prot · FZ09121 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:121 §1 Val av fyra ombudsmän Företogsval av fyra ombudsmän. HertJOHANSSON i (s): Förslaget till ombudsmän är enhälligt. I överensstämmelse med gällandebestämmelser har samråd ägt rum med de av partigrupperna utsedda ledamöternaav talmanskonferensen. Även de har enhälligt anslutit sig till förslaget. NärJO-reformen nu skall genomföras har JO-delegationen ansett det viktigt altverksamheten kan bygga på erfarenhet av JO:s tidigare arbete. Därför hardelegationen varit angelägen om att justitieombudsmannen skulle bliadministrativ chef och få vissa speciella uppgifter i överensstämmelse medriksdagens beslut. Även i övrigt har delegationen strävat efter att kunna fåutnyttja den erfarenhet som finns inom och bevara kontinuiteten. Tvåav de i övrigt föreslagna har varit knutna lill somställföreträdande JO resp. kanslichef har också funnit detväsentligt att de föreslagna justitieombudsmännen har erfarenhet från skildaområden. Det har varit möjligt att finna kandidater som svarar mot detta krav. Jag ber att få yrka bifall till delegationens förslag på samtliga fyrapunkter. Valetav fyra ombudsmän avser tiden från valet till dess nytt val förrättasunder fjärde året härefter. JO-delegationen har föreslagil omval avjustitieombudsmannen och till nya justitieombudsmänställföreträdande justitieombudsmannen , kanslichefen och kammarrättslagmannen . Kammaren utsåg för tiden från valet till dess nyttval förrättades under Ijärde året härefter till justitieombudsman,tillika administrativ chef med särskilda befogenheter: justitieombudsmannen , ställföreträdandejustitieombudsmannen hovrättslagmannen , kanslichefen och kammarrättslagmannen . § 2 Justerades protokollenför . §3 Upplästes följande till kammaren inkomna skrivelse: Insyn,integrdet och Till kammare rättssäkerhet inom Härmed anhåller jag om att bli entledigad sjukvården fränuppdraget all vara fullmäktig i riksbank. Dennaanhållan bifölls av kammaren. §4 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2551-2555 tillkonstitutionsutskottet §5 Insyn, integritet och rättssäkerhet inom sjukvården Föredrogs socialutskottets betänkande 1975/76:33med anledning av motioner om insyn, integritet och rättssäkerhet inomsjukvården m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:1227av m. fl. (m, c, vpk), vari hemställts att hosregeringen begärde att vad i motionen anförts om patientjournaler syftandetill ett bättre skydd av patienternas personliga integritet skulle delgesmedicinalansvarskommillén för beaktande i dess fortsatta utredningsarbete, 1975/76:1263 av fruJohansson i m. fl. (s), 1975/76:1281av m. fl. (fp), vari hemställts all hos regeringen begärdeatt medicinalansvarskommittén fick i uppdrag att utarbeta förslag tillpatienträltighetslag i enlighet med vad i moiionen anförts, och 1975/76:1284 av herrNilsson i m.fl. (s). 1. beträffande informationsfrågorm. m. alt skulle avslå motionerna 1975/76:1263 och 1975/76:1284, 2. belräffande sekretess m. m. ifråga om patientjournaleratt skulle avslå motionen 1975/76:1227, 3. belräffandepatienträltighetslag att skulle avslå motionen 1975/76:1281. Reservationer hadeavgivits Nr 121 1. belräffande sekretessm. m. i fråga om patientjournaler av herrar Carlshamre (m) och () som ansett atl utskottet under 2 bort hemslälla all med bifall till motionen1975/76:1227 hos regeringen , integritet och skulle anhålla attmoiionen för beaktande överlämnades till medicinal- rättssäkerhet inom 2. belräffande patienträltighetslag av herrarCarishamre (m), () och () som ansett att utskottet under 3bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:1281 hos regeringen skulle anhållaatl motionen för beaktande överlämnades till medicinalansvarskommillén. HertCARLSHAMRE (m): De senasle åren har haft att la slällning lill en lång radförslag som har gällt patienternas intressen inom sjukvårdsorganisationen. Delhar varit frågor om integritet och rättsskydd. Det har varit frågor ominformalionsräll och myckel annal. Denna aktivitet inom motsvaras aven molsvarande aktivitet uianför , där under ell anlal är en deballhar varit i gång - mycket livligare än lidigare - i dessa frågor. Del bildasintresseorganisationer och patient-rälisföreningar och del genomförsuppvaktningar och aktioner av olika slag, alll för alt tillvarata vad manuppfattar som patienternas inlressen. Delär väl inte märkvärdigt atl del har blivit en ökad livaktighet pä del härområdet. Vår sjukvårdsorganisation och allt vad därtill hör har blivit mer ochmer komplicerad. Behandlingsmetoder och läkemedel har blivil alllmersofistikerade och människorna har blivit ängsliga för vad de egentligen utsättsför. Vi har väl också allmänt blivit mera medvetna och vill vela mer om vad'som sker med oss. 1dag har vi, herr lalman, några nya sådana ärenden på bord isocialulskotlels betänkande nr 33. handlar det om patientjournalernaoch om behovet av en samlad patientlagstiftning. Jag skall bara uppehålla migvid den första av dessa frågor. Den andra tas om hand av i ettefterföljande anförande. Delär inte någon stor skillnad i uppfattning mellan ulskoitsmajoritet och reservanternär del gäller reservationen nr 1, frågan om patientjournalerna. Del är såvittjag förslär ingen skillnad alls i sakfrågan, hur viktigt del är au beredapatientjournaler ell lillfredssiällande sekreless-skydd. Den punkt där viskiljer oss ål är i bedömningen av om det just nu finns någon som har uppdragetatl utreda denna fråga. Utskottsmajoritetenmenar alt frågorna om tillfredsställande sekretess för patientjournaler hörnaturligt hemma inom medicinalansvarskom-mitténs ulredningsområde. Vi reservanter,och jag, har inle kunnai läsa oss till all del faktiskt är så ochhar därför ansett atl man uttryckligen kan överlämna denna fråga tillmedicinalansvarskom- Nr 121 minen för atl få den utredd och bedömd. är en procedurfråga men Fredagenden ''"" ''" "'' som sådan. 7 m'ii 1976 Patientjournalernahar varit uppe till diskussion även här i Del har då ibland gällt patientens rätt atl själv Insyn, Integritet och fåta del av sin journal. Det har också gälll att skapa bestämmelser för rättssäkerhet inom atl journalerna skall bli korrekta och kunna användas tillde ändamål sjukyården som de är avsedda för. Journalen har ju kommil ochkommer atl - mer än man säkerligen förnågra år eller årtionden sedan drömde om - användas som bevismedel iprocesser. Dä är del angelägel att de hålls korrekta. Vi har tidigare t. ex.diskuterat en sådan fråga som all tillämpa bokföringslagen på journaler, så alldet inle skall vara tillåtet all ändra dem i efterhand på vilket sätt somhelst. gäller del det egentliga sekretesskyddet. Del har nalurliglvis blivilkänsligare , framför alll sedan vi har gått in i dataåldern och lever ietl daiorsamhälle, där uppgifter om människor samlas upp och lätt kan görastillgängliga på ell sätt som vi aldrig anade för ganska få är sedan. Del är oerhört viktigt atlförhållandel mellan läkare och patient kan bli sä förtroendefullt som möjligt.Varenda läkare kan vittna om hur en patient som lämnar mottagningsrummet efterett samlal inte sällan vänder sig om och allra sist säger: Säg, doktorn, jagkan väl lita pä atl allt vad vi har sagt här stannar oss emellan? Del är ensjälvklarhet att man vill ha det förtroendet till sekretessen. Jag tror ocksåatl just sjukvården hör till de områden i samhället som har haft den högstastatusen när del gäller tillförlitlighet i fråga om sekretess, förtrolighel ochsådanl. Del står väl oftast inte särskilt märkvärdiga saker i en patientjournal,annat än del som direki gäller sjukdomen, och man kan lycka att del väl inle ärmycket att hymla med och vara så hemlighetsfull om. Men det kan faktisktförekomma andra anteckningar, som inte står i direkt samband med den åkomma manbehandlas för. Det kan väl också vara nalurligl alt så sker, eftersombakgrunden, hela patientens liv, har betydelse för behandlingen. Ävenupplysningar om själva sjukdomen är sådanl som många människor, när de välkommil igenom sitt onda, gärna vill hålla för sig själva - ingen annan harnågot alt göra med vad jag har genomgått för sjukdomar. Man tycker sä ochkänner så, och det bör man ha rätt lill. Man har väl inle heller varit särskiltorolig för att sädana här uppgifter skall slippa ut. Men är vi inle riktigtlika säkra längre. Över huvud tagel håller sekretessen på det här området pä att, inte genombrytas men på något säll mjukas upp och bli svårare atl hantera. Vi har ju de senasle dagarna fått belägg för hur enligt en liten ny bevissäkringslag läkares patientkort kan tas fram till granskning av taxeringsmyndigheterna. patientkort kan verkligen innehålla förtroliga uppgifter, som ingen annan än doktorn och patienten bör ha tillgång till. Dä säger man: Del gör väl ingenting, för de som får tillgäng lill kor- tet eller, i del fall vi talar om, journalen har juockså tystnadsplikt. är ju myndigheter medtystnadsplikt det handlar om. Del är rikligt, men vi skall ändå vara medvetnaom att när vi försöker skydda sekretessen i sådana fall gör vi det med en lagsom reglerar hur man skall handskas med hemliga uppgifter och sådant, men vigör det också, och det är enligt min mening del vikligasle, genom alt alltid,så mycket som del någonsin är möjligt, begränsa anlalet av de människor som hartillgäng till en hemlig uppgift. Det brukar sägas all en hemlighet som delasav tvä inte är någon hemlighet längre, men vi har väl ansett all det som delas'av läkare och patient har varit hemligt och stannat där. Men så fort kretsenvidgas och sådana här uppgifter sprids till andra - det kan vara hur perfektsamvetsgranna människor som helst som är underkastade egen tystnadsplikt ochalls icke har för avsikt att bryta den - är det i och för sig ensekretessrisk. Vivel av erfarenhet atl antalet läckor och risken för läckor växer så fort flermänniskor invigs. Därför är del vikligl alt patientjournaler stannar där deskall vara, så långl möjligt, och att de inte innehåller uppgifter som kan varaobehagliga för patienten. Del är vikligl därför atl vi annars riskerar allförtroendet mellan läkare och patient rubbas. Vi riskerar en dubbeljournalföring. Vägar doktorn inle lila på all del han har antecknat stannar därdel skall vara, slutar han väl med att anteckna och gör egnafickalmanacksanteckningar eller vad del nu kan bli för någonting, som varkenpalienlen eller någon annan har tillgäng lill. Del är alllså viktigt atl vi fårklara regler på del här området. Delsärskilt besvärliga kommer i datasamhället. Vi har föreslagil i motion, ochäven i reservalion, all personliga uppgifter, som bör skyddas när man för överjournalerna på databand, inte bara skall spärras ulan över huvud laget inle fåfölja med in på bandet. De skall inte finnas där. Man har bara ett sätt all effektivtskydda sekretessen när del gäller data, och del är all man inle sätter en spärrför vad som får las ul ifrån bandet, ulan alt man sätter en spärr för vad somfår läsas in pä bandet. Som vi ser del får del inte finnas något onödigt päbandet. Vihar också begärt alt patient som har tillgång lill sin egen journal och harräll all få se den skall kunna begära, och också få denna begäran respekterad,all uppgifter som han lycker inte bör slå där skall las bort. Slutligenhar vi tyckt all del är onödigt alt patientjournaler lagras och arkiveras inästan del oändliga och är tillgängliga viss lid efter patientens död. Vi menarall del normala bör vara all patientens journaler försvinner sompatienten själv avlider. Idenna fråga har vi inle gjort någonting annal än all vi har ben all den skallöveriämnas för granskning och uiredning lill medicinalansvarskommittén med detyrkande som framförs i reservalionen 1. Jag yrkarbifall till den reservalionen. Insyn,integritet och rättssäkerhet inom sjukyården Hert (): En sjuk människahar svårare alt slälla krav pä sin omgivning än en frisk människa. Del ärdärför särskilt vikligl att slå vakt Insyn,Inlegritet och rättssäkerhet inom sjukyården om en sjuk människasintegritet och rättigheter. Del gäller i särskilt hög grad människor som läggsin på sjukhus, där del drastiska miljöbytel ofta innebär en svär påfrestningför den enskilde. Det är vanligen äldre människor, som pä sjukhusen hastigt fårvänja sig vid t. ex. nya matvanor och nya sovtider. De tvingas Ullbringa heladagen med främmande människor. Naturbehoven måste ibland skötas i sjuksalen iandra människors åsyn. Allt della bidrar lill atl hos en del patienter skapaångestkänslor och kan föranleda en rädsla all framställa krav påsjukhuspersonalen - krav som i och för sigvore berättigade. Patientenskall vara den centrala personen i vårdarbetet. Palienlen skall stödjas, ochpatientens önskemål och synpunkter måsle vara utgångspunkt för behandlingen.Patienterna har i princip själva räll all bestämma vilka undersökningar ochbehandlingar som skall ulföras på dem. Del är då inie minsl vikligl allpatienterna får ordentlig information både om vilka behandlingsmetoder ochläkemedelsallernaiiv som finns tillgängliga och om vilka rättigheterpatienterna har. Denhär problematiken har jag behandlal i motionen 1281 om en särskildpaiienirällighelslag - en lanke som har fåll en del slöd i tidnings-deballen påsenare tid. Motionsönskemåld har fåll ett kort svar i socialuiskoneisbelänkande nr 33. Ulskollel anser hell enkelt all pågående ulredningsarbdelillgodoser syftel med motionen. Jag skall här la upp ivå punkier av de mångasom finns i moiionen och som visar del akluella behovei av en lag av dd slagsom begärs i moiionen. Denförsta punkt jag helt kort vill beröra gäller patienlernas räll all påverkabehandlingen av sig själva. I princip skall patienten ge tillstånd till variemedicinsk behandling utom i de fall, t. ex. vid akut medvetslöshet, dåpatientens medgivande inte kan inhämtas. För atl palienlen skall kunna påverkabehandlingen av sig själv krävs emellertid adekvat informalion både om det egnahälsoläget och om vilka medicinska behandlingsmetoder som slår tillförfogande. Det är därför viktigt all all informalion frän sjukvårdens olikadelar kommer palienlen till godo. Likaviktigt är alt all den information palienlen själv har all ge om sitthälsotillstånd kommer värdpersonalen till del. Del är i del sammanhangetväsenlligl all man så långt möjligt uppehåller en vårdkonlinuitei - vilkel krävs avfolkpartiet i en annan molion - som gör au infor mationen om patienlernas hälsotillstånd inle blir uppdelad i stycken och bara delvis kommer behandlingspersonalen lill godo. Del är över huvud lagd vikligl, inle minsl vid långvarig sjukdom, all avsälla lillräckligi med lid för all inhämla patientens egna synpunkter på sin behandlings situation. Denandra punkten jag skulle vilja beröra och som också berördes av sekretessen beträffande enskilda patienters pa-lienlkorl.Palienljournalerna bör nalurliglvis inte lämnas ul annat än i mycket speciellafall. skall vara någonting mellan läkare och paiieni. Men delfinns f n. mer än 20 olika fall dä läkare har an-niälningsplikl lill annanmyndighet och då alllså vissa uppgifter ur pa- tienljournalen automatisktblir lillgängliga för andra offenlliga myndig-heler. I en del fall är del t. o.m. så alt dessa uppgifter av annan myndighet förs in på data. Deltaaktualiserar då behovet av en väsenlligl bättre sekretess mellan myndigheternavad gäller användning av datamaterial än vad som råder f n. Isamband med den akluella diskussionen om skaiiemyndigheiernas arbele har detockså framgått all skaiiemyndighderna under vissa föruisätiningar har rätt altla del av patientjournaler. Läkarna är skyldiga all pä begäran lämna ul sinapatientkort till skattemyndigheterna. Del innebär ju att skaiiemyndighderna kanfå mängder av personliga uppgifter om vederbörande läkares patienter. Dettavisar hur viktigt det är all integriteten för den enskilde patienten stärksgenom lagstiftning. Patientjournalerna bör betraktas som patientens egendomoch bör inle i princip utlämnas frän läkaren lill någon annan utan patientenseget godkännande. Del här var två av de punkier som jag menar bör innefattas i enpaiienirällighelslag, där man i lagens form ger en stöd ål sjuka människorsrättigheter. Del är viktigt atl alla sådana regler för all säkerställaintegritet och människovärde för patienterna samlas i en lag. Jag tycker att deldå är ett minimikrav all frågan om en paiienirällighelslag får övervägas avmedicinalansvarskommillén. Dd är vad som yrkas i reservationen 2, som jag yrkarbifall lill. Insyn,integritet och rättssäkerhet inom sjuk\'ården Hert i (s): Jag har ingen anledning alt la upp någon längre diskussion med vare sigherr Carlshamre eller . Vad de har sagi är myckel vikliga ling. Delsom skiljer mellan de båda föregående lalarna och ulskollel är emellertid allulskoltet i sill belänkande pekar på att del pågår ell ulredningsarbde på deltaområde som täcker vad herrar Carlshamre och har varit inne på. Undersädana förhållanden finns det ingen anledning att genomföra några ytterligareutredningar pä området. Medicinalansvarskommillén,som har arbetat ell parar, har böriat komma in i etl skede där en rad frågorsom ulredningen har all handlägga häller pä att lösas.Medicinalansvarskommillén har all göra bl. a. en allsidig översyn av reglernaför samhällets tillsyn över personalen inom hälso- och sjukvården. Som uiskottdframhållit har ulredningen ett allmänt bemyndigande all la upp frågor omrällssäkerhei och inlegriiei som kan bli akluella under arbelds gäng. Kommiliénskall också la upp informationsfrågorna, och jag avslöjar säkert ingenhemlighet från kommitténs arbele om jag säger an just de frågorna ingår vikligl led i arbeiei. Utredningen har vidare atl syssla medpalienlskyddei, och någon anledning au lill ulredningen översända moiionen avherr Carlshamre m. fl. finns det enligi ulskoilds mening inie. Eftersomfrågan om patienlernas rättigheter ingår i direktiven lill ulredningen ocharbetet är på god väg finner jag ingen anledning att närmare la upp endiskussion om patient- eller värdombudsmän i delta sam- Nr 121 manhang. Fredagenden frågor som kommittén har all handlägga är alltsåunder arbele, 7 mai 1976 °" hänvisning lill detta yrkar jag bifall lill ulskotlels förslag. Insyn,integritet och (): rättssäkerhet inom Herr talman! Får jag då tolka socialutskottets ordförande sä atl han sjukvården menar all medicinalansvarskommillén redan haruppdraget att överväga HertKARLSSON i (s): Del står fritt all lolka mill ullalande precis som han vill. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 avherrar Carishamre och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voterings-proposition: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 33mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar Carlshamre och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrCarlshamre begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Carlshamre m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller socialutskottets hemställan i betan- Nr121 kandelnr 33 mom. 3 röstar ja. den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av -------- Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslat för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes volering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: §6 Hälso- och sjukvård Föredrogs socialutskottets betänkande 1975/76:34med anledning av motioner om utbyggnad av hälso- och sjukvård, m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:215 av hert iFalköping (c), 1975/76:269 av m. fl. (fp), varisåviii nu var i fråga (yrkandena la, 2a, 2b, 3b och 4) hemställts a) attriksdagen hos regeringen skulle anhålla atl utredningen om hälso- och sjukvårdslagstiftningen fick i uppdrag att lägga fram förslag till genomförande av ett husläkarsyslem enligt de riktlinjer som angetts i motionen, b) att hos regeringenbegärde förslag till en utbyggnadsplan för långtidsvården omfattande minst 20000 platser , c) alt hos regeringenbegärde förslag till statsbidrag till hemsjukvården, d) attriksdagen hos regeringen begärde all ett program för den fortsatta utbyggnaden av hälsovården och sjukvården förelades i en lighet med de riktlinjer som angetts i motionen, e)allriksdagen gav regeringen lill känna vad som i moiionen anförts omangelägenheten av att tillvarata ideella insatser. 1975/76:1251 av m. fl. (vpk), varihemställts alt beslutade alt hos regeringen anhålla om tillsättandetav en fem-partiutredning om en offensiv hälsovård enligt i moiionen anfördariktlinjer, Nr 121 1975/76:1297 av herrar () och i (fp), vari Fredaeen den hemslälllsatl gav regeringen lill känna vad som anförts i mo- 7 m-ii 1976 tionenom angelägenheten av att ge frivilligorganisationer ökade möj- ligheteratt bistå sjukvårdspatienter, Hälso-och sjuk\'ård 1975/76:1306av i (m), vari hemslällls all hos regeringenbegärde en parlamentarisk uiredning med uppgift att undersöka verkningarna avenhetsiaxereformen inom sjukvärden, 1975/76:2009 av m. fl. (m), varihemställts alt skulle a) ge regeringen till känna vadsom i motionen 1975/76:1979 anförts om en kraftig utbyggnad av hemsjukvårdenunder den närmaste , b) som sin mening uttala vad imotionen 1975/76:1979 anförts om införande av ell husläkarsyslem som bl. a.garanterade att patienterna alltid kunde vända sig lill samma läkare, 1975/76:2061 av m. fl. (c), varihemställts att beslutade all hos regeringen begära en uiredningangående nya regler för statsbidrag till primär- och landstingskommunernasservice och omvårdnad för äldre, vid vilkas utformning man borde eftersträvaall genom enhetliga staisbidragsregler underlätta en effektiv samordning avnämnda verksamhet, 1975/76:2074 av m. fl. (s), varihemställts atl hos regeringen begärde en utredning om denpsykiatriska vårdens innehåll och organisation, och 1975/76:2078 av i m. fl. (vpk),vari hemslällls atl hos regeringen skulle anhålla om snabb ochgrundlig om-formulering av menlalvårdens mål och inriktning enligt främstföljande linjer, nämligen (a) avskaffande av det individ- ochsymplomorienlerade sjukdomsbegreppet, (b) avskaffande av passiviserande ochföråldrade behandlingsmetoder, (c) aktiv, demokratisk medverkan frånpatienterna. 1. belräffande införande av ellhusläkarsyslem alt skulle avslå motionen 1975/76:269 (yrkandet I a)och moiionen 1975/76:2009 (yrkandet 2), 2. belräffande utbyggnad avhemsjukvården all skulle avslå moiionen 1975/76:2009 (yrkandel 1), 3. belräffande stöd lillhemsjukvården att med anledning av moiionen 1975/76:269 (yrkandel 2b) och motionen 1975/76:2061 hos regeringen skulle anhålla alt moiionernaöverlämnades lill kommunal- 1 ekonomiska ulredningen. 4. belräffande ökade resurser förlångtidssjukvården att Nr 121 skulle avslå motionen 1975/76:215, den 5. belräffande en utbyggnadsplanför långtidssjukvärden all ,, -laj iqtaskulle avslå moiionen 1975/76:269 (yrkandel 2 a), 6. belräffande en pariamenlariskutredning om verkningarna av en- Hälso-och sjukvård helslaxereformen allriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:1306, 7. belräffande den psykiatriskavärdens inriktning m. m. atl skulle avslå moiionerna 1975/76:2074 och1975/76:2078, 8. belräffande en offensiv hälso-och sjukvård atl skulle avslå moiionen 1975/76:1251, 9. belräffande dt program för denfortsalla utbyggnaden av hälso-och sjukvården atl skulle avslåmoiionen 1975/76:269 (yrkandd 3 b), 10.beträffande tillvaratagande inom sjukvården av frivilliga insalser attriksdagen skulle avslå moiionen 1975/76:269 (yrkandel 4) och motionen1975/76:1297.