prot · FY0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Slutsatsenav denna genomgäng blir sålunda all UNESCO-resolulionen 1. åberopar totaltirrelevanta FN-resolutioner, 2. riktar hell obefogade anklagelser mol ,3. saknar slöd i internationella stadgar för att över huvud ta upp dessa frågorsaml 4. i strid med både anda och bokslav i beslutarsanktioner mol . Denandra resolutionen mot skall jag behandla mera kortfattat. Som framgårav utskottets betänkande gick denna ut på att som enda land i helaorganisationen förhindrades att tillhöra en viss region. Den libanesiskedelegaten förklarade del sä: Detta var ett naturligt beslut, ly kom fråningenstans och hörde därför hemma ingenstans. Dettautgör en klardiskriminering mot . Det märkliga ärdessutom att en starkmajoritet av länderna i regionen, dvs. , önskade ha med i dettasamarbete, men all en del länder som står utanför och sålunda inle påverkadesav beslutet röstade nej. Attdet inte - som påpekas i utskottets belänkande - inom den närmaste lidenplaneras några sammanträden i regionen är skäligen ointressant. Del är juviktiga principfrågor det gäller: Skall en minoritet länder kunna driva fram enklar politisk diskriminering mot en viss stat? Sedankan man konstatera alt även om anklagelserna mol hade varit riktiga -vilket de alltså inte är - har ändå inte vare sig enligt sin egen stadgaeller enligt Haagkonvenlionen 1954 rält att uttala en dom över Israelsuppträdande. Ett helt annat förtärande är föreskrivet. Ännu mindre har mansjälvfallet någon rätt alt som här skett besluta om sanktioner mol Israel.UNESCO har tillkommit för att vara elt universellt organ för fredligt samarbetepå kullurens och bildningens område, inte för att leka politik. är inleuppbyggt för det, ulan politiska uppgifter har reserverats förmoderorganisationen . a. av röslningsproceduren. Jerusalemresolulionen antogs med 54ja-röster mot 21 nej-röster och 25 nedlagda. Man har belräffande FN på senaretid böriat tala om en majoritelsdiktalur. 1 är det värre; där råder enminoritelsdiktalur. Det totala antalet medlemmar är nämligen 135, ochresolutionen stöddes sålunda i realiteten inte ens av en tredjedelav organisationens medlemmar. Detär intressant all konstatera att ingen enda av alla de resolutioner som underflera är tagits mol i dessa frågor skulle ha gäll igenom i FN. I UNESCOräcker det nämligen med enkel majoritet, medan del för viktigare beslut i FN krävsminimum två tredjedels majorilel av de röstande, och det har arabstaternaaldrig kunnat mobilisera, trols att de alltid varit försäkrade om bl. a. detkommunistiska blockels stöd. Dennaskillnad i röslreglerna är helt naturlig. FN skall la ställning i känsligapolitiska frågor och dä är del naturligt alt kräva att en stark majoritet stårbakom ställningstagandena. har emellertid förutsatts endast syssla medpolitiskt icke kontroversiella samarbetsfrägor, varför man ej behövde ha sammakrav på majoritet i det begränsade antal fall där röstning över huvud tagetkunde komma i fråga. Detär uppenbart att del inte är omsorg om de kulturella värdena som drivit framdessa resolutioner, utan de har tillkommit av politiska motiv. har man begränsatsig till vissa sanktioner och uteslutning ur en viss del av det kulturellasamarbetet. Vi måste dock ha klart för oss att delta av arabländerna endaslbetraktas som första stegel lill en uteslutning av ur hela delinternationella samarbetet och i sista hand naturiiglvis förintande somen självständig stat. Det är lätt att säga att man inte kan votera bort enstat, men den berörde vägar nog inte se så filosofiskt på saken. Menproblemel är i realiteten myckel större. Ofieländerna har upptäckt vilkamakt- och pälryckningsmöjligheter de för en lid fält i sina händer och harredan börjat utnytfia dem. Detta ger mersmak. Redan har mänga konferenser istor utsträckning förhindrats ägna sig ät sina egentliga uppgifter för all istället lyssna lill och i växande omfattning acceptera långtgående politiskakrav som legat helt utanför konferensernas syften. Om detta får fortsättariskerar vi att kraven växer och att det internationella samarbetet, om intehelt bryter samman så i alla fall väsentligt skadas. Detär mol denna bakgrund naturligt all även den svenska opinionen reagerat starktmol de tvä resolutionerna och att det även i finns en kraftig opinionför alt söka rätta till den ohållbara situationen. Därom är man sålunda överens,men frågan är hur man lämpligast skall gå till väga för all uppnå detta syfte. Vikan lill en börian med lillfredsslällelse konstalera alt den svenskadelegationen - denna gäng - röstade mot de båda resolutionerna i UNESCO.Däremot gör den rösiförklaring som i delta sammanhang avgavs etl närmastpinsamt intryck. Skall della vara vär andes stämma i världen? Fördel första förklarade man sin anslutning till de två FN-resolutio-nerna rörandeJerusalems folkrättsliga ställning, vilka som jag tidigare framhållit var hellirrelevanta i frågan och endasl medtagils i resolutionen för all ge denna ettsken av politisk tyngd. Fördel andra sade man sig dela den djupa besvikelse som resolu-lionsförfanarnahyste över att inte fallit lill föga för de ogrundade Kostnaderför medlemskap i m. m. Kostnaderför medlemskap i m. m. . Del endaskälet till alt man inle stött resolutionen sades slutligen ha varit alt maninle gillade punkten om bestraffning av , dä man önskade attorganisationen skulle verka universellt. Dennaförklaring skapar en slor oro för all och dess ombud intefattat vad hela striden går ul på eller i varie fall inte är beredd att inta enrakryggad hållning. Vi tre motionärer från de tre demokratiskaoppositionspartierna har naturligtvis noterat den förhållandevis starkaskrivningen i ulrikesuiskoliets yttrande - i motsats till kullurulskotlels -och är övertygade om att det förstnämnda är etl uttryck för den överväldigandeopinion som råder i , Inuvarande läge är vi dock helt övertygade om all della inle räcker. Nästaordinarie general konferens äger rum försl om två är, och under den tiden kanmycket gå på sned. Med hänsyn lill de initiativ som i andra länder tagits fören viss nedskärning av anslagen lill har vi ansett del naturligt altocksä för del föreslå samma förfarande. Mot detta kan egentligenendast elt skäl - men det är naturligtvis ett viktigt sådant - anföras: Viuppfyller inte vär förpliktelse. Men flera andra länder har redan ansett att vihär slår inför en så allvarlig principfråga när det gäller ;s framlidaverksamhetsmöjligheter att elt sådant drastiskt steg undantagsvis kan och måsleaccepteras. Man måste hälla i minnet att detta inle är en protest mol all ellbeslut gått oss emot i största allmänhet. En sådan situation skulle aldrigföranleda oss - i motsats till vissa stormakter - all minska vårt bidrag. Härgäller det ett olagligt beslut som hotar hela framlid. Vilken kan då effektentänkas bli? Vissaarabländer har offentligt låtit förslå att man är beredd all till omkring 16mifioner dollar ersätta bortfallet från andra länders bidrag. Del är möjliglatt så sker, även om det ofta visat sig vara långt från ord lill handling idessa länders utfästelser. Om en sådan utbetalning kommer lill stånd, blirUNESCO;s möjligheter, åtminstone vad beträffar den ekonomiska sidan, attgenomföra flertalet projekt någorlunda oförändrade vilket självfallet inleutesluter all man kommer att uppnå den politiska effekten av beslutadebidragsnedskärningar. Om emellertid dessa länder icke står fast vid sinauttalanden har två vägar all väfia pä: antingen en viss försening avgenomförandel av vissa kulturella projekt och bildningsprojekt, eller ellsammankallande av en ny, extra generalkonferens, vilket tidigare förekommit, föralt ta upp frågan om de berörda resolutionerna. Detär f ö. ingalunda säkert, som ulskottsbelänkandet antyder, all detta förfarandeskulle gä ul över en del vare sig dessa nu medverkat i det arabiskaspelet eller ej. Som jag tidigare nämnt har redan ell stort antalintellektuella i och förklarat sig beredda attunder nuvarande förhållanden inte ha något samröre med , och om ingethänder kommer denna rörelse säkert alt sprida sig. Detta innebär i sig ocksåett väsentligt hot mol genomförandel av olika UNESCO-projeki. Meddessa ord ber jag, herr lalman, alt fä yrka bifall till reservationen som ärfogad lill kullurutskollels belänkande nr 5. Under delta anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenAHLMARK (fp): Del här är en fråga som handlar om brutal diskriminering av den kanskemest vitala folkstyrelsen i väriden. Debatten gäller inle i första handUNESCO:s budget eller vad de regionala konferenserna i gör eller integör, eller annat sådant. Debatten gäller: Skall den svenska finna sigi att en majorilel i böfiar betrakta som en icke-existerandenation? Skall vi - ulan en bestämd reaktion också i handling - godta attarabstater och kommunistländer böriar använda ett FN-organ för kultur ochutbildning som ell redskap för att förvisa ur nationernas krets? Menså allvarligt är det väl inle, säger utsända från UD som sökt undervisautrikesutskottets ledamöter i diplomatisk finess. Det här är väl mest enformalitet, menar de som annars brukar upphöja jusi formaliteter till detvägledande i historien. Detär tyvärr mycket mer än en formalitet, mycket mer än en avstängning av Israelfrän några möten, myckel mer än ell par helt orättfärdiga och osakligaresolutioner om utgrävningar i . Del är ett viktigt led i en nysystematisk kampanj att göra till en stat som ingenslans bör vara meddärför att landet ingenstans får flnnas. Alla andra medlemmar av ärockså medlemmar av ell eller flera regionala organ. Men tillhör inleAfrika, tillhör inle och fär inte heller tillhöra . finnsingenslans - därför all ell antal israelflenlliga diktaturer har bestämt alt säskall kampanjen drivas. Hundratalsintellektuella i mänga länder har protesterat mol det övergreppet.Kulturarbetare i hela har i petitioner och vid möten höjt sin röst moldiskrimineringen av . I ett franskt upprop med bl. a. man just detta; alt uteslänga frän del regionala samarbetet iUNESCO är all försöka förneka statens existens. Det står i del uppropet:"Del teoretiska förnekandet av rättfärdigar på förhand dess fysiskautplånande. Så har de totalitära systemen under del fiugonde århundradetförberett marken för utplåningar." Undertecknarna av del här och mångaandra upprop förklarar alt de i fortsättningen vägrar all samarbeta med UNESCOså länge som diskrimineringen av fortsätter. Alldel är sä som aktionen mol är tänkt framgår av mänga ultalanden. Vi kan,som visade, lyssna lill delegal, när han svarar päinvändningen att del vore en paradox att bland alla 135 medlemsländer i UNESCOutestänga endast Irsael frän alla regioner. "Del här är ingenparadox", svarade libanesen, "del är Kostnaderför medlemskap i m. m. Kostnaderför medlemskap i m. m. som är en paradox - Israelär ingenstans därför alt hon inte tillhör någonting," Eller kortareuttryckt: bör inte finnas, därför skall hon inte finnas i någon avUNESCO;s regioner. Man skall vara bra förhärdad för att inte begripa hurförfärande den tanken är just för den judiska nationen. Menall skära ner värt bidrag lill strider mot våra förpliktelser sommedlemsnalion, säger utrikesutskottets majoritet. Inte är väl vi tvingade allöka vårt bidrag till med ungefär 20 96, som regeringen föreslår, när enrad andra stater söker bryta sönder universaliielsprincipen genom all taförsta steget till en uteslutning av , När andra i onda syften brytersina förpliktelser är det väl inte vär skyldighet all molsiändslöst voterafram just den penningsumma till som annars hade varit naturlig, Schweizparlament har redan beslulal om en nedskärning av anslaget lill med 1096, Har det neutrala därmed begått en handling som strider mol"internationella förpliktelser"? har skurit nerbidraget av samma skäl. Har det annars så proarabiska därmedgjort något som strider mot avtal och stadgar? Nej,de har naturiiglvis resonerat så här: försöker en grupp länder all brytasönder FN:s universalileisprincip genom , söker de starta enutveckling som, om den fullföfis, är ell hot mot FN själv, I del lägel är det vårskyldighet mol och FN:s principer all reagera snabbt och bestämt,Inle bara i ord; uttalanden görs sä ofta. Utan genom en handling, som annarsaldrig tillgrips, bör vi markera vår djupa oro inför det som inträffat. Men,säger utrikesutskottet avledande, en nedskärning skulle drabba ocksä länder sominte röstat mol . Del kan gå ul över "organisationens svagastemedlemmar". Återigenvisar majoriteten all den inte förställ vad som är på väg att hända. Omarabstaterna och kommunistländerna steg för steg lyckas driva ul en av världensganska fåtaliga demokratier ur ell FN-organ så är därmed hela FN;s framtid ifara. Nästa gäng kan del vara elt annat land som hotas, någon annan nation sominle passar någon tillfällig majoritet. som diskriminerar sin kanskemest utsatta medlem blir det i många kretsar svårt att få förståelse för. Villvi därför värna om FN måste vi värna om dess universalileisprincip. Gör vi intedel med kraft hotar vi pä allvar FN själv och därmed "organisationens svagastemedlemmar", för all låna utrikesulskoltels egna ord. Imänga andra länder har man förställ det här myckel bättre än bland svenskapolitiker. Gång på gäng lycker man sig märka all när det gäller harSverige kommii att bli en av de mest passiva och okänsliga demokratierna iEuropa. Del beror väl främst pä all del parti, som i många andra länder bär uppvänskapen till och protesterna mot förföfielserna av , i vårt landhar slagit in på en annan väg. Jag vill därför lill kammarens protokoll läsa innågra färska uttalanden från demokratiska socialister iandra europeiska länder. "Viär beslörta över beslut gentemot ", säger . "Den holländska regeringen avser att utöka det redanintensiva kulturutbytet mellan och efter den förkastliga nedskärningenav medlemskap i ", säger ,socialdemokratisk utrikesminister - i . Lät oss lyssna på , socialist i del schweiziska statsrådet: "har hell öppet kränkt sin egen stadga genom att de facto utesluta en medlem på grundval av bevis som inle skulle tåla en närmare gransk ning. -- genom att ha gjort lill en 'jude bland nationerna' har dragit skam ochvanära över sig själv jag kräver därför alt ni redan nu vidtarpolitiska ätgärder och skär ned bidraget till ." Ellerlåt höra en fransk röst, , socialistisk senator: "Enmajorilel ville praktiskt tagel utesluta från och del motiverademan med de utgrävningar som gjordes med religiös varsamhet i gamla Jerusalem-jag använder med avsikt ordel 'religiös' varsamhet, en varsamhet somuppmärksammades av alla arkeologiska forskare. Protesterade närJordanien använde gravstenar från den judiska kyrkogården på - denallra heligaste - för att bygga latriner ål militären? Eller när alla stadenssynagogor revs? Eller när vissa kategorier pilgrimer vägrades tillträde lillheliga platser? Och har mage att isolera frän samarbetet inomvetenskapen, konsten, kulturen, jordbruket, teknologin, sociologin ochpedagogiken-detta land som i förhållande till sina resurser och sin befolkninggjort mest för den tredje världen, del svarta , monsunernas ,, och som f ö. utgör ell förträffligt föredöme för genomall ha lyckats återuppliva ell dött språk." i finna socialister som förställ allvaret i det som hänt skall maninte söka i . Men medborgare utanför med olika politiskbakgrund har med kraft protesterat mot vad som inträffat. sådant upprop ärfogat till vär moiion 1301. En liknande skrivelse sändes lillriksdagens kulturutskott. Den bör återfinnas i riksdagstrycket. Jag läserdärför in de tvä sista styckena i skrivelsen och namnen pä undertecknarna iprotokollet: "Iårets statsverksproposilion föresläs en höjning av anslaget för Sverigesmedlemskap i m. m. - en höjning på . Mol bakgrund avkonflikten rörande politik gentemot kan denna åtgärd te sig somen solidarilelsförklaring för och en uppslutning kring - inte minst ibeaktande av de nämnda ekonomiska sanktionerna, som ett flertal andra staterhar vidtagit som en föfid av Israelfientliga aktioner. Vifinner detta djupt olyckligt och vädjar lill kulturutskottet all icke medverkalill ökat stöd ål så länge som denna organisation vidhållerdiskriminerande åtgärder genemot utan i stället genom en sänkning avanslaget på förslagsvis understryka allvaret Kostnaderför medlemskap i m. m. Kostnaderför medlemskap i m. m. i det svenska motståndetmot dessa åtgärder, , fil, dr,författare , proseklor,författare , fil, dr,författare , professor,skulptör , fil, dr,författare , fil, dr,redaktör Per ,författare," Derasvädjan förklingade obesvarad och oförstådd hos kulturutskottets majoritet, Ietl sällsynt torftigt yttrande, där man inle ens i egna ord kan fördömabeslutet i , föreslår delta utskott alt vår moiion avslås. Med denmotivering som angelts av socialistiska, liberala och konservativaparlamentariker i en rad av demokratier, i den anda som genomsyrar etlstort antal resolutioner från konstnärer och författare i många länder,däribland , yrkar jag bifall lill reservationen. 1detta anförande instämde herrar () och Hylländer (fp), (), herrar i (fp) och i (fp), fruFrasnkel (fp) samt herrar i (fp), () ochRaneskog (c). iLane-Herrestad (c): har med hänsyn lill vad utrikesulskollel anfört och molbakgrunden av de kullurpolitiska intressen kulturutskottet har att bevaka inteansett sig kunna tillstyrka motionen 1301. Vi i kulturutskottet, lika väl sommotionärerna och ulrikesutskotlel, har givetvis all anledning att sluta uppbakom värt lands ställningstagande alt rösta mol det beslut som fattats iUNESCO all utesluta frän de regionala konferenserna. Densom läser utrikesutskottels yttrande finner alt nämnda utskott anser att värtland skall arbeta för all det beslut som är fatlat mol vifia skallupphävas. Reservanternasförslag att anslaget lill skall nedskäras i anledning av all ;sgeneralkonferens resolution har ulskoltsma- jorileten inte anslutitsig till, av olika skäl. Det råder för all del olika meningar i kulturutskottet- liksom det visade sig göra i ulrikesutskotlel - men majoriteten har denmeningen all värt land ändå skall fullföfia sina åtaganden. Den som har en annanmening har givelvis rätt att protestera och säga att vi inle är skyldiga allgöra del. Allmajoriteten vid ;s generalkonferens har sökt hindra en medlem att della ivissa delar av verksamheten anser vi inle vara elt säll all verka förinternationellt samarbete. Det kommer såvitt jag kan förstå alt ökabitterheten. Sverigeanser del vara angelägel all uppfylla sina förpliktelser enligt internationellaöverenskommelser, men drar vi in pä anslaget, minskas ju möjligheteralt arbeta för de frågor som skall arbeta med - utbildning, forskning,kultur. Reservanternahänvisar till den avvikande mening som representanter har fogatvid utrikesutskottets yttrande. Del innebär att man hävdar alt resolutionen iUNESCO är diskriminerande mol . På den punklen är utrikesutskottet,kulturutskottet och reservanterna överens. Sedan säger reservanterna allUNESCO:s resolution i sin förlängning innebär elt hot mol grundvalen förFN-arbetel. Men del är ju ändå pä del sättet all vårt land har röstat emotdenna resolution. Vi i utskoltsmajorileten har ju ingen annan mening änreservanterna här heller, utan vi anser all del beslut som fattades var orätt. Menom nu låler bli att betala enligt sina åtaganden, kan inle också det isin förlängning innebära ell hot mol FN-arbetel? An inle betala måste väl ändåinnebära att man "straffar" medlemmar som inle har med självakonflikten mellan arabländerna och all göra. All inle betala försämrarUNESCO:s möjligheter alt göra kulturella insatser. Därför,herr lalman, ber jag alt få yrka bifall lill vad kuliurulskotiel hemställer. Kostnaderför medlemskap i m. m. Fröken (); Jag känner elt behov av all delta i den här debatten för att klargörahur jag utifrån ett djupt engagemang för och rätt att existerasom nation, erkänd och accepterad av andra nationer i väriden, har kommit tillrakt motsatt slutsats när det gäller det svenska bidraget till än densom återges i reservationen 5 vid kulturutskottets betänkande och som tidigarehär i talarstolen har haft etl par företrädare. Jagvill böfia med att erinra om alt är medlem i FN:ssäkerhetsråd. Våra möjligheter att som liten obunden nation inom detta viktigaorgan göra aktiva bestående insatser för att bevara fred är ännu oprövade. Menvåra föresatser är lika slora som vår ödmjukhet inför uppgiften. Redan under FN:sgeneralförsamlings session i fiol, det var i millen av december, lämnadeSverige en programförklaring inför den nya uppgiften. Det skedde i delanförande som vår FN-ambassadör höll i den drygt veckolångadebaiten om FN;s roll nu Kostnaderför medlemskap i m. m. och i framliden förbevarande av fred och säkerhet, ett anförande som ofta apostroferades medgillande och instämmande omnämnanden under de dagar som föfide. Del förfiänaralt återges både som belysning av hur vi ser på vår nuvarande uppgift isäkerhetsrådet och som bakgrund till det beslut som kammaren snart skall fallabeträffande det svenska bidraget lill . Värtland har, sade , aktivt understött ansträngningarna alt göra FNlill en i sann mening väridsomfatlande organisation. Vi har gjort delta emedanvi fullt och fast troralt lösningen av väridsproblemen och arbetet för fredenkräver medverkan av alla stater, oberoende av vår inställning till den politiksom dessa stater för. Det framstår som klokt att om och när världssamhälletönskar utöva tryck pä en regering skall del finnas möjligheter att göra dettainom världsorganisationens ram. Vi har därför ansett det oklokt och fögaframålsyftande att utesluta någon regering från FN eller förhindra den alt tadel i dess arbeie, fastslog . Viär smärtsamt medvetna om det försök att bryta mot denna universalileisprincip,som förekom vid i fiol. Majoriteten - till vilkenSverige inte sällade sig - lyckades under uppseendeväckande ochdiskriminerande former hindra en medlem, , frän alt delta i delar avUNESCO:s verksamhet. Denreaktion som föfide pä beslutet måsle ha skakat också de stater som närmastdrev kampanjen mot . Dock icke skakat dem så all de är beredda alt ändrasitt beslut, men ändå gjort dem förvånade och eftertänksamma. Ledandekulturpersonligheter världen över log avstånd, inle endasl motbeslulel ulan också mol . Del förfiänar alt understrykas alt dekulturpersonligheter i och som agerat på detta sätt gentemotfortsatt samarbete med och mot sådana beslut som detta är individer somi vanliga fall icke ställer upp och yttrar sig när del gäller Israelfrågan. Vissaländer - del är väl ännu inle hell klarlagt hur många och i vilken utsträckning- böriade ompröva sina bidrag till . Jag vill påstå att man känslomässigtkan förstå dessa ställningstaganden mot denna typ av beslut, genomdrivna i rentpolitiskt demonstrativa syften. Men vad händer med hela FN-syslemel ommedlemsnalioner, för att demonstrera sitt ogillande av klandervärda ochorättvisa beslut, tillgriper sanktionssystem som pä läng sikt kan leda lill allhela organisationens arbete föriorar i effektivitet och styrka? Skakas inlegrundvalarna för hela organisationen? Skakas inte tilltron lill de principer,på vilka hela FN-syslemel är uppbyggt? Skakas inle värt eget samvete om vi,fast i något annorlunda form, tillgriper samma metoder som de nationer gjortvars uppträdande vi nu vill fördöma?.Del är allvariiga frågeställningar som vibör begrunda, och jag har begrundat dem länge och ingående. Underfiolårets generalkonferens i FN kritiserades ofta . Mängadelegationer, inle minst , ville förändra den. Sverigetog bestämt avstånd - och det var också de svenska synpunkterna pä FN-stadgansom oftast åberopades i den föfiande debaiten. Vi har, sade vår FN-ambassadörOlof , sett många försök att använda och lyda stadganpä ett sätt som haft svårt alt hänföra till andan och bokstaven istadgan. har detta gjorts i syfte att använda tillfälliga majoriteter.Men delta har inle övertygat oss om all det är räll att överge stadgan.