prot · FZ0948 · 1975-12-31 00:00:00 — SJ hade därigenom mindre flexibilitet ifråga om anpassningen av sin organisations volym och kostnader än vad enskildaförelag hade. Den skillnaden har väl numera genom de s, k, Åmanlagarna i varjefall minskat belydligl, men jag vill se del som ell ullryck rör den renlekonomiska belasining som della förhållande innebar för SJ atl SJ vidöverlåtelser har försökt hålla sig skadeslöst och därmed tillvaratagitsamhällets och skaltebeialarnas intresse på etl, såvitt jag kan förslå, korrektsätt. Omökad trafiksäkerhet vid utprovning av nya vägmaterial Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Om ökad trafiksäkerhet vid utprovning av nya vägmaterial Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara iSäffle (c) anmälda inlerpellalion, 1975/76:67, och anförde: i har frågat mig om Jag är beredd medverka lillalt åtgärder vidtas i syfle atl öka trafiksäkerheten vid utprovning av nyavägmaterial. pågår kontinuerligt etl omfattande forsknings- och utvecklingsarbete.Syftet med detta arbete är all dels förbällra väghållningens kvalitet, dvs,öka framkomligheten och trafiksäkerheten på vägarna, dels minska kostnadernavid utförande av olika väghållningsuppgifter. Det är angeläget att bl. a.prova och utvärdera olika materials användbarhet vid vägbyggnad, inle minslmot bakgrund av den kostnadsökning som inträffade i samband med oljekrisen ochsom medförde kraftiga prisstegringar på bl. a. asfalt. Sådan provning sker sålångt del är möjligt i laboratorier och på provbanor. Delär emellertid nödvändigt alt fortsätta utvärderingen genom prov och försök ifull skala för sådana malerial och vägkonslruktioner som vid laboratorie- ochprovbaneförsök visat sig lämpliga. Härigenom kan bl, a. de effekter som ärberoende av klimaieis och trafikens årsiids- Omökad trafiksäkerhet vid utprovning av nya vägmaterial variationer under en följdav år studeras. Vidförsök med olika vägbeläggningar, vägmarkeringar och vissa vägkonslruktionerär det nödvändigi alt, innan full erfarenhet vunnits, hålla sådana provvägarunder speciell uppsikt för atl kunna vidia nödvändiga älgärder. Såvälirafiksäkerheisverkei som vägverkel har sin uppmärk-samhel riktad på dessafrågor. I de fall del bedöms lämpligt varnas trafikanterna genom speciellavägmärken. HenGUSTAFSSON i (c): Jag ber alt få lacka kommunikationsministern för svaret. Orsakenlill min inlerpellalion var den myckel svåra trafikolycka som inträffade den 23november i Ijol på en av vägverkels provsiräckor i , närmare bestämt påväg 234 mellan och . På den aktuella vägsträckan uppstod halka,och orsaken lill halkan var omslag från varmt lill kallt väder. Vägunderlagetpå provslräckan isolerade kyla, enligl de uppgifter som Jag har fått. Dellamedförde alt del duggregn som föll frös lill is. Vägsträckan blevdärför en dödsfälla. Två människor dödades och tre skadades. Jagnoterar med tillfredsställelse alt statsrådet i sitt svar säger att del ärnödvändigt att hålla sådana provvägar under speciell uppsikt, och jag hoppasatt detta uttalande utsänds lill berörda vägförvaltningar. Islutet av sill svar säger komunikalionsministern: "I de fall del bedömslämpligt varnas trafikanterna genom speciella vägmärken." På den häraktuella vägsträckan kom varningsmärkena tyvärr upp . Jag hoppasatl statsrådet även på den punkten ger vägverkel en påminnelse för alt man iframtiden så långt möjligt skall medverka lill alt olyckor av del här slagetskall undvikas. Inledningsvis vill jag djupt beklaga den olycka som in-iräffade den 23november och som har föranlett i interpellation. Lålmig tillägga ett par saker. Både här i och pä andra håll i världenpågår forskning för alt utveckla bättre metoder för att förutsäga halka.Vägverkel sammarbeiar med , del meteorologiska institutet. Men ännu sälänge har vi inte något tillförlitligt system alt presentera och använda i fullskala. Trots samarbetet med väderlekstjänsten har del alltså visat sig svårtatt förutsäga hur och när halka uppträder i olika delar av landei. Somherr i själv nämnde uppstod söndagen den 23 novemberplötsligt halka över praktiskt tagel hela södra och ,Anledningen till halkan var atl del vid middagslid föll ell regn som, när detiräffade den nedkylda vägbanan, frös lill is. Under sä snabbt förändradeväderleksförhållanden som inträffade den aktuella dagen är del ofrånkomligt atltrafiksäkerheten minskar trots hög beredskap. Det gäller både provvägar ochandra vägsträckor. Halkalängs en väg bildasju normall snabbast pä brobanor och i bergskärningar. Ävenpä sträckor där vägkroppen för förhindrande av trafikfarliga Ijällyftningarinnehåller värmeisolerande malerial kan halka bildas snabbare än på övrigadelar av vägen. Så var fallet på den provväg där den akluella olyckaninträffade. När halka uppkommer, bildas den inte längs en vägslräcka samtidigtoch i samma omfattning, beroende pä vägens uppbyggnad och på lokalaklimatvariationer. Förall belysa hur svårt del kan vara inie minsl för bilisierna att i alla lägenvela vad de möter bör tilläggas atl enligl uppgifter som Jag inhämtatkontrollerades förhållandena på vägen den akluella dagen mellan och 14alltså mitt , men bedömdes då inte ge anledning lill några omedelbaraåtgärder. Vädret försämrades snabbi, och kl, 14.30 - alltså efterdet att man hade inspekterat vägen - beordrades en bil ut för kemiskhalkbekämpning. Ungefär inträffade den fruktansvärda olyckan. Jaghar med det sistnämnda bara velat poängterat hur en sådan här tragisk olyckakan uppkomma trots alt man råkade ha den beredskap som vi mänskligt all dömakunde räkna med. Här upplevde man hur en inspekterad väg bara under någraminuier förändrades till en livsfarlig väg. Det gör inte del hela bättre;dödsolyckan inträffade. Men som ell bevis på svårigheterna - som vi emellertidmåste fortsätta att observera i ännu högre grad - kan del vara motiverat alt ien sådan här diskussion, som har initierat genom sininterpellation, få klara ut del faktiska läget. Omökad trafiksäkerhet vid utprovning av nya vägmaterial i (c): Jag erkännervilligt all svårigheterna är många och stora. Inlerpellationentillkom väl därför au Jag körde samma väg strax efter del atl olyckaninträffat, ovetande om faran Jag också. När Jag kom in i den kö av bilister somhade bildals fick jag se det tragiska som hade hänt. Efter provsträckan blevväglaget bällre, och del har uppgells atl de besvärliga förhållandena beroddejusl på provsträckans underlag. Mensom sagl: Jag tycker atl svaret var positivt, och Jag lackar för det. Överläggningenvar härmed slutad. §9 Föredrogs och hänvisades 1975/76:50 tilllaguiskoitet 1975/76:79 tillskalleulskoltel 1975/76:84 och 87 tillinrikesutskotiei 1975/76:90 lilljustitieutskottet 1975/76:94 tillfinansutskottet Nr 48 § 10 Föredrogs och lades till handlingarna 1975/76:102och 103 §11 Föredrogs och hänvisades 1975/76:11 tillfinansutskottet §12 Föredrogs och hänvisades Motioner 1975/76:168 och 169 lillkonslilulionsutskottel /76:170-173 till skalleutskottet /76:174 och 175till justitieutskottet /76:176 till lagutskottet /76:177 lillulrikesutskotlel /76:178 lill försvarsutskottet /76:179-181 till socialförsäkringsutskottel1975/76:182 och 183 till socialutskottet /76:184 och 185 tillkulturutskottet /76:186 till jordbruksutskottet /76:187 tillfinansutskottet /76:188-190 lill näringsutskottel /76:191 tillinrikesuiskottet 1975/76:192 lill konstilulionsutskollel /76:193 lillcivilulskottet § 13 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1975/76:76-79. §14 Herr lalmannen meddelade att propositionerna nr 100 och 101 skulle sättassist på morgondagens föredragningslista, §15 Anmäldes och bordlades 1975/76:91 om ändraderegler för beräkning av existensminimum §16 Anmäldes och bordlades 1975/76:10Justitieombudsmännens ämbetsberäitelse § 17 Anmäldes och bordlades 1975/76:194 av herrAhlmark m. fl. 1975/76:195 av herrarBörjesson i och Halleniiis om friexemplar avriksdagstryck till kommunbibliotek m, fl. 1975/76:196 av m.jl. om förenklade statliga blanketter 46 1975/76:197 av m.jl. 1975/76:198 av om befolkningsregister Nr 48 1975/76:199 av m.jl. om avdragsrällvid inkomstbeskail- Jjsdagen den ningen för gåvor till religiösa ändamål m, m. 1975/76:200 av herrFågelsbo om översyn av bestämmelserna om skal- _ 1975/76:201 av herrFågelsbo om skattefrihet för vissa gåvor 1975/76:202 av herrar Stridsman och i Holmgärdenom slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fasiighei 1975/76:203 av m.fl. om vidgad rällför fiskare och fö-retagare i kuslsjöfari till avdrag vid inkomsttaxeringen 1975/76:204 av herrBörjesson i om övervakningsarvodena 1975/76:205 av m.fl. om förhörsvitlnenvid förundersökning i brottmål 1975/76:206 av herrHermansson m. fl. om översyn av åldersgränserna 1975/76:207 av herrAdolfsson om slopande av bistånd lill 1975/76:208 av . 1975/76:209 av en ny internationell ekonomisk ordning 1975/76:210 av i m.jl. omvidgad räll lill föräldrapenning 1975/76:211 av i m.fl. omlättnader i etable-ringsbestämmelserna för tandläkare 1975/76:212 av herrFågelsbo om statsbidraget lill inköp av invalidbil 1975/76:213 av och ombarnpension lill adoptivbarn, m. m. 1975/76:214 av m. fl. om statligtgrundbidrag lill pensionärernas bostadstillägg 1975/76:215 av i om ökaderesurser lill vården av långtidssjuka 1975/76:216 av i omåtgärder mot bullerskador i nöjeslokaler m. m. 1975/76:217 av i om enkampanj för bättre förebyggande hälsovård 1975/76:218 av i m. fl. omätgärder föratt minska väntetiderna vid landels ögonkliniker 1975/76:219 av och omhuvudmannaskapet för bärhusväsendet, m. m. 1975/76:220 av och omverksamheten i förskolan 1975/76:221 av m.fl. om höjning avanslaget lill Bidrag lill trossamfund 1975/76:222 av i ombegränsning av kyrkliga markförvärv 1975/76:223 av herrTorwald m. fl. om ökat anslag till museer 1975/76:224 av i m. fl. omåtgärder mot utförsel av kulturföremål 1975/76:225 av herrAhlmark m.jl. om statsbidrag lill de fria samfundens 47 1975/76:226 av om utbildning av ellökat antal sjukgymnaster 1975/76:227 av om ökadtrafikundervisning i grund- och gymnasieskolan, m. m. 1975/76:228 av herrHermansson m.fl. om forskningspolitiken 1975/76:229 av m.fl. omförstatligande av läromedelsproduktionen, m. m. 1975/76:230 av herrar i Agnas och Fridolfssonom alternativ till den obligatoriska skolan 1975/76:231 av i ominstallation av signaler i trafikfarliga vägkorsningar 1975/76:232 av i omfortsatt utbyggnad av tåg-orderradiosystemet 1975/76:233 av i och herrförste vice talmannen om en enhetlig telefontaxa 1975/76:234 av i m. fl. omkostnaderna vid överförande av allmän väg lill enskild 1975/76:235 av och iKristianstad om samråd mellan SJ och berörd kommun vid trafikomläggning 1975/76:236 av i m. fl. omjärnvägstrafiken lill och från västra 1975/76:237 av om flyttbara reservtelefoner vid sjukhus 1975/76:238 av i omäleranvändning av avfallsprodukter 1975/76:239 av i omtillvaratagande av matavfall pä sjukhus och värdinrättningar 1975/76:240 av herrHenmark om renhållningen av vissa gångbanor 1975/76:241 av om befogenhet attsnabbi ingripa i djur-skyddsfrågor 1975/76:242 av om användningen avförsöksdjur vid undervisningen i grund- och gymnasieskolan 1975/76:243 av i Heden om rällen altutnyttja tillstånd lill grus- eller matjordsläkl 1975/76:244 av herrAhlmark m.jl. om ökad insyn i statliga förelag 1975/76:245 av i omtillstånd och kontroll vid viss låneverksamhet 1975/76:246 av förbud mot reklam från flygplan 1975/76:247 av i m.jl. 1975/76:248 av i m. fl. omsysselsätlningsbe-främjande åtgärder i Vindelälvsområdel 1975/76:249 av i m. fl. omarbetsmarknadsutbildning av ungdom lill vårdyrken 1975/76:250 av i m.jl.om arbetsmarknadsläget i 1975/76:251 av herrar Henmark och ompensionsuljämning m. m. för pensionerade statsljänstmän 1975/76:252 av m. fl. omminimiarbelstid för dellids-anställda, m. m. 1975/76:253 av i m. omsysselsättningsbefrämjande ätgärder i Ljusdalsområdet 1975/76:254 av i ominstallation av högtalare i personförande tåg §18 Anmälan av interpellalioner Anmäldesoch bordlades följande interpellalioner som ingivits till kammarkansliet 1975/76:80av i (m) till herr utrikesministern om förekomsten avkubanska trupper i : Utländska makter har på olika sätt stött derivaliserande inhemska fraktionerna i inbördeskriget i . Anmärkningsvärti detta sammanhang är rapporterna atl betydande kubanska truppstyrkor harsatts in för att stödja den Moskvaorienlerade organisationen . Enligluppgift tjänstgör nu 6 000-8 000 kubanska soldater i under befäl av eltantal kubanska generaler. Siffran motsvarar ca 6 9fi av krigsmakt. Dettaär emellertid inte den enda kubanska inblandningen i andra statersangelägenheter. Enligt uppgift finns kubansk militär trupp och civila rådgivarei tio länder i och . De fär ses som ett uttryck förFidel Caslros önskan att påskynda och aktivt dellaga i den kommunistiskavärldsrevolutionen. I fallet torde det också vara fråga om alt genomdirekta iruppinsalser betala av den skuld som ådragit sig lill . Cubaerhåller numera betydande hjälp frän . /72 uppgick densvenska utvecklingshjälpen till lill 3,6 milj. kr. Under innevarandebudgetår är siffran enligt budgetpropositionen 60,0 milj. kr. Under en femårsperiodhar beloppet sextondubblats. Delta trots atl genom det massiva sovjetiskabiståndet torde erhålla det högsta utländska slödel per capita i världen. Cubaligger i världstopp vad gäller utländskt bistånd trots del av initieradeekonomiska embargot. Densvenska socialdemokratiska regeringen har ocksä på andra sätt visat sinförståelse för kommunistiska regim, bl. a. genom förra sommarensofficiella besök av statsminister . Detkan inte vara förenligt med principerna för svenskt utvecklingsbistånd attlämna sådant till länder som militärt ingriper i andra länder. 4 1975/76. Det svenskautvecklingsbiståndet blir därmed indireki ocksä lill stöd för militärainterventionssträvanden. De kubanska trupperna i bör föranleda enomprövning av det svenska biståndet lill . Medhänvisning till del anförda hemsläller Jag om kammarens tillstånd att till herrutrikesministern få ställa följande frågor: Kan herr utrikesministernbekräfta uppgifterna om betydande kubanska styrkor i och omtala förkammaren vad de svenska utlandsmyndigheterna erfarit om deras verksamhet? Anser herr utrikesministern attkubanska trupper i är förenligt med principen om icke-inblandningiandra länders angelägenheter? Vilka konsekvenser fårförekomsten av kubanska stridskrafter i för del svenskautvecklingsbiståndet till ? 1975/76:81 av () lill herr industriministern om älgärder mol Slalliga beställningar pälönsömnad utomlands: Under höstriksdagen 1975 fattades beslut om en radstödåtgärder lill den svenska tekoindustrin, och från krävslicenser för införande av utlandstillverkade textilprodukter. De beslutadeåtgärderna kom till främst av beredskapsskäl, men de får också ses som en viljafrån statsmakternas sida all lämna stöd till en bransch som drabbats av svåraproblem med aU upprätthålla sysselsättningen inom branschen. Enligten lidningsinlervju med förelagsledaren i Sweteco, eltförelag för vilket den statliga invesleringsbanken är huvudman, ämnar dettaförelag lägga ut beställningar i form av lönsömnad i något eller några länder.Det pågår f n. en karlläggning inom företaget, och akluella länder för en sådantillverkning är , , och , Motivet förullandsiillverkningen sägs vara all man vill ha ell alternativ lill de högakostnaderna i , all företaget mäste drivas efler strängtföretagsekonomiska principer och att kravet på lönsamhet är minst lika hårtsom dä ägarparlen varil en annan än staten. I intervjun framhålls vidare attbeställningarna utomlands inte kommer all påverka sysselsättningen vidföretagels fabriker i ulan all de tvärtom behövs för alt bibehållasysselsättningen i värt land. Delhar länge varil känt alt tekoindustrin själv slår för en relativt slor andel avde tekoprodukter som importeras. En rad förelag har etablerat tillverkning iandra länder för alt sedan införa merparten av varorna lill vårt land. Man harpä detta säll utnyttjat den billigare arbetskraften i andra länder. I riksdagenoch från fackligt håll har detta förfarande rönt stark kritik, eftersom detonekligen har påverkat sysselsättningen inom branschen i vårt land negativt.Enligt min mening har denna kritik varil starkt berättigad. Medhänvisning till de beslut om slöd lill tekoindustrin som antogs avhösiriksdagen, beslutet om licenslvång vid införsel sami den kriiik som riktatsmot företagens införsel av utlandstillverkade varor vill jag därför starktifrågasätta om det är lämpligl av elt förelag, där sialen har ell ägaransvar och eltavgörande inflytande, alt lägga ul beställningar av betydande kvantiteterutomlands. Från företagets sida kan det naturligtvis hävdas atl del är en godlösning förelagsekonomiskt sett. Men frågan bör ocksä bedömasarbelsmarknadspoliliskt och samhällsekonomiskt. F. n. är sysselsättningslägelhögst bekymmersamt inom lekobranschen, och ett stort antal personer är berördagenom varsel om uppsägning. Nedläggningar av förelag och konkurser har drabbatmänga anställda. Siaten kommer att få gå in med kraftigaarbetsmarknadsåtgärder, och arbetslöshetsförsäkringen och KAS kommer att fågöra slora utbetalningar. I delta läge anser jag alt det borde vara merangeläget för ett företag som Sweteco alt utöka sysselsättningen inom landetoch suga upp en del av den yrkeskunniga arbetskraft som friställs från andraförelag. Om man ser lill de sammantagna ekonomiska effekterna borde det vara enbättre lösning än alt gå ul med beställningar utomlands. Medhänvisning lill det anförda anhåller Jag om kammarens tillstånd alt till herrindustriministern fä slälla följande frågor: atl det i rådande läge för den svenska lekoindustrins anställdafinns anledning för statsägda företag atl lägga ut lönsömnad utomlands? atl vidtaga några ätgärder föratt förhindra atl sädana beställningarkommer lill stånd? 1975/76:82 av herrSiridsman (c) lill herr kommunikationsministern om prishöjningarna päinrikesflygels linjer lill övre : Från den har SAS höjt flygprisel pälinjen med drygl . Som skäl för höjningen anger man ökadepersonalkostnader och högre bränslepriser. Linjen är en av demest lönsamma inrikes flyglinjerna. Någon hänsyn lill flyglinjens lönsamhetverkar inte ha tagils när den kraftiga prishöjningen beslutades. Tvärtom sä hardet besynnerliga inträffat att den största procentuella höjningen drabbat enlånglinje med god lönsamhet som . Denprishöjning som föreslagils rimmar illa med de uttalanden som flera gångergjorts av all trafikpolitiken skall vara underordnad regionalpolitiskasträvanden. Talet om ett "rundare " förblir tomma ord om dettillämpas en flygprispolilik som utgår frän principen all ju längre fränlandels centrala delar en region är belägen, desto högre skall del procentuellapåslaget vara vid en prishöjning. Medanledning av motionen 1972:723 beslöt höslriksdag enhälligt(trafikutskottets betänkande nr 1972:18) ge Kungl. Maj:l till känna vadutskottet anfört rörande behovel av en översyn av bl. a. inrikesflygelsprisförhållanden. Riksdagsbeslutet1972 får ses som en begäran till om en översyn avbl. a. inrikesflygets prisfrågor med hänsyn till regionalpoliiiska synpunkler. Med anknytning tillriksdagsbeslutet besvarade kommunikations- ministern den 6 december1974 en inlerpellalion av mig. Frågan gällde vilka åtgärder Kungl. Maj:lvidtagit i anslutning lill den av förordade översynen av bl.a. inrikesflyglrafikens prisförhållanden. Stalsrådel hänvisade iinterpellationsdebatten lill de förändringar i prissammanhang som skett på delångväga linjerna bl. a. lill och . Kommunikationsministernunderströk vidare i svaret den stora regionalpolitiska betydelse inte minst förNorrland som omstruktureringen av priserna på inrikesflyget hade. Denav 1972 begärda översynen av bl, a, inrikesflygels pris-förhållandenhar ännu inte redovisats. all avvakla redovisningen av översynen har mannu besluiai om en kraftig prishöjning för linjen . Jag finnerdetta stå helt i strid med ullalande och med den uppfattning somkommunikationsministern gav uttryck för i interpellationsdebatten den 6december 1974. Medhänvisning lill del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd atl tillkommunikationsministern få ställa följande fråga: atl flygprishöjningen med drygt 20 96 från den pålinjen står i överensstämmelse med målsättningen attåstadkomma en bällre samordning mellan trafikpolitik och regionalpolitik? 1975/76:83 av () lill herr kommunikationsministern om prishöjningarna på inrikesflygetslinjer lill övre : Genom olika satsningar från samhällets sida harbetydande resultat kunnal näs beträffande industrilokalisering till norraSverige. Biljettpriser och fraktkostnader spelar en betydande roll inte minslvid nylokalisering. Mot den bakgrunden ler sig de prishöjningar som skett päinrikesflygel fr. o. m. som märkliga. Sä har t. ex. höjningarskett på sträckan med drygt- och pä sträckanUmeå-Stockholm med drygt 28 "o, medan priset på sträckanStockholm-Göteborg har höjts med drygt 14 'n. Likartade höjningar som den sistnämndahar skett för samtliga linjer på kortare sträckor. Den förklaring somframskymtat är att SJ utgör en alltför stark konkurrent på de kortare linjerna,och av den anledningen har man inte ansett sig kunna göra samma prishöjningarpå alla linjer. Den irritation och förbittring som av denna anledning har kommittill uttryck, inte minst från affärs- och industrifolk, är lättförståelig. Förklaringenkan rimligen inle vara den angivna, och av den anledningen hemställer jag tillherr kommunikationsministern om svar på följande frågor: Vilkenorsak ligger till grund för de ojämna prishöjningar som skett inom inrikesflygel? de prishöjningar som skett på flygbiljetter till norra förenliga med de lokaliseringspolitiska motiven? 1975/76:84av () till herr statsministern om löntagarfonder: har på uppdrag av LO lagt fram eltförslag angående löntagarfonder. Genomförs hans förslag, skulle samtligasvenska företag med mer än 100 anslällda inom ett fåtal år kontrolleras av defackliga organisationerna. Det betyder all pä kort lid skulle byta ekonomisktsystem från en västerländsk biandekonomi pä marknadshushållningens grund ny och oprövad form av socialism med förutsättningar för långtgåendecentralistisk planhushållning. Valetav ekonomiskt system är en politisk fråga, som skall avgöras av regering ochriksdag. Den kan inte överlämnas till arbetsmarknadens parter. Från regeringensoch det socialdemokratiska partiets sida har man inle velat ge uttryck åt någonbestämd mening om Meidners förslag med motiveringen atl debatt härom nu pågårinom LO och med hänvisning till den sittande utredningen om löntagarna ochkapitalbildningen. Jagvill emellertid erinra om att i den näringspolitiska arbetsgruppens rapporttill den socialdemokratiska partikongressen 1975 uttalades bl. a. följande:"För all öka det kollekliva sparandels andel och vidga den ekonomiskademokratin bör ocksä LO:s förslag framläggas 1976". Rapporten godtogs avkongressen, som alltså därmed ställde sig bakom även här återgivna uttalande. Idet 1975 antagna socialdemokratiska partiprogrammet slås också fast altlöntagarna genom delaktighet i företagens vinster måste tillförsäkrasinflytande. Del socialdemokratiska partiet synes sålunda ha bundit sig förnågon form av kollekliva löntagarfonder. Enligtpressreferal har statsministern i är vid framläggandetav det socialdemokratiska valmanifeslet förklarat atl löntagarfonderna är enfråga för slutet av 1970-lalet. I en intervju i Affärsvärlden harstatsministern uttalat att löntagarfonder kan få praktisk effekt först på1980-lalet. Båda dessa uttalanden är förenliga med planer på att lägga framförslag till avgörande i ärs val. Frånallmänt demokratisk synpunkt vore det oacceptabelt, om frågan om löntagarfonderskulle föreläggas I976-I979 utan attdessförinnan ha blivit föremål för en grundlig belysning och debatt ivalrörelsen ärs val. Även om vi är oense om huruvida börbyta ekonomiskt system, borde vi kunna vara överens om att detta inte får skeulan all väljarna klart uttalat sin mening.