prot · FZ09125 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill säga några ord i denna fråga med anledning av del särskildayllrande som jag lillsammans med fogal lill socialulskotlelsbelänkande 40. Det gäller formerna för utseende av skyddsombud ochskyddskommitté. Före1973 års arbelsmiljöreform föreskrevs i arbetarskyddslagen atl skyddsombud ochmedlem av skyddskommitté skulle utses genom val av de berördaarbetstagarna eller, efter framställning från dessa, av lokal fackligorganisation. Sedanändrades bestämmelsen, och nuvarande lydelse är all skyddsombud skall utses avlokal facklig organisation som är bundenav kollektivavtal i förhållande tillarbetsgivaren. Finns ej sådan organisation, utses ombud av arbetstagarna. Manhar alltså vänt på valsystemet. Vimoderaier motsatte oss ändringen när den genomfördes. innebär etl sämreinflytande för de berörda arbetstagarna. Nuföreslås i en molion all skyddsombud skall utses dels av lokal facklig organisationsom är bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivare, dels av lokalfacklig organisation som företräder minst en femtedel av arbetslagarna påarbelsslälld. Vihar inle givit den moiionen värt slöd. Vi moderaier har vid olika lillfällenbåde molioneral om och röstat i kammaren för en återgång till den lidigaregällande ordningen, all skyddsombud och medlem i skyddskommitté i förslå handskulle utses av de berörda arbetslagarna själva. Vi anser alt de berördaarbetslagarna skall ges slörsia möjliga direklinflylande även i den här frågan. Underligtnog har inle de övriga partierna givit sill slöd ät den åsikt vi fört fram. Vimenar all om ändring i formerna för utseende av skyddsombud ochskyddskommittéer skall göras, bör en återgång ske lill lidigare regler. Vi villalllsä ge arbetstagarna, de som är direki berörda av frågan, ell slörreinflylande i dessa fall. Vi ville framföra den meningen, och del är anledningenlill alt vi har skrivii ell särskilt yttrande. Hert i (fp): Del är glädjande all arbelsmiljöfrågorna röner alll slörre iniressefrän alll fler grupper och enskilda. Arbelsmiljöfrågorna har också brutits ulfrån del begränsade område som de från börian omfallade, dvs. dä man enbart sågtill de fysiska faktorerna som buller, kyla, svag belysning, gifter, obekvämarbetsställning osv. försöker man också se lill de sociala och psykologiskafaktorerna. En bättre arbetsmiljö gör all människorna kan trivas såväl i jobbetsom uianför arbetsplatsen, och det är förutsättningen för en bättrearbetsinsats. Jaghar i denna kammare lidigare sagt all alll arbele måsle ha en vidare syftningän atl enbart ge ett gott produktionsresultat. Den enskilda människan måsle gesen meningsfylld roll i arbelel och i tillvaron i övrigt. Arbelel måste syftatill lillfredsställelse och självförverkligande för varje individ. Delbelänkande som socialutskottet nu avlämnat innehåller inle några pälagligislora saker. Vi väntar alla på den proposition som arbeismiljöulredningensbetänkande kommer atl leda lill och som vi har slora förväntningar på. Del ärefter alla dessa år av utredande hög lid för ell samlat grepp. Det skall dåsägas all har man inom arbetsmiljöns område lagl en raddelförslag av betydelse, som har Parallellt medarbelsmiljöfrågorna har andra lagar beslutats och/eller föreslagits iriksdagen. Jag länker bl. a. pä förslagel lill en ny arbetsrättsreform. I förraårets debatt redovisade jag hållning belräffande de anställdasinflytande över sin arbetsmiljö och pekade bl. a. på all miljöreformpå arbetslivets område innebar etl steg åt della håll. Vi hade då frånfolkpartiels sida en reservalion, där vi yrkade på all reformarbetet skullebedrivas i syfte all ge varie enskild arbetstagare större möjlighet att påverkabeslut som rör den egna arbetssituationen. Tiden tycks bli alllmer mogen föralt förverkliga de reformkrav som bl. a, vi från vid fleralillfällen har väckt i . Socialdemokraterna var under 1970-talelsbörian sä ointresserade och rent av negaiiva att de konsekvenl avstyrdepraktiskt taget alla iniiialiv från andra partier. Men utvecklingen iarbetslivet de senasle åren har visat alt våra förslag ändå var framsynta. av dem är nu på väg alt förverkligas - inte bara genom regeringens försorgutan genom överenskommelser mellan partierna ävensom mellan parter päarbetsmarknaden. Ibörian av 1970-ialel väckte således moiioner om all ansvaret förbl. a. företagshälsovården borde läggas hos en instans, där man frånarbdsiagarhäll skulle ha ett avgörande inflylande, dvs. hos skyddskommittéernaeller företagsnämnderna. Del var krav som ställdesig,kallsinnig lill. Vi kan nu konstatera del inlressania faktum all delparisavtal, som har slutits mellan SAF, LO och PTK och som avser allmännaregler för arbetsmiljöverksamheten och riktlinjer för företagshälsovården,baseras pä den principen. Den här uppgörelsen ligger i linje med lidigareliberala framstötar i , och vi hälsar med stor lillfredsställelse attdessa nu har förverkligats. För au åstadkomma en meningsfullföretagshälsovård, där del förebyggande skyddsarbetet har stor lyngd, är delangeläget att utforma den sä an de anslällda upplever slon förtroende förverksamheten. Detla är nu alllså pä väg. i sade idebatten i nan och även under fjolårets överläggningar all arbelsmiljöfrågornai första hand är en kampfråga, där formerna och metoderna är det väsentliga mentydligen inte resullalel. Vi upplever all del är iväriom - all myckel av dellakan vinnas i sam-försiånd och all resullaien ändå måsle vara avgörande. Vihar fäll en del förslag presenterade för , som ligger i linje med våruppfattning om fortsatt reformarbete på arbetsmiljöns område. Jag nämndelidigare arbetsrätlskommitténs förslag som har utmynnat i en proposilion,som står färdig all ta ställning lill. De beslul som kanvänlas la innebär all alla frågor om arbdsmiljön blir förhandlingsbara. Tilldella kommer alt en uiredning har lillsalts belräffande företagshälsovården.Enligt direkiiven skall ulredningen föreslå åtgärder så all alla löntagare fårtillgång lill förelagshälsovärd. Och gäller del au flnna former sä all ocksåde som arbelar pä de allra minsta arbetsplatserna får en fullgodföretagshälsovård. Vi har därför från folkpartiels sida i är nöjt oss med etlsärskilt yttrande och inle som tidigare yrkal bifall till våra förslagvia reservationer, eflersom förslag äran vänta. Jagvill ändå påstå alt socialdemokraternas ovilja mot förslag från andra änregeringen har onödigt sinkat viktiga reformer. Vi har markerat i yttrandet atldenna uiredning om förelagshälsovården nu måste arbeta sä snabbi atlprinciperna för företagshälsovården kan las in i arbetsmiljölagstiflningen. Delsärskilda yiirandei markerar också den molion som och jag väckteunder allmänna motionstiden, dä vi föreslog att åtgärder skulle vidtas för allklargöra sambandei mellan asbeslskador och tobaksrökning. Pä del här områddhar också en del hänt. a. har arbetarskyddsstyrelsen skärpt sin hållningtill asbesl och rnedverkat lill en kraftigt utvidgad informalion om sambandeimellan rökning och hälsorisker. Till detta är del bara att säga all del finnsanledning att följa frågan med slor uppmärksamhet. Visar det sig nödvändigt, ärvi beredda frän folkpariihåll all åierkomma med förslag här i . Del finns alla skäl för all man skall ha en god arbetsmiljö. De renlmänskliga är sjiilvfallel de IVämsla, men del finns även ekonomiska skäl. Enbättre arbetsmiljö är inle någonting som konkurrerar med ell gottproduktionsresultat. Företag som har god arbetsmiljö har i slällel fäll ett brakonkurrensmedel när del gäller all rekrytera arbetskraft, och de har ocksålättare all behålla sin personal. Vi vel atl en hög personalomsättning koslarmyckel pengar. Olycksfallen i jobben är också för dyra för alla. Braarbetsmiljö ger sänkta omkostnader och ökade intäkter för företaget,och del kan renl av ganska snabbi bli företagsekonomiskt lönsamt att salsahelhjärtat på en bättre arbetsmiljö. självbevarelsedriften borde - skulleman kunna säga - få arbetsgivarna att medverka lill att ytterligareförbällringar snabbt vidtas. skapas då mänskligare arbetsplatser ochstörre trygghet för de anslällda. Jag har med det sagda bara velal markera några synpunkter som vifinner angelägel alt föra fram i anledning av socialutskollets belänkande nr40 och del särskilda yllrande som fogats lill betänkandet. i (vpk) kort genmäle: Del är klart atl är känt för sin resullalpolitik, men mankan fråga sig om resultatet på arbetsmiljöns område är så vackert. Folkpartiethar väl i den polilik som förts inte opponerat sig mol de grundläggandelinjerna. Men vi kan bara lilla på vad som händer pä arbetsplatserna i dag:Sjukskrivningarna ökar - och del är konstaterat att det alltmer beror på stress-. alll fler blir ulslagna, alll fier sorleras ul. De fysiska hälsoriskernaminskar inle, utan de blir allt större. - För alt möta dessa problem villalllså driva resullalpolitik i samverkan! Jag vill fråga: Trorfolkparliel verkligen all samverkan leder lill resullat? När kommer i så falldet resullalel i form av bäure arbdsmiljö? När får vi bort de kemiska ämnena,som förorsakar cancer och andra När minskarulslagningarna - med samarbdspoliliken? Vilka förslag hararbetsmiljöuiredningen lagl fram för all minska ulslagning och utsortering,osv. Jagkan la asbeslfrågan som exempel för all belysa hur handlat. Ihöstas, när vpk vägrades all väcka moiionen i anledning av de då upptäcktaasbeslfallen, uilalade folkparliel visserligen sympati för atl man bordebekämpa asbesten på ell mer effektivt säll. Men när vi kom fram lill uiskollsbehandlingensvek som vanligl i dessa frågor och intog den ställningen allasbeslfrågan skall lösas i samverkan. vet vi atl asbesianvisningarnautformats efter ell långt arbele i samverkan mellan arbetsmarknadens parter ochsedan kunde godtas av arbetsköparna. Mankan naturiiglvis betrakta det som ell lilel framsteg all arbelarskyddsstyrelsenhar gäll lill allack i vissa delar på del här området, men i grunden byggerläget i asbeslfrågan på samverkan, och i det sammanhängd har folkpartietställt upp. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: i säger attfolkpartiets krav på huvudmannaskapet för företagshälsovården nu har vunniigehör genom del avtal som parterna tecknat. Så är ju inle förhållandel.Folkpartiet har är krävl att förelagsnämnderna skall hahuvudmannaskapet för företagshälsovården, men detla har inte alls blivit falleii den överenskommelse som träffats. Vi har från utskotld sagt atl skyddskommittéernabör ha del styrande inflytandet över förelagshälsovården och se lill allrikllinjerna för denna står i överensstämmelse med de anställdas inlressen. Såhar också blivit förhållandet i den träffade överenskommelsen. Dennaöverensstämmer således inle alls med det som folkparliel har föreslagil underlidigare är. i (fp) kort genmäle: Del är naturligtvis rikligl, som i säger, alt viser dessa frågor i grunden olika. För kommunisterna är detla en kampfråga, ochjag tycker atl detla alllför myckel lar över i er syn på sakfrågorna. Det ärrikligl alt vi ser till resullatpoliliken, och vi har medverkat till att skyndapä del som åstadkommits. Det hindrar inle all vi lycker all lakien kunde havarit högre. Vivill alllså all reformarbetet skall fortsätta dels genom lagstiftning, delsgenom de överenskommelser man kan träffa på arbetslivets område. Omfolkpartiets förslag, som vi upprepat frän 1970-lalels bönan och fram till ,snabbare hade förverkligats, skulle vi ha haft en bättre arbetsmiljö. Delhar såviii jag förstår inle heller i förnekat. Tillherr i vill jag bara säga all del som vi föreslog i denprincipiella, lunga bilen när det gäller arbelsmiljöfrågorna var alt deanslällda skulle ha del avgörande inflytandet. della kan man slälla uppolika modeller. Jag menar all den modell man nu iräffal ett parisavtal omligger helt i linje med den idé vi haft om hur denna verksamhei skall utformas.Jag tycker atl del är del som är väsentligast atl slå fasl. HerrHAGBERG i (vpk) kort genmäle: När vi diskuterar med erkänner man att våra partier igrunden har olika inslällning. Sedan gör man del falska päståendel all värlkrav pä atl arbetsmiljön skall vara en kampfräga skulle ta över och an vi inteskulle vilja ha några resultat. Är del några som här i ställtkonkreta krav pä resullat i arbelsmiljöfrågorna, är del vänsterpartietkommunisterna. Man har i del belänkande som vi nu diskuierar buntat ihop enmängd motioner från oss, som verkligen kan leda till resullat om man tar fastapå dem. ex. gränsvärdesfrågan och spörsmålet om den psykiska arbetsmiljön!Folkpartiet ställer inte upp för något av dessa krav. När del gäller gränsvärdenaacceplerar man den linje som arbelarskyddsstyrelsen driver och somarbetsmiljöuiredningen gör sig lill lalesman för, nämligen all dessa i stortsell skall vara förhandlingsbara. Ni går inte med på atl ett gränsvärdedokumenteras. Motden bakgrunden tycker jag att del är förmätet av representanterall slälla sig upp och säga all dess polilik skulle vara bättre än någol annalpartis. Vi anser att man för att nå resultat måste gå emot arbetsköparna, tydel är de som hindrar en bättre arbetsmiljö. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: i säger att krav och huvudsyften iarbelsmiljöfrågorna nu har vunnii gehör. i borde veta allarbetarrörelsen under alla är har drivit arbe-larskyddsfrågorna. För många årsedan fick vi ensamma kämpa för dem. Jag vill gärna medge all harsiälli upp liiei grand under senare lid i delta sammanhang, men del är etlmyckel nymornal iniresse jämfört med fackföreningsrörelsens och socialdemokratiskapartiets insalser för dessa frågor. Det är därigenom som de grundläggandeförändringarna har danats och som vi nu fått de resultat som vi kan sägainternaiionelll sell är bra. Vi är inle nöjda, men vi har eu förslag fränarbetsmiljöuiredningen som konimer att på ett markant säll förbättrasituationen pä våra arbetsplatser. i (fp) korl genmäle: Vi är nalurliglvis lill stora delar överens om nödvändigheten av attfå en bättre arbetsmiljö. Det är helt rikligt alt arbetarrörelsen via sinafackliga organisaiioner har drivit del kravei mycket . Vad vi har variikritiska mot är all regeringen och det socialdemokratiska partielsrepresenlanler här i inte med samma frenesi har hakat påfackföreningsrörelsens krav. Där menar vi att man borde kunna raska päbetydligt, men vi kanske inle behöver strida längre om Nr 125 i Borlängeoch jag träffas ofta och lalar om konkreta jt in-v/- Vad jag igrunden är kritisk lill är hans säll all se denna fråga -- som en kampfråga, därman inte skulle kunna nä resultat genom sam- Arbelsmiljöfrågor förslåndslösningar, avtaloch reformering på lagstiftningens område. senare vägen tror vi på.Vi avvisar alllsä den metod som pekar på, nämligen all delskulle krävas klasskamp för all nä detla mål. HertHALLGREN (vpk): I moiionen 564 har frågan om bemanning på normal-och expressgodslågaktualiserats av vänslerparliel kommunisierna. Vårt parti har redan tidigareyrkal all enmansbeijäning skulle förbjudas. Det bästa sättet atl komma lillrälla med de problem och de risker som della syslem för med sig är enligt vårmening atl i arbelarskyddslagen föra in bestämmelser om ell direkt sådantförbud. Delta krav har lidigare framförts av oss i tvä moiioner, åren 1973 och1975, men då avslyrkls av majoritet, beslående av de borgerligapartierna och socialdemokraterna. Delstår utom alll ivivel atl övergängen till enmansbeijäning, dvs. borttagandet avdel lokbilräde som lokföraren lidigare hade med sig, är ell allvarligt problemför lokpersonalen vilkel medfört en avsevärd försämring av arbetsmiljön. Enslor del av lokpersonalen upplever en-mansbetjäningen som ytterst pressande ochsom en beiydande försämring av arbetsförhållandena i deras helhel. Förall belysa lokförarnas situation vill jag återge ell exempel - som också finnsupplagd i vår molion - som visar de risker en ensam lokförare kan utsättas för.I radioprogrammet berättade en lokförare om vilka problem som kanupistä. Han hade som ensamförare en gäng kolliderat med en älg. Hans uppgiftvar all först undersöka, om det hade uppställ något fel på loket. Han måstedärvid försöka få bort det sargade djuret från spåret och från banvallen. Atllokföraren under sädana omständigheter utsattes för stora olycksfallsriskerlorde stå klart för var och en, eflersom olyckan iniräffade och hanmåste utföra detta arbele i mörkret pä en isig banvall. Då förstår var och enatt det var ell ytterst riskfyllt arbele - ett arbete som de fiesta arbetareskulle ha vägrat all ulföra under normala förhållanden. Om han skulle skada sigoch bli liggande var del ju omöjligt all få snabb undsättning. Skulle ambulanseller hjälp tillkallas, skulle den bli avsevärt försenad jämfört medmöjlighelen lill undsättning vid tidigare ordning, dä det fanns etl lokbilrädemed pä lokel som snabbi kunde dels la reda på vad som hade inlräffal, delsbistå med omedelbar hjälp, om så skulle behövas. Denya bemanningsbestämmelserna som infördes är betingade av ell renl ekonomiskt länkande. Del är fråga om en ren rationalisering genom minskning av manantald som innebär en ordentlig försämring med ell monotonare arbete för förarna, slörre psykisk press och ökade 27 olycksfallsrisker.Opinionen bland lokförarna mol dessa bestämmelser växer sig allt slarkare. Delkan läsas i fiera tidningsiniervjuer. SJ borde nalurliglivis med det snarasteåtergå lill de tidigare bemanningsbestämmelserna, som innebar atl man ocksåskulle ha dt lokbilräde med. SJkan dock inie förväntas vidla sådana ålgärder självmant. Verksamheten bedrivsju efter samma principer som i de privatkapitalisliska företagen.Lönsamhdslänkandei är fortfarande ledstjärnan hos SJ. Därför är del nödvändiglmed den ändring i arbelarskyddslagen som vänslerparliel kommunisterna föreslåroch som innebär förbud mot enmans-beriäning av normal- och expressgodslåg. Uiskottsmajoriteteni socialulskoltel har hänvisal till atl arbetsmiljöutredningen tagit uppdessa problem med ensamarbete och atl skärpla bestämmelser är atl vänta i enkommande proposition. Enligt denna uiredning blir del således möjligt förskyddsombud all ingripa mot exempelvis enmansbeijäning pä godståg. Men delblir yrkesinspektionen som skall avgöra om skyddsombudets uppfattning är rikligoch om den skall föranleda någon ändring i arbetsförhållandena. Och såvitt jagkan förslå är del i sisla hand arbetsdomstolen som avgör förhållandena om tvistuppslår. Del vore belydligi bäilre och starkare frän de anställdas synpunkt omriksdagen redan nu uttalade all en sådan bestämmelse om förbud mol enbemanningav godslägen kunde föras in i den nya s. k. arbeismiljölagen eller iarbelarskyddslagen om den kommer alt hela sä. Jag vill yrkabifall lill reservalionen 14. Jagskall därmed gå in pä molion nr 1243 som berör lillsällandd av skyddsombud ochrepresenlanler lill skyddskommilléer liksom även huvudskyddsombud. Dennamolion har lidigare berörts frän moderat häll. Deändringar som vidlogs 1973 i arbetarskyddslagen var ägnade alt stärkaskyddsombudels slällning på arbetsplatserna. 1 stort sett har en vissförskjutning skett. Det kan dock konstaleras atl lagändringen på en del områdenfåll motsatt verkan. Enligt 40 och 41 ;:;>? är dd endast den fackligaorganisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal tillarbetsköparna som har räll all utse skyddsombud resp. represenlanler lillskyddskommilléer. Del innebär all slora arbetsplatser i värt land hell blirulan skyddsombud och inle heller blir representerade i skyddskommittéer. Dellaär naluriiglvis etl förhållande som på intel säll är försvarbart. Jag hartidigare givit exempel från de svenska hamnarna. Jag anser det nödvändigt atlpå nyll belysa detla problem. Omman tinar på hamn som i vissa lägen sysselsätter mellan 400 och 500arbetare, så skulle del enligi nu gällande lag inte förekomma någonskyddsverksamhet eller några skyddsombud. Den fackliga organisationen som härär hell dominerande och organiserar alla arbeiare med undanlag av ell parsiycken skulle enligt 40 i; i gällande lag inle vara berättigad all ulseskyddsombud. Organisaiionenär heller inle enligt 41 j beräiligad all represenlera arbetarna iskyddskommittén. Skulle lagens bestämmelser följas, skulle skyddsarbetet liggahell nere på en arbetsplats som enligt tillgänglig sta- ristik har den högstaskade- och olycksfallsfrekvensen i hela landei. Socialutskottetsmajoritet har ansett att ell sådant förhållande är acceptabelt. Man hänvisarlill alt all arbelsrällslagsiiflning syfiar till atl denkolleklivavialsslulande arbetstagarorganisationen skall la pä sig ansvaretockså pä skyddsområdet. Menjag frågar nu utskoitsmajoritelens talesmän: Hur skall delta ske i praktiken,när den avialsslulande organisaiionen inte är i slånd all ta det ansvaret avden enkla anledningen atl den inle har några medlemmar? Skall del då inleförekomma någol skyddsarbete? Skall dä bestämmelserna om tillsättande avskyddskommittéer - dvs. represenlanler frän arbels-köparsidan och arbdarsidan -helt åsidosättas? Skall andemeningen i arbetarskyddslagen hell åsidosättas?Ulskollsmajoriteten har inle med ell ord motiverat sill avslagsyrkande uiifrånde synpunkterna. Vihar i vår motion yrkat all fackliga organisaiioner som inte är bundna avkollektivavtal men som företräder minsl en femtedel av de anslällda också skallkunna ulse skyddsombud. Del är ett rimligl krav. Vi har också delskäligt all en sådan organisation - om den företräder minst en tredjedel av deanslällda - skall ha räll lill representation i skyddskommilléer. Vidare har virest krav pä atl dessa organisaiioner, om de företräder tvä tredjedelar ellermer av de anslällda, skall ha rätt all ulse huvudskyddsombud. Det skulle göradel möjligt all bedriva ell effektivt skyddsarbete också i de svenska hamnarna.Tyvärr gör gällande lag del ganska' svärl på den punklen. Jag vill med del anförda yrka bifall lill reservalionen 10. Sisloch slulligen vill jag säga några ord om moiionen 1276, där vi lar uppproblemen med användandet av dieseldrivna arbetsmaskiner i gruvor och på andraarbetsställen. Användningenav dieseldrivna arbetsmaskiner blir alll vanligare från ekonomisk synpunkl ocheffektivitetssynpunkt. Pä senare är har hälsoriskerna i samband meddieseldrift uppmärksammals frän fackligt håll. Gruvarbdareförbundds avdelning 4i har sedan lång lid drivit kampanj mot dieseldrift underjord.Sådana kampanjer har också startats av andra fackföreningar inom gruvindustrin. Användandetav dieseldrivna truckar och andra arbetsmaskiner ombord i fartyg och i slutnagodsmagasin - i container - har slarki angripits, bl. a. av Svenskatransportarbetareförbundei. krävde hamn-arbdarfackföreningen i Göteborgen redovisning av eventuella skadeverkningar frän avgaserna vid dieseldrift.Yrkesinspektionen kunde vid del lillfället inte upplysa om hur pass allvarliga- eller vilka - skadeverkningar avgaserna vid dieseldrift förorsakar eller hurpass allvarliga verkningarna blir . Dieselavgaserna innehåller bortåt150-200 olika ämnen. De flesta är gasformiga. Många'av dessa har ganska okändaeffekter på människan, medan andra är bäilre undersökta och utforskade. Någraav dessa ämnen är direkt skadliga och framkallar akuta - men också kroniska -besvär. De ämnen som är bäsl kända och som finns i dieselavgaser är de s.k. nitrösa gaserna, dvs. kväveoxid, kvävedioxid, koloxid, svaveldioxid,benspyren och yllerligare några som har direki skadliga verkningar. Men hurläng lid del är fråga om i sammanhanget kan man inle fastslälla - om del larlio eller femlon är innan verkningarna ger sig till känna är svårt alt fåfastslaget. För all effektivt bekämpa skadeverkningarna av dessa ämnen måsleman helt sloppa dieseldrifien där så är möjligt och ersätta den med eldrift. Igruvor och vid annal underiordsarbele måste användandet av arbetsmaskiner meddieseldrift hell förbjudas. Här saknas förutsättningar för atl skyddamänniskorna på dl lillfredssiällande sätt. Pä andra ställen bör det i sä storulsiräckning som möjligt ske en snabb övergång lill eldrift, som f ö. har denfördelen all också bullerproblemen krafligl minskar, eflersom eldriften inlealls har samma bullerfrekvens som dieseldrifien.