prot · FY0958 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Fyllnadsval till utskott Delpå föredragningslistan upptagna valet är föranlett av att ersättaren för herrEriksson i skall beredas plats i utskott. Vidvalet tillämpas acklamalionsförfarande, om ledamot ej begär alt valet skallförrättas med slutna sedlar, vilkel i så fall kommer all äga rum vid eltföfiande sammanträde. Valberedningen harenhälligl föreslagit i . Kammaren utsåg lill suppleant i inrikesutskoltetherr i (). §2 Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. Meddelandeom ärendeplan för tiden den 23 april-den 31 maj §3 Meddelande om ärendeplan för tiden den 23 april-den 31 maj Medledning av från utskotten inkomna sammanställningar beträffande beräknadbordläggning av ärenden i kammaren har utarbetats en preliminär ärendeplan förbehandling i kammaren av utskottsbetänkanden den 23 april - 31 maj1975. Såsom därav framgår blir det nödvändigt att - med ändring av denpreliminära lidsplanen - anordna arbeisplenum . Dettasammanträde böriar kl. 9.00. Förbordläggning av utskottsbetänkanden hålls, utöver tidigare planeradesammanträden, ett bordläggningsplenum . Enligtnu föreliggande planer skulle de sisla utskottsbetänkandena . Med hänsyn till risken för tidsförskjutningar måste manemellertid räkna med att även kan behöva tas i anspråk förriksdagsarbele. §4 Föredrogs och hänvisades §5 Föredrogs och hänvisades Nr 14 lill finansutskottet § 6 Föredrogs ochhänvisades Motioner Nr 2050 tillkulturutskottet Nr 2051 lill skatteulskottel Nr 2052 till trafikutskottet Nr2053 lill skalteutskottet Nr 2054 lill justitieulskoltet Nr 2055 lillskalteulskoltel §7 Föredrogs, men bordlades åter konstilutionsulskotlets betänkande nr 11 ochutbildningsutskottets betänkande nr 10. §8 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr 55. Nr 18 med anledning av proposiiionen 1975:43 medförslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt § 10 Anslag till kriminalvården Föredrogs justitieutskottets belänkande nr 11 medanledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller anslag lill kriminalvårdenjämte motioner. 1fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I del föfiande redovisas endast de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punklen2 (Kriminalvårdsanstallerna) Regeringenhade i proposiiionen 1975:1 bilaga 4 fiustitiedepartementel) under punkten (s. 74-78) föreslagit att dels bemyndiga regeringen att inrätta tvåfiänster som kriminalvårdsdirektör i Fe 24, dels lillKrin-iinalvårdsanstaltcrna för /76 anvisa elt förslagsanslag av410 . Idella sammanhang hade behandlats molionerna 1975:136av m. fl. (fp), vari såvitt nu var i fråga hemställts dels altriksdagen till besöks- och permissionsverksamhel, frigivnings-ulrustning ochfrigivningsunderslöd anvisade . utöver vad regeringen föreslagitunder andra huvudtiteln Kriminalvårdsanstallerna (yrkande A 2), dels allriksdagen begärde att den beslutade utredningen av konsekvenserna av olikaformer av isolering och av möjligheterna att ersätta dylika åigärder med andrasamt av ökad lekmannamedverkan vid beslul om isoleringsåtgärder gavsparlamentarisk förankring (yrkande B 6), dels all beslutade antasådan ändring av 47 ! ; lagen om kriminalvård i anstalt, att isolering somdisciplinär bestraffning togs bort (yrkande C 2), dels alt beslutadealt 50 § lagen om kriminalvård i anstalt angående enrumsplacering i avbidan päbeslut i disciplinärende skulle utgå ur lagen (yrkande C 3), 1975:721av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga hemställts alt riksdagenbeslutade dels all under punklen Kriminalvårdsanstallerna anslå ell iförhällande lill regeringens förslag med . förhöjt anslag på . för alt läcka omkostnader för permillerade och frigivna (yrkande 2),dels alt hos regeringen begära en utvärdering av kriminalvårdens arbetsdrift,syftande till all åstadkomma en ökad flexibilitet och större n-iöjligheter attinom ramen för verksanihelen på anstalterna ge de intagna meningsfullsysselsänning (yrkande 5), 1975:724av () såvitt nu var i fråga (yrkanie A 2 och B), 1975:765 av hen Åkeriind(m), (m), såviii nu var i fråga (yrkande 15), 1975:1112av (), vari hemställts alt hos regeringen gav tillkänna att medel uranslaget Kriminalvårdsanstallerna inte borde utgå (), saml 1975:1117av () och (), vari hemslällls alt lillfrivillig kontaktverksamhet för /76 anvisade etl anslag om . 1. att beträffandereducering av anstaltsplatser gav regeringen lill känna vad utskottet anfört idelta hänseende, 2. all belräffandegenerellt frigivningsstöd i anledning av molionerna 1975:136 i denna del(yrkande A 2 delvis) och 1975:721 i denna del (yrkande 2 delvis) gav regeringentill känna vad utskottet anfört i detta hänseende, 3. att beträffandeutgivande av bidrag genom försäkringskassa skulle avslå motionen 1975:765, 4. alt belräffandeantalet assistenter vid kriminalvårdsanstallerna skulle avslå molionen1975:724 i denna del (yrkande A 2), 5. att beträffandeanskaffande av identitetskort m. m. skulle avslå motionen 1975:724 i dennadel (yrkande B), 6. all belräffandeutvärdering av kriminalvårdens arbetsdrift skulle avslå molionen 721 i dennadel (yrkande 5), 7. alt belräffandekvinnliga intagnas placering m. m. skulle avslå motionen 1975:1100 i denna del(yrkande 15), 1. att belräffande bidraglill skulle avslå motionen 1975:1112, 2. all belräffandehöjning av anslagsposten Frivillig kontaktverksamhet skulle avslå motionen1975:1117 i denna del, - all belräffandeulredningen av möjligheterna all ersätta isolering med andra åigärder m. m.skulle avslå motionen 1975:136 i denna del (yrkande B 6), - alt beträffandeändring i 47 S lagen om kriminalvård i anstalt och upphävande av 50 ! ; sammalag skulle avslå motionen 1975:136 i dessa delar (yrkandena C 2 och C 3), - att beträffandemedelsberäkningen i anledning av regeringens förslag och molionerna 1975:136 idenna del (yrkande A 2 delvis) och 1975:721 i denna del (yrkande 2 delvis)samt med avslag pä motionen 1975:1117 i denna del lill Kriminalvårdsanstallernaför /76 anvisade elt förslagsanslag av , - att belräffandeinrättande av fiänster med bifall lill regeringens förslag bemyndigaderegeringen att inrätta tvä fiänster som kriminalvårdsdireklör i Fe 24. 1. avherr Schött (m) som beträffande bidrag lill ansett att utskollet under 8 bort hemställa attriksdagen med bifall lill molionen 1975:1112 gav regeringen lill känna vadreservanten anfört i della hänseende, 2. av () som beträffande höjning avanslagsposten Fri villig kontaktverksamhet ansett att ulskottet under 9 bort hemställa allriksdagen i anledning av molionen 1975:1117 i denna del gav regeringen lillkänna vad reservanten anfört i della hänseende, 3. av i (fp) som belräffandeulredningen av möjligheterna att ersätta isolering med andra åigärder m. m. ansett att ulskottet under 10 bort hemställa allriksdagen med bifall lill niotionen 1975:136 i denna del (yrkande B 6) gavregeringen lill känna vad reservanten anfört i delta hänseende, 4. av i (fp) som belräffandeändring i 47 tj lagen om kriminalvård i anstalt och upphävande av 50 samma lag ansett alt utskollet under 11 bort hemställa attriksdagen i anledning av motionen 1975:1361 dessa delar (yrkandena C 2 och C 3)hos regeringen skulle anhålla all 1975/förelades förslag lillsådan ändring i lagen om kriminalvård i anstalt att isolering enligt 47 och 50ij avskaffades. 5. av () som belräffandemedelsberäkningen - under förutsättning av bifall lill reservaiionen nr 2 -ansett alt utskottet under attriksdagen i anledning av regeringens förslag och motionerna 1975:136 i dennade) (yrkande A 2 delvis), 1975:721 i denna del (yrkande 2 delvis) och 1975:11171 denna del till Kriminalvärdsanstallerna för /76 anvisade ellförslagsanslag av . Punkten3 (Frivården) Regeringenhade under punkten (s. 78-80) föreslagit all lill Frivården för /76 anvisa ell förslagsanslag av Idella sammanhang hade behandlats molionerna 1975:136av m. fl. (fp), vari såvitt nu var i fråga hemställts dels attriksdagen till behandlings- och stödåtgärder för personer i frivård anvisade477 . utöver vad regeringen föreslagit under andra huvudtiteln (yrkande A 3). dels att begärde att en socialutredi-iingfick utreda en samordning mellan socialvård och frivård i enlighet med vad somanförts i molionen (yrkande B 5). 1975:138av m.fl. (s, c, m, fp, vpk), vari hemslällls dels att riksdagenbeslutade sådan författningsändring all ersättningen av allmänna medel tillfrivilliga övervakare fr. o. m. den skulle utgöra . för månadoch övervakningsuppdrag, varav . gollgörelse förberäknade kostnader med anledning av uppdraget (yrkande 1), dels all riksdagenbeslutade alt förslagsanslaget lill Frivården i 1975/budget uppfördesmed . (yrkande 2), 1975:324av herrar i (fp) och Weslberg i (fp), varihemställts att hos regeringen begärde översyn av ersättningen tillövervakan-ia inom kriminalvården. (c), 1975:721 av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga hemställts allriksdagen beslutade att under punklen F3 Frivården anslå etl i förhällande till regeringens förslag med . för behandlings- ochstödåtgärder (yrkande 3). samt 1975:1108 av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga hemställts att riksdagenbeslutade att under F3 Frivården anvisa etl med . uppräknat belopp(yrkande 5). 2. all belräffandeersättningen lill övervakarna inom kriminalvården i anledning av motionerna1975:138 och 1975:324 saml molionen 1975:1108 i denna del (yrkande 5 delvis)gav regeringen lill känna vad utskottet anfört i della hänseende, 3. alt beträffandemedelsberäkningen med bifall lill regeringens förslag och med avslag påmolionen 1975:136 i denna del (yrkande A 3), molionen 1975:721 i denna del(yrkande 3) och molionen 1975:1108 Nr 58 i dennadel (yrkande 5 delvis) till Frivärden för /76 an- den visade ett förslagsanslag av , 16 anril 1975 '- '*'' belräffande samarbetet mellankriminalvärden och andramyndigheter och organ m. m. skulle avslå molionen 1975:136 i Anslag till kriminal- denna del (yrkande B 5), vården 4. all belräffandefamifievärdsverksamheten inom kriminal värden skulle avslå motionen 1975:325. 6. avherrar Polslam (c), i (c). i (fp), i (c) och () samt () som belräffande medelsberäkningen ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen i anledning av regeringens förslag och motionerna 1975:136 i dennadel (yrkande A 3). 1975:721 i denna del (yrkande 3) och 1975:1108 i denna del(yrkande 5 delvis) lill Frivården för /76 anvisade ellförslagsanslag av , 7. av iVästerås (vpk) som belräffande medelsberäk ningen ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till molionen 1975:1108 i denna del (yrkande 5 delvis) ochi anledning av regeringens förslag och molionerna 1975:136 i denna del (yrkandeA 3) och 1975:721 i denna del (yrkande 3) till Frivården för budgetåret1975/76 anvisade ell förslagsanslag av . HenFRANSSON (c): har etl flertal reformer beslutats av isyfte att förbättra och humanisera kriminalvärden. Eftersom dessa reformerännu inte varit i lillän-ipning , är del svårt att bedöma omden praktiska tillämpningen kommer att överensstämma med våra inlentioner ochförhoppningar. Viktigt i det här sammanhanget är, det vill jag gärna betona,samarbetet mellan kriminalvården och de social- och sjukvårdande myndigheterna.Skall vi lyckas nå de uppsatta målen erfordras ell intimt samarbete, somnaturligtvis också bör ske med skol- och arbetsmarknadsmyndigheterna. Delär med lillfredsslällelse jag kan konstatera alt utskottet enhälligt har ställt sig bakom det krav som vi från har framfört i molionen 721 på ett med . ökat anslag för alt läcka omkostnader för permillerade och frigivna. För alt man skall kunna ha framgång i arbetet med rehabilitering av dem som har begått brott är det viktigt alt man har ekonomiska resurser, så att man kan sätta in lämpliga åtgärder. minalvårdsstyrelsen påpekar i sin framställning att ansvaret för della bör ligga på samhällets ordinära hjälp- och stödåtgärder, och delta torde i och för sig vara en riktig princip. Men eftersom del ute i kommunerna 10 finns en myckel skiftande praxis - vilket ocksåutskottet har understrukit - och man ännu inte harfunnit lämpliga lösningar pä hur samarbets-frägorna bör saml med lankepä att inle heller kostnadsfördelningen mellan olika samhällsorgan har letttill önskade resullal, har utskottet ställt sig positivt till värtmotionsyrkande pä denna punkt. Ivår moiion 721 har också ytterligare anslag på . Detta ligger i linje med kriminalvårdsreform, somprioriterar delta område inom kriminalvården. Utskottet ställer sig i och försig positivt lill förslaget men anser att man f n. inte kan biträda detsamma,med lanke pä att del i propositionen har föreslagits kraftiga förstärkningar avanslagsposten för behandlings- och stödåtgärder. är i och för sigrikligt, men vi motionärer anser att det är nödvändigt med en ytterligaresatsning för att på ett bällre sätt kunna tillgodose de intagnas behov avbehandlings- och stödåtgärder på olika områden. Meddessa synpunkler som motivering yrkar jag bifall till reservationen 6. Utbildningav personal inom kriminalvården är en viktig uppgift för samhället. De nyalagarna på kriminalvårdens område innebär förändringar i personalensåligganden och arbetsuppgifter. Mol denna bakgrund äskade vi i motionen 721ytterligare 1 mifi. för detta ändamål. Vi ansåg della vara väl befogat medtanke på att departementschefen endast föreslagit en höjning av anslaget med . Utskottet har i sin skrivning sagt alt eftersomkriminalvårdsstyrelsens utbildningskapacitet vad gäller assistenlutbildningenär begränsad och äskanden utgick från en slörrepersonalökning under nästa budgetär än vad som kommer att bli fallet, kan maninte tillstyrka någon höjning. Vi har från sida i dagens lägeaccepterat detta resonemang men har i etl särskilt yttrande slagitfast nödvändigheten av att utbildningsbehoven prioriteras just på det härområdet för all kriminalvårdsreformen skall kunna ge del resultat som allahoppas och tror på. Densjunkande beläggningen på kriminalvårdsanstalterna är att hälsa medtillfredsställelse, och det är därför naturligt att vi från sida har ställtoss bakom det förslag till en reducering av plalsanlalel som departementschefenhar föreslagit. Vi anser det vara en riklig utveckling, och del är ocksärikligt att reduceringen sker på riksanslallerna. riksdagsbeslutinnebar ju all korttidsklienlelet skulle avfiäna sill straff ilokalanstalterna, och därför bör inte någon reducering ske där. Utskollethar ägnat mycken lid ål den av departementschefen föreslagna reduceringen päolika anstalter, och efter att ha besökt på har man kunnat enasom att reduceringen där inte skall bli sä kraftig som vad departementschefenföreslagit. hälsar vi med lillfredsslällelse. Förslaget innebär altytterligare 20 plalser skall vara kvar på . Det medför alt de negativaeffekterna ur sysselsättningssynpunkt blir mindre, eftersom ytterligarepersonal erfordras för att anstalten även skall kunna fungera påett tillfredsställande sätt. Utskottet har i san-imanhanget understrukit inte kan bortse ifrån de regionalpolitiska strävandena att genom olikasysselsältningsfrämjan- de åigärder stödjaarbetsmarknaden på norra . Genom den här åtgärden från utskottets sidabordet skapas förutsättningar fören fortsatt sysselsättning för flertaletanställda, och därmed tryggas ocksä regionens serviceunderlag bältre. Slutligen,herr lalman, vill jag poänglera vad ulskottet har anfört pä s. 19 i betänkandetangående ulbyggnaden av lokalanstaller. När frågan behandlades i 1973betonade vi från att ulbyggnaden borde ske i ensnabbare takt, om det fanns förutsättningar därför. Denna möjlighet börnaturiiglvis följas med största uppmärksamhet i det fortsatta arbelel. Vad somockså är viktigt i den kommande handläggningen är att i ett tidigtskede får ta ställning till eventuella slörre avvikelser från de avstatsmakterna tidigare uppdragna riktlinjerna angående ulbyggnaden avkriminalvärdsanstallerna med tanke pä den sjunkande beläggningen på dessa. Meddet anförda, herr lalman, ber jag alt få yrka bifall till reservationen 6 och iövrigl bifall lill justilueulskollets hemställan i beiänkandel nr 11. HenSCHÖTT (m): Försl ber jag all få framhålla all enigheten i justilieutskottel i årvarit slörre än vanligt vid behandlingen av regeringens förslag om anslag lillkriminalvården. Förmin del har jag reserverat mig mol utskottets betänkande på endast en punkt,nän-|ligen i fråga om bidrag lill . Imotion nr 1112 har hemställt all hos regeringen gertill känna att medel ur anslagel Kriminalvårdsanstallerna, Frivilligkontaktverksamhet, inte bör utgå till . Motionärenhar tydligt påvisat all vissa inslag i ;s verksamhet strider mot syftet medde anslagna medlens användning, varför något statsbidrag till organisationenrimligen inte bör utgå. Liksom motionären anser jag det naturligt all man istället inom den givna ramen ökar anslagel till Röda korset och de anstaltersom inle har tillräckliga anslag för fritids- och kontaktverksamhet. Allai torde vara vänner av en human kriminalvård och inse värdet av denfrivilliga kontaktverksamheten. Men skall vi hos den stora allmänheten fäförståelse för satsningarna på sådan verksamhet, måste vi sä långt det ärmöjligl skapa garantier för att den omhänderhas av organisationer som inleförsvårar samarbetet mellan personalen och de intagna. Molionennr 1112 har föfits upp av mig i reservaiionen 1. 1 denna uisäges klart attprincipen all det bör ankomma pä att disponera den avriksdagen godtagna anslagsposten icke ifrägasättes. Till ledning för styrelsensfördelning av anvisade medel bör enligl reservationen emellertid sägas ifrånall inte bör fä någon del av dem. Jag ber attfå yrka bifall till reservation nr I. Dåytterligare två moderater återfinns på talarlistan, vill jag lill slut endastkonstatera att utskottet enhälligt beslutat hemställa att gerregeringen till känna all reduceringen av platsantalet på på börbegränsas till 40 i stället för av regeringen aviserade 60 platser. Genom dellaställningstagande har utskottet velal beakta de mycket starkasysselsättningssynpunkter i ärendet som framförts av både myndigheter ochpersonal på . Personligen vill jag understryka dessa synpunkler, som närdel gäller är speciellt beaktansvärda. Bortsettfrån den fråga som berörs i reservationen 1 ber jag lill slut alt få yrkabifall lill utskottets hemställan. Hen i (fp): Kriminalvården har på senare lid tilldragit sig allt större intresse iden allmänna samhällsdebatten. Särskilt intresse har ägnats fängelsesystemet,och det är endast denna debatt gav elt kraftigt eko här ikammaren. Jag tänker pä den interpellationsdebatl som fördes mellanjustitieministern och justilieutskottets ordförande - även jagdellog för övrigt på ett hörn - angående reform-planer på kriminalvårdensområde. Alltfler delar den uppfattningen alt det är angeläget att påföfider som innebärfrihetsberövande inte används när syftet med det kriminalrältsliga ingripandetkan nås med andra medel, och att kriminalvård i frihet bör användas i störstamöjliga utsträckning. har hävdat denna uppfattning mensamtidigt framhållit viklen av att frivården får nödiga resurser, framför alltpersonellt. Vi är av den uppfattningen all skall kriminalvården göra skäl förnamnet, bör det finnas möjligheter till verklig omsorg om dem som hamnat snetti samhället. Den omsorgen kan ges inom frivärden, men jag vill tillägga att manpä ell bällre sätt kan ta till vara de möjligheter och del engagemang somfolkrörelserna kan erbjuda. Ett bällre samarbete mellan frivärden ochfolkrörelserna skulle säkert vara av mycket stort värde. Likaså behöver vi eltbättre samarbete mellan kriminalvård och socialvård. Vi har i vår n-iotionföreslagit att socialulredningen skall få i uppdrag att utreda även en merlångtgående samordning mellan socialvården och frivården. Ulskottet förutsätteratt detta utredningsarbete sker genom brottsförebyggande rådet, och jag hoppasatt dess utredningsarbete snabbt skall leda lill resultat. Menäven om utbyggd frivärd och ökat samarbete av del slag jag här nämnt kommerlill stånd, kommer det ändå - och här citerar jag juslilieminislern - underöverskådlig lid att finnas en grupp lagöverträdare beträffande vilka samhälletsskyddsbehov är sä framträdande all någol realistiskt alternativ till fängelseinle finns. Han syftade och jag syftar här främst på grova våldsbrotlslingaroch sädana som ägnar sig åt yrkesmässig brottslighet, som t. ex.narkolikalangare. Det är också viktigt all samhället reagerar på ett sätt somväcker respekt för gällande lag. Det flnns risker med en alltför stor toleransgentemot lagöverträdelser. Vifår enligt min mening inte förskjuta gränsen för samhällets reagens så altallvarliga lagöverträdelser betraktas som något tämligen harmlöst. Det mårsamhället inte väl av. Fasthet saml tydlig och klar reagens är en förulsällningför etl rättssamhälle. Men därifrån och lill en övertro på straffels preventivaeffeki är stegel långt. Man hjälper inte människor genom att bojkotta dem,slänga dem ute från mänsklig gemenskap eller genom ell föraktfulltavståndstagande låta dem känna hur samhället fördömer. Någon har sagt om vårHerre att han hatar synden men älskar syndaren. Del är någol av deninställningen vi behöver i vår kriminalvård. Vi måste klart och skarpt reageramot brottsligheten men sträva efter alt hjälpa den brottslige lill elt normaltliv - eller kanske rättare lill etl nyll liv. Och del är därför vi inle villtillgripa fängelse och ännu mindre isolering då del inte är nödvändigt urskyddssynpunkt. Närman ändå flnner del nödvändigt att placera människor på anstalt börverksamheten där om möjligl utformas i samråd med den intagne och dennesanhöriga, framhåller vi i vår parlimotion. Möjligheter till ett meningsfulltarbeie eller till studier och yrkesutbildning bör erbjudas, och framför alltmåste övergången lill ett liv i frihet igen planeras och förberedas pä bästamöjliga sätt . Åigärder t. ex. för att skaffa arbete ochbostad till den intagne är av grundläggande betydelse för möjligheterna tillframgång. Och här är det oerhört vikligt -jag understryker del på nyll - medett fungerande samarbete mellan kriminalvården, såväl anslaltsvården somfrivärden, och andra samhälleliga organ saml även medfrivilligorganisationerna. Detär ocksä angelägel all behandlingen på anstalten får ett mera meningsfulltinnehåll. Vi säger i vär partimotion alt kriminalvärden måste få personellamöjligheter att tillgodogöra sig erfarenheterna av psykoterapi, gruppterapi,gruppsamtal och miljöterapi - jag vill gärna understryka det. För att geytterligare vägledning för verksamhetens uppläggning och bedrivande börfortsall försöksverksamhet komma till stånd t. ex. vid ett parexperimentansialter. Och della bör gälla både lokalansiali och riksanstalt. Delär också nödvändigt all satsa ,mer på personalutbildning, i synnerhet närpersonalens uppgifter blir mer behandlande än bevakande. Där har vi frånfolkpartiets sida velat gå längre än vad utskottet velat vara med om, och jaghänvisar till vad hade att säga på den punkten. Vi är där avsamma mening. Vidfiolårets riksdagsbehandling av den nya lagen om kriminalvård i anstaltdiskuterades isoleringsstraffel myckel ingående. godtog då ellyrkande från bl. a. vårt håll om en utredning av konsekvenserna av avskildhetsamt möjligheterna att ersätta denna åtgärd med andra. Frän hällföreslogs också en skyndsan-i utredning rörande medverkan av lekmän vidanvändningen av isoleringsålgärder. Ocksä pä den punkten ställde sig riksdagenvälvillig och beslöt, som det då hette, all ge Kungl. Maj;t lill känna alt enökad insyn i enlighet med motionärernas önskemål skulle vara av stort värde. De här begärdautredningarna har dock inte ännu kommit till stånd.