prot · FZ09141 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill bara när det gällerikraftträdandet säga att vi väl inte vet om ett ikraftträdande av den härtemporära kungörelsen kan äga rum . Något som helsl påbörjande avkungörelseskrivning hade inte skett när vi fick en föredragning i utskottel.Det är självfallet att ett sådant arbete kommer alt, som jag sade, försenaarbetet med den körkortslag som även reservanterna anser vara absolutnödvändig för den enskildes rättssäkerhet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskollelsmotivering, dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLidingö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom. I medgodkännande av utskottets motivering röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Nej- 154 Avstår - 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Mellqvisl m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller iraflkutskoitels hemställan i betänkandet nr 28mom. 5 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Nej- 155 Avstår - 2 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrförste vice talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel,varefter på herr förste vice talmannens anmodan () ur urnan upptogden ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §4 Hemspråksundervisning för invandrarbarn Föredrogs utbildningsulskotlels betänkande1975/76:33 med anledning av propositionen 1975/76:118 om hemspråksundervisningför invandrarbarn jämte molioner. I propositionen 1975/76:118() hade regeringen - efter föredragning av frustatsrådet - föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för hemspråksträning iförskola och hemspråksundervisning i grundskola och gymnasieskola somförordats i propositionen, 2. godkänna de grunder för bidrag tillkommunernas hemspråksundervisning som förordats i propositionen. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Iproposilionen föreslås riktlinjer för vilka barn som bör få hemspråksundervisning. Rälllill hemspråksträning och hemspråksundervisning föreslås för alla de barn i denallmänna förskolan och alla elever i och gymnasieskolan, för vilkaett annat språk än svenska utgör ett levande inslag i deras hemmiljö. Kommunenföreslås få skyldighet att anordna hemspråksundervisning för varjeinvandrarbarn eller invandrarelev vilkens föräldrar eller vård-nadshavare begärdel. Kommunen skall också vara skyldig att informera invandrarbarnen och derasföräldrar om möjligheten all välja undervisning i hemspråket. Kommunernaföreslås inventera behovet av särskilda åtgärder för invandrarbarnen.På grundval av denna inventering upprättas ett för förskola, grundskola ochgymnasieskola gemensamt handlingsprogram för hur kommunens samlade resurser förinvandrarbarnens hemspråks- undervisning och behov avstödundervisning skall utnyttjas med hänsyn till varje enskilt barns behov. Ettextra statligt resurstillskott i form av ett schablonavdrag per barn eller elevoch år föreslås ställas till kommunernas förfogande. Tillskottet skallutnyttjas flexibelt enligl kommunernas egen bedömning utan centraltfastställda föreskrifter. Därigenom kan invandrarbarnens skiftande behov avstöd för sin språkutveckling tillgodoses i största möjliga utsträckning. Insalseri förskolan och på låg- och mellanstadium bör prioriteras, dåpersonlighetsutvecklingen hos barnen är beroende av godakommunikationsfärdigheter. Barnen i dessa åldrar måste få möjligheter att fastläggaoch utveckla sitt första språk, hemspråket, för att kunna uppnå en aktivtvåspråkighet. Nyakommunalt reglerade tjänster som hemspråkslärare föreslås inrättas. Ihemspråkslärarens arbetsuppgifter bör ingå såväl pedagogiskt arbete som socialtkontaktarbete med invandrarbarnen och deras familjer. SÖföreslås få i uppdrag att utarbeta förslag till en ny grundutbildning tillhemspråkslärare att anordnas för 500 deltagare, som rekryteras blandinvandrarna själva i . Denna utbildning beräknas starta höstterminen1977. Forlbildningsprogram för nu verksamma hemspråkslärare föreslås startasommaren och pågå t. o. m. . För information omreformen föreslås SÖ få särskilda medel. Totalkostnadernaför atl genomföra den föreslagna verksamheten i förskola, grundskola ochgymnasieskola uppskattas till ca 70 milj. kr. Tilldessa kostnader kommer ca 50 milj. kr. till stödundervisning i svenska igrundskolan och 5,0 milj. kr. i gymnasieskolan, 0,9 milj. kr. för fortbildningav hemspråkslärare samt 0,5 milj. kr. för särskild inft)rmation om föreslagnareformer. Förslagetom hemspråksundervisning för invandrarbarn föreslås träda i kraft ft. o. /78." Idetla sammanhang hade behandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöle väckta moiionerna 1975/76:417 av fruTroedsson (m), 1975/76:593 av i (fp), varihemställts att hos regeringen begärde sådan ändring av skolsladganall poäng räknades även för hemspråksundervisning av invandrarbarn, 1975/76:1394av fröken () och fröken (), såvitt nu var i fråga(yrkandet 1), 1975/76:1471av m. fl. (m), vari hemställts att hos regeringen begärdeatt skolstadgans poängsystem förden samordnade specialundervisningenockså skulle gälla för hemspråksundervisning åt invandrarelever vidgrundskolan, 1975/76:2086 av m. fl. (vpk), varihemställts att ullalade 1. atl rätlen till en första läs- och skrivträning påhemspråket borde garanteras alla invandrarbarn i lågstadium, 2. att de större invandrarspråken, som 1. ex. finska,danska, norska, grekiska och serbokroaliska, borde ges samma status som t. ex.tyska och franska på högstadium (dvs. 3. att tvåspråkiga förskole- ochgrundskoleläraraspiranter borde ges en bestämd kvot vid intagning till resp.lärarutbildningsanstalter, 4. atl SÖ borde ges i uppdrag att så snabbt sommöjligt bygga ut hemspråksundervisningen i lågstadium enligtmoiionen, 5. atl skolförordningens poängsystem beträffandesamordnad specialundervisning borde tillämpas även i fråga omhemspråksundervisning åt invandrarelever i . delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:2455 av herrStrömberg i m. fl. (fp), vari hemställts att beslutade 1. att en extra resurs efler särskild prövning skullekunna ställas till förfogande för kommuner med litet antal invandrare ochglesbygdskommuner, 2. alt elever endast i undantagsfall skulle förflyttastill annan skola för hemspråksundervisning, 3. att kommun kunde befrias från skyldighet atterbjuda hemspråksundervisning endast om lärare saknades, 4. att stödundervisning i svenska för nyainvandrarelever under första tiden i skolan flck anordnas upp till sexveckotimmar, 5. att i gymnasieskolan grupp i hemspråk fick bildasmed lägst fyra elever, 6. att hemspråkslärarna skulle vara statligtanställda, 7. att utbildningen av hemspråkslärare skulle omfattafyra terminer, 8. att i övrigt ge regeringen till kännavad i motionen anförts. 1975/76:2501av m. fl. (vpk), vari hemställts atl med godkännandeav proposilionen 1975/76:118 i övrigi beslutade 1. att hemspråksundervisningen gjordes obligatoriskoch gavs samma ställning som övriga obligatoriska ämnen inom , 2. att statligt reglerade tjänster som hemspråkslärareinrättades och därvid gavs likvärdig tjänsteställning med likvärdigakompetenskrav som gällde för annan lärarpersonal med motsvarande pedagogiskauppgifler på motsvarande nivå i skolsystemet, 3. att de kurativa uppgiflerna för invandrarbarnen iförsta hand borde skötas av kuralivt utbildad ivåspråkig personal och i de fallhemspråks- läraren ändå handhadedessa uppgifter fick de inte inkräkta på den pedagogiska verksamheten. 1975/76:2502 av m. fl. (m), varihemställts att skulle 4. besluta att rätten till undervisning i modersmåleti skolan skulle gälla alla barn, som i hemmet talade ett annal språk än svenskaeller hade en förälder med ett annal modersmål än svenska, 5. besluta att vad i motionen anförtsom gruppindelningoch personal i förskolan skulle vara normerande för verksamheten, 6. uttala att försöksverksamheten medförberedelseklasser borde vidgas, 7. uttala atl försöksverksamheten med minoritetsspråksom lillvalsäm-ne i borde vidgas, 8. besluta att minoritetsspråk skulle vara ett egetundervisningsämne, 9. hos regeringen begära att möjligheterna att behållanuvarande regler för gruppstorleken vid undervisning i minoritetsspråk igrundskolan undersöktes, 10. uttalaatl länsskolnämnderna borde kunna medge atl gruppstorleken vid undervisning iminoritetsspråk på gymnasiet minskades lill sex elever, 11. beslutaatt hemspråkslärarljänsierna skulle vara statligt reglerade, 12. beslutaall särskilda behörighets- och meritvärderingsbestämmelser skulle fastställas, 1. hos regeringen begära att utbildning avhemspråkslärare utreddes med beaktande av vad i motionen anförts, 2. uttala au särskild utbildning för undervisning isvenska som främmande språk borde komma till stånd, 3. uttala all enskilda förskolor och skolor medundervisning på annal språk än svenska borde ges arbetsmöjligheter likvärdigadem i det övriga skolväsendel, 4. besluta att kommunerna skulle fä tillgodoräkna sigpoäng för undervisning i minoritetsspråk och undervisning i svenska somfrämmande språk, och 1975/76:2503av fröken m. fl. (c), vari hemställts att skulle 1. hos regeringen begära atl fick iuppdrag att förbättra instrumenten för mätning av invandrarelevernasspråkfärdigheter och fastställande av deras språkproblem i svenska ochhemspråk, 2. besluta att tjänsterna för hemspråkslärare skullevara statligt reglerade. 3. ge regeringen lill känna vad i motionen anförtsangående undervisningen i engelska för invandrarelever, 4. uttala att det statliga bidraget till kommunernaför hemspråksundervisningen borde grundas på del faktiska anialei elever underläsåret, 5. ge regeringen lill känna vad i motionen anförtsangående förbe- redelseklasser m. m., 6.uttala att det statliga bidraget till kommun för hemspråksundervisning bordeutformas så att förutom löneutvecklingen även beaktades bl. a. de särskildabehoven i de invandrartunga rektorsområdena och kost-nadssiegringen påläromedel. 10. att beträffande benämningen hemspråkskulle avslå motionen 1975/76:2502 yrkandet 1, 11. att belräffande obligatoriskt dellagandei hemspråksundervisning i skulle avslå motionen 1975/76:2501yrkandel 1, 12. att beträffande rätt tillhemspråksundervisning i företrädesvis förskolan samt låg- ochmellanstadium skulle avslå moiionen 1975/76:1394 yrkandet 1, 13. att beträffande rätt tillhemspråksundervisning på lågstadium skulle avslå moiionen1975/76:2086 yrkandet 1, 14. atl beträffande uppdrag tillskolöverstyrelsen om hemspråksundervisning på lågstadium skulleavslå motionen 1975/76:2086 yrkandet 4, 15. alt beträffande kommuns skyldighet attanordna hemspråksundervisning skulle avslå motionerna 1975/76:2455 yrkandet 3,1975/76:2501 yrkandet 1 och 1975/76:2502 yrkandet 1, 16. att belräffande flyttning av elev tillannan skola för hemspråksundervisning skulle avslå motionen 1975/76:2455yrkandel 2, 17. att belräffande rätlen lillhemspråksundervisning skulle avslå motionen 1975/76:2502 yrkandet 1, 18. att beträffande språktest skulle avslåmotionen 1975/76:2503 yrkandet 1, 2. att beträffande organisationen avhemspråksträningen i förskolan skulle avslå motionen 1975/76:2502 yrkandel 2, 3. alt beträffande organisationen avhemspråksundervisningen i skulle avslå motionerna 1975/76:2502yrkandet 3 och 1975/76:2503 yrkandet 5, 4. att beträffande engelska förinvandrarelever skulle avslå motionen 1975/76:2503 yrkandet 3, 5. att beträffande språktillvalet pågrundskolans högstadium skulle avslå motionerna 1975/76:2086 yrkandel 2 och1975/76:2502 yrkandet 5, 6. att belräffande vidgning av försöken medminoritetsspråk som tillvalsämne skulle avslå motionen 1975/76:2502 yrkandet4, 7. att belräffande hemspråkslärarnasuppgifter skulle avslå moiionen 1975/76:2501 yrkandel 3, 8. alt beträlTande tjänster för lärare ihemspråk med avslag på propositionen 1975/76:118 saml med anledning avmotionerna 1975/76:2455 yrkandet 6, 1975/76:2501 yrkandet 2, 1975/76:2502yrkan- dena 8 och 9 samt1975/76:2503 yrkandet 2 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottetanfört, 5. att beträffande fyra terminersgrundutbildning för hemspråkslärare skulle avslå motionen 1975/76:2455yrkandet 7, 6. att beträffande utredning om utbildningav hemspråkslärare skulle avslå motionen 1975/76:2502 yrkandet 10, 7. att beträffande utredning om vissatjänster vid lärarhögskolorna skulle avslå motionen 1975/76:417, 8. all beträffande tvåspråkiga sökande lilllärarutbildning skulle avslå motionen 1975/76:2086 yrkandet 3, 9. att beträffande utbildning i attundervisa i svenska som främmande språk skulle avslå motionen 1975/76:2502yrkandet 11, 10. attriksdagen beträffande det statliga stödet lill hemspråkslräning,hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk med avslag påproposilionen 1975/76:118 som sin mening gav regeringen lill känna vadutskottet anfört, 11. attriksdagen beträffande en extra resurs till hemspråksundervisning skulle avslåmotionen 1975/76:2455 yrkandet 1, 12. altriksdagen beträffande undersökning om reglerna för undervisning iminoiitelsspråk skulle avslå motionen 1975/76:2502 yrkandet 6, 13. altriksdagen belräffande underlag för beräkning av statsbidrag tillhemspråkstriining och -undervisning skulle avslå motionen 1975/76:2503 yrkandet4, 14. altriksdagen beträffande utformning av statsbidraget till hemspråksträning och-undervisning skulle avslå motionen 1975/76:2503 yrkandet 6, 15. atlriksdagen beträffande hemspråk i gymnasieskolan skulle avslå motionerna1975/76:2455 yrkandet 5 och 1975/76:2502 yrkandet 7, 16. attriksdagen beträffande stödundervisning i svenska skulle avslå motionen1975/76:2455 yrkandet 4, 17. atlriksdagen beträffande skolledningens dimensionering med bifall till motionerna1975/76:593, 1975/76:1471, 1975/76:2086 yrkandel 5 och 1975/76:2502 yrkandet 13samt med anledning av motionen 1975/76:2503 yrkandet 6 som sin mening gavregeringen till känna vad utskottet anfört, 18. attriksdagen beträffande enskilda förskolor och skolor med undervisning pä annatspråk än svenska skulle avslå motionen 1975/76:2502 yrkandet 12, 19. allriksdagen beträffande genomförande godkände i proposilionen 1975/76:118förordade riktlinjer, 20. attriksdagen i övrigt med avslag på motionen 1975/76:2455 yrkandet 8 godkände ipropositionen 1975/76:118 förordade riktlinjer för hemspråkslräning i förskolaoch hemspråksundervisning i grundskola och gymnasieskola. 1.belräffande benämningen hemspråk av herrar Nordstrandh (m) och Nyhage (m) som ansett attutskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:2502 yrkandet 1 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande obligatoriskt deltagande ihemspråksundervisning i av (vpk) som anseti att ulskolletunder 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av moiionen 1975/76:2501 yrkandet I uttalade attdellagande i hemspråksundervisning borde vara obligatoriskt i . 3. belräffande organisationen av hemspråksträningeni förskolan av herrar Nordstrandh (m) och Nyhage (m) som ansett att utskottet under 10 bort hemställa altriksdagen med bifiill till moiionen 1975/76:2502 yrkandet 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 4. beträffande hemspråkslärarnas uppgifter av fruLantz (vpk) som an sett att utskollel under 15 bort hemställa att med bifall till motionen 1975/76:2501yrkandel 3 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanten anfört. 5.belräffande enskilda förskolor och skolor med undervisning på annat språk änsvenska av herrar Nordstrandh (m) och Nyhage (m) som ansett all utskottet under30 bort hemställa altriksdagen med bifall till moiionen 1975/76:2502 yrkandet 12 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. HenNYHAGE (m): Vid behandlingen av frågorna om riktlinjer för invandrar-ochminoritetspoliliken vid riksdag påvisades från moderata samlingspartietssida att de av invandrarutredningen uppställda målen för denna politik, som kansammanfattas i orden jämlikhet, valfrihet och samverkan, helt slår i samklangmed vårt partiprogram . Det var därför helt nalurligl för oss attansluta oss till vad utredningen hade alt anföra i detta avseende. Omjämlikhetsmålet anförs i vårt program, att invandrar- och minoritetsgruppermåste garanteras samma sysselsäliningstrygghet, bostadsstandard, socialaförmåner, rättssäkerhet, rätt och möjligheter till skolutbildning sombefolkningen i övrigt samt möjligheter till särskild undervisning i språk Ochsamhällskunskap och möjligheter till undervisning på det egna språket även iandra ämnen. Valfrihetenuttrycks på följande sätt: Samhället bör i möjligaste mån tillgodoseminoritetsgruppernas förväntningar, och invandrar- och minoritetspolitikenföljaktligen utformas så all för det första individerna i minoritetsgruppernasjälva får valfrihet avseende sammansmältning med den inhemska befolkningenfrämst i vad gäller sådana kulturaktiviteter som upprätthållande ochvidareutveckling av språkkunskaper, religion, särskilda konstarter och andraspeciella kunskaper samt för det andra att samhället garanterar valfrihetengenom ett aktivt materiellt och personellt stöd till olika minoriteterskulturella och andra aktiviteter. Samverkansmålet slutligen blir självklartgenom den uppskattning av invandrares, och minoriteters kultur ochtraditioner, som präglar hela vår inställning. Invandrarnautgör ett mycket viktigt och värdefullt inslag i vårt samhällsliv. Derasinsatser på arbetsmarknaden är av betydande omfattning, de tillför vårt landkulturella impulser av stort värde och genom dem ökar våra insikter ochkunskaper om samlevnadsfrågor av skilda slag och inte minst om de ekonomiskaoch sociala betingelser som råder i olika delar av vår värld. Vårinternationella förståelse ökar. Detär alldeles självklart att vi har stora förpliktelser gentemot dessa människor.Det är vår absoluta skyldighet att underiätta och skapa möjlighet för dem attverka i det nya hemlandet. Vi måste medverka till att de så snabbi som möjligtinlemmas i del svenska samhället och finner sig väl till rätta där, samtidigtsom de kan bevara mesta möjliga av sin ursprungliga kulturella särart. Alldelesotvetydigt spelar utbildningen här en i högsta grad betydelsefull roll. Invandrarutredningensäger under avsnittet om språkutveckling och tvåspråkighet bl. a. att detförsta språk som barnet lär sig ger det de första begreppen och formerna förtänkandet och kontakten med yttervärlden. Det första språket kommer därigenomatt spela en avgörande roll för barnet:; senare intellektuella och emotionellautveckling. Barnet tillägnar sig även sitt första normsystem och viktiga delarav ett kulturmönster. Detla första språk brukar vanligtvis kallas förmodersmålet. Utredningendiskuterar vidare begreppet tvåspråkighet och konstaterar bl. a. att denna oftaär funktionellt differentierad, varmed avses att båda språken används i olikalivssituationer, t. ex. så att det ena språket används i umgänget med denträngre familje- och vänskapskretsen medan det andra används i kontakterna meddet omgivande samhället. Denna differentiering leder ofta till att graden avbehärskning av de båda språken sällan är likvärdig. Det språk som reducerastill enbart talspråk i hemmiljön löper allvarlig risk att utarmas, om intebarnet får möjlighet att utveckla språket också i andra funktioner. För barnetssenare skolgång spelar även väl befästa kunskaper i modersmålet en avgöranderoll; detta gäller såväl barn i enspråkiga som i tvåspråkiga miljöer. Inlärningav ett andra språk underlättas i avgörande grad av en god behärskning avmodersmålet. Ulredningenkonstaterar att ett barn som inte får möjlighet att utveckla sitt modersmål ochsom i skolan konfronteras med undervisning på ett annat språk utsätts för storapåfrestningar intellektuellt och emotionellt, och allvarliga störningar ibarnets språkliga och intellektuella ulveckling kan uppstå. Bristfälligbehärskning av modersmålet leder till bristfälliga kunskaper också i detandra språket, s. k. halvspråkighet. Ombarnet åter konfronteras enbart med det andra språket, eller om det uppleverett starkt socialt tryck mot användandet av modersmålet, kan detta leda tillstörningar i kontakterna med föräldrarna eller helt omöjliggörakommunikationerna mellan föräldrar och barn. Det finns därför anledning attunderstryka vad utredningen slutligen anför i del här sammanhanget, nämligenatt för undvikande av språkliga och intellektuella störningar hos barnet harspråkforskarna betonat vikten av att den grundläggande inlärningen i två- ochflerspråkiga samhällen sker på barnels modersmål och att modersmålet i skolantillåts utvecklas parallellt med inlärningen av det andra språket. Fränmoderata samlingspartiet har vi i mycket hög grad tagit fasta pä vad jag häranfört från invandrarutredningens betänkande. Vi konstaterar i vår motion 2502att den svenska skolan saknat en klar och genomtänkt politik när detgäller undervisningen av invandrarbarnen. Vi finner orsaken lill detta vara dentidigare förhärskande uppfattningen att barnen snabbt skulle lära sig svenskaför att därmed lättare anpassa sig till det svenska samhället. Något förenklatresonerade man ungefär så här: In med den enspråkige invandrareleven i ensvensktalande klass, så lär han sig snart att tala svenska! Är det så underiigtatt vi ofta fick uppleva anpassningssvårigheter och skolkproblem mot bakgrundav det synsättet? Var och en av kammarens ärade ledamöter kan säkert sätta sigin i det engagemang och intresse som går att mobilisera i en situation, då mantimme in och timme ut inte begriper ett vitten av vad som försiggår. Det är merförvånande alt vi under sådana omständigheter över huvud taget fick någrainvandrarelever att stanna och följa undervisningen än att många av dem valdeatt utebli. Att rubricera deras frånvaro från undervisningen som skolk är likamissvisande som att kalla riksdagsledamöternas frånvaro i detla nu från dennakammare för bristande ansvar som riksdagsledamot! Nuvet vi bättre - nu står det klart för oss att goda kunskaper i modersmålet ären förutsättning för och ett viktigt led i invandrarelevernasanpassningsprocess till det svenska samhället. I konsekvens härmed har moderatasamlingspartiet krävt att undervisning i och påinvandrarelevernas modersmål skall införas i våra skolor. Vi menar att en utökadförsöksverksamhet med förberedelseklasser framför allt på låg- ochmellanstadiet skall komma till stånd. Det gäller alltså enspråkiga klasser,där eleverna helt undervisas på sitt modersmål i samtliga ämnen och samtidigtfår undervisning i svenska som främmande språk. Härifrån kan elevernasuccessivt slussas in i svenskspråkiga klasser, där undervisningen i svenskaersätts med undervisning i deras eget modersmål.