prot · FY0974 · 1975-12-31 00:00:00 — Medde förändringar av ATP-, folkpensions- och sjukförsäkringsavgifterna somkommer att ske blir, om man till della lägger den allmänna arbetsgivaravgiften,de totala avgifterna omkring 30 96. Om man dessutom utgår ifrån alt enegenföretagare bör avsätta ett belopp för egen semester efter samma principersom för de anställda, blir bruttoinkomsten reducerad med upp emot 40 96. Ettannat problem för denna kategori inkomsttagare är att avgifterna beräknas påhela inkomsten till skillnad mot inkomsten efter grundavdrag vid vanliginkomstskatt. För en inkomsttagare med . i inkomst kan de direktaavgifterna gä upp emot . Därtill kommer vanlig inkomstskatt. Jagtror inte att det är någon som kan förneka all det disponibla konsumtionsutrymmetblir extremt lågt i dessa fall. Riksdagenhar, som jag tidigare framhållit, visat en viss förståelse för de här problemenbl. a. genom förslagel lill höjning av det avgiftsfria beloppet för denallmänna arbetsgivaravgiften. har insett att konsumtionsnivån fördenna grupp av låginkomsttagare blir låg efter del att skatter och avgifter harerlagts. Även i utskottet uppfattade jag diskussionen så att det fannsförståelse för de problem som tas upp i motionen 1209 av m. fi. Vihar kanske litet olika uppfattningar om vilka metoder som är de bästa för attkomma till rätta med dessa speciella låginkomstproblem. Attvälja metoden med ett avgiftsfritt bottenbelopp, som vi för fram fråncenterhåll, är på inget säll något hol mot trygghetssystemet. Vi har ingentanke pä att minska det totala ekonomiska tillskottet till socialförsäkringssystemet.Om vi gått in för en urholkning av det ekonomiska underiaget för folkpensioneneller sjukförsäkringen hade givetvis kritik mot värt förslag varit berättigad, Ellavgiftsfritt bottenbelopp för socialförsäkringsavgifierna, som vi icenlerreservationen vill ha prövat i en ulredning, innebär att vi inför den s, k,bärkraftsprincipen även inom detta avgiftssystem. Den principen har vi längetillämpat inom skattesystemet, och del riktiga i den borde det finnas en rättbred politisk enighet om. Jag har svårt att se att regeringspartiet bör hanågra ideologiska betänkligheter mot att bärkraften och förmågan att betalaavgifter är principiellt vägledande vid utformningen av avgiftssystemet. Dettagäller framför allt i ett läge där vi nu släppt tanken på alt avgifterna skallslå helt i relation till förmånerna i trygghetssystemet. Uppgörelsen mellanpartierna innebär som bekant att avgifistaket slopas, vilket inte jag harnågra principiella betänkligheter mot. Det viktigaste måste vara altavgiftssystemet får en sådan utformning alt del är till fördel för de sämstställda i samhället. Detta kan inte ske på annat sätt än all de som ärekonomiskt privilegierade måste bidra i solidaritetens namn. Ett sådant synsätttror jag de flesta accepterar. Meddetta har jag redovisat några av de motiv som vi från cenlerhäll vill anföraför värt ulredningsyrkande om ett avgiftsfritt bottenbelopp för egenavgiftertill socialförsäkringen. Jag yrkar därmed bifall lill reservationen 6 i socialförsäkringsulskottetsbetänkande nr 17. 777. m. I likhet medherr i vill jag protestera emot att en handfull toppolitikerbakom lyckla dörrar avhandlar mycket viktiga politiska frågor, medan vifolkvalda står mer eller mindre som siaffagefigurer i bakgrunden och undrar vadsom försiggår. På det sättet går man ju förbi den av alla erkänt grundliga ochsakliga utskottsbehandlingen. Jag hoppas verkligen att del var sista gången vifick uppleva någonting sådant. Sedanskall jag, herr talman, uppehålla mig vid socialförsäkringsutskoltelsbelänkande nr 17. I reservationerna I och 3 går ledamöter emothöjningen av socialförsäkringsavgifterna. Vi går också emot alt man lar borttakel för dessa avgifter. Del är på myckel goda grunder vi gör detta. Attbetala en avgifi pä de lönedelar som ligger ovanför taket, dvs. 67 500kr., är ju helt orimligt eftersom del pä den delen av lönen inle utgår någrasjukförsäkringsförmåner. Företagare som har högavlönat folk - t. ex.landstinget som har många läkare och tandläkare anställda - får ju på så sättlill sina anställda betala dels sjuklön för denna inkomst ovanför ,dels socialförsäkringsavgift. Detta är att slå sönder helasocialförsäkringssystemet. Erkänner ni inte detta, ni som har gjort upp deltasystem bakom lyckla dörrar? Sedanhar vi reservationen 5 i utskottets betänkande. Denna har med de s, k,likställighetsavtalen alt göra, Ulskottet skriver visserligen att pensionsålderskommitténeller - som den numera är omdöpt lill - pensionskommittén har della problemunder observation. Men jag vill ändå peka på all när man lar bort taket påsocialförsäkringsavgifterna får en person som har ell exlrauppdrag -1, ex, enakademiker med hög inkomst Sänkning av inkomstskatten, m. m. som håller en föreläsningoch får en ersättning för detta med låt oss säga . ~ inle bara betalaskall pä del belopp han förtjänar ulan också socialförsäkringsavgiftermed på beloppel. Jag talar alltså om sådana inkomsler somredovisas på raden E 2 i själv-deklarationsblankelien och som avser sädana inkomslerför vilka vederbörande själv skall eriägga socialförsäkringsavgifier. Avgiftenär visserligen avdragsgill varför effekten inle blir 14 96 ulan lägre, men delblir ändå en helt orimlig beskattning för en inkomsttagare med ett sådant extrauppdrag. Vi kräver att det kommer förslag till lösning av detta problem tillhöstens , sä att kan fatta beslut som gör det möjligt attträffa likställighetsavtal där arbetsgivaren betalar dessa avgifter och ickeden som har uppdragen. Del går nämligen inle . kopplar man ihop del medATP. Och när del gäller ATP finns del ingen anledning att betala avgifi ovanförtaket. Därför måste det ändras i det här avtalet. Vidarehar vi, herr talman, frän moderat häll avgivit reservationen 7 som gäller folkpensionärernasmöjligheter att få kommunalt bostadstill-lägg. Deras möjligheter att få sådanttillägg - som är inkomstprövat -och beror på inkomsten och även på inkomst avförmögenhet. Inkomstav förmögenhet fastställs på följande sätt, Pä kapital räknar man med 5 96 sominkomst. Den som har pengar på banken skall alltså, oavsett vilken räntapengarna står till, lägga 5 96 pä kapitalet som inkomst. När det gäller enfastighet, t, ex, ett egethem som en pensionär har, räknar man 2 96 päfaslighetens taxeringsvärde som inkomst. Detta påverkar alliså negativtmöjligheterna att få kommunall bostadstillägg. Nufinns det en skärpningsgräns här, som har höjts något med anledning avändringarna i taxeringsvärdena. Men vid , laxerings-värde blir del enskärpning så till vida att man dä inte räknar 2 96 på taxeringsvärdet utan - plus de 2 96 som man normalt alltid får uppge som avkastning avfastigheten. Det blir alltså 12 96, Enligt mitt sätt att se finns del ingenrimlig anledning att plötsligt ta 12 96 som inkomst på en fastighetstaxeringsvärde när detta överstiger , dvs, sex gånger mer än förut.Det måste vara nägol galet i detta. Vi hemställer att begär attregeringen skall utreda det här problemet och försöka lösa del på ett bättresätt. Sedan,herr talman, har vi avgivit ett särskilt yttrande, som i viss mån är knutettill reservationen 6 från . En reservalion som för mig ter siglitet egendomlig sett frän synpunkt. Frän min egen synpunktkanske den kan förefalla riktigare. Vihade en gemensam reservalion från och isocialförsäkringsutskoltels betänkande nr 11 om slopande i vissa fall avsocialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen m. m. Belänkandet återremitteradessom bekant till utskottet för all behandlas i samband med propositionen 92.Frågan hörde ju intimt ihop med hela skatteproblematiken, 1 propositionen 92 har mansom bekant tagit bort takel för social- Föross moderater har det gällt att prioritera här, och då har vi valt alt behållataket för socialförsäkringsavgifterna, av den enkla anledningen att del inteutgår sjukersättning ovanför taket. Följaktligen skall det självfallet intevara någon avgift heller. Det är att slå sönder systemet om man tar bort takel.Vi harsagt att av finansiella skäl har vi tvingats att prioritera, och då villvi behålla takel. Centerpartietdäremot föreslär ju att man skall ha , fritt även när det gällersocialförsäkringsavgiften och inte bara arbetsgivaravgiften. Det rimmar juganska illa med . HerrJosefson sade att han var förvånad över alt utskottet inte hade anslutit sigtill denna linje. Man kan sannerligen vara förvånad över att centerpartietträffar en uppgörelse med socialdemokrater och folkr partister om alt skaffafram I miljard kronor genom att ta bort taket för socialförsäkringsavgifterna.Sedan plockar man tillbaka miljarden i andra änden pä socialförsäkringssystemetgenom att lägga dit ett golv, som är otroligt dyrbart. Det kan ju inle rimmamed . Däremothåller jag helt och fullt med om att del här är ettutomordentligt allvarligt problem för egenföretagare, småföretagare,småjordbrukare och andra som har att eriägga sin egen socialförsäkringsavgift. Men vi har från moderat håll inte behövt lägga dit något golv - något avgiftsfritt belopp ibotten - den här gången, därför att vi har gäll emot socialförsäkringsavgifternapå 1,9 96; vi har gått emot arbetsgivaravgiften för vuxenutbildning pä 0,1596; vi har lidigare gått emot höjda arbetsgivaravgifter på 0,75 96, En del avdetta kommer visserligen ett eller framåt i liden - det har att göra medpensionsreformen - men vi har ändå gått emotdel. Vi har dessutom gått emot all en företagare skall betalasocialförsäkringsavgifl pä den del av inkomsten som är kapitalinkomst - vilketherr Josefson med all rätt påpekade är orimligt. Därför har vi sagt alt man,när det gäller arbetsgivaravgiften på 4 96, skall få dra av 125 96, Del betyderatt arbetsgivaravgiften blir 3 96 i praktiken. Vi sänker den alltså . Pådel sättet har vi moderater förslag på 3,8 96 lägre arbetsgivaravgifter föregenföretagare därför alt det här är ett svårt problem för dem. Det betyder atten inkomsttagare med . i avgiftsunderlag får , lägrearbetsgivaravgift. Centerförslaget om , frjtt i botten ger faktisktännu större lättnad för egenföretagare - . -men då skall vi kommaihåg att i andra sammanhang har lagt på 0,67 96 i arbetsgivaravgifter,vilket tar bort litet av effekten. Dessutom hävdar vi med skärpa att värtskattesänkningsförslag är mindre infiationsdrivande än är och kommeratt ge ell bättre utbyte för bl. a, egenföretagare - i synnerhet för dem medtämligen små inkomster. Detär märkligt att se hur de här avgifterna slår. Man blir närmast chockad, herrlalman, när man ser vilka avgifter del är fråga om för en liten företagare. i inkomst, , i taxerad inkomst i rundatal, får betala en arbetsgivaravgift på 880 Sänkning av inkomstskatten, kr., en ATP-avgift på . och socialförsäkringsavgifier på . Dessutom har han lill ismäavgifier. Han kommer upp i , i arbetsgivaravgifter - ensmåjordbrukare t. ex, - och han har , i skall.Arbetsgivaravgifterna är alltså större än skatten. i skatt ocharbetsgivaravgifter på ,! är fullständigt orimligt! är denhär avgiften avdragsgill, men även om man tar hänsyn till avdragseffekten här mannen drygt 5 000 att betala, som en löntagare med , inlehar. Dethär är - del håller jag helt med om - ett oerhört allvarligtproblem. Det är naturligtvis av den anledningen ni vill lägga ett golv somskydd för de här egenföretagarna. Men vi har alltså redan gjort ett förslag somär i pengar lika mycket värt som er avgifisfria del. Därför har vi från moderathåll inle behövt gå pä er linje. Men jag häller med er i ochfolkpartiet om att man kanske får tänka sig alt göra någonting i framliden, närsambandet mellan försäkringsavgifterna och förmånerna helt har brutit samman.Det är nämligen vad som häller på att ske. Mangjorde den här höjningen av avgifterna för att underlätta för staten all klaraskattesänkningen. Det var avsikten med del hela. betalade staten 3396 av dessa försäkringskostnader, men man ville lätta statens börda i sambandmed skallereformen, som medförde all staten fick in mindre pengar iskattekistan. Sedan har detta statliga bidrag till sjukförsäkringen hela tidenminskal. År1973 var statens andel och arbetsgivarnas . De anställda fick betalaresterande 27 96. var statens del och arbetsgivarnas 75 96 -då hade man som bekant lagit bort egenavgiften - och blir statens andelbara 15 96 och arbetsgivarnas 85 96, Man lämpar alltså överkostnaderna pä arbetsgivarna. Nästa gång kommer väl arbetsgivarna upp i över 10096 finansiering av dessa försäkringsavgifter. Då har vi alltså inget reelltsamband mellan avgifier och försäkringsförmåner, ulan dä ärförsäkringssystemets avgifter någon sorts vanlig skattefinansiering, läget, herr talman, är jag beredd att verka för införande av ell frittbelopp i botten på dessa avgifter, motsvarande grundavdraget inominkomstbeskattningen. Hur stort del fria beloppel skall vara kan ju diskuteras,I dagens läge behöver vi inle följa förslagel i reservationen 6, även om jag i ochför sig från min utgångspunkt har stora sympatier för det, av den enklaanledningen att vi pä moderat håll har slagit vakt om egen företagarnasönskemål i delta sammanhang. Jagyrkar bifall till samtliga reservationer som har fogat vid socialförsäkringsutskottetsbelänkande. I delta anförande instämdeherrar () och Nisser (m). i (fp); Utan att närmare gä in på stora problem som det nu är fråga om vill jagsäga några ord om ett särskilt yttrande, som är fogat lillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 17, Låtmig först slå fast all jag finner det angelägel all kostnaderna försocialförsäkringen bärs solidariskt. På den punkten har vi i ingenannan mening. Men det är ell faktum att de socialförsäkringsavgiftersom egenföretagarna har all erlägga kan tynga olika hårt. De är särskiltkännbara för företagare med låga inkomster, bl. a. beroende på att de tas ut påett bruttobelopp, till skillnad från t. ex. vad som är fallet inominkomstbeskattningen, där det finns ell grundavdrag i botten. Man har enligtmin mening skäl alt förutsättningslöst pröva om det finns lösningar som kanleda lill ett bättre utgångsläge för egenföretagare och fria yrkesutövare idetta avseende. Ettavgiftsfritt belopp i botlen - ett grundavdrag - kan vara en lösning, även omjag vet att det kan resas invändningar mot den lösningen just med hänsyn tillden grundförutsättning som jag pekade på inledningsvis, nämligensolidaritetsprincipen. Del finns dock såvitt jag kan bedöma skäl attförutsättningslöst pröva denna fråga. Jag hyser den uppfattningen att det inteär nödvändigt att tillsälta en särskild utredning. Även det gör alt jag inlekunnat ansluta mig till reservationen. Pensionsålderskommitténhar visseriigen stora arbetsuppgifter, men när den nu slutfört sinaundersökningar rörande sänkt och rörlig pensionsålder har den alt ägna sig ätfrågor beträffande bl, a, socialförsäkringsavgifierna, I det arbetet tordeingå de frågeställningar som jag här berört. Jag är angelägen om att framhållavikten av att de verkligen las upp skyndsamt. De förändringar av avgifternasnivå, konstruktion etc, som genomförts gör en översyn avgällande regler nödvändig när det gäller såväl åldersgränser somavgiftsunderlag. Dettabör enligt min mening vara pensionsälderskommitténs uppgift, och jag har fördagen inget annat yrkande än utskottets. i (s); I socialförsäkringsulskottels belänkande nr 17 behandlas dels de delarav propositionen 92 som hänvisats till utskottet, dels tre motioner vilka genombeslul av kammaren återförvisats till utskottet för nyhandläggning i samband med behandlingen av propositionen 92, Vidare behandlarutskottet motionen 1974, som har väckts i anslutning till propositionen 36 medförslag om höjning av socialförsäkringsavgiften lill sjukförsäkringen med 0,. I motionen föreslår man alt avgiften höjs med ytterligare 0,4 96, med vissamotiveringar som jag skall återkomma lill, 1anslutning till propositionen 92 i de delar som berörsocialförsäk-ringsulskoltel har del också väckts några motioner, Ipartimolionen 2106 av m, fi, yrkas avslag på propositionen i vadgäller förslag om höjning av socialförsäkringsavgifterna lill sjukförsäkringenoch folk- 8 protokoll 1975. Sänkningav inkomstskatten, m. m. pensioneringen medtillhopa 1,9 96 och om slopande av den övre gränsen för avgiftsunderlaget. Imotionen 2109 framhåller m. fi. att höjningen avsocialförsäkringsavgifterna inte bör gälla för landsting och kommuner, Imotionerna 2111 och 2117 aktualiseras frågor rörande likställighetsavtal medanledning av slopandet av avgifistaket för socialförsäkringsavgifierna. Deavgivna motionerna har lill viss del följts upp i reservationer vid utskottetsbetänkande. Förslagenom höjning av socialförsäkringsavgifterna med 1,9 96 samt slopande avavgifistaket är, som vi alla känner lill, betingade av den s. k. , vars syfte skall vara att tillförsäkra löntagarna enreallöneökning utan all man därför behöver företa en brutlolöneök-ning. Delär väl rikligt som här säger - det hävdas också i reservationernaI och 3 - att höjningen av avgifterna inte är direkt betingad av utgifter försocialförsäkringar, och det har heller ingen påstått. Motivet är helt enkeltfinansiering av de sänkningar av den direkta statsskatten som skall göras. Jagvill tillägga all della förslag - del framgår också av propositionen - är ettprovisorium i avvaktan på de förslag som vi fär från skatteulredningen. Vi ärockså inom utskottet praktiskt taget eniga - det är endast som harmalt sig ut - och det är väl fullt naturligt med hänsyn till alt såvälcenterpartiet som har slutit upp bakom uppgörelsen. Jagskall gärna erkänna att del kanske hade varit bättre om man hade höjt arbetsgivaravgifterna,vilket föreslogs från börian, men det fanns tyvärr ingen möjlighet att kommafram på den vägen - det skulle ju låta bättre med en höjning avsocialförsäkringsavgifierna. Jagskall övergå till all kommentera de andra reservationerna. I reservationen 2av i föresläs att socialförsäkringsavgiften skall vara8,4 96 i stället för 8 96,som föreslagits i propositionen. Detta betingas av -som man säger i motionen och reservationen - alt patientavgifterna skulle varaoförändrade. Del är här fråga om en höjning , när del gällersjukbesök och . när del gäller telefonförfrågningar. Det läremellertid bli så att propositionen 36 i della avseende kommer alt bifallas avkammaren. har ju varit enhälligt, och jag yrkarbifall till utskottets hemställan i denna del, innebärande avslag päändringsförslagen. Ireservationen 4 lill socialförsäkringsutskoltels belänkande nr 17 menar herrHagberg i att höjningen av avgifterna för kommuner och landsting inleskall träda i kraft. Vpk vill i stället att man skall höja bolagsskatten ochförmögenhetsskallen. , som är talesman för skaiieulskottel, harnyss varit inne på denna fråga. Jag vill bara understryka vad han har sagt ochtillägga all vi vet att del finns fiera intressenter när del gäller företagensvinster. Löntagarorganisationerna för ju sina avtalsförhandlingar, och jagtror inle det är riktigt all man ökar bolagsskallen i delta sammanhang. Det finnsheller ingen an- ledning, efter vad jag kanse, till att kommuner och landsting inte skall vara med och betala den del avavgiften som andra arbetsgivare får betala. Reservationen5 av herrar och har också berörts av . Delgäller del s. k. likställighetsavlalel. Vi har från utskottets sida skrivitmycket positivt och förutsätter alt man kommer all få ettförslag frän pensionskommittén om hur man skall klara denna del. Staten,kommunerna och landstingen träffar ju likslällighetsavtal med arbetstagare förvilka della avtal kan gälla. Del finns också möjligheter, , förprivata arbetsgivare alt träffa dessa avtal. Men del är klart att denna fråga haraccentuerats med hänsyn till slopandet av avgiftslakel, och del blir störreintresse för ell förslag om hur man skall reglera denna del. Pensionskommitténhar lovat att lägga fram förslag , men om del kan komma säpass tidigt att det finns möjlighet all dä presentera del i form av propositionär väl ganska osäkert. Med all sannolikhet kommer emellertid detta att skeunder 1976, Jagber därför, herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan på dennapunkt, innebärande avslag på reservationen. Närdel gäller reservationen 6 kan jag helt dela uppfattning när hankritiserar . Del är ju litet egendomligt att man först är med omHagauppgörelsen om att slopa det s. k. avgiftstaket men sedan vill ta tillbakaen del genom att ha ett avgiftsfritt belopp i botten. Det kan kanske till nödsförsvaras med att dessa motioner var avgivna under den allmänna motionstiden,då inte var känd. Men man hade kanske bort föreskriva en någotannorlunda formulering, exeinpelvis i ett särskilt yttrande frän . Mennu har man reserverat sig på den punkten. Jagtror inte som alt det kan gälla så stora belopp. Jag har interäknat över detta, men jag antar att förutsätler att arbetsgivarenskulle bli befriad i fråga om alla löntagare med låga inkomsler. Reservationentalar emellertid bara om egenföretagare och fria yrkesutövare. Det är klart altmånga av dem har ganska små inkomster, men jag föreställer mig också att mångaav dem har ganska stora inkomster och dä också har möjligheter alt klarasocialförsäkringsavgifter och övriga avgifter. Vi måste här dra en parallellmellan låginkomsttagare och egna företagare i samma situation. Man har naturligtvisalt välja hur mycket man vill la ut i lön och hur mycket man vill avsätta lillsociala förmåner. Nusäger i att man frän inte avser att de totalaavgifterna för socialförsäkringen skall minskas. Men om fria yrkesutövare ochegenföretagare skall bli befriade frän vissa delar, måste delta innebära övervältrar bördan på löntagarna, när det föreligger skyldighet att betaladessa avgifter, och del kan väl inle vara riktigt. Vill man njuta avförmånerna, så får man också vara med om att betala vad de kostar. När det gällerlåginkomsttagare över huvud tagel är det också ett klart Sänkningav inkomstskatten, m. m. 777. m. samband mellan lönen ochde sociala avgifterna. Låginkomsttagarna skulle lika gärna kunna säga: Omarbetsgivaren inte behöver betala de här avgifterna för oss skulle vi direktkunna få en högre lön. Jag tror att man aldrig från löntagarhåll har varit innepä tanken alt resonera på del sättet, utan man häller sig till den praxis somfinns, och jag tycker att detta även skall gälla för egna företagare och friayrkesutövare. Jagvill yrka bifall lill socialförsäkringsutskottets hemställan i del häravseendet, vilket innebär avslag på reservationen 6 vid socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 17, Ireservationen 7 vid det nyssnämnda betänkandet lar herrar ochNisser upp en fråga som gäller pensionärerna. har också berörts av herrRingaby. Jag behöver inte offra sä många ord på saken. Det framgår klart av vadutskottet skrivit alt markanta förbättringar skett i det här hänseendet. Delshöjer man nu del skärpningsfria förmögen-hetsbeloppel lill , förensamstående och till 120 000 för äkta makar. Reduceringen sker sedan med 10 96av förmögenhet och inkomst därutöver. Då det gäller reduktionsfaktorn förerhållande av bl, a, kommunalt bostadstillägg, är den ändrad fr. o. m. den 1januari 1975 från hälften till en tredjedel. Jagber med della, herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan ialla delar. (vpk) kortgenmäle: i ser inga skäl för att landsting och kommunerskall befrias frän avgiftshöjningarna. Jag tycker alt det föreligger synnerligaskäl för en sådan befrielse. Hela denna skatteomläggning påverkar juutvecklingen i kommunerna. Nya utgifter påförs kommunerna, och för all kunna klaradem måste man höja skatter och taxor eller avslå från all ge viss service lillinvånarna. Vilkaär del då som drabbas av della? Jo, del är i första hand läg-ochmedelinkomsllagarna. Del är dessa grupper som drabbas hårdast av höjdakommunalskatter, men del är också de som har största behovet av utbyggd socialservice som barntillsyn och liknande, Socialförsäkringsulskoltetavfärdar vpk-motionen om befrielse för kommuner och landsting frän höjningen avsocialförsäkringsavgifien med en enda mening om att man inte är beredd attbiträda motionskravei.