prot · FY0921 · 1975-12-31 00:00:00 — Nr 15 av i (c) om polismansinställelse för vitt nesmål vid domstol...................................... 19 Nr 17 av () om ADB-regislreradepersonupp gifter ....................................................... ......... 21 Nr 85 av (vpk) om ökade möjligheterför kom mun att förvärva mark för fritidsändamål......... ......... 32 Nr 64 av i Agnas (m) omberedskapsplaner för eva kuering av svenskar från länder där det politiska läget är instabilt............................................................................ 34 Nr 75 av () om hemligstämplande av handlingar vid statligtförelagsförvärv........................................ 36 Nr 74 av () omutbildningen för erhållande av militärt förarbevis för buss................................................................. 40 Nr 76 av () om förbud mot vissapornografiska tryck alster............................................................................... 43 Nr 79 av fruLewén-Eliasson (s) om befogenheten för vaktbolags Nr 66 av () om personalresurserna vidyrkesinspek tionens lokalkontor i ............................................. ........ 48 Nr 68 av fröken () om ökad sjukvårdsutbildning. Nr 72 av iEdane (s) om lokalmässig integrering av förskola med låg- ochmellanstadieskola................................. ........ 52 Nr 80 av (vpk) om verksamheten videxperiment- gymnasiet i .......................................................... 54 Svar på interpellationer: Nr 19 av iEskilstuna (s) om rätt att använda militär personal ikrissituationer................................................. 56 Nr 18 av (vpk) omsysselsättningsläget i Väster län..................................................................... 60 Nr 27 av ()om sysselsällningsstöd till företag utanför del inrestödområdet.................................................... 69 Nr 34 av i (fp) omprinciperna för kom munernas marklilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag 73 Nr35 av () om transporlfrågor i samband med Stålverk80........................................................................... ........ 74 Meddelande om frågor; Nr 86 av () om nedläggning av järnvägsstatio ner utmed stambanan.................................. ........ 75 Nr 87 av ()om en ny yrkesnomenklatur 76 Nr 88 av ()om långpendlares rätt till avdrag för resekostnader vidinkomstbeskattningen........ 76 Nr 89 av ()om införsel i sjukpenning för obetalda skaller m. m.................................................. ........ 76 Nr 90 av () om lagstiftning molkönsdiskri minering ................................................... ........ 76 Nr 91 av i Agnas (m) om åtgärder motungdoms arbetslösheten i Norriand............................. ........ 77 Nr 92 av (vpk) om åtgärder för attsäkra sys selsättningen för vissa anställda inom bryggerinäringen.. 77 Torsdagenden 13 febmari 1975 Meddelande om ärendeplan för tiden t. o. ......................................................... Debatter om utrikespolitikm. Ändringar i gruvlagen, m.m.............................. Löneavdrag för statstjänsteman lill följd avuppdrag som riks dagsledamot ............................................. Nr 69 av i (s) ommaximeringen av läkares ersättning för patienlbesök............. 7878 79 87 97 Nr1 om anslag på lilläggsstat : kulturändamål.... Nr 1 om ändringar i gruvlagen och lagen om vissamineral- fyndigheter .............................................. Nr 2 om återinförande avaffärstidsreglering........ Nr 3 om elableringen av stormarknader och om stöd åtned läggningshotade närbuliker........................... Nr 21 Nr 4 om utgifter på tilläggsstat ; kommittéer m. m. inom han- den delsdepartementet................. ;....................... 110 Nr 5 omanslag inom verksamhetsområ- -------------- , de; bankinspektionen, försäkringsinspektionen m. m 110 Nr I om tilläggsstat ;................... ....... 110 Nr 8 om lönedelegations redogörelse förverksam heten ........................................................... 111 Nr 9 om löneavdrag förstatstjänsteman till följd av uppdrag som riksdagsledamot.............................................................. 111 Nr 10 omarbetslöshetsersättning till företagare........................... 115 §1 Justerades protokollen för den 5 innevarande månad. §2 Om omhändertagande av pappersavfall Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt i ett sammanhang besvara dels () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 49, dels (vpk) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 59, till herr industriministern,och anförde; har frågat mig om jag vill redovisa min syn på denuppkomna situationen beträffande insamling av pappersavfall och dessutomklargöra vilka åtgärder statsmakterna är beredda vidtaga för att möjliggöra etteffektivt omhändertagande av pappersavfall. HerrLorenlzon har frågat industriministern om han tillmäter återan-vändning avreturpapper sådan betydelse, att något initiativ i syfte att stimulera tillökad användning av returpapper bör komma i fråga. Denna fråga har överlämnatslill mig för besvarande. Arbetsgruppenför avfallsfrågor har i sitt slutbetänkande föreslagit ett kommunalt ansvar förinsamling av hushållens tidningar och tidskrifter samt pappersavfall frånkontor och handel. Därigenom skulle ytterligare ca 300 000 lon pappersavfallkunna gå tillbaka till industrin som råvara för ny pappersprodukiion. Arbetsgruppensförslag har remissbehandlals och fått ett över lag positivt bemötande. Därvidhar som branschorgan uttalat attreturpapper utgör en viktig råvara för pappersindustrin och att man är bereddatt framöver la emot allt det returpapper som samlas in. F. n. rådersvårigheter att få tillräcklig avsättning för insamlat returpapper påexportmarknaden. kommer emellertid två svenskapappersbruk att ha installerat nödvändig utrustning för att ta hand omtidningspapper för återvinning. Därmed ökar möjligheterna att inom fåavsättning för insamlat relurpapper så att pappersinsamling i fortsättningenskall kunna bedrivas mera kontinuerligt. I avvaktan på denna inhemskakapacitetsökning har pappersbruken beslutat om en extra lagring underförsta halvåret för all på så sätt redan nu kunna la emot ytterligareinsamlat returpapper. Jagkommer alt i proposition till redovisa förslag angåendeomhändertagande och hantering av avfall. Därvid kommer också frågan omreturpapper att behandlas. Om omhändertagande av pappersavfall Jag ber altfå tacka jordbruksministern för svaret. "Vadskall vi göra med alla gamla tidningar som vi har blivit tillsagda att spara?Kommer ingen och hämtar dem? Källaren svämmar ju snart över." Del är frånmånga håll som de orden hörts därför alt depappersinsamlingar som startades i fiol tycks ha kommit av sig. Från deföretags och andra intressenters sida som tidigare log emot pappersavfall sägerman bara; "Släng tidningarna så . Det har blivit ett tillfälligtstopp hos pappersbruken. Vi återkommer om någon lid. Det räcker om sparandel ihushållen böriar om då. kör vi insamlingen på sparlåga." Jagär lacksam för det svar som jordbruksministern lämnat. Del är tydligt att detmåste ha skett en försening vad gäller utbyggnad av den industri som skulle lalill vara det avfallspapper som samlas in. Det är f n. en kvantitet på ca 400000 lon som samlats in. Som framgår av svaret skulle man kunna samla inylleriigare 300 000 lon, därav ca 200 000 lon från hushållen. Bådeförelag och ideella föreningar har engagerat sig i insamlingsverksamheten. Desistnämnda har gjort det delvis för att få pengar lill sin verksamhet men ocksåi en känsla av att göra en insats miljömässigt sett och för att genominsamlingen bidra lill en minskad råvaruförbrukning. Enligt arbetsgruppens föravfallsfrågor beräkningar skulle ca papper motsvara ett och ett halvtnormalvuxet träd. Är del så stora kvantiteter det rör sig om när det gäller allytterligare ta lill vara avfallspapper som 300 000 lon, motsvarar detsammanlagt en ganska stor skog som man på det sättet kan spara eller utnyttjaför annat ändamål. Manfår hälsa med tillfredsställelse att industriföretagen utfäst sig att lägga uppen extra lagring. kan man väl då också konstatera att de ideellaföreningar som haft pappersinsamlingar som inkomstkälla kanske får vidkännasytterligare sänkningar av priserna för de varor de samlar in. Papper som måstelagras betalar man väl inte så särskilt mycket för när man liksom tvingas altta in papperet. Jagförutsätter att om del inle bättrar sig på den här fronten efter halvårsskiftetbör vi kunna förvänta ylleriigare åtgärder och initiativ från statsmakternas sidaför att öka mottagningen av avfallspapper. HerrLORENTZON (vpk); Jag vill lacka statsrådet för svaret på min fråga, ett svarsom både i lon och sak var mycket positivt. Detär i del här sammanhanget litet underiigt - det är i och för sig intestatsrådels fel - att sombranschorgan säger att returpapper utgör en viktig råvara. Det har man ju intemärkt förut i . Varför nu detta hastigt påkommande intresse? är manberedd att framöver ta emot allt relurpapper som samlas in. Vad är orsaken tilldetta? Det står vidare i svaretatt det f n. råder svårigheter att få tillräcklig avsättning för insamlatreturpapper på exportmarknaden. Del verkar ju litet paradoxall, när svenskcellulosaindustri är så intresserad av att få utnyttja detta papper. Vikan titta något på bakgrunden till del hela. All la till vara deltapappersavfall för återvinning kan synas vara en i och för sig mycket litenfråga. Men ser man frågan i sammanhang med hela skogsindustrin så finns del ettgivet mönster. Skogsråvaran i har under alla tider varit mycket billigför skogsbolagen. Skogsarbetarnas löner har också legal i botten.Med tanke på skogsarbetarnas hårda slit och den korta produktiva åldern fördessa arbetare, de många olycksfallen och de ständiga riskerna för olycksfallsamt de många förstörda ryggarna så har skogsbolagen erhållit en råvara som ärmycket billig. Lägger man härtill att dessa bolag har betraktat de svenskaskogarna som hart när oändliga så förslår man alt deras intresse föråtervinning av pappersavfall har varit mycket ringa. Rovdrifteni skogarna har också varit stor under de år som gått. avverkade man 40milj. m' skog, och neltoavverkningen hade stigit till 77 milj.m' skog. I vissa områden i landet talar man om rena rovdriften. Del är klartall cellulosabolagen under sådana förhållanden inle har varit intresserade avåteranvändning. I andra industrialiserade länder i - framför allt ide skogfalliga länderna - har åleranvändningen varit mycket stor i jämförelsemed situationen i . Jagskulle vilja ställa en följdfråga till min tidigare fråga. Och della närmastmed tanke på cellulosabolagens och skogsbolagens uppträdande somgått. Är statsrådet överens med mig om alt man i lag bör slå fast skogsbolagensansvar då del gäller all vidareförädla allt det pappersavfall som kan ställaslill deras förfogande? Del var ju med anledning av att vi inle tyckte all vi hade en braorganisation för möjligheterna att samla in papper av det här slaget ochmöjlighet att återvinna papper ur pappersavfall som vi log initiativ lill denarbetsgrupp som snabbi arbetade fram ett utkast, vilket gör del möjligt föross att lägga en proposition som skall ge oss en bättreorganisation av den här hanteringen. Anledningenvar att vi tyckte att rådande förhållande inte var bra. Uppenbarligen har ocksåintresset hos förelagen för att la till vara pappersavfallet ökat inför densituation som vi kan se framför oss, nämligen att vi i högre grad kanske kommeratt ha brist på råvara i skogen. Här sker , som jag tidigare sade i miltsvar, en utbyggnad av två bruk så all de på elt effektivare sätt än tidigareskall kunna ta hand om exempelvis tidningspapper. Alltdelta samverkar till att - om den proposition som jag kommer alt lägga får denbehandling i som jag hoppas på - man skall kunna få ett vettigtutnyttjande av pappersavfallet. Man är från pap- Torsdagenden 13 febmari 1975 den 13 febmari 1975 Om omhändertagande av pappers-avfall persindusirins sida bereddalt träffa de överenskommelser med kommunerna som naturligtvis också blirnödvändiga för all allt skall klaffa. Jag förutsätter sålunda att det skall blimöjligt all ta till vara pappersavfallet på det sätt som jag fatlat allfrågeställarna är ute efter och som vi naturligtvis alla har elt gemensamtintresse av. Hen LORENTZON (vpk): Jagfick inle något direkt svar på den fråga jag ställde, nämligen om statsrådetLundkvist anser del lämpligt all lagstifta i denna angelägenhet, så attskogsbolagen måste känna med sig alt de skall ta ansvaret också ifortsättningen när det gäller det papper som kan samlas upp för återvinning. Jagvill ställa ylleriigare en fråga. Vi känner skogsbolagens uppträdande tidigare.De har trots jättevinster gång på gång ändå sökt och fått alla de anslag ochbidrag till produktion som varit möjligt att få i della land. Kan det inlemisslänkas alt bolagen i detta sammanhang kommer att säga: Skall vi återvinnapapper nu och härför göra vissa investeringar, måsle staten träda till medylleriigare bidrag. Jag vel inte om det ligger lill så, men jag skulle viljaställa frågan lill jordbruksministern: statsrådet för sin det beredd alt geskogsbolagen och cellulosaindustrin bidrag till investeringar för återvinningav insamlat returpapper? Här föreligger i varie fall inle nu några sådana framställningar. Hurvi tänker att den här organisationen skulle läggas upp och vilka åtgärder iövrigl i lagstiftning och på annat sätt som kan bli nödvändiga för att få dethela att fungera kommer vi att redovisa i den proposition som kommer att liggapå bord . Hen LORENTZON (vpk): Trotsdel positiva svar som gavs tidigare måsle jag notera att jag inle fått svar påde frågor jag nu ställt. Men jag får vänta tills propositionen kommer påriksdagens bord, och vi får då ta upp debaiten på nytt. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Omreglerna för anstånd med avlämnande av självdeklaration Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagna fråga,nr 73, och anförde; har frågat mig om jag vill medverka till all make ochhemmavarande barn , i de fall skallskyldig har anstånd medavlämnande av självdeklaration, beviljas generellt anstånd ulan särskild ansökan,och därmed minska den anhopning av arbete med ansökningsärenden som eljestkommer alt drabba de skattskyldiga, deklarationsbyråer och berörda myndigheter. F.n. prövas ansökan om anstånd med avlämnande av självdeklaration särskilt förvarie skatlskyldig. Den omständigheten att en skattskyldig har fått anståndeller på annan grund har rätt att lämna deklaration änden medför inle att detsamma gäller för hans make ellerhemmavarande barn . Men får den skatl-skyldige anstånd medges enligtriksskatleverkels anvisningaräven make och hemmavarande barn under 18 årmotsvarande anstånd om ansökan härom görs. Efter vad jag har mig bekantfungerar den nuvarande ordningen tillfredsställande. Enligt min mening behövsdärför inte nu någon sådan ändring av bestämmelserna som åsyftas i frågan. Omreglerna för anstånd med avlämnande av självdeklaration HerrHÖRBERG (fp); Jag ber all på vägnar få tacka statsrådet för svaret påfrågan. är förhindrad att närvara i kammaren , men det varändå angeläget alt svaret mottogs nu eftersom själv-deklaralionerna skallinlämnas direkt efter den kommande veckohelgen. Makatill egen företagare har - såsom statsrådet nämner - liksom maken fått anståndtill med att avlämna sin deklaration. Rent praktiskt har dellahittills kunnat lösas manuellt på ett behändigt sätt av de lokalaskattemyndigheterna, men databehandlas skattefrågorna automatiskt hoslänsstyrelserna, och då måste varie ansökan om anstånd inmatas på magnetbandför att inte berörd maka skall drabbas av förseningsavgift. HerrEnlund har varit i kontakt med en del lokala skattemyndigheter som har denuppfattningen att generellt anstånd för maka till egen företagare kommer attbeviljas . Många av dessa makar kommer alltså inte alt ansöka om anståndmed deklaration, och de vel inle om att de därmed eventuellt kommer attdebiteras förseningsavgifter. Detta är orsaken till oro. Jag villgärna fråga statsrådet om han kan medverka dels till all sådana makar, somalltså inle söker anstånd därför att de inle vet om att detta bör göras, intedrabbas av förseningsavgift, dels lill att lokala skattemyndigheter kan fåmedge eftergift av sådan förseningsavgift. Omtillhandahållande av kläder åt socialhjälpsiagare Personligen tycker jag nog att del inle bör vara någon större svårighetför den make som lämnar in sin deklaration att i samband med delta begära attden andra makens deklaration också må bli föremål för behandling , ömden ena maken ansöker om uppskov kan han ju bekväma sig med att göra en sådanansökan också för den andra maken eller för barn . Förde fall della inte har skett och det blir en komplikation kan jag inle på rakarm säga hur detta kommer all behandlas av taxeringsmyndigheterna, men vi hartidigare när vi har talat om dessa frågor varit ense om att man i rena småsakeroch när ursäktliga förhållanden råder inle bör debitera förseningsavgift. Dendebatt vi har fört har kanske i viss mån också klarat ul delta problem. HenHÖRBERG (fp): Jag tackarför del kompletterande beskedet. Delär riktigt alt om den ena maken ansöker om anstånd kan han eller hon lika gärnasamtidigt söka för den andra. Men vi har en stor grupp deklaralionsskyldiga somautomatiskt har anstånd lill , och dessa tänker kanske inle alllidpå att maken inte automatiskt har samma anstånd. Om vi nu skall hålla fast vidindividuella ansökningar får vi ju en mängd sådana till taxeringsmyndigheterna.Dessa måste faktiskt ha tillgång till båda makarnas deklarationer förbehandling med hänsyn lill viss sambeskattning när det gällerförmögenheten. Delvar tillfredsställande att höra all statsrådet menade all man kan behandlasådana här fall milt, men det skulle kanske vara bra om riks-skatteverket gavut särskilda anvisningar som var upplagda så att vederbörande lokalaskattemyndighet själv kunde ordna all förseningsavgift inte debiteras i dessafall. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Omtillhandahållande av kläder åt socialhjälpsiagare Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara () ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 71, och anförde; har frågat mig om jag anser att utdelningsförråd avkläder m. m. för socialhjälpsiagare står i överensstämmelse med degrundläggande principerna för socialvårdens nuvarande arbetssätt. Enligtsocialhjälpslagen bör socialhjälp som regel utgå kontant. 1 lagens 14 ij sägsatt socialhjälp "bör utgå i form av kontant understöd, såvida ejhjälpbehovets art föranleder till annat och anledning ej heller finnes allantaga, all dylikt understöd icke kommer till behörig användning". Socialulredningenhar i sitt betänkande om socialvårdens mål och medel understrukit principenalt den behovsprövade hjälp som lämnas av kommunernas socialnämnder bör utgåkontant. Endast om särskilda skäl i det enskilda fallet motiverar det börundantag enligt socialutredningen få göras från denna princip. Jag delar dennauppfattning om alt hjälpen skall utgå kontant. Denna mening har inle hellerifrågasatts vid den avslutade remissbehandlingen av socialulredningensprincipbetänkande. Jag utgår ifrån alt socialutredningen vid utformningen avförslaget till ny socialvårdslagstiftning kommer att ge klara regler förtill-lämpningen av kontantprincipen. Torsdagenden 13 febmari 1975 Omtillhandahållande av kläder åt socialhjälpstagare Hen (): Jagber alt få lacka socialministern för svaret på min enkla fråga. Jag måsle sägaatt svaret var myckel positivt. Delvar i tidningen som del redovisades alt en av landets större kommunerhåller sig med ett uldelningsförråd av kläder och hemtextilier. Eftersom dellaberör grundläggande principer i vår socialpoliliska verksamhet och har endirekt anknytning till kommunall huvudmannaskap, var jag tveksam om jag skulleställa min fråga lill statsrådet . Menkanske inle minst med tanke på vår gemensamma strävan att så långt som möjligtskapa jämlikhet för socialhjälpstagarna har jag ändå ansett att ett uttalandefrån socialministern skulle kunna medverka lill all , som dethär är fråga om, kommer all avveckla den påtaladeverksamheten. Vidare torde elt uttalande kunna avhålla eventuella andraekonomiskt pressade kommuner från alt starta liknande verksamheter. Jagtycker nämligen att det borde vara självklart all även socialhjälpstagare vidinköp av olika varor bör ha samma urvalsmöjligheter som alla andra medborgare.En sådan inställning ligger helt i linje med principerna 1975. Inteminst med tanke på vår vilja att bevara den kommunala socialvården i framlidenliksom också med tanke på den av socialulredningen rekommenderade övergripandemålsättningen för en kommande lagstiftning - demokrati, jämlikhet, solidaritetoch trygghet - vill jag uttala den förhoppningen, att de ansvariga organen inomden kommunala socialvården verkligen får möjlighet alt skapa jämlikhet försocialvårdens målgrupper. Socialministernhar klart och tydligt talat om all han ställer sig bakom kontantprincipen. Jagnoterar också med tillfredsställelse all han utgår från att socialutredningenvid utformningen av förslaget lill ny social-vårdslagsliftning kommer all geklara regler för tillämpningen av kontantprincipen. Änen gång lack för svaret på min enkla fråga. Överiäggningen var härmedslutad. Omsärskilda ljussignaler på fordon som används för skolskjutsar Omförbud mot användning av dåliga och farliga byggnadsmaterial § 5 Om särskildaljussignaler på fordon som används för skolskjutsar Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara () i kammarens protokoll för den 4 februariintagna fråga, nr 62, och anförde: har frågat mig om jag anser att trafiksäkerheten isamband med skolskjutsar skulle öka om de fordon som används för ändamåletförsågs med ljussignaler. Sedanregeringen uppdragit åt att utreda frågan omlämplig utmärkning av skolskjutsfordon, tillsatte verket en särskildarbetsgrupp för ändamålet. Arbetsgruppen överväger olikaut-märkningsanordningar med ljussignaler, och en slutrapport är under utarbetande.Verket beräknar all kunna redovisa uppdraget för regeringen . HenFÅGELSBO (c); Jag ber all till kommunikationsministern kort och gott få framföra etthjärtligt tack för svaret på min fråga. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om förbud motanvändning av dåliga och farliga byggnadsmaterial Herrbostadsminislern erhöll ordet för att besvara i (vpk) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 67, ochanförde: i har frågat mig vilka åtgärder jag avser anvidta för att stoppa användningen av dåliga och fariiga byggnadsmaterial. Enökad användning av bl. a. plast för olika ändamål inom husbyggandel är med allsannolikhet att påräkna. Givetvis medför en sådan utveckling nya problem såvälfrån brandskyddssynpunki som från andra synpunkter, t. ex. vad gällerplastprodukternas bärförmåga, beständighet vid normal användning ochIjudisoleringsförmåga. Från planverkets sida följer man emellertid dennautveckling i samarbete med bl. a. statens råd för byggnadsforskning, statensbrandnämnd och statens provningsanstalt. Behövliga undersökningar ochprovningar planeras och utförs efter hand som nya problemställningaraktualiseras. Dessa undersökningar sker inte sällan genom medverkan frånberörda materialindustrier, som alliså aktivt får engagera sig i att klarläggade olika materialens egenskaper och användningsmöjligheter inom husbyggande. Påså sätt söker man under vederbörlig offentlig insyn skaffa fram det underlagsom behövs för normering och godkännande. Detpågår således redan nu ett omfattande arbete inriktat på kontroll avbyggnadsmaterial. Metoderna härför kan fortlöpande ses över då del uppslår nyabehov. Några ytterligare åtgärder finner jag f n. inle erforderliga. HerrOLSSON i (vpk): Jag ber alt få lacka bostadsminislern för svaret på min fråga, men närdel gäller innehållet är jag inte särskilt nöjd. I den sista meningen sadebostadsminislern all några ytterligare åtgärder inle är nödvändiga, och jagkan inte förstå den inställningen.