prot · FZ09111 · 1975-12-31 00:00:00 — Men i en sakdebatt är del nu ofrånkomligen nödvändigl att jag införytteriigare ett element. Vistår inför ell allmänt val. De borgeriiga partierna har med olika grad aventusiasm förklarat att de vill bilda en gemensam borgeriig regering om de fårväljarnas förtroende - och del vill de ju ha. Men då har ju väljarna ensjälvklar rätt att begära besked om vilken energipolitik en borgerlig regeringskulle föra. besked måsle de få före valet. Centerpartiethar förklarat att energipoliliken är dagens viktigaste politiska fråga - enödesfråga, sade . Del har i och för Energihushållningen,m. 9 protokoll 1975/76:111-112 Energihushållningen,m. sig inte varit lätt alt fäbesked från var partiet står i energipoliliken. Det har minsannförekommil många olika bud. När det gäller kärnkraften har vi emellertid fållelt besked som jag förutsätter atl man står för. Fördel första: De tre kärnkraftsaggregat som börjal projekleras skall aldrig börjabyggas. Fördet andra: Fem kärnreaklorer är under byggnad. Denna ulbyggnad skall stoppas säfort kontrakten med leverantörer och entreprenörer har annullerats. Fördet tredje; De fem som är i gång skall avvecklas enligt en särskildberedskapsplan. Fördel (järde: har förklarat atl man icke går med på att den kärnkrafl sombortfaller kan ersättas med oljekraft. Fördet femte; Cenlern har förklarat att de andra borgerliga partierna måsteacceptera denna energipolitik som en helt avgörande förutsättning förcenterns medverkan i en eventuell borgerlig regering. Jagbehöver icke än en gång understryka alt jag anser denna energipolitikorealistisk och en fara för sysselsättning och välfärd i värt land. Men jagbetvivlar inte att den återspeglar ärliga uppfattning. Jag är alltsåberedd att härvidlag ta och pä orden. Det harframför allt från borgerligl håll framförts all position skulle vararent vallakliskl betingad. skulle ha uppgifien att försöka vinna rösterfrän kärnkraftsmotståndare. De andra borgeriiga partierna skulle försöka vinnaröster bland kärnkraftsanhängare. Därigenom skulle man kunna skapa enborgeriig majoritet i . Därefter skulle frånfalla sinståndpunkt och kärnkraftsutbyggnaden fortsätta ungefär som förut - kanske medlitel ackompanjerande utredningar. Detär inte svårt - om man går omkring - att finna borgerliga talesmän somframställer som ett säreget parti som inle håller så hårt pä sinauppfattningar när det verkligen gäller. Man brukar hänvisa lill en kändbondeförbundare, som en gång framhöll att han inte ändrat sin ståndpunkt menväl sin röstning. Precis likadant kommer atl göra när det gällerkärnkraften, säger och antyder man. Detligger litel av föraklfullhet i de här resonemangen. Man uttolkar gärna vad centernegentligen menar. Men jag tror uppriktigt sagt inte att ledning tänkerpå det sättet. Jag tror faktiskt att den hederiigt omfattar sin, enligt minmening, felaktiga ståndpunkt Dessulomligger det i det politiska livets dynamik att ett politiskt parti inteplötsligt efter etl val kan ändra uppfattning i en fråga som man själv förevalet betecknat som en ödesfräga och i vilken man preciserat sina ståndpunkter.Före valet kan ändra uppfattning och komma på, enligt min mening,bättre tankar. Men den uppfallning som man går till val pä, den måste man hållafast vid efter valet Annars sviker man helt sina väljare och sina siämmobeslutDet torde knappast gå att hålla ihop partietunder sådana förhållanden. Det är inte milt bekymmer, men jag förulsätter har en viss elementär självbevarelsedrift inom del här partiet. Såsom självt har valt att spela upp frågan - och så som herrFälldin valde atl spela upp frågan med så myckel han förmådde av fullorkester ~ är det fullt naturligt alt inte har möjlighet att lämnaen glugg öppen för förhandlingar med de andra borgeriiga partierna. Han har avsin egen uppläggning tvingats att ställa ultimativa krav på de andra borgeriigapartierna, vilket i och för sig är rätt unikt i vår pariamentariska historia.Men där står vi. Skulden för en eventuellt utebliven borgeriigregeringssamverkan eller regeringsbildning lägger han på dem. Det är naturiigtutifrån hans utgångspunkter. Vi måste i detla hus acceptera denna inställningsom ett politiskt faktum. Vihar haft vår prövning, och vi har intagit vår ståndpunkt och fattat vårtbeslut. och cenlern har haft sin prövning, intagit sin ståndpunktoch fallat sitt beslut. Den sanningens minut jag talar om inträder i dagframför alll för de båda andra borgeriiga partierna. Jag vill då ställa enfråga. Det är en händelse som ser ut som en tanke alt i denna ödesfråga herrarAhlmark och hållit sig sorgfälligt borta frän kammaren. De kanske dykerupp, för den fråga jag ställer till dem nu är svär, men den är nödvändig ochofrånkomlig i vårt parlamentariska och politiska liv: Är ni beredda attacceptera krav pä en avveckling av kärnkraftverk i drift, på stopp förpågående byggen sä fort kontrakten annullerats, på stopp för projekteringen avde reaktorer som ännu inte börjat byggas? Dentid är förbi, dä man på borgerligt håll kunnal hänvisa till förhandlingarefter ett eventuellt - mot förmodan - för dem gynnsamt valutslag. Den tiden ärförbi då man kunde använda glidande formuleringar och försök att undfly frågan.Tiden har kommit för ett rakt och klart besked. Är ni inom ochfolkpartiet beredda att acceptera cenierns krav? Del är den typ av fråga sommåste besvaras med elt enkelt ja eller nej. Det kräver väljarna. Energihushållningen,m. () kortgenmäle: I och för sig är det önskvärt att vi tidsmässigt hade haft likvärdigadebattförutsättningar. Jag får flnna mig i att bara ha tillförfogande. Detär riktigt au vi haft en rätt kraftig ökning av elenergiförbrukningen , ochdet är just detta som ytteriigare stärker skälen att vidta åtgärder. Kommer niatt införa de nya byggnormerna? Kommer ni att satsa på den sanering i äldre hussom tekniska högskolan pekat pä? Kommer ni att medge utnyttjandet avvärmepunkten, dvs. av jordvärmen på 1 1/, varmed man reducerarelenergibehovet i huset till under en tredjedel enligt utförda prov? Frånregeringen återkommer påståendet att jag och skulle undvikadiskussionen om elkraften. Får jag då än en gång påminna stals- Energihushållningen,m. ministern om all vårenergibalans kommer alt innebära att man 1985 har 40 96 mera elenergi attförbruka än vi har . Del innebär att vi har tagit oljan i anspråk i sammautsträckning som regeringen förutsatte i sin energiprognos. 1 dessa 40 96ökning av elenergin finns inte en kilowatt tillskott av vindkraft eller andranya uthålliga energikällor, även om mer och mer talar för alt man vid dentidpunkten kommer atl kunna räkna med ett icke obetydligt tillskoll frän dethållet om man satsar pä del. Industrinhar inte ställt upp, säger statsministern. Vi har knapphet påinvesteringsmedel. Det är omvittnat av alla. Vi behöver låna utrikes. Strävanär att begränsa denna upplåning. Då frågar jag: Om industrin ställs inför ettalternativ där andra tar i anspråk det slora investeringsutrymme som krävs föratt öka tillförseln av energi, är det dä så svårt att förstå atl industrin meddet knappa utrymme som därefter finns kvar slyr sina investeringar lill andraändamål än sådana som är energibesparande? Här finns ju det klara sambandet.Om man förbrukar huvuddelen av tillgängligt investeringskapital för atttillföra mer energi så kan man inte av andra vänta sig invesleringar sominnebär alt de hushållar med energi. Detär det sambandet statsministern måste lära sig för alt förstå vad denalternativa energipolitiken innebär. Alt det finns sådana möjligheler kundestatsministern under silt anförande inle bestrida. Jaghar aldrig ifrågasall oljans miljörisker, men hur vore det om vi på fullt allvar skulle undersöka de nya möjligheter som har visat sig vara för handen borta i . Där byggs ett koleldat kraftverk, där man med en ny förbränningsteknik kan binda 90 96 av svavlet, där kvä vedioxider inte utvecklas och där man också kan binda tungmetaller. Det finns vissa möjligheter att få i gång elt sådant försöksprojekt i En , såvitt jag vet ' Statsministernsäger alt säkerhetsfrågorna är bra skötta, men kvar slår min fråga: På vilkengrund kan en överingenjör i säga alt säkerhetskontrollen och kraveni det avseendet sköts med gott omdöme - jag hoppas citationstecknen hörs - närinte kraven är så långtgående som i ? Är statsministern beredd atl låtadessa tre obestridliga experter pä säkerhet komma över hit för ett jämföranderesonemang om säkerhetskrav såsom de utvecklats i och här i ? Närjag påminde om all handlingsfriheten kaslals över bord skulle jag ha förtjänatett omdöme som statsministern inle ville uttala. Talade inle industriministerni sitt anförande om upparbetningsproblemen, den slutliga förvaringen ochanrikningsproblemen? Var del inle dessa tre områden som statsministernhänvisade till när han sade att handlingsfriheten försvinner? Del är delkonstaterandet jag gör. Jagvill sedan ha elt besked om pä vilka grunder man kan säga detta om goll omdöme.Vad vet ni om erfarenheierna i ? Detvar inte heller någon överraskning att statsministern använde en god del avsitt anförande åt att än en gång klargöra att skall social- demokraterna driva sinkärnkraftspolitik vidare så fär de söka stöd hos . HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Jag missunnar inle atl komma med kritik mot centernsenergisyn i de stycken där den har sina svagheter - även om jag tyckte atl hansutläggning om de länkbara valiaktiska spekulationer som kunde ligga bakom deborgerliga partiernas ställningstaganden var konspiralorisk i överkant. Skulleman vara så konspiralorisk kunde man säga atl det är bra för altkärnkraftsmotståndarna i hans eget parti har ett annat parti atl rösta på istället för . Men så konspiralorisk skall man kanske inte vara. Detfinns dock, tycker jag, tre slycken brister i i och för sigeleganta anförande som jag vill påtala. Om oljans skadeverkningar nu är såsvära och de ökar i proportion till den ökade oljeanvändning som ju förutsesäven i regeringsprogrammet, varför har man dä sä länge dröjt med atl skaffa ettalternativ till den slösaktiga oljeekonomi som man har byggt upp? Ochnär ni, i och för sig helt riktigt, påpekar de stora miljöproblemen med oljan,då resonerar ni ju som om det inle skulle göras någonling åt dem,som om de bara skulle fortsätta att växa med en ökad oljeförbrukning, som omstorindustrin skulle få fritt fram atl förorena landel även i fortsättningen.Det kan väl inte vara helt rikligt De kalkylerna måste vara anpassade litet väli överkant för att passa resonemanget, för så släpphänta kommer ni väl ändåinte alt vara. Delvar den ena punklen. Den andra punkten består däri att jag menar alt ni byggerett väldigt omfattande resonemang pä ett enkelt och schematiskt förhållandemellan elförbrukning å ena sidan och den allmänna ekonomiska tillväxten ochsysselsättningen å den andra. Det är en fariig ensidighet, därför atl del är juändå tydligt, om man försöker se hur det förhäller sig i olika länder ule ivärlden, att detta samband är mycket mer mångsidigt, myckel mer växlande. ,och kommer inte att ha någon kärnkraftsbaserad elkraft allsföre 1985. Men ingen skulle ju väga påstå atl dessa länder skulle få en väldigistarkt ökad arbetslöshet bara för den sakens skull och att de inte längreskulle kunna tillhöra de ekonomiskl mest framskridna länderna i världen. Bulgarienoch DDR beräknas 1980 ha en femtedel så mycket kärnkraftsbaserad elkraft somSverige, mätt i installerad effekt, och beräknas ha bara en tjugondedel.Men ingen hävdar väl - inle heller statsministern - att det skulle bliekonomisk katastrof i de länderna av den orsaken. Tvärtom har de ju ambitiösaplaner och går starkt framåt. Nederländernahar en femtondedel av effekt 1980, och de kommer inte att få ett endanytt kärnkraftverk . Men ingen påstår väl för den skull attNederländerna skulle gå mot eko- Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. nomisk katastrof ochmassarbetslöshet av de proportioner som i industridepartementets utredning harpåståtts skola gälla för . Sovjetunionen- på vars kärnkraftsuppbyggnad man kan ha sina synpunkter; statsministern fårvänta lills repliken blir hans - beräknas ha bara en fjortondedel så stor effekt som . Men ingen inbillar sig väl för den skull alt detskulle bli lysande tider i eller att det skulle bli massarbetslöshet ochekonomiskt sammanbrott i . Detvar den andra punkten. Den iredje är denna: Är del bara en kvantitativ tillväxtsom skall vara arbetarrörelsens framtida ekonomiska och sociala mål här ilandet? Är det bara den utvecklingslinjen som har valts av en majoritetbestående av socialdemokrater och moderater? Ställer man då aldrig fråganvilken struktur ekonomin skall ha, vilket socialt innehåll och vilken socialsyftning produktionen skall ha? Med olika sammansättning, olika socialamålsättningar och olika struktur hos produktionen påverkas ocksåenergiförbrukningen. Man når i varje given nivå av energi- och elförbrukningenockså ett skiftande antal arbetstillfällen. Detfinns ju mänga i statsministerns eget parti som är kritiska till kärnkraften.Jag tror alt del är vilall för arbetarrörelsen och dess framtid altstatsministern för deras skull besvarar frågorna om vad det är för sortssamhälle som han med den politik socialdemokrater och moderater driver igenomvill se förverkligad. () kortgenmäle: Vi har i hävdat att miljökraven måste vara en restriktionför energiomvandlingen och att den säkraste metoden alt begränsa fortsattmiljöförstöring är att begränsa energikonsumtionens ökning. Detla har viupprepat gång på gång, och vi har därför också fört fram våra konkreta krav påen hushållning med energi som ger handlingsfrihet för framtiden. Vi har sagtatt marknadsekonomin måste vara elt instrument att spela på, att man måsteanvända den dynamik, den initiativförmåga som finns inom den för att komma tillrälla med en överkonsumtion. Med hjälp av olika styrmedel, ekonomiska stimulansåtgärder,energibeskattning, bättre konstruerade taxor osv. kan man jusl inom en frimarknadsekonomi nå goda resullal. Mendet räcker naturligtvis inle. Vi måste också salsa på direkta statliga åtgärderi form av service lill allmänheten för alt kunna undvika elt energiutsläpp frånbostäderna. Vi måsle vidta ålgärder i informalionsledet och ge utbildning ätdem som sysslar med energi. Alltdetta har vi lagt fram förslag om, och jag noterar atl statsministern ocksäbetygar att handlingsfriheten är väsentlig. Jag upprepar därför min fråga frånförmiddagen; Är herr statsministern redo att ge en mycket kraftfull deklarationom att det är just hushållningen med energi som är det första och det viktigasteledet för att bevara den handlingsfrihet som vi vill ha ? Härhar statsministern ifrågasall om man når gränser där enskilda kommer i bryderioch svårigheler. Del är klart atl det var så när energikrisen var som värst1973/74. Men om man kan motivera oss alla lill ett ökat sparande i en situationdär man vill ha kvar handlingsfriheten och inte bara låta utbyggnaden avkärnkraften gå vidare, då måste vi lyckas med denna motivation. Det är i detavseendet som jag menar alt regeringen inte harvisat tillräcklig handlingskraft. Detandra ledet, som är lika viktigt, är all man vi har tillvårl förfogande satsar hårt pä alternativa energikällor. säger attvissl skall vi göra det, men det hjälper oss inte . Del är väl ändå en klar skillnad iviljeinriktning hos utskoltsmajorileten och i de reservationer som vi harredovisat för . Vi har en klart mer markerad satsning päresurstilldelning för ulveckling av vindenergi, för att man bättre skall kunnaanvända solenergin i uppvärmningen av fastigheter, beträffande forskningrörande energianvändning för lokalkomfort, och för etl energisnålaretransportarbete osv. Allt delta finns redovisat i våra reservationer. Del äralltså en markerad skillnad mellan er linje och vår linje. Detär bra att statsministern pekar på farorna med all man använder olja förenergiproduktion - det leder till försurning av mark och vatten. Detta har viockså varit uppmärksamma på och krävt ålgärder för. Men vi har haft svårt, herrstatsminister, att fä med er på rening av rök, krav på användning av lågsvavligolja osv. Ni har inte heller pä den punklen visat samma aktivitet som vi hargjorl från folkpartiei. Såvill jag, herr lalman, säga några ord om kärnkraften. Statsministern villeförsöka tona ned skillnaden mellan socialdemokraterna och moderalerna å enasidan och å den andra. Här finns ändå en mycket klar principiellskillnad. redovisade själv att det finns behov av enutredningsverksamhet års beslut för all få en bättre kunskap omsäkerheten vid kärnkraftverken och om hur hus-hållningsälgärderna slår ut hosallmänhet och i industri och andra samhällssektorer. Jag skulle kunna fylla päden listan, det är inie svårt. Vi har lidigare här hört hur osäkert detär med uranförsöriningen och de därtill hörande höga kostnaderna och hurkostnadsutvecklingen över huvud taget är oroande för kärnkraften. Päavfallssidan är det alltjämt oklart Även om här har sagts atl Aka-utredningenkommer har vi ännu inle sett den. Inom folkparliet är vi inte bereddaatt gå vidare med kärnkraftsutbyggnaden innan vi har alla dessa fakta päbordet. Där ligger alltså en klar skillnad mellan er och oss. HerrPalme har, som den tentamensmäslare han är, ställt frågor till oss ifolkpartiet och moderata samlingspartiel om regeringsfrågan vid en eventuellseger för de icke socialistiska partierna. Om detta får jag återkomma i näslatreminulersreplik dä min tid tydligen är ute. Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. HerrWIJKMAN (m) kort genmäle; Till i vill jag först säga att det var intressantatt lyssna på det här anförandet om vilken struktur vi bygger upp på lång sikt.Vi har hört slå i samma talarstol ochdiskutera kärnkraft och dä besvara frågeställningarna om hur man kan accepterakärnkraftsutvecklingen i vissa so-cialistländer. Mer eller mindre ordagrant harhan svarat atl där har man ju en kontroll i form av folkels makt Är strukturendär acceptabel, eller var det bara en billig poäng? Jag lycker atl man borderenodla resonemanget litet bättre. Jagskall inte försöka mig på en recension av statsministerns anförande. Det var påmånga sätt ett intressant och klarläggande anförande när det gälldesvårighelerna atl spara snabbi och att över huvud taget hitla allernalivalösningar. Men jag är förvånad över, även om statsministern var väldigt dämpadoch lågmäld, att han å ena sidan antyder att agerande är taktisktbetingat, säreget - man talar om fyrstickor osv. -och ä andra sidan sedan lartillbaka del och säger att han personligen inte lycker sä, inte tror så. Dennatyp av antydningar vållar lält miss-länkliggöranden på fältet i den härdebatten. Vihar aldrig uttryckt oss så, vi respekterar linje. Vi har enannan bedömning av säkerhelsfrågorna, men vi respekterar linje. Statsministerntalade mycket vackert om sparandel. Jag tror all vi i länga slycken är överensom både förutsättningarna och möjligheterna. Jag har bara en invändning: Varförvill ni i detta sammanhang icke biträda ett stramare grepp, en starkaresamordning? I alla andra sammanhang brukar vi just ha debatter, inle minst mittparti och statsministerns, där vi diskulerar centralisering ochcentralstyrning. Jag tror att det är nödvändigt att just pä spårområdet fåtill stånd ett organ som mera samlat följer upp och driver på. ligger energisparåtgärderna på planverket, , industriverket,industridepartementet, energisparkommitlén, för att bara ta de viktigasteorganen. Det är etl nästan omöjligt arbeie atl själv skaffa sig överblick ochatt få en klarhet i hur man går fram och försöker fä effekt. Vi har konstateratatt del finns en tröghet både hos de enskilda konsumenterna och hosnäringslivet. Här måste inte minsl information och samordning lill för altdetta skall ge resultat Stalsminislernfrågade varför inte är här. Han visste ännu inte i går förmiddagatl statsministern skulle gå upp i den här debatten, åtminstone var det denuppfattning jag fick. Han har etl möte inbokat och kunde alltsåinte vara här. Alt jag står här i stället beror på alt jag har försökt allhålla i en del av dessa frågor för parliel. Vihar sagt, herr statsminister, att säkerhelsstudierna skall fortsätta.Aka-utredningen, som kommer , är ett exempel pä en sådan mycketnoggrann och målmedveten studie. Där kan man naturligtvis ha olikadefinitioner när man frågar om avfallsfrågorna är lösta De kan aldrigi dag på kort sikt anses lösta i den bemärkelsen au man har en hel mängd leknikframför sig som har verkat i elt antal år och givit driflserfarenheter Ännu sålänge har vi, ärade kammarledamöter, i stort sett bara ett par kubikmeterhögaktivt avfall om man räknar om det i fast form. Då kan man inte gärna begäraatt hela upparbetningslekniken och därefter deponeringen och lagringen avavfallet skall vara framtagen och uppvisad. Det vore en orimlighet att begära. Vadjag däremot hoppas att denna utredning skall visa är att det finns rimligteknik framtagen . Det finns ingenting som lyder på atl inte den teknikenskulle bli ännu mer fulländad - en leknik att hantera dessa problem på ett förmänskligheten betryggande sätt. Här måste varje parti under det kommandehalvåret sälta sig ner och granska - denna mycket tjockaexpertrapport - och göra sina avvägningar. Sedan får vi ta en diskussion om vadsom skall hända i kärnkraftsfrågan . Viär självfallet - och det har vi aldrig stuckit under stol med - med på att enavvecklingsplan upprättas. Inte minst beredskapsaspekterna kräver en sådan.Del är ingenling fel med en sådan och det tar alt utarbeta denna,skaffa sig en alternativ handlingslinje på lång sikt. nya och väsentliga är att , som inrymmer svar påstörre delen av de problem som tidigare framförts som de mest angelägna attlösa, kommer . Låt oss titta pä den först. Jag tror att även herrPalme, om han finner att utredningen påvisar brister, kommer att ändrainställning - precis som vi kommer att göra - och gå in för en helt annanutveckling. Det är omöjligt att säga . Lål oss ta den debatten när vihunnit ta ställning till . Energihushållningen,m. Det är faktiskt inte jag som har framfört några kon-spirativafunderingar, det vill jag säga till herrar i och . Jagbara redovisade vad som står i borgerliga lidningar. Man kan höra många fränborgerligt häll säga all detta är ren vallaklik från . Man kommer atländra sig. Kan man hävda delta om kan man undvika att ge besked om sinegen inställning visavi krav på energipolitiken. Så enkelt är det. Detär kanske ingen tillfällighet atl när vi behandlar den som de fiesta anser varavår viktigaste politiska fråga - och dessutom är en av de Slörsta politiskadebattfrågorna - så är de borgerliga partiledarna borta. - Jag såg här för en slund sedan, och jag kan i någon mån förstå dem. Det är svårafrågor som jag ställer. HerrWijkman hade nu den nya teorin atl bara Aka-ulredningen kommer, så kommercenterpartiet alt ändra sig. Det är möjligt, jag vill inte alls bestrida detta.Det kan man ju möjligen slälla en fråga lill om. Är del sä attcentern, när Aka-ulredningen kommer, kan ändra Energihushållningen,m. sig pä alla de här fempunkterna som jag redovisade, sä kanske han kan ge en antydan om della . Sedannågra synpunkter på vad vi sade. Det är ingen, , som tror påcenterns kalkyler för elenergiförbrukningen. Det finns inte en endaremissinstans som tror på dem - hell enkelt beroende därpå atl industrinbehöver ökad elkraft per sysselsatt. Vikan titta på några kalkyler från ell slort skogsföretag. 1 en fabrik hade manföljande siffror kWh/mantimme; - 100, -165 och beräknat 1985 -280. 1 etl annat stort verk var det 1965 och 1975. Där beräknadesdet bli 1985. Vi har den tendensen alt man sätter in mera elektriskenergi för att kunna öka produktiviteten och produktionen. Dentendensen kommer att finnas kvar. i frågar vilken samhällsstruktur vi vill ha. Det är elt sävackert ord. Jag menar att vi måste ha en samhällsstruktur där vividareförädlar våra stora naturtillgångar, malmen och skogen. Gör vi del, gårdel ål myckel elektrisk kraft - det är ofrånkomligt. Det är därför vi har högreelkraftsförbrukning än exempelvis.