prot · FY0931 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollet för . Omundersökning av visst preparat mot psoriasis §2 Om undersökning av visst preparat mot psoriasis Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, nr 98, och anförde: har frågat mig om jag avser alt la initiativ till ensärskild undersökning av elt preparat mol psoriasis som stoppals avsocialstyrelsen. För all tillverka läkemedel krävs tillstånd avsocialstyrelsen och för all få säfia läkemedel gäller all varan skall vararegistrerad av . Dessa regler för läkemedelskonlrollen harkommit till för att garantera patienterna fullgoda läkemedel. För de preparatsom syftar på i sin fråga måsle givelvis gälla samma krav somför andra läkemedel. Del innebär bl. a. all ansökan om prövning och registreringmåsle ges in lill av den som tillverkar preparatet. Jag ber attfå lacka herr socialministern för svaret. Frågan ställdes när preparatet Fagualindrogs av . Att så skedde gav en omedelbar reaktion itelefonsamtal. Speciellten person som lider av psoriasis och som använder salvan vill jag citera:"Jag har ordinerats olika medel som givit kortvarig lindring. Jag orkadeinte längre leva i och med fiära, del gav ej resultat. Jag prövar örtmedicinoch just denna salva gör verkan. Kan Du inle fråga om vi får behålla den?" Läkemedelsförordningenhar - såsom vi också hörde - givna föreskrifter, därav min frågasformulering. "Staten"griper på så många sätt in i människornas livsvillkor, känner och betygaransvar för att människorna skall ha det bra och att minoriteterna inteeftersattes. Detkan sägas vara en relativ minoritet av landets invånarantal som lakes just avdenna salva. 200 000 har psoriasis. 800 000 har anlag för den vilket innebäralt de kan få hudsjukdomen vid någon form av chock eller läkemedelsbehandling. Psoriasisär inle en helt likariad hudsjukdom hos alla. Den yttrar sig olika och skifiersig därmed från individ till individ. Exempelvis solljus är för de allra flestabra, men för en del kan det förorsaka svårigheter. Det kan ge kläda i en delfall, i andra inte. Därför är det förklarligt Nr 31 att en form av behandling - läkemedel - ej passar alla. Torsdaeen den h]ä\pi vissa fall ger ej önskvärda biverkningar i andra. garantimol alt människor blir överkänsliga för mediciner även om dessa - ärgodkända av . Om undersökning Psoriasisär en sjukdom, men den upplevs inle som en sjukdom i av visst preparat mot vanlig bemärkelse. För många innebär den även en psykisk belastning. psoriasis Den kan inle alltid döfias med kläder. Människornareagerar på de drab- bades utseende, titlar ochgår undan. Psorialikern måsle ofta säga: "Var inte rädd för mig, jagsmittar inle." Vibör sätta oss in i hur det kan kännas exempelvis att bli nekad prova klädereller hur del kan vara på badstränderna. Hudsjukdomen kan orsaka - och gör det- svåra psykiska problem för många. Medletsverkan är inte vetenskapligt bevisad. Det är dock naturiigt att människor sominle hjälps med godkända medel även prövar andra - del ligger i människansnatur. Jag skulle önska att statsrådet log initiativ till all medletvetenskapligt testas och därmed ges möjlighet att godkännas enligtsocialstyrelsens normer. Det är av värde för dem som behöver del, och det ärav värde även därför alt vi skulle få känna det positiva i att naturmedicinernaur allmän synpunkt kan vara värda en vetenskaplig prövning. Jagskulle alliså vifia vädja till herr socialministern att ytterligare övervägamöjligheterna att la initiativ till prövning. Vi har ju en läkemedelslagsliftning som vi måste föfia. De s. k.fagualpreparaten har ulan all vara prövade och regisirerade angivils varaavsedda för psoriasissjuka personer. Detta slår i strid medläkemedelsförordningens bestämmelser. Jag kan också nämna att ävenkonsumentombudsmannen i skrivelse till fabrikanten reageratmot annonseringen av preparaten. Fårjag sedan, herr lalman, i det här sammanhanget nämna alt såväl på Karolinskasjukhuset som på den anläggning för öppen vård i , vilkenPsoriasisförbundet driver, pågår nu en myckel intressant försöksverksamhet medpsoralenbehandling. Sådan försöksverksamhet förekommer f ö. endast på några fåställen i världen. Erfarenheterna hillills visar all dessa behandlingsmetoderminskar behovet av bl. a. sluten vård. Denna verksamhet sker självklart undermedicinsk och vetenskaplig kontroll. Allrasist, , åligger det alllid fabrikanten alt presentera dendokumentation som fordras, och del måste givetvis gälla även i det här fallet. FruFREDRIKSON (c); Tack för dessa upplysningar, herr socialminister. Del är förnämligt med denna prövning. Jag vill bara tillägga att det är beklagligt att det skall bero på enskild människas ekonomiska möjligheter om etl 124 medel kan testas; därav formuleringen i min fråga. Dramaleninbjöd ledamöter lill , ochpersonligen upplevde jag denna mycket intensivt och fångades av spelet. Jagvisste alt del vi hörde och såg utspelades på 1600-lalet, men tanken slog migatt det går lill på liknande sätt även i nutiden. förlöjligar inteGalileis motståndare, de är skarpsinniga och mycket visa människor, menföreställningen gav ell starkt intryck av den enskildes kamp för all få vissanya rön godkända. ville bevisa sina teorier och bad de mäktiga se ihans kikare - de vägrade. De stod fast vid sin lärdom och ville inle ens se. Delärda männen i vägrade all lilla i kikare. gavmig associationen all på den runda bänken på scenen satt , sompå liknande säll vill väfia sig mol naturläkemedlen. Jag respekterar lagstiftningen men skulle önska attdet inte berodde på enskild människas ekonomi om vissa medel kan prövas.Göteborgs-Posten har talat med några bland de tuseltals sjuka, och de säger attdetta medel har hjälpt dem. Jag skulle önska att denna minoritet kunde få detmedel prövat som kunnat hjälpa just dem. Omeroderingen i strandområdet vid och strandbad Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om eroderingeni strandområdet vid och strandbad Herrjordbruksministern erhöll ordet för att besvara () den13 februari anmälda fråga, nr 82, och anförde; har frågat om jag avservidta åtgärder för att dels förhindra ytterligare erodering kring ochLöderups strandbad, dels återställa strandområdet i ell frånnalurvårdssynpunkt acceptabelt skick. Erosionenvid vissa delar av den skånska sydkusten är ell uppmärksammatproblem. genomförde i Kristianstadslän på regeringens uppdrag en utredning rörande lämpliga skyddsåtgärder.Utredningen visade all del är mycket svårt att finna åtgärder som, i varie falllill rimliga kostnader, kan komma lill rätta med föreliggande problem.Utredningen rekommenderade emellertid alt vissa mera begränsade åtgärderskulle vidtas på de mest utsatta platserna. Ystadskommun har med stöd av arbetsmarknadsmedel låtitvidta åtgärder för att motverka erosionen. Åtgärderna har emellertid hittillsinte inneburit något bestående erosionsskydd vid de aktuella strandområdena.Åtgärderna som sådana har dessutom medfört vissa olägenheter frånnalurvårdssynpunkt. Enligtvad jag inhämtat avser i alt ta initiativtill ytterligare undersökningar för att finna lämpliga skyddsåtgärder som ocksåtillgodoser naturvårdssynpunklerna. Nr 31 (); Torsdaeen den talman! Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på min '"''Sa. Erosionen och förstörelsen av kusten inom Ystads kommun har pågått Om eroderingen i under många årtionden, och därför kan del synas egendomligt att jag strandområdet vid justnu aktualiserar frågan. och strand förstörelsen tagit sådana former att den väckt oro bland befolk- strandbad ningenutmed kusten och bland de styrande som tvingas vidta åtgärder. Sålunda har havetsinbrytningar invid centralorten varit kraftigare än någonsin, och vid Löderupssirandbad har havets inbrytning gått så djupt att fritidshusunderminerats och vräkts omkull. Kommunen,och pä sin lid Ystads stad, har inle varit overksam, utan snarare gjort alltför att väria sig mol havets krafter. Man har vid de mestutsatta ställena slagit ner s. k. "höfter", enligt mönster frånJyllands västkust. Man har anlagt en rad större och mindre badbryggor medspeciell konstruktion i syfte all stoppa erosionen. Självklarthar Ystads kommun gjort allt detta med hjälp av tillgängliga statsbidrag ochgivetvis även utnytfiat den expertis som resurserna medgivit. Men jag vill idelta sammanhang påpeka alt del har kostat mycket pengar. Sålunda harkostnaderna för den sista tioårsperioden belöpt sig lill inte mindre än 1,4mifi. - alltså rätt myckel pengar för en liten kommun. Enligtmin mening måsle en strandförstörelse av dessa mått även vara av riksbetydelse.Trots de statsbidrag som slår till förfogande har den lilla kommunens resurserinle varit, och kommer heller inte all bli, tillräckligt stora för att klaraav dessa naturkrafter i fortsättningen. Här måste staten gripa in med all denexpertis som man har tillgänglig och även svara för de kostnader som uppstårför att återställa stränderna i Ysladsbuklen och vid sirandbad i etlur nalurskyddssynpunkt acceptabelt skick. Därför,herr lalman, förväntar jag mig tillsammans med Ystads kommun attjordbruksministern lar upp bidrags- och resursfrågan lill förnyad prövning. Vi skall naturligtvis nu i första hand avvakta länsstyrelsensutredningar. Vad har sagt i detta sammanhang är bl. a. att dethar visat sig all de erosionsskydd som man hillills har försökt använda inlevarit effektiva. Man vill undersöka vilka åtgärder som skulle kunna blieffektivare, innan man fortsätter att diskutera några pengafrågor. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om en nyyrkesnomenklatur Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordelför att besvara () anmälda fråga, nr 87, ochanförde: har frågat mig om jag kan informera om vilken målsättningstatsmakterna har när det gäller utformningen av en ny yrkesklassificering ochom hur långt arbetet härmed har utvecklats då min företrädare,statsrådet , besvarade en interpellation, nr 181, av isamma ämne. Föryrkesklassificering tillämpas skilda syslem av å ena sidanarbetsmarknadsstyrelsen och samt å andra sidanorganisationerna på arbetsmarknaden. Det vore självfallet värdefullt om delfunnes etl gemensamt syslem. Det skulle bl. "underlätta utbytet avarbelsmarknadsinformalion mellan samhällets organ och organisationerna. Frånregeringens sida eftersträvas därför ett sådant gemensamt system. Stalisliskacentralbyrån har därför tagit initiativ till etl samarbete mellan berördamyndigheter och organisationer med syfte all utreda frågan om etl allmäntanvändbart klassificeringssystem. Sedan parterna i börian av träffatöverenskommelse om en projektorganisation för del fortsatta utredningsarbetet,bedrivs della nu i fastare former och med ökad intensitet. Hen JADESTIG (s): Jag ber allfå lacka statsrådet för svaret. Jag har naturligtvis tagit del av denöverenskommelse om utvecklingsarbete som träffades den 25 februari 1974.Styrgruppen sammanträdde , dess sekretariat har upprättats och en melodgrupphar bildats; föfiaklligen har arbetet påböfiats. Men så långt jag kan förståarbetar ändå melodgrupperna inle alls så snabbt som det kan förefalla av delhär svaret. Jag är ändå tacksam för svaret, eftersom det utvisar regeringensintresse. Jagifrågasatte i min interpellation 1972 om det var det rätta att statistiskacenlralbyrån skulle stå som huvudman i de här frågorna. Jag tycker att delbästa hade varit om statsrådels eget departement varit den sammanhållandelänken eller åtminstone skaffat sig större insyn och inflytande i sakfrågansframtida utveckling. Som det nu är finns de stora, tunga parterna på densvenska arbetsmarknaden och några ämbetsverk med i det här arbetet. Men jagsaknar som sagl departementet, jag saknar företrädare för arbetarskyddsstyrelsen,jag saknar företrädare för arbetslivsforskning och instilutet för socialforskning. Jagskulle vifia ställa en föfidfråga till statsrådet; Är statsrådet beredd attverkligen se till all arbetet kommer snabbare i gång och alt även departementetskaffar sig den insyn och det inflytande på den framtida utvecklingen som ärnödvändiga för att vi skall få en klassificering som motsvarar deninternationella målsättningen? Omskärpning av säkerhetsbestäm -melserna vid SJ Jag har ingen anledning att fördröja arbetet, men jag är inte intresserad av att låta departementet gå in som huvudman i det här utredningsarbetet. Det brukar vi aldrig göra. Vi arbetar genom våra myndigheter. Men del är ändå så all tio personer är heltidsanställda för all klara upp de här frågorna. Vi har tagit del av utländska erfarenheter, som visar att det är etl mycket omfattande arbete man håller på med. Det viktigaste av allt är all de båda parterna pä arbetsmarknaden kan komma överens om hur yrkesklassificeringen skall se ut. en sådan överenskommelse blir den rätt värdelös, och del kommer att la lid innan man har fåll parterna på arbetsmarknaden alt enas om hur yrkesklas sificeringen skall se ul. Men arbetet pågår alltså med tio heltidsanställda personer. HenJADESTIG (s): Det var för mig en nyhet all man har så många som tio heltidsanställda.Det visar trots allt all ärendet har förts framåt under de senaste månaderna.Jag ber alt få lacka för den upplysningen. Överläggningenvar härmed slutad. § 5Om skärpning av säkerhetsbestämmelserna vid SJ Herrkommunikationsministern erhöll ordel för alt besvara iFalköping (c) anmälda fråga, nr 95, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd all - motbakgrund av de inträffade järnvägsolyckorna - medverka skärpning av säkerhetsbestämmelserna vid . säkerhetsordning togs i bruk vid SJ . I den nyasä-kerheisordningen har föreskrifterna anpassats till dels den tekniska utvecklingen,dels erfarenheterna från inträffade olyckor. I samband med införandel av dennya säkerhelsordningen har all personal i säkerhels-fiänst genomgått ensärskild utbildning rörande de nya bestämmelserna. Säkerhetsbestämmelsernaär självfallet föremål för ständig uppmärksamhet inom SJ. Stora belopp satsasockså varie år på investeringar i säkerhetshöjande åtgärder. Det bör isammanhanget framhållas alt iippvisar del under 1970-laletlägsta antalet omkomna och skadade personer vid järnvägsolyckor. Molbakgrund av redovisade förhållanden och med kännedom om de stora ansträngningarsom görs inom SJ för all ytterligare öka säkerheten i järnvägstrafiken finnerjag ingen anledning att vidta särskilda åtgärder. Hen i (c): Jag ber att få lacka för kommunikationsministerns svar på min fråga. Vadsom föranlett denna är de senaste årens järnvägsolyckor. Jag är medveten om alljärnvägen är bland de säkraste kommunikationsmedlen. Jag har emellertid delintrycket alt de senaste årens järnvägsolyckor skapat oro. Det finns ingen somhelst anledning alt i della sammanhang ta upp något resonemang om orsakernatill dessa olyckor. Däremot har jag för sedan i pressen sett att enrepresentant för en av lokförarnas fackliga organisationer uttalat alllågförseningar skulle uppstå, om personalen skulle efterlevasäkerhetsbestämmelserna. Jag vill därför fråga kommunikationsministern: på något vis eftersatts inom tågtrafiken? Ettklarläggande på den punkten skulle i allra högsta grad vara önskvärt. Delär angelägel all olika säkerhetsåtgärder vidtas för all söka elimineraolycksriskerna. Jag noterar av kommunikationsministerns svar att sådanaåtgärder har vidtagits. Jag vill också framhålla alt vi, även om del skulleerfordras betydande kostnader för en ytterligare skärpning av säkerhetsbestämmelserna,får vara beredda pä sådana utgifter, om så är nödvändigt. Del gäller dockpassagerarnas och personalens säkerhet, och den får inte äventyras. Meddet anförda, herr talman, ber jag all än en gång få tacka för svaret på minfråga. Omskärpning av säkerhetsbestäm -melserna vid SJ Jag har i likhet med iFalköping observerat att en diskussion under senare lid förts, bl. a. ipressen, om att del skulle ha förefunnils någon oklarhet i vad avserlokpersonalens arbetsförhållanden och all man därvid också kommit alldiskutera säkerhetsbestämmelsernas efterievnad. Jag vill med anledning av denställda frågan svara all jag när jag såg dessa uppgifter i pressen omedelbartlog kontakt såväl med ledning som med representanter för delstörsta av de personalförbund som organiserar lokförarna vid SJ för att höraderas synpunkter pä de uppgifter som hade offentliggjorts. Svaren var frånbägge håll entydiga: Det har icke skett någon som helst förändring avsäkerhetsbestämmelsernas efterlevnad. Man hade icke heller anledning allifrågasätta någon av de anställdas lojalitet och ansvarskänsla i dessasammanhang. Med del beskedel från två berörda parter har jag för min del kunnatlägga den frågan lill handlingarna. Hen i (c); Jag lackar för kommunikationsministerns kompletterande svar. Jag skulleha önskat all kommunikationsministern givit del beskedel på elt tidigarestadium via pressen, radion och televisionen så att det hade nått ut tillsvenska folket. Jag vet att det var många som med anledning av uppgifterna imassmedia frågade sig, om del är stora 9 protokoll 1975. Om kontroll av körkortsinnehav vid bilförsäljning risker förenade med attresa på järnvägen - eftersätter man säkerhetsbestämmelserna, så att bådepersonalens och passagerarnas säkerhet kan äventyras? Det nu lämnade lugnandebeskedet mottar jag med tacksamhet. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om kontroll av körkortsinnehav vid bilförsäljning Herrkommunikationsministern erhöll ordet för all besvara iFalköping (c) anmälda fråga, nr 96, och anförde: i har - under åberopande av att bilförsäfiaregett personer utan körkort möjlighet att provköra eller avhämta fordon - frågatmig om jag är beredd all medverka lill åtgärder i syfte all uppnå skärptkontroll av körkorlsinnehav vid bilförsäfining. Bestämmelsermot olovlig körning och tillåtande av sådan körning finns i 3 § lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott. Den som tillåter annan att förakörkorlsplikligl fordon utan all denne är berättigad därtill döms sålunda lillböter. En skärpning av nämnda bestämmelser har inte aktualiserats. HenBÖRJESSON i (c): som jag tackar för det positiva svaret på min fråga vill jagteckna bakgrunden lill densamma. För en lid sedan blev en yngling i16-årsåldern dagsböter för olovlig körning. Del var inle förstagängen denne yngling stod instämd för olovlig körning - dvs. för att haframfört bil utan körkort. Den här gången hade hans körintresse tagit sig deluttrycket alt han besökte en bilförsäljare och gav sken av att han önskade köpasig en bil. Efter att ha fäst sig vid en viss bil bad han all få låna bilen fören provtur, ly han skulle, som han sade, visa upp den för sina föräldrar. Dettavar etl svepskäl för all få låna bilen. Han fick av bilförsäljaren nycklarnalill bilen, och sedan begav sig den körkortslöse ynglingen på en bilfird, somkunde ha slutat i rena katastrofen. Efter en rundtur i staden med åtföfiandepåböfiad långresa och med en liftare som passagerare slutade bilfärden med attbilen hamnade i elt stenrös. Föraren och passageraren undkom ulan några direktaskador, medan däremot skador uppstod på bilen. Delfinns, herr lalman, säkert fler exempel på alt bilförsäfiare gett personermöjligheter alt provköra och avhämta motorfordon utan att göra sig förvissadeom an vederbörande har körkort. Detta kan icke vara tillfredsställande. Avsvaret att döma förbjuder lagen sådant. Jag har visserligen begärt skärptkontroll av körkorlsinnehav, men vad del framför allt finns anledning attefterlysa är hur denna kontroll iakttages. Det behövs en skärpning i deltaavseende hos de myndigheter som skall se till att lagarna efterlevs. Det lagrum som jag nämnde i mitt svar innebär att den som överlämnar åtnågon annan att köra en bil åläggs skyldighet att kontrollera vederbörandeskörkortsinnehav. Det gäller exempelvis när en kund hos en bilförsäfiare skallprovköra etl fordon. Bilförsäfiaren är alltså enligt della lagrum skyldig allkontrollera att vederbörande köpare har körkort. har i information lill sina medlemmar framhållit att det ärsynnerligen viktigt all bilfirmorna och deras personal noga tillser att maninte lämnar ut fordon till personer som inte har körkort. Förbundet harsärskilt framhållit att man undantagslöst bör be alt fä se körkortet närungdomar vill provköra en bil. Ividare mening har frågan samband med större problem, såsom eventuellt förbudför den som inle har körkort all köpa bil. Jag vill erinra om all enhälligt avslagit en motion om utredning och förslag innebärandeprincipiellt förbud lorden som inte uppnått den körkortsålder som ärföreskriven för visst fordon att köpa sådant fordon. Jag hänvisar lilltrafikutskottets belänkande 1974:22 och skrivelse 1974:315. Omförenklat förfarande i vissa fall vid fastställande av faderskap Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om förenklatförfarande i vissa fall vid fastställande av faderskap erhöll ordel för all besvara () den 27februari anmälda fråga, nr 99, och anförde: har frågat mig om jag vill medverka till all förfarandetför fastställande av faderskap'förenklas i fall där föräldrarna lever tillsammansi ell stadigvarande förhållande och är ense om faderskapet. Ären man och en kvinna ense om faderskapet till ett barn som föds utom äktenskap,kan faderskapet fastställas på ett mycket enkelt sätt genom att mannen erkännerall han är far lill barnet. För all erkännandet skall bli giltigt krävs att delgodkänns av modern och av barnavårdsnämnden. Enligt lagen får nämnden lämnasitt godkännande endasl om del kan antas att mannen är far till barnet. Hurmycket utredning som krävs för alt barnavårdsnämnden skall kunna göra ellsådant anlagande blir naturligtvis beroende på omständigheterna i vafiesärskilt fall. Om modern bor tillsammans med mannen bör parternas samstämmigauppgifter om faderskapet normalt vara fullt tillräckliga. Delta framgår ocksåav de anvisningar som har utfärdat. I andra fall kan barnavårdsnämndenbehöva ställa en del frågor till modern om hennes förhållanden vid denlidpunkt då barnet avlades. Det är naturiigt om modern ibland kan känna en vissmotvilja mol att lämna upplysningar om sill Omförenklatförfarande i vissa fall vid fastställande avfaderskap Man måsleemellertid här också beakta barnets intresse av alt del så tillförlitligt sommöjligl fastställs vem som är far till barnet. HenROMANUS (fp): Faderskapet till barn utom äktenskapet skall fastställas efterutredning av barnavårdsnämnden. Variebarn har självfallet rätt att veta vem som är dess far. Det är riktigt attsamhället medverkar lill all den saken blir ordentligt utredd. Men en storgrupp av utomäklenskapliga barn föds av föräldrar som lever tillsammans somgifta och betraktar sill förhållande som jämförligt med äktenskap. Där bordeförfarandet kunna förenklas. Detär framför allt två saker som man har reagerat mol - dels all man måsteinställa sig personligen och svara på frågor, att del inte räcker med ellskriftligt erkännande, dels att modem måste svara på frågor om siu sexuellasamliv irols att de två är ense om faderskapet. Naturligtvisär delta ingen stor, allvarlig samhällsfråga. Men som del här förfarandetyttrar sig i praktiken är det ändå inte helt tillfredsställande. Om det föds ca30 000 barn utom äktenskapet vafie år, så går det ål många arbetstimmar förbåde föräldrar och fiänsteman på socialbyråer på grund av personlig inställelsei onödan. Del kostar några mifioner, som skulle kunna användas bättre. Manfrågar inte om det sexuella samlivet när barn föds inom äktenskap, även om delsäkert kan vara nog så varierande. Då utgår man från att den äkta mannen ärfar, om inle någon av makarna säger något annat. Då borde man också ulankompletterande frågor kunna acceptera mannens och kvinnans uppgifter när detär fråga om stadigvarande samlevnad. Man gör ju ändå inga försök allkontrollera de svar som lämnas beträffande det sexuella samlivet. Varför då ide fallen ställa frågor som faktiskt av många upplevs som elt intrång iprivatlivet? Jagber all få tacka statsrådet för svaret. Han säger bl. a.; "Ommodern bor tillsammans med mannen bör parternas samstämmiga uppgifter omfaderskapet normalt vara fullt tillräckliga. Detta framgår också av deanvisningar som har utfärdat.