prot · FZ0997 · 1975-12-31 00:00:00 — Avde kvinnor som inträtt på arbetsmarknaden i någon form är det enminoritet som har filt möjlighet till självständig försörjning. Av dem har blivit deltidsarbetare. Det är som deltidsarbetare kvinnor exploateras. Avalla deltidsarbetare i landet är 96 96 kvinnor. Vad visar detta? Det visar attkapitalismen behöver kvinnornas arbetskraft, men bara till en gräns som densjälv vill bestämma. Bara i en roll som den själv kan avgöra. Därför återskapasnu den diskriminering som bestod i att kvinnorna väsentligenhölls utanför alll samhälleligt arbete. Diskrimineringen återskapas nu i denformen att kvinnorna får blideltidsarbetare, männen heltidsarbelare, schemaliski sett. Detlaär, herr talman, ett hot mol kvinnornas självständighet. Deltidsarbetet förutsätter all kvinnan delvis kanförsörjas av någon annan - annars duger hon ju inte som deltidsarbeiare i denkapitalistiska produktionen. Särskiltbetänkligt är detta för de ogifta kvinnorna, speciellt de ogifta med barn. Detär en snabbi växande grupp - de är mer än dubbelt så mänga som för tio ärsedan. Men med ökad grad av kvinnligt deltidsarbete får denna grupp delsärskilt svårt. De kan ju inte gärna la deltidsarbete. Det är mest bara degifta som kan la deltidsarbete. Kapitalet kan utnyttja äktenskapet. Det kandiskriminera de ogifta föräldrarna. ISverige har man i mänga stycken alltjämt en reaktionär syn på föräldraskap ochvärdnadsarbete. 98 96 av alla ensamföräldrar är kvinnor. De behöver sillheltidsarbete, sin självständiga försörjning. Men med deltidsarbetetsutsträckande hotas denna självständiga försörjning. De kommer i kläm genom dentendens som betyder att procenten som är helt försörjda bland de arbetandekvinnorna faktiskt har minskat på grund av deltidsarbetetsslora utsträckning, medan procenten halvt eller delvis försörjda i motsvarandemån ökat. Deborgeriiga vill i regel ha det så här. De vill inte bara ha en orördkapitalism. De vill också ha kvinnligt deltidsarbete. , i debattenom barnomsorgen, stod de här och mer eller mindre propagerade för del. Detycker tydligen att deltidsarbete är bra för kvinnor. Kvinnor skall ju, enligtderas sätt att se, utöva sin modersroll med att de exploateras iarbetslivet. Därför passar deltidsarbete, osjälvständighet och könssegregeringbra. Också socialdemokraterna offrar, med sitt reaktionära förslag omarbetstidsförkortningens inskränkande till enbart kategorin småbarnsföräldrar,åt samma könsrollstänkande; om än i väsentligt mindre utsträckning. Så del ärkanske förståeligt om alla fyra partierna nu finner varandra i en gemensamutskottsskrivning rörande den här speciella detaljen. De vill inle göraalltför mycket mot diskrimineringen. De vill inte sätta makt bakom orden. Likaoroande är bilden av yrkessegregeringens utveckling . Av de 38yrkesområden som, enligt statistiken från SCB, arbetsmarknaden kan delas uppi, dominerade männen på 32. Kvinnorna var i majoritet på 6. Hur är deti dag? Männen är i majorilel i samma 32 sektorer. Kvinnorna är i majorilel isamma 6 sektorer. Majoriteterna, mätta i procent, har i de flesta fall knappastrubbats alls. Kvinnorna inte bara dominerar i de klassiska sektorerna -butiksyrken, lägre kontorsyrken, värdsektorn - utan ensidigheten pä dessastora och växande sektorer har i själva verket stärkts. Männens dominans harinle heller rubbats, t. ex. inom industrin. Männens dominans har stärkts inomgruppen administrativa yrken - dvs. där karriärvägarna finns. Kvinnorna harryckt in på den pedagogiska sektorn i större utsträckning än förut - därför altpedagogyrken i de lägre graderna blivit talrikare. Omman tar del i stort kan man sammanfattningsvis säga all ingenting egentligenhar hänt när det gäller yrkessegregeringen. Ändåmenar utskottet att något mer inle behöver göras åt saken. Ja, är man belåtenmed tendensen behöver givelvis mer göras. Hurser del ut på de områden där rollfördelning och yrkesinriktning påverkas föresjälva utträdet på arbetsmarknaden? Gymnasieskolans lin-jeval visar inganämnvärda ändringar. Det är kvinnlig dominans i överväldigande grad på linjersom leder till lägstatusyrken - värd, hushåll, barn, humaniora. Del är nästantotal dominans för män i teknisk-naturvetenskapliga eller andra merkarriärbetonade ulbildningsvägar. Ända ner på barnstugorna når inpräglingen avkönsrollerna. Det är nästan bara kvinnliga vårdare. Kvinnliga vårdare, somsjälva förts dit av sin generations yrkessegregering. Del är barn lillensamföräldrar, som ofta dominerar på barnstugorna på grund av de naturligaprioriteringsbestämmelserna i ell brisiläge. Ensamföräldrarna är, som jaglidigare nämnt, nästan bara kvinnor. Dåkan de ärade kammarledamöterna tänka sig följande. En liten flicka kommer lilldagis. Del slatistiskl sannolika är all hennes mor är ensam vårdnadshavare.Själv är hon flicka. Hemma sköts hon av en kvinna. På dagis sköts hon avkvinnor. I skolan hamnar hon i det könsrolls-betonade linjevalet. - Vem skullege henne stöd i någon annan riktning? Skulle hon själv ha kraft ochsjälvständighet att bryta ett helt livsmönster? I synnerhet som all veckopressoch en mängd etablerade pratmakare ur den äldre generationen domineraromgivningens idébildning med en traditionell familjesyn. Ochdelta säger de borgerliga och socialdemokraterna all vi inle behöver göra meråt än vad vi redan gör. Hur oansvarig flr man vara inför den nya generationenkvinnor? Skall inte heller den få se frigörelsen inom räckhåll, elleråtminstone kunna hoppas på den för sina barns räkning? Ivärt parti accepterar vi inte de sista tio årens tendens. Den är djupt oroande,och den.hotar i själva verket frigörelsen. Den verkar konserverande pådiskrimineringen. Den är oroande, inte minsl därför alt ett slags ny högerväglycks vara under uppsegling i synen på kvinno- och modersrollen, någol som indirektpåverkar synen på kvinnorna i arbetslivet. Många reaktionära läkare ochkvasipsykologer bygger under myten om särpräglade mamma- och papparoller. Motallt det som jag här brett har försökt teckna måste man naiuriigivis gripa inpå alla områden, och i alla delaljer, där man så kan, med en skärpl allityd.Därför menar vi all vpk-reservationen nr 11 är motiverad. Jag yrkar bifall lillden. Underdetla anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. (vpk): I inrikesutskoltets belänkande nr 33 behandlas en motion, där jagtillsammans med några partikamrater tagit upp frågan om anställnings- ochlönevillkor för praktikanter. Sedanmotionen skrevs har frågan ytteriigare aktualiserats, eftersom regeringen nu ärute på arbetsmarknaden såväl på den privata som pä den statliga ochlandstingskommunala sektorn för att ragga praktikplatser åt den arbetslösaungdomen. Vänsterpartietkommunisterna har naturligtvis ingenting emot att ungdomar får praktiskerfarenhet av arbetslivet, gärna inom flera yrkesområden om de så önskar.Praktisk erfarenhet innan en lång yrkesutbildning fullföljs kunde medverka tillatt minska den omsättning av arbetskraft som förekommer inom vissaarbetsområden. Vårdområdet är ett exempel där alltför stor andel av deutbildade inle fortsätter inom sitt yrke. Detta påverkar sedan helapersonalomsättningen Den är i Slockholm inom vissa områden mer än 75 96. Lärareär en annan yrkesgrupp där omplaceringsfallen ökat oroväckande, och det gälleri samma utsträckning de unga som de äldre lärarna. Enutveckling mot studier varvade med förvärvsarbete, som diskuteras, ärpositiv, men har initiativen till inslag av praktik i de längreutbildningslinjerna varit fä. För studerande skulle praktiken innebärastimulans till kritiskt tänkande. De borde också med utgångspunkt i sinapraktiska erfarenheter sedan kunna påverka och förbättra utbildningen. Detkunde både förbättra studiemotivationen och underlätta deras senare inträde påarbetsmarknaden. Vpkhar i slagit vakt om den förpraktik som krävtsför viss ulbildning, exempelvis förskolläraruibildning. I en rapport fränarbetsgruppen för utredning av vissa praktikfrägor sägs gällande förpraktik,alt sådan är förknippad med både för- och nackdelar. Fördelen är att densökande får en mer konkret uppfattning av den arbetsmiljö inom vilkenutbildningsyrket skall utövas. Nackdelarnamenar man är osäkerheten om praktikanten kommer att antas till ulbildningen,och man redovisar att av 7 219 sökande antogs 1 263 lill ulbildning. Vi menarall detta i stället bevisar att en stor del av dessa praktikanter utnyttjas somreguljär arbetskraft inom ett bristomräde. , som organiserar personalen, har påtalat orimligheteni att en sä stor andel av de verksamma är praktikanter. Förbundet redovisaratt inom loppet av tog 3 200 barnstugor, som omfattades avsammanräkningen, emot 11 000 elever och 8 700 praktikanter. Under en och sammaaprildag 1973 arbetade på barnstugorna 2 500 elever och 4 000 praktikanter.Förbundet gör lill detla reflexionen: det är bra att barnstugorna ställer upp iutbildningssyfte, men när man vet att barnstugornas anställda vid deltatillfälle inte var fler än 21 500, blir man fundersam och ställer frågan, omelever och praktikanter på sina håll bara är billig arbetskraft för kommunerna.Den frågan är befogad. Fråganär också, om situationen är bättre . Anlalel praktikanter bordenaturligtvis stämma något sä när överens med utbildningsmöjligheterna. Mederfarenheten inom min fackliga verksamhet av hur många, inie bara ungdomar, somutnyttjats genom användandet av begreppet praktikant flnns misstanken attdelta utnyttjande kan sällas i system, om man försöker komma lill rätta medungdomsarbetslösheten med praktiktjänster. Föratt förhindra della utnyttjande har vi i motionen yrkat au allt praklikantarbeieskall avlönas enligl principen lön efter utfört arbele. Del borde vara ensjälvklarhet att arbele, oavsett vem som ulfört det, skall värderas lika.Risken finns att ungdomar med en godtyckligt låg ersättning får en negativinställning lill arbetet som sådant. Viär därför inle nöjda med det svar utskottet gett. Visserligen har ett avtalträffats mellan och de statsanställdas organisationer, mendetla löser endast en ringa del av problemet. På den kommunala och den enskildasektorn hänvisas till att förhandlingsini-lialivet åvilar parterna själva. Mende ungdomar det gäller har inte någon facklig anknytning, och dä finns detingen som bevakar deras intressen. Därför borde initiativet komma frånregeringen. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen 9 vid inrikesutskottetsbetänkande. Hert i (s): I motionen 1882, som behandlas i förevarande betänkande, har herrGustafsson i Stenkyrka och jag tagit upp frågan om utökat statsbidrag tillrestaurering av de gotländska kyrkorna. Vi har begäri att dessarestaureringsarbeten skall ulföras som beredskapsarbete för företrädesvisäldre, lokalt bunden arbelskraft. Ivår motion har vi bl. a. anfört att förelåg projektering gällanderestaurering av fem gollandskyrkor. av dessa arbeten har dock kommil lillutförande på grund av de reducerade statsbidrag som utgår. Bidraget är nu 4096 mol tidigare 100 96. Här kan också nämnas att landsantikvarien på har anmält all del f. n. är 21 kyrkor som är i behov avomedelbar restaurering. Degotländska medeltidskyrkorna är av högsta kulturhistoriska värde både so'mgrupp och var för sig - de hör till de relativt få byggnader inom landet somäven är av internationellt intresse. De är därför ulan undantag värda störstauppmärksamhet. De små och ekonomiskt svaga församlingarna har emellertid intemöjlighet att i erforderlig utsträckning vårda sina kyrkobyggnader, varför delnu finns ett ackumulerat behov av iståndsättningsarbeten. Detskall vidare framhållas att dessa restaureringsarbeten är mycket värdefulla ursysselsättningssynpunkt. Varje kyrkoobjekt kräver omkring 1 000 dagsverken, ochdet är i första hand, såsom jag tidigare sagl, den äldre, lokalt bundnaarbetskraften som härigenom kan få meningsfylld sysselsätlning. Detär beklagligt att utskottet avfärdat vår motion med att hänvisa lill enoffentlig ulredning som skall tillsättas. Jag har inget emot en utredning somskall se över formerna för stödåtgärder för vård och bevarande avkulturhistoriskt värdefulla byggnader, lill vilken grupp de gotländska kyrkornamåste räknas. Enligt vår mening hade utskottet ändå mycket väl kunnattillstyrka vår motion, eftersom vi begränsat vår hemställan på så sätt att viföreslår all man för dessa arbelen skall avdela ell belopp av 2 milj. kr. urredan disponerade medel för budgeiårei 1976/77. Då utskottet är enigt i sitt beslut att avstyrka vår motion avslår jagfrån att nu framställa någol yrkande om bifall till denna. Överläggningenvar härmed slutad. Proposiiionergavs pä bifall till dels utskpttels hemställan, dels reservalionen nr 1 avherr Stridsman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i belänkandet nr33 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrGranstedt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels reservalionen nr 2 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan HerrNordgren begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 33 mom. 2 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 3 avherr Fageriund m. fl. samt 3:o) reservationen nr 4 av , ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Däherr Fageriund begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeinrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 33 mom. 3 antar reservationen nr3 av m. fl. röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 4 av herrLorentzon. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr33 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 139 Nej - 139 Avstår - 1 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner pä att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter pä herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr Lorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr33 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Proposiiionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr Lorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt voiering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 33 mom. 5röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 6 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avherr Stridsman m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 33 mom. 10 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrGranstedt begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr Lorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr33 mom. 12 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrLorentzon begärde röst- räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 avherr Lorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt voiering uppläsles och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i belänkandet nr33 mom. 17 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 9 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 10 avherrar och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr33 mom. 18 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 10 av herrar och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 19 och 20 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 11 avherr Lorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt voiering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr33 mom. 21 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 11 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 12 avherr Lorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begäri votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr33 mom. 22 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 12 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels re- servalionen nr 13 avherrar i och i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposiiionergavs pä bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 14 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposiiion: Densom vill alt kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr33 mom. 28 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 14 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 15 avherr Fageriund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr33 mom. 29 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 15 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 139 Nej - 139 Avstår - 1 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan i (c) ur urnan upptog den ena avdessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservalionennr 15 av m, fl. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 16 avherr Lorentzon, och förklarades den förta propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr33 mom. 31 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 16 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.