prot · FZ0966 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:66 Förhandlingarna leddes avherr förste vice talmannen. § 1 Justerades protokolletför den 5 innevarande månad. Omregeringens åtgärder med anledning av Jordbävningskatastrofen i § 2 Om regeringensåtgärder med anledning av jordbävningskatastrofen i erhöll ordet för att besvara i (fp) anmälda fråga, 1975/76:220, till herr utrikesministern,och anförde: i har frågat utrikesministern om regeringensåtgärder med anledning av jordbävningskatastrofen i . Det ankommer påmig att besvara frågan. Regeringenhar ställt 1,5 milj. kr. till förfogande som katastrofhjälp med anledning avjordbävningen i . 1 milj. kr. har lämnats lill Röda korset och 0,5milj. lill FN:s kalastrofhjälpskonlor. HenLINDAHL i (fp): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga. Jag tycker att detär tillfredsställande att regeringen vidtagit åtgärder i detta fall. Om summanär tillräckligt stor har jag inga möjligheter att bedöma. Den kanske kunde havarit större, men det undandrar sig, som sagt, helt mitt bedömande. Detär väldigt viktigt att hjälp kommer snabbt i en sådan här situation. Framför alltär det betydelsefullt när det rör sig om ett litet och underutvecklat land,som har drabbats så hårt som i det här fallet, alt hjälpen verkligenkommer i gång så snabbi det över huvud taget är möjligt. Jag har ingenanledning att påslå att regeringen sölat och länker därför inle göra detheller. Jag vill bara uppmana statsrådet alt följa denna fråga och se vad vikan göra i fortsättningen. Jag misstänker att, som situationen är, epidemieroch svåra sjukdomar kan bli följder som kommer och att man därför böruppmärksamt iaktta utvecklingen och inte enbart nöja sig med de 1,5 milj. kr.som redan lämnats. När det gäller beloppet vill jag säga att de 1 milj. kr. som gått lillRöda korset är den summa som Röda korset har begärt. I övrigt har FN allmänt vädjat ommedel. Jag kan nämna att hjälpsändningar till , som vi känner lill,har kommit från grann- Omomprövning av den svenska biståndsverksamhe -ten till länderna, de har ocksåkommit från och från ett flertal andra länder i samt från Rödakorset och olika FN-organ. Demedel som ställts till förfogande avser Röda korset alt i första handanvända till läkemedel, filtar, medicinsk utrustning och livsmedel. Detkan alltså komma ytterligare framställningar, men för dagen har vi fattat dettabeslul med anledning av de framställningar som gjorts. HenLINDAHL i (fp): Jag finner statsrådets tillägg mycket tillfredsställande och har ingetmer alt säga än alt jag hoppas att man inle bara väntar på framställningar. Mankan hålla en liten egen bevakning också. Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om omprövning av den svenska biståndsverksamheten till Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, 1975/76:99, och anförde: har frågat mig om regeringen avser att företa en omprövningav den svenska biståndsverksamheten lill inför de föreslåendeförhandlingarna om nytt biståndsavtal. Detsvenska biståndet till har främst siktat till alt främja landetspolitiska och ekonomiska oberoende. Det genomförs lill största delen isamarbete med FN-organ. Vissa insatser görs direkt genom SIDA. räknas inte lill de s. k. programländernaför svenskt bistånd. Del svenska slödel regleras därför helt av s. k.insatsavtal, vilket innebär ett avtal som gäller endast ett projekt. De medelsom avsatts för bistånd lill under innevarande budgetår är avsedda attfinansiera kostnader för redan avtalade insatser. Förhandlingar om nya bislåndsavtalär därför inle föreslående. Regeringen har för nästa budgetår räknat med ettoförändrat medelsbehov för biståndet lill landet. Jag ber attfå tacka fru statsrådet för svaret. Mininterpellation var avsedd att fästa statsrådets uppmärksamhet på, allförhållandena i har förändrats högst avsevärt sedan vi inledde vårtbiståndssamarbete strax efter landels självständighet i slutet av 1960-talel. Landetär inle den idyll och det andningshål, som tycks tro, när man i årliksom i sin partimotion angående u-landspolitiken yrkar ökat biståndtill . Det kan ifrågasättas om vån bistånd nu medverkar lill alt göralandet mera politiskt och ekonomiskt oberoende av . Jag är hell införståddmed, alt ingångna biståndsavtal måste fullföljas. och då något nytt avtalinle är nära föreslående ber jag att få återkomma Nr 66 ''8'"' den 13februari 1976 Överläggningen var härmed slutad. §4 Om bistånd till MPLA i Om bistånd lill MPLA iAngola erhöll ordet för all besvara () den 13januari anmälda interpellation, 1975/76:85, och anförde: har i en interpellation frågat mig hur jag bedömermöjligheterna att ge nytt bistånd lill MPLA i för ungdoms- ochvuxenutbildning, alfabetisering samt hälso- och sjukvård. SedanCaetanoregimen i störtades har vi fått se enfredlig ulveckling mot självständighet i , ochMozambique. Vi har kunnat inleda ett utvecklingssamarbete med dessa länder. IAngola däremot pågår åter krig. Detta kan, som inlerpellanlen på-, pekar,innebära risker för avbrott i den sociala utveckling i byarna som påböriadesgenom befrielsearbetel . Kriget medför dessutom storalidanden för civilbefolkningen. Det är en angelägen uppgift all på olika sättsöka bistå folk i denna situation. MPLA, som är den rörelse som söktkombinera självsländighetssträvandena med. ett arbete för social och ekonomiskrättvisa, har fått bistånd från för detta arbete. Regeringenhar förklarat sig beredd att med katastrofbistånd hjälpa den nödlidandebefolkningen. Statligt stöd har utgått lill det arbete som bedrivs genom Rödakorset och Frikyrkan hjälper. Det största ansvaret för den krigsdrabbadebefolkningens sjukvård, utbildning och försörining faller på MPLA:s egenadministration. Jaghade tillfälle att samtala med MPLA:s utrikesministerom det humanitära hjälpbehovet i . En svensk delegation medrepresentanter från SIDA och utrikesförvaltningen har besökt Angola.Delegationens preliminära rapport vittnar om stora behov av internationellt bistånd.Det är i första hand fråga om livsmedel, läkemedel och medicinsk utrustning.FN-organen har ännu ingen permanent representation i . Med hänsyn tillbehoven är de internationella hjälporganens verksamhet över huvud tagetbegränsad. Regeringenoch SIDA kommer bl. a. på basis av delegationens rapport att se närmare påvilka möjligheter har all ge hjälp. I första hand kommer det att gällade omedelbara försöriningsbehoven. Ungdoms- och vuxenutbildningen, som herrHellström nämner i sin interpellation, är en del av mer långsiktigautveckling. samarbete på detta område får därför anstå tills lägel blivitmer stabiliserat och de akuta behoven har tillfredsställts. Ombistånd till MPLA i Hen (): Jag får lacka biståndsministern för svaret på min interpellation,vilket jag uppfattar som positivt. Dethar skett stora förändringar i sedan interpellationen lämnades förnågon månad sedan. Den afrikanska enhetsorganisaiionen OAU har i förrgårupptagit som medlem i sin organisation, och MPLAbehärskar nu otvetydigt merparten av landet och i stort sett också alla störrestäder. MPLAär en befrielserörelse, numera i regeringsställning, som hararbetat på ell liknande sätt som FNL i , Frelimo i och PAIGCi för att med ett kraftfullt civilt utvecklingsarbete få tillstånd en social förbättring ute på landsbygden, ute i byarna. Del somdominerat det civila arbetet, som man fått föra krig motkolonialmakten, har varit skolor för barnen, förskolor,alfabetiseringskampanjer för vuxna. Man har försökt bygga upp - med begränsaderesurser - hälsoslationer, små decentraliserade sjukvårdsstationer;vaccinationskampanjer har ingått i arbetet. Man har sakta försökt bygga uppbättre bättre levnadsvillkor för bybefolkningen och på det viset också kunnatpraktiskt demonstrera vad friheten, självständigheten, skulle innebära - attdet var ett annat samhälle det handlade om än det samhälle människorna levde iunder det koloniala förtrycket. Sverigehar gett bistånd under till MPLA för Just detta socialareformarbete. Det har varit medicinsk utrustning, skolböcker och annanskolutrustning, livsmedel osv. Regeringen och flyktingberedning-en, som prövarde här frågorna, har konstaterat upprepade gånger att MPLA har varit den endabefrielserörelsen i som i praktiken arbetat med sociala reformambitioneroch över huvud tagel haft program för att utveckla de här områdena -utbildning, hälsovård och annat -inne i . Detär givet all kriget är ett hot mot den bräckliga uppbyggnad, med små resurser,som man har haft av denna sociala struktur för den fattiga bybefolkningen pålandsbygden. Läget i tycks vara sådant, att döma av de olika rapporterman har sett under den senaste månaden, all del f n. inle råder någon akut,direkt svältkatastrof - det har ju varit fallet så många andra gånger i krigelsspår. Däremot tycks det råda svår undernäring i vissa områden i Angola.Sjukvårdsresurserna är också utomordentligt små. Det finns olika rapporter somhar hävdat alt det, efter det alt portugiserna lämnade landet, skulle finnaskanske färre än 100 läkare där. Det är svårt alt veta exakt vilka siffror somär riktiga, men delta torde ange slorieksordningen. Jagtror att detta kan innebära att det fortfarande finns tid att förhindra alt deluppstår just en sådan massvält som har inträffat i många andra sammanhang vidkrig. Jag vill understryka att vi har möjlighet att hjälpa till att undvikamassvält om insatser görs mycket snabbt - så snabbt all man kan förebygga attden akuta nöden verkligen inträder, och inträder i stora områden. Kan massvältenförhindras i kanske inte hel ler grunden kommer altskaka för del arbete som har påböriats i byarna, skolor för barnen, läsning ochräkning för vuxna, hälsovård, vaccination och allt det andra som vi har talatom. Iinterpellationssvaret konstaterar statsrådet: "Det största ansvaret försjukvård, utbildning och försörining av den krigsdrabbade befolkningen fallerpå MPLA:s egen administration." Tilldella kan nu läggas att MPLA,genom den senaste tidens utveckling av kriget, hell klart kontrollerar merparten av . Den effektivaste hjälpen,både när det gäller katastrofbistånd och i fråga om mer långsiktigt bistånd,måste då bli att kanalisera livsmedel, mediciner och annat katastrofbiståndgenom MPLA - just därför att MPLA har kunnal bygga upp en lokalt fungerandesocial organisation ute i byarna, som gör del möjlgit att någol så när snabbidistribuera det materiella bistånd som behövs. Självfallet blir ocksåvälgörenhetsorganisationernas arbete ett värdefullt komplement till det som kangöras från MPLA:s sida. Iinterpellationssvaret nämns att en delegation från SIDA och från UD harbesökt MPLA och och har inventerat de akuta hjälpbehoven. Jag fattarsvaret så, all kommer alt göra mycket kraftfulla insatser för alt läckabehoven och handla snabbt på basis av vad den UD- och SIDA-delegalion som justbesökt MPLA kommit fram till. Jag uppfattar också svaret på det sättet, attregeringen så snart del är praktiskt möjligt kommer alt vara beredd att lämnaett mera långsiktigt utvecklingsbistånd just för alt man efter den akuta krisenskall kunna fortsätta all bygga upp en lokal social organisation pålandsbygden, så att de faltiga folkgrupperna kan få drägliga livsvillkor genomhälsovård, utbildning och ett jordbruk som ger allsidig föda och godautvecklingsmöjligheter för barn och vuxna. Om bistånd till MPLA i Jag kan bekräfta myckel av det som beskriver i sittinlägg när det gäller de stora behov som finns och de verkningar som krigetfört med sig i . Det har klart redovisats i pre-liminärrapporlen från dendelegation som varil där. Man kan konstatera att kriget har resulterat i atthela byar totalförstörts, dammar och broar raserats, fabriker och planlagerödelagts, skolor och sjukhus satts ur funktion. HerrHellström angav en siffra om antalet läkare i landet. Delegationen som varildär har fått den uppgiften att det nu finns ungefär 60 läkare mot tidigare 500och ungefär 200 högstadielärare mot tidigare 5 000. Många i de här kategoriernavar ju portugiser och har lämnat landet. Enligtdelegationens rapport kan man konstatera au MPLA-regeringen är myckel angelägenom och satsar kraftigt på att få i gång den civila verksamheten i landet i formav försörining med livsmedel, hälsovård och utbildning. När del gäller FN-organen,som ännu inle har någon verksamhet i 12 protokoll 1975/76:63-66 , har vi fått beskedom att en representant för besökt för all med regeringendiskutera möjligheterna lill bistånd. Jag kan försäkra altregeringen så snabbt som del är möjligt kommer all la ställning till frågan omhur stor den hjälp kan bli som vi skall lämna lill och på vilka vägarden skall ges. HenHELLSTRÖM (s): Jag är tacksam för den komplettering som biståndsministern gav genomredovisningen av delegationens erfarenheter från platsen. Den redovisningenvisar ju all det är på de områden där MPLA såsom befrielserörelse underkolonialkriget för önskade bistånd, nämligen utbildning,hälsovård, jordbruk, som MPLA nu såsom regering vill försätta arbetet. Jagvill återigen understryka alt jag instämmer med biståndsministern i all det ärviktigt både att snabbt komma i gång med katastrofbistånd och all planera fördel långsikliga bistånd som statsrådet talade om. Överläggningenvar härmed slutad. § 5Om medlemskap i erhöll ordet för att i ett sammanhang besvara dels herrOlof i (c) anmälda interpellation,1975/76:106, dels (vpk) anmälda fråga,1975/76:212, och anförde: i har i en interpellation om Sverigesmedlemskap i frågat mig delshur jag bedömer Världsbanksgruppens upprepade långivning lill Chileregimen ochkonsekvenserna för organisationens framlida möjligheter att fungera som ettsamlande multilateralt biståndsorgan, delsom regeringen är beredd alt låta en prövning av de svenska bidragen ochrelationerna lill /innefatta också medlemskapet i framlidenoch möjligheterna att satsa på alternativa biståndsorgan, delspå vilket sätt regeringen avser att låta sin reaktion mot de upprepade lånenlill komma till uttryck i de nu pågående förhandlingarna om en femte påfyllnadav medel lill inom . HerrMåbrink har frågat mig hur långt kan gå i fråga om stöd lillreaktionära regimer i sin långivning innan begär sill utträde. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Regeringenlar klar ställning mot lånen lill . Juntans politik har på det rentekonomiska planet varit katastrofal. Massarbetslöshet, svält och våldsaminflation har präglat utvecklingen sedan kuppen . Vi kan inte finna delrimligt alt banken, som vägrade att stödja Al-lenderegeringensulvecklingsansträngningar, nu tycks ställa sig bakom juntans politik. Delsenaste lånet godkändes av men med stöd av endast elvaav tjugo styrelsemedlemmar. Drygt 40 96 av rösterna tog avstånd från lånet.Delta innebär att opinionen mot utlåning till ökatbetydligt. Del finns anledning sälla detta i samband med aktivaengagemang i opinionsbildningen inom bankgruppen mot till Chile.Man kan också förmoda all den växande kritiken leder lill att bankledningendrar sig för all föreslå ytterligare lån till . Det bör i detta sammanhangunderstrykas all några lån från som får medel ur den svenska biståndsbudgeteninle har varit aktuella för . Utvecklingeni vad gäller inställningen till lån lill bekräftar regeringensuppfattning att del är viktigt att vi kan göra vår röst hörd i de internadiskussionerna i Väridsbanken. ligger också, som jag ofla har hafttillfälle alt påpeka, i linje med önskemål. Världsbanksgruppen ärden utan jämförelse viktigaste internationella finansieringskällan för derasutvecklingsansträngningar med en åriig utlåning på ca . Vifår räkna med alt bankgruppen även i fortsättningen kommer att ha denna roll.Därför skall vi inle frånsäga oss möjligheterna att söka påverka och förbättrapolitiken i delta FN-organ liksom i andra medlemmar av FN-familjen. Som medlemav en mellanfolklig organisation får vi emellertid då vara beredda att ävengodta beslut som vi själva inte kan ställa oss bakom. Storlekenav våra fortsatta bidrag till får, som jag har anfört ibudgetpropositionen, vägas mot andra möjliga biståndsinsatser. Regeringensprövning har att utgå från hur målen för den svenska biståndspolitiken bästfrämjas. Världsbanksgruppens och IDA:s ullåningspolitik blir självfallet avbetydelse vid denna prövning liksom resultaten av arbetet på att ökau-ländernas inflytande över bankgruppens verksamhet. Hen iStockholm (c): Försl vill jag tacka stalsrådel för det snabba svaret på min interpellation.Del är oftast en fördel all debatlen förs i nära an-slulning lill den händelsesom föranlett interpellationen. Bakgrundenär, som jag redogjort för i interpellationen, de upprepade lånen lill Juntan iChile, nu senast del på . Beslutetgäller bara ett i raden av lån som beviljats sedan den demokratiskt valdaAllenderegimen störtades . Enligt uppgifier förbereds redan nya lån.Trots "massarbetslöshet, svält och våldsam inflation" sedan kuppen1973 - för att citera ur statsrådets svar - anses alltså merkreditvärdigt än landet var tidigare under Allenderegimen. Del är denenda möjliga förklaringen till det beviljade lånet - om man utgår från attVäridsbanksgruppen fungerar opolitiskt. Den attityden är naturligtvis bara entäckmantel för ell medvetet Fredagenden 13fe'bruari:1976 politiskt agerande från deländer som stöder Chilelångivningen. Delär inle nödvändigt alt ägna mer lid ål den delen av svaret. Jag utgår från allvi är överens om att det bör finnas en överensstämmelse mellan Sverigesbilaterala och multilaterala biståndspolitik och all del är på den grunden somSverige röstat mot lånet. Jag tolkar i varie fall följande mening i svaret pådel sättet: "Vi kan inte finna del rimligt att banken, som vägrade allstödja Allenderegeringens ulvecklingsansträngningar, nu tycks ställa sig bakomjuntans politik." Restenav svaret ägnar biståndsministern främst åt all försvara den gamla kändaregeringsslåndpunkten alt bör vara kvar i - trots allt.Motiveringen är att del bara är möjligt att påverka internt som medlem. Medletär alltså opinionsbildning i medlemskretsen. Enligt min uppfattning är denhållningen rimlig bara om man är beredd all sälta makt och handling bakomorden. Vadär då berett att göra på denna senare punkt? Jo - det sägs också isvaret - våra bidrag lill får "vägas mot andra möjligabiståndsinsatser". är väl mer eller mindre att se som ett direktivfrån den senast avhållna . Del svaret kan alltså innebära attbiståndsinsatserna via den kanalen skärs ned. Men innebär svaret också att manär beredd att sondera andra multilaterala alternativ tillsammans med ländermed ett liknande synsätt i biståndspolitiken som vårt? Den frågan har jag ocksåställt men inle fåll något direkt svar på, såvida man inte kan tolka in något iden av mig citerade formuleringen. Eller är del alltså fråga om en renodladnedskärning av anslagen och en omfördelning lill bilateralt stöd som regeringenär beredd att pröva? Detsom tidigare i dessa sammanhang ibland har nämnts är en vidareutveckling avFN:s kapitalfond - de diskussionerna har som bekant inle lell lill särskiltkonkreta resultat än - men det är också en fråga om politisk vilja och omhuruvida man kan uppbåda intresse hos tillräckligt många länder i delsammanhanget. En ytleriigare fråga är då vad har gjort eller är berettatt göra på den punkten. Jagundrar också varför man skall utesluta omprövning av medlemskapet i gruppen-del är nämligen det som statsrådet gör. Eller uppfattar inle statsrådet dettasom ett av de påtryckningsmedel som vi har? Jag tycker inle man bör använda densortens hot i allmänhet, men i organisationer med en så uppenbart odemokratiskmaktstruktur som tycker jag att den typen av aktioner ärtillåtliga. Ettav de argument som ständigt återkommer angående medlemskap i än denena, än den andra organisationen - vilka ju ofla tillkommer med det uttaladesyftet all tillgodose de rika ländernas intressen, ofta i motsats tillu-ländernas - är all dessa vill alt vi skall vara med i organisationenför alt kunna föra deras talan. Ett sådant argument får inte utnyttjas förhårt. är verkligen ingen homogen grupp; det går alllid allmobilisera någon som lycker så. Men del viktiga spörsmålet är: Vilket äregentligen deras alternativ? Det är på den punkten som jag menar all Sverigehar hell andra förutsättningar än de flesta andra länder som ärinternationellt verksamma all arbeta för alternativ. Så länge det inle finnsnågra alternativ måste naturligtvis "ta skeden i vackerhand". Det fungerar Ju på det viset. Det är ingel sensationellt, och detär ingen nyhet: Jag tror del är en synnerligen viktig slutsats som de måstedra. Och när del dessutom tillkommer så uppenbara och klart uttalade strömningarsom det har gjort på amerikanskt håll, där fått vela, alt uppför nier inle väl, så kommer vi inle all stödjaet i fortsättningen, kan vi ju böriafunderaöver vart vi egentligen är på väg i det internationella samarbetet. Delär klart all man då måste försöka anpassa sina egna metoder och medel lill densorlens ulpress-ningspolilik, och då är allernativvägen en sak som inte fårlämnas oprövad. Därför är min slutsats alt i samband med en prövning av vårainsatser till också frågan om medlemskap borde hållas öppen. Låtmig tillägga all jag inget hellre önskar än alt gruppen skall fungera tillu-ländernas bästa och biståndet komma folket till del i de länder som får dellabistånd, men jag tror det är litet för lättsinnigt att bara lita lillopinionsbildning och växande kritik mot Chilelånen. I så fall borde välreaktionen mot långivningen ha kommit till kraftfullt uttryck . Medförlov sagt är del inte de mest lättpåverkade länderna som del återstår attövertyga i den majoritet som bildades vid den senaste omröstningen - eller hur,? Jagtror att det är väldigt olyckligt om vi inte med del snaraste kan få lill stånden ändring av beslutsstrukturen inom . Det har på ettförtjänstfullt sätt arbetat för; del är en självklar inställning i och försig, men jag lycker ändå alt det är värt att understryka. har vid upprepade tillfällen lagt fast samma krav. Nogfinns del många länder som stöder den linjen - men del räcker alltså inte. Härvill Jag närmast anknyta lill min första fråga. Om man inte lyckas komma lillrätta med beslutsstrukturen, finns det nämligen uppenbara risker för en annantyp av splittring än den som möjligen kunde åstadkomma genom att varamed om att arbeta fram ett alternativ, så att del finns en reell möjlighet attvälja. Meddelta ber jag än en gång att få tacka för svaret. Avslutningsvis vill jag baraerinra om den prövning av biståndet via som pågår och somstatsrådet aviserat i budgetpropositionen. Jag tror alt det skulle vara enfördel om resultatet av den prövningen redovisas för tidigare än vadsom där sägs, så att vi öppet kan diskutera också den frågan här. Den har juett intimt samband med den framtida svenska biståndspolitiken över huvud laget.Är fru statsrådet beredd att redovisa en sådan prövning inför ? Hen MÅBRINK (vpk): Jag lackarbiståndsministern för svaret. Jag ansluter mig till bedömning avförhållandena i . Däremot anser jag, i motsats till biståndsministern, attdel inte kan råda något som helsttvivel om all hell ställer sig bakom fascistjunians politik. Påden punkten lycker jag att svar är litet oklart; hon säger attVärldsbanken nu tycks ställa sig bakom juntans politik, och det är ju litetdiffust. Vilken är uppfattning? Faktum är väl alt Världsbankenhelt ställer sig bakom den ekonomiska politik som juntan för? Den26 frågade jag var gränsen går för fortsattmedlemskap i , Jag fick då följande svar: "kan om viär med i Världsbanksgruppen verka för genom att arbeta för altförändra inriktningen av politik," Vadhar hänl , ? Har politiken förändrats i ?Har röstreglerna ändrats? Har ländervalet ändrats så att stödet lillreaktionära regimer trängts tillbaka lill förmån för mera progressivtinriktade länder? Hittillshar Väridsbanken gett fascisterna i följande bidrag: 13,5miljoner dollar, och . Om jag inte är alldeles felinformerad är det aktuellt med yttedigareett lån på nära . Fortfarandeär , och andra reaktionära regimer de stora låntagarna.Såvitt jag kan förslå har alltså ingenting positivt ägt rum iVärldsbanksgruppens verksamhet.