prot · FZ09121 · 1975-12-31 00:00:00 — För det första vill jag lill i säga att delföreligger inga förslag frän min sida. Vi håller pä med en utredning, vidiskuterar vilka problem som möter oss på detta område, och jag menar au man,om man vill lösa dessa problem, inte kan binda sig på det säll somcenterpartiet och uppenbariigen vill göra Fördel andra vill jag säga atl vi kommer, under den lid som vi kan överblicka, allha den situationen i vårt land atl jordbruket domineras av familjejordbruketsom brukningsform. Vi kommer alltså att ha privat jordägande i jordbruk ochsamhälleligt ägande vid sidan av varandra ungefär som vi har . HerrKrönmark medger nu att del kanske ändå kan vara så all unga jordbrukare behöverbörja som arrendatorer. Då har han alllsä plötsligt upptäckt att det kan finnasett behov av arrendemark. Men då säger han all frågan om hur den arrendemarkenskall slå lill förfogande löses ju om några som äger och brukar markslutar och överlåter marken pä sina barn och de inte i sin lur är intresseradeav atl bruka den. Dä kan de arrendera ut marken till den unge jordbrukaren somverkligen vill bruka jorden. Där har vi frågeställningen; Är det rimligt ochfördelaktigt för dessa jordbrukare som behöver mark att bmka att det finnssamhällsägd jordbruksmark som kan stå till förfogande för den typ av arrendensom vi här talar om? Sedansade all här uppträder ju samhället med prishöjande köp. Om herrEnlund hade hört på hela intervjun med mig - och han har den ju utskriven, såhan kan läsa sisla avsnittet av intervjun - skulle han ha funnil all jag togupp också dessa problem. Jag sade att om vi nu skall gä in för en markpolitiksom syfiar till att hålla markprisstegringarna under kontroll, så kan vimedverka till en sådan utveckling bl. a. genom den översiktliga planläggning,den reservation av mark för jordbrukets behov som också anslutersig till. Effekten blir då att man släcker ul prishöjande förväntningsvärden päjordbruksmark, som tidigare drabbat all mark som exempelvis legal runt tätort.Det är naturligt att samhället både i sitt handlande och i sitt markägandekommer alt ansluta sig lill dessa principer för hur vi skall hantera markfrågornaöver huvud taget. Det är självklart. HertENLUND (fp): Vi är överens om att del är nödvändigl all man eftersträvar altmarkprisslegringarna hålls under kontroll. Men om staten då själv går in - delhar ju skett i vissa fall, och det var etl speciellt sådanl som föranleddeinlerpellaiionsdebalien - med etl så högt bud au delinle finns möjlighet för någon privat intressent alt följa med, så kan man intesäga all slalen bidrar lill all hålla markprisstegringarna under kontroll. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen av herrLarsson i m. fi., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr36 mom. 1 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av i m. fi. Vid omrösining genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resullalel, varför volering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omrösining gav följande resultat: Ja- 140 Nej - 141 betänkande 1975/76:37 med anledning av motioner omjordbrukspolitiken m. m. I detta betänkandebehandlades motionerna 1975/76:623 av herrFälldin m. fl. (c) såvitt nu var i fråga (yrkandena 1 b, 3 a och 3 b), 1975/76:625 av herrar Johanssoni Holmgården (c) och Stridsman (c), 1975/76:821 av i m.fl. (fp), 1975/76:824 av i Nennesholm m. fl. (c), 1975/76:826 avhert i Gäddvik m. fl. (m), 1975/76:887 av m. (vpk), vari såviii nu var i fråga 1. att bevilja medel åtlantbruksstyrelsen för en bred informationskampanj om den nya lagen omsambruksföreningar för att stimulera till bildandet av sådana, 2. all uttala sig för alt enarbelsgrupp tillsattes för att skyndsamt föreslå åtgärder om särskilt stöd tillsmåjordbruket i de delar av landet där förhållandena var väsentligl lika demsom rådde i skärgårdsområdena, 1975/76:1641 av herrförste vice talmannen m. fl. (c), 1975/76:1667av herrar i (c)och i (c), 1975/76:1675av i m. fl. (c), vari hemställts atl skulleanhålla hos regeringen om ålgärder för att stimulera lill ökad egenlagerhållning av drivmedel i gärdscisterner på jordbruken, 1975/76:1719 av hertOlsson i m.fl. (c). 1975/76:1720 av hertOlsson i m. fl. (c), 1975/76:1741 av m. fl. (fp) såvitt nuvar i fråga (yrkandena 1, 4 och 7), 1975/76:2023 av herrBohman m. fl. (m) såvitt nu var i fråga (yrkandet 1975/76:2024 av m. fl. (m), varihemställts att gav regeringen till känna vad som anförts i motionen1979 angående lantbrukels kreditbehov, 1975/76:2104av i Holmgården m. fl. (c), vari hemställts atl 1972 årsjordbruksutredning i syfte att främja dels en rationell planering, dels enaktiv jordbruksproduktion och rationaliseringsverksamheten inom lantbruketgavs i uppdrag att utreda formerna för en överföring av kommunernas och vissaandra markinnehav utanför akluella utbyggnadsomräden lill lantbruksnämnderna,och 1975/76:2108 av hertStjernström m. fl. (c). 1. lämnautan åtgärd motionerna 1975/76:623,yrkandena I b och 3 b, båda såvitt nu var i fråga, 1975/76:1641, 1975/76:2023,yrkandet 1, 2. lämnaulan åtgärd moiionerna 1975/76:623,yrkandd 3 a, 1975/76:821, 1975/76:824, 1975/76:887,yrkandet 2, 1975/76:1667, f 1975/76:1719, g. 1975/76:1720, 1975/76:1741, yrkandet4, 3. anse moiionen 1975/76:2104besvarad med vad ulskollel anfört, 4. lämna utan åtgärd moiionerna 1975/76:625, 1975/76:826, 1975/76:1741,yrkandena 1 och 7, 1975/76:2108, 5. lämnautan åtgärd motionerna 1975/76:887,yrkandd 1, 1975/76:2024, 6. som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motionen 1975/76:1675. 1.angående stöd till småjordbruket av (vpk) som atl utskottetunder 2 d bort hemställa altriksdagen skulle som sin mening ge regeringen till känna vad reservantenanfört med anledning av moiionen 1975/76:887, yrkandel 2, 2. angående lantbrukets kreditbehov av herrarLarsson i (c), () och i Holmgården (c), fruFredrikson (c) saml herrar Leuchovius (m), () och i () som alt utskottet under 5 b bort hemslälla altriksdagen skulle som sin mening ge regeringen till känna vad reservanternaanfört med anledning av moiionen 1975/76:2024. Tillbetänkandet hade fogals ett särskilt yllrande angående informalion omsambruksföreningar av (vpk). HerrLARSSON i (c): Jag tror inte alt det i detta ärende finns anledning au särskiljaprincipiella bedömningar av den karaktär som kanske präglade det förrautskottsbetänkandet. En lång rad moiioner tar här upp frågan om jordbrukets framtidaroll i vårt land, och i så måtto är det en viss likhet med det förrautskottsbetänkandet att de fiesta frågor som rör jordbrukets framtida rollhandläggs av den sittande jordbruksulredning-en, som beräknas kunna presenterasitt belänkande under innevarande år. Trots detta har motionärer haftsynpunkter på rationaliseringsfrågorna, jordbrukets sociala roll, jordbrukarnassociala förhållanden, lantbruksnämndernas verksamhet, speciellaNorrlandsförhållanden, kombinationen jord och skog samt självförsörjningsförmägan- för att här bara ta några exempel ur den länga raden av moiioner. Iutskottets betänkande har vi beskrivit i vilken män frågorna i motionerna hörhemma i den sillande jordbruksutredningen, och med del har vi nöjt oss dennagång. Beträffande motionen 1675, som handlar om ökad beredskapslagring av olja,har vi dock föreslagil, att den skall överlämnas lill en arbetande, speciellberedskapsutredning. Utskottsbetänkandeiär i stort sett enigt. har dock inte nöjt sig med all vi har anselthans motion kunna tillgodoses av den sittande utredningen. I en fråga harmeningarna skilt sig, nämligen när det gäller jordbrukets framtidakreditförsörjning. Där har vi reservanter funnit motionärernas formuleringarnär det gäller behoven vara berättigade. Del kan inte vara rimligtatt i Allmänna Hy-poleksbanken ha de köer på tre som är vanliga.Inle heller kan det vara rimligt att finansiera jordbruket med de korta län somnu ofta ulgår. Vi har därför i reservationen 2 instämt i vad moiionärerna imoiionen 2024 anfört. Det innebär enkelt uttryckt atl vi kommenterarfinansutskottets uttalande och beslul i enlighet härmed rörandeökat utrymme på kapitalmarknaden för rnellanhandsinslilulen och AllmännaHypoteksbanken. Vi säger att del är "ett värdefullt sleg i räll riktningför att lösa dessa betydelsefulla frågor". Men vi anser att nu rådandeförhållanden rörande jordbrukels kapitalbehov kräver ytterligare "Dellainnebär bl. a. alt ytterligare utrymme för en ökad årlig emissionsräll förHypoteksbanken måsle skapas", säger vi. vill reservanierna allriksdagen som sin mening skall ge regeringen lill känna. Med della, herrlalman, ber jag atl få yrka bifall lill den reservation Jordbrukspolitiken där min namn slår först och i övrigt lill ulskottds hemställan. HertKRÖNMARK (m): För all inte la kammarens lid i anspråk i onödig omfattning skall jagbara kommentera reservation nr 2, som bygger pä moderala samlingspartietsparlimotion om jordbrukels långsikliga kapital-försörining. Utskottethänvisar lill all redan lidigare skickat denna fråga lilljordbruksulredningen för handläggning och att redan lidigare ,på förslag av finansutskottet, ullalat att mellanhandsinstitulen skall få enökad andel på kapitalmarknaden. Men eftersom lägel är så prekärt - detförekommer köer i hypoieksföreningarna på upp lill - har värl partiansett all vi inle kan vänta lills de andra beslulen av når effekl.Vi anser därför all det är angelägel att gör etl uttalande. Delär glädjande all vi på den borgerliga kanten är eniga pä denna punkt. Omreservalionen vinner kammarens bifall hoppas jag della skall kunna medverkalill alt jordbruket får en slörre andel pä kapitalmarknaden. Jagvill betona alt del här inle är ett slag i luften. Anspråken pä kapitalmarknadenär slora och kan inle tillfredsställas fullt ut för egentligen någon. Del ärbosladsbyggnadsseklorn som tidigare tagit och fortfarande tar en stor del avden långa kapitalmarknaden i anspråk. Eftersom bostadsbyggandet har gått nedoch kan förväntas gå ned även i fortsättningen blir det här ett ulrymme på denlånga kapitalmarknaden. Med della uttalande har då givit enfingervisning om att en försvarlig del av del lediga ulrymme som kan komma atluppslå skall tillförsäkras jordbruket. Meddetta vill även jag yrka bifall till reservationen 2. Hert (vpk): I vpk-molionen 887 lar vi upp en rad trängande problen inom jord- ochskogsbruket: den hejdlösa spekulationen i jord- och skogs-bruksfasiigheler, demultinationella företagens erövring av den svenska livsmedelsindustrin osv. Viupprepar synpunkter som vi framfört gång pä gäng lidigare, bl. a. i moiionen1975:2086, och kräver en nyorientering av jordbrukspolitiken på en rad punkier.Vi menar att man på alll sätt bör främja bildandet av sambruksföreningar i dedelar av landei där del är möjligi all driva ell moderni sioriordbruk. Fråganom sambruksföreningar pä samhällsägd mark bör skyndsamt lösas. För smäjordbrukarna skulledel bästa slödel vara en sådan regional- och näringspolitik att detalltid fanns kompletterande sysselsättningar. Men vi är medvetna om all detfinns delar av landet, där det inte är möjligt att skapa bärkraftiga jordbrukgenom sammanslagning av flera småbruk och där del inte heller är lätt all ordnaetl allsidigt kompletterande näringsliv som året runl skulle lillgodosebefolkningens behov av alternativa sysselsättningar. är det etlvitalt samhällsintresse all det som återstår av jordbruket i dessa delar avglesbygden finns kvar och atl det blir attraktivt inle bara för den generationsom nu brukar jorden där ulan också för jordbruks- och friluftsinlresseradeungdomar. Där menar vi atl den politik som just har beslutat för skärgårdsområdenaskulle kunna tjäna som modell. Vadvi har haft i tankarna är specielll vissa områden av glesbygden i ,, och , där det är nödvändigl med särskilt slöd lillsmåjordbruket utöver de begränsade eller obefintliga stöd-möjligheter som nufinns. Vi har föreslagit att en arbetsgrupp tillsätts för all avgränsa ochanalysera della problem och skyndsamt föreslå särskilda stödåtgärder lillsmåjordbruket i dessa delar av landei. Jag yrkar bifall lillreservationen 1, som behandlar denna fråga. Imoiionen 887 förde vi också fram kravet på atl jordförvärvslagen och/ellerexpropriationslagen ändras så att den möjliggör för specielll kommunerna i delinre stödområdet att förvärva större skogsfastigheter lill rimliga priser. Vårtförslag, som behandlades i föregående belänkande, överlämnades lilljordförvärvsuiredningen för prövning. Jaglyssnade med intresse på jordbruksministerns redogörelse för sinuppfattning om samhällets förvärv av mark, och jag hälsar med lillfredsställelseatl regeringen nu är inne pä samma linje som vi har. Den borgerliga skräckenför samhällsägd mark har jag svårt atl förslå. Jag vill påpeka attlomträllsinslitulel i infördes under en högerregim med K. A.Wallenberg som ledande krafl. förvärvade 1904-1912 praktiskt tagelhela och en slor del av för en myckel billig penning, och K. A.Wallenberg sade i fullmäktige - jag vill minnas att det var1912 - att varie gäng som staden hade haft möjlighel atl köpa mark och inle gjortdel var en dumhet. Jagvill här ytterligare betona hur viktigt del är alt kommunerna i glesbygden fårmöjlighet att förvärva jord- och skogsbruksfastigheter. Det gäller också att gedessa kommuner - som i allmänhet inte har något överflöd på investeringsmedel -statlig hjälp, lämpligen i form av lån lill låg ränta, för sådanafastighetsköp. Hittillshar kommunernas förköpsräil och räll att över huvud lagd förvärva jord- ochskogsbruksfastigheter varit begränsad till markförvärv för tätortsbebyggelse,inte för jordbruk och skogsbruk. Vårt krav är ingen abstraktion. Det är heltenkelt nödvändigt för kommunerna att kunna trygga råvaruförsörjningen till destatliga-kommunala indu-slrisalsningar som har gjorts och görs. Det ärnödvändigl för kommunerna i glesbygden att ha en materiell bas för sinaansträngningar att trygga den lokala befolkningens sysselsättning. Eftersomdet här är en allmän debatt om jordbrukspolitiken måste jag i korthet ocksåbehandla ett problem som höjer sig över alla. låi vara atl detta avsnitt i vårmotion kommer alt handläggas i ett annal utskott: De multinationella företagenhåller på all erövra svensk livsmedelsindustri. Jagfick för etl par veckor sedan en uiredning som vid CorporaleInformation Center hade gjort i börian av 1976 för . Liknande utredningar har lidigare gjorts av marxistiska ekonomer i ,men det intressanta här är all denna nya utredning har gjorts för detnationella kyrkorådet. I sin sammanfattning skriver : "Attproducera, behandla, marknadsföra och sälja jordbruksprodukter har blivil ellotroligt vinstgivande förelag ()" - alllså irunl tal - "som engagerar mänga av största bolag." Livsmedelsindustrin,från åkerfältet till detaljhandeln, har blivit en mäktig ekonomisk kraft. Vissaekonomer förutser att 80 storfinanskoncerner kommer alt behärska 90 %av den kapitalistiska väridens livsmedelsindustri och livsmedelshandel. MaryHarvey använder uttrycket "agribusiness" om de slora bolag som driverjordbruk i stor skala, finansierar jordbruksföretag, är engagerade ilillverkning, transport, grosshandel och detaljhandel av jordbruksmaskiner,konstgödsel, pesticider, utsäde, kreatursfoder, emballage och alla andra led iproduktion, marknadsföring och handel med livsmedel och förnödenheter förlantbruket. "Multinationella förelag, vars enda lojalitet är en snävtdefinierad syn på vad som ligger i bolagets iniresse, utgör ett särskiltallvariigt hot mot allmänheten i ", skriver hon. "Konsumenter,farmare, arbetare och skattebetalare, för att bara nämna några, drabbas avderas makt." Sedanandra världskriget har bolagens ekonomiska makt, stödd av regeringsprogram,omvandlat jordbruket i frän stora familjejordbruk lill ell jordbruk som islor utsträckning är industriägi och industribaserai. nämner än tre miljoner farmer har eliminerats och att de privatägdafarmerna fortsätter all avvecklas i en takt av 2 000 . De bolag somsäljer maskiner, utsäde, konstgödsel och andra kemiska produkler samtmotorbränsle behärskar allt som krävs av förnödenheter för att driva landetsjordbruk och påverkar därmed priserna utefter hela livsmedelskedjan. År 1973var 16 av de 20 USA-bolag, som redovisade de största vinsterna, engagerade islörre eller mindre grad i olika delar av jordbruksproduktionen ochlivsmedelsindustrin. Närman studerar de j?/oöa/a jordbruks-och livsmedelsproblemen kommer denna demultinationella företagens maktställning i en ännu skarpare och allvariigarebelysning. Alt diskutera orsakerna lill efterblivenheien och svälten i mångau-länder ulan atl diskutera de multinationella bolagens roll är all sila myggoch svälja kameler. Det fanns pä sin lid vissaskäl all tro atl skulle vara mera skyddat än andrakapitalistiska länder mot de multinationella företagens ambitioner. Vi har enstark konsumentkooperativ rörelse med egen livsmedelsindustri. Här finns ocksåjordbrukarnas föreningsrörelse, som sedan ell 40-ial år har omfattat prakliskltaget alla aktiva jordbrukare och som utvecklat en i mänga hänseendenföredömlig producentkooperativ verksamhet. Mentrots della kan de multinationella företagen komma in och erövra några av destörsta, viktigaste och mest expansiva delarna av svensk livsmedelsindustri.Multinationella äger numera Findus. Den engelska jättekoncernenCavenham köpte 1972 . Holländsk-brittiska mammutbolagd Unilever äger lill100 96 och . Namnen säger kanske inle så myckel. Man bör förtydligagenom att säga att Novia säljer sina produkter under de kända märkena ,, Bjäre osv. Dennasnabba uppbyggnad av livsmedelsmonopol i den kapitalistiska väriden får dyrtbetalas också av de svenska konsumenterna och - det hör till saken -avjordbrukarna, producenterna av råvarorna. Lantbrukets behov av maskiner,konstgödsel, motorbränsle, byggnadsmaterial och mycket annat kommer till mycketstor del, direkt eller indirekt, frän de stora bolagen, inte minsl demultinationella. Vihar - och jag skall sluta med det, herr talman - i vår motion yrkat på en snabbuiredning i syfte all stoppa de multinationella företagens erövring av svensklivsmedelsindustri. Vi anser att det är nödvändigt alt förstatliga dessaindustriers svenska dotterbolag för atl skydda de aktiva jordbrukarnas ochkonsumenternas intressen. Vi anser atl ulredningen också bör få i uppdrag attundersöka och föreslå åtgärder beträffande de monopol förelag som behärskaroch skapar enorma profiler på maskiner, konstgödsel, byggnadsmaterial osv., somkrävs för det svenska jordbruket och skogsbruket. Jaghar inget särskilt yrkande att slälla i det här sammanhanget om undersökningenav de multinationella företagen. Jag vill bara betona all man inte seriöst kandiskutera del svenska jordbruket och svensk jordbrukspolitik utan att behandlade här frågorna. Hert WICTORSSON (s): Som talare före mig har sagt ingår huvuddelen av de motioner sombehandlas i jordbruksutskottets belänkande nr 37 i jordbruksutredningensarbele, och där räknar vi med en redovisning under det häraret. Del finnsalllså ingen orsak för mig atl nu la upp en yllerligare diskussion i dessafrågor, eftersom vi får orsak alt inom relativt kon lid la upp den härdiskussionen igen. Defrågor som tar upp i reservalionen nr 1 faller också inomjordbruksulredningens arbetsområde. Jag vill deklarera att jag känner en visssympati för de tankegångar som redovisar i reservalionen. men detsnabbaste sättet alt få dessa frågor prövade är onekligen altjordbruksulredningen tar upp dem i sitt slutarbete. därmed tillfälle lill ensamlad belysning av de förslag som blir resullalel av jordbruksutredningensarbete. Närdel gäller synpunkier belräffande de multinationella företagennoterar jag att del ärendei faller uianför dagens föredragningslista. Hurangeläget del än vore alt diskutera dessa frågor så är den tidsbrist som viarbetar under en hinder härför. Jag vill bara uttrycka min uppskattning av atlherr lämnade denna redovisning vid den här tidpunkten pä sessionen. Jagupplevde del som synpunkter inför den framtidajordbrukspolitiken, som han tyvärr inte får möjligheter att vidare föra i denhär kammaren. Närdel gäller reservalionen nr 2 klampar de borgeriiga ledamöterna i utskottetuianför jordbruksutskottets verksamhetsområde närde kräver en ökad ärligemissionsräll för Hypoteksbanken. Enligtriksdagsordningen ankommer del på finansutskottet alt bereda ärenden omallmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken och ärenden som rörriksbankens verksamhet. Vi har här tidigare i vår med hjälp bifallit dtförslag, formulerat av de borgerliga ledamöterna i fl-nansulskoltet, där delkrävdes alt ökat utrymme skulle ges på kapitalmarknaden för bl. a. AllrhännaHypoteksbanken. accepterar de borgerliga ledamöterna i jordbruksulskollelinte vad deras kolleger i finansutskottet och här i kammaren har ställt sigbakom utan kräver ytteriigare utrymme för en ökad årlig emissionsrätt förHypoteksbanken. Jag har svårl all länka mig en arbetsordning här i riksdagensom innebär att de olika utskotten från tid till annan skall kunna etablera sigsom någol slags överulskott och som i del här fallet försöka dirigerakredilpoliliken, som ligger inom finansuiskollets verksamhetsområde. Vi har medden nya riksdagsordningen skapat ell utskott som har till uppgifi att hanterade här frågorna. Enligt min uppfallning är det mera angeläget atl se lill alldel också fungerar på det sättet. Nuär del ju så all kreditvolymen måsle anpassas till kredit- och finanspolitikeni stort och inle bara i förhällande lill anlalet lånesökande inom jordbruket.Inom ell givet ulrymme pä obligationsmarknaden har de olika krediiomrädena allkonkurrera med varandra. Ökar man emissionerna för ett område är delnaturiiglvis stor risk för att något annat område får maka pä sig. Avvägningenav del lolala kapitalulrymmd på kreditmarknaden och frågan om hur fördelningenmellan olika områden skall ske har vi uppdragit åt atl hanlera. Ärman inte nöjd med verksamhet på detla område, är det nalurliglvis ibankofullmäklige som man skall föra fram sin kritik eller också göra det närman granskar verksamhet - denna granskning sker i finansutskotlel.Jag tror alt det är nödvändigt att vi från sida försöker hälla denhär gränsdragningen klar för oss och inle går in i de arbetsuppgifterriksbanken har pä del här området. Annars hamnar vi i en omöjlig situation närdel gäller handlingsfrihet inom kredilpoliliken.Socialdemokraternas och vpk:s representanter i jordbruksutskottet finner ingaskäl för att jordbruksutskolld skall ge sig in på dessa områden, inteheller alt man skall begränsa handlingsfriheten för . Motdenna bakgrund, herr talman, vill jag yrka bifall lill jordbruksutskotieishemställan och avslag på reservalionerna 1 och 2. HerrLARSSON i (c) kort genmäle: har i stort sett räll när han redovisar de principiellagrunderna för bedömningen av fördelningen av vårt lands kapitalresurser. Jordbruketskredilpolilik har varit av så speciell karaktär all vireservanler, trots medvetandet om de principiella grunder som redovisat, det angelägel markera all vi inte i längden kan accepteraden bedömning gjort all man för jordbrukets kreditbehov, somtillgodoses via Allmänna Hypoteksbanken, skall finna sig i väntetider på trefyra upp till . Del är förklaringen tillall reservationen finns. HertWICTORSSON (s) kort genmäle: Jag vill bara slälla en kompletterande fråga lill iBorrby. Menar i alt del finns förutsättningar atl bedrivaen sammanhållen kreditpolitik och en sammanhållen kapi-lalmarknadspolitik om deutskott i som har atl hanlera olika sakområden bestämmer sig för atlförmå all i ell uttalande ge prioritet ål vederbörande utskottsområde, utan all man har den totala överblicken av kredit- och kapitalmarknad,vilkel inget av de här speciella sakutskotten kan ha i sin verksamhet? Jagkan inte finna skäl för det.