prot · FZ09106 · 1975-12-31 00:00:00 — 1. medge all för budgetåret1976/77 statsbidrag lill kommunala avloppsreningsverk fick beviljas medsammanlagt högst , 2. godkänna vad i propositionenförordals i fråga om förhöjda statsbidrag till avloppsreningsverk inomVindelälvsområdet och Torneträsk-området, 3. till Bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. för /77 anvisa ett förslagsanslag av . Idetla sammanhang hade behandlats motionen 1975/76:372 av m. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkande 3) hemställts atl under H11 i proposilionen 1975/76:100 bilaga 11, jord-bruksdepartemenlel, besluiadeanla ändrade regler för slalsbidrag lill kommunala avloppsreningsverk i enlighetmed föreliggande förslag från . Utskottet hemställde attriksdagen skulle 2, medge att för budgetåret1976/77 statsbidrag till kommunala avloppsreningsverk fick beviljas medsammanlagt , 3, godkänna vad i proposilionenförordats i fråga om förhöjda slalsbidrag lill avloppsreningsverk inomVindelälvsområdet och Torneträsk-om rådet, 4, till Bidrag lill kommunalaavloppsreningsverk m. m. för budgelårel 1976/77 anvisa euförslagsanslag av . 4.lämna motionen 1975/76:372, yrkande 3, ulan ålgärd. 16. avherr (vpk) som ansett alt utskottet under 4 bort hem- Miljövård, m.m. ställa attriksdagen skulle med anledning av molionen 1975/76:372, yrkande 3, som sinmening ge regeringen till känna vad reservanten anfört belräffande ändraderegler för statsbidrag till kommunala avloppsreningsverk. Punkten68 (Stöd lill avfallsbehandling m. Regeringen hade underpunklen H 12 (s. 145-146) föreslagit atl lill Stöd lillavfallsbehandling m. m. för /77 anvisa ell reservalionsanslag av15 . 1 detta sammanhang hade behandlats molionen1975/76:1660 av m. fl. (c), vari såvilt nu var i fråga (yrkande 3)hemslällis alt beslutade att lill Stöd till avfallsbehandling m. m.för /77 anvisa elt i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservalionsanslag av . attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på molionen1975/76:1660, yrkande 3, till Stöd lill avfallsbehandling m. m. för budgetåret1976/77 anvisade ett reservalionsanslag av . 17. avherrar i , och i Holmgärden samt (samtliga c) som ansett all utskottet bort hemställa atlriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall till molionen1975/76:1660, yrkande 3, till Stöd till avfallsbehandling m. m. för budgetåret1976/77 anvisade etl reservationsanslag av . Herr förste vice talmannen tillkännagav atl anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . HerrLARSSON i (c): Jag har redan i mill lidigare anförande rörande bud gelpropositionen för jordbrukels och miljövårdens områden lillåiit mig säga all det sammanlagda kvarsiående beloppei för miljövård får anses ganska blygsamt Vi kan inledningsvis med glädje konslalera all vi i vårl land har fåll en ulveckling på mil jövårdsområdet som alla har välkomnal och som man är glad över. Även i internailonell bedömning kan man säga alt i långa slycken haft glädjen all tjäna som föregångsland. För atl del skall vara möjligl 109 Miljövård, m. m. att upprätthålla denstandarden krävs det emellertid sländiga satsningar, ständiga medel för atttäcka kostnaderna och nya initiativ. Det finns också pä miljövärdens områdekvar en del mycket stora och mycket väsentliga delar där betydande insatserbehövs. Vadgäller jordbruksutskottets betänkande nr 33 har vi för cenierns del anledningbeklaga alt man inte i högre grad kunnat tillmötesgå de krav som ställts,speciellt från sida, på några områden som jag villexemplifiera. Vitror all begreppet återvinning är en så pass väsenllig och belydande verksamheiför framliden alt vi gärna hoppals atl årels budgetproposition hade innehålliten mer ambitiös satsning. Glappet mellan petita ochbudgetpropositionen är så omfattande atl det sträcker sig frän 15 till 50miljoner. För del har vi inte heller hafi möjlighet att i vår budgettillskapa resurser som helt kan tillgodose detla krav. Vi har emellerlid härvelal markera vikten av återvinningsverksamheten och föreslagit en höjning frånde 15 miljonerna från fjolåret till 20 miljoner, ell plus på 5 milj. kr.,vilket är utlalal i en av våra reservalioner. Ettannal myckel väsentligt verksamhetsområde är möjligheten att restaurera sjöar.Man har kunnal konstatera att det faktiskt är möjligl alt reparerade skador som uppstått i naturen. Del finns bl. a. många intressanta bevis påatt det går all restaurera förorenade vattendrag. Del är emellertid enutomordentligt kostnadskrävande verksamhet. är en sådan punki där vi icenierns partimotion efterlyste en mer ambitiös satsning. Skillnaden mellanpropositionens förslag och motionens är här 10 milj. kr., vilkel vi följer uppi en reservaiion. Det finns redan mycket långt framskridna planer på projektsom skulle kunna starta om dessa pengar kunde ställas tillförfogande. Vi anser det vara utom-ordentligl angeläget atl dessa medel snarastkan ställas lill förfogande. Det är inte bara fråga om en viktigmiljövårdsinsals utan det är också en sysselsältningsfrämjande insats som vianser vara myckel meningsfull. Sedanvill jag också kommentera frågan om nalurvärdsreservat Del är väl värdefulltall man i vårt land varit ute och pekat ul en del områden som vi villbevara som nalurreservat Icke desto mindre är det värdefullt om man i tidställer resurser lill förfogande så alt man kan klara vården av dessa reservat.Det finns starka belägg för alt man inie har dessa resurser . Får man inledem är också tanken med na-lurvårdsreservaten förfelad. Därför har vi i enreservation följl upp det kravei med begäran om en höjning av anslaget med 2miljoner. Enliknande reservaiion finns här av , reservaiionen 13. Jag villuttrycka min förvåning över en formulering i reservationen där han sägernågonling om svavelnedfall. Han ullrycker det så här på ett ställe ireservaiionen; "Också på andra områden, bl. a. inom jordbruket ochskogsbruket kan allvarliga konsekvenser förvänlas." Han säger vidare -med hänvisning lill försurningsproblemen: "Härtill bidrar en rad faktorer,såsom t ex. den omfattande skogsgödsling som de slora skogsbolagen sedan någraår ulfört." Del kan väl inle vara mening att skogsbolagengödslar med svavelsyra? Vi menar nog att reservationerna 12 och 15, därcenierledamölerna har skrivit sina namn, på ett riktigare sätt skulle kunnagarantera restaureringen av vattendragen . Vihar sedan ocksä framhållit vikten av ökade insatser beträffandemiljövärdsforskningen. Lål mig sammanfattningsvis säga att det är någraanmärkningar i marginalen. Ett enhälligt utskott står bakom uppfattningen omvärdet av en ambitiös satsning på miljövården. Dessa marginalanmärkningargäller ändå elt par sä väsentliga områden att vi velal följa upp dem i enreservaiion. Meddelta ber jag, fru talman, att få yrka bifall till de reservalioner där mittnamn förekommer. 1 övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Miljövård, m. m. Under delta anförande övertog fru tredje vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. FruANÉR (fp): När man ser på anslagen lill miljön i årets budgetproposition, som delhär beiänkandel handlar om, är det uppenbart all regeringen anser att miljönnu är räddad och inte behöver så mycket hjälp mera. Anslagen minskar faktiskt ilöpande priser. Del mesta skulle tydligen nu vara gjort Viliberaler anser inte det. Vi anser atl del är först nu på 1970-talei som manbörjar kunna se de verkliga proportionerna på de miljöproblem som 1960-taletunder sådan vända vaknade inför. Del är inle längre en fråga om all lappa ochlaga. sopa undan och siäda i det som en teknisk ulveckling ställt till med. Delär inle fråga om all det ohägn som tekniken åstadkommil alllid kan rättas tillmed ännu mera leknik av samma slag. Det behövs teknik av annat slag. och detbehövs samhälleliga mekanismer av annat slag. Ommekanismerna får vi lala i annal sammanhang när miljöpolitikens principerkommer upp. Vi får ju lyvärr aldrig en samlad miljödebatt i denna riksdageftersom ärendena av riksdagstekniska skäl måste plockas isär i en mängd olikabeiänkanden med ganska disparat innehåll. Den enda sida av saken som kommer uppi dag är frågan om frivilligheien. Viliberaler tror atl förändringar i samhällel bäsl genomförs om människorengagerar sig för dem, inle om de kommenderas fram. Vi tror på människorsfrivilliga och ideella engagemang. Just i miljöfrågan är det alldeles särskilluppenbart att della engagemang har varit pådrivande och lell lill iniiialiv somsedan statsmakterna fullföljt under iryckel av siarka opinioner. en mängdhårt och myckel dåligt betalt arbeie i miljövårdsorganisationerna skulle dennaopinion inle ha den bredd och del djup som den har fått Häranser vi all vi bara står i början, inle i slutet, av en viktig opinionspåverkan,och det är bl. a. därför som vi yrkar på ökat bidrag lill Nr 106 miljövärdsinformationen - inle bara till de organisationer som redanfår sådana bidrag utan till enrad andra, där vi kan nämna: , ,. Vatten-värnet, ochFällbiologerna. Miljövårdsgruppernas riks-Miljövård, m. m. förbund har sombekant spruckii i ivä förbund sedan vår reservation skrevs, och det är givetvisingel som hindrar att båda två kan få bidrag till den miljöupplysning desprider. Vihar sett flera exempel på all miljögrupper på egen bekoslnadoch med egei arbeie samlar informalion och översäller väsentliga skrifter frånden utländska debatlen. Delta bör de få hjälp med, därför att miljöopinionenliksom all annan opinionsbildning lever bara i en atmosfär där det kommer inmycket ny och frisk luft hela liden, inte i ell inslängt rum ulan luftväxling. Vianser vidare att den forskning som skall ligga till grund för miljövårdsåtgärdernainte får stoppas pä viktiga punkter utan måsle få fort-sälta, och det är därförvi i har prioriterat vissa anslag lill naturvårdsverketsmålinriktade miljövärdsforskning och kontroll av miljöfarliga varor. Vihar också ansett oss böra föreslå något höjda anslag till sjörestaureringaroch lill vård av naturreserval, därför alt det är fråga om åtgärder som måstevidtas med risk atl försummelserna annars blir ohjälpliga. Av denanledningen, fru lalman, ber jag alt få yrka bifall till reservationerna 7, 8,9, 10, 13 och 14 samt i övrigl lill utskottets hemställan. Därmedär inte det viktigaste som gäller detla betänkande sagt. På dess sidor finnsfaktiskt ell par andra uttalanden, där ett enhälligt utskott lagil posilivsiällning lill några ytterst framtidsinriklade motioner, av vilka jag stårbakom en. Om dessa moiioner vill jag säga några ord, eftersom della enligt minbedömning är det som vi kommer att minnas av vad vi gjorde ijordbruksutskottet Jagtalar om de två molionerna 427 och 1664 av mig själv resp. m.fl., i vilka begärs en undersökning av de ekonomiska konsekvenserna avallernativa jordbruksmetoder, och om molionen 1676 av och fruHambraeus samt molionen 1736 av om forskning ienergiomvandlingssysiem. Alladessa motioner utgår nämligen från atl del är en radikal om läggning av den använda tekniken inom jordbrukel och inom åler- brukel av avfall som är vårl säll att komma ur den teknologiska åter vändsgränd jag antydde. Man kan t. ex. inle diskutera farorna eller nyttan med den kemiska bekämpningen inom jordbruket, som ju har oerhört myckel slörre proportioner än i skogsbruket ulan alt se efter vilka andra åtgärder som måste till ifall man vill la bort bekämpnings medlen och ändå få goda skördar. Inte heller kan man ta ställning lill riskerna med konstgödsel i form av nitralhalligt vatten i brunnar etc. och lill de ekonomiska och energiekonomiska följderna av all vi är kraftigt 112 beroende av konsigödselimport, utan att också se påchansen alt övergå lill någon annan form avjordbruk med radikalt andra förutsättningar. Alltså inte etl jordbruk med enbrisl där vi har överflöd, utan ett överflöd på god teknik där vi i daghar brist. Givetvisär det t, ex, inte någol som helst exempel på naturenlig odling, om man baralåter kvickroten frodas hur som helst och sedan jämför med hur det ser ut päåkerlappen bredvid, där man har sprutat för fullt. Man måste jämföra denkonventionella odlingen med en åker som brukats på etl konsekvent sätl ulankemiska medel men med genomtänkta och avpassade brukningsmetoder. Jagskall inle nu diskuiera vilka olika typer av biologisk eller organisk odlingsom kan tänkas, utan endast med glädje konstatera atl utskottet enat sig omnyttan av en grundlig utvärdering av dessa alternativa brukningsmetoder, inleminst ur ekonomisk synpunkt. Och som ett ord på vägen vill jag här citera vaddet står i Cocoyoc-deklarationen om en ny ekonomisk väridsordning: "Det ärnödvändigt både för u- och i-iänder att salsa på fantasifull forskning iallernativa konsumtionsmönster, teknologier och säll att användajordbruksmarken, liksom på institutionerna och undervisningsmetoderna sombehövs för att stödja dem," Detär egentligen ganska självklart att vi inle nödvändigt måste vänta oss världensoch vår egen räddning genom att vi får mer av vad vi redan har och fullföljervåra nuvarande metoder och teknologier till det bittra slutet, utan hellre börse oss om efter helt andra utvägar. Attdet faktiskt finns jordbrukare över hela världen som får goda skördar utanmassiv mekanisering och utan atl använda den kemiska eller farmaceuliskaindustrins produkter är ett så välkänt faktum atl del inle närmare behöverpåtalas här. Denteknik för nya former av energiomvandling som skildras i molionerna av herrHörberg och samt av är däremot ganskaoprövad och har än så länge huvudsakligen goda teoretiska argument för sig.Principen kan kort beskrivas som att vi lever på energikällor somåstadkommer inte bara energi men ocksä icke önskade sidoeffekter. Vi borde istället dels förvandla dessa sidoeffekter till resurser, dels ta mycket bättrevara på de oupphörliga energikällorna och inte lita så mycket på dem som intekan förnyas. För delta finns en del ytterst intressanta konkrela uppslag hossvenska forskare, liksom i utlandet, och motionärerna har begärt mera slöd åldem frän statsmakternas sida. Utskottethar inte direkt yrkat några anslag till detta men däremot förutsatt att de häruppslagen kommer atl behandlas i skilda sammanhang och har understrukit att deär värda beaktande. Detta är utomordentligt tacknämligt och visar altutskottet inte drar sig för att ta silt ansvar även för framliden och att öppnadörrarna jusl för de alternativa teknologier som efteriystes vid mötet iCocoyoc, Detär alltså med särskild glädje, fru talman, som jag yrkar bifall till ulskottetshemställan vid dessa punkter. Miljövård,m. 8 protokoll 1975/76:106-107 Miljövård,m. iKristinehamn (vpk): Den blixtsnabba försurningen av sjöarna är absolut störstamiljöproblem . Under detta decennium försvinner fiskarter som funnits isjöarna de senaste 10 000 åren. Detta utlalande gjorde landshövding han vid ett lillfälle ur värmländsk synvinkel summerade vad man kallade"miljövårdsårel 1975", Sometl exempel pä att försurningen av sjöarna verkligen är ell akut värmländsktproblem kan man peka på en undersökning som gjorts av hälsovårdsnämnden inomÅrjängs kommun. Undersökningen omfattade totalt 89 sjöar. Det visade sig alt enfemtedel av alla de sjöar där prover tagits på pH-värdel är på väg mol en totaldöd. Av de undersökta 89 sjöarna hade 60 96 ett pH-värde som understeg 6,0,Västra och östra delen av länet är väl de mest utsatta i detta hänseende, IArvikatrakten t, ex, har man också lokall satsat pä rätt omfattandekalkningsprojekt. har genom länsarbetsnämnden beviljatsstatsbidrag för kalkning av vissa sjöar. ochluftvårdsforskning står för den vetenskapliga ledningen av detla projekt,vilkel förresten omnämndes i gårdagens Värmlandstidningar, Rentallmänt kan sägas att försurningen är etl mycket stort problem, som inle barahar som effekt att fiskarter dör ut. Det har sagts att skogstillväxten iSverige kan komma att minska med ca 10 2000 om inte drastiska åtgärdervidtages mot försurningen. Likartade effekler kan man förvänta sig förjordbrukets vidkommande. Försurningenav luften och nederbörden leder ocksä till att metaller rostar fortare och atlhusfasaders livslängd förkortas. Det anses att svaveldioxidenkostar oss i form av rostskador och angrepp påbyggnader. Undersökningarhar visat att nederbörden har försurats mycket snabbt under 1950- och1960-talen. Den tendensen häller i sig efter vad jag kan förstå. Eftersomdet är svavelutsläppen som utgör grundorsaken till försurningen måsle givelvisden viktigaste åtgärden vara att påverka själva utsläppskällorna. Åtskilliga avdem kan vi väl tyvärr inte göra mycket åt. Jag tänker på dem som liggerutomlands, t. ex. i eller . Men del finns mycket atl göra påhemmaplan. Enligt den svenska rapporten till om människansmiljö, är 1972, släpptes är 1971 ca svaveldioxid ut i atmosfären iSverige. Förbränning av olja svarade då för 777 000 lon svaveldioxid. Ibetänkandet Mindre svavel - bättre miljö beräknas utsläppen till ca 1miljon ton svaveldioxid, om ingenling speciellt görs. Merparten av oljananvänds i industrier och för uppvärmning av bostäder. Därför måste del vararikligt att genom lagliga åtgärder begränsa svavelhalten i eldningsolja. Frånden utökades som bekant det antal områden i landet där man inte färanvända eldningsolja med mer än 1 96 svavel. Den här bestämmelsen infördes ihela , , , och och län.Enligt beräkningar kommer detta alt innebära atl utsläppenav svaveldioxid inom dessa områden minskar med mellan 60 000 och perår. Förförsurningen av den värmländska miljön spelar säkert utsläppen fränoljeraffinaderier och andra industrier på en stor roll. har påpekat atl bara från de tre värmländska industriernaSkoghallsverken, Svenska Rayon i Älvenäs och Gruvön i släpps del utmellan 20 000 och 25 000 lon svaveldioxid . Därför menar vi motionärerbakom motionen 629 att det är hög tid all utsträcka begränsningen avsvavelhalten i eldningsolja även till , tillhör den zoni vårl land där sjöarna antingen är allvarligt försurade eller på gränsen attbli det. Det finns därför ingen anledning, såvitt vi kan se, att vänta med attinföra de här bestämmelserna i vårl län. Tillbilden hör dessutom all försurningsproblemen i förvärras av andrafaktorer. De stora skogsbolagen har stått för en omfattandeskogsgödsling, som torde ha en surgörande effekt pä mark och vatten. Till detlakommer att undersökningen visar att luftburel kvicksilver kan förgifta fiskäven i rena småsjöar. tror sig ha spårat kvicksilverulsläpptill luften från Skoghallsverken i sjöar från fabriken. Det är del sommenas med del som sägs i reservationen 13 - atl dessa saker lillsammantagna utökarden negativa påverkan som vattendragen i är utsatta för, Ellsätt all bemöta försurningsproblemen som tycks börja praktiseras här och var äratt genomföra kalkning av sjöar. Länsstyrelser, lantbruksnämnder och andramyndigheler eller organisaiioner har mer systematiskt kalkatolika sjöar. De här åtgärderna har i viss mån varil omdiskuterade, då man inlerikligt vet vilka miljöeffekter de sammantaget kan få. Detta har bl, a,påvisats i en promemoria från naturvärdsverket, som ocksä påpekar att detskulle kosta mycket pengar att genomföra omfattande kalkningsålgärder. Detskulle kosta 200-250 milj. kr. all kalka mest försuradesjöar, sägs del. Vidare heler del; Det är mycket svårt att uppskatta densjövolym som är försurad, men troligen har 5 000 sjöar - ca 8-10 96 avsjöarealen - lägre pH än 5,5. De flesta flskarters rom och yngel dör ompH-värdet sjunker under 5,5. Deeventuella negativa effekterna av kalkningen håller pä altförsöka kartlägga. Men vi motionärer har sagt oss att det, även med vetskap omatl det kan finnas sådana effekter och med vetskap om alt det blir dyrt attkalka sjöar, måste vägas mot det perspektiv som visar att vi går mot en alltsnabbare försurning och lotaldöd i massor av sjöar. är åtskilligasjöar tomma på fisk och om ingel görs kommer många atl gå samma öde till mötes.Vi tror därför all det är nödvändigt att försöka fastställa de mestutsatta sjöarnas antal och läge och därefter inleda ett program för kalkning avdessa, Kalkningsålgärderna bör kunna genomföras genom AMS försorg och då ävenfylla det ändamålet att kunna ge sysselsättning åt människor utan jobb. Miljövård,m. Miljövård,m. Med del anförda vill jag yrka bifall till reservationen 13 av herrTakman, HerrWACHTMEISTER i (m): När del gäller vård av nalurreservat har och folkpartietreserverat sig till förmån för en ökning av del av regeringen föreslagnabeloppet med 2 milj, kr. Även om jag helt och hållet delar reservanternasuppfattning i sakfrågan har jag på mitt partis vägnar av ekonomiska skäl tyvärrinte kunnat ansluta mig till reservaiionen. Detfinns ändå anledning alt säga några ord i de här frågorna inför dennafruktansvärt lällbesatla kammare. Först och främst bör några vändningar ipropositionen föranleda en varning för en övertro pä beredskapsarbetenas rollnär det gäller alt bevara dagens kulturlandskap. Kulturlandskapet är nämligenen produkt av bestämda faktorer, där betesdriften är den allra tyngsta. Närbetesdriften upphör växer landskapet obönhörligen igen förr eller . Detkommer sly och det blir en helt annan sammansättning än lidigare av växttäcketpå marken. Även om vi kan hålla slyl borta får vi snart inte det äktakulluriandskapet, utan vi får en mer eller mindre vidsträckt park - för allt ivärlden myckel tilltalande för ögat, men lika fulll ett surrogat Ingamaskinella metoder i väriden kan hjälpa oss att hålla vid makt det äktakulluriandskapet. Det kan bara bevaras med samma medel som en gäng i tiden harskapat det, alltså med bete. Betesbruki regi eller i AMS regi har jag nog litel svårt alt tro på. Men jagkan hell ansluta mig till vad departementschefen påpekar om samordning mellanskilda insatser. Varför skall elt fridlyst område eller en hagmark som man villbevara nödvändigtvis skötas av en enda instans? - det kan vara flera. Jagutläser jusl della ur departementschefens förslag, Slyröjning t, ex, - hannämner inle jusl del ordel - och hägnande kan AMS ta hand om, och resten - dvs.att sköta de kreatur som skall göra grovjobbet att hålla markväxtligheten i detskick som hör samman med en beteshage - kan bonden ta hand om. Ju mer vi kan fåbonden att överta, desto bättre är det. Del innebär inte pä något vis någonnedvärdering av AMS insatser i landskapsvården om man konstaterar, alt ell ochsamma anslagsbelopp till den enskilde markägaren för hans landskapsvård skullemöjliggöra vård av betydligt större arealer än via , därdet av helt naturliga skäl inte finns samma erfarenhet i sådana här ting. Genomomdirigering inom anslagsramen ulan att vidga den skulle vi alltså kunnainhämta en hel del av den eftersläpning i landskapsvården som reservanterna medall räll påtalar. Det är därför som jag yrkar bifall till utskottets förslag idet här hänseendet. Förmin del tycker jag att utskottets resonemang om de friare reglerna i fråga omförvaltningen av naturreserval är övertygande. Man menar i enlighet meddepartementschefens förslag att den som bäst lämpar sig all förvalta elt områdeockså skall göra det. Sedan spelar det inte så slor roll om det ärdomänverket som förvaltaren naturreservat pä enskild mark eller om enskogsvårdsstyrelse förvaltar en del av domänverkels mark. Det är den som liggernärmast till hands som skall ta hand om uppgiften. Vi tycker att det är ettstort sleg framåt att det blir friare regler för detta. Jagförstår inte rikligt den som tycker alt departementschefen är oklar på dennapunkt. Jag tycker att hans förslag är ganska klart formulerat. Utskottet harockså skrivit att i fråga om anslaget Vård av naturreservat m. m. de ipropositionen förordade riktlinjerna i princip innebär all de nuvarandebegränsningarna i möjligheterna all utnyttja anslaget upphör. Om vi inte hartolkat det alldeles galet, tycker jag atl man inle gärna kan komma närmare denordning som vi vill ha. Manbetonar också i utskottets betänkande vikten av att kommunerna, i den mån desjälva skall förvalta sina naturvårdsobjekl, anlitar sakkunskap. Densakkunskapen behöver inte alls hämtas från , vars personal ju merasällan har någon erfarenhei av de praktiska ting som del här gäller.