsti-tulionsutskotlelsbetänkande. Del är bra. är det bara all hoppas att dalainspektionen leversom konstitulionsutskoliel lär. Jagber med detta, herr lalman, att fä yrka bifall till reservalionerna 2 och 4. Herrlalman!Redan i proposiiionen om den nya datalagen 1973 uttalade statsrådet all den härlagen bara var en börian och inte kunde anses färdig. Den berör ett område därutvecklingen går oerhört fort, den berör etl mycket stort antal sektorer isamhället och den berör alla människor pä myckel skiftande sätt. Därom vittnarockså del faktum att en sä stor mängd motioner med så mänga olika krav harväckts både vid tidigare riksdagar och vid årets , när del gäller denvidare utvecklingen av datalagen. Detär alltså inte fråga om alt lagen är dålig, men alt den behövervidareutvecklas. Det är därför med tillfredsställelse jag noterar allkonsli-lulionsutskollet enhälligt har beslutat föreslå en utredning som skallta upp en rad av de mänga långsiktiga problem som användningen av ADB i statligoch enskild administration för med sig. De många detaljerade förslag som lagtsfram i partimolion 95 är därmed pä väsentliga punklertillgodosedda, dvs. de problem som där har dragils fram kommer nuförhoppningsvis att få en god och allsidig behandling, och förslag till deraslösning kommer att föreläggas . Omdenna utredning är del emellertid en viklig sak alt säga. Den får inte startaför tidigt, dvs. uiredningens direktiv bör inte skrivas förrän de utredningarär färdiga som är pä gång i datainspektionen, delvis i samarbete medstatistiska cenlralbyrån och . Man bör också invänta de förslag somresp. offentlighels- och sekrelesslagsliflningskom-mitlén samtdalasäkerhelskommittén kommer med eller nästa är. Den utvärdering somdatainspektionen håller på med komnier nämligen antagligen att innehålla endel förslag till lösningar av vissa särskilt akuta problem, och då är delbällre om man kan ta ställning till dessa innan direktiven skrivs. Annars kansomliga akuta problem komma alt fastna i kläm mellan två utredningar ochmöjligen bli skjutna pä framtiden i onödan. Detär också vikligl all göra klart att denna nya utredning inte är lill för attdesavouera eller hindra datainspektionen i dess arbete utan tvärtom för att geden hjälp i dess mera långsikliga arbete. Särskilt i ell läge då Sverigeotvetydigt är ledaren i den internationella debatten om övernalionella dalalagaroch dalakonventioner, och dä man pä så niånga håll ser som etl skinandefius för folkslagen, är det viktigt att man inte ger någon del intrycket alldetta fius är en rykande veke. Jagvill nu också förklara i vilken riklning jag anser alt ulvecklingen avdatalagen bör gå. Datatekniken kan användas - och gör del också i storutsträckning - till alt hålla reda på den enskilde med lupp och teleskop påsanima gång. Jag menar att myndigheterna och i förekommande fall näringslivel-ehuru deras möjligheter i är utomordentligt inskränkta genomdatalagen och dalainspektionens agerande - kan ha väl uppdateradinformation om myckel slora befolkningsmängder och vela mycket i deiafi omdessa personer. Det har ingen myndighet kunnat i samma utsträckning innandatatekniken kom till användning. Dellasyslem kan mottas med oblandad entusiasm endasl i ett samhälle där ingamotsättningar råder eller får anses råda. Men i etl samhälle sådant vi har deli verkligheten, där den ena gruppens intressen kan råka i verklig konflikt medden andra gruppens och där motsägande krav ibland ställs både på myndigheteroch på enskilda, där måste man ingripa för att hindra att dalatekniken användsför att ensidigt öka makt, information och insyn bara på ena sidan och hos denena gruppen. Vilkaupplysningar som myndigheterna i princip kan få lag i om alla medborgareillustreras pä s. 7 och 8 i vär motion 95, som jag lyvärr inte kan slå här ochläsa upp. Där citeras ell par sidor ur utredningen om socialvårdens mål ochmedel, som räknar upp allt vad olika sociala och andra myndigheter vel om ossalla, speciellt om våra fel och brister. är emellertid den uppräkningen änså länge bara ell lankeexempel. Sammanslällningen av alla våra fall av"funktionssvikt" som det så vackert heter, är ännu inie gjord. Menuppenbarligen är del än så länge bara tekniska och organisatoriska hinder ivägen för den. Inga lagar förbjuder den - annat än möjligen datalagen, och detberor på hur den tolkas. Hurlagen i delta och många liknande fall skall tolkas är en av de viktigasteuppgifterna för den utredning som konslitutionsulskoltel föreslår. Del gällerdå att del blir en hårdare och mera genomskinlig pröv- AnslagUll datainspektionen, m. m. Anslag datainspektionen, m. m. ning av de regler enliglvilka myndigheterna får byta uppgifter med varandra. Del gäller att dessauppgifter inle lämnas ul ulan kontroll både av hur de skall användas och medvilken grad av sannolikhet de motsvarar den verklighet som de sägs spegla.Denna grad är nämligen inle alltid särskilt hög. Vidare måste de människor somsålunda blir avslöjade inför den ena myndigheten efter den andra få myckel meravetskap om hur data om dem används och bältre möjligheter alt före inmatningenanföra sina egna synpunkter. Man måsle i möjligaste mån arbeia på alt vända påteleskopet och luppen, sä all de som iakttas av myndigheterna får nägonmöjlighel all iaktta tillbaks. Delhär kravet - alt vända pä datorerna - är minst lika vikligt på arbetsplatsernasom i förhållandel till myndigheterna. Del skall jag be att få illustrera medett alldeles färskt exempel från huvudfabrik här i Stockholm.Enligt uppgifter i tidningen övervakas här arbetstakten av endalamaskin, som arbetarna själva förgäves klagar över. Meningenmed övervakningen är alt man skall kunna föfia upp den ulbildning som arbetarnafår, så att man ser hur snabbi de lär sig sina arbetsmoment. Verksladsklubbensvice ordförande är emellertid rädd för all alla dessa uppgifter om arbetstaktenskall kunna köras mol exempelvis sjukfrånvaron eller frånvaro i samband medhelger och veckoslut eller något annat. Delär alldeles uppenbart att datatekniken barden effekten, alt i sanima ögonblicksom en arbetsrutin utförs via dator så kan den också kontrolleras i detalj viasanima databand. Arbetare i har protesterat mot detta och fick då igenomatt vissa detafier om deras arbete helt enkelt inle fick stoppas in i datorn,just för att de kunde användas lill en kontroll som inte var nödvändig och inlevar förutsedd i några förhandlingar. Det har ocksä kunnai konstaleras när manhar datoriserat arbetet för bankpersonal vid disken, att huvudkontoret varitmycket nöjt med all kunna ha en ständig och exakt insyn i hur fort och med vadde anställda arbelar, medan däremot personalen själv upplevt sig som myckethärdare bunden än förut. Dettaärjust precis vad i sin partimotion har förutsett och varnat för.Vi skriver där bl. a.; "Vad vi kräver är att en sådan rält till aktivmedverkan vid varie mera genomgripande datorisering av arbetsplatsen skalltillerkännas de anställda via deras lokala fackliga organisalion som en del avdess normala arbete. Del skall således ingå som en självklar och viklig del avden arbetsdemokrati vi förespråkar." Vadvi däremot inte visste när vi skrev detta var hur väl ell sådant krav behövdehöjas. Av den intervju i , som jag citerade, framgår det tydligtoch klart att varken regeringen, datainspektionen, jusiiliekanslern ellerjuslitiedepartemeniet har intresse av all ge fackföreningarna en sådan rätt.De har i inte rätt alt klaga över en sådan här behandling, ochdet verkar som om det behövdes hårda lag för alt de skall få den rätten.Verkstadsklubben tänker, står del i tidningen, vända siglill för att fä en lagändring till stånd. Ja, det tycker jag denskall göra. Den kan ju i första hand vända sig lill den utredning somkonsiilutionsutskoltet nu föreslär skall tillsättas - det är bl. a. den sortensfrågor den ulredningen bör arbeia med. Jagkan i detta sammanhang hänvisa lill reservation 2 till utskottets betänkande.Den går ul pä all förelagsnämnden skall fä yttra sig om varie personregistersom skall inrättas vid etl förelag, innan ansökan lämnas lill dalainspektionen.Det är inle precis samma sak, men del skulle vara ett steg i riklning mol attge personalen själv ell inflytande över hur deras arbetsplats påverkas avdatorerna. Delfinns, herr talman, ytterligare ell par punkler där utskottet, som vi lycker,inle lagit tillräckligt allvarligt på problemen. Det gäller säkerheten moldatabroll, som berörs i reservalion nr 3 av i Hamburgsund.Utskottet anser visserligen de frågor om databrott som vi tagit upp i motionenvara väsentliga men lydligen ändå inle så väsentliga att man vill uttryckligenkräva att alla säkerhetsfrågor skall vara lösta innan del inrättas ell allmäntdatanät i landet, med förbindelser till internationella datanät. Jag tror förmin del att utskottet underskattat dessa säkerhetsfrågors svårighetsgrad ochvikten av alt inle släppa lös datakommunikationer, på vilka myckel sloraekonon-.iska och andra värden beror, ulan alt ha full kontroll översäkerheten. Dalainspektionenpåpekar i sitt remissutlälande alt det är vikligl att arbetet med deinternationella datanäten kopplas ihop med arbelel på alt skapa internationellakonventioner för dataöverföring. Själva nätets tekniska utformning kan nämligenpå avgörande säll påverkas av vilka säkerhelsnormer man sätter upp. Delhär är verkligen vikligt all länka pä, eftersom etl samhälle som har blivit beroendeav dalanät för alt klara en läng rad av sina viktigaste funktioner har blivitoerhört sårbart, inle bara för direkta brott utan ocksä för slarv,oförsiklighel, mekaniska och elektriska felfunktioner och mycket annat. Innanman upprättar ett sådant beroende, bör man ha kommit myckel långl pä väg meddataskyddet. Jag yrkar därför bifall till reservationen 3. Reservationen4 tar upp elt krav som vi rest varie år sedan datalagen infördes och somfortfarande är aktuellt, nämligen kravet på en data-ombudsman. Datainspektionenutför ett ytterst förfiänstfulll arbete, men den kommer all bli mer och meröverhopad med den löpande kontrollen av nya och ändrade register och sysselsattmed att övervaka alla de nya ändamål som dataregister kan konima att användastill. Den dataulredning som konslitutionsulskoltel föreslår kommer enliglutskottets förslag alt omfatta många fler områden än dem som liggerunder dalalagen. Dalainspektionens arbeie kommer alltså att ännu mera utvidgasoch omfatta fler och olikartade områden, inle minst - åtminstone hoppas jagdet - en hel del frågor som rör arbetsplatserna och som angår människorsintegritet, men pä nägol annorlunda sätt än myndigheternas personre- Anslagtill datainspektionen, m. m. AnslagUll datainspektionen, m. m. En friståendemyndighet som kan vara klagomur för allmänheten kommer därför alt behövas, inlemindre, ulan mera. Jag yrkar därför bifall lill reservaiionen 4. Slutligen,herr lalman, är del tvä frågor som av utskottet har blivit hänvisade lill denkommande ulredningen och som i i ell särskiltyttrande har krävt en skyndsam behandling av. Det gäller det otillräckligaskyddet av känsliga personuppgifter, som lagras för statistiska ändamål menn-ied personnumren bevarade, alltså fran-|för allt uppgifterna från årets ochtidigare folk- och bostadsräkningar. Dessa uppgifter bör få taställning till sä snart offentlighets- och se-krelesslagsliftningskommillén harlagl fram sitt förslag, dvs. i samband med förslag om en nysekretesslag. Dessa frågor bör kunna vara komna så långt då, all man inle behöverskjuta på lösningen av dem. Vidarefinns det elt krav i det här särskilda yttrandet som rör handläggningsordningenför personregister som inrättas genoin beslut av regeringen; de s. k.kungaregistren - alltså inle, som del ibland framställts, alla register sominrättas av statliga myndigheter, ulan de som regeringen skapar genom egetdirekt beslut. De är inle mänga, men de är omfattande och viktiga, och de hörtill dem som berör alla eller nästan alla medborgare. 1 fiol uttalade sigriksdagen förden behandlingsmodell som datainspektionen föreslagit, dvs. attden myndighet som skall upprätta elt sådant register först hos datainspektionenskall begära ell principgodkännande. De skulle alltså i praktiken behandlas päsanima säll som alla andra register. Om sedan frågan bleve kontroversiell,kunde naturligtvis datainspektionen inte förbjuda dessa register, men i allafall hade de från böfian varit lagda under samma typ av insyn och kontroll somalla andra register. Regeringenhar inte gjort något för all efterkomma uppmaning härvidlag. ärdet alltså konstilulionsutskottets mening all även detta krav skall bakas in idirektiven för den nya ulredningen. Jag kan inte säga all jag personligenlycker att delta är särskilt lyckligt. Jag anser att det är principielltvikligt, inte bara alt regeringen gör vad har ullalat att den önskar,utan också att medborgarna inte upplever alt det görs mannamån när del gällerall lyda datalagen. Jaghoppas därför att den nya utredningen komnier att behandla ärendet med förtur.Därför vill jag å vägnar instämma i i Hamburgsundsärskilda yttrande. Det hade varit lämpligt om hade beslulatall slälla sig bakom den ståndpunkten, men det blir tillfälle att återkomma omden saken. Jagyrkar slutligen, herr talman, bifall lill reservationerna 2, 3 och 4. Hen iTrollhättan (s); Del har rått myckel stor enighet inom utskottet i denna fråga. Sedanjag nu lyssnat lill lycker jag att jag också kan få inbegripa henne i dennaenighet. Framförallt har vi inom utskottet varit eniga om all en ny utredning borde tillsättas.Man kan tycka all den komnier för tidigt - lagen har bara varit i kraft enmyckel kort lid. Det finns dock enligt min mening tre starka skäl för allstarta en utredning redan vid denna lidpunkt. Fördel första är den nuvarande lagen ell förstlingsverk. Den är inle bara denförsta dalalagen i ulan även den första dalalagen i världen som läckerbåde den offentliga och den enskilda sektorn. Vi kunde följaktligen inle hämtanågra förebilder från andra länder. Vär egen erfarenhet var ytterst begränsad.När vi behandlade frågan betonade vi frän alla håll all del gällde etlprovisorium och att man fick räkna med alt snabbi pröva lagstiftningen utifrånde nya erfarenheter som vi vann. böriar erfarenheterna mogna ut, därför ärdet en lämplig tidpunkt all starta en sådan parlamentarisk utredning. Fördel andra går utvecklingen snabbi på ADB-området. Det sker en snabbdatorisering av forskning, administration och samhällsplanering. Troligenkommer den att gä ännu snabbare. Fördel Iredje rör vi oss på ett myckel komplicerat område. Med all räll har deförgående talarna pekat på behovel av skydd för den enskildes integritet, förden enskildes privatliv. Stora mängder av information om den enskilde kanregistreras. Del måsle vara någol centralt i vafie datalagstiftning attuppehålla etl skydd kring den enskildes integritet. Del gäller den enskilde påarbetsplatsen, det gäller i det offentliga livel och del gäller över huvudtaget. Menvi har också alt la hänsyn till offentlighetsprincipen. Vi vill all det svenskasamhället skall vara ell öppet samhälle. Del kan då inle bli ell slutetsamhälle på alla de områden där ADB-tekniken tillämpas, så myckel mindre somdella område växer. Del exempel som i förde in var intressantfrån denna synpunkt. För så vitt jag kan förslå av hans framställning stod häroffentlighetsprincipen mot ell sekretesskydd som han krävde. Del är svårt attåstadkomma dessa avvägningar. Och det hör väl till bilden att för ungefär 14dagar sedan talade jag om den personliga integriteten. var det först närjag log till orda här som nägon över huvud laget rörde vidoffentlighels-principen på detta område och betonade vikten av all vi har eltöppet samhälle. Jagtror att vi på della område liksom på så niånga andra områden tvingas väga motvarandra det fullt rikliga kravet pä den enskildes integritet mol del likarikliga kravet på offentlighet i förvaltningen. Del kommer igen på mängaområden. Del gäller forskningen, samhällsplaneringen och inte minst hälso- ochsjukvärden, där uppenbarligen datatekniken kan hjälpa oss. Man kan gä fränområde lill område och konstatera alt vi inle kan undvara datatekniken. Detgör det svårare för oss. Deltvingar oss att på en rad områden åstadkomma en avvägning. Somredan nämnts pågår utredningar på olika delar av detta fäll. Dettautredningsarbete har varit och är allfiämt myckel värdefullt. Anslagtill datainspektionen, m. m. Anslagtill datainspektionen, m. m. del möjligl alt få densamlade översyn av dalalagen som utskollet har begärt. Utskottet skriver också;"Självfallei kommer den nämnda genomgången och redovisningen avdalainspektionens erfarenheter av datalagens tillämpning alt utgöra etlviktigt arbetsmaterial för den förordade ulredningen. Det är enligl utskottetsmening därför väsentligt all arbetet inom inspektionen i della avseende inlefördröjs ulan drivs vidare och redovisas som planerat." Vivill inle på något säll skjuta ål sidan del arbeie som bedrivs inomdatainspektionen eller inom andra organ som utreder frågan; tvärtom får delvara grunden för utredningen. FruAnér kom med en uppmaning som väl närmast var riktad till statsrådet, nämligenalt man inte skall skriva direktiven förrän del kommit fram mera material.Denna maning bör nog också ha adress lill lillfällige bänkkamrat herrLindahl i liksom lill och , sä att de inleframställer yrkanden i konslilutionsulskollet om brännmärkning ifalldirektiven inte komnier sä . uppmaning var litet sensationell.Vi hör ju ofta från denna talarstol all man bör skynda på med utredningar,medan man här skulle vänta med direktivskrivningen någol. Jag har respekt ochförståelse för synpunkler, men dä får man ocksä vara konsekvent ochinte nästa är försöka anmärka på statsrådet därför alt han inle handlat såsnabbi. Dereservalionsförslag som föreligger har vi diskuterat tidigare, ochjag skall snabbi gå igenom dem. Närdet gäller regionaliseringen av dataverksamhelen får vi, som redanpåpekat, lillfälle all tala med varandra vid elt senare lillfälle, även ombeiänkandel då kommer från ett annat utskott. För den slora majoriteten inomutskottet har del stått klart alt man borde avvakta datasambandskommillén, såmyckel mera som denna skall lägga fram sitt belänkande lill hösten. Vi villinle föregripa denna utredning. vel att utredningen har avstyrktmotionen i den här saken. Vi går inle sä långt att vi tar definitiv slällning,utan vi säger att vi skall vänta lill dess utredningen blir färdig. Vaddel gäller dalaombudsmannen kan jag i stort sell hänvisa till . i utvecklade en synpunkt som jag har mycketsvårt all förslå.