prot · FZ09112 · 1975-12-31 00:00:00 — Det har inneburit nedskärning av vissklasslärarutbildning men utökning av andra ulbildningar - avförskollärare och fritidspedagoger. Detär som sagl angeläget alt utbilda, men lika - om inte mer - viktigt är att setill atl utbildningen bär fram till ett arbete inom utbildningens område. Detär denna avvägning som är viklig men svär att genomföra, även om prognoserfinns all tillgå. ordförande framhöll skall samtliga lärarhögskolor leva vidare, mennågra får en annan utbildningsinriktning. Klasslärarulbildningen kommer altförsvinna frän i , f ö. den enda lärarhögskola isödra som blir utan denna utbildning. är vi som bor i denna delav landet inle glada för, då vi vet att närheten lill studieort i viss mån styrutbildningen. Våra ungdomar skulle få ett bälire utbildningsutbud om skolan varkvar Utskottethar emellertid föreslagit en försöksverksamhet i för lägstadielärarei samverkan med utbildning av förskollärare och fritidspedagoger samt tillagt,att om denna försöksverksamhet slår väl ul skall del vara möjligt alt bedrivaden även i . Det innebär, som jag ser det, slora möjligheter atl fltillbaka klasslärarutbildningen till , även om det blir i delvisnylappning. Utbildningenav förskollärare och fritidspedagoger skall utökas i så alt densamlade utbildningskapaciteten blir sammanlagt större än r n. Efter vad jag här har anfört vill jag sammanfatta all vi i denna del avlandel är besvikna över nedskärningen av klasslärarulbildningen iKristianstads län. Vi är sympatiskt inställda till den utökade utbildningen avförskollärare och fritidspedagoger i länet. Jag tror emellertid altförsöksverksamheten i kommer att bli positiv och att vi sålunda,enligl utskottets skrivning, kommer att få lillbaka lågsladielärarulbildningentill i en delvis ny kombination. Då fär vi balansen äter. Jaghoppas , herr talman, att den föreslagna dimensioneringen skall varaden rätla, sä atl alla utbildade skall fä sysselsättning inom det område som deär utbildade för. I della anförandeinslämde i (s). Slalliga förvaltningar och myndigheter har flyttats ut från Stockholmav regionalpoliiiska skäl. Det är då anmärkningsvärt att regeringen nu föreslårindragning av lärarutbildning i regioner som man har klassat somregionala centra. Kristianstadsregionen är ettregioncenlrumsomhardrabbalsavinskränkningarpå utbildningsområdet Utbildningsutskotlelhar nu föreslagit atl klasslärarutbildningen vid i bort Atl utskottet har kommit fram lill att slopa klasslärarutbildningen iKristianstad är sä mycket märkligare som utskottet självtskriver att förslaget är dåligt underbyggt. Delta påstående grundar jag på vadsom står pä s. 8 i utskottets belänkande. Där refereras till proposilionen1975:1 bil. 10 vad avser klass- och ämneslärarutbildningen för budgetåret1975/76. Där står bl. a. följande: "Ulskottethar inte blivit övertygat om alt det är rikiigl atl sä drastiskt sänkaintagningskapacitelen för lärarhögskoleorganisationen som det nu föreslagits.Utbildningsbehovet inom undervisningsyrkena bör bedömas även fränutbildningspolitisk synpunkt, t ex. mot bakgrund av de studerandes efterfråganpä utbildning. Större hänsyn måsle ocksåtas till prognosens osäkerhet." LUT74 har yttrat sig över den deparlementala arbetsgruppens den 5 seplember 1975överlämnade förslag Rapport från arbetsgruppen för vissa lärarhögskolefrågor.LUT 74 konstaterar, vilket också redovisas på s. 9 i utbildningsutskottetsbetänkande: "Av naturliga skäl har LUT 74 ännu ej hunnit fram lilldefinitiva förslag i de nämnda huvudfrågorna, ej heller bearbetat följdfrågorsom rör t. ex. utbildningens dimensionering och lokalisering. Någon ingåendeanalys i vad gäller de framlagda förslagens förenlighet med LUT 74:slösningsförslag är därför ej möjlig." Konstaterandet gör att mantycker atl åtgärder i den riktning som utskottet har föreslagit bör kunnaavvaklas. 10 i betänkandet redovisas den prognos som gjordes 1972 och som senare harbearbetats. Jag skall, herr talman, be att få göra yiteriigare ett citat urbetänkandet för alt bevisa hur motsägande utskottels beslut är i förhållandetill utskoltels redovisning. På s. 10 slår följande: "Närdet gäller lärarbenägenhetsfaktorn hade således () ochstatistiska centralbyrån (SCB), då klasslärarprognos gjordes, myckelskiljaktiga meningar. Propositionens bedömningar, som i huvudsak sammanfallermed SÖ:s, bygger pä förutsättningen all av de nyexamineradeklasslärarna och av de nyexaminerade ämneslärarna går tillläraryrket. Andra svårbedömda faktorer är kvarvarofrekvens i yrket och lärarnasyrkesaktiviiet Alternativa beräkningar visar alt redan myckel små förändringari'antagandena ger betydande utslag i slutresultatet" På samma sida skriver man: "Arbetsmarknadslägetför klasslärare synes inte svara mol prognosens förutsägelser. Ett befaratstort överskott av klasslärare har synbarligen ännu inte inträffat." På s. 11 kommer utskottetsslutliga kapitulation, där det står följande; "Detär enligl ulskottet angelägel all SÖ och SCB får erforderiiga resurser för ettprognosarbete som kan ge nödvändig vägledning för lärarutbildningensdimensionering. Det ankommer på myndigheterna all i sina kommandeanslagsframställningar begära de medel som erfordras." Ulskotteterkänner alltså att prognosen är fel och att etl uppskov vore det lämpligaste iavvaktan pä ett bättre utredningsunderlag. Om försöksverksamheten i Härnösandfaller väl ut, kan man tänka sig att bedriva motsvarande försöksverksamhel iKristianstad. Det är ju etl ganska konstigt beslut atl labort den utbildning som redan finns, införa motsvarande utbildning iHärnösand, se om det finns lämpligt underlag där och i så fall införautbildningen igen på försök i . Jagsade inledningsvis atl della förslag också har regionalpolitiska ef-fektet Detförstärker bl. a. ytteriigare obalansen i . iKristianstad har påpekat att del under innevarande läsår hade varitklasslärarbrist i Kristianstads- och Blekingeregionerna, om man inle hade hafttillgäng lill nyutexaminerade lärare frän lärarutbildningen i . Många lalare har före mig påpekat osäkerheten i ulskottets förslag menändå övergett sina motioner. Jag tänker inte följa i deras kölvatten, ulan jagber härmed alt fä yrka bifall lill molionen 1975/76:783. Jag valde i dagens debatt meioden alt öppna den och presenterautbildningsutskottets belänkande, som var i stort sett enhälligl med undantagav några smärre punkter. har det ställts frågor lill mig som jag haranledning att besvara. Jag kommer också all använda det här lill fallet,eftersom jag inte haft någon replik tidigare, till att replikera etl par av deinlägg som gjorts. Jagtror inte att salt sig in i den här frågan och förstår vad vihäller på med, när han nu kritiserar utskottet och propositionen för"nedskärningen av lärarutbildningen", som han säger. Det som virekommenderar att besluta är pä de här sju olikalärarutbild-ningsområdena en ökning av utbildningskapaciteten med inte mindreän 2 718 platser från 6 128 upp till 8 846. Det är en utomordentligt storökning av lärarutbildningen i . Men det finns en och annan, kanskeganska många, som gör ett allvarligt misslag i dessa bedömningar. De lyckerinte att förskollärarutbildningen är lika fin som klasslärarutbildningen.Därför talar de om nedskärningar och inskränkningar och observerar inle attdel är en kraftig ökning av utbildningskapaciteten på det utomordentligtviktiga området som förskolan är. Jag vill upplysa kammarens ledamöter, om deinte observerat del tidigare, att det är den här saken som vi har alt laställning till . Jagvill ocksä gärna ha sagt alt jag förstår om man från några borgerligaledamöters sida gärna vill ta hem den här kompromissen som ett resultat av sinaaktiviteter i de olika orterna. Jag kan försäkra att det har varit samladeopinioner ulan hänsyn till partitillhörighet som med eller utan missförstånd ifråga om vad propositionen innebär har begärt hos utskottet att fä behällaklasslärarulbildningen pä låg- och mellanstadiet eller ämneslärarutbildningen.Ulskottets belänkande är ett resultat av en kompromiss, där vi så långt sommöjligt sökt att tillgodose de olika önskemålen utan några partipolitiskasneglingar. Den ena sidan har inte slörre rätt och anledning alt ta hemnågonting av detla än den andra sidan. Det är två frågor somunder debatlen har varit uppe särskilt lill dis- Hon talade också om betygen, vilket ävennågra andra av de ärade deltagarna i debatten har varil inne på. Närdet gäller montessoripedagogiken vill jag svara direkt genom attsäga alt utskottet menar att LUT 74 inte skall lägga fram någol särskillförslag lill en sådan utbildningsgång, men utskottet hänvisar till att LUT 74i elt yttrande erinrar om att montessoripedagogiken har många värdefullainslag. Den ger ett värdefullt bidrag över huvud tagel till det material somutredningen sysslar med. Därför kommer automatiskt de inslag som finns imontessoripedagogiken atl ligga med i de allmänna bedömningar' som LUT 74 skallgöra bl. a. när det gäller att förändra elevrollen och göra eleverna mer aklivai skolan. Belräffandebetygen kan jag gärna säga, för min personliga del och för densocialdemokratiska gruppens del, att vår allmänna inställning på del härområdel överensstämmer mycket väl med det som landsmöte haruttalat sig för - att det är angelägel alt avskaffa de graderade betygen ochgöra det sä fort som möjligt. Jagvill erinra om att det i SIA-propositionen har framförts förslag omatt nu skulle göra ett uttalande i betygsfrågan. Men där harfolkpartiet motionerat om atl inte nu skall göra något sådantuttalande ulan avvakta betygsutredningen i stället. Dåkan man ställa frågan: Varför skall vi göra etl utlalande i betygsfrågan isamband med behandlingen av lärarutbildningen, när det nu sitter en uiredningoch arbelar med precis samma problem? Då är det väl bättre all vi logisktföljer upp metodiken och avvaktar utredningarna. Idirektiven till lärarulbildningsutredningen betonas atl målsättningen i arbetetbör vara atl på sikl ersätta betygen med något annat. Men - och detär angeläget alt betona - måste man klara ut frågan om meritvärderingen isamband med ijänslelillsällning. Del går inle all bara rycka ut frågan ombetyg och säga att de graderade betygen skall borl men inte ta konsekvensernaoch lägga fram förslag till lösning när del gäller meritvärderingen. Jag ber att fä upprepa mitt yrkande om bifall till utbildningsutskottetshemställan. Utskottets ordförande tror inle att jag har satt mig in iden här frågan om lärarutbildningen. Det är väl närmast så all sig besvärad över att jag har gjort påpekanden om de motsägelser ochorimligheler som finns i utskottsbetänkandet Jagtycker all man skall acceptera att alla inte känner sig lill freds medkompromisser. Jag anser att del här är en dålig kompromiss - del sticker jaginte under stol med. Jag förstår att känner sig nöjd med den, medutgångspunkt i hans geografiska placering. får nu tre lärarhögskolor,får en - och det är en viss skillnad i folkmängdsunderlaget. iStaffanstorp (c): Jag skall givetvis inte polemisera med utskottets ordförande, därföratl vi är, som vi har talat om här, överens om den kompromiss som är gjord. Jagvill i stället ge honom en eloge därför atl han i regel förstår all snabbt ochtillmötesgående rätta lill de fel som regeringens propositionef har urutskottets och oppositionens synpunkter setl. Det lycker jag alltså alt viskall ge en eloge för. FruHÖRNLUND (s): Klockan är mycket och jag skall inte försöka förlänga den här debatten.Jag vill bara erinra om all vi socialdemokraler i södra har väckten motion, nr 2191, där vi har tagit upp frågan om förskoleseminariet i ;Vi har hemställt om en utökning där med två klasser. I en motion frän Hallandsriksdagsmän har gjorts motsvarande framställning belräffande . Detförslaget tillstyrks utan någon som helst argumentation från utskottets sida omvarför utbildningen utökas jusl i . Jagär inte på något sätl avundsjuk på , men del finns inte någon som helstmotivering i ulskollsbelänkandet till varför det inte sker någon uiökning iBorås utan bara i . Jag vill därför fråga utskottets ordförande ellerstatsrådet, om hon möjligen har någonling med i spelet: Varför har utskottettillstyrkt en utvidgning av försko-leseminariél i Halmslad men inle i ? :NKEL (fp): Först och främst vill jag säga angående betygen alt vi vid folkpartietslandsmöte faktiskt bara uttalade oss för ett avskaffande då, alltså 1974, av degraderade betygen när det gällde lärarutbildningen. Anledningen till alt jagyrkade på all skulle göra det uttalandet var alt LUT, om man hadebifallit detta krav, verkligen kunde ha sysslat med frågor om meritvärderingoch andra befordringsgrunder. Men när del gäller montessorilärarna hade varkenjag eller mina medmotionärer menat alt LUT skulle lägga fram förslag till enseparat utbildning av sådana lärare. Vi hade tänkt oss atl man i den vanligalärarutbildningen skulle få in vidareutbildningskurser, där man specialiseratsig pä montessoripedagogiken, så att man sedan kunde undervisa om denna. Jagtycker att del är atl beklaga all man bara skall la upp denna fråga litetallmänt. Del visar endast atl vi inle heller i fortsättningen kan få någralärare som har en riktig utbildning i monlessoripedagogik. De som vill ha ensådan utbildning måsle bekosta den själva och resa lill de ulbildningsanstaltersom finns i , och . Jag har frågal varför man inle kan avvakta en utredningnär det gäller betygen i lärarutbildningen samlidigl som man skall avvaktautredning beträffande betyg på andra områden. Del är det centrala i mittresonemang. talar om orimligheter och felaktigheter i utskottsbetänkandetvill jag besläml bestrida alt det föreligger några sådana. Det finns ingamotsättningar i utskottels säll alt uttrycka sig. Och, herr talman, vad gällerherr Komstedts tal om mitt geografiska hemvist vill jag säga atl jag aldrig iriksdagen diskuterar sädana argument FruFR/ENKEL (fp): Men belygsutredningen sysslade bara med betygen i ungdomsskolan, intemed lärarutbildningen. HerrALEMYR (s): Men lärarutbildningsutredningen, , sysslar enligl direktivmed lärarutbildningen. Del är alltså två skilda utredningar vi talar om, menbåda frågekomplexen är föremål för utredning. Vidareär jag ledsen över att jag glömde att svara , som ställde en direklfråga till mig. Del enda motiv utskottet har för att inte tillstyrka också enutvidgning av klassanlalet vid förskoleseminariet i är att vi anser alldet är en så krafiig ökning av kapaciteten över lag som föreslås. Det är eltmycket stort antal nya platser som föresläs, och den geografiska fördelningenav dem är enligt ulskottets uppfattning godtagbar. Därför har vi inte velatsträcka oss längre i vårt förslag. Men del innebär inte i och för sig eltnegativt ställningslagande till någon ort. FruHÖRNLUND (s): I proposilionen har ju statsrådet framhållit att tillgången päpraktikplatser och handledare begränsar möjligheterna att utbygga förskollärarutbildningen.Då tycker jag atl det är litel underligt att man inle tillvaralar demöjligheler som onekligen finns i , där man kan göra enutökning med tvä klasser. Det är närmasi därför jag ställer frågan varförutskottet snabbt kan ultala att skall ha ytterligare utbildning meninte . Del måste vara någon skillnad mellan orterna, strukturmässigt elleri fråga om möjligheter av andra slag. Vi har trots allt oerhört högförvärvsfrekvens i södra delen av bland kvinnorna - det ärvälkänt i hela landel. Vi har en barntillsyn med länga anor och traditioneroch vi har praktikplatser och handledare. Hadedet då inte funnits skäl att pröva en utvidgning av denna utbildning även iBorås? Överläggningen varhärmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels motionen nr 783 av herrKomstedl samt motionerna nr 2179 av m. fi., nr 2181 av herrJohansson i m. fi., nr 2182 av i Staffanslorp m. fl., nr2193 av fröken m. fl., nr 2196 av m. fl. och nr 2197 avherr m. fl. i motsvarande delar, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvolering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 26 mom. 13röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 783 sami motionerna nr 2179, nr 2181, nr 2182, nr2193. nr 2196 och nr 2197 i moisvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrKomsiedt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 26 mom. 26rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 309 Nej - 15 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 26 mom. 28röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröslning gav följande resultat; Ja- 309 Nej - 15 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av fruLanlz, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 26 mom. 29och 31 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösiat för ja-proposilionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaoinröstning gav följande resultat: Ja- 305 Nej - 17 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 26 mom. 34rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparat; Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 307 Nej - 17 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avfröken och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 26 mom. 35och 36 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 5 av fröken Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då frökenHörlén begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Dennaomröstning gav följande resullal: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt. Propositionergavs på bifall till dels ulskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avfröken och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 26 mom 41röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av fröken Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier harösiat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat Denna omröstning gav följande resultat; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt På förslag av herr förste vice talmannen beslötkammaren atl uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återstående ärendentill morgondagens sammanträde. §5 Herr förste vice talmannen meddelade all pä föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle betänkande nr 50,utbildningsutskottets belänkande nr 29, jordbruksutskottets betänkande nr42,näringsutskottets betänkande nr 50 och försvarsutskottets betänkande nr 32 i nuangiven ordning uppföras främst bland tvä gånger bordlagda ärenden. §6 Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1975/76:330av i (fp) lill herr arbetsmarknadsministern omålgärder för alt trygga sysselsättningen i , m. m.: verksamt i , Norrtäljekommun, har beslutat upphöra med sin verksamhei och överflytta denna lill annatföretag beläget i Bjäsla utanför . harlillslyrkt ansökan om lokaliseringsstöd för överflyttning från Grisslehamnlill . Med anledning av deltavill jag fråga: Anser statsrådet det urregionalpolitiska synpunkter riktigt att ge lokaliseringsstöd för att flyttaett företag från ett område med svag sysselsättning? Avser statsrådet att vidtaåtgärder för atl trygga sysselsällningen i ? 1975/76:331 av herrGustavsson i (c) till herr jordbruksminislern om villkoren förigångsättning av miljöfarlig industri: Enligt uppgift har Pilkinglons glasverk i Halmstadav länsslyrelsen beviljats dispens för atl släppa ut ca 1 100 tonsvavel i luften. Delta synes vara betydligt över gällande praxis och ärnaturligtvis orimligt med hänsyn lill en ny svavelpolilik i enlighet medsvavelulredningens förslag. tycks anmärkningsvärt nog endaslha haft telefonkontakt med förelaget angående föreskrifter för svavelulsläppoch andra miljökonsekvenser. Medhänvisning lill det anförda vill jag till herr jordbruksminislern slällaföljande fråga: beredd la initiativ för aU förhindra att induslri får slartaverksamhet med så negativa miljöeffekter som i det aktuella fallet? § 7 Kammaren åtskildes . TOM T;SON THYBLAD