prot · FY0945 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollen för den 14, 18, 19, 20 och . §2 Meddelande om fyllnadsval Jagfär meddela att fyllnadsval till utskott kommer att företas vid kammarenssammanträde . Ominnebörden av begreppet "kulturell allemansrätt" §3 Om innebörden av begreppet "kulturell allemansrätt" Herr utbildningsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, nr 118, ochanförde: har frågat mig vad jag menar med att positivt tala om"kulturell allemansrätt". Förutnytfiandei av litterära eller konslnäriiga verk skall självfallet finnasregler som ger ell skydd mot t. ex. förvanskningar och annan otillbörliganvändning och som garanterar all upphovsmännen fär en skäligersättning för sitt arbeie. Enligt min mening är del därvid också vikligl allundvika en så komplicerad ordning att tillgängligheten begränsas. Därför måsteman eftersträva sädana lösningar som tillgodoser framför allt tvä önskemål. Delena är att del skall vara enkelt all kunna ta del av upphovsmännens verk. Delandra är alt ersättningsvillkoren ger upphovsmännen gynnsammaarbetsförhållanden. Delta måsle kunna ske utan alt man frångår det internationellaregelsystem som är avsett alt skydda upphovsmännens intressen. Hen (); Underårtionden har progressiva politiker och jurister försökt värna om författaresoch konstnärers rält till sina verk. Del skall inle vara möjligl att sfiäla delsom skrivits, målals eller lonsatls. Författaren, målaren eller tonsättarenhar rält att vara med och bestämma, individuellt eller genom sin fackligaorganisation, hur hans eller hennes verk nytfias och betalas. Delhär långvariga arbetet har lett till flera internationella konventioner ochlill en avancerad lagstiftning här i landet. Lagarna om upphovsrätt har stöd ivärt rättsmedvetande och utgör en av grundvalarna för kulturarbetarnasställning i samhället. I en del andra länder kan det förekomma piratupplagorav böcker eller reproduktioner av målningar i Ominnebörden av begreppet "kulturell allemansrätt" väldiga upplagor utan allupphovsmannen får någon ersättning. I och de flesta civiliserade länderär del inte möjligl. Isin allmänna klåfingrighet har statsrådet ifrågasatt hela denideologi som bär upp upphovsrätten. Jag tackar för dagens svar, som visar atthan nu försöker döfia sina tidigare uttalanden. Vad utbildningsministernegentligen är ute efter framgår av hans beryktade Brunnsvikslal i septemberförra året. Med någon sorls marxistisk historieskrivning byggde han där underattacken niot upphovsrätten. Utbildningsministern bröt slaven över detkapitalistiska samhället som tvingade författarna att böria hävda sinupphovsrätt. Efterden historiken frågade ordagrant: "Är del inle så allupphovsrätten i marknadsekonomins samhälle förstärker inkomstklyftorna blandkulturarbetarna?" Han svarade jo pä den frågan. Alternativet till den uslakapitalismen och dess bihang upphovsrätten skulle, enligt , vara"kulturell allemansrätt". Ordagrant sade han: "Om kulturarbetetytterst finansieras av värt gemensamma produktionsöverskott, bör inle dessresultat vara tillgängligt för alla?" Detankefel som begär är oräkneliga. All kulturarbetare som harsvårt att fä hyggliga inkomster måsle ha slöd av annat slag är självklart. Detbetyder väl inte all hans eller hennes upphovsrätt måsle avskaffas. Attallmänheten skall få tillgodogöra sig böcker, tavlor, teaterpjäser och musikleder inte logiskt till att man skall låta bli alt betala för kulturarbetarnasprodukter. "Kulturell allemansrätt" är ju i praktiken rält att sfiälaförfattares, målares och musikers verk som man behagar - och så skall derasinkomster av på annat sätt. Jagvill därför fråga utbildningsministern: ni att ert tal förraåret försökte rikta ell grundskott mol hela den lagstiftning om upphovsrättsom del tagit så myckel kraft och sä många årtionden att driva igenom? är ju i den här kammaren räll välkänd för all kunna görahönor av ganska enkla fiädrar, och det försöker han göra även i det härsammanhanget. Vaddet handlar om är att vi har en lagstiftning och ell internationelltregelsystem som är relativt gammalt. Systemets grundläggande principer haringen ifrågasatt, men den praktiska tillämpningen av del har ibland blivitmycket komplicerad; vi har räll gott om konkreta exempel på del. I och för sigbra verk - del kan vara TV-filmer, böcker och annat -har svårt att bli användaoch blir nu helt enkelt bara lagrade därför all man har en alltför kompliceradtillämpning av regelsystemet. Grundprincipernai lagstiftningen om upphovsrätten har ingen ifrågasatt. Vad del handlar om äratt även den här lagstiftningen med jämna mellanrum naturligtvis kan behöva gåsigenom i sina detafier. Det sker f n. på nordiskt plan, och vi har kommii framtill i alla de nordiska länderna alterfarenheterna är sådana all man borde litet mera i detafi se på hurtillämpningen har slagit. Jag upprepar vad jag har sagl i mitt svar all del ärsjälvklart att ersättningsfrågorna lill upphovsmännen noga skall beaktas, mensamtidigt skall man se till att verken blir lättillgängliga. Jag tror all dessabåda strävanden går all förena ulan att man på något sätt behöver gå in i deninternationella lagstiftningen. Hen (): Utbildningsministernhar blivit sä blygsam . Han kallar sill tal i för "ganskaenkla fiädrar". Han kanske ocksä kallar den promemoria som kom ul frånkanslihuset för ganska enkla fiädrar. Men de kulturarbetare som skulle drabbasav den anser inte sä. Nobelpristagaren säger; "Den skadasom nu utbildningsministern är orsak till blir kanske obotlig." RolfRembe i Teaterförbundel menar, all "när del gäller författare ochskådespelare blir plötsligt förhandlingsrätten samhällsfarlig". Förslhåller ell tal som är oerhört långtgående. Utförligt förklararhan varför upphovsrätten, som ärell barn av kapitalismen, måsle inskränkas.Sedan får han en fråga i saken i . Dä flyr han undan med all detgäller några tekniska svårigheter - kopieringsproblem o. d. antar jag att hanmenar. Del är väl sådant som kallas för en ideologisk reträtt. Menherr vision är fakiiski värd an minnas. 1 sill Brunnsvikslal målarhan ul elt samhälle där författare, målare och tonsättare har överlämnat rällenlill sina verk lill staten. Som motprestation får de lydligen sin löngaranterad av staten pä något sätt. Eller för an citera :"Som alla andra arbetare bör kulturarbetarna ha ordentligt betalt för ellhederligt jobb, men resultatet bör på något säll fiäna helheten och slå lillallas förfogande." Resultatetblir alltså slalsavlönade konstnärer helt avklippta från de ekonomiskaresultaten av vad de producerar. En gång hette del all "egendom ärstöld". Den tanken har regeringen inle nappat på. Men när del gällerkulturarbetare skall del inle finnas någon egendom, eller åtminstone inle rälllill egendom. Det är väl del som kallas för "kulturell allemansrätt". Jagvill därför fråga utbildningsministern, eftersom jag inle anser alt hansBrunnsvikstal är en enkel fiäder utan ell intressant anförande: Varför anserutbildningsministern att det i princip är stötande all kulturarbetare skallförfoga över rätten lill sina egna verk? Varför vill ni, så långt som del ärfolkrättsligt möjligt, göra rent hus med de lagar som skyddar författare,bildkonstnärer och tonsättare mol exploatering? Ominnebörden av begreppet "kulturell allemansrätt" Nej, , det är inle stötande pä något säll alt författarnahar upphovsrätten till sina egna verk - del är i och för sig alldelessjälvklart. Men vi har utomordentliga exempel på både forsk- OmInnebörden av begreppet "kulturell allemansrätt" ningsomrädel och pä andradelar av kulturområdet, och kunde ju la sig en funderare på hurförfattarfonden fungerar med hjälp av statliga medel. Där kan man naturligtvisge författare hygglig ersättning för den verksamhet de bedriver och dåsamtidigt se till all verken blir myckel lättillgängliga, t. ex. förbiblioteken. Jag tror alt med den fantasi som även är mäktig isina fiusare stunder det skall bli möjligt att komma fram till betydligtförenklade ordningar när del gäller frågan om tillämpningen av upphovsrätten. Förenkladeregler må vara rimliga ifall de går att förena med rättssäkerhet ochupphovsrätt. Men att avskaffa de här reglerna, som varit uteefter, del går inte. Och del är samma linje - avskaffande av de grundläggandereglerna om upphovsrätten -som promemorian från kanslihuset var inne på. Delär hell uppenbart att del är den offentliga debaiten som driver herrarZachrisson och lill reträtt. i ,tidningen , och andra har startat en diskussion somregeringen inte kan klara - och sä påslår man att del gäller några detafier omny teknik. Men alla som har läst Brunnsvikstalet och promemorian frånkanslihuset vet vad man är ute efter. Del finns en broms i de internationellakonventionerna, men några andra hämningar känner inle dagens statsråd. Vikan därför föreställa oss herrar , och de andra med egenmajorilel i och med möjlighet alt driva igenom vilka lagar de vill.Det blir införande av nya tystnadsplikter och avskaffande av gamlaupphovsrätter. Del är väl sådant som i en tidningsintervju harkallat för "lagar med tänder i". är en fråga som på ungefär likartat säll har diskuterats i allade nordiska länderna. Vi har haft en i stort sell gemensamerfarenhet av de regler och den lagstiftning som dessa länder har. I de lugnaformer som vi normall brukar använda när vi diskuierar pä nordiskt plan skallvi säkert komma fram till lösningar som ger oss bättre möjligheter attvitalisera kulturlivet. Man behöver inte ta till den sortens märkvärdighetersom här gör. HerrAHLMARK (fp): Del här sisla kan man ju säga när de övriga nordiska länderna,lyckligtvis, har gäll emot det svenska försöket all upphäva avgörande principerom upphovsrätten. Detfinns en del ny teknik med kassetter, videoband och annat; det är riktigt. Detfinns ocksä nya risker för att upphovsrätten gröps ur genom den nya tekniken,om inle lagarna föfier med i utvecklingen. Men dä har regeringen dragit motsattslutsals; all det är lika bra att upphäva upphovsrätten, eftersomden har blivit besvärlig. Detfinns ju lagar som reglerar upphovsrätten i skolorna, när man t. ex.kopierar stycken ur böcker. Det finns lagförslag om avtals-licenser och annatsådant som gör del möjligl att förena nya tekniska hjälpmedel för återgivningav konstnärliga verk med den upphovsrätt som är grunden för kulturarbetarnasställning i samhället. Begriperinte utbildningsministern all den nya tekniken, som nu lalarom, gör del angelägel att skydda upphovsrätten, inte att avskaffa den? Omvidgad rätt att under arbetsmarknadsutbildning vara ledig för vård av sjuktbarn Överläggningenvar härmed slutad. §4 Om vidgad rätt att under arbetsmarknadsutbildning vara ledig för vård avsjukt barn Fru statsrådet erhöll ordet för all besvaraherr Lorentzons (vpk) anmälda fråga, nr 114, och anförde; har frågat mig om jag avser att ta några initiativ förall deltagare i arbetsmarknadsutbildning skall kunna fä utbildningsbidragunder längre lid än för vård av sjukt barn. Svaretpä fråga finns i propositionen 45 om riktlinjer förarbetsmarknadsutbildningen, som regeringen överlämnade till den 17mars 1975. Där har jag förordat att de nuvarande reglerna om sjukledighet skallkompletteras med en rätt lill ytterligare tio dagars ledighel per är medbibehållet utbildningsbidrag för vård av sjukt barn. Hen LORENTZON (vpk): Sedanår 1960 har de personer som genomgår s. k. arbetsmarknadsutbildning i Sverigeblivit allt fler, och antalet är nu uppe i över 100 000 . AMU-cenlerfinns nu på ell flertal platser i . Detkanske mest kännetecknande för detta slag av utbildning har varit de medutbildningen förknippade orimliga ekonomiska och sociala villkoren. Under detalt den ekonomiska standarden för övriga grupper i landet ökat har villkorenför personer vid AMU stadigt försämrats alltsedan delta slag av arbetsmarknadsutbildningstartade. Livsmedelspriserna har exempelvis ökat dubbelt såmycket som bidragen. Dessafrågor har varit föremål för behandling i denna kammare ianslutning lill motioner frän vpk. Den fråga som jag ställde till statsrådetAnna-Greta den 11 och som besvaras här kan synasvara en detalj i det frågekomplex som gäller de ekonomiska och socialavillkoren vid arbetsmarknadsutbildningen. För dem det gäller är dock problemel- an erhålla utbildningsbidrag vid vårdnaden av sjukt barn - av stor vikt. Detär väsentligt all inte stå utan Omvidgad rätt att under arbetsmarknadsutbildning vara ledig för vård av sjuktbarn försöriningsmöjligheler däbarnen blir sjuka. Ersättning från sjukkassa för vård av sjukt barn har inleutgått lill deltagare i kurser inom arbetsmarknadsutbildning, däutbildningsbidraget inte räknas som inkomst av förvärvsarbete. Något beslutfrän myndigheter eller skrivelser därifrån om ledighel med bibehålletutbildningsbidrag vid vårdnaden av sjukt barn har inle funnits. AMU-elev, somhar sjukt barn hemma som behöver vård och tillsyn, har fåll utnytfia de s. k.ea-dagarna. De är avsedda för enskild angelägenhet och kan betraktas somsemesterdagar. Del gäller tvä utbildningsdagar av beviljadutbildningstid, och har utgått oavkortat utbildningsbidrag.Men sjukdomar tar som bekant inte någon hänsyn till antalet dagar. Sjukdom kanvara längre lid än , och när del sker ökar de ekonomiska svårigheternaför de människor del här är fråga om. Minfråga till slalsrådel gällde därför om statsrådet ämnade ta initiativ för attoavkortat utbildningsbidrag skall utgå under längre lid än tvä dagar per månadför vård av sjukt barn. Den frågan ställdes alltså innan proposilion 45, somslalsrådel refererar lill, hade kommit oss riksdagsmän till hända. I svaret anger statsrådet alt hon anser att utbildningsbidragskall kunna utgå , utöver två dagarper månad, för värd av sjukt barn. Detta är en klart framsteg. Men man skulle ivissa sammanhang kunna önska sig en utbyggd samhällsservice. Vi har en utbyggdarbetsmarknadsutbildning, och varför då inle också utbyggd samhällsservice?Min fråga lyder; Förbereder regeringen en utbyggd samhällsservice när delgäller arbetsmarknadsutbildningen? Jag delar uppfattning all del är elt problem närbarnen blir sjuka - både för de människor som går i arbetsmarknadsutbildningoch för dem som har ell förvärvsarbete. Därför har jag föreslagit den härförändringen av gällande bestämmelser, som alltså tillgodoser . Närdet sedan gäller den andra frågan, som är ytterligare en aspekt på deltaproblem, har vi inom arbetsmarknadsutbildningens ram möjligheter attge" eleverna barntillsyn. Den totalram som vi har fastställt för della harännu inle utnylfials. Det finns, trots detta, anledning alt se efter om vibehöver göra några förändringar när del gäller möjligheterna alt erbjudabarntillsyn lill elever i arbetsmarknadsutbildningen, och vi för diskussioner iden här frågan inom . Hen LORENTZON (vpk); Jag vill tacka statsrådet för svaret på frågan ochäven för tillägget. Jag sade i mitt förra inlägg alt det som signaleras iproposilion 45 är ell klart framsteg. Del statsrådet nu meddelar är ytterligareelt framsteg, och jag vill tacka för svaret på frågan. Överläggningen var härmedslutad. § 5 Meddelande ombesvarande av interpellation nr 41 om omplaceringen av statsanställd som ejönskar medfölja vid verksutflyttning erhöll kammarens tillstånd att lill migställa ell antal frågor om omplacering av slalsanstälid som ej önskar medföfiavid verksutflyltning. vidtogs en rad åtgärder för all underiättaomplaceringsarbelei. Effekten av dessa ätgärder kommer att belysas genomsammanställningar som statens personalnämnd nu arbetar med. Jag bedömer detsom angeläget att få de! av dessa sammanställningar innan jag besvararinlerpellationen. §6 Om planerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen i fråga om ettvalsverk i Herr industriministern erhöll ordel föralt besvara () anmälda interpellation,nr 38, och anförde: har frågat mig om jag vill redogöra för planernapä alt bygga ell stort valsverk i samarbete mellan NJA och . Jagkan lika litet nu som när förra gängen interpellerade isamma fråga redogöra för några planer på en vals-verksulbyggnad. Vad jag nu somdå kan bekräfta är att NJA tillsammans med Kruppkoncernen påböriatteknisk-ekonomiska utredningar om elt valsverkssamarbele och att dessautredningar kan väntas vara färdiga i slutet av innevarande år. HerrBurenslam har i sin nya interpellation upprepat frågan varför tankarnapå elt valsverk inte aktualiserades i samband med debatten om 8Ö. Jagkan här bara upprepa vad jag sade i när jag förragången svarade på denna fråga. Diskussionerna om ell gemensamt valsverk vidNJA kom i gång efter en förfrågan frän Kruppkoncernen, som står införalternativa lösningar i fråga om utbyggnad av den egna valsningskapaciteten. Ettsjälvklart alternativ för är att bygga ul i . Krupps idé allbygga ell valsverk i anslutning lill 80 intresserar NJA, som på sittordinarie investeringsprogram hade en utbyggnad av den egnavalsningskapaciteten i del "gamla" stålverket. En utbyggnad gemensamtmed skulle komma att frigöra såväl finansiella som administrativaresurser, och frågan bör därför närmare studeras. Projektuppslagetuppkom således under hand vid diskussionerna med om köpav slålämnen från NJA. De båda företagen har därefter , sedanregeringen sagl sig inle ha något att erinra häremot, igångsatt preliminärautredningar om för- Meddelandeom besvarande av interpellation nr 41 om omplaceringen av statsanställd som ejönskar medfölja vid verksutflyltning Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen i fråga om ett valsverk iLuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen om ett valsverk iLuleå utsättningarna för ettsådant gemensamt valsverksprojekl. InomSiatsföretagsgruppen liksom inom andra förelagsgrupper uppkommer ständigtprojektidéer av olika slag. En del av dessa blir föremål för närmareutredningar och ett fåtal realiseras. Jag kan inte se all del är särskiltmeningsfullt all la upp en diskussion om elt projekt innan tillräckligtfaktaunderlag föreligger. Om utredningarna visar att förutsättningarna för allrealisera ell valsverkssamarbele mellan NJA och Kruppkoncernen är gynnsamma bli aktuellt all la upp en sådan diskussion. Om svenska stålföretag vill taupp diskussioner om ell samarbete på valsverksområdel är NJA självfalletberett all medverka i erforderligt utredningsarbete. Enannan fråga som tagit upp i samband med sininterpellalion är varför NJA nu kan överväga ett samarbete med när mantidigare varit negativ till etl samarbete med svenska företag vid 80.Jag vill lill alt böria med framhålla all mig velerligt har inget svenskiföretag anmält intresse av all som meddelägare della i utbyggnaden av Stålverk80. Vidare vill jag påpeka att en eventuell satsning på elt valsverk inteskulle medföra en utvidgning av 80. I 80 kommer slålämnenall produceras. Delta ger industriella förutsättningar för annan stålindustriall valsa och vidare-manufakturera stål. 80 är således som affärsidéhelt skilt från den vidareförädling som under alla omständigheter måste ske avslålämnen. När del gäller avsättningen av stålämnen har NJA haft kontakt medsvenska förelag. a. har man haft ingående diskussioner med AB SvenskaKullagerfabriken om att förse en eventuell ny SKF-anläggning i med stålfrån 80. Diskussionerna med SKF kan närmast jämföras med depreliminära utredningar som f. n. pågår rörande eventuell samverkan mellanKrupp och NJA. Dessa utredningar är inte av den omfattningen all denadministrativa kapaciteten vid NJA nämnvärt påverkas. HerrBurenstam har vidare frågat mig hur finansieringen av ytterligareinvesteringar skall gå till när investeringskostnaderna för 80 ser utalt öka. Han säger sig också frän säkra källor ha hört att 80 kommerall bli avsevän dyrare än vad regeringen angav . Jagser ingen anledning att spekulera om finansieringen av elt valsverksprojeklsom man ännu inle vel om del finns tekniska och ekonomiska förutsättningar attrealisera. Beträffande de kostnadsökningar som de senaste årens myckel kraftigainternationella inflation kan komma alt föranleda föreligger hillills enbartpreliminära beräkningar. Jag räknar med all offertgivningen lill 80någon gång kommii så långt all man kan bilda sig enuppfattning om investeringskostnadernas utveckling. HerrBurenslam har vidare frågat hur Norrbollens inland, t. ex. ,skulle drabbas av ett ytterligare sug till . Ett område medundersysselsätlning påverkas alllid av suget från ex- panderande regioner medarbetskraftsbehov. I fråga om inland har detta tidigare inneburit allen relativt slor utflyttning skett till i första hand . Luleåsexpansion genom 80 och andra satsningar medför att omflyttningar i denmån de är ofrånkomliga främst sker inom länet, vilket medför alt länet/regionenkan nå en balans i fråga om befolkningsutvecklingen och torde kunna emotse en ökningav befolkningen under den närmaste framliden. Därigenom förbättrasmöjligheterna till en spridning av framlida lokaliseringsobjekt ocksä tilllänels inlandsområden. resullal av den regionalpolitiska stödverksamheten har fem företagi fält lokaliseringsstöd. I , och har tre,fyra resp. elt företag fått lokaliseringsstöd. Men också förelag på andra orteri inlandet har fått sådant stöd. Ansträngningarna all intressera såväl statligasom privata förelag för lokalisering till denna del av landet fortsättergivelvis. En arbetsgrupp under ledning av landshövding f n. på all studera alternativa möjligheter alt åstadkomma en ökning avsysselsättningen i Tornedalskom-munerna. Jag vill också i sammanhanget nämnaalt Siatsföretagsgruppen svarat för 75-80 96 avindustriinvesteringarna i hela . Denna andel kommer knappastatt minska , vilket visarall staten även som företagarepriorilerardenna landsdel. Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå Hen BURENSTAMLINDER (m): Molbakgrund av rapporter om att man pä statligt håll med diskuteratmöjligheten att utvidga 80 med ett valsverk ställde jag den 28januari i en interpellalion föfiande fråga: "Villindustriministern redogöra för planerna på alt bygga elt stort valsverk och försättet på vilket olika förhandlingar i denna fråga drivits?" Detvar alltså tvä led i min fråga: dels - och det var huvudproblemet - handladeden om i vad mån det var rimligt att nu länka sig 80 utvidgat med eltstort valsverk, dels - och del var en mindre del av mitt spörsmål - gällde denbur diskussionerna om det här projektet hade förts. Jag fann, herr lalman,hans framträdande den gången märkvärdigt. Det var inle därför an han hadesynpunkter pä min debalteknik. Det argumentet är jag i hög grad van vid fränden föregående industriministern , vilket inle nödvändigtvisbehöver betyda att argumenten blir riktigare. Inte heller var del därför att indusiriministernfick bråttom och rusade i väg för all ta ett låg. I den belägenheten kan manhamna även om man själv har salt ul dagen för debatt. Nej,herr lalman, del märkvärdiga låg i alt statsrådet den där dagen talade medvåldsamt hög röst och t. o. m. ville förmena mig all i mina inlägg ta uppfrågor som oundgängligen aktualiseras inför tanken att utvidga 80 medell stort valsverk. Jag har aldrig förr hört att någon har velat hindra eninlerpellanl all diskutera del som interpel- Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk ILuleå Industriministernville den gången alt debatten bara skulle uppehålla sig vid vem som diskuterademed - NJA eller industridepartementet - vilket var en sidoordnad fråga imin första interpellation. Förall försöka få lill stånd etl meningsutbyte blev jag tvungen att omgående interpellerapå nyll. Enda skillnaden är att jag den här gången inte har tagit uppsidofrägan om vem som sköter diskussionerna med . Det är svaret på dennamin andra interpellation som vi just har hört, och jag ber alt fä lackaindustriministern för del. Isill nya svar slår indusiriministern inledningsvis fast, att jag en gångtidigare interpellerat i samma fråga och att jag upprepar mig - och, herrlalman, del är precis rikligt. Just därför var del endasl etl försök attundertrycka debatt när indusiriministern förra gången hetsade upp sig. Förragängen hette del all jag borde tala om del som inlerpellationen gällde. Nuheter det att jag upprepar mig.