prot · FZ0911 · 1975-12-31 00:00:00 — Den ogynnsamma befolkningsutvecklingeni skogslänen har delvis kunnat hävas, men är antaletarbetstillfällen i dessa delar lågt i förhållande till i de mer tällbefolkadeområdena. Delta drabbar i första hand kvinnor och ungdomar. Kvinnorna har i ettsnabbt stigande antal kommit ut på arbetsmarknaden, vilket är mycket glädjande.Det visaratt här finns en slrä/an lill ekonomisk självständighet och oberoendemen också att yrkesarbete är någol som i sig självt är positivt och ett viktigtled i kampen för jämställdhet. Den kvinnliga yrkesverksamheten visar dock storaregionala skillnader, vilket fordrar speciell uppmärksamhet om vi skall kunnauppnå likvärdiga möjligheter i landets olika regioner - men också inomregionerna, ty öven regioner med storstadsanknytning uppvisar inom sig storaskillnader i sysselsättningen. Aktiva regionalpoliiiska insatser är enförutsättning för att ge alla som har arbete trygghet och för all kunnaerbjuda nya grupper, som kvinnor och ungdomar, en chans all komma ul påarbeismarknaden. Delåga arbelslöshelsialen redovisar inte hur många som givit upp hoppet omJobb och därför inte söker något. Bland de ungdomar som går utan arbetefinns många vilkas yrkesutbildning är ingen eller bristfällig. Därför måste enav de viktigaste åtgärderna vara att ge dem en chans all genom olika former avutbildning i traditionell mening och inom förelagen kompensera detta. Nyligenpresenterades en undersökning som visade alt i våri land finns ell siori anlalmänniskor som inle har tillräckliga basfärdigheter i räkning, läsning ochskrivning. De kan helt enkelt inle på vad vi betraktar som ett normall sättfölja med i samhällsdebatten och bevaka sina egna rättigheter ochskyldigheter. Frågan har på nytt aktualiserats i massmedia. Säkerligenåterfinns en del av dessa människor bland de arbetslösa ungdomarna, efiersomenligt uppgift 20 000 ungdomar lämnar utan dessafärdigheter. Atl lämna skolan ulan grundläggande basfärdigheler är ett myckelstort socialt handikapp som den enskilda individen har mycket svårt attkompensera senare i livet ulan hjälp från samhällets sida. Dessabrister i vårt utbildningssystem är inte någon ny uppläckt. Många är depåpekanden i denna riktning som har gjorts , men de hartidigare vunnit föga gehör från myndigheternas sida. betonardock i sitt betänkande behovet av goda baskunskaper. Det bör understrykas attdetta masta gälla alla elever. Arbetet med fasla och grundläggande färdighetermåsle börja tidigt och ges en individuell utformning. Många av deskolsvårigheler som finns i skolan har sin grund i bristande förmåga attfölja undervisningen och tillgodogöra sig nya element därför att detillräckliga läs- och skrivkunskaperna saknas. Ilärarutbildning och fortbildning måste ges slörre utrymme för pedagogik somunderlättar och stöder lärarna på alla stadier i arbetet att överbrygga desociala handikapp som bristande baskunskaper utgör. Jag är övertygad om alt densvenska lärarkåren nu liksom tidigare är beredd att göra sin insats. Del samarbete som har utvecklats - och skall föras vidare -mellan förskolan och den obligatoriska skolan bör ge goda förutsättningar atti tid kunna komma de elever till hjälp som har speciella svårigheter. En friareresursanvändning och arbete i mindre klasser och grupper ger också möjlighetertill en undervisning som passar varje barn bättre. Kontakt och samarbete medföräldrarna är av ovärderlig betydelse i della sammanhang. Föräldrarna harhuvudansvaret för barnens vård och fostran, och de känner barnens behov ocheventuella svårigheter bäst. För barnens skull måsle samarbelel mellan skolaoch hem präglas av öppenhet och samarbetsvilja. Atlfå följa en människas utveckling , under skolåldern ochupp i vuxen ålder är för de flesta föräldrar en rik och stimulerande upplevelse,men del innebär också ett stort ansvar. Samhället förändras snabbt. Man harinte samma stöd som förr från äldre generationer. Många föräldrar ärosäkra om hur man bäst skall 6 protokoll 1975/76:11-12 kunna bidra till allbarnen utvecklas till lyckliga och harmoniska människor. För del mesta finnsingen alt fråga till råds när man ställs inför krav och problem som är svåraall klara. Enutbyggd föräldrautbildning skulle vara en värdefull hjälp för många föräldrargenom all öka deras kunskaper om barns behov och utveckling och ge dem störretrygghet och säkerhet i relationen till barnet. För att människor skall få enrealistisk uppfattning om det ansvar, de problerh och den glädje del innebäratt ha barn är del viktigt atl föräldrautbildningen blir en del i skolanssamlevnadsundervisning. För alt nå alla unga män bör föräldrautbildning läggasin under värnpliktstjänstgöringen. Föräldrautbildning bör också ges ianslutning till mödravården och i samband med barnets födelse. Det är dåsärskilt viktigt atl nå både far och mor. Barnen har redan från födelsen behovav kontakt med båda föräldrarna. Efterhand som barnen blir äldre och utvecklar individuella särdrag kommerföräldrarna alt ställas inför nya frågor, nya problem som kräver sin lösning.Det är därför viktigt alt föräldrautbildningen organiseras på ett sådant sättatt man kan få del av den fortlöpande under barnets uppväxttid. Det är oftaangelägel att man genom uppsökande verksamhet och genom ett varierat utbud kannå alla föräldrar. Barnavårdscentralerna bör ges särskilda möjligheter attanordna föräldrautbildning. Entidigt grundlagd gemenskap mellan barn och föräldrar har betydelse inte baraför barnets utveckling utan också för atl ge den vuxne ell rikare liv. Allumgås, leka och arbeta tillsammans med barnen skapar en gemensam grund atl ståpå när problemen kommer. Föratl föräldrarna skall kunna ges de bästa möjligheterna att klara sinansvarsfulla uppgift mäste de få samhällets stöd på olika områden. Specielltunder är behovet av en daglig varaktig vuxenkontakt stor.Barnen behöver få tid för atl skapa känslokontaki som sedan går att utvecklaoch fördjupa. För atl klara dessa uppgifter måste småbarnsföräldrar ha rätt altförkorta sin arbetsdag lill . Delta är en reform som brådskar. Delgäller barnens rätt till en god start i livet och borde vara en given reform iett samhälle där det för de flesta kvinnor framstår som självklart att fåyrkesarbeta på samma villkor som männen. Detta kräver naturligtvis också ettdelat ansvar mellan föräldrarna för barn, hem och ekonomi. Det är en nödvändigförutsättning för atl både män och kvinnor skall kunna utveckla alla delar avsin personlighet. Icenterns familjepolitiska program ingår en rad åtgärder, vilka måste ses som enhelhet. Dessa skall ge varje familj en chans att välja den lösning avansvarsfördelningen som passar den familjen bäst. Samhället bör stå neutralttill föräldrarnas val, men har ansvar för att del ges valmöjligheter. Denförälder som av olika skäl vill ta hand om sill barn på heltid skall ha chanstill delta, liksom den som vill förkorta sin arbetstid för all få mer lid medbarnen skall kunna få göra del. Därför vill vi införa värdnadsbidrag lill allafamiljer med barn som inte uppbär ersättning frånföräldraförsäkring. skall dessa föräldrar kunna känna tryggheten avatt ha kontakten kvar med arbetsmarknaden och ha rätl till tjänstledighet närman har barn . Detär glädjande att staten nu äntligen tar på sig ett större ansvar förbarnomsorgen i kommunerna. Skall familjen med båda föräldrarna i förvärvsarbeteutanför hemmet kunna forma sitt liv på ett riktigt sätt måste föräldrarna hatrygghet för sina barn i daghem och familjedaghem av god kvalitet. Barnenär den viktigaste tillgången vi har i samhället. De har rätt alt kräva attsamhälle och arbetsliv tar hänsyn tiil barnfamiljernas situation. Detta är ettled i det Jämlikheispoliliska arbetet, och reformer på det familjepolitiskaområdet får inte stoppas därför alt vi fortfarande har stora brister ijämlikhet mellan män och kvinnor. Del senare är, herr lalman, eit problem sommåste angripas på många andra sätt i samhället. Skattepolitiken är alltid en central fråga i den politiska debatten,och som framgått av tidigare inlägg här i kammaren är skatteproblemen i dagmera påträngande . Trots att vi har ett högre skattetryck påmänniskor och företag än vi någonsin haft är gapet mellan statens inkomster ochutgifter också större än . Detta visar att vi i realiteten ärinne i en skattepoliiisk krissituation, som vi på någol sätl måsle ta oss ur. Dettaförhållande, all skattetrycket stiger snabbare än tillväxten i ekonomin,bidrar lill den kraftiga inflationsutvecklingen, vilket leder till ökat tryckpå lönemarknaden. Delta kan även på kort sikt få allvarliga konsekvenser förvår inlernaiionella konkurrenskraft. Hurhar del då blivii på della säll? Jag vill beteckna 1971 som det år dä densvenska skattepolitiken på allvar spårade ur. Det värden gängen två tredjedelarav skattebetalarna skulle erhålla skattesänkning på den resterande tredjedelensbekostnad. Detta innebar atl man kraftigt ökade progressiviteten, men manbortsåg från all inkomsluivecklingen skulle medföra au siora grupper, somlidigare inle varit drabbade av höga marginalskatter, mycket snabbt hamnade idet skatiepoliliska kallvattnet. Därefter har vi fått uppleva ideligaskatteomläggningar och provisorier för att över huvud taget göra lönerörelsermöjliga. Det är accepterat av de flesta all marginalskatterna är detskattepolitiska grundproblemet. Men del tycks därtill ha insmugit sig någolslags tro att höga marginalskatter ärett ofrånkomlig! Givetvis är det inte på det sättet. Låtmig påminna om den situation som var 1953. Då hade avlandets inkomsiiagare marginalskallersom undersleg25 %. Det var alltså ungefärvar tionde svensk som del året fick behålla . av den senastintjänade hundralappen. , 1975, betalar ca hälften av skallebeialarnamarginalskatter som överstiger , och vi vet att det för normalainkomsttagare rör sig om marginalskatter på . Om man tar hänsyntill den totala marginella effekten kan det i vissa speciella lägen bli frågaom all hela inkomstökningen försvinner. a. utifrån dessa förhållanden, alltså utvecklingen fram till , som Jag har anledning att kommentera statsminster Palmes angrepp på mitttal i samband med partistämman i . Jag angav då sOm ell framtidsmålalt progressiviteten skall begränsas så alt man får högst marginalskatt iinkomstlagen . Jag avsåg då läget , eftersom deltorde krävas ungefär så att rätta till del skatiekaos somsocialdemokratin har skapat. Och låt mig säga att med den inflationsutvecklingsom vi har haft den senasie tiden samt den löneutveckling som därav följerskulle det inte ta mer än fyra innan dagens medelinkomsttagare, som nutjänar , har en inkomst på . HerrPalme menade att enligt milt förslag skulle en inkomst på . inte fånågon skattesänkning alls, medan de som har en inkomst på . skulle fåen skattesänkning på . Del var enligt förslaget i ettnötskal. Men vad än kan, så tydligen kan han inte knäcka nötter. Omhan hade tittat inuti nötskalet hade han funnit all jag även förutsattemarginalskattesänkningar för 40 000-kronorsinkomsttagare. Om hadehaft lika goda förbindelser med skatteutredningen som massmedia tydligen har idessa dagar, så hade han också vetat att den arbetspromemoria som diskuteras-och som diskuterades fullt öppet i radions morgoneko - handlar om enskatteskala som innebär en marginalskatt på för en 40000-kronorsinkomsttagare . Dä har man räknat med som sannolikt att denkommunala utdebiteringen del året stigit till . Detta visar sålunda attden socialdemokratiska skattepolitiken faktiskt leder till ökad skatt även förde människor som har . i inkomst - om nu arbeispromemorian resullerari ell förslag från utredningen. Med socialdemokraternas skattepolitik, somherr ytterst är ansvarig för, kommer sålunda alla inkomsttagare alt fåökad skattebelastning 1979/80. Detta är socialdemokraternas skattepolitik i ettnötskal. Heltnaturligt kan ett skattesystem med nuvarande uppbyggnad inte fungeratillfredsställande. När skatten på inkomstökningar av allt fler människorupplevs som konfiskatorisk verkar detta förödande på skattemoralen.Skalteundanhållande är dess värre ingen företeelse bara inom speciellamedborgargrupper. Obeskattade extraknäck florerar i allt större utsträckningbland alla kategorier skattebetalare. Denteknik som har använts i samband med de senare skatteomläggningarna harinneburit att man ersatt direkt skall med arbeisgivarav-giften. All de s. k.Hagauppgörelserna inle har fått avsedd verkan på löneutvecklingen har till stordel berott på att alltför liten del av skattesänkningarna har använts för atljustera marginalskatterna och i slällel har kommit lill användning för altjustera skatieultaget för de lägre in- Delta är ioch för sig hell berättigat, men i realiteten har del inneburit atl staten denvägen har kompenserat den ökade kommunalskatten. Man har agerat som om manskulle behandla tandvärk genom alt operera patienten för nagellrång. Omvi skall kunna genomföra en skattereform som tillförsäkrar samhällettillräckliga inkomster, som den befordrar människors vilja lillarbeie och insatser, så måste människorna uppfatta beskattningen som rimlig. uppfattar flertalet människor skatten på inkomstökningar som orättfärdig.Därför måsle marginalskatterna justeras så, all människor i normalainkomstlagen får behålla merparten av inkomstökningen för privat bruk. Det ärnu en gång inle så atl privat konsumtion är något samhällsonyitigi. Del finnsäven med vår jämförelsevis höga standard fortfarande legitima ylteriigare behovav såväl varor som tjänster. Skattesystemet måsle ge människorna rimligamöjligheter all efterfråga dessa. Ytterligareövergång till arbetsgivaravgifter innebär en övergång från beskattning avnettoinkomst till beskattning av bruttoinkomst. fungerarskattesystemet så - och delta gäller i ännu högre grad fr. o. m. dåhela socialförsäkringsavgiften inle är någonting annat än löneskatt - atlmänniskors bruttoinkomster först beskattas med . Därefter beskallasnelioinkomslen för medelinkomsltagaren ungefär lika myckel. När han sedankonsumerar åiersloden beskallas även den genom mervärdeskalier och punklskaliermed . Renl ob-jeklivi kan man säga all delta är ell ovanligt kompliceratsystem. Jaghar visserligen sagt tidigare från denna talarstol, men Jag drar mig inte föratl upprepa det, att skattebetalningen aldrig får bli anonym. Skattebetalaren-väljarenmåste vela vad han betalar till samhället. Endast då kan han se hur samhälletsköter sina åligganden i fråga om service till honom själv och till andramedborgare. Del är så mycket angelägnare att säga delta som det fränmänga håll framförts förslag som just innebär alt man skall ersätta öppna, direktaskaller med maskerade. Det har t. o. m. gått så långt all en arbetsgrupp inomdet socialdemokratiska partiet menat att skattesystemet inte "skall bidratill att ge människor den felaktiga uppfattningen atl den del av lönen sombetalas i skatt är en personlig inkomst som de tvingas betala till stat,landsting och konmnun". Har man den inställningen - alt resultatet avmänniskors svett och möda inte ens i inijänandeögonblickei lillhör de enskildamänniskorna - då har man sannerligen kommii långl in i del socialisiiskasamhällei. Har man den inställningen, har man sannerligen släppt ambitionenatt sträva efter ett rättvist och rimligt skattesystem för människorna. Enmärklig företeelse i vårt samhälle är atl del är mycket svårt all fåsamhällsmaskineriet alt la ilu med missförhållanden. Men när del sedan skallske, skall del ske snabbi. Moderala samlingspartiet har alltsedan 1970 årsskatteomläggning krävt en reell skalleomläggning, men frågan har förhalats, ochår har vi fått provisorier. skall 1972 årsskatleulredning i ilfart försöka fastställa den principiella inriktningen förden framlida skallepolitiken. Beslutet skall i princip fallas redan i decembermånad della år. Somledamot av utredningen har jag givetvis haft intresse av atl beslut skall kunnafattas och åtgärder vidtas så snabbt som möjligt. Men vi torde alla vara på delklara med all detta ärett utomordentligt komplicerat område där åtgärder geråterverkningar över hela samhället. Det får inte bli så att partitaklisktbetingad lidspress medför atl man kastar fram teoretiska lösningar som man intehunnit väga mot verkligheten. Deltorde vara klart alt restaureringen av det svenska skattesystemet måste skeunder en övergångstid, vars utsträckning Jag inie vågar exakt uttala migom. Jag vill bara deklarera att del är två vägar som vi från moderala samlingspartietinte är beredda atl accepiera. Fördel förslå kommer en ylteriigare tillämpning av 1970-talstekniken i fråga omarbetsgivaravgifter, alt låsa det framtida skattesystemet tillbruttoinkomstbeskaltning på ell sätl som sannolikt leder till att vi aldrig kankomma ur det. Fördet andra kommer vi aldrig att acceptera alt man ersätter öppen beskattning medsmygskalter. En direkt öppen beskattning av människors inkomster skallbibehållas, men den bör reformeras. En fierårsplan för sänkning av marginalskatternaför människor i normala inkomstlagen bör beslutas . Föratt klaraskatteproblemen under borde man i varje fall som enövergångsålgärd kunna accepiera indexreglering av grundavdrag och skatteskalor.Det skulle visserligen inie medföra några direkta skattesänkningar för detåret, men det skulle innebära en relativt sett oförändrad skatiebelasining iförhållande lill in-komstårei 1976 för alla människor. Det är verkligen minförhoppning atl presiigesynpunkter från socialdemokraterna inte skall ståhindrande i vägen för att acceptera en sådan metod, i varje fall som enövergångsform. Det skulle, vill Jag säga, pä ett smidigt sätt göra det möjligtför arbetsmarknadens parter atl träffa avtal nästa gång, eftersom man då exaktvet vilken skattepoliiisk grund man har- låt vara alt den grunden inte är denbästa. Det skulle också medföra alt skalteulredningen, som givetvis också dåmåsle arbeta under stark lidspress, ändå inie skulle behöva arbeia under enorimlig lidspress. Del är del, herr lalman, som del är fråga om . Jag har på senare lid observerat en ny moderat teknik, om Jag så fårsäga - dvs. man gör ett påslående, och när det påståendet sedan åberopas idebatten förnekar man blankt alt man har gjort påståendet. citerade Jag vad hade sagt i och drog dekonsekvenser som var atl dra av detta. var uppe efteråt ochförnekade blankt atl hade sagt delta och hänvisade till honom.Herr Krönmark är klok nog att inte göra del misstaget - det finns ju så mångaexakta pressreferai som säger just atl man skulle lägga förslag om att begränsaprogressiviteten lill i inkomsllägen upp lill . Med rimligatekniska anlaganden innebär detta O kr. för den som tjänar . i skattesänkning för den som tjänar . Del har heller förnekat. Men då säger han: "Vi vill också sänka skatten förden som ijänar ." Säg atl man minskar den skatten med1000 kr. Då måste man för att klara målsättningen minska skallen för den somijänar . Den fördelningspolitiska effekten blir likaorimlig i båda fallen. Den tredje linjen som hade var att sägaatt "del var inte meningen , det skall vi komma med , detskjuter vi på framliden" - då kan man dölja det i ordslöjor. Därav kan jagdra slutsatsen att det var alldeles rikligt atl så här hade sagti . Effekterna blir då de som Jag har redovisat. Men står han inteför uttalandet i dagens läge. Närjag ändå har ordet vill jag med en viss skärpa - efter att ha lyssnat till herrBohman och - la upp den moderala tekniken i ett annatsammanhang. Jag reagerade i mitt anförande mot att sökte göragällande att vår insamling till skulle gå till terroristerna. Då varherr uppe och förnekade detta - han hade inte ens antyttnågol sådant. Och jag var naiv och godtrogen nog atl tro honom. Men har Jagdokumentationen. Påen fråga svarade : "Man får tänka sig för innan man går ut ochsamlar in pengar som kan uppfattas vara avsedda för atl stöda terroristgrupper.Det är bara del Jag säger. REPORTER: Kan dom haanvänts till det'' BOHMAN:Om dom gör det, vilket jag inte vet, det är inte jag som skickar pengarna detär dom som håller reda på sina penningtransaktioner." - Våldsamt skrattoch applåder, enligt referatet. Detär alldeles klart alt nu har sträckt sig så långt i antydanden ochinsinuationer som han kan göra utan atl göra ett direkt påstående. Det äralldeles självklart att hela pressen fångar upp del på det saltet. Den skrevatt antydde att vi ger pengar till terrorister. Men när jag log uppdetta nekade han blankt - han har inte sagt det. Vad är del för politisk moral?Delta är en ganska allvarlig sak. Arbetarrörelsenhar alltid tagit avstånd från våldet. Del motverkar sill eget syfte och ärvedervärdigt i sig. Vi har alltid slagits för demokratin. Som inne på har vi hjälpt de stackars människor som jagats ochtorterats av den fascistiska diktaturen i men som själva ändå aldrigtappat tron på demokratin. Vi stöder de demokratiska unga krafter som nuviixer fram och som vill få denna gamla kuliurnaiion att återigen inträda somdemokratisk medlem i de europeiska staternas krets. Det stöd vi kan ge dessakrafier är vikligi. Och kommer den moderaie ledaren med sina insinualioner,som han sedan icke vågar slå för när han blev siälld i kammardeballen. Hangjorde likadant när del gäller . Men Jag skall till heder säga all han inieförsökie förneka del han hade sagl. Han försökte krypa ur det med ordslöjor ochgenom att tala om annat. Det är i alla fall jämfört med blånekandet relativtrespektabelt, och del skall ha tack för. HerrKRÖNMARK (m) kort genmäle: Det skulle vara angenämt au kunna kvittera senasie artighetmed att säga att även debatteknik är respektabel, men jag harsvårt att göra del just i detta fall när behandlar lill mitt uttalande i . har aldrig förnekat della.Jag har inte tillgång lill utskriften av hans replik. Men vad jag kan erinramig påpekade han del felaktiga i den tolkning av mitt uttalande som och som även jag har påtalat. Dessutom hänvisade till all jagsenare i debailen skulle behandla den här saken, och del har jag gjort. HerrPalme talade om en ny moderat debatteknik. Jag måsle säga alt i alla fall sin gamla teknik att upprepa felaktiga påståenden. Hanåterkom till detta att jag skulle ha sagt att en 100 000-kronorsinkomsilagareskulle få en skattesänkning på . men en som tjänar 40 000 kr.ingenting alls. Det har Jag aldrig sagt, och det kan aldrig läsa utur det anförande som han tydligen har en utskrift av. Jag vill upprepa att enmedlem av LO-kollektivei som haren inkomst på . kommer- med deninfiationsutveckling vi haft och en löneutveckling somsvarar mot denna - att vara en 100 000-kronorsinkomstlagare. Det blirså, . Det verkar ruskigt, men den socialdemokratiska politiken lederdit. Observera alt skatleutredningens socialdemokratiska ordförande, herrBrandt, uttalade sig i och sade atl han vill görakraftiga marginalskattesänkningar på inkomster upp lill . Jag kaninte avslöja innehållet i arbetspromemorior som jag har tillgång till, men jagkan ändå säga atl den sänkning av marginalskatten som den aktuellaarbeispromemorian rörulsäiier inle alls är av den storlek som jag vill ha.Observera att , dådcua skall iräda i kraft, kommer 100 000 kronorsinkomst att vara någonting hell annat än vad del är . Jagbeklagar, herr talman, att min repliklid snart är slut. Eftersom jag villeuppehålla mig vid skattepolitiken har Jag inte lid all ytterligare kommenteravad sade i andra avseenden. Men även del visar att har kvar den vanliga debattekniken. HerrBOHMAN (m) kort genmäle: debaiieknik och hans moraliserande säit bör verkligenpåtalas. Om del finns någon som gör generaliserande och svepande bedömningar pågrundval av enstaka uttalanden från motståndare .så är del . Genomalt rycka ut vad man sagt ur sitt sammanhang och genom atl ge det den tolkningsom passar får han sedan möjlighetatl stå och moralisera här i kammaren. Som någol slags står han sedanoch utdömer sina motståndare och söker skapa ett intryck av atl de skulle varaute efter något som de inte är ute efter, att de skulle ha motiv som de intekan slå för. Jag tycker alt statsministern i vårt land borde upphöra medsådant. Vaddet var fråga om i , , våren lång utfrågning - om jag inteminns fel en timmes utfrågning.