prot · FZ0923 · 1975-12-31 00:00:00 — a. berörda kommunerhördes många kritiska röster om alt de lokaliseringspoliiiska satsningarnamotverkades av försummelser i fråga om såväl som tvärgående kommunikationer. Ettannal område där jag tycker vi har anledning att efterlysa samordning ärskolans område. Hur ofta har exempelvis inle skolmyndigheterna lagt ned småskolor på landsbygden och därmed direkl motverkat de strävanden som vi på detregionala planet har haft alt slå vakt om en bygd. Dettaär, herr statsråd, bara ett par exempel på vad jag tycker är en betydande bristpå samordning. De strävanden som vi har i länsplaneringen och här i riksdagenmotarbetas genom att liknande strävanden saknas i en del andra organ. Dettaär definitivt ingel isolerat Norrlandsproblem. I mitt arbete på länsplanet harjag slött på denna brist på samarbete i många olika sammanhang. Därför villjag liksom uttrycka förhoppningen att de föreskrifter somstatsrådet utlovar när länsplanering 1974 har utvärderats verkligen skall ledatill en förbättrad samordning. på det sättet som demyckel stora satsningar vi gör på det regionalpoliiiska planet kan blieffektiva. Det får helt enkelt inte vara så som det är f n. alt man satsar enmassa pengar på lokaliseringsstöd men sedan inle följer upp del när del gälleratl ge invånarna den service som de naturligtvis efterfrågar för atl viljabosätta sig och arbeta i den bygden. Jaghoppas liksom att det verkligen skall bli en betydande förbättringpå detta område. Överläggningenvar härmed slutad. 0/77skyldighet för politiskt parti att redovisa penningbidrag, m. m. § 5 Om skyldighetför politiskt parti att redovisa penningbidrag, m. m. Herrjustitieministern erhöll ordet för att i ett sammanhang besvara delsherr i (vpk) anmälda interpellation, 1975/76:19,dels i (m) den 16 okiober anmälda interpellation, 1975/76:24,till herr statsministern och anförde: i har frågat statsministern om denne vill dels lämnaen redogörelse för det verkliga händelseförloppet när medel överfördes frånVästtyskland och från en svensk facklig organisation lill för attanvändas där i fackliga valsammanhang och dels ge sin principiella syn påfrågan om mottagande av bidrag från utländsk källa lill politisk eller fackligorganisation liksom lämnande av sådana bidrag lill utlandet. har frågatmig om jag är beredd alt framlägga förslag till lagstiftning angåenderedovisningsskyldighet för penningbidrag lill de politiska partierna och omderas anslag och bidrag till andra organisationer. fråga haröverlämnats till mig för besvarande. Jag besvarar de båda frågorna i ettsammanhang. Jagskall börja med fråga angående händelseförloppet vid överförandetav medel till . 1 den delen kan jag bara konstalera att det inteankommer på statsministern eller annal staisråd alt i interpellationssvarlämna en sådan redogörelse. F. ö. föreligger det enligt min mening tillräckliginformation i den här frågan. Fråganom mottagande av bidrag från utländsk källa lill politisk eller fackligorganisation inrymmer vissa komplikationer. Som bekant finns det i brottsbalkenen straffbestämmelse som avser tagande av utländskt understöd. Bestämmelsen somtillkom under riktar sig mot "den som av främmande makleller någon som handlar i dess intresse mottager penningar eller annan egendomföratt genom utgivande eller spridande av skrifter eller annorledes påverka denallmänna meningen om statsskicket eller om åtgärder i rikets inre eller yttrestyrelse". Givetvis tillkom beslämmelsen inle för alt hindra att ettsvenskt demokratiskt parti tar emot understöd av ett utländskt broderparli.Den gavs emellertid en förhållandevis stor räckvidd, och enligt min meningframstår den som olämpligt avfattad. Som bekant har utredningen 0/77skyldighet JÖr politiskt f)arti att redovisa penningbidrag, m. m. för översyn avbrottsbalkens bestämmelser om broll mot rikets säkerhet i sitt tidigare i årframlagda betänkande föreslagit att bestämmelsen skall upphävas. f n. inom , men jag kan redan nu säga atl jaganser atl mycket lalar för utredningens förslag i den här delen. Avdel anförda framgår atl jag inle ställer mig främmande lill tanken atl partihär i landei kan la emot bidrag från utlandet. Saken får dock bedömas från falltill fall. Mottagandet kan t. ex. uigöra ett led i ett brott mot riketssäkerhet och kan då självfallet inte accepteras. Närdel gäller frågan om att lämna bidrag till utlandet finner Jag det naturligtatt de partier som arbetar för internationell solidaritet också ger bidrag lillsina utländska broderpartier eller till frihetsrörelser när det behövs och ärmöjligt. I synnerhet är det naturligt när del gäller bidrag lill partier ellerrörelser som är engagerade i kamp mot fattigdom och förtryck men också när delär fråga om bidrag till broderparlier i länder som ligger oss nära. Fråganom en offentlig redovisning av hur de politiska partierna finansierar sinverksamhet har behandlats av vid ell flertal tillfällen. Senastskedde det med anledning av en motion vid riksdag.Konstitulionsutskoltel uttalade då all del var av stort värde om en bättreoffentlig redovisning kunde komma till stånd. Beträffande formerna för ensådan redovisning ansåg utskottet i likhet med vad tidigare hadeuttalat att en frivillig överenskommelse därom mellan partierna var attföredra. Men då några överenskommelser mellan partierna inte kommit till ståndansåg utskoilel att tiden var mogen atl på nytt överväga om en lagstiftning iämnet borde införas. Utskottet framhöll emellertid atl frågan fordrar ingåendeöverväganden av principiell och lagteknisk innebörd. Utskotlei gav ocksåexempel på de svårigheier som är förknippade med en lagstiftning. a.framhölls atl en lagstiftning självklart inte fick äventyra valhemligheten ochalt man måste beakta del angelägna från demokratisk synpunkl all partiernasjälva får besluta om sin organisation och sina inre arbetsförhållanden. Riksdagengodkände vad utskottet anfört. I enlighet med ställningstagande fårfrågan alltså övervägas av regeringen i lämpligt sammanhang. Vadbeträffar frågan om lagsliflning angående redovisningsskyldighet för partiernasanslag och bidrag till andra organisationer är situationen en annan. Intressetav öppenhet från partiernas sida är här betydligt mindre framträdande. Vidareskulle svårigheierna vid en lagstiftning vara i stort sett desamma som i frågaom redovisningsskyldighet för mottagna bidrag. Jag vill också erinra om altallmän enighel har rått om att någon offentlig kontroll inte ens skallförekomma av hur partierna använder del statliga partistödet. När det gällerbidrag till utländska organisalioner lillkommer också problemet all elloffentliggörande i vissa fall skulle kunna innebära risk för repressalier motmottagarna i deras hemland. På del här området är därför någotlagstiflningsinitiativ inle aktuellt. i (vpk): I sill svar erinrar statsrådei om att partierna var överens om att detinte skulle förekomma någon kontroll av hur man använde partistödet. Men del ärJu inte della som är problemet. Användningen av anslag eller bidrag - satsningpå tidningar, flygblad, organisations-utbyggnad och annal - blir ju klarlagtgenom partiernas verksamhet. Nej,detärislällelfråganom varifrån stödet kom mersom är intressant. Svaret på den frågan ger vägledning vid bedömningen av vemeller vilka som har intresse av att viss propaganda bedrivs när det gäller detena eller det andra ställningstagandet. Detta fann partifinansieringssakunnigai det betänkande som lades fram vara av principiellt värde allfå veta. Men utredningen trodde den gången att det räckte med förhoppningar omatt partierna på frivillighelens väg skulle komma överens om att avge offentligredovisning. Närmolionen därom väcktes 1964 var del endasi kommunisterna som tillstyrkteförslaget om utredning angående partiernas finansiering. Socialdemokratiskapartiet ansåg atl vägar borde finnas lill en effekliv insyn. LO ansåg atllagsliftning borde övervägas om frivillighelens väg visade sig varaoframkomlig. Vårt parti aktualiserade frågan på nytt 1966, och den gångenmotionerade även två socialdemokratiska ledamöter, och herrHammarberg, i samma fråga. I deras motion helte det bl. a. att del var ettrenlighelskrav att få ett grepp om från vilka bidragen kom - genom enskildagivare eller genom anslag. Nuerinrar statsrådet i sill svar om ett utskotlsbelänkande därdenna fråga diskuterades. I detta betänkande ullalade utskottet atl då ingenöverenskommelse kommit till stånd, ansåg utskoilel liden mogen all på nyttöverväga om lagsliftning borde införas. kommentar tolkar jagså alt regeringen på nytt får överväga frågan om lagstiftning i lämpligtsammanhang. Men hans slutsals tycks ändå vara alt något sådani lämpligtsammanhang inle föreligger. Närdet gäller den andra delen av min fråga som avsåg lagstiftning omredovisningsskyldighet för partiernas anslag och bidrag lill andra organisationerär situationen en annan, säger statsrådet. På den punkien är jag mer överensmed än vad beträffar svarei på försia delen av min fråga. När detgäller denna senare del anförs att mottagarna av solidaritelsbidrag kan löparisk alt bli utsatta för repressalier om dessa bidrag redovisas öppet. Jag ärklar över att det troligen är svårare att lagstifta om den delen av partiernasekonomiska transaktioner än om den del som handlar om redovisningsskyldighetför anslag från juridiska personer. Problemet skulle möjligen gå att lösa genomatl man begränsade redovisningsskyldigheten för givarna av bidrag som lämnasunder former som utesluter de följder vi här talat om, eftersom eventuellarepressalier för mottagare av solidaritelsbidrag begränsas lill länder somdagens , och andra fascislregimer, men inte har relevans när delgäller del inrikespolitiska lägel i länder som . Självfallet måste denallvarliga invändning som har gjorts belräffande 0/77skyldighet JÖr politiskt parti att redovisa penningbidrag, m. m. Riksdagensprotokoll 1975/76:21-23 0/77skyldighet JÖr politiskt parti att redovisa penningbidrag, m. m. denna del av problemetrespekteras, men jag anser att det i övrigi borde vara självklart attpartiernas internationella solidaritetsinsamlingar redovisas öppet. Delta harvi i vårt parti regelbundet gjort. Vi har bl. a. redovisat en insamling som vif n. bedriver för vårt broderparli i . Mot bakgrunden av den debatt somhar förts när det gäller partiernas internationella solidaritetsarbele undersenare tid håller jag med om alt det vore angeläget med ell klargörande frånsamtliga partier på den punkten. För vår del kan vi ansluta oss till den tankesom har framförts om någon form av kommitté som har hand om en sådan granskningoch som sedan redovisar denna för allmänheten. Menjag återkommer lill den väsenlliga saken i sammanhanget - det är också vadutskottet gav uttryck - att det finns ett stort allmänt iniresse avatl väljarna får kännedom om vilka organisalioner, förelag och andra Juridiskapersoner som ger ekonomiskt stöd lill de olika politiska partierna. Såvitt jagförstår är det socialdemokratiska partiet, i likhet med värt parti, bereit attöppet redovisa vilka bidrag man får. Det parti som bestäml förklarar sig sommotståndare till en sådan redovisning är moderata samlingspartiet; alltså delparti som erhåller sina väsentligaste bidrag från olika bolag, natudigtvisockså från bolag som till stor del är engagerade uiomlands och där utländskalönearbetare i hög grad ivingas bidra lill del svenska högerpartiels verksamhetoch valrörelser. Minfråga är: Varför vill inle statsrådei snabbi ta initiativ till en lagstiftningpå det här området när det har visat sig all man inte kommer någonstans medfrivilliga överenskommelser? En sådan offentlig redovisning skulle sannoliktbli en mycket avslöjande läsning, inte minst belräffande storfinansens mestomedelbara intresseparti här i landet, nämligen moderata samlingspartiet. Hen i (m): Jag ber att få lacka justitieministern för svaret på mininterpellalion. Samtidigtbeklagar Jag atl regeringen och justitieministern inte vill lämna enredogörelse för händelserna i samband med överförandet av pengar frånVästtyskland och till . Formellt har justitieministern kanskerätt atl vägra en sådan redogörelse. Men numera brukar man ju inte varasärskilt formell av sig inom , och det föreliggeretlslort allmänt intresse av atl få klarhet i vad som verkligen har hänt. Dessuiomär det inte så som justitieministern påstår, att lillräcklig information isakfrågan har getts. Det är ett påslående som innebär en stor överdrift. Deoklara punklerna är forifarande många. Därför vill jag uppehålla mig vidhändelseförloppet , trots Justitieministerns och regeringens negalivainställning till en öppen redovisning. Denhändelse som föranlett min interpellation har väckt stor politiskuppmärksamhet. Till detta bidrar de många motstridande och oklara be- sked som lämnats frånledande socialdemokrater sedan affären kom till offentlig kännedom. Omstatsminister , partisekreterare och andra inomsocialdemokratins ledning tycker atl deras parti har blivit orättvist behandlatav massmedia, så har man sig själv att skylla i myckel slor utsträckning. Hademan inte lämnat så många motstridande besked, förnekat och förvanskat, så hadekanske allmänhetens intryck blivit bättre. gjorde man inte så, utan försökteerkänna så litet som möjligl, skylla på andra, spela ovetande. Fortfarandefinns del oklarheter. Det är ett allmänt iniresse atl dessa så långt möjligtreds upp. Irritationeninför de många socialdemokratiska bortförklaringarna uttrycks rätt väl av vadden kände socialdemokratiske kolumnisten skrev efteravslöjandet: "Detbörjar komma litet för många borlförklaringar och undanflykter om de pengar, som de finländska socialdemokraterna sökte föra ut från .-- Fler undvikande förklaringar från fackligt och socialde mokratiskt håll bara förvärrar en redan tillkrånglad historia. Vad som behövs är inte ett par syndabockar ulan en öppen och grundlig re dovisning. Pappren på bordel!" Forifarandeär del inte klarlagt varifrån de västtyska pengarna ursprungligen kommer.Efiersom de kommer via är det väl knappast hundraprocentigt klart attdel verkligen är västtyska pengar. Min försia fråga i sammanhanget blir alltså:Varifrån i , om de nu kommer därifrån, kommer pengarna? Minandra fråga anknyter till det märkliga transportsättet. Varför skulle pengarnaföras Just över ? Har den svenska socialdemokratin lidigare tjänstgjortsom mellanhand när det gäller stöd i olika riktningar? Fördet iredje gäller del de svenska pengarna. Alltihop kom ju inle från utlandet.75 000 kr. Man frågar sig genast om delta är enengångsföreteelse. Det verkar inte troligt au det är så. Myckel talar för från svenskt fackligt och socialdemokratiskt håll relativt ofta bidragilmed pengar till utländska politiska partier och fackliga organisalioner. Idetta avseende har jag fiera frågor som jag tror atl del är allmänt intresseatt få klarhet i. Tillvilka länder har man från det socialdemokratiska partiet lämnal ekonomiskabidrag? Vilka belopp har del rörtsig om? Har pengarna förts ut medriksbankens kvitton? Harnågon gång pengar gått till rörelser bakom järnridån som kämpar mot delpolitiska förtrycket där? Nusäger kanske herr justitieministern: Det där kan inte Jag svara på. Del fårherr vända sig lill del socialdemokratiska partiet för att få reda på. -Det är just vad jag har gjort med hjälp av upplysningstjänsl. Manhar vägrat all svara. Jag kan ge herr justitieministern svart på vitt när detgäller den saken. Då vänder jag mig alltså lill statsministern.Justitieministern eller regeringen, beroende på vilken Omskyldighet för politiskt parti att redovisa penningbidrag, m. m. 0/77skyldighet for politiskt imrti att redovisa penningbidrag, m. m. man formellt vill välja idetta sammanhang, och begär en redogörelse i förhoppningen atl man därifrånskall vara mera intresserad av att lämna besked än man varil från detsocialdemokratiska partiets sida. Idella sammanhang finns det en principiellt viktig fråga som jag gärna vill höraJustitieministerns uppfallning om. Det svenska Metallarbeta-reförbundel hargett pengar att användas av socialdemokraterna i ett finskt val. Men allamedlemmar i svenska Metall är inte socialdemokrater, trols kollektivanslutningen.Anser Justitieministern del vara principiellt riktigt att svenskafackförbundsmedlemmar med sina medlemspengar tvingas slödja ett parti i ettutländskt fackligt val som de inte sympatiserar med? , dit pengarna fördes av finska socialdemokrater, undertecknadesi somras slutdokumentet från säkerhetskonferensen. Ett av de vikligasleresultaten var all man uttalade sig mot inblandning i andra staters inreangelägenheter. Paragrafen i fråga lyder så här i slutdokumentet: "Dedeltagande staterna kommer all avhålla sig från varje direkl eller indirekt,individuellt eller kollektivt ingripande i de inre och yttre angelägenheter somfaller inom annan deltagande stals egen behörighet." Nukan genmälas all del här är fråga om stöd från en privat organisation, och atlman därför kan hävda alt det rent juridiskt inte föreligger ett brott mot dennaparagraf i säkerhetskonferensens slutdokument som jag just har citerat. Men vadär det för privata organisationer som är inblandade? Jo, bl. a. del svenskasocialdemokratiska partiet vars ordförande är landets statsminister. Visst fårman väl säga att det finska Me-tallvalei var en vikiig inre angelägenhet iFinland. Det har hela liden betonats i alt detta val skulle få endirekl betydelse på den finska regeringsbildningen, eftersom socialdemokratin iFinland inte velal binda sig för regeringsdeltagande förrän Metallvalet varklart. Dåvill jag fråga justitieministern: inte del som har skett tolkas så allpåverkan i inre angelägenheter utifrån har skell? Om svarei på denfrågan är nej, kan justitieministern tänka sig något annal fall där bidrag fråneller via ett främmande lands regeringsparti kan komma i konfiikt medslutdokumentet från ? Sånågra ord om den rättsliga aspekten. 19:13 stadgar förbud attmottaga slöd från främmande makl. De kommentarer som finns av våra ledandestraffrälisexperter tyder klart på att tagande av utländskt understöd skalltolkas i vid bemärkelse. Mot denna bakgrund - och den här lagen gällerforifarande - föreligger del ett allmänt iniresse av all det i fortsättningenklargörs vilka regler som skall gälla för svenskt vidkommande. Det gäller delsmottagande, i den mån ett svenskt politiskt parti skulle göra sig skyldigt lillsådani, dels i vilka former eventuellt svenskt stöd skall ges i framliden. Nusäger justitieministern alt han anser all förbudet mot lagande av utländsktunderstöd skall bort för svensk del. Han säger vidare att han inte ställer sig"främmande till tanken alt parti här i landet kan ta emot bidrag frånutlandet". Det är ett ganska märkligt ställningstagande. Medjämna mellanrum har förekommit uppgifter i pressen om att vissa partier på vänsterkanten,som med rätta kan betecknas som extrema - i så hög grad atl de blir föremål föri. ex. telefonavlyssning - har fått och får understöd från främmande makl viaambassader här i Slockholm. Då frågar jag: Är detta någonling som vi skalllolerera också i fortsättningen? På den punkten vill jag mycket gärna ha ettklart besked från justitieministern. Alltså: Om ett parti som företräder enextrem samhällsuppfattning emollager stöd från utländska ambassader i riket,skall detta då tillålas och verkligen inte beivras? 0/77skyldighet for politiskt parti att redovisa penningbidrag, m. m. Hen (): i har redan, före mig, påpekat det något underliga iatl justitieministern besvarar denna interpellation och inte statsministern.Del är vissa frågor som endasi statsministern bör svara på, och det är interimligl att begära samma sak av justitieministern. Närherr säger att del här är en fråga om var pengar kommit från och vart degått som regeringen inte har skäl atl svara på, vill Jag framhålla att herrPalme inle bara är statsminister i en svensk regering utan också ordförande iett parti. Del måste väl ändå ligga i det socialdemokratiska partiets intressealt få klara upp en sådan här fråga, som har väckl ganska stort uppseende iSverige, i och i andra länder. HerrPalme har sagt vid fiera tillfällen i radio och TV att han kan garantera attdessa pengar inle har kommii från den amerikanska organisationen . Som herrHelén framhöll redan vid remissdebatten är det omöjligt atl acceptera ettsådant påslående om man inte vet vem som har skänkt pengarna. Jag kaninte säga att Jag vet att A inte är ansvarig för förskingring eller liknande omJag inte vet vem som är ansvarig! Jag måsle lolka uttalande så atlhan av sina tyska sagesman vid besöket fick reda på vem pengarna kom från ochinte bara alt de inle har kommii från ett vissl håll. Det har alltså inlelämnats någon upplysning om det. ITyskland går det myckel bestämda rykten om atl det skulle vara det tyskaindustriförbundet som ligger bakom dessa pengar, vilket ger en någol annanbelysning av frågan. Eftersom nu inte statsministern är här och inle hellerherr i , som väl också känner till en del om de härfrågorna, tvingas jag i stället rikta min fråga till den hell utanförståendeherr : Kan på samma sätt garantera att inle dessa pengar harkommit från det tyska industriförbundet? Det skulle naludigtvis te sig litetlustigt för en del av de socialdemokratiska väljarna omMetallindustriarbetareförbundet i och socialdemokratiska partiet -ulan all de kanske till en början har känt till varifrån pengarna kom, mensedan fått upplysning om del - har vidarebefordrat pengar från en sådanavsändare till de akluella mottagarna. Omskyldighet JÖr politiskt parti att redovisa penningbidrag, m. rn. Detsom egentligen gjorde atl jag begärde ordet var emellertid det ganskauppseendeväckande meddelandet i interpellationssvaret att man ijustitiedepartementet f n. överväger att ändra på lagstiftningen i brottsbalken19:13, och att del i fortsättningen skall vara fritt fram - med undanlag förfall där säkerheten kan hotas - atl skänka pengar lill svenska politiskapartier och organisalioner utifrån. Jagkan inte låta bli atl påminna , som också levde - ävenom han då inle hade samma politiska verksamhet som - om vad om i den allmänpolitiska debatten, nämligen kosackvalel 1928. Också dådiskuterades bidrag av della slag. Vad hände 1928 vid kosackvalet, som detnågot oegentligt har kallats? Jo, kommunisterna och socialdemokraterna gicksamman i en formlig kartell, vilket i och för sig var något nytt och väckteviss uppmärksamhel. Men den verkliga uppmärksamheten skapades av delförhållandet atl det svenska gruvinduslriarbetarförbundel och det ryskagruvinduslriarbetar-förbundei slöt ett lill en början hemligt avtal i slutet av1927 och sedan författade vissa resolutioner, där de tog avstånd både frånsvenska LO och från den internationella gruvarbetarfederationen. Närdella avslöjades väckte det en oerhörd uppståndelse, som följdedet socialdemokratiska partiet under hela valkampanjen. 1 den överenskommelsenstod det nämligen atl båda parterna förband sig all förhindra industri- ocharbetsfred. Del var självfallet all della endast kunde gälla det svenskagruvindustriarbetarförbundet. Som ersättning för denna utfästelse skullesubsidier ges i händelse av konfiikt. Det råkade också vara så alt det svenskagruvinduslriarbetarförbundel befann sig i konflikt. Det kom såsmåningom också fram att detta förbund hade mottagit 1 milj. kr. i understöd,vilket i dagens penningvärde motsvarar ungefär 5 milj. kr. Det var intesmåsummor, utan betydligt mera än vad de finska metallarbetarna fick för sittval. Delvisade sig också när man började träffa de svenska gruvarbetar-ledarna attdessa pengar hade hållits lillbaka därför all man på den svenskasidan inte var särskill benägen atl publicera dessa resolutioner, vilket sedani stället gjordes från den ryska sidan. På det sättet tvingades dessaresolutioner i de svenska gruvarbetarnas händer. Detvalet resulterade i det största valnederlag som socialdemokratin lidit. Manföriorade 15 mandat, och alla förhoppningar om alt lillsammans medkommunisterna bilda en regeringskoalition. Det borde alltså vara ell mene tekelför faran av att gå in för sådana linjer.