prot · FY0915 · 1975-12-31 00:00:00 — Deltaleder mig till tanken all del kan finnas fler politiska områden där ett inflytande förcentern skulle innebära ett hot mot sysselsättningen. Delsenaste exemplet är energipolitiken. har svenskafolket diskuterat energi. Tiotusentals människor har deltagit i studiecirklaroch debattgrupper. Det är människor som har sitt arbete och sina övriga plikteratt sköta, men som ändå tagit tid och krafter i anspråk för att sätta sig in ide svåra energifrågorna. Intresset och engagemanget är glädjande, därför altmänniskorna visar att de vill vara med och ta ansvar i en av de mestkomplicerade frågorna och en av de mest avgörande för framtiden, som riksdageninom kort har att ta ställning till. Det stora deltagandet i energicirklarnavisar med vilket allvar människorna i vårt land uppfattar frågan om denframtida energiförsörjningen. Och vad mera viktigt är: deltagarna istudiecirklarna har också klan sagt all nu räcker del inte med slagord ellerfromma önskemål. Detta kan tas som löntagarnas varning till , förnu måste förslagen konkretiseras. Socialdemokratin har på grundval av denfackliga och politiska arbetarrörelsens rådslagsgrupper angivit ramarna för denärmaste årens energipolitik. Jagär medveten om att vi i senare kommer,all få debatteraenergipolitiken. Men jag tycker ändå del är på plats all redan nu kort titta påcenterns agerande i de här frågorna. Utgångspunkten blir då frågan: Vilkenenergipolitik vill egentligen ha? Svenska folket har mött varierandeuttalanden om t. ex. kärnkraften. Centerledaren har talat om alt logiken kräveratt man stoppar de av beslutade elva kärnkraftsaggregaten. verkade det som om mera ansvarsmedvetna krafter i partiet var i färdmed all föra in sin partiledare på för landet mindre äventyrliga vägar. För iförrgår, enligt ett uttalande i , hade centerledaren plötsligtaccepterat de elva aggregaten. Men i dagens debatt för någon timme sedan varherr åter tveksam till beslut om dessa aggregat. Menkanske en centerpartistisk kommunstyrelseordförande i i ettnötskal fångade in del dilemma som salt sig i i energifrågorna. a. så här: "Vi ska inte leva som på lid, närljuset var länt endast till jul. Vi säger ingenting. Vi säger inte ja - och visäger inte nej. Del är regeringen som får säga något först." Ingenbör begära ett slutligt ställningstagande i sak i energifrågorna. Det ärrimligt att oppositionen i detalj får ta del av regeringens, proposition. Ingenhar emellertid kunnat undgå att se att har varit inställd på att ta hempolitiska poänger på den svåra fråga som energipolitiken är och att - som herrförste vice talmannen sade - satsa på det som är enkelt ochpopulärt och kan ge fler röster i valet. Menefter alla turer vet vi egentligen inte vad står för - utom möjligen påen punkt: går emot byggandet av ytterligare två aggregat i Forsmark.Det deklarerade man klart efter regeringens utspel . Men därutöverståruttalande mot uttalande. Och nya uttalanden kommer ständigt. Defrågor som bör upprepas är följande: Accepterar de redan beslutadereaktorerna? Eller accepterar man bara dem som har börjat byggas eller bara demsom är i bruk? Eller skall inga reaktorer alls få tas i bruk? Kanske svara på de frågorna? Om han inte gör del råkar han måhända ut för nyatelefonsamtal . Jagär klar över att många har en tveksam och osäker inställning till kärnkraft.Jag underskattar ingalunda de problem som är förbundna med kärnkraften.Samtidigt som arbetarrörelsens rådslagsgrupper accepterar del kärnkraftsprogramsom har antagit tillråder en stor majoritet försiktighet i fråga omden framtida satsningen. Regeringen har också följt detta råd så att vi iframtiden - vid ett senare beslutsiillfälle - fortfarande har olikaalternativ i energifrågorna. Men vi känner till vårtenergibehov och vi måste fatta vissa beslut - vi kan inte undandra ossdet ansvaret. I en situation då vi behöver mer och inte mindre energi kan man inte utan återverkningar på sys selsättningen bara avveckla energikällor. Något måste i så fall sättas i stället. Delhar påpekats tidigare i denna debatt att när ingivit vissa grupperförväntningarna alt man vill stoppa all kärnkraft känner man tydligen nu attdet bränner under fötterna. Ty man har också ingivit förväntningarna att manskall vara med och skapa nya jobb. Och har man upptäckt att det här inte gårihop. Mankanske skulle kunna säga att sanningens ögonblick nu har kommit! Som så mångagånger kommer alt upptäcka att deras uttalanden,politik och idéer är på kant med verkligheten, att vardagen kommer attkorrigera olika utspel. Att vakna upp med detta må vara ensak- det nöjet behöver vi inte ta ifrån del partiet. Men dubbelheten ochotydligheten är betänksamma inslag, inte minst för det politiska arbetetsanseende. Av det ledande oppositionspartiet bör man ha rätt att fordra attenergifrågorna behandlas mer seriöst. Energifrågorna är verkligen ingamarginalfrågor i vårt samhälle. Tvärtom är tillgången på energi förutsättningenför framåtskridande, sysselsättning och utjämning. Detta anser inte minstglesbygdens människor. Också för dem är energipolitik ett hot. Varförhar en stark majoritet av arbetarrörelsens rådslagsgrupper - där lönlagarnafinns - tagit ställning för en fortsatt energiökning? Jo, därför att man villvärna om sysselsättningen, därför all man vill öka möjligheterna för arbete åtalla. Men lar löntagarna ansvar för en långsammare ökning avenergibehovet för alt efter hand uppnå en oförändrad nivå. Men vi kan inteminska ned allt på en gång. Det fordras en viss "bromssträcka". Ävenen dämpad ökningslakt fordrar emellertid - även om vi klarar ettambitiöst besparingsprogram - ett visst tillskott av energi som vi måste skapa på något sätt, om vi skall klara syssel sättningen. Arbetarrörelsen har lagt fast handlingslinjen; ett målmedvetet genomfört program för en begränsning av energiförbrukningen i förening med kampen för arbete ål alla. Att riva upp beslut eller säga nej betyder ju i stället nej tilltusentals nya jobb i . Vad vill man stoppa? Ar del 80,aluminiumverkel i , planerna på utbyggd vidareförädling avskogstillgångarna hos NCB och skogsägare eller är detproduktivitetsökningen i del svenska jordbruket. Detta är ingen konstrueraduppräkning. De är alla reella exempel på vad det rör sig om. Tvära kast ienergipolitiken skulle inte leda till annat än ekonomisk kris i vårt land.Denna allmänna insikt kom också deltagarna i rådslagsverksamheten fram till. Om man känner ansvar för landets affärer kan maninte prata om rivning hit och dit. Det är att äventyra sysselsättningen. Ochdel är tydligen beredd att göra. Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) kort genmäle; är del parti som främst arbetat för att få en högsysselsättning i vårt land, och det är svaret på det i sadesist. Vår yttersta strävan är alt skapa sysselsättning åt så många människorsom möjligt i vårt land. HerrPeterson i säger vidare att vi fick de 100 000 jobben utan att några avcenterns förslag genomfördes. Var det verkligen så? Blev del ingenmervärdeskaitesänkning , och blev del inte en generösaretillämpning av investeringsfonderna så all man på den vägen kunde skapa flerarbetstillfällen? Det är några exempel som visar alt sådant som centernföreslagit verkligen kommit till stånd. Vi fick de 100 000 nya jobben. Det ärbättre att i faktiska siffror visa vad som skett än alt, såsom iNacka gör, försöka visa det i allmänna ordalag. Sedanägnar med all rätt stor uppmärksamhet åt kärnkraften. Hanciterade därvid en centerpartistisk kommunfullmäktigeordförande som sagt attvi bör vänta och se vad regeringen vill göra. Jag förslär mycket väl detuttalandet, eftersom regeringen inte sagt någonting på mycket länge, medancentern däremot delgelt sin uppfattning. Det är då naturligtvis riktigt attvänta och se vad regeringen vill göra. Detär ingen som begär ett slutgiltigt ställningstagande, säger , det förstår jag. Vår inställning är alt de investeringar som gjorts tillnöds får användas, men vi skall ha de mest rigorösa säkerhetsbestämmelser somkan tänkas. Ta som exempel! Del verket är nu nedlagt, och del har då frågatsvad man skall göra med den radioaktivitet som där finns. "Jo",svarar man, "vi låter pumparna gå". Ja, - då först har vifåll bort radioaktiviteten. Sådan är den kärnkraft som i såvarmt förordar. Delär viktigt all vi får arbetstillfällen, men det är också viktigt att människanfår leva vidare utan alt drabbas av de skador som kärnkraften verkligen kan ge. HerrPeterson frågade om vill stoppa det nuvarande programmet. Vi vill integå med på de ytterligare två reaktorer som socialdemokraterna föreslår. Vi hartidigare sagt ifrån att vi inte på något sätt accepterar att man byggerfler reaktorer. Om forskningen gör det möjligt att utnyttja kärnkraften utanatt det medför risker för människan, t. ex. genom fusionsenergi, råder detnaturligtvis inga delade meningar om alt vi skall använda denna energi. Men därär vi inte , utan socialdemokraterna vill gå vidare med en kraftkälla somi dagens situation är ytterst riskabel för människan. Del vill vi i centerninte göra. HerrPETERSON i (s) kort genmäle: Det är riktigt att hade 100 000 nya jobb på sina valplakat. Mende 100 000 nya jobb och mer än det som vi fått i vårt land harkommit till genom den socialdemokratiska politiken och utan de väldigasubventioner som var beredd att ge till redan vinstgivande företag. Detvar liksom ingen hejd på den givmildhet som då visade emot näringslivetgenom att vilja sänka arbetsgivaravgiften och genom att ge förelagen olikalättnader. Jaglog upp uttalandet från som ett exempel på att ofta ivikliga politiska frågor varken säger ja eller nej. Vad jag efterlyser är enmera seriös behandling från av denna politiska fråga. Jag vänder migemot att , liksom nu , försöker lura svenska folket att troalt det finns enkla lösningar på komplicerade problem. Det finns, herrBengtson, inga enkla lösningar på energifrågan. Del är bara som harfått för sig del. HerrBengtson lar avstånd från ett energislag utan all göra del minsta försök attanvisa en ersättning. Vi behöver energin om vi skall kunna upprätthållasysselsättningen. gör inte heller det minsta försök att se derisker som finns med andra energislag, t. ex. oljan. Det är riktigt -jag harinte förnekat del - att det finns många frågetecken som kan sältas kringkärnkraften, men vi måste ändå jämföra kärnkraften med andra energikällor, närvi ser på vilka risker det finns. Jag noterar alt inte gav något klartbesked om han accepterar beslut rörande de elva kärnkraftverkeneller ej. Han kom med en glidande formulering om att inte skulle varaberedd alt bygga de två nya verken. Får jag fråga om detta är detsenaste auktoritativa beskedel från ? Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) kort genmäle: Herr talman! De 100 000 nya jobben kom alltså till.Det är ingenting alt bestrida från socialdemokratiskt håll. Enligt herrPeterson i var det socialdemokratins förtjänst att de kom till, men hanundvek sorgfälligt att nämna vad mervärdeskatlesänkningen innebar och fackföreningsrörelsensuttalande om all mervärdeskatten skulle kunna användas igen just för attstimulera. Han talade heller inte om det andra exemplet, investeringsfondernasanvändning, som också hade avsevärd effekt: man fortsätter nu att ta fonderna ianspråk för att stimulera näringslivet i stort. i kräverså bestämt ett ställningstagande, men han kan inte ta ställningsjälv, vilket är en motsägelse. Han menar att det inte kan tas någon slutgiltigställning till detta problem. Då sitter vi ju i samma båt allesammans därföratt vi inte kan ta slutgiltig ställning förrän vi sett vilken säkerhetbeträffande kärnkraften del kan bli fråga om. Om vi t. ex. kan få fusionsenergigår del myckel bra. Jagnoterade med tillfredsställelse att regeringen vill forska i alternativaenergikällor. Vi kan se på att 30-40 96 av ett träd som avverkas lämnas kvar iskogen i form av grenar, toppar och stubbar. Det kan man göra grönfiis av. Hurmycket betyder del egentligen? Jag påvisade alt den totala konsumtionen avenergi omräknat i olja är . Den här vägen skulle man fåut ungefär 4 miljoner lon. Det är inte något dåligt tillskott. Det finns ocksåandra möjligheter till energikällor som har diskuterats, och del är framförallt de förutsättningarna vi bör utnyttja för att få mer energi. Jagskall inte gå in på världens övriga resurser för de ligger ju inte inom våradomäner, men det finns andra områden som inte direkt har samband med oljan, därdet finns avsevärda energiresurser att utnyttja. Det är den vägen vi skall gå,herrThage , i stället föran acceptera den risk som kärnkraften innebäri sitt nuvarande skick. i (s)kort genmäle: Del finns säkerligen ingen i kammaren som förnekar att ivalrörelsen använde en slogan om 100 000 nya jobb. Men, , denslogan var också förbunden med att för att nå detta mål ville genäringslivet ett antal subventioner, som skulle ha inneburit en ytterligareökning av näringslivets lönsamhet under redan goda år. Vihar fåll en ökning av antalet sysselsatta med över 104 000. Men den har vi fåttulan att behöva tillgripa av myckel tveksamma åtgärder att minskaföretagens kostnader och möjliggöra högre aktieutdelningar än vad som blevfallet. Varsocialdemokratin slår beträffande energipolitiken kungjordes i lördags.Riksdagens beslut står fast. Vi betonar att vi skall ha en långsammareenergiökning. Vårt behov av energi kräver en utbyggnad av kärnkraften med två aggregatpå redan befintligt verk, en ökning av vattenkraften, besparingsåtgärder ochforskning. Detsista vill jag beröra, eftersom tog upp forskningen.Studiecirklarna har också lagt stor vikt vid att det sker en forskning.Regeringen har också understrukit att alla tänkbara satsningar på forskningmåste ske för alt få fram metoder när det gäller all spara energi och för altöka antalet energikällor. Det har betydelse för vår folkförsörjning. Menherr , hur myckel vi än forskar , 1976 och 1977 skall vi inteha några förhoppningar om alt denna forskning skall ge resultat i mer energidessa år, dvs. alt den skall ge oss möjligheter att bruka de alternativaenergikällor som så ofta talar om, nämligen solen och jordvärmen. Allavetenskapsmän och experter som har uttalat sig i denna fråga är på det klaramed att vi ännu inte kan få fram någon nämnvärd energi trotsomfattande forskning om dessa energislag. Att hävda något annat, anser jag,vore att lura del svenska folkel. Detvardettasom jag myckel stillsamt sade till . I längden kan det blilitet farligt för att inta dubbla positioner i sin politiskaförkunnelse. När man skall anmäla sig till den allmänpolitiska debatten finner manatt den är uppdelad i fem olika avsnitt. Del kan vara svårt att i förväg angeinom vilket avsnitt man skall hålla sill anförande. Jag hade framför allt tänktberöra vårdsektorn och de förändringar som där sker. Men här har nuenergipolitiken varit den stora aktuella frågan , och jag skall därförockså med några ord beröra den. Bakgrundentill våra dagsaktuella problem är att priset på råoljan har femdubblats och alldet också blir mindre tillgång på denna energiform. Vi söker därförefter nya energikällor. här i debatten har nämnts vindkraft, solenergioch jordvärme. Många forskningsprojekt pågår världen runt för att försöka lösaproblemen kring dessa energikällor. Men ännu har inga radikala uppfinningargjorts och läget är alltså oförändrat. Vifår kallt räkna med att importera dyr olja och inrättaoss därefter. Det är ganska naturligt att man i första hand inriktar sig på attspara olja dels av kostnadsskäl, dels också av bristskäl. Men skall vi på siktspara, måste vi vidta praktiska åtgärder här hemma, och sä har också skett. Viskall isolera våra bostäder bättre. I de större tätorterna är det aktuellt medfiärrvärme dels för att förbättra boendemiljön, dels för att spara olja. Närdet gäller trafiken går man in för kollektiv trafik i stället för enskildabilresor. Men även på detta område krävs det omläggningar. Skall man ordnafiärrvärme krävs stora investeringar i panncentraler, ledningar i gatunätet ochpumpverk osv. Likadant är det på trafikens område. Man måste t. ex. utökabussparken. Vi är också övertygade om att ingen säljer den egna bilen omkollektivtrafiken utökas. En sådan omläggning kräver därför ökadenergiförbrukning i ett övergångsskede. Men att så måste ske för alt viskall kunna åstadkomma besparingar är vi väl ganska ense om. Ävenom vi slår av på takten i oljeimporten kommer vi inte förbi dess inverkan påbetalningsbalansen. Skall vi här hemma gå vidare på reformernas väg måste viför att kunna betala oljan öka våra exportansträngningar i syfte alt få balansi våra affärer med omvärlden. Detta kräver att vi ser till att exportindustrinbyggs ut och att investeringarna på detta område gynnas. Vi kan därför medtacksamhet notera att finansministern har ökat möjligheterna förföretagen alt ta investeringsfonderna i anspråk. All vi i vårt land skulleskära ner importen för att få en bättrebetalningsbalans är knappast alt länka på. Vi gynnas bäst av en fri handel. 1debatten har också sagts att vårt land kanske tar i anspråk en för stor del avjordens resurser. Vi skulle slå av på takten och därmed gynna andra stater. Jagtror inte på en sådan lösning. Del vi exporterar är ju varor som omvärldenbehöver. Det är malm, stål, papper, trävaror, kullager, maskiner, fartyg osv.Vi skulle inte göra omvärlden någon tjänst om vi exempelvis inskränktepappersexporten, en vara som faktiskt är en bästvara. Vårt verktygsståloch kullager är också varor som hela världen efterfrågar. Det är genom dennavår export som vi kan köpa framför allt varor, såsom kaffe, bomull,frukt, olja osv. Skall vi kunna ge ökade ekonomiska bidrag - någotsom f ö. också har skett genom att vi har uppnått enprocentsmålet - måste viäven i fortsättningen se till att vi har en hög sysselsättning och produktion. Jagtror inte att våra problem kan lösas genom att vi slår av på takten. Vi kanaldrig spara oss genom svårigheterna utan vi måste arbeta oss igenom dem. Detär för ökade resurser och dessa resursers rättvisa fördelning som vi bör arbeta. Närdel gäller vårdfrågorna, sjukvården, alkoholistvården, kriminalvården 6sv. ärden allmänna tendensen att man går in för den öppna vården. Av olika skäl trorjag all det är en riktig väg, kanske framför allt ur ekonomisk synpunkt, menden öppna vården är måhända också en vård som människorna sätter större värdepå. All vistelse på anstalter upplevs ju inte som särskilt fördelaktig. Jagvill därför hälsa med tillfredsställelse att man nu inte bara på sjukvårdensområde ulan också inom kriminalvården går in för en öppnare vård. Framför alltär eftervården viktig. Det hjälper föga om människor som har vistats påanstalter därefter inte får den rätta vården. Det är där jag anser att vi måstesälta in åtgärder. Påsamma sätt är del med alkoholistvården, om vilken det just nu pågår en debatt.Jag läste att har diskuterat på vilketsätt man skulle lösa frågan om frivillig intagning eller tvångsintagning avalkoholskadade. Jag har haft tillfälle all följa och yttra mig över den frågan.Jag måste ge en blomma åt generaldirektör och professor som hartalat för den frivilliga linjen. Alla som har haft med detta klientel att görakänner till all tvångsinlagning i regel misslyckas. Del kanske finns enstakamänniskor som av sociala eller medicinska skäl inte vet sitt eget bästa. Isådana fall har man möjligheter att via lagen om intagning av psykiskt skadadeta hand om dem. Jag tror emellertid på den nya linje som innebär frivilligintagning. Somframgår av dagens tidningar har en uppgörelse träffats mellanLandstingsförbundet och om landstingens möjligheter attlösa sina finansieringsproblem på sjukvårdsområdet. Alla känner tilllandstingens ansträngda ekonomi. Landstingsskatterna uppgår i regel tillomkring eller däröver. Uppgöretsen /77kan hälsas med tillfredsställelse. får landstingen framförallt ekonomiska resurser att bygga vidare på den öppna vården. Även en radandra praktiska problem har lösts - problem som har diskuterats mycket,särskilt i socialutskottet. Det gäller t. ex. glasögon för barn och ungdom. Därhar man nu lyckats nå ett avtal. Man har vidare fått sjukgymnastik och annanbehandling reglerad. Landslingen erhåller ersättning för resor och hjälpmedel- kostnader som landslingen står för. Det gäller även ambulansväsendet.Taxorna för sjukgymnastik och strålbehandling har gjorts enhetliga. Endiskussion har tagits upp om all den som måste besöka läkare omåret - åtta-tio gånger - skulle kunna få ett högkostnadsskydd. En dellandsting har redan löst detta problem. Måste man besöka läkare mer än åtta-tiogånger , skulle man inte behöva betala de per besök som detkostar i fortsättningen. Pä så sätt skulle den som haft oluren att drabbas avsjukdom och måste besöka läkare få en lättnad. Detblir tillfälle att återkomma till vårdfrågorna. Vi anser det viktigt altförsöka åstadkomma lyckliga lösningar för de enskilda människorna men även attdet skall ske till ett sådant pris att samhället förmår bära kostnaderna. Men vi har i alla fall lagt en riktig grund att gå vidare på. Herrandre vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . "Flicka, ung, outbildad. Därför är hon utan jobb." Så löd enförstasidesrubrik i största morgontidning för någon vecka sedan.Dagens kännetecken för all inte passa den svenska arbetsmarknaden är såledesatt vara ung, att vara fiicka och alt vara outbildad. De två första kriteriernaverkar kanske litet överraskande i förstone. Att vara ung flicka brukar ju intevara någon nackdel. Men så tycks det vara, om man ser påarbetslöshetsstatistiken. Uppgifterna om den svenska arbetsmarknaden är annarspositiva f n. 100 000 nya arbetstillfällen har tillkommit från november 1973till . Och ser vi på i internationellt perspektiv, så ärvi något av mest gynnad nation bland industriländerna. I vår omedelbara närhetfinns länder med hundratusentals arbetsföra människor, som lider underarbetslöshetens gissel. 1 får man räkna i miljoner. Densvenska konjunkturpolitiken har, när vi nu kan läsa i facit, varitframgångsrik. Det stimulanspaket som var med om att förhandla framhar uppenbarligen haft god effekt, inte minst gäller detta det mest omstriddainslaget - momssänkningen. Konsumtion,produktion och sysselsättning har hållils uppe på hög nivå trots djupakonjunktursvackor hos flertalet av de länder som vi har det störstahandelsutbytet med. I oljekrisens mörka skugga vardet inte så lätt att veta hur framtiden skulle te sig och vad som behövdegöras för alt hålla hjulen i gång. Men då lyckades det. gäller det och första hälften av 1976, och inte heller är sikten klar.Som bl. a. har sagt tidigare förefaller regeringens ochfinansministerns bedömningar dock vara alltför optimistiska. Det behövs enstörre beredskap med bättre åtgärder än regeringen har presenteratför alt klara de ekonomiska och näringspolitiska problem som syns vidhorisonten. Vilkaär då problemen? Åtskilligt har redan sagts om det, och någon systematisk genomgångtänker jag därför inte försöka mig på. senastekonjunkturbaromeler visar emellertid att orderingången försämras dramatisktjust . Inom sågverks- och träindustrin har det varit dåligt ett bra tagredan. tycks övriga branscher följa efter, och då kommer arbetslöshet ochandra problem, om vi inte vidtar motåtgärder. Härvill jag återvända ett tag till den ungdomsarbetslöshet jag nämnde iinledningen av mitt anförande. Av de 62 000 arbetslösa är 26 000 eller 4096 ungdomar. står 16 000 elevplatser tomma vid gymnasieskolans ocharbetsmarknadsstyrelsens utbildningsanstalter. Det här är barockt, i synnerhetsom flertalet av de arbetslösa ungdomarna inte får något jobb på grund avbristande utbildning! Enchefstjänsteman i säger i en intervju; "Den storaungdomsarbetslösheten visar all del är någonting fel i övergången från skolatill arbetsliv. Gymnasieskolans uppläggning tycks inte locka ungdomarnatillräckligt, och finns heller inte tillräckliga möjligheter attskola in ungdomarna på arbetsplatserna." Vi måste finna på råd för atträtta till det här. Medförsämrad konjunktur ökar problemen.