prot · FZ09113 · 1975-12-31 00:00:00 — Nej, vi blev ikonstitutionsutskottet överens om alt vi inte kunde göra några erinringar motdet - sedan må man ha vilken uppfattning som helst i principfrågan. Ellerla frågan om kollektivanslutningen, som jag tidigare anförde som elt exempel,även om jag irriterar någon med att pä nytt hänvisa till den. Det beslut somriksdagen fattat innebar inte att man antog en lagstiftning, som regeringenhar att verkställa, utan det var ett uttalande med adress ull de poliliskapartierna. Då är det adressaten som har att följa della, och den adressaten harvi som riksdagsledamöter icke alt granska. DeUa försökte jag visa i mitttidigare inlägg. Pädetla säll kunde jag gå igenom beslut för beslut. Andra kommer dock alt göradel i del följande, och jag skall därför avstå frän det just . i (m): i menade att jag moraliskt färgade vissaord. "Förhalning" skulle vara ell sådant ord. Jag vill intemisstänkliggöra regeringens handlande och finna osnygga motiv för dess sätl allagera, men all resullaiei blir en förhalning kommer man inte ifrån. Tat ex. ulredningen om ullandssvenskarnas rösträtt vilken, som jag tidigarenämnl, låg nere ! Vad skall man använda för ord, om man villbeskriva ett ärende, där det inte sker någonting ? Då är välärendet förhalat har trots allt en positiv syn på anhopningen av proposilioner ochframför samma synpunkter som när vi behandlade arbetsformer,nämligen att det är så mänga fina reformer som skall fram och atl vi därför färräkna med all del blir en anhopning osv. Men det är en bristande planering delhär gäller, och den måste vi opponera oss mot. Sedanetl par ord, fru lalman, om de politiska värderingarna och den politiskagranskningen. säger att det vore för myckel begärt om regeringen skulle behöva gå ifrånsin socialdemokratiska politik. Nämn etl enda ärende som vi haranhängiggjorl därför all del är uttryck för en socialdemokratisk politik! Dethar inte skett i något fall, utan det har tvärtom rört sig om dessa sakligating. Vi har hänvisat till ett riksdagsbeslut, en lag, en kungörelse ellerlill ullalande. Även när del gäller en sådan fråga somkolleklivanslulningen måste man väl i ell parlamentariskt statsskick ha rättall rikla en uppmaning lill regeringen när slalsminislern och ordföranden isocialdemokraliska partiet är en och samma person. Man måste få utiala enmening. iTrollhällan (s): Lät mig med tillfredsställelse få konslalera all intetror att det är någon ond avsikt bakom att del kommer så mänga propositionermot slutet av Men det är lält att säga här i kammaren altverksamhelen skall organiseras bälire. Kunde vi kanske i översynsutredningenfä etl konkret förslag av hur det här arbetel skall organiseras ikanslihuset? Det skulle vara av värde för överynsutredningens verksamhet Närdel gäller den poliliska inriktningen vill ha etl endaexempel, och detta skall jag ge. Del kommer atl diskuteras i del följande. Menkärnan i det här är ändå att den granskning vi nu utför gäller regeringenshandlande. Här gör en kombination som jag tror är mycketintressant från konstitutionell synpunkt. Han lalar om all man har skyldighetatt begära att beslut skall följas av statsminister , mentillägger att partiordföranden ocksä skall göra det. Gördet tankeexperimentet atl blir statsminister om ett utlalande. Del gäller naturligvis för statsministern ,Men gäller det för ordföranden i moderata samlingspartiel ? Ja, det gördet, liksom i fallet , om det avser en lag. Men om det är elt allmäntullalande om att handla pä det ena eller andra sältel, fär adressalen självavgöra om han skall följa det eller inte. Deltaär helt naturligt i en stal där föreningsfriheten finns inskriven i grundlagen. HerrHERNELIUS (m): Vi är nu inne på principer. När vi ser ul över kammaren och finner althär pä sin höjd uppehåller sig mellan 15 och 20 personer, varav ungefär hälfteneller tvä tredjedelar skall delta i debatlen, kan vi inle riktigt vara nöjdamed formerna för dechargedebatten f n. Jag tror att vi har anledning attfundera litet över della. Närherr säger alt man skall sträva efter en enhetlig terminologi underkommande är och undvika den sammanblandning som finns mellan anmärkningar,omförmälningar och påpekanden, är det alldeles riktigt Till detla vill vi allaanslula oss och hoppas på etl gotl resultat Men terminologin löser inteproblemet Vi måsle på ett annal sält än tidigare blåsa nytt liv idechargedebatten. Det skall inte för del ändamålet behövas en ny regering meddärav följande rollbyten. HerrWERNER i (m): Jag vill bara lill i säga all det ändå är endechargedeball det gäller. Jag skall väl inte komma med förslag nu på hurplaneringen i kanslihuset skall ske; det får översyns-utredningen ta itu med.Men del menade väl inle heller rikligt Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetetsomfattning och inriktning, m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Vadvi har att göra här är att framhålla att ordningen beträffande propositionsavlämnandetär otillfredsställande - punkt och slul. Kollektivanslutningenskall tas upp senare, sä jag skall inte inveckla mig i den frågan. Men vilycker inle bara illa om den i slörsta allmänhet, utan vi menar all den stridermot väsentliga demokratiska principer. Men det blir anledning återkomma tilldella. FruTREDJE VICE TALMANNEN: Sedanalla under avsnillet Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m.anmälda talare nu haft ordet övergår kammaren till alt debattera Dalafrågan. Man brukar med viss stolthet notera all var den förstanationalstaten i väriden som stiftade en datalag. Det skedde 1973. Menfram till dess var faktiskt elt efterblivet land pä personrättensområde. hade hamnat i den situationen genom tre samverkande faktorer,dels genom det svenska samhällets öppenhet, dels genom vår noggrannabefolkningsstatisiik, dels ock genom det kommersiella utnyttjandet av moderndatateknik. Rättenatt ta del av offentliga handlingar har funnits här i ända sedan 1766.Den 200 är gamla svenska offentlighetsprincipen har varit väridsunik i all sinöppenhet. Under sådana förhållanden blev något av ett "gefundenesPressen" för de företag som med datateknikens hjälp bedriver försäljninggenom direktreklam. Allahar vi väl fåll erbjudanden av typen: "Er fru fyllerår" eller "Vår dator har utvalt Er..." - irriterande ochpåträngande erbjudanden. Del blev naturligt att datalag söka skyddaindividens inlegrilet Om della rådde inte några delade meningar då. Maninskränkte ocksä myndigheternas räll atl föra register. Naturligtvisfinns det inte någon absolut personlig integritet, men datalagen kan förhindraotillbörligt inträng i den personliga integriteten. Man fär alltså finna sig iall vara upptagen i de register som myndigheler måste ha för all kunna fullgörasina ålägganden, exempelvis för folkbokföringen. Datainspektionen,som handlägger tillståndsgivningen, har under de år som den verkat fått ägnaetl hårt arbete ål att röja upp i den djungel av personregister som fanns redanvid lagens tillkomst. Man vet att antalet personregister i vän land uppgårlill ca 15 000, men del finns skäl all anla alt de är betydligt fiera. Utav demman vet existerar anses ca 1 500 ha stor bredd och stort djup. Sä stort äralltså detta problem. Datainspektionenmeddelar sina tillstånd enligl datalagens bestämmelser. Av särskill inlresseär 3 S i denna lag, vilken lyder: "Datainspektionenskall meddela tillstånd lill inrättande och förande av personre:?ister, om detsaknas anledning antaga att, med iakttagande av de föreskrifter som meddelasenligt 5 och 6 SS. i registrerads personligaintegritet skall uppkomma. Vidbedömandet av om otillbörligt intrång kan uppkomma skall särskilt beaktas artenoch mängden av de personuppgifter som skall ingå i registret samt deninställning till registret som föreligger eller kan antagas föreligga hos demsom kan komma atl registreras." Jagber kammarens ledamöter observera slutklämmen i citatet - "den inställningtill registret som föreligger eller kan antas föreligga hos dem som kan kommaatt registreras". Dalainspektionenhar vid sin praktiska tillämpning vägletts av principen atl ingapersonregister som förs med hjälp av ADB får innehålla uppgifter om andrafysiska personer än som svarar mot myndigheternas, företagens ellerorganisationernas arbelsuppgifter och verksamhetsområden. I fråga om företagoch organisationer har datainspektionens principiella utgångspunkt varit den,att dessa endast för registrera personer som är kunder, anställda ellermedlemmar i företaget resp. organisationen, eller som frivilligt medgivitregistreringen. Somjag sade inledningsvis har datainspektionen haft två arbetstyngda startår. Menman har arbetat sig framåt, säkert och konsekvent Man kunde ju inte över ennatt stoppa alla personregister, även om det var befogat i fiera fall.Åtskilliga företag har därför fött tidsbegränsade lillslånd. Om detta finnsingel att säga. 1några uppmärksammade fall har företag överklagat datainspektionens beslut lillregeringen. Jag skall beröra ett fall som är upprinnelsen tillutskottsbetänkandet anhöll om tillstånd atl upprättaregister över huvudmännen i samtliga landets hushåll, i allt 3,5 miljonerpersoner. Datainspektionen ansåg att ett sådant register skulle innebärainträng i berörda personers inlegrilet och att registertillsländet bordebegränsas till den verkliga kundkretsen. ReadersDigest överklagade datainspektionens beslut hos regeringen. Justitiekanslern,som skall tillvarata det allmännas intressen, yttrade sig över besvären ochdelade datainspektionens integritetssynpunkler. Trots detta kunde regeringeninte motstå trycket från det . Företagel fick siu tillstånd -och ulan tidsbegränsning. Endasl vissa gallringsföreskrifter utfärdades. Därmedär jag, fru talman, framme vid kärnfrågan: Var det avsikt, när denlog dalalagen 1973, alt lillslånd av denna art, denna omfattning och deltasyfte skulle ges? Enligt den åsikt som vi reservanter företräder var dettainte avsikt. Hela dalalagen har nämligen en restriktiv grundton. Detframgår också av förarbetena. Datalagen tillkom ju därför alt folket önskaderestriktioner pä detta område, därför att det låg i folkets intresse att värnaom den enskilda individens skydd för sin integritet Detfinns anledning atl särskilt observera vad konstilutionsutskoltel anför i sillbetänkande 1973:19, s. 7: "Det primära syftet måste vara all tillgodoseden enskildes behov av skydd för den personliga integri-teien." Slutsatsenär given: De registerförande företagens intressen är Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. 4 Riksdageits protokoll 1975/76. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. en sekundär fråga, denenskildes räu går före. Regeringens toleranta handläggning av dalalagen i della fall fårockså prejudicerande belydelse. En grindhar öppnats, ell gärde har upprivils. Det blir svårt fördatainspektionen att i forlsällningen säga nej lill andra privata företag som vill upprätta centrala personregister såsomReaders Digest. Därmed sker en ytterligare urholkningav datalagens tanke all mängden register där medborgaren ärregistrerad upplevs som besvärande. Vad som häntkan inte göras ogjort, men kanenligt vår mening inte undgå att uttrycka sitt ogillande. Jag yrkarbifall till reservationen 8. FruJACOBSSON (m); Jag skall inte upprepa vad harsagt utan i stället ta fram några andra fakta och synpunkter, som då skall betraktas som tillägg, för givetvisinstämmer jag i redogörelse. Det gälleralltså en tolkning av 3 § datalagen - en lag som varit i kraft några är.Tolkningen avser den passus där del heteratt datainspektionen skall meddelatillstånd "om det saknas anledningantaga att otillböriigi inträng i registrerads personliga integritet skalluppkomma". Kan sådant inträng uppkomma skall dalainspektionen således inte ge tillstånd lill upprättande av ADB-registet Den här paragrafen har ju en väldigi obestämdutformning - man fär betrakta den som en rambestämmelse. Hur skall man då göra när man tillämparen rambestämmelse av den här typen? Ja, givetvis måste man ta hänsyntill de rikllinjer som finns atl hämtaur förarbetena, när man skall tillämpaden. Vi har här gjort gällande att regeringen vid lämnande av tillståndlill Readers Digest har gått emot intentioner, gått emot - som uttryckte det - denrestriktiva grundtonen hos . är ur juridisk-konstitutionellsynpunkt intressant, för enligt ordalydelsen strider förfarandet givetvis inte mol rambestämmelsen. Men man kan ju inte bara hålla sig till ordalydelsen när det gälleren paragraf som är så obestämt utformad. Man kan inle gä förbiriksdagens allmänna intentioner när det gällertillämpningen av 3 §. Det varden rent konstitutionella aspekten. Sedan skulle jag vilja göra det tillägget, att när det gällerden personliga integriteten och integritetsintränget, sä är det i fråga om de här befolkningsregistren väldigt viktigt atl komma ihåg att det finns möjlighetatt samköra olika register. Det gäller inle bara samköming av privala register eller samköminginom den offentliga sektorn, ulan del gällerockså någonting som blir mer och mer vanligt, nämligen samköming mellan statliga register ä ena sidan och privata register ä andra sidan. Uppgifter som inläs i ell ADB-register kan, sedda för sig själva,verka relativt oskyldiga, men när registretsamkörs med elt eller flera andraregister kan uppgifterna lillsammans ge en myckel fullsländig bild av en person. Däri ligger alltsåen risk för integritetsinlrång. Egentligenär regeringens agerande i fallet Readers Digest för mig en gåta. Regeringen gertillstånd till ADB-registrel, men - säger justitieminister i direktiven till översynsutredningen all hanvill erinra om att han i annat sammanhang har uttalat "atl det kan visasig lämpligl all, i syfte atl begränsa antalet personregister av totalkaraktär,göra en provisorisk ändring i datalagen i samband med beslut om ett centraltstatligt personregister för adressaklualisering, personnummersättning ochurvalsdragning". Bakgrunden härtill är följande. har tidigareinte antagit ett förslag om inrättande av etl statligt personregister. harman tillsatt en utredning för att få fram etl förslag till instundande höst.När vi får etl statligt personregister menar man atl privata företag skallkunna köpa uppgifter därifrån och att ett sådant register skall göra privataregister överflödiga. Men vad vi f n. befinner oss i är i själva verket ett vakuuminnan vi - antagligen - fär etl statligt befolkningsregister. Och frågan, som är brännande akluell, är; Vad gör vi i väntan på all della vakuum fylls?Ja, där har vi dä uttalande att man kan ifrågasätta om vi inteskulle ta en provisorisk ändring av dalalagen, när vi beslutar om elt centraltstatligt personregister. Omman nu ser på datalagen på det sätt som jag har skisserat tidigare, att 3 § ären ramparagraf, så undrar man; Varför inte i väntan på en provisorisklagändring ha en restriktiv praxis? Om vi har en praxis som den regeringen hargivit anledning till genom sill beslut om tillstånd lill Readers Digest, så kani själva verket ett mycket stort antal personregister hinna tillkomma innan vifår den provisoriska lagändring som talar om. Jag menar att delhade varit logiskt av honom alt då stödja en restriktiv praxis, till dess vikunde ta ett beslut om en provisorisk ändring av datalagen. Men så har alltsåinte skett 1 stället har man skapat en liberal praxis i väntan pä enprovisorisk ändring av datalagen. Ochvad kan bli följden av det? Ja, följden kan faktiskt bli ganska besvärande. Tyom man i privata företag under liden hinner inrätta ADB-register, så kan detinnebära atl när de provisoriska lagändringarna genomförs blir företagenskyldiga att skrota ner sina register. Och det kostar pengar. Jag kan givetvisinle yttra mig om hur dyrt del blir. men att det blir dyrt lorde varaalldeles säkert. Slutligenvill jag bara tillägga några ord om iniegrileisskyddet Det intressanta medinlegritetsskyddet och de privata ADB-registren är ju att här har vi inlemotsatsparet offentlighet och integritet, den klassiska frågeställning som vihar när det gäller offentliga handlingar. Vi har ett annat motsatspar som helerintegritet och effektivitet, och det ger onekligen en annan infallsvinkel. Avden anledningen tycker jag inte att del borde ha varit svårt för regeringen allfölja den restriktiva linjen. Med detanförda ber jag atl fä yrka bifall till reservationen Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Underdetla anförande övertog herr förste vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. FruANÉR (fp): När nu också jag tar till orda för att yrka bifall till reservation nr8 i KU;s granskningsbetänkande, är del för alt denna fråga ocksä är behandlad ifolkpartiets partimotion nr 168, som senare kommer att behandlas av kammaren.Vi har där tydligt sagt ifrån, hur vi anser att regeringen borde ha tolkaldatalagens 3 §, nämligen när det gäller att ta rätt hänsyn till de personer somkan komma att bli registrerade. Vadsakfrågan handlar om är nämligen detta: Medborgarna vill inte stå i ellregister enbart av den anledningen att de angett atl de inte vill slå i del. Omman fåll ett anbud om alt köpa en viss vara och sagt nej, så vill man inte bliregistrerad som en som inte vill ha den. Om man vägrar att vara med i en vissinsamling, köpa en viss bok, prenumerera pä en viss tidning, gå in i en vissfackförening, stödja en viss grupp flyktingar, osv., så vill man inte bliregistrerad i den egenskapen att man vägrar, inte ens i tre är. Vidarehar dörren öppnats för att registrera vilka som har klagat över leveranser,behandling etc. Även med ett sådant register kan del bedrivas mycket ofogunder , eftersom det är den tid som regeringen har bestämt att registretskall fä finnas på data innan det gallras. Folk som klagar antingen på enskildaföretag eller på myndigheters handlande kan bli en ytterst intressant grupp atthålla reda på, och även här är det viktigt att dörren slås igen innan andraregisterhungriga organ har hunnit tränga in igenom den. Regeringenanser i ett utlåtande av från ,att det inte kan anses som en risk för den enskilde atl han finns i en slormängd register och atl dessa register har mycket stort omfång. Del verkar förmig ytterst osannolikt atl inte svenska medborgare skulle uppleva en alltmerökad obehagskänsla, ju fler av dem okontrollerade instanser som kan föraregister över deras förehavanden. Detär vidare så atl med dagens leknik för marknadsföring, både kommersiell ochpolitisk, är del lätt au utnyllja totalregisier över befolkningen till att laul vissa grupper, utvalda på ett eller annat sätl, och rikla in speciell reklameller propaganda moi dem. Genom alt skicka till dem en rad anbud av olika slag,alla kanske skenbart myckel oskyldiga, och noiera inställningen till dem är detmöjligt att upprätta signifikanta profiler över olika befolkningsgrupper ochsedan skräddarsy reklam eller propaganda för dem. Den modernabeteendevetenskapen kan i många fall slälla mycket subtila medel tillförfogande: Man kan genom att studera inställningen till en viss, ideologiskeller politisk eller personlig fråga, dra relativt pålitliga slutsatser om hursamma grupp människor ställer sig till andra åsikter, som man inte har behövtfråga dem om. Pä det sättet kan man fä ytterst intressanta resullal även avskenbart hell menlösa frågor. Jagsäger inte att förlaget , som det är fråga om här, har just dessaavsikter eller denna förmåga, men jag säger att dörren genom regeringenshandlande är öppnad även för denna typ av manipulationer, och det är ett slarklkrav atl slå den i lås, innan något har hänt. HerrSVENSSON i (s): Jag skall också ta upp frågan om regeringens beslut rörande Det Bästaspersonregister. Jag återgår därmed till den konstitutionella granskning somutskoilel ägnat sig åt men som inte deltagit i. Regeringenhar här haft all lillämpa dalalagens bestämmelser. Enligt datalagen skalldatainspektionen bevilja tillstånd att föra personregister om det saknasanledning alt anta att otillbörligt intrång i den personliga integriteten skalluppstå. Datainspektionen har därvid möjlighet att lämna särskilda föreskrifterför alt undvika sådant integritetsinlrång. Den som inte är nöjd meddalainspektionens beslut kan överklaga till regeringen. Somherr påpekade fattades beslut om datalagen . var, somherr ocksä var inne pä, det första landet i världen som fick en datalagsom täcker både den offentliga och den privata sektorns personregister.Däremoi nämnde inte - och del är viktigt i detta sammanhang - atten sådan lagstiftning pä ett helt nytt fäll måste betraktas som ettprovisorium. I propositionen anfördes ocksä att lagen kunde behöva ändras ellerkompletteras sedan erfarenheier vunnits av tillämpningen, och förra åretbeslöt ocksä att en utredning skulle tillsättas för atl göra enallmän översyn av datalagen. Närdel gäller den centrala frågan om principerna för tillståndsgivningen gerlagtexten och förarbetena bara vissa rikllinjer. I propositionen framhölls atlde närmare principerna för lillständsgivningen måste utbildas i praxis.Utgångspunkten skulle därvid vara att man i första hand skall pröva vilkaföreskrifter för registret som behövs för att ett otillbörligtintegritetsinträng skall kunna förebyggas. Idet här aktuella ärendet ansökte Det Bästa om att få föra elt register sominnehöll dels företagets kunder, dels personer som varil kunder, delsock sådana personer som aldrig accepterat någol erbjudande från förelagetDatainspektionen gav tillstånd till registret men föreskrev att det endastfick innehålla personer som kunde sägas vara akliva kunder. Vid prövningen avbesvär från förelaget gav regeringen tillstånd till registrering även avtidigare kunder och dem som aldrig köpl någol av företaget. Beträffande dessagrupper gjordes dock väsentliga inskränkningar i vilka uppgifter som fickregistreras. a. skulle alla uppgifter som gällde lidigare kundersbetalningsförhållanden gallras bort efter tre är. Beträffande de personer somaldrig reagerat på något av bolagets erbjudanden innehåller registret uppgiftom namn, adress och personnummer samt en anteckning om att de inte accepteratnågot försäljningserbjudande. Delta bör väl nämnas med tanke på vad talal om belräffande möjligheten att bygga upp ensig- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. nifikant profil medanledning av uppgifter som man kan få in. Jagutgår när jag diskuterar den här frågan, , inte bara frånparagraftexten ulan också frän förarbetena. Enligl ulskollsmajoriteten kan maninte göra gällande all regeringen genom att bevilja lillslånd lill dettaregister har brutit mot dalalagens bestämmelser. Inte någonstans i förarbetenalill lagen kan man finna slöd för ett påslående all uppgifter av delta slag somregistret efter regeringens inskränkningar, innehåller skulle varaintegritetskränkande. Beträffande de uppgifter om lidigare kunder som finns iregistret-gällande utebliven betalning samt klagomål av olika slag - harregeringen föreskrivit all en gallring skall ske. Fråganom Del Bästas register är emellertid en viktig principfråga somdatainspektionen tagit initiativet till att aktualisera. Inspektionen har iolika sammanhang försökt lillämpa en princip som innebär att inga personregistersom förs med automatisk databehandling skall fä innehålla uppgifter om andrafysiska personer än vad som svarar mot myndigheternas, företagens ellerorganisationernas arbetsuppgifter och verksamhetsområden. 1 fråga om företageller organisationer innebär detta atl de endasl bör fä registrera personer somär kunder, anställda eller sådana som frivilligt medgivit registreringen. Syftetmed denna grundprincip är att förhindra atl ell slort antal personregisterskapas - t ex. för direkireklamändamål - vilka innehåller alla eller en stordel av medborgarna i landet, i en kommun eller i elt län.