prot · FY0947 · 1975-12-31 00:00:00 — Molden bakgrunden - eftersom frågan prövas och, såsom departementschefen ocksåhar anfört i regeringspropositionen, etl förslag kommer under innevarande år -yrkar jag, herr lalman, avslag på reservationen 2 och bifall lill utskottetsförslag. Bidragtill driften av kommunala skolor för vuxna m. m. Hen NORDSTRANDH (m); Regeringen och ulbildningsutskoilet kände sig vad beträffarinstitutionsföreståndare inle hindrade av behandlingen av ifiol, , men utbildningsutskoltet gör del i är. Vilken egenartadkonsekvens i betraktelsesättet! Del går inte all komma ifrån en förundran införden. Sedansade att vi är överens om - och del vill jag gärna vitsorda - attdel behövs ytterligare pedagogiska och organisatoriska förstärkningar inom denkommunala vuxenundervisningen. Men man frågar sig dä varförutbildningsutskottets majorilel alllid beflilar sig om all visa ell slagsabsurd rädsla för alt säga något erkännsamt om exempelvisinstitutionsföreståndare när den frågan är uppe. Inte elt ord om behöv-ligheienav inslitutionsföreståndare denna gäng heller i utbildningsutskottetsbetänkande! Endasl etl naket avslag med hänvisning lill SIA-behandlingen, somom man inte kunde ha en egen mening fotad pä hittillsvarande erfarenheter avfiänslerna i fråga. Jag tycker mig här skönja elt slags vidskeplig övertro päSIA som elt orakel. Men dä skall man inte glömma, , att orakelsvarnästan alllid är tvetydiga, föga tillföriilliga och en aning luriga. Bidragtill driften av kommunala skolor för vuxna m. m. i (c): Nej, , jag sade inle alls all del skulle vara sä förfärligtenkelt att la ställning till de båda förslag som gäller resursanvändningen.Jag uttryckte mig på det sättet alt med all respekt för SVUX vifia och förmågaatt lösa problemen - och jag skulle vifia tillägga med all respekt också förordförandens i SVUX vifia och förmåga att lösa problemen - sä kommer det all tatid alt lösa dem. Del var därför jag pekade på nödvändigheten att göranågonting i avvaktan på ett förslag frän SVUX. En generell sänkning avdeltagarantalet föresläs just i avvaktan på etl sådant förslag. Sedanmärkte givetvis all när jag talade om en enkel lösning gällde detden gamla frågan om folkhögskolelärarnas möjligheter att få fullgörafyllnadsfiänstgöring inom vuxenutbildning -detta som har skettsedan del fördes fram första gången för tre och etl halvt år sedan. HenJONSSON i (fp): menade tydligen med kommentaren "hade det varit såenkelt kunde vi gått med på rätt mycket" all den reservation som finnsfogad vid belänkandet är ganska onödig. Jag vill dock hävda att della knappastär något tekniskt problem ulan del är mera fråga om en vifieinriktning. Jagtror också att ell beslul enligt värt förslag skulle vara speciellt gynnsamtför de områden som ligger utanför tätorterna. säger att problemetmed deltagarantalet inle bara är ett glesbygdsproblem utan att del förekommeräven inom tätorter. Det är väl i sä fall ytterligare elt skäl all bifallayrkandet i reservationen 2. Jag menar alltså att del är angeläget all fortsättamed alt undanröja de hinder som finns kvar på vuxenutbildningens område. Detgäller både de sociala och ekonomiska men också de geografiska hindren. Eltbifall till reservationen 2 skulle klart förbättra situationen. Hen (): Del är riktigt alt delta inle är ell tekniskt problem. Det är i förstahand elt ekonomiskt problem, därför all del medför betydande kostnader. Denförundran som känner kan ju bero på all vi ser ideologisktolika på vad man skall prioritera i sammanhanget. Jag menar att vi med deknappa resurser som står lill buds i första hand skall prioritera de studerandeoch givetvis också ta hänsyn lill tryggheten för de grupper befattningshavaresom skall arbeta inom vuxenutbildningen. Jag länker då närmast pä de läraresom vi nu kommer all fä fiänster för. Men i en andra omgång prioriteringarifrågasätter jag - om man sätter de båda reservationerna mot varandra - om manändå inle skall prioritera en nedskärning av antalet deltagare framförinförande av huvudlärarfiänsler inom den kommunala vuxenutbildningen. Allt delhär tar dock sin tid, och del fordrar resurser - och del är alltid prioriteringaroch avvägningar som blir avgörande i de här sammanhangen. Hen NORDSTRANDH (m): När del gäller framför allt arvoderade institutionsföreståndare, somverkligen får utrymme för alt sköta institutionerna, kan det inte fä röra sigom prioriteringar. De är hell enkelt nödvändiga. Det har redan visat sig igrundskolan och i gymnasieskolan, och det häller pä att visa sig mer och merinom den kommunala vuxenutbildningen. På instilutionsföreständarna vilar sädanauppgifter i omhändertagandet av institutionen att del inte finns någon som helslmöjlighet att vara ulan dem i längden. Det hallar sig fram inomvuxenundervisningen vid de stora enheterna. Det är ju detta del är fråga om,de slora självständiga enheterna - inle dem som har samköming med grundskolaneller gymnasieskolan, där det redan finns institutionsföreståndare. Jagskulle kunna redogöra för vilka uppgifter institulionsföreståndarna har - menjag skall inte göra det - inle minst av rena säkerhetsskäl när det gäller delaborativa ämnena. Jag skall inle ta till överord och säga att det ärlivsfarligt, men det är ytterligt farligt när institutioner med laborativaämnen inte sköts av sakkunnigt folk, som institulionsföreståndarna är. De harockså skyldighet att sköta dem. Vi löper uppenbara risker genom att inle ha denfiänstetypen i våra skolor inom vuxenundervisningen. Del kan vilken fysik-eller kemilärare man än talar med intyga. Bidragtill driften av kommunala skolor för vuxna m. m. HenWIKLUND (s): ville göra jämförelser med . 1 delförsta inlägget ville han inte göra del. Han gör lydligen del som passar bästför den aktuella argumenteringen. Jag menar också alt del skall finnassakkunnigt folk och ifrågasätter om vi inte nu kan fä fram del genom att vi fårlärarfiänsler inom vuxenutbildningen. De som skall vara med i laborationermåste väl ändå kunna något - även om de inte är institutionsföreståndare. Sedanvill jag avslutningsvis säga, vilket jag glömde förra gången: Jag har helleringen tilltro till - kanske inle av samma anledning som ,utan därför att elt genomförande av kommer all kosta oss ganska myckel. Närdet ärendet skall behandlas får vi kanske en annan typ av prioriteringsdiskussionän den vi för . Överiäggningenvad härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Nordstrandh och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Nordstrandh begärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller uibildningsutskottets hemställan i Bidragtill driften av beiänkandel nr 7 punkten 2 röstar ja, kommunala skolor dendet ej vill rösiar nej. för vuxna m. m. Vinner nej har karnmarenbifallit reservationen nr 1 ay och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resullal: Ja- 266 Nej - 46 Avstår - 1 Punkten 3 Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Elmstedt m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes föfiande voleringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 7 punkten 3rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrJonsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 202 Nej - 111 Avstår - 1 Punkterna 4-6 Kammaren biföll vad utskottet idessa punkter hemställt. Nr 8med anledning av propositionen 1975:39 med förslag lill lag om rält försammanslutningar av studerande eller anställda alt utse ledamöter i styrelseeller annat organ vid utbildning § 12 Tillvaratagande avskogsavfall, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 4 medanledning av motion om tillvaratagande av skogsavfall, m. m. 1 della betänkande behandlades motionen 1975:280 avfru m. fl. (vpk), vari föreslagils alt förordade Afieplogsrevir som försöksområde för verksamhet av del slag som avsägs i fiolårelsbeslut om 2 milj. kr. lill stöd till forskning och utveckling rörande maskineroch metoder för tillvaratagande av skogsavfall m. m. Utskottet hemslällde att lämnade molionen1975:280 utan åtgärd. Tillvaratagande.av skogsavfall, m. m. (vpk): har i betänkande nr 4 avslagit motionen 280 medförslag om att Arieplogs revir skall förordas som försöksområde för verksamhetav del slag som avses i fiolårets riksdagsbeslut om 2 mifi. till slöd åtforskning och utveckling rörande maskiner och metoder för tillvaratagande avskogsavfall m. m. Avslaget motiveras med all del ankommer pä skogshögskolan alli samråd med administrera denna verksamhetoch att del tillsatts en projektledning och ell antal projektgrupper. Vidareframhåller utskottet alt de aktuella forskningsprojekten inle torde fä någoneffeki pä sysselsättningsläget i Arieplog. Utskottet slutar med all uttala sinförståelse för de synpunkter rörande behovet av sysselsättning i Arieplog somanförs i motionen. Trotsatt del inte finns någon reservation till beiänkandel vill jag ändå på ell parpunkter kommentera utskottets skrivning. Dellaatt verksamheten planeras för en flerärsperiod ser jag som en möjlighet förutskottet all la vara pä vad som anförs i vär moiion och föreslå all riksdagenförordar en viss lokalisering av verksamheten. Man är ju då inle hell bunden avdel förhållandet - något som också utskollet anför - alt årets budgetmedel hartagits i bruk. Vihar i molionen framhållit Arieplogs revir av flera skäl. Utskollet tar mest uppdel sysselsällningspolitiska skälet. Del är möjligt alt verksamheten, sä somden nu lagts upp, inle är så arbelsinlensiv att det blir någon Slörre ökning avantalet arbetstillfällen, men i en trakt som denna är varie arbetstillfälle entillgång. Därutöver finns dock de i motionen åberopade goda naturligaförutsättningarna för den verksamhet som avses, förutsättningar som kanskeocksä skulle ge fler arbetstillfällen. Försöken skulle dessutom - som vi ocksåframhåller i motionen - i del aktuella området pågå under sädanaförutsättningar all de kunde ge besked om möjligheterna all tillvarata avfalläven vid stora snödjup och sträng kyla. Sädana förhållanden råder otvivelaktigti Afieplog. Såsomskäl för värt yrkande har vi ocksä framhållit ASSLs råvarubehov ochmöjligheterna all bibehålla Arieplogs revir som självständig förvall- Tillvaratagandeav skogsavfall, m. m. Dessa argumentförbigår utskottet hell. Medlanke på det gensvar som molionen har väckt - lokalt i Arieplog lika väl sombland fackfolk i domänverket och på länsplanel - torde del bli anledning attåterkomma lill de frågor som har aktualiserats i molionen. Det måsle varamöjligt för all styra användningen av medel som anslås för vissverksamhet. Jag ber altfä yrka bifall lill motionen 280. Hen (); Som framgår av jordbruksutskottets belänkande nr 4 beslöt förra åretsriksdag att för innevarande budgetär - något som motionären redan harframhållit - anvisa 2 mifi. för forskning och utveckling rörande maskineroch metoder för tillvaratagande av skogsavfall för energiändamål och andraändamål som har sammanhang därmed. Det sades i propositionen allforskningsverksamheten borde skötas av skogshögskolan efter samråd med Nämndenför skogsteknisk forskning. Manhar gjort den bedömningen all ärligen kvariämnas vid avverkningar stubbar,toppar, kvistar och grenar som sammantaget uppgår lill uppemot 20 ä 30 milj. m'sk. Det är alltså en mycket betydande volym del är fråga om. Genom all la bortskogsavfallel frän avverkningsom-rädena kan man ocksä minskainsektshäriningarna, som är etl gissel och som minskar skogenstillväxt. Nuföreligger den situationen att del för innevarande budgetär anvisade anslaget,enligt vad som uppgivits till utskottet, i sin helhet redan är disponerat.Utskottet har givetvis, som motionären alldeles framhöll, den allrastörsta förståelse för behovet av åtgärder som skapar sysselsättning ocksåinom de områden som omnämns i molionen 280. Utskottet anser sig emellertidinte i det här sammanhanget böra förorda någon särskild åtgärd med anledning avmotionen. Därför ber jag att få yrka bifall lill vad utskottet hemställt i sittenhälliga betänkande. FruMARKLUND (vpk): Mänga av de forskningsprojekt som nämnde i böfian avsitt anförande skulle vara lämpliga all studera just under de förhållanden somAfieplog erbjuder, och del är, som jag sade, ett av skälen till att vi harväckt motionen. Därutöver upprepade vad som redan slår all läsai utskottets belänkande. Låt mig därför upprepa att del förhållandet att demedel som anslagils för del första av av en planerad verksamhet redan ärdisponerade i och för sig inte hindrar från all uttala sin mening omvar del torde vara mest effektivt att fortsättningsvis bedriva den aktuellaverksamheten. För en sådan form av styrning talar alla de skäl som jag tidigarehar anfört, och jag skall inle upprepa dem. uppehåller sig framför allt vid de effekter påsysselsättningen som elt bifall till motionen skulle medföra. Men honunderlåter all nämna vad som har anförts av de verkliga experterna pä området.De säger alt anslagsfördelningen mellan olika projekt går ul på mera teoretiskasaker. Därför torde inte den här motionen ha någon verklig effeki i fråga omsysselsätlningsskapande åtgärder. Överläggningen var härmedslutad. Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 280 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 13 Anslag inom verksamhetsområde Föredrogs näringsutskotlels betänkande nr 9 medanledning av propositionen 1975:1 i vad avser vissa anslag inomhandelsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Regeringenhade i. proposiiionen 1975:1 bilaga 12 () under punkten B2 (s. 27-31) föreslagit all lill Handelssekreteraren för budgetåret1975/76 anvisa ett reservationsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlats molionen1975:387 av herrar i (fp) och (), vari hemställts attriksdagen beslutade att en fiänsl som handelssekreterare med uppgift alt främjade mindre och medelstora förelagens export inrättades i . altriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag pä motionen1975:387 lill Handelssekreterare för /76 anvisade ellreservationsanslag av . 1.av herrar Böriesson i Glömminge (c), i (c) och iÖrebro (fp) saml () och () som ansett attutskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till molionen1975:387 till Handelssekreterare för /76 anvisade ettreservationsanslag av . HenANDERSSON i (fp): Ofieprishöjningarna har medfört betydande underskoll i Sverigesbytesbalans . Problemets omfattning framgår klart av omkastningen avvär bytesbalans från ell överskott pä 5,3 mifiarder 1973 till elt underskoll på4,5 mifiarder 1974, en försämring pä närmare 10 mifiarder. Enligt deberäkningar som gjorts får vi sannolikt vara beredda på all underskottet blirslörre . Dehöjda oljepriserna har medfört att betydande köpkraft har förts över lillproducentländerna. Detta köpkraflslillskolt som tillförts OPEC-länderna måslesuccessivt omsättas i etl ökat tillflöde av varor och fiänster lill dessaländer. ökade sin export av varor och fiänster lillofieländerna påtagligt och snabbare än förutsett. Därför är del välmotiveratatt handelssekrelerarkonlor inrättas i och som föreslås i åretsbudgetproposition. Del är en förstärkning av den kommersiella bevakningen pådenna marknad och medför automatiskt etl ökat slöd till svenska exportföretagsom avser att göra marknadsinbryl-ningar där. Här delar vi reservantersjälvklart utskotlsmajorilelens uppfattning. Somkonsumentland kan Sverigen inle finansiera sig ur sitt ofiepris-belingadeunderskott. Vi måste producera och exportera oss ur del. Det framgår ocksä avbudgetpropositionen att del är en nödvändighet inle minst med lanke pä vår högaambitionsnivå i fråga om aktiviteter och sysselsättning. Detta är en viktig delav bakgrunden i diskussionen om hur vi skall finansiera bytesbalansen. Därförär statens insatser när del gäller den kommersiella bevakningen pä olikautlandsmarknader av slörre betydelse . Vårställning som en av induslrivärldens mest framgångsrika export-nationer har vinätt genom svenska förelags förmåga all skickligt marknadsföra sina varor ochfiänster. Men det är en position som det inle är självklart att vi fär behållai framliden utan ökade satsningar på kommersiell marknadsbevakning frän statenoch näringslivet. Genom avtal mellan staten och fick vi elt centralt organ, Exportråd,för all planera, samordna och genomföra åtgärder för att främja Sverigesexport. Exportrådetbesitter en väldokumenterad kunskap om olika marknader och deras behov avbevakning. har liksom vi reservanter tagit upp frågan om denkommersiella bevakningen i . Vi reservanter föreslår att man skallinrätta ell handelssekrelerarkonlor i . Del är ell krav som vi frånfolkpartiet och har fört fram lill under elt flertal år. Denkommersiella bevakningen på den nordiska marknaden är utomordentligt angelägen.Tidigare, , var det enda nordiska land som inle hade enkommersiell bevakning i , Norgeoch . Fjolårets statsverksproposilion Nr 47 upptog etthandelssekrelerarkonlor i , vars besättning trädde till iår. 1 årets budgetproposition har man tagit upp enhan-delssekreierarorganisation i . Delär vikligl för svenska företag att de nordiska marknaderna fårHandelssekreterare en bra kommersiell och merkantil bevakning. Del framgårframför allt av den exportslalistik vi har. Den nordiska marknaden lar 26 96 avden totala svenska exporten. Enligt dagsfärska siffror som jag fått från kommerskollegiumbelöpte sig exporten lill dessa tre nordiska länder till 17 595 mifi. Varförhar vi reservanter ansett del vara så angeläget med en förstärkning avbevakningen pä den nordiska marknaden? Jo, bl. a. därför all är enganska självklar första marknad för de mindre och medelstora företagen i derasexports introduktion utanför . Del var synpunkter som intebeaktats av utskott och riksdag, men vi har fält fiänster i ochNorge. Det tycker vi är bra. Del är angelägel att just dessa marknader blir välbevakade - framför allt då för de mindre och medelstora företagen. I tidskriftenAktuellt i handelspolitiken, nr 2 1975 - den utges av -står: För att stödja särskilt de mindre och medelstora företagensexporlan-sirängningar föreslås att ell handelssekrelerarkonlor inrättas i Oslo.Därigenom fortsätts den linje som föfil på senare är,nämligen att inrätta kommersiella representationer på våra viktigastemarknader. Dä frågar man: då? - som i storleksordningen ärnummer fyra av de marknader som svensk export går till - lar 8,5 96 av dentotala svenska exporten och tog varor för 5 296 mifi. Det ärinle så litet. Därför ställer man sig frågande inför all man där inle har fåtten merkantil representation. är önskemål som framförts ,vilket jag tidigare sagl. Man hade, när man inom departementet gjorde enutredning om handelssekrelerarkonlor och bevakning på olika marknader,förutsatt att ocksä skulle bli begåvat med etthandelssekrelerarkonlor. Trols allt är vår fiärde exporlnation istorlek, trots allt ligger inom EG-områdel och del är specielltvärdefullt alt mindre och medelstora företag får detta exportstöd när de skallgå ut på den marknaden. Det är förvånansvärt all utskollet inle med en rad ibeiänkandel nämnt betydelsen av den danska marknaden för svensk industri. kanske inle behövs. Utskottet har inga synpunkter på värdet av somavnärnare av vår export. Man har bara avslagit motionen utan ell ord. Man anserväl att det räcker med vad som framförts i propositionen. Den nordiska marknaden är och kommer självklart alt vara en mycketviktig marknad för svensk exportindustri och är fortfarande den vilafläcken pä den merkantila bevakningens karta, vilken vi reservanter anser skalltäckas. Meddetta vill jag yrka bifall till reservationen 1 som är fogad till näringsutskotlels belänkande nr 9. Hen i (s): Herrlalman!De svenska handelssekrelerarkontorensbelydelse runt om i världen behöver viinte tvista om. De har den allra största betydelse för all främja vär export.Pä den punklen kan vi, i , vara alldeles överens. Närreservanterna nu föreslår - vilket också framhölls av -inrättande av ell handelssekrelerarkonlor i fr. o. m. nästa budgetärskulle detta i och för sig vara både bra och vällovligt. Men vi kan ju intesatsa överallt på en gäng. Attden nordiska marknaden är betydelsefull för oss råder det inga delade meningarom. Vi har också under fiolåret uttalat oss för en ytterligare satsning. Nukommer, som framgår av budgetpropositionen, fr. o. m. nästa budgetår nytthandelssekrelerarkonlor att inrättas i . Man lever alltså upp lill vad somutlovades under fiolåret. vet vi ocksä att starka krav rests av svenskindustri på en bättre bevakning och bättre hjälp till bevakning av våraintressen i vissa av de ofieproducerande länder i . Det får därförhälsas med lillfredsslällelse alt handelsministern föreslår inrättande av etlhandelssekrelerarkonlor i från och en förstärkningav vårt kontor i . Hadevåra resurser varit en bra bil slörre än vad de är kunde man givetvisockså önskat sig, som reservanterna gör, ell kontor i . Men alltingkostar som bekant pengar och vi måste göra avvägningar även mellan fleraaldrig sä väl motiverade objekt. Jagvill fästa uppmärksamheten pä all satsningen just pä della område för med sigen ökad kostnad på inte mindre än 2,8 mifi. i förhållande till dettabudgetår och att anslaget når upp lill den aktningsvärda summan av 17 234 000kr. Vi fär hoppas all tillväxten i vår ekonomi fortsätter. 1 så fall kommer vi allkunna räkna med en ytterligare förstärkning pä della område framöver.Förhoppningsvis bör reservanternas och i önskemål om elthandelssekrelerarkonlor i kunna uppfyllas under elt kommandebudgetår. Med det anförda ber jag all få yrka bifall lill urskottels hemställan. Hen i (fp): Handeln med de nordiska länderna betyder mycket för sysselsättningen häri . Omkring 150 000 svenskar arbetar i produktionen för att framställade varor som vi exporterar till de nordiska länderna. Exporten till dennamarknad ger alltså sysselsättning åt etl stort antal människor. i säger att vi för framtiden kan länka oss merkantilbevakning i om bara resurserna blir bättre. Resurserna kan blibättre om man satsar just pä . Exporten medverkar trots allt lill eninte liten del av våra intäkter och vår levnadsstandard. Enligt de preliminärasiffror jag har fäll frän kom- merskollegium hade viförra årel en export pä 70 , och del är ju inte så litet. Delvisar hur myckel den svenska exporten i sin helhet betyder. Jaghar sagt alt den nordiska marknaden är utomordentligt viktig för denmindre och medelstora industrin. Just därför alt ligger inom EG-områdetbehövs all tänkbar hjälp från etl handelssekrelerarkonlor åt dem som tänkergöra inbrytningar på den marknaden. HerrBENGTSSON i (s); i och jag är inle så långt ifrån varandra isakfrågan. Vi är hell överens om att vårt land är myckel beroende av en ökadexport. All är ell av våra slora avnä-marländer är jag ocksä beredd attskriva under pä. Det är naturiiglvis angeläget för oss att se lill att öka värexport, bl. a. på den marknad som utgör och som ligger så nära oss. Jagmenar nu inle att det skulle vara oriktigt att salsa på den nordiska marknaden.Men och ligger ändå så nära oss alt del bör vara betydligtlättare för svenska exportörer att själva åtminstone i viss utsträckning bevakaoch bearbeta denna marknad.