prot · FZ09145 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag skulle vilja få klarlagt av herrar Ulander ochEkinge: Anser ni atl man skall få sluta avtal om offenllig verksamhels mål,inrikming och kvalilei eller anser ni det inte'' Och om ni anser atl sädanaavtal inte skall få slutas, varför vågar ni inte föra in en föreskrift härom ilag? Här finns verkligen behov av klarläggande av var ni egentligen står. Delär inte någon rädsla för facket som gör att vi vill ha detta klart utsagt ilagen, lika litet som vi är rädda för riksdag när vi reglerar vadriksdagen skall få besluta om eller för regeringen när vi reglerar dessbeslutanderätt. Det är bara en väl etablerad tradition här i landet attgränserna för den politiska demokratin skall fastslås i lag. FruAF () kort genmäle: har redan bemött herrar Ekinge och Ulander i sak, meneftersom log upp frågan får jag ta detla tillfälle i akt alluttrycka mitt beklagande över atl inte anslutit sig lillreservalionen 54. Vi kunde ha fått lottning i en för de mindre och medelstoraföretagen viklig fråga. av saknar fackklubb. Skall deanställda och förelagarna i dessa verksamheter få resonera med varandra ellermåste förelagaren vända sig lill en ulanförstående ombudsman i enstoravdelning? Vadhandlar del om? Jo, t. ex. om frågan: Får en installera nya kassaapparateri sin butik och diskutera den frågan med sina anställda, eller måste han ringaen storavdelnings ombudsman och fråga om lov? Får en bonde som skall bytatraktor samråda med sina medhjälpare på gården, eller skall han jagaombudsmannen i nästa socken? Motivtext är naturiiglvis bra, men vad ärmotivtext i fråga om innehållet i framtida kollektivavtal annal än frommaförhoppningar? () kortgenmäle: Eftersom jag är förhandlande ombudsman på del off entliga området kundejag inte undgå alt känna något av den isande kyla mot ombudsmän och andraföreträdare för fackliga organisationer som i varje fall fru anförandeandades. Del kändes på något sätt beklämmande, det måsle jag säga. Detär värdefullt att nu försöker klargöra vad han inte har lyckats klargöra, nämligen vad menar med sin reser vation. Men där står det ju ändå: "" är arbetsgivaren omarbetstagaren godkänner detta inteskyldig att fullfölja förhandlingsskyldigheten ." Det måste ju tolkas påprecis det sätt som vi har gjort; någon annan mening ligger det ju inte itexten - och gör det del, kunde ni ju ha skrivit så att man hade förstått del. Svårighetenär, som jag sade från början, att i lagparagrafer skriva in en stadga som sedanskall kunna användas generellt i arbetet. Del går inte, och det är uppenbartatt svårigheter är lika stora som våra när det gäller atl tolkacenterns lagtext - det har vi ju märkt. Närdet sedan gäller den andra frågan, om att ha kvar förbudet mot avtal, undrarherr vad del är som hindrar all man lar in det i lagen. Jag kan svaraall vi för vår del inte vill vara med om atl ha kvar lagförbud av del härslaget på det offentliga området. Del kanske är för myckelbegärt att - som den ungdom Nr 145 han är - skall ha en sådan överblick över arbetsfältet som, om hanhade den baftden, kanske hade gjort en del av hans frågor onödiga. 2 iuni 1976 barsysslat med de här frågorna är medvetna om svårigheten alt göra --------------- enkatalog som täcker alll som kan inrymmas i lagparagrafen. Arbetsrättsreform har försökt göra en sådan kalalog men har insett all m. m. det inte gick, och då har man funnit den lösningsom jag själv också hell har anslutit migtill, nämligen alt träffa avtal där man låter en särskild nämnd behandlafrågorna. Dessutom skall i den nämnden ingå en majoritet av riksdagsmän. Attlåta domstol avgöra sådana frågor är ingen bra väg, ! Alt halagbundenheten kvar och bara säga: "Överlägga får ni göra, men inteförhandla"", det är en felaktig väg. HerrULANDER (s) kort genmäle: Jag får väl ägna mig ål fru i den här replikomgången. Fruaf sade att hon inte tycker om reservalionen 2, som behandlar sambandetmellan medbestämmandelagen och associalionsrältslig lagstiftning. Diskussionenhar nu pågått i ett antal timmar, och den här frågan har, om jag intemissminner mig, redan tagits upp . Jag kan inte hjälpa om inte fru afUgglas tycker om vår uppfattning i sakfrågan. Vår uppfattning framgår f ö. av reservationen2. Jag hoppas alt hon läser den en gång till och då förslår den och därigenomockså accepterar den. Fruaf kom också in på den numera i den här debatten gamla frågan om rättenatt förhandla. Jag kan i likhet med säga alt när fru ochandra moderater kommer in på denna diskussion så frapperas man inte av någraslående kunskaper om hur det går lill bland fackliga organisaiioner. Altmoderaterna säger att de skall hjälpa de små arbetsplatsernas anställda lillinflytande är lappri. Det inflytandei får de anslällda naturligtvis inte annatän genom sina fackliga organisationer. Det har vi försökt säga . Och vi kan självfallet fortsätia tålmodigt med det - vi har kanskeanledning all sprida kunskaper om delta. Jagkommer såvitt jag förstår atl bli hårt angripen av i föran jag inte har tagit upp hans påståenden till debatt. Men problemet är, somkammaren förstår, alt debattreglerna inte är hell tillfredsställande när detgäller att gå igenom frågor på ett riktigt sätt. Jag vill bara säga till herrHagberg atl vad jag syftade till med min förra inlägg var en uppmaning allarbeia posilivi i stället för negativt i dessa frågor. HertGRANSTEDT (c) kort genmäle: 1 14 S klargörs det atl arbetsgivaren inte är skyldig all fullfölja förhandlingsskyldigheten om arbetstagarna godkänner atl han inte gör del. Hur kan få en sådan skrivning lill alt man 132 inte har möjlighet att gå vidare går över minhorisont. Jagställde redan i mitt inledningsanförande en rak fråga till och , och den löd: Anser ni alt man skall få sluta avtal Onsdaeen den som bestämmer myndighets verksamhet när det gäller mål,inriktning j Det äralltså det vi vill reglera i lagen. Om ni anser detta -- vill jag bara konstaleraall i varje fall sialsrådel menar alt en sådan Arbetsrättsreformmöjlighet strider mot etablerad demokratisk tradition. Om ni inte anser m.m. detla måste ni förklara varför ni inte vill klargöra det i lagen. HerrEkinge säger: Vi vill inte vara med om att ha kvar etl lagförbud. Men jag antaratt ni godtar förbudet i praktiken. Är det alltså så atl del går bra bara detinte står i lagen? I så fall tyckerjag alt den inställning som folkpartisternaoch socialdemokraterna här fordrader innebär rent hyckleri. Om man vill göraett sådani undantag ifrån avialsmöjligheterna bör man också ha raka linjer ochskriva in det undantaget i lagsliftningen. Det tycker jag att den politiskaärligheten fordrar. Jaghoppas alt i varje fall kan klargöra sin inställning. ju förbrukat sina möjligheter till replik ulan alt ge något klarläggande.Kanske kan komma med etl klariäggande på socialdemokratins vägnar omhur man verkligen ser på den här nyckelfrågan. Del är ju precis den som vårtförslag till lagändring gäller. HerrUlander fastslog att socialdemokraterna lycker att det är i sin ordning attpolitisk verksamhet på arbetsplatserna regleras genom avtal mellan parterna påarbetsmarknaden. Det tycker vi också. Och utskotts-majoriteten har inte sagtnågonting annat. Vi har klart uttalat att det är viktigt atl se till att ocksåde politiska minoriteterna blir företrädda så att det blir en allsidig debattpå arbetsplatserna. Mot detta har socialdemokraterna reserverat sig, och dettyckerjag är utomordentligt olustigt. Delär helt rikligt att förhandla om detta på arbetsplatserna, och jag tror säkertatt man kan komma överens. Men det är olustigt atl socialdemokraterna intevill vara med om etl uttalande om vikten av en allsidig debatt. Fruaf () kort genmäle: Om känner kyla, så är del naturligtvis beklagligt, i allsynnerhet i sommarmånaden juni. Men vi moderater lycker det är betydligt värreom de anställda på de mindre arbetsplatserna känner att den här arbetsrättenlämnar dem ute i kylan. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: Herr talman! Två företrädare förutskottets socialdemokratiska del har angripit vpk för alt ställa förslag somskulle slå utanför samhället. När jag förklarar för dem alt det är förslag lillvägen lill ett annat samhälle, kommer kritiken för atl vi skulle vara negativa.Del gäller ju den debatt som har förts i arbetarrörelsen i många arom vägentill elt annal samhälle, men den vill inte socialdemokratin föra. Resultatet av debatten - från arbetsmarknadsminislern och även ' 133 Arbetsrättsreform m. m. från de borgerligarepresentanterna - är all man är överens i denna fråga i grundläggande avsnitt.Då framstår den kritik som jag här framför som berättigad utifrån den kamp somden fackliga rörelsen har fört i många herrans år mot borgerliga idéer. För detär väl inte så, , atl del är borgerligheten som har förändrat sig irikining mot socialdemokratin? Efter vad jag kan förstå är detsocialdemokratin som har gått i riktning mot en borgerlig politik. Del ärdärför vi angriper del här förslaget. Närdet gäller en av grundvalarna för vårt ställningstagande kan man kanske draparallellen till . En föreirädare för metallarbetarna i sägeratt delat ansvar, som företagen erbjuder, kan man inte ta. Alt dela ansvaret ielt företag betyder samarbete i toppen och atl man skall vara med i styrelsen.Man kan då inte hålla isär parterna, som har oförenliga intressen, utan allafrågor måste skötas under konflikt. Då säger företagarna där atl arbelarna villha makt utan ansvar. Men de italienska arbetarna svarar: Vi vill inte ha någotfalskt ansvar. Så länge arbetarklassen inte har maklen är ansvaret falskt. Jaglycker del skulle vara en lärdom även för den svenska socialdemokratin - altinse all man inte kan samarbeta med kapitalintressena utan all ha den egentligamakten. () kortgenmäle: Om fru hade fortsatt atl läsa litet mera ur lärobokenJuridikens källmaterial, så hade hon funnit atl där även slår alt rättsreglerinnehåller något mer än bara lagtext, all lill rättsreglerna hör lagtext,förarbeten, prejudikat, sedvänja osv. Meddetta vill jag bara klart ha sagt ut alt vi har valt att genom motivskrivninggå en säkrare väg. Genom att socialdemokraterna och vi kommit på samma linjehar vi fått garanti för alt vi får reformen genomförd på ett sätt som vi vetär lill gagn både för de mindre företagen och för de anslällda vid dessaförelag. Jagskall försöka att för tredje gången svara på fråga. ärdet omöjligt att svara på frågor - man får dem bara tillbaka. Del går inte altbara säga att vi vill ta undan mål, inriktning och kvalitet och sälta in ilagtext alt del är förbjudet att träffa avtal om delta. Skulle man göra del såmåste man, som jag sade, klara ul vad som är mål, inriktning,kvalitet etc. Dessutom måste man ha klart för sig hur man löser konflikternanär de uppstår. recept är då alt de skall lösas avarbetsdomstolen eller något liknande organ. Vi har sagt att delta är frågor somhör till politikens område, och därför är det riktigare atl välja vägen atllåta den särskilda nämnden behandla dessa frågor. Mankan inte gå ifrån problemen på del enkla sätt som här försökergöra. måsle sälta sig in i problemkomplexen litet mera. Dåkommer han säkert fram lill atl den föreslagna vägen helt enkelt bara innebäretl status quo, dvs. atl man alltfort vill resa hinder för deoffentliganställda all utöva något verkligt inflytande över Nr 145 Herr andre vice talmannen anmälde att herrar och : anhållitatl till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare Arbetsrättsreform m. m. Kravet på inflytande över arbetsförhållandena har självfallet sammatyngd för alla anslällda. Det har varit den självklara utgångspunkten förregeringens arbete med lagen om medbestämmande i arbetslivet. Lagen skall gällaalla - även de anslällda inom stat och kommun. Mensamtidigt kan man konstatera atl del finns avgörande skillnader mellan privatoch offentlig verksamhet. Del skulle strida mot vedertagen demokraiisk ordningatt låta de offentligt anställda genom kollektivavtal få siörre inflytande överbeslut som bestämmer myndigheternas verksamhet i fråga om mål, inriktning ochkvalitet än medborgarna i övrigt. Denlösning som regeringen i samförstånd med löntagarnas organisationer nuföreslår för all förena denna princip med löntagarnas rätl till inflytandeinnebär alt parterna i fortsättningen får bedöma frågan huruvida avtal skallslutas eller inte mot bakgrund av principen atl den poliliska demokraiin intefår kränkas. Utgångspunkten för dessa bedömningar skall vara alt det ytterstaansvaret för de beslul som rör verksamhetens mål, inriktning, omfattning ochkvalitet ligger på de politiska organen. Del huvudavial för den offentligasektorn som träffals och där parterna enats om att eftersträva fredligaförhandlingar och alt undvika stridsåigärder när avtal anses kränka denpolitiska demokratin bygger också på denna uppfattning. 1965års förhandlingsrällsreform för de offentligt anställda byggde pä förtroendeför organisationernas vilja och förmåga alt under ansvar utöva sinmaktställning. Detta system har prövats . Den ordning förmedbestämmande inom den offentliga sektorn som regeringen föreslår skall sessom ett fortsatt förtroende men också som ett ökat ansvar för löntagarna ochderas organisationer inom den offentliga sektorn. Regeringensförslag innebär att vi får en enhetlig lösning för hela arbetsmarknaden.Samtidigt ger det folkets valda representanter, i såväl riksdag som landstingoch kommuner, det direkta inflytandet över hur den ofrånkomliga gränsdragningenav området för de anställdas medbestämmande skall göras. Omvi hade vall en lösning som byggde på avtalsförbud, dvs. där man i lag förbjuder avtal på vissa angivna områden, hade vi blivit bundna i förväg av en stel lagsiiftning. Men all erfarenhet visar all denna lag stiftning aldrig kan bli så klar och så precis att den ändå inte gör oss beroende av domstols tolkning av var gränserna går för den poliliska '-5 Arbetsrättsreform m. m. Just fråndemokratiska synpunkter måsle del vara fel all dessa gränser dras av endomstol. Så vikliga frågor måste avgöras av de parlamentariska, folkvaldaorganen. Det är innebörden av den lösning på gränsdragningsfrågan somregeringen har föreslagit . Delär också en väsenilig fördel atl arbelsrättsreformen i sin helhet kangenomföras med fullt slöd från de stora löntagarorganisationerna, specielltefiersom det gäller en reform som vi kallar löntagarnas egen reform. Lagenom medbestämmande innebär bara att vi skapat förutsättningarna för ettinflytande för de anställda. Vad som återstår är det hårda, tidskrävande menföga glamorösa vardagsarbetet. När del gäller den statliga sekiorn harregeringen i propositionen sagt atl den positiva syn regeringen har på ettökat inflytande för de anställda över frågor som berör dem också bör präglastatens agerande som arbetsgivare. Jagskall i det följande ange några riktlinjer som vi vill tillämpa fördemokratiseringen av arbetslivet inom den statliga sektorn. Löntagarinflytandetutgår enligt vår mening från fundamentala mänskliga behov, såsom atl hainflytande i frågor som gäller hälsa och trygghet i den egna arbetssituationen,all uppleva arbetet som meningsfullt och. i harmoni med de egna resurserna.Brister i människors möjligheter all påverka sin situation på arbetsplatsen,ensidiga arbelskrav och dålig social kontakt i jobbet bidrar lill lågarbetsglädje. Detta motiv för löntagarinflytande har självfallet samma tyngdför alla anställda. Delfinns också ett starkt samhällsintresse av att tillvarata de värden som liggeri inflytande för de anställda. Förstoch främst är det angeläget att värderingar om demokrati, samverkan ochsolidaritet - som den offentliga verksamheten i mycket är ett ultryck för - fårmöjlighet atl genomsyra förvaltningens sätt alt fungera. Vi tror nämligen allen organisation som mer bygger på samverkan och samarbete mellan likställda ochmindre på en auktoritär beslutsordning har större förutsättningar alt fungeramjukare, mänskligare och bättre gentemot dem som förvaltningen har atl tjäna,dvs. Jag tror atl vi här har etl mycket viktigt motiv för denreform vi skall fatta beslut om. Under den här vårens förövning lillvalrörelsen har den offentliga verksamheien utsatts för elt osedvanligt häftigtangrepp från borgerligt håll. Byråkrati, maktkoncentration och pampvälde harblivit slagord som valsar runt i borgerliga politikers anföranden och i densom vanligt följsamma borgerliga pressen. Vitycker att den här upphetsade retoriken innehåller en myckenhet av grovaöverdrifter och ovederhäfliga angrepp mot en tjänstemannakår som i fråga omoväld, rättrådighet och arbetsinsatser inte har många motsvarigheter i andraländer. Men vi anser ocksä alt vi kan och bör komma längre mot en merdemokratisk och mänskligare förvaltning. Visocialdemokraler vill all denna reform skall omfatta också den offentligaverksamheien, därför att den kommer alt innebära en demokratisering ochdecentralisering av makt och beslutanderätt. det är bra alt demänniskor som skall genomföra våra beslut i den här Nr får siörre möjligheter att påverka de miljöer, förhållanden och Onsdaeen den institutioner där människorna, medborgarna, möter byråkratin. Två av de partier som medliv och lust deltagit i anti-byräkratikam- ----- panjen säger nu nej lillmedbestämmande för de offentligt anställda. Arbetsrättsreform Visserligen harman sökt dölja sina avsikter i en mycket säregen och m. m. oklar reservaiion,nr 55, med välvilliga uttalanden om sin positiva inställning till ett vidgatpersonalinflylande inom den offentliga sektorn. Men skalar vi bort retorikenoch ser lill de yrkanden som ställs, så finner vi atl de båda partiernasställningstaganden helt enkelt innebär att man vill behålla det nuvarandeavtalsförbudet, som inrikesutskottet också har konstaterat. Nuuppträdde här i debatten på vägnar och ville göragällande att vad hans parti och i själva verket Slår för är exaktvad jag har skrivit i proposiiionen. Men låt mig då först tala om för herrGranstedt vad som står i proposiiionen - vilkel borde ha kunnatförvissa sig om själv. Där sägs del atl i princip är alla de frågor vi härtalat om - målen, inriktningen, omfattningen och kvaliteten - en angelägenhetför de politiska organen. Men vi säger också alt det kan finnas fall där enpåverkan genom förhandlingar och avtal på en verksamhels kvalitet är av ringabetydelse i förhållande lill arbetstagarorganisationens intresse av att kunnapåverka de anställdas arbetsförhållanden. I sådana fall kan det vara skäligtatt godta en avtalsreglering även från den politiska demokratins synpunki. Jämförnu detta, , med vad ni har skrivit i centerpartimotionen: "Enligtvår mening måsle klart slås fast att även om arbetstagarna på goda grunder villha medbestämmande i en fråga, måste deras iniresse alltid slå lillbaka, om mankommer i konflikt med den politiska beslutsordningen. Det är otänkbart attgenom medbestämmandeavtal ge arbetstagarna direkl inflytande i frågor somytterst påverkar t. ex. behovet att beskatta medborgarna." Ja,, vad återstår av medbestämmande när man så kategoriskt fällerbilan över de anställdas inflytande? Vilken fråga är det som inte yttersthandlar om att beskatta medborgarna? Om man skulle ta ceniern på allvar i dennafråga, vilkel jag egentligen vägrar att göra, skulle man säga alt ceniern villta ifrån de statsanställda och kommunalanställda deras rätt atl förhandla omsina löner. Löneavtalen om något har väl konsekvenser för kommunens och statensekonomi och påverkar därmed behovet av att beskatta medborgarna. Men jagbetraktar inte cenierns motion som etl seriöst inlägg i debatten. Detär av intresse all studera den märkliga reservationen 55 också i ett annat avseende. När det gäller rätten till förhandlingar före beslut enligt 11-13 SS medbestämmandelagen vill man ha en bestämmelse som enligt reservationen skall tolkas så, alt primär förhandlingsskyldighet för offentliga arbetsgivare inte skall gälla någon fråga som offentligt organ '37 Nr 145 enligt lag har att besluta om. Så står det i reservationen. Onsdaeenden '" ''"" viktigare beslut av offentliga organ har singrund i lagstiftning, 2 iuni 1976 ''"och därmed befriat de offentliga arbetsgivarna ------------ :_ frånskyldigheten atl förhandla före beslul - och berövat de anslällda Arbetsrältsreförm enväsentlig del av det inflytande som andra löntagare får. m. m. Det är möjligt atl hela denna reservation är enolyckshändelse. som den är skriven berövarden de offentliganställda praktiskt laget alll vad vi har avsett atl åsiadkommamed den här reformen. Den kommer också att röna del öde vid beslutet som denförtjänar - den kommer all fällas. Moderaternasuppträdande i den här frågan tyckerjag är konsekvent. Högermännens gamlamotvilja mot fackföreningsrörelsen ger knappast något utrymme förlöntagarinflytande via fackliga organisationer och kollektivavtal. Månne ärdel också så, fru , att de anställda får gärna ha makt - men då måstedel vara fråga om direktörer, generaler och generaldirektörer, domare och andrafrån den gamla fina ämbetsmannavärlden. Men atl sjukvårdsbiträden, brevbärareoch vanliga poliser skall kunna skaffa sig inflytande i kollekliva former ärkanske hell främmande för det slaget av länkande. Samtidigtavslöjar moderalerna hur tomhänta de står i sin anti-by-råkralikampanj. Man haringa andra lösningar än skattesänkningar och sämre resurser för den allmännasekiorn. Centernsagerande är däremot något av en gåta. Det parti som vill identifiera sig medbegreppet decentralisering och som säger sig bekämpa alla slag avmaktkoncentration kan alltså inte nu vara med om att decentralisera makt ochbeslutanderätt inom den offentliga förvaltningen. I stället vill man bevaranuvarande beslutsformer och koncentration av makt lill dagens beslutsfattare,även när det gäller för de anställdas självbestämmande och människovärde såviktiga frågor som arbetsmiljö och arbetslivels villkor. Jagvet inte vad som fått all gå på nejsägarlinjen. Är detarbelsgivarcentern som vunnit över löntagarcentern enligt samma naturlag somgett skogsägarcentern och markägarcentern så många segrar över miljöcenlern närvi har behandlat frågor om hushållning med vår natur och miljö här i ? Ellerär del den nya generationen av cenlerpartisliska kommunalpolitiker som fånsmaka maklens sötma i elt antal olyckliga kommuner och som inte för liv ochpina vill släppa ifrån sig någon del av den makten? I varje fall börjar delfinnas upplysande exempel på hur kommunalpolitiker sätter redan existerandeavtal ål sidan och struntar i elementära krav på anständighet iarbetsgivaruppträdande. Ettsådant exempel är cenierns agerande i kommun, där man gång på gångbrutit mot företagsnämndsavialei och fattal för de anslällda mycket genomgripandebeslut ulan någon som helst informalion och samråd. har i dl uttalande helt enkelt koniateratalt kommuns borgerliga majoritet, ledd avcenterpartiet, ""på dl anmärkningsvärt sätt markerat Nr 145 sinoförmåga till normalt samarbete på arbetsplatsen". Jag lyckerall cenierns löntagarprofil nu är avgjort skam- -. Del skulle varaintressant alt veta hur man inom riks- dagsgrupp egentligenkänner sig , när man slår följe med högern Arbetsrättsreform motkraven på ökat löntagarinflytande. Var finns alla förkämparna för m. m.decentralisering, var finns alla motståndarna till maktkoncentration? Delfinns också andra värden att ta till vara i den här reformen. Det är sålundarimligt atl anta all elt ökat löntagarinflytande har posiliva verkningar föreffektiviteten i arbetet. Vi har ofla "talat om en begåvningsreserv somvi måste ta till vara genom atl brädda och demokratisera utbildningen. På sammasätt har vi en reserv av kunnande, initiativkraft, uppslagsrikedom ocherfarenhet som bör kunna mobliseras på våra arbetsplatser. Atl hushålla medresurserna innebär också atl ta lill vara möjligheterna hos de människor somarbetar i den offentliga verksamheten. Omman skall få en aktiv medverkan från de anställdas sida i etl system förinflytande, är två förutsättningar ganska självklara: frågorna måste upplevassom näraliggande och viktiga, och den anslällde måsle uppleva att han eller honsjälv genom sin aktivitet påverkar besluten.