prot · FY0941 · 1975-12-31 00:00:00 — Ju mererfarenhet man på nivå kan vinna av sådana möjligheter tillproblemstyrning av resurser, desto bättre med tanke på alt sådana erfarenheterbehövs vid utformningen av del slutliga förslag som kan bli det realistiska,sedan betänkande stötts och blötts i alla instanser. Skolöverstyrelsenharocksä äskat en fördubbling av anslaget i jämförelse med vad somulgår innevarande budgetår. har tillsammans med motioneratom en höjning till 50 mifi. I ulskottsbehandlingen har kommunisterna visatengagemang i samma riktning, medan förvånansvärt nog föredragit atttillsammans med socialdemokraterna bilda utskottsmajorilet. Jag beklagar, somsagl, all utskottet inte i sin helhet velai biträda en höjning av anslaget. Regeringensförslag beträffande konsulent- och speciallärar/reselärar-tjänster förundervisning av synsvaga barn uppfattar vi från sida som alltförknappt. äskanden om tvä nya fiänster som förskollärare ochfem nya fiänster som speciallärare/reselärare för denna kategori av elever hari budgetpropositionen bantats ned till en fiänsl av vartdera slaget. Vi harfrån folkpartiels sida ansett detta vara att gå alltför hårt fram, och med tankepå hur vikligl del är all söka kompensera barn förhandikapp - av vad slag det vara må - har vi därför tillsammans med centernreserverat oss för ytterligare en fiänsl som förskolekonsulenl för synsvagaelever. 1övrigl vill jag uttrycka min tillfredsställelse med all utskottet ienighet beslutat föreslå all stödundervisning för invandrarbarn får tillgodoräknasmed 0,5 poäng för varie fullt 13-tal veckolimmar undervisning i enlighet medde poängregler som gäller för samordnad specialundervisning. att ytterligare beröra denna punkt. Meddetta, herr lalman, vill jag yrka bifall till reservationerna 7, 9 och 10, somär fogade till utbildningsutskottels belänkande nr 4, samt till utskottetshemställan i övriga delar. Hen i (vpk): Vpk har i molionen 1369 krävt en ny allmän utredning rörandeskolväsendels samhälleliga huvudmålsättningar. Vi inbillar oss givelvis inteall etl sådant krav skulle vinna något formellt gehör. Vår avsikt i sak är attsätta det svenska utbildningsväsendets innehåll och ideologi under en kritiskdebatt. När utskottet mycket formellt och summariskt avfärdar molionen är detgivelvis inle bara därför att man är ointresserad av alt störa statsapparatensadministrativa ritningar med en sådan debatt. Ulskottsbelänkandet visar ocksåall man inte i egentlig mening förställ undervisningsväsendets störresamhälleliga problemalik. Utskottetsäger t. ex. att åtskilliga av de värderingar som framförs i vpk-molionenligger till grund för skolpolitikens nuvarande riktlinjer. Del är just dettasäll att aldrig gä bakom slagorden, att hälla sig på ell rent abstrakt plan,som gör all man aldrig får någon diskussion om verkligheten. Ingen offentligsektor präglas nämligen i så hög grad av "nyspråk" -"newspeak" för all tala med förfallaren lill 1984, -som svensk skoldebatt. Ingen officiell myndighet säger ju t. ex. att skolan ären pluggskola, även om den faktiskt skulle råka vara del. Officiellt säger mangivelvis att skolan skall fostra lill självständighet och kritiskt tänkande.Ingen säger officiellt all skolan präglas av rek-lorsvälde. Officiellt sägerman all del är en demokratisk skola. Officiellt säger man givetvis aldrig attskolan skapar neuroser - man talar om dess "fostrande" uppgift, dessroll som "slöd" ål hemmen osv. Så länge man har della officiellaspråk - ordens döfiande kosmetika -får man ingen skoldebatt som förfiänarnamnet. Så länge man inte diskuterar skolan i ideologiska och klassmässigatermer kan man aldrig fä grepp om dess samhälleliga roll. Så länge man baraanvänder positivt värdeladdade ord kan man ju aldrig gripa om detkontroversiella, del problematiska, det tvivelaktiga, det dubbelbottnade. Mendet är verkligheten bakom del officiella nyspråkel, dynamiken och denmaktpolitiska situationen i utbildningsväsendet, som vi vill ål med vårdiskussion. Lätmig exemplifiera i litet mer konkret form. Gällande riktlinjer för skolpolitikentalar om att ungdomen skall uppfostras till samverkan och solidaritet. Mensamtidigt vel ju alla all skolan framtvingar precis motsatsen. Den framtvingarskoningslös konkurrens, poängjakl, segregeringsmekanismer och socialuppsortering av olika slag. Själva del rådande produktionssättet tvingar sinakrav på skolväsendet - och skolpolitikerna ger efter, sannidigt som de behållerdel sköna talet om samarbete och likställdhet. Skolanskall skapa ufiämning kulturellt mellan olika samhällsklasser, heter del. Menhur ser del ul i förstadsområdena, där den fysiska och sociala planeringensläpar efter nästan ell årtionde i förhållande lill befolkningens behov? sell de provisoriska källarlokaler där första- och andra-klassarna iRosengård fick sin första kontakt med den svenska grund- Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Vissteutskottsledamöterna att del log flera är innan barnen flck lagad mat? Har defrågat sig hur läroplanen och de fina läromedlen skulle komma lill sin räll ikällarutrymmena? Har de frågat sig varför del kunde bli flera hundra platser förlitet i ell områdes grundskola, därför all kommunens statistiker inle begrepall invandrarbefolkningen och andra nyinflyttade hade högre barnantal perhushåll än befolkningen i andra delar av staden? Har de frågat sig vem sådanabrister drabbar? Har de insett all bristerna drabbar arbetarklassens barn, gerdem ett handikapp från börian, lägger grunden lill en senare utslagning? Tydligenspelar denna sorls problemalik ingen roll i utskottets tänkande. Beiänkandelnr 4 rör bevifiandet av mifiardbelopp för i stort sett hela det obligatoriskaskolväsendet. Hade det inte varit skäl att göra åtminstone en summarisköversikt över skolans aktuella resursproblem, över dess brislproblem och deverkningar detta får för innehållet i utbildningspolitiken? Hade del intevarit på sin plats att den högsta politiska instansen i landet diskuteratdetta, i stället för all som agera som en ren stämpelinslans åt regeringenoch skoladministrationen? Var skall annars denna politiska diskussion ske? Skolanskall fostra lill demokrati, heter det. Nåväl, men hur stämmer del medrektorsväldel, hur stämmer det med SIA:s förslag om helt betydelselös positionför eleverna i den tänkta besiyrelsen? Hur stämmer del med de former i vilkaundervisningen i verkligheten bedrivs dag för dag? Ställer vi de ytligademokratiska parollerna i relation till all justitieombudsman måstförklara vissa rektorers beteenden mol elevernas aktivitet som stridande molgrundlagen, mol rikels tryckfrihetsförordning? Frågar vi oss vilken anda som iverkligheten råder när skoladministratörer inle anser rikets grundlagar behövatillämpas inom skolans hank och stör? Skolanskall fostra till kritiskt och självständigt tänkande, heter del. Jag har iskilda sammanhang gjort genomgångar av en hel del kursböcker i samhällslära,elt ämne där del kritiska och självständiga momentet i undervisning och arbeteväl kan sägas vara speciellt viktigt. 1 en av dem talades om hur vikligl det ärall ordna deltidsarbete för kvinnor. Är del alltså del som skall läras ut igymnasiets första ring - alt kvinnor bör ha deltidsarbete? Deltalas i en annan bok om all barnen till förvärvsarbetande föräldrar måsle fåtillsyn. Men varför talar ingen i boken om hur lägel verkligen är pä detområdet - hur stor procent som saknar tillsyn? Varför diskuteras inte detproblemet, varför diskuteras inte den sociala prioritering som ligger bakomdaghemsbristen'' Det är ju ell samhälleligt problem som man kunde använda föratt illustrera ett förhållande som kunde stimulera lill kritiskt tänkande. i fråga framgår över huvud tagel inte att del förekommer någondaghemsbrisl i . 1boken finns en tabell över kvinnlig förvärvsverksamhet i olika länder. Men delär bara västländer som redovisas. Hade man tagit med de socialistiska ländernahade de ju redovisat betydligt högre procenttal - och den stimulansen är manlydligen inte beredd att ge åt elevernas kritiska och självständiga länkande. Koncentrationsutredningenhar betecknat ekonomi som en ur ägandesynpunkl ovanligt högtkoncentrerad ekonomi. Men i läroböcker i samhällslära får man veta allstorföretagen inte alls dominerar utan att ekonomi i hög grad är ensmäföretagarkapilalism. Med andra ord; förfiugenhel, idealisering på en punktdär just en diskussion om kapitalägande och samhällsmakt borde kunna geutgångspunkt för elevernas kritiska och självständiga tänkande. Vadskall eleverna få för lanke om kvinnorfrigörelsens problem om del predikas allskillnaderna i yrkesfördelning mellan män och kvinnor beror pä att kvinnorna ärobenägna alt la vissa yrken, all de helsl vill ha lätta ochrena jobb? Hur kanman utbreda sådan - om jag får tillåta mig alt säga del - smöga och påstå all eleverna en sann verklighetsbild eller en flersidig bild av del modernasamhällets problematik? Detfinns läroböcker i samhällslära som talar om hur vikligl del är alt samarbetakring gemensamma mål pä arbetsplatsen, om all förelagsledningen måsle fåinformation av arbetsledare och fackföreningar om de arbelandessamarbelsförmåga, om hur viktigt det är med hjälpsamhet, om all man skall varaglad och trevlig på sin arbetsplats; uttrycket är ordagrant hämtat från enlärobok. I denna fantastiska bild saknas varie antydan om de arbelandesständiga kamp för att hävda sig mot utslagning och utnytfiande. Där saknasvarie antydan om alt det finns ett maktproblem på arbetsplatserna. Där saknasvafie lanke på att de anställda skulle ha inflytande. Hela problematiken kringarbetsrätt och makt saknas. Och delta menar man skall hjälpa eleverna lill ettkritiskt länkande. lärobok slår del all planerna på all bygga ut kärnkraften är positiva, förde gör oss mindre beroende av de oroliga och besvärliga ofieländerna. All detflnns olika slags synpunkter på energiproblemet, att det flnns motstridigauppfattningar och skilda idéer - det hade ju varit något all redovisa, för delhade gett eleverna underlag för deras självständiga tänkande. Men i ställetpresenteras en syn som råkar ligga i linje med regeringens och moderaternasaktuella energisyn, hur det nu kan komma sig. Delär vanligt i läroböcker i samhällslära alt del talas om "våra" skogaroch "vår" industri - precis som om lärarna och eleverna var med ochägde skogar och fabriker i del här landet. Hade del inle varit bättre altinföra i läroboken ell eller annat utdrag ur koncenlrationsulredningensbetänkande och ge eleverna uppgift alt diskutera den däri redovisademaktpolitiska problematiken? Men det gör man inle. Närman läser dessa skildringar, går igenom material om det svenska samhället somnytfias i skolorna - vad är del då man främst lägger märke till? Det äröverslälningen av verkligheten..Det är ovifian all presentera problem. Det ärobenägenheten att redovisa skilda och stridiga uppfattningar i kontroversiellafrågor. Del är illusionen om alt den härskande borgerliga ideologin och dessvärdesyslem är liktydiga med en objektiv Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. 10 proroko/n 975. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. och neutral bild av densamhälleliga verkligheten. Och denna nya idealisering av rådandemaktförhållanden, detta ständigt lika harmlösa, allmänt positivt laddade språk- del tror man skall ge upphov lill kritiskt tänkande, lill självständighet,lill förståelse för kontroversiella sidor av tillvaron. Del har i förts kullurkamp . Den har förts avarbetarklassen och dem som ställde upp på dess sida. Den böriade med någraidealistiska intellektuellas spontant organiserade föreläsningar för arbetare.Den växte lill en folkrörelse - en rörelse som inte bara slogs för ekonomiskaintressen ulan som sökte förbinda arbetarrörelsen med den kritiska, progressivavetenskapen, med , med och med BengtLidforss" länkande och forskning. Den sökte skapa en arbetarnas egenbildningsideologi, den sökte sig en alternativ kultur, den sökte enarbetarkultur som kunde frigöra frän den härskande borgerliga kulluren. Manfrågar: Vart log arbetarnas kulturkamp vägen i del svenska skolväsendel av ? Var hittar man den i dessa utslätade, harmlösa och oproblematiskaläroboksframställningar? Var hittar man den i poängjaklens och neurosernasskola? Vikommunister förkastar ingalunda vafie avsnitt av dagens svenska skolväsende. Viär inte alls blinda för de framsteg som frisinnet trots allt gjort inom dessram. Vi är positiva till mänga av de experiment som förekommer, t. ex. inom dens. k. samskapsidéns ram. Vi är bestämda motståndare till den kampanj som frånhöger drivs mot den svenska skolan av . Menvi ser också den väldiga klyftan mellan läroplanens proklamationer ochverkligheten. Vi vill alt man på allvar tar upp frågan om rektorsväldel och denauktoritära strukturen. Vi vill att man äntligen fär en slor, principiellpolitisk debatt om utbildningens innehåll och sociala effekter. Det borde föralla med anknytning lill arbetarrörelsen vara angeläget alt den alternativakultur- och människouppfattningen änlligen bryter in i skolans värld avborgerliga fördomar, all den unga generationen fär se skilda idéer bryta sigmot varandra och alt delta blir det klimat som blir rådande - för en kritiskoch självständig människa kan ju bara växa ur ett skolsystem där det görs metod, från lägsta till högsta årskurs, att närma sig problem genom frågor,genom meningsbrytningar. Skallskolan vara etl led i det bestående samhällets uppsorteringsme-kanismer ocharbetskraftsproduktion - eller skall den vara ell led i de hittillsundertrycktas kamp för frigörelse? Sä står frågan, och den måste besvaras. Jag yrkarbifall lill reservationen 5 av . I moderata samlingspartiels partimotion till årets riksdag angåendeskolutbildningen heter del inledningsvis: "Enförutsättning för att den enskilda människan skall finna sig till rätta isamhället och kunna göra en fullgod insats för sitt eget och del gemensammas bästa är får en utbildning av god kvalitet. Vi vill i begreppetgod kvalitet lägga in inte bara kunskap och färdigheter ulan även socialfostran och förmåga lill samverkan. Detta förutsätter en skola som i sinundervisning är inriktad på att hos varie elev la vara pä och utveckla anlag,intressen och förmåga, en skola som sätter individen i centrum men somsamtidigt betonar hans/hennes roll i gemenskapen." Omdessa mål har det länge rått enighet i svensk skolpolitik, och de har ocksåvarit utgångspunkten för de senaste decenniernas skolpolitiska reformer. Jagvill gärna betona all kvalitetskravet är bakgrunden lill samtliga dereservationer och särskilda yttranden som avgells av och migsjälv till det utskottsbetänkande som vi nu behandlar. haralldeles berört vissa delar därav, och jag vill hell ansluta mig lill desynpunkter han här har framfört. Min uppgift är nu alt något belysa återståendereservationer och särskilda yttrande. Ireservationen nr 1 föreslår vi en begränsad försöksverksamhet med hemspråk somalternativt tillvalsämne pä högstadiet. Dylik försöksverksamhet bedrivs redani med finska eller samiska som tillvalsämne, och vi anserilikhet med all verksamheten också skall kunna fä bedrivas iandra delar av landet. Del är som bekant inte bara i vi harinvandrare - de finns över hela värt land. Del borde därför vara naturligt allhär ifrågavarande undervisningsmöjligheter ställs till förfogande oavsett varinvandrarna bor någonstans. Dettorde inle råda några skilda uppfattningar om del berättigade i att geinvandrarna undervisning i deras eget hemspråk. Den förekommer ju redan i våraskolor. Vad del här är fråga om är alltså en viss utökning. Invandrarulredningenunderstryker myckel kraftigt nödvändigheten härav och fastslär bl. a. all allabarn har rätt lill sitt modersmål och all skolan måste göra ökadeansträngningar för alt erbjuda alla barn möjlighet att utveckla della. Iproposilion 26 lill årets riksdag angående riktlinjer för invandrar-ochminoritetspolitiken säger statsrådet härom bl. a.: "Jag delarutredningens principiella uppfattning, som också har fält stöd avremissinstanserna. Invandrarbarnen bör i möjligaste mån erbjudas möjlighet attgenom åtgärder inom skolsystemets ram bevara och utveckla sin språkliga ochkulturella identitet." Fullsamstämmighet råder således uppenbarligen på det här området, och något reelltsakskäl går inle att åberopa mot den utökning av undervisningen i invandrarnashemspråk som vi har föreslagit - i all synnerhet som den alltså redan äger ruminom ett län av vårt land! Reservationnr 2 gäller frågan om inrättande av s. k. skolintendennjänst vid grundskolan.Departementschefen har för fiärde gängen avvisat förslaghärom, och ulskoitsmajorilelen ställer sig också avvisande. sker trotsalt själv tidigare begärt en skyndsam utredning i ärendet. Skolöverstyrelsenföreslår i sin utredning all lillsynslärar- och skol-biblioiekarieresursernasammanförs och bildar underlag för inrättande Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. av en ny fiänsl,skolinlendent, när del gäller läromedelshanteringen vid skolan, att dennespedagogiska funktioner renodlas, medan sädana funktioner som registrering ochdistribution överlämnas till annan personal vid skolan, F, n, åvilar samtligadessa uppgifter lillsynslärare och/eller skolbibliotekarie och/ellerhuvudlärare med oklar fördelning av ansvaret. Detta förhållande är olyckligt ursåväl pedagogisk som personalpolitisk synpunkt, 1motionen 1395 till årets riksdag har jag anslutit mig lill skolöverstyrelsensförslag, som i vida lärarkretsar anses vara ytterst angeläget. Med hänsyn lillatt inrättandet av skolintendennjänst innebär betydande förändringar av såväladministrativ som organisatorisk karaktär och direkt påverkarpersonalförhållandena pä skolan har jag föreslagit all konsekvensernahärvidlag måste klarläggas. Del krävs alltså en förberedelsetid, och regeringenbör därför lägga fram förslag i ärendet i nästkommande budgetproposition, såall fiänslen kan inrättas fr. o. m. . Utskottsmajoritetenåberopar ;s belänkande som skäl för att avstyrka framställningen. Manförväntar sig att det av givna uppdraget skall redovisas isamband med den aviserade propositionen om skolans arbetsmifiö. Enligt vårmening finns dock ingen anledning att ytterligare förskjuta etlställningstagande i detta ärende. Vi bedömer den ifrågavarande fiänslen varamycket betydelsefull för skolan och anser det vara viktigt att man där snarasterhåller besked om all den kommer alt inrättas. Beslut bör därför fallas ienlighet med vad som föresläs i reservationen. Ireservationen nr 3 föreslår och jag att kommunerna skall gesen vidgad m.öjlighet att friare använda skolans s. k. förslärkningsresurser.F. n. pågår en försöksverksamhet pä det här området, varvid beslut fattas avregeringen. För all underlätta för kommunerna att dellaga i dennaförsöksverksamhet föreslår vi att regeringen bör ge skolöverstyrelsenbemyndigande att medge kommunerna bedriva verksamheten. SIAhar i sitt belänkande mycket ulföriigt behandlat frågan om den friareresursanvändningen. Utredningen säger bl. a.; "Reglerna för resursanvändningbör uppfylla två krav. De bör utformas på ett sådant sätt, alt de möjliggörinsatser för en god mifiö under hela skoldagen saml att de underlättar för enskola att lokalisera insatser till de undervisningsgrupper, där'man bedömerbehovet störst. Del finns ingen möjlighet alt centralt och likformigt över allaskolor och för alla situationer ange en modell för resursanvändning som fyllerdessa krav. En riklig resursanvändning kan endasl avgöras lokalt på denenskilda skolan och i den enskilda arbetsenheten." Dettorde vara myckel svårt att mobilisera några sakliga argument mot vad SIA-utredarnahär enhälligt har anfört. Någon avvikande uppfattning i själva sakfrågan harjag heller inte kunnat finna i de rernissvar som jag på skilda sätt hafttillfälle att ta del av. Av egen erfarenhet vel jag också hur värdefullt delskulle vara att ha ökade möjligheter alt sälla in resursernadär de verkligen bäst behövs. Delfinns ingen rimlig anledning alt inle underlätta för de kommuner som så önskaralt bedriva en verksamhet med en friare resursanvändning. Del förhållandet,vilket ulskoitsmajorilelen åberopar försitt avstyrkande, att SIA:s betänkande fn. remissbehandlas, löser verkligen inte dagens problem! Tidigast läsåret1977/78 torde ätgärder med anledning av SIA:s förslag träda i kraft. Pä vilketsätt hjälper vi våra elever genom att vänta i ytterligare tvä läsår? Den fråganvill jag gärna ha ell svar pä frän utskotlsmajorilelens sida. Slutligen,herr lalman, vill jag säga några ord om del särskilda yttrande beträffandeslöjdundervisningen som och jag har avgivit. Skolöverstyrelsenhar genomfört en undersökning beträffande del-ningsbeslämmelserna förundervisningen i ämnet slöjd på låg- och mellanstadium. Dennaundersökning har bl. a. visat, att antalet elever i många slöjdgrupper varitstort, att della försvårat möjligheterna för en individualiserad undervisning,att det varit svårt att genomföra en integrerad undervisning med slöjd ochandra ämnen, eftersom eleverna ofta kommii frän mer än en klass, samt attschemalekniska problem uppstått på grund av att tre grupper ofta bildals fräntvä klasser. Detförslag som föreligger från utskottet kommer säkerligen att medföra vissaförbättringar. tvivel kan dock råda om att de åberopadesvårigheterna i betydande omfattning kommer all kvarstå. Även i fortsättningenkommer t. ex. åtskilliga slöjdgrupper all vara sammansatta av elever frän merän en klass. Endasl genom delningsbesiäm-melser, som ger möjlighet att låtavafie slöjdgrupp beslå av elever från enbart samma klass, kan man undvika desvårigheter som har påvisat i sin undersökning. Imotionen 1397 har vi föreslagit att varie klass med lägst 17 elever skall delasi två slöjdgrupper. Detta är enligt vårt förmenande en riklig princip, som päsikt bör tillämpas. Av kostnadsskäl har vi emellertid f n. inte ansett osskunna biträda förslaget. Jag ber att fä yrka bifall til! samtliga de av ochmig själv avgivna reservationerna. Anslagtill det obligatoriska skolväsendel m. m. (vpk): Jag har begärt ordel för all beröra den punkt som också iSlaffanstorp tog upp, nämligen den som avser särskilda åtgärder på skolområdet.Där finns en reservation av , reservationen 8, som jag redan nu yrkarbifall till. Delhar i molionen ganska ulföriigt redovisats varför kommunisternahar yrkat på etl ökat anslag under denna punkt. Trots att tiden för planeringenför resursernas användande var så kort blev resultatet ändå förvånansvärtpositivt, även om inle alla rektorsområden hell lyckades genomföra planeradeåtgärder, främst beroende på svårigheter att rekrytera kvalificerad personalpå vissa områden. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Planeringenav extra åtgärder genomfördes i samråd med skolpersonal, elever och föräldrar,vilket innebar alt man kunde ta itu med de problem som ansågs mest akuta. Närdel gällde samarbete med olika sociala myndigheter och organisalioner visadedel sig all man oftast haft kontakt med fritidsnämnderna. samarbeteframhålls som särskilt gott i flertalet kommuner. Fritidsnämnder har engageratorganisalioner och föreningar i fritidsverksamheten, både undereftermiddagstid och i anslutning till undervisningen. Del påpekas att ävenföräldrar i förvånansvärt hög grad ställt sig villiga att hjälpa till i någonform. Nästanenhälligl har alla kommuner som fåll del av den särskilda resursen för åtgärderpå skolområdet, den s. k. SÅS-resursen, deklarerat alt detta är det bästa somhänt sedan genomfördes. Högt ställda förväntningar har infriats. Närdet gäller den personella förstärkningen i skolor har förundervisningen gått till resurslärare av olika kategorier och 26 96 tillklinikverksamhet samt special- och invandrarundervisning. Vad gällerförstärkningsanordningar för elevvård och fritidsverksamhet har större deleneller 76 96 gått lill fritidsledare, skolvärdar och administrativ personal.