prot · FY0910 · 1975-12-31 00:00:00 — I personbil av 1974 ellersenare års modell skall bältena i framsätet vara försedda med upprullningsdonoch i personbil av 1975 eller senare års modell skall upprullningsdon finnasäven för bälten på övriga sillplalser. m. den är - med vissa undanlag - den som färdas på sådansillplats i framsäle som är utrustad med bilbälte skyldig all använda bältet.Denna reform har föregåtts av noggranna förberedelser och en bred information. Desvårigheter som uppgetts föreligga i vissa fall all få reparerat eller ersattskadat bälte har föranlett alt hålla överläggningarmed bl. a. motorbranschen och bilbälteslillverkarna. Överenskommelse hardärvid träffats om all motorbranschen vid behov skall tillhandahålla bilägareulbylesbälte under reparalionsliden. Trafiksäker-helsverkel bedömer inte allytterligare åtgärder är påkallade. Hen (): Jag ber all få lacka kommunikalionsminislern för svarel på min fråga. Bilbälleslagenväxte fram med en viss tveksamhet. Man trodde försl all man skulle kunna klarasig med information och frivillighet. Då vi ju dock fattat detta tvingandebeslul måsle del innebära au de komplikationer som inträffar skall kunna lösaspå smidigt och enkell sätt. Det får inle under en övergångslid vara så all mansträngt håller på lagens tillämpning när en särskild situation inträffar. Jagtycker atl del är orimligt all behöva ställa in bilen under kanske flera veckordärför alt verkstaden inte har möjlighet atl reparera eller byta ut ettbilbälte. Den enskilde bilägaren skall väl inte behöva lida för allmyndigheter, tillverkare och verkstäder inte är tillräckligt förberedda. Lägelär f. n. sådanl all räknar med all underkänna ca 7 96 avalla bälten , sägs del. Det innebär all 120 000 bilägare drabbas avdel nuvarande reparalionssyslemds brister. av de bälten som nusäljs är av den svårreparabla rullbälleslypen. Del är mol den bakgrunden manmåsle se situationen. Del blir ofla så all sådana här bilbälten ihop avägaren själv eller ägarens hustru. ulgör en säkerhelsrisk och får enmotsatt effekt mol vad som är både myndigheternas och allmänhetens önskemål.Jag är övertygad om alt en massa människor kommer atl sitta med dåligabilbälten som är svåra atl kontrollera och som alltså är hell odugliga när enrisksilualion uppslår. Vaddel gäller är all få en mjuk övergång. Man måsle kunna få elt intyg frånauktoriserade verksläder all bilbältena är obrukbara och under Del räckerinle med de ålgärder som angivils i svarel och den inslällning som statsrådetgav uttryck för. Jag tycker all det är beklagligt alt allmänheten skall fålida mol bakgrund av den situation som föreligger. Under förberedelserna för bilbälleslagsliftningen redovisadeirafiksäkerhdsverkel för motorbranschen resullalel av en undersökning somgjorls om i vilken utsträckning bilbälten inle hade godkänts vidkonlrollbesiktning och framhöll då för motorbranschen all man måste hållaberedskap inför den ökade efterfrågan på bilbälten som kunde uppstå genomreformen. gick också ul lill sina medlemmar medinformation i ämnet och uppmaning all vidla ålgärder. Vad gäller informalionenlill allmänheten pekade Irafiksäkerhdsverkel på angelägenheten av allbilisterna kontrollerade sina bälten före lagens ikraftträdande och framhöllall man kunde vända sig lill leslanslall eller verkstad för denna kontroll. Närdet nu trots della visar sig svårt i vissa fall all skaffa bilhallen, haransträngningarna inriktats på att vidta ytteriigare åtgärder för att fylla delbehov av bälten som föreligger. Del är mot den bakgrunden, , somtrafiksäkerhelsverkel hållit överläggningar med olika intressenter i frågan,bl. a, bilbälteslillverkarna och motorbranschen. Genom del utbytessystem somman kommil överens om och som jag redovisar i sisla stycket i milt svar finnsalltså redan resurser för atl lillgodose de mesl angelägna behoven av bälten,och systemet kommer relalivl snarl alt vara fullt utbyggt. Jagdelar således trafiksäkerhdsverkels bedömning all del, ulöver dennaöverenskommelse mellan motorbranschen, bilbältestillverkarna ochtrafiksäkerhelsverkel, knappasl torde vara påkallat med ylleriigare åtgärder. Ombefrielse från skyldigheten all använda bilbälte i visst fäll När man upptäcker all särskilda svårigheter uppstår tycker jag det voreganska nalurligl all medge en lämplig övergångslid, en frist, så all folk kanklara av dessa besvärligheter. Besvärligheterna blev myckel större än vad manfrån början hade tänkl sig, och då är del väl nalurligl alt man försökerhjälpas ål med en åtgärd så atl man kan klara den uppkomna situationen. Tvångetatl använda bilbälte är ju forlfarande inte totalt ulan beroende av bilensårsmodell. Därför tyckerjag inle all den situation som jag beskrivit ärtillfredsställande. Människor kan få ställa in sina bilar ,även personer som behöver sina bilar i sin dagliga verksamhet. Delfinns, herr kommunikalionsminisler, en gammal smed i min hembygd som en gångnär han slog sig då han skulle reparera en maskin ål mig sade: När det jäklas,varför skall det alltid jäklas lill min nackdel! Och jag säger lill kommunikalionsminislern;När del jäklas för bilisterna, Nr 10 lål del inle alllid jäklas till bilisternas nackdel! 23 ianuari 1975 ''kommunikationsministern : Herr talman!Den fråga har ställt är hur en bilist skall Om Linjeflygs betesig när han lämnar in sin bil för reparation av bilbältet och har tillstånd lill Jetlrafik behov av bilen. har överenskommelse träffats om atl bilisten i detta på fall skall få ell ulbylesbälte. Därför har jag inlerikligt klarl för mig vad del är därutöver somherr egentligen söker. Man kan inle gärna ha någol behov ulöverdella. Om man får ell ulbylesbälte genom denna överenskommelse kvarstår frågan:Är det någonting ulöver etl bälte som vill ha? HenLOTHIGIUS (m); Del är del vissl inte. Del är bara del att della fungerar inte, dvs.det finns under en övergångslid icke sådana rullbällen lill-gängliga. Del finnsinte lillräckligl många mot bakgrund av all så många bilisler åker omkring meddåliga bälten som behöver repareras. Min fråga gäller att få en längreövergångslid till dess man har fåll normala förhållanden. Överläggningenvar härmed slutad. §14 Om Linjeflygs tillstånd till jettrafik på Herr kommunikalionsminislern erhöll ordelför atl besvara herr5e%/-e/7s(fp) i kammarens protokoll för den 16 januariinlagna fråga, nr 33, och anförde: har frågat mig, när regeringen kommer all fatta beslut omförlängning resp. utvidgning av Linjeflygs tillstånd lill jetlrafik på . Genombeslul godkände luftfartsverket all Linjeflyg anskaffade flygplanav typ F-28 för atl på prov användas i svensk inrikeslrafik under tvåoch ell halvt år. Besvär anfördes hos Kungl. Maj:l över lufifarisverkeisbeslul. Maj:i lämnade genom beslut besvären ulanbifall. Linjefiygs tillstånd att använda jel-fiygplanet utgår idecember . Delankommer på luftfartsverket all, efter framslällning av Linjefiyg, beslula ifrågan om fortsatt användning av F-28 och om betingelserna härför. Motluftfartsverkels beslul kan i sedvanlig ordning besvär anföras hos regeringen. HenWESTBERG i (fp): Då på grund av sjukdom är förhindrad alt närvara har han bell mig all la emol svarel. Jag ber då försl all få tacka 42 för del svar som kommunikalionsminislern här harlämnat. Inrikesflygelfår allt slörre betydelse. Ju mer vi lokaliserar ul förelag och statliga verk,desto angelägnare blir del att vi har elt väl fungerande inrikesflyg. Inteminst Norrlandslänen är beroende av goda flygkom-munikalioner. Om inte dencenlrall placerade flygplalsen - i vårt fall - lillåls fungera på elltillfredsställande säll innebär del elt svårt slag mol landets kommunikationer.Landsorlen får då sina kontakter med landets adminislraliva cenlrum och denslora marknaden i kraftigt försämrade. Lägetär f n. myckel ovisst. Linjeflyg har tillstånd all fram lill slulel av år 1975använda tre flygplan av typ F-28 på . För planeringen avutbyggnaden av lillräcklig service erfordras besked så snarl som möjligt, omförulsällningar skall skapas för en fortsatt framgångsrik verksamhel. Au lägelär kritiskt fick vi en påminnelse om , då plan måsle stå kvar påmarken av brisl på reservdelar och vissa turer därför måste inställas. Del ärangeläget all Linjefiyg får möjligheter att fortsätta och utöka trafiken med enmoderniserad nygplansfiolla. Men vad frågan nu i första hand gällde var närbeslul kan motses. Stalsrådethänvisar till luftfartsverket, som är den myndighet som har atl besluta iärendel. Jag förulsäller dock all kommunikationsministern och verket har godakommunikationer, med varandra och att statsrådet med intresse följer dennaviktiga fråga, i synnerhet som möjligheten all regeringen även såsmåningom får tillfälle alt pröva frågan inte kan uteslutas. Jag uttalar enförhoppning om atl besked skall kunna föreligga snarl nog och atl del skall blimöjligl atl utöka den flygplansflolla på tre Fokkerplan som flnns. Omhyresgästers rätt atl överta saneringsfastighel För all ingel missförslånd skall uppstå vill jag bara framhålla vadsom också är sagl i mill svar, all luftfartsverket kan inle agera, och änmindre regeringen, förrän del finns en framslällning från Linjeflyg omfortsatta Fokkerförsök. Det finns alltså ingen sådan framställning . Vimåsle väl, i , avvakta en framslällning från Linjefiyg. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Omhyresgästers rätt att överta saneringsfastighet Herrbostadsminislern erhöll ordet för all besvara () i kammarens protokoll för inlagna fråga, nr 17, och anförde: har frågat mig om jag anser del rimligl all enkommun förhindrar hyresgäster i en fasiighel, när denna säljs, att bildabostadsrättsförening för all överta och sanera fasligheten. Enligt förköpslagen(1967:868, omtryckt 1974:815) har en kommun för- Omhyresgästers rätl atl överta saneringsfastighel köpsrätl vid försäljningomfattande bl. a. sådan fast egendom som behöver rustas upp. Det innebär självfalletall en kommun har möjlighet atl falla beslul som ger del resultat herrBurenslam har angett. Frågan om detta är rimligl eller inte kan inlebesvaras generellt. Del ankommer på kommunerna alt göra dessa bedömningar i deenskilda fallen. Jagvill i detta sammanhang erinra om atl boendeulredningen enligl sina direktivhar all pröva bl. a. lämpligheten av och förulsällningarna för all i vissa fallåstadkomma ell ökal inflytande för hyresgästerna i samband med sanering genomövergång lill kooperativ ägandeform. Boendeulredningen avser all redovisa sillslutbetänkande . HenBURENSTAM (); I den proposilion som regeringen lade fram påpekadestatsrådet all del var bra för bostadsmarknaden om man kunde ha mer av egnahemoch bostadsrätter. Det är ell påpekande som jag gärna vill instämma i, men detär också mol den bakgrunden som del är häpnadsväckande all bostadsminislerninle har velat vidta kraftfullare åtgärder för all åstadkomma jusl denna ökningav medbestämmandet. Del räcker inle all man säger all hyresgäster skall fåbättre möjlighet all förhandla; del räcker inle atl övedåla lillhyresgästorganisationen all behandla frågorna som "typfall" i sinaförhandlingar, vilkel bostadsminislern lalar om i propositionen. Denulveckling som vi sell några exempel på i under senare lidvisar klarl all del behövs kraftfullare åtgärder för all hjälpasammanslutningar av enskilda människor, som själva vill ta etl ansvar för allöka sill medbestämmande och sill inflytande. Vi har i våra bostadspolitiskamolioner lagl fram förslag till lösningar i linje med dessa önskemål, och denpågående utvecklingen visar att de förslagen borde vinna gillande. som jag tackar för svarel, herrbostadsminister, beklagar jag all inle bostadsminislern vill ge ell mer konkretoch posilivl besked lill dessa människor, som vill la eget ansvar i dessavikliga frågor. Jag skall kanske för ordningens skull påpeka atl mill svar utgår frånden nu gällande lagstiftningen. Den har blivil i ell avseende skärpt fr. o. . Beträffande de äldre ärenden som forlfarande kan föreligga lillbehandling vill jag inle ge ett lika kategoriskt svar. Därvidlag kan del uppslåvissa tolkningssvårigheler. Eftersomjag själv är medlem i såväl bostadskooperalionen som konsumentkooperationen ärjag emellertid givetvis glad för intresse för denna formav ekonomisk verksamhel. Del kan jag bara hälsa med tillfredsställelse. Men närvi skall ge oss in på en sådan här ny väg all försöka förverkliga bostadsrättenär det rimligl all vi klargör för oss vilka konsekvenser del kan få i deenskilda fallen. länka även på minoriteteni ell hus. Man måsle beakta kommunens evenluella behov av och önskvärdheten avatl åstadkomma en större sanering i etl område. är bakgrunden lill allStockholms kommun, såvitt jag vet, har satt i gång en ulredning och atl - somjag sade i mill svar - även en statlig utredning är på gång. Innan jag görlängre gående uttalanden är del alltså rimligl all avvakta dessa tvåutredningar och evenluella ytterligare kommunulredningar. HenBURENSTAM (): Bostadsminislern har haft olika tillfällen atl, om han så hade önskat,ange en klarare viljeinriktning än den som kommil lill ullryck hillills. Närdel gäller den ulredning som lillsatl tror jag inle all jaghar fel om jag säger alt socialdemokraterna har varil synnerligen negaliva lillall detta spörsmål skulle tas upp. Det har varit etl motstånd, precis som delhar varit ett motstånd jusl från socialdemokratisk sida mot atl - i de fallsom varil akluella i Slockholm - enskilda människor skulle få bilda enbostadsrättsförening för all på del sättet få ökal medinflytande över sin egenboendesilualion. Jag råkar ha etl papper som innehåller socialdemokralernas uttalande iStockholm. Där anförs all del finns anledning all från kommunens sida närmareanalysera och belysa frågorna kring bildandel av bostadsrättsföreningar och allfaslighelsnämnden uppdrar ål alt verkställa en sådanulredning. Det är alltså etl klart tillstyrkande av ulredningen. HenBURENSTAM (); Vi har val inle möjlighet all fördjupa oss så myckel i vad som hänl ochinle hänt i . Även jag har läsl de handlingar som finns, och jag trorinle alt bostadsminislern har möjlighet all göra gällande någonting annal änalt del från socialdemokralisk sida funnils en förvånansvärd negativism när detgällt all hjälpa människorna i de berörda fallen att verkligen få det ökademedbestämmande som är aktuelll i boendefrågor. Överläggningenvar härmed sluiad. Ombistånd med svenskt veleöverskoll ål hungrande folk § 16 Om biståndmed svenskt veteöverskott åt hungrande folk erhöll ordel för all besvara i (m) ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 11, och anförde: iMalmö har frågat mig om jag vill redogöra Ombistånd med svenskt veleöverskoll ål hungrande folk för vilka åtgärder somvidtagits med anledning av beslul all bistå hungrande folk medsvenskl veleöverskoll. Den30 uppdrog regeringen åt SIDA all upphandla svenskl vete för 100milj. Så snarl leveransmöjlighelerna kan överblickas kommer regeringen atlbesluta om fördelningen av de 90 000-100 000 lon vete inkl. frakt som deanvisade medlen beräknas räcka lill. Isammanhanget kan jag meddela att del vete för 80 milj. kr. som SIDA redanlidigare fått i uppdrag alt upphandla med kataslrofmedel har fördelals påföljande sätt: 24 000 lon, 20 000 lon, samlSomalia 5 000 lon. Jagkan tillägga atl en överenskommelse har träffals mellan den indiskaregeringen och Svensk Spannmålshandel om leverans av 100 000 lon svenskl vete.Den indiska regeringen har förklarat sig vilja finansiera denna upphandlinglill hälften med tidigare anvisade svenska biståndsmedel och lill hälften medegna medel. Hen i (m): Jag ber all få lacka fru statsrådet för svaret på min enkla fråga,vilkel ju ger klart vid handen all statens kvarnar maler långsamt. Del angesalt regeringen fattade sitt beslul . Vi log samma beslul ikammaren . Sedan reste vi hem och åt skinka och julgröt, ochregeringen tog sig inte samman förrän efler helgen. Vi vissle all lusentalsmänniskor svalt i hunger-distrikten i Väsibengalen och i under demellanliggande dagarna. Del gällde en katastrofinsats, . Varförvänta så länge? Vivar inle heller bundna vid vetet. Del sades i ulskollsbelänkandel tydligt alldel gällde leveranser av vete eller andra insatser som mol-lagariandel kanprioritera. Har man undersökt hurvida eller Väsibengalen t. ex.kunnal vara till freds med brödsäd från , där.man hadekunnat köpa sådan? Vidarehar jag genom upplysningsijänsl fått reda på atl SIDA så sent somden ännu inle hade fått bekräftelse på regeringens beslut och därförinle har kunnal vidla åtgärder för atl göra några uppköp. Jagtycker all del är beklämmande atl man inle kan skilja mellan en sådankatastrofinsals och insalser på lång sikt. Jag förslår l. ex. med tanke på fruSigurdsens anförande i all är inställd på de senareinsalserna. Där sade hon smått nedlåtande all insalser av den förra typen jubara hjälper för stunden och gjorde en jämförelse med vårt land - närarbetarna förr i liden svall var de bara lillfälligl hjälpta avnödulspisningar. Nåväl, men var då nödulspisningarna så meningslösa? Om maninte har reformer alt vänta, skall man då också behöva sakna ransoner? Delär precis samma sak med katastrofbiståndet . Vi begriper alla all det inlepå någol säll kan ersätta de långsiktiga insalserna. man kan inle ulveckla ochutbilda en folkgrupp utan att försl se lill alt den överlever. Teoretiskt hade det funnils enmöjlighet all fatta beslutet . Del låg alliså en konseljemellan. Men vi hann inle med del och fattade alltså beslul i konselj den 30december. Delpågår förhandlingar mellan SIDA och Svensk Spannmålshandel och jag fick, herrWerner i , ell myckel starkt intryck av riksdagsdebatten och av denopinionsyttring som kom lill känna på många olika säll alt det i första handvar det svenska veteöverskolld som skulle komma i fråga när regeringen skulleverkställa beslul. 1samband med del vill jag bara säga alt av de ca 100 000 lon som det kan blifråga om finns det enligt Svensk Spannmålshandel för dagen ungefär 50 000 lonsom kan levereras sedan vi ordnat med frakt osv. Övriga 50 000 lon kommer allkunna bli lillgängliga . Ombistånd med svenskt veteöverskott ål hungrande folk Hen i (m): Jag vill än en gång betona atl vissl gällde del vete i första hand, menbeslutet innefattade också andra insatser som mol-tagariandel kan prioritera,öm man inventerar och upptäcker atl man inle förrän fram kan bistå ellland där lusenlals människor sväller ihjäl , då måsle man väl göra deandra insalserna. Jag anser inle atl man kan slå lill svars med all underiäladella. För man uppskjuter en hjälp, som man kan ge, bidrar man lillmångas död. Jag kanske är lilel förvånad över i myckel senaupptäckt av all del inte var förrän i vår som leveranserna av vetet kunde kommatill stånd. Både vi och Svensk Spannmålshandel försökle under den s. k.veiekampanjen informera om all del inte fanns något vete omedelbarltillgängligt, ulan all del skulle finnas . Del verkar som omherr hade upptäckt del försl i och med alt han fick mill svar på sinfråga. HenWERNER i (m): har jag icke upptäckt , ulan del anförde jag redan underriksdagsdebatten . Och det ärjust därför jag menar alt har vi nu dettaveleöverskoll, så har vi också råd att bistå på annal säll. Jag skall inle laupp någon veledeball igen, men vet lika väl som jag alt del helaär en prisfråga. Hade man gett lantbrukarna aprilprisel, hade man också fållfram vetet . Överläggningenvar härmed slutad. Fru statsrådd erhöll ordet för attbesvara fröken () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 32, och anförde; Fröken har frågat mig om jag delar uppfattningen allSIA-utredningens förslag måsle antas i sin helhel eller också hell förkastas. Jagdelar inte uppfattningen all utredningens förslag vid remissbehandlingen skallantas eller förkastas i sin helhel. Jag kan inle heller finna alt dennauppfallning framförs i SlA-uiredningens belänkande. Missförståndetgrundar sig förmodligen på all utredningen förordar all kommunerna vidinförandel av del nya syslemel själva skall få bestämma när de vill gå övertill det nya systemet . Vid det beslutet skall, enliglSIA, inle kommunerna kunna la delar av föreslagna ålgärder och avslå frånandra. ser sina förslag som sammansatta av fiera ålgärder i syfle allförbättra skolans inre arbete. Tillsammans bildar dessa förslag en helhel ochkan enligt ulredningen inle genomföras isolerade om del avsedda syflel skall uppnås. Dellasynsäll kan enligl min mening inle tolkas så, all förslaget som sådanl vidremissbehandlingen skall antas eller förkastas i sin helhet. Del tillkommersjälvfallet remissinstanserna att bedöma förslaget i alla dess delar, såväl ifråga om enskilda förslag som i dess helhel, saml hur genomförandel bör ske.Jag ulgår ifrån alt remissbehandlingen sker på sådanl sätt. Fröken (); Försl vill jag tacka statsrådet för svarel på min fråga. Del innehöllen bedömning av SlA-ulredningens förslag som jag i slort sett delar. Min avsiklmed frågan var inle heller alt väcka debatt utan atl få ell klarläggande på enpunkt som vållat och fortfarande vållar bekymmer på sina håll. Man har iremissarbetet varit tveksam om huruvida man skulle underkasta varje delförslagen kritisk granskning eller om man endasl hade att tillstyrka förslaget i desshelhet eller förkasta del. Efter slalsrådels svar bör den evenluella tvekan påden punklen kunna skingras. Någolmåsle emellertid ligga bakom utredningens formulering: "En övergång verksamhel inom skolan enligt utredningens förslag måsle därför omfallasamtliga delar av della och övergången ske för alla rektorsområdenoch skolenheter inom samma kommun." Statsrådetsäger i sill svar: "Missförståndet grundar sig förmodligen på attutredningen förordar alt kommunerna vid införandet av dd nya systemet självaskall få beslämma när de vill gå över lill del nya syslemel under en femårsperiod.Vid det beslutet skall, enligl , inle kommunerna kunna ta delar avföreslagna ålgärder och avslå från andra." Detta skulle väl ändå intebehöva innebära att åtgärderna utformas så som förslaget framställerdel, och del skulle inle heller vara nödvändigl all samtliga förslag las viddel slutliga beslutet. Jagvill ändå föra in en tanke som kanhända skiljer sig litet från den somstatsrådet här framförl i sitt svar. Man skulle möjligen i SlA-ul-redningenkunna sägas ha vissa grundläggande tankar som vi inte kan komma ifrån när detgäller genomförandet av SlA-ulredningens förslag. Sålångl jag förslår är del en grundläggande tanke i , atl vissa bestämdaekonomiska resurser, som lidigare fördelats enligl generella, cenlrallfaslslällda regler, skulle ges lill kommunerna för all fördelas på lokal nivå.På della sätt hoppas man få en problemslyrd resursanvändning, som bällrepassar de lokala behov som man också på den egna orten har lällare all överblicka.Ulan en sådan överföring av beslutsfattandet kan över huvud lagd inle SIArealiseras. Vidarekräver ett sådant beslutsfattande nya former. Grundläggande i del sammanhangetär införandel av en beslyrelse med en relalivl bred representation av olika intressenter.All denna beslyrelse med nödvändighet skulle få jusl den sammansättning SIAföreslår är däremol inle sagl. Utformningeni övrigl av alla deluppslag från bör, som statsrådet här lidigare antydde,bli beroende av skiftande lokala förutsättningar och behov. Vadremissinstanserna då har all göra är all ulifrån sina lokala förhållanden ocherfarenheler ge en så saklig krilik som möjligl av varje delförslag i . Såvittjag förstår är en sådan framslällning av remissinstansernas silualion iöverensstämmelse med statsrådets uppfattning. Överiäggningen var härmedsluiad. §18 Föredrogs och hänvisades Nr 304-311 lill konstilulionsulskolld Nr 326 till lagutskottet Nr 381 till civilulskollet 4 protokoll 1975. §19 Föredrogs och bifölls inlerpellalionsframställningen nr 19. §20 Herr talmannen meddelade all propositionerna nr 1 och 2 skulle sättas sistpå föredragningslistan för morgondagens sammanträde, §21 Anmäldes och bordlades Nr 413 av herrar Ahimark och omdiskrimineringen av viss veckopress Nr 414 av omarkivsladga för Nr 415 av och i Kumla omskyldighet för kommun att utse officiant vid borgerlig begravning Nr416 av i m.fl. omutlandssvenskarnas röslrält vid riksdagsval