prot · FY0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill dåsvara alt förutom de möjligheter vi har att genom bilaterala kontakter göravåra synpunkter gällande för ifrågavarande regeringar - sådana kontakter pågår-, finns ju tre organisalioner där vi är medlemmar och där sådana här frågortas upp; EFTA för de länder som är medlemmar där, för praktiskt taget allavärldens länder och för industriländerna. Jag kan försäkra allvi gör där vad som från svensk sida rimligen kan åstadkommas för all bekämpa den utveckling someventuellt hotar. Sedankan jag tillfoga att kan göra en personlig insats genom att röstaner den moderatmotion som är ett mycket oroande tecken på proteklionism i denhär , nämligen en motion undertecknad av i somförsta namn och som kräver en utvidgning av del svenska importlicenssystemelför all skydda svensk industri. Jag rekommenderar att studera denmotionen. Hotet är närmare än vad han tror. Vadslutligen gäller uttalande om samarbetet med oljeländerna trorjagatt jag enklast och kortast klargör läget om jag upplyser om att vi har slutitetl samarbelsavlal med fem länder som tillhör gruppen ofieexporterande,nämligen , , , och . På den grunden forlsäller vinu en konkretisering av samarbetet. blir det elt möte mellanSverige och i den blandade kommission som tillsatts för att administreraavtalet. Tillherr skulle jag vifia säga att jag tror all det ändå kvarståren missuppfattning i varie fall när del gäller sätt altuppfatta mitt länkande i den här frågan. Lägel är sådant all del för detmesta vidtas åtgärder utan slöd av några regler och utan att någoninternationell organisation eller överenskommen ordning finns. Det leder imånga fall till att konsekvenserna blir svårare i detta disciplinlösa tillståndän om vi skulle ha någon form av disciplin på det här området. Försmå länder, som alltid lever ett farligt liv, trorjag för del första alt riskenför att utsättas för selektiva åtgärder är betydligt mindre än för sloraländer. Del måste vara rätt svårt för ett litet land att störa elt stort landsmarknad. Del är den konstellationen framför allt tänkerpå. För det andra vel vi när del gäller just fallet attmarknadsstörningar och ingripanden av den här typen i allmänhet är aktuellamot lågprisländer. För att referera lill egna farhågor iden här talarstolen vill jag säga att avgjort intetillhör den gruppen. Den koordinering av den ekonomiska politiken som herrBurenslam talar om är naturligtvis i särskilt hög grad önskvärd mellanländer som har etl fastare valulapoliliskl samarbete. Vi har i en radsammanhang haft diskussioner med våra partner i den s. k. ormen och, framförallt till del stora över-skoltslandet , riktat mycket klara ochentydiga vädjanden och uppmaningar att driva en mera expansiv politik. Del är iTysklands fall motiverat både av valulasiluationen och av att man där har enförmånligare kostnadsutveckling än i flertalet andra länder. Däremot tyckerjag att del är tidigt att nu la fram någon ekonomisk-politisk sorgekrans i vadgäller framlida kostnadsutveckling. Förhandlingar pågår, och avtal måslutas innan vi utfärdar domar av det slag som villkomma med . HerrWirtén viker av i den här debaiten, och jag lycker del är klokt av honom.Sverige är - det råder inget tvivel om den saken - det in- Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt duslriland som har öppnatsina gränser för när det gäller det känsliga textil- ochkonfektionsområdel mera än något annat land. Vår import per invånare avtextilprodukter från utvecklingsländerna är den största i världen. Mångdubbeltstörre än vad övriga industriländer f n. kan redovisa. Den ekonomisk-politiskabakgrunden lill detta kan vi avläsa t. ex. i den moderalmolion som jag nämnde. Slutligenmåste jag lill säga att vi skall diskutera oljeklubben senare närregeringens proposition behandlas i . Men det är tvä saker som slårmig. Jag har alllid lyssnat till med intresse, för jag tycker althan har varit en lågmäld och ofta eftertänksam talare, och del är inte vanligtför hans partis medlemmar. I del här fallet tycks själva del namn som herrTakman tilldelar klubben - Kissingers ofiefront - vara tillräckligt föranutlösa alla aggressionerna. Sedan får ingen reda på vad denna ofiefrontegentligen består av. partiledare stod här och sadeatt den är en imperialistisk organisation. Del var allt han brydde sig om allmeddela omvärlden. Någon förklaring av innehållet fär vi inle. Lägetär ju del att denna ofieklubb, lEA, inte har några instrument som kan användasför ekonomisk krigföring eller ekonomisk aggression. borde ocksåtänka sig för, när man just nu förbereder den första, myckel fredligasamtalsomgången mellan producent- och konsumeniländer. Om , ,, och elt antal uppfattar ofieklubben som dennamycket krigiska, aggressiva organisation, varför är man då beredd alt sätta med i stort sett de länderna och böria resonera? Jag förstårinte upphetsningen i resonemang i den här frågan. Myckel har den måhändaatt göra med att namnet på en viss utrikesminister kommer in i bilden; sedanstartar maskinen och utlöser alla aggressionerna. () kortgenmäle: Det var värdefulla kompletteringar till regeringsdeklarationen somhandelsministern gav. Det var också ett rejält besked när det gällerregeringens syn på hela u-hjälpsproblemaliken. Vi har verkligen inte etttillfredsställande förhållande på den punkten. Vadjag efteriyste var regeringens syn pä möjligheterna alt vidareutvecklavalutafonds- och slödfondsarrangemangen i den riktning som vi frän centernssida tidigare förespråkat, så att de skulle kunna ställa ökade resurser lillu-ländernas förfogande. Jag hoppas all del i det fortsatta arbetet i dessainstitutioner skall bli möjligl all hitta vägar för all lätta de ekonomiskabekymren för de verkligt fattiga länderna i väridssamhället. Jagfrågade vilka åtgärder man planerar för att råda bot för eller slävja deprotektionistiska tendenserna. Handelsministern svarade all kontakter pågår,och dét är bra och nödvändigt. Jag hoppas att dessa kontakter - även utanför de tre organ där dessa diskussioneregentligen skall föras - kan ge resullal. Det bör också vara angelägel altha direkta kontakter med våra handelspartner idessa frågor, och jag förutsätter att vi har del. Delvar också intressant alt få veta all vi nu slutit avtal med fem av deofieproducerande länderna och att aktiviteten på della område, som jag tror ärytterst värdefull, fortsätter. Jag tror att förhandlingarna med ofieländerna omutvidgat samarbete är ytterst väsentliga med hänsyn till övriga internationellaaktiviteter vi bedriver. Engagemanget i stödfonden, i ofieklubben etc. bör sesmot bakgrund av dessa bilaterala kontakter. Över huvud taget bör sädanakontakter kunna avbalansera vårt beroende av internationella block. Jag serkontakterna med ofieländerna som en parallell till vidgade nordiska kontakter;de är ägnade all avbalansera vårt internationella beroende. Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Hen ()kort genmäle: nämnde i sin replik en moderat motion som han uppgavföreslog en oroande licensgivning för alt skydda svensk industri. Men vad somföreslås i molionen av i är skydd för en bransch av svenskindustri, nämligen textilindustrin. Det kanske borde påpekas. Jagtycker för min del inte all man har anledning alt slå in på den vägen.Regeringens näringspolitik har skapat allvarliga svårigheter förtextilindustrin, men jag lycker själv alt dessa svårigheter skall lösas medandra medel än handelspolitiska. Menlåt mig visa alt handelsministern inte är särskilt logisk i sitt resonemang, Inästa andetag säger han nämligen att skyddsklausuler inte är avsedda allanvändas mot länder som utan mot lågprisländer. Det innebär väl då atthandelsministern ställer sig bakom krav på sådan licensgivning för att skyddasig från t. ex. en allvarlig ökning av texlilimporlen från vissa . Hanhar därmed nästan ställt sig bakom den moiion som i Boråsbrukar väcka varie år, Sålill frågan om växelkurspolitiken. Om regeringen tror all del räcker att skrivabrev lill den socialdemokratiske regeringschefen i om att han intebör föra en arbetslöshetspolilik utan en stimulanspolitik, så trorjag alt vårregering har fel. Man kan inle begära av andra länder an de för alt Sverigeskall få det bättre skall avstå från alt slå vakt om del de vill slå vakt om.Vi måsle här la ell eget ansvar. F. n. måste vi se till att vi inte får alltförstora pris- och kostnadsslegringar, och del måsle vi själva ta ansvar för genomall föra en bättre ekonomisk politik. All säga detta är inle att i förväg la utnågon sorgekrans över svensk ekonomisk politik, eller hur det nu hette ihandelsministern vokabulär - de synpunkterna framför vi för att förhindra attherr Feldl i efterhand tvingas alt lägga en sorgekrans på regeringensekonomiska politik. Handelsministernhade i sin replik inga synpunkter på de argument beträffandeneutralilelsförbehåll och tidigare EG-förhandlingar som jag framförde. Del kanmöjligen bero på alt handelsministern avser all kom- 6 protokoll 1975. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt mentera dem i sin sislareplik, som jag enligt de debaliregler vi har inle har rätt alt invända emot. HenWIRTÉN (fp) kort genmäle: Att jag inte ville gå vidare in i någon deiafidebatt om vilka varor somnärmast bör tullbefrias vid export från lill beror i och försig inte på all jag tror att vi har kommii så långt vi kan. Del finnsnaturligtvis möjligheter all utvidga den listan, men jag menar att platsen fören sådan debatt är knappast här och . motion som handelsministern refererade till pekar vi också på alt man medandra åtgärder kan hjälpa i deras strävan att komma in påväridsmarknaden mer ordentligt än med de få procent som de nu har. Där pekasframför allt på saker som supplementär finansiering, dvs. om del föreligger ensituation med sådana prisfall som vi under senare lid kunnat notera påråvarorna med undantag av oljan, bör man kunna organisera hjälp för all biståu-länderna. är det också fråga om råvaror som inte lål någon längrelagerhållning. Därför bör man kunna lämna tekniskt bistånd även i sådana sammanhang.All försöka verka för mer organiserad marknadsuppdelning av handelär en tredje väg, och det finns ytterligare några andra åtgärder som vi pekarpå för att underlätta handel. Handelsministernsade tidigare ungefär så här, att de länder som ställt ut löften borde ocksåinfria dem i fråga om resursöverföringar till . Den svenskariksdagen och regeringen har ju lovat att 1974/75avdela I 96 av bruttonationalprodukten lill u-hjälp. Jag hoppas att del löftetskall infrias; . Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk) kortgenmäle: Jag är ledsen om jag har höjt rösten, men del är ganska svårt all varabehärskad i en debatt om förhållanden som är så komplicerade som dessa och somsamtidigt behandlas här såsom enbart tekniska angelägenheter. Vadherr Feldl kallar den första mycket fredliga omgången, eller hur han uttrycktedet, i förhandlingarna mellan OPEC och lEA har föregåtts - det vill jag påminnaom - av uttalanden av , som var initiativtagare till dennaofiefront, t. ex. i den stora intervjun i , därhan sade alt en amerikansk militär intervention mot ofieproducerande länderinle var otänkbar. Dessa uttalanden hade i sin lur föregåtts av andra ännuklarare uttalanden och dessutom läckor frän Pentagon alt man hade en militäroperationsplan med kodbeteckningen Petroland för den eventualiteten att detskulle bli ell ofieembargo. Man skulle då ockupera delar av eller hela ofieproducerandeländer. Delkan väl inte heller ha undgått att syftena med denna ofiefrontmyckel klart har uttalats bl. a. av . Kissinger är ju inle vemsom helst. Han har sysslat med råvaruaffärer förut. Jag vill påminna om kopparni . I sin egenskap av ordförande i 40-kommiitén såg Kissinger lill all CIAhade möjligheter all hjälpa fas-cisterna i att göra kuppen mot denlagliga demokratiska regeringen. Del är alltså samme Kissinger som ärledande namn i petroleumfronten. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Jag vill sluta del här replikskiftet med alt göra några få kommentarer. Närdet gäller utvecklingen av eventuellt nya slödarrangemang i Väridsbanken ålValutafonden är del inte mera att säga härom, , än att härpågår utvecklingsarbete i banken respektive fonden. Det följs av vår för Nordengemensamma exekulivdirektör och övrig personal. Sä fort någonting finns altrapportera frän del arbetet skall vi göra det. Jaghade alls inle tänkt återkomma lill EG, . Jag glömde heltenkelt bort att säga vad jag hade tänkt säga i min förra replik. Jag ämnadebara konstalera att i den här frågan blir vi inle överens hur viän försöker rekonstruera våra EG-förhandlingars historia. Däremotmåste jag uppmana att studera den motion som herrMagnusson i m. fl. moderater har väckt. Den handlar del här året nämligeninte om textilindustrin. Den handlar om den imporlkonkurrerandehemmamarknadsinduslrin, och del är betydligt mer. I själva klämmen sägs det attriksdagen hos regeringen bör begära an "inom ramen för , EG och EFTAlicensgivningen avseende importen från låglöneländerna lillämpas så altfortbeståndet av efiest livskraftiga svenska förelag icke äventyras samt allbegränsning av importen från dylika länder vidtas i större utsträckning än somf n. sker". Dettaär, som jag ser det, en allvarlig utvidgning av det protektionistiskatänkandet i moderata samlingspartiets riksdagsgrupp. Det omdömet slår jag för.Sedan trorjag förslås att motionen vid behandlingen röner del öde som denförfiänar. Jagkonstaterar alt något uppslag eller någon idé om hur och lill vilka nya varorpreferenssysiemet skulle kunna utvidgas har inle kommit med i denhär diskussionen. Del är synd all han inle har tagit chansen att redovisa vadsom kan ligga bakom folkpartiels framstöt i denna fråga, men del kanske flyterupp under den vidare behandlingen i . Det är rätt typiskt att alla de uttalanden som till, antingen han beskriver ofieklubbens syften ellerMellanösternpolitiken, är uttalanden som har gjorts av den amerikanskeutrikesminisiern. Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt fande militärainterventioner i inte ofieklubben - del gällde . Men det måvara. Ännu beklagligare, kanske beklämmande, är all inle har bryttsig om all studera den proposition där ofieklubbens syften anges. Del ärnämligen ofieklubben som anger ofieklubbens syften, inle . Dellaär en citatleknik som jag känner igen från andra sammanhang, men inle destomindre gör den mig beklämd. Studera de syften som har angivits! Observera ocksåall varie utvidgning eller förändring av dessa syften kräver enhällighei blandofieklubbens 18 medlemsländer. Det betyder alltså att länder som ,och också skall ställa upp på Kissingers konfrontalionslinjeför att den skall bli verklighet för ofieklubben. Jagvill ha detta ordentligt utsagt i den här lokalen, eftersom jag tycker alt herrTakman försökte sprida förvirring härom. En beskrivning av det aktuella lägel i det internationellanedrustningsarbetet bör höra naturligt hemma i en utrikesdebatt i . Av della skäl har jag begärt ordet i den här debatten. Vadjag har all säga anknyter lill regeringsdeklarationens ord om den brist påkonkreta framsteg som karakteriserade nedruslningsförhandlingarna under 1974.Mol den bakgrunden framstår den intensiva nedrust-ningsdebalten vid FN:sgeneralförsamling - en debatt som jag hade anledning alt kommentera imitt inlägg i den allmänpolitiska debatten - som elt symbolisktullryck för en ny vitalitet och vifia all föra arbetet vidare. Jagtror mig också ha rätt alt säga att något av en ny anda också prägladenedrustningskonferensen när den öppnade sin vårsession för nu tvä veckor sedan.1 motsats mol den stämning som rådde , då erfarnanedrustningsdelegaler praktiskt laget var färdiga all förfalla inskriptionen påkonferensens gravslen, rådde nu en anda, inle av optimism, vilket lägel f n.knappast ger anledning lill, men av förnyad vitalitet, som sannerligen bliroumbärlig allteftersom problemen växer i kvantitet och kvalitet. Det faktum allfem nya medlemsstater, nämligen de båda tyska staterna, , och nutog plats vid konferensbordet bidrog naturligtvis lill all höja stämningen ochundanskymde nästan den ännu på konferensens fiorlonde år lomma franska stolen.Frankrikes fortsatta bortovaro är dock självfallet en politisk realitet avmycket negativt slag. Någrakonkreta resultat som föfid av denna mera positiva anda kan man inte vänta vårsessionen. Dels är denna kortare än vanligt på grund av den konferensför granskning av icke-spridningsavtalet rörande kärnvapen som berörts iregeringsdeklarationen och tidigare i debatten, dels arbetar den i skuggan avdenna konferens. Jag skall tillåta mig endasl ett kort påpekande i fråga omvårsessionen och i anslutning lill vad som sägs i regeringsdeklarationen omVladivostoköverenskom- melsen och också som etlkomplement lill min egen kommentar lill denna överenskommelse i kammaren den 5februari. Vadsom framför allt har oroat är ju del tak som har satts för de tväsupermakternas innehav av strategiska vapenbärare fram och somligger avsevärt högre än f n. I sitt anförande vidnedrustningskonferensen sade sig den amerikanske chefsdelegaten ha anledningall räkna med all och skall sluta ell formligt avtal efterVladivosiokrikllinjerna under della år och an förhandlingar om ett nedbringandeav antalet strategiska vapenbärare skall kunna sättas i gång snart därefter. Eftersom den s. k. Kekkonenplanen i viss mån äter har blivit föremålför debatt i vår del av världen är del kanske också värt all notera attnedrustningskonferensen på generalförsamlingens begäran är i färd med atttillsätta en expertgrupp med uppdrag att verkställa en allmän principsludie avde problem som är förknippade med etablerandet av kärnladdningsfria områden. Jag har redan sagl all nedrustningskonferensen denna vår arbetar iskuggan av den kommande icke-spridnings- eller somöppnas . Som ordförande i den svenska delegationen till denkonferensen har jag väl inte myckel alt tillägga lill vad som sägs iregeringsdeklarationen. Förberedelser för ell aktivt svenskt agerande vidkonferensen är i gäng. Men konferensarbetet kommer av många, kanskehuvudsakligen tre skäl all bli svårt: Det ligger i själva kärnvapenspridningensproblemalik all elt avtal som syftar lill att stoppa kärnvapenspridningen helslbör vara universellt och i vafie fall omfattas av alla länder som har enavgörande betydelse i della avseende. Så är ännu inle fallet. 83 stater har , fem är efter ikraftträdandet, ratificerat avtalet; bland de många somsaknas finns åtskilliga stater med nyckelroller på kärnenergiområdet, vilketbl. a. framgick av den indiska kärnsprängningen . De kärnvapenmakler som inte bara ratificeratavtalet ulan också är dess depositariemakler kan inle sägas ha uppfyllt dessartikel VI om förhandlingar i uppriktig avsikt all nå framstegi arbetet för kärnvapen-nedrustning och allmän nedrustning. Dessa makter kommerulan tvivel att fä della kraftigt påtalat vid. Det kontrollmaskineri som avtalet föreskriver föratt hindra kärnladdningsspridning via fredliga kärnenergiprogram ärofullständigt, otillräckligt och i vissa avseenden diskriminerande mol destater som har anslutit sig lill avtalet. kommer, som del har sagts i regeringsdeklarationen, altförsöka aktivt medverka lill ett gott resullal av granskningskonferensen. Vigör det i medvetandet om alt den har en roll att spela för en kommandekärnvapennedrustning och att en sådan process fortfarande framstår som ettavgörande steg fram mol en allmän och kontrollerad nedrustning. Den tvingandenödvändigheten av ell sådant steg, nämligen kärnvapennedruslning, är bjärtbelyst av ell ullalande av den Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt amerikanske senatornSyminglon inför FN;s generalförsamlings första utskott , nämligen allUSA f n. är i besittning av ett antal kärnvapenladdningar motsvarande 615 385Hiroshimabomber. Och lål oss, herr lalman, minnas antalet dödsoffer efter denenda och multiplicera del med 615 385. Del skulle inle blimånga överlevande på jorden om de här bomberna skulle komma lill användning. Somnågot av en antiklimax efter detta Armageddonkonsiaterande, lål mig här noteralill kammarens protokoll att en i ofta diskuterad fråga,nämligen slutande av avtal med del internationella aiomenergiorganetenligt icke-spridningsavialels artikel III om kontroll av vårakärnenergianläggningar nu änlligen är i sin slutprocess. Sedan både regeringenoch har godkänt del avtal som paraferades väntasdel efter avslutade tekniska förberedelser blir undertecknat inom den närmasteframtiden och före granskningskonferensens böfian. Allgöra icke-spridningsavtalet universellt framstår som den kanske viktigasteuppgiften i avvaktan på framgång för den lika viktiga uppgiften alt pressa päkärnvapenmakierna att verkligen starta en effektiv kärnvapennedrustning. Härmöter oss ett svårt problem som har elt sammanhang med den pågåendeexpansionen av kärnenergiprogram, någonting som också påtalats i debaitentidigare . Del konlrollmaskineri som avtalet föreskriver kan innebära, ochhar i vissa situationer inneburit, att stater som anslutit sig till avtalet harvarit underkastade strängare kontrollbesiämmelser för sin utveckling avkärnenergiprogram än stater som har stannat utanför. Delförefaller svårt att lösa detta problem utan all ytterligare späda päkärnenergiexpansionen och därmed öka den fara för avledning eller stöld avklyvbart material, kring vilken bl. a. vi från svensk sida har sökt stimuleratill internationell debatt. Vi ämnar, som det sägs i regeringsdeklarationen,aktivt fullföfia vårt initiativ all nå överenskommelserom förbättrad kontrollav detta svåra och allvarliga internationella problem. Och det är värt att idella sammanhang notera all vid nedrustningskonferensens öppningssammanträdeför tvä veckor sedan gick den sovjetiske nedruslningsdelegalen, som i augusti1974 gick i klar mot-argumentation mol mig på denna punkt, lika klart in pä etterkännande av den internationella och allvarliga karaktären av della problem.Jag kan inte underlåta att noiera detta som ett framsteg. 1 denna kammare har vi ofta påtalat del totalt absurda i människornasnuvarande livsvillkor på denna jord som, förvallad med förnuft ochallmänintresse, skulle kunna ge alla en dräglig existens. De närmast ofattbararustningskostnaderna, som innebär ell lika ofattbart slöseri med mänskliga ochmateriella resurser, är det mest uppenbara beviset för bristen på förnuft ochallmänintresse i jordens förvaltning. När vi detta år slår inför FN:s sjundeextra generalförsamling, där de rika industriländerna på nytt kommer all mötade faltigas berättigade anspråk på en rimligare världsordning, innebär della,inle minst, förnyade krav på förnyad vitaliteti nedruslningsansträngningarna. Jag är övertygad om alt dessa ansträngningarmåsle mer systematiskt än hillills sältas in i sitt totala sammanhang,nödvändigt om denna jord någonsin skall kunna ge sina invånare trygghet,försöfining och rimliga levnadsvillkor. Som vi alla vet är åren kring millen av1970-talel av slor och kritisk betydelse i dessa ansträngningar. FN:s sjundeextra församling framstår som en symbol för della. Delinternationella nedrustningsarbelet befinner sig därför i elt vikligl skede.All organisera de krafter som, i gemenskap och med ihärdighet, skulle kunnapressa fram verkliga och effektiva nedrustningsåtgärder från supermakterna ären av de mest angelägna uppgifterna. Men världens vapenhandlare medverkar rustningskostnaderna växer, och växer snabbi, i både rika och fattiga länderi den tredje världen, därmed avledande mänskliga och materiella resurser frånpositiv användning i de delar av världen där människornas grundläggande behovär skriande otillfredsställda. Att 1970-talel kallals både det andrautvecklingsårtiondel och nedrustningsärtiondet är uttryck för djupt upplevdakrav pä politiska ledares förnuft och framsynthet från otåliga människor runtom i världen. Vad jag upplevt som en ny vitalitet i det internationellanedrustnings-arbetet kan jag kanske med försiktig optimism lyda som en böriantill svar på dessa krav.