prot · FY0995 · 1975-12-31 00:00:00 — Anledningenlill alt många människor lidigare reagerade sä häftigt i samband medspridningen av bekämpningsmedel var all vederbörande myndigheier iakttog enattityd som innebar, att det var en fråga för nägra få experter som vi övriga intehade med att göra. Jag hoppas myndigheterna nu har klart för sig alt del härgäller en fräga som engagerar många människor. Del är därför bra allulredningen lagl fram förslag, som regeringen släller sig bakom, om informaiiontill allmänheten rörande spridning av kemiska medel inom områden därallemansrätten gäller. Ocli jag vill undersiryka att förslagen inle bara gällerflygspridning utan alla former av spridning. Allmänhelen har verkligen etlberättigat krav på information i det sammanhanget. De tillämpningsbeslämmelsersom regeringen och bl. a. produktkontrollnämnden har all utfärda är därförmycket viktiga. Jagvill här understryka att upphävandet av flygförbudslagen inte innebär att detutan vidare är tillätet att sprida bekämpningsmedel från luften. Somlagstiftningen är utformad fordras det att produktkontrollnämnden särskiltgodkänner de medel som skall spridas från luften. Nämnden har därvid möjlighetatt ange bestämda villkor för användningen, bl. a. med hänsyn tillallmänhetens intressen. Om, jag säger om, nämnden skulle komma alt tillåtaspridning av bekämpningsmedel frän luften, hoppas jag verkligen att användarnakommer att iaktta stor reslriklivitet och med säkert omdöme väfia ut deområden som behandlas. Om'användningen inle sker under dessa förutsättningar,är jag rädd för att många konimer alt reagera häftigt. Detär naturligt att allmänheten känner en rädsla och osäkerhet inför del som deninle har tillräckliga kunskaper om. Myndigheterna kan här genom en saklig, välutformad information bidra till att mota denna rädsla och skingra osäkerheten.Men hur stora informationsinsatser man än gör, beror det ytterst pä användarnaom allmänheten skall kunna ha förståelse för spridningen av kemiska medel.Dessa är uppenbarligen oundgängliga inslag i modernt skogsbruk och jordbruk.Men det är också angeläget att man envetet strävar efter att finna andrametoder. Forskarna måste här fä all rimlig hjälp av änslagsbevifiandemyndigheter. Jagvill till slut, herr talman, erinra om den motion som jag har väckt i dettasammanhang. har i sin skrivning till stora delar tagil upputredningens förslag och i myckel gjort dem lill sina men förklarar lill sislatt motionen med det anförda kan anses besvarad. Jag skulle ha önskat en betydligtstarkare skrivning av ulskoitsmajorilelen i det här ärendel, men skrivningenär dock sädan att jag kan biträda den. Jag har med det anförda velat motivera alt jag ansett mig kunna biträdadet föreliggande ulskottsförslaget. Men jag vill un- derslryka - och jag gördet kraftigt - alt jag med stor uppmärksamhet komnier att föfia användningen avkemiska medel, både handelsgöd-selmedel och bekämpningsmedel. Visar det sig attde förutsättningar på vilka jag byggt mitt ställningstagande inte uppfylls,anser jag mig oförhindrad all återkomma i frågan och att föreslå de åtgärdersom utvecklingen kan ge anledning lill. Jag vill gärna tillägga att dethittills mest varit skogsbruket som kommit i blickpunkten när det gällt användningenav kemiska medel. Men det är ju sä att det är jordbruket som använder deverkligt stora kvantiteterna, låt vara under delvis andra förutsättningar änskogsbruket. Företrädare för jordbruket har ibland, tycks det mig, intagit denståndpunkten att "det här är inte vårt problem". Jag tror att ensådan inställning är felaktig, och det förhällandet all jordbruket ofta klaratsig frän kritik i motsats till skogsbruket fär inte uppfattas som om de som ärintresserade av de här frågorna glömt bort jordbrukets roll i sammanhanget. Meddessa ord, herr talman, ansluler jag mig lill jordbruksutskottets förslag. Förbudmot spridning av bekämpningsmedel från luften Den utredning, som i beskrev, föreslär en radåtgärder som måste vidtas för all man skall kunna sätta i gång medflygbesprutning av skogen igen utan all människor eller natur skadas. Jag anseralt de åtgärderna är alllför vagt utlovade i propositionen, och av denanledningen yrkar jag bifall till reservationen 1. Därmedansluter jag mig till motion 2139 av m. fl. och moiion 2134 av fruHambraeus m. fl. i fräga om själva avslaget. I båda dessa motioner understryksvidare, även om det är olika formuleringar, att - för att citera - "viktigare än alt förfina spridningsmetoderna äratt få fram brukningsmetoder som gör medlen överflödiga inom jord- ochskogsbruk". Det är omöjligt att göra nägra mera preciserade yrkandeni denna sak, eftersom det måste ske i samband med budgetbehandlingen. Men jagvill trols delta understryka - och citerar jag socialstyrelsensremissyttrande - att "en alltför stor njugghet frän samhällets sida tillspörsmålet beträffande spridning av kemiska bekämpningsmedel kan lätt ledatill alt man av bekvämlighetsskäl griper till dylika medel och att forskningeni fräga om alternativa bekämpningsmetoder hålls nere på en blygsam nivå". Dettagäller inle bara jordbruket, där del finns helt andra metoder för all hållaväxterna fria från skadeangrepp än all använda kemisk bekämpning. Del gällerockså skogsbruket. Vidare finns del inle mekaniska röjningsmetoder somkan konkurrera med besprutningen ur snävt ekonomisk synpunkt, men som fruHambraeus påpekar bör detta vara en anledning att salsa på all la fram meralämpliga maskiner. Medall respekt för utskottets ärade ordförande, som naturligtvis vet myckel mer omjordbruk än jag, kan jag ändå inte hell vifta bort de erfarenheter som bl. a.en gammmal skogvaktare i berättat Förbudmot spridning av bekämpningsmedel från luften Han har gått i skogeni och sett hur växtligheten utvecklats där, och hsm varnar allvariigt föratt vissa blomarter kan bli svårt skadade eller rent av utrotade vidbesprutning av stora områden utan noggrann kontroll. Svårigheten med flygplansbesprutningär som bekant bl. a. av-driften, som sägs kunna bli och somgör det omöjligt att låta känsliga områden vara i fred, även om man vill skyddadem. Attjag i detta sammanhang inte yrkar bifall till reservationen 2 utan bara tillreservationen 1 beror på att jag inte är övertygad om att det är någonändamålsenlig kompromiss alt låta länsstyrelserna överta produktkontrollnämndensansvar för vilka ämnen som släpps lösa. Jag skulle alltså mycket hellre se attproduktkontrollnämnden har sill fulla ansvar och att vi får en annanproposition där samtliga skyddsåtgärder som utredningen har föreslagit blirdefinitivt gällande överallt. Detväsentliga är alt förbudet mol besprutning från luften inte las bort innan vifält klara besked om vilka säkerhetsåtgärder som skall kringgärda del, så har möjlighet alt bedöma i vilken mån alla de platser, där eventuellflygbesprutning dä skulle vidtas, är skyddade vad gäller människor, djur ochsädana växter som man icke önskar skada. Jag yrkar alltså, herrtalman, bifall till reservationen 1. Hen i Agnas (m): Jordbruksministern fällde här ett yttrande som jag försöker uppfattasom lugnande. Han sade att i realiteten ändras ingenting genom det som skallbeslutas, om utskottets skrivning går igenom. har sagl - ochjag håller med honom om del - alt del inte är så stor skillnad i fråga omskrivningarna, förutom all de mynnar ut i olika yrkanden. Attjag lar lill orda här beror delvis pä alt jag vistas ganska mycket i skogen -del har jag gjort ända sedan jag var barn - och har siori inlresse för skogen,för dess flora och fauna. Jag bor i en skogsbygd, och i en sådan är jag ocksäuppvuxen. Jag har sell all meloderna för all la vara på skogen och sköta denhar förändrats oerhört. Men jag tror inte att man riktigt har bevis för all delnya brukningssället, vad som sker i fråga om gödsling och annal, är ofariigl,ulan jag iror all del kan vara skadligt. Vad sker egentligen med djuren ochblommorna, vad sker med oss människor som vistas där? Jaghåller med den tunga remissinstans som säger all del behövs mera forskning här,och förulsälts ju också i beiänkandel all del skall ske forskning. Menvarför är del sä bråilom med upphävandel av en lag som är så pass ny? Jaghåller också med socialslyrelsen som säger all del psykologiski kan varaskadligt med spridning från luften. Jag har varil i bygder påolika häll där man sell flygmaskiner som gäll upp för all gödsla. Folk harförsl undral vad del varil för konsligl föremål som farit över etl berg elleröver en skogstrakt, och sedan har jag märkt vilken oro som kan uppstå hosmänniskorna, även hos sådana som inte utan vidare säger att dethär ger upphov till cancer, vi får dåliga bär osv. Jagtror att den här metoden skrämmer många människor i onödan. Och pä frågan, omdetta spridande av gifter behövs, svarar jag nej. De flesta svarar naturiiglvisja. Men ändrar man frågan till att gälla om ifall spridningen är nödvändig, såpåstår jag att del måste finnas möjligheter att ersätta giftspridningen mednågonting annat. Vården av markerna - den blir kanske dyrare - är viktig; vikan sköta markerna pä etl sådant sätt alt del mesta av giftspridningen intebehövs. är det ju meningen att de fariigaste gifterna inte skall spridas,och jag hoppas verkligen alt man kan känna sig lugnad av det som slår ibetänkandet. Menjag har gått upp i talarstolen närmast därför att jag tillsammans med herrCarlsson i och väckt en motion som gäller särskiltsamernas intressen. Samerna själva säger att i propositionen tänker man barapå skogsbruket och tillgodoser bara del -samernas syn på saken har inle allsbeaktats. Vi har skrivit i molionen att man går län förbi vad samerna sagt, ochdel slår jag för. Men har både utskottsmajoriteten och de som avgivetreservationen 1 gjort en ganska bra skrivning och sagt att man skall beaktasärskilt samernas intressen, eftersom rennäringen är en näring som inte kanersättas av någonting annat. Jag är tacksam för detta. Bådepä s. 8 och s. 11 i betänkandet förekomnier ordet förutsätter - man förutsätteratt företrädare för samerna skall höras. Jag vill understryka ordetförulsätter. Jag råkar ju bo i och har ända sedan barndomen, utan alldirekt vara bekant med samerna, träffat dem - särskill under senasie 15-20åren. Jag vel att det förekommer otålighet och irritation över att man i frågaefter fräga liksom bara i sista hand går till samerna och ibland alldelesglömmer bort dem tills de själva efter hand klagar. Därför hoppas jag att ordetförutsätter verkligen är någonting som beaktas . Meddetta - som kanske inte har hört så mycket lill saken - vill jag i alla falldeklarera att trots att vi i niotionen yrkar på en speciell lagstiftning justför samernas område, sä är jag beredd all stödja reservationen 1. Förbudmot spridning av bekämpningsmedel från luften Hen (m): Jag har begärt ordet för att förklara varför jag inte anslutit mig tillreservaiionen 1,-trots att jag kan instämma i det mesta av vad som står där.Det är ungefär de åsikter som jag i andra sammanhang brukar föra till torgs. Förstoch främst är det, som här gång på gäng framhållits, spridnings-metoden detgäller och inte åtgärden över huvud taget alt bekämpa icke önskvärd växtlighetmed kemikalier. Del gäller inte heller valet av preparat, för den sakentillkommer produklkonlrollnämnden, soni har betydligt större befogenheter änvad namnet antyder. Delta har också redan framförts här. Nämnden skall intebara kontrollera kemikaliernas verk- Förbudmot spridning av bekämpningsmedel från luften ningar ulan har också tilluppgifl att utfärda föreskrifter för deras användning. fält det här uppdraget innebär givetvis inle all föralltid skulle ha avhänl sig möjligheterna all ingripa i nämndens verksamhel.Jag anser emellertid inle all propositionen är vad vi skall hänga upp ettsådant ingripande på. Vi får vänta tills vi har sell nämndenstillämpningsföreskrifter för preparatanvändningen. Därmed är inte sagt att viinte kan ge nämnden nägra ord med pä vägen, när vi ändå har att besluta om endel av det här frägekomplexet. Vaddå först samerna och renbeleslanden belräffar, så säger ju utskottet mycketbestämt ifrån att särskilda försiktighetsmått noga måste beaktas och prövas isamråd med samernas företrädare. Vad kan man egentligen mer begära? Jag tyckerdet är räll otacksamt att i det avseendet inte gå med ulskottet. Dåär andra avsnitt betydligt vagare. Vad är t. ex. obligatorisk biologiskvärdeprövning av bekämpningsmedel? Det framgår varken av propositionen ellerav del betänkande som avlämnats av ulredningen om spridning av kemiska medel.Därför har heller inte utskottet i sitt belänkande kunnai förklara saken, utanhar nöjt sig med ett uttalande all det skulle ha satt värde på en utförligarekommentar. Denkommentaren kan behövas. Ser man pä den biologiska värdeprövningen bara urhumanbiologisk sypunkt? Har man allmänl ekologiska tankegångar? Tänker man påkemikaliernas verkningar på mikroorganismerna eller på öriskiktets vegetation? Experternaär inte helt eniga i frågor om preparatens sidoverkningar. visar för allt iväriden handläggning av den fråga vi diskuterade såhäftigt i går, att man ger så många som flyger och far i alla experter, de måvara eniga eller inte. Men frägan mä i alla fall ställas: Avser man att itveksamma fall, när experterna är oeniga, hellre fria än fälla, dvs. hellreförbjuda besprutning än tillåla den? Effektenav en besprutning kan bli katastrofal för de växter, de arter som inte harförmågan att aktivera s. k. sovande knoppar och skjuta stubbskott ellerrotskott. Somkanske framgår är det främst ur floristisk synpunkt som jag är orolig. Så längedet gäller rena örter - det talade i om - är det noginte så farligt, i varie fall inte för de énhjärtbladiga. Dessa örterförefaller att övervinna en besprutnings negativa föfider. Litettveksammare är man på experthäll när det gäller lignoserna, dvs. växter somtill större eller mindre del har vedartad stam. Riskerar vi inte att gå förhårt åt tibast, olvon och sådana växter? Bör vi inte vidta särskilda åtgärderför att skydda dessa om vi ger oss in pä alt bespruta ett område där de finns? Jagär väl inte helt lugnad av utskottets uttalande alt det inte bör vara uteslutetalt i särskilt känsliga områden införa strängare bestämmelser, men det ärfortfarande en sak som har mer med preparatvalet att göra än medspridningsmetoden, och det är ju den senare som propositionen gäller. Jagvill i likhet med reservanterna ha bestämda garantier för att effektiva åtgärdervidtas för att minska riskerna för skadeverkningar. Men vad fiänar det till altkräva sådana garantier för luftbesprutning, sä länge markbesprutning ärtillåten? Det är dessa tankegångar som fått mig att ansluta mig till utskottetsförslag, som är delsamma som propositionens, och som jag härmed yrkar bifalltill. Naturiiglvisvore det bra om jordbruksministern, som är här, ville lugna oss genom ettuttalande att han kommer att göra sitt till för atttill-lämpningsföreskrifterna skall, som utskollet betonat, utformas med stortbeaktande av de allmänt ekologiska sammanhangen, exempelvis, om jag fär göraett tillägg, genom att föreskriva en översiktlig inventering genom kunnigabotanister av områden som man avser att behandla. Idetta anförande inslämde (). i frågar mig om det är avsikten atttillståndsprövningen och den bedömning som skall göras avproduktkontrollnämnden också skall ske med beaktande av ekologiska hänsyn ochde övriga hänsyn åberopade. Det är självklart min mening attså skall vara fallel. Fårjag sedan säga om det inlägg som gjordes av i , att jaggärna vill vitsorda hans förmodande att man också skall kunna ingripa mothandelsgödselmedel som visar sig ha skadliga miljöeffekter. På den punktenavvaktar vi den utredning som f. n. pågår inom och som väntasbli färdig . Lätmig sluta med några ord till . Jag inledde den här debatten därföratt jag ansåg det vara angeläget alt undanröja ell missförstånd som jagupplevde att man på sina häll gjorde sig skyldig till när man sade attförslaget skulle innebära att vi nu skulle frisläppa luftspridning avbekämpningsmedel. Så stiger upp i talarstolen och säger att hanär motslåndare lill att man frisläpper luftspridning. Om att uttrycka sig på det sättet ute i bygderna får människornauppfattningen att ett bifall till propositionen innebär att det är fritt framför luftspridning. Jagvill därför - både för egen information och medtanke på den information han skall sprida vidare ute i bygderna - slå fast attriksdagen genom ett beslut enligt proposilionens förslag inte alls frisläppernågon luftspridning. I stället lägger man hela bedömningen av, på vilket sättbekämpningsmedlen skall få spridas, hos produktkontrollnämnden. Förbudmot spridning av bekämpningsmedel från luften Hen (m): Jag har ingen annan kommentar att göra till jordbruksministernsuttalande än att tacka för det klara besked jag fick. Jag har alltså inteheller anledning att ändra mitt yrkande om bifall lill utskottets hemställan. Torsdagenden 29 m 1975 Förbudmot spridning av bekämpningsmedel från luften Hen (vpk): Jag har intemycket att tillägga. Jagnämnde i mitl första inlägg ingenting om den ekologiska frågan. 1 lagen omhälso- och mifiöfariiga varor sägs det alt man skall kunna ingripa motkemikalier som är skadliga "för människan eller i mifion". "--- eller imifion" tolkar jag så, att man mäste ta allmänna ekologiska hänsyn när man tillämparlagen, och del anser jag vara synnerligen betydelsefullt. Meni dag, när vi skall fatta beslut om att upphäva lagen om förbud mot ettspeciellt sätt att sprida bekämpningsmedel, handlar det inte om vilka medel somskall godkännas - det skall produktkontrollnämnden avgöra - utan det handlar ommetoderna för spridning. I det läge som vi nu befinner oss anser vi att lagentills vidare bör finnas kvar. Jordbruksministern sade att det inte är frittfram för spridning från luften om lagen upphävs. Men om man inle har slörreplaner för all sprida medlen frän luften, vilka olägenheler är det dä med attha den kvar? Jag är ledsen men jag måste rätta ocksä . Propositionenhandlar inte om metoder, utan den handlar om var dessa frågor skall bedömas. sade lill sisl all om luflspridningen är en generell olägenhet,varför skall vi då inte kunna ha lagen kvar? Jag har redan i två tidigareanföranden markerat alt del bl. a. beror pä all arbelarskyddssynpunkternavisat sig väga så tungt i della sammanhang att även de bör prövas när manbedömer pä vilkel sätt spridningen skall ske. HenISRAELSSON (vpk): Om arbelarskyddssynpunkterna ocharbelsmifiösynpunk-terna skall ha relevans förutsätter väl det att man tänkersig att det i större skala skall förekomma luftspridning av bekämpningsmedel t.ex. i skogen. I annat fall skulle ju inte arbetsmiljöfrågorna anses ha en sädanbetydelse i detta sammanhang. Tyvärr måste jag en gång till upprepa all del i propositionen integörs någon bedömning av i vilken omfattning man skall sprida kemiskabekämpningsmedel. Jag kan vidare ansluta mig till alla dem som har sagl att vinalurliglvis är angelägna om all fä fram brukningsmetoder som gör det möjliglför oss att avvara spridningen av kemiska medel. Men eftersom vi vet alt det fn. är pä del sättet, att vissa kemiska medel måste användas - eftersom vihitintills inle har fält fram de alternativa brukningsmetoderna - gäller detatt bedöma vilka preparat som kan konima i fråga och på vilket sätt de skall fåanvändas. iStaffanstorp (c): Jaghar suttit med i bekämpningsmedelsutredningen, där vi gjorde många ochnoggranna försök och hade hearings med många experter. a. gjorde vi försökmed spridning från flygplan. Jagtror all många i denna kammare inte kan göra sig en föreställning om med vilkenprecision man kan utföra spridningen från flygplan. Därför skall jag nu barakort och gott avge den röstningsförklaringen, att jag icke kommer att rösta medreservationen, ulan alt jag kommer att föfia utskotlsmajorilelen och- sålundarösla för ulskollels hemsiällan. Överiäggningenvar härmed slulad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottels hemställan i betänkandet nr18 punkterna 1 och 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 1 av i m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLarsson i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. betänkande nr 19 med anledning av motioner omjordförvärvslagstiftningen. Hen (): Jag skall begränsa milt anförande till den del av betänkandet somberör molionen 880 som jag har väckt, Molionen syftar i korthet till - för attdärmed begränsa prisstegringen på jordbruksfastigheter - alt vid nyförvärv avsådan fastighet i förmögenheisredovis-ningen skall redovisas köpeskillingen istället för taxeringsvärdet. Prisernapå jordbruksfastigheter har stigit så krafligt all det inte är möjligtatt köpa en jordbruksfastighet, betala räntorna och därefter skaffa sig enrimlig försörining på den. Detta är inte möjligt ens om jordbruksfastigheten ärav den storleksordning som man brukar kalla rationell. Detta är ett allvarligtbekymmer, framför allt för den unga generationen som skall träda till. Prisernapå jordbruksfastigheter står således inte i rimlig proportion till lönsamheteninom näringen. Framför allt gäller detta i de bättre jordbruksbygderna, därfastigheterna tidigast böriade stiga i pris, men jag tror man kan säga att deli dag är ungefär likadant överallt. Också skogsfastigheterna har stigitkraftigt. Orsakerna härtill är naturligtvis flera. Väsentligen ligger de dockutanför prispolitikens område. Även om en ohämmad och av lönsamhetsskäl ejmotiverad storleksrationalisering har haft sin betydelse torde effekten häravinte ha varil särskilt stor. Trycket från denna kategori köpare skullesäkerligen också minska, om lönsamheten i jordbruksdriften kunde sä att sägarenodlas från övriga komponenter, vilka sammantagna kan ge varierande utslagvid en total bedömning av en faslighelsaffärs lönsamhet beroende på köparensekonomiska ställning och naturiiglvis ocksä beroende på hans skattesituation. Dehelt avgörande faktorerna för prisbildningen på jordbruksfastigheter liggersåledes utanför jordbrukspolitikens område. Den starkt inflaiio-nisiiskautveckling vi har haft är naturligtvis en grundorsak i sammanhanget. Fortsaltinflation och värdestegring gör det ju alldeles särskilt lockande att investerai jord och skog för kapitalstarka köpare som ej behöver omedelbar förräntningpå sill kapital. Denstarka prispressen uppåt torde emellertid bero på en kombinationseffekt avinflation och skatter, häri inbegripet förmögenhetsskallen, enkombinationseffekt som kan vara mycket positiv för kapitalstarka personer sornstår i begrepp att förvärva en jordbruks- eller skogsfastighel, liksomnaturligtvis vid komplelleringsköp lill större enheter om ägarens ekonomi ärgod. Detär klart att denna ulveckling har en baksida, ja flera - jag har redan berörten: de unga köparna, som oftast har litet eget kapital, får en förräntning somde inte klarar av. Enannan baksida, är den, alt taxeringsvärdena på jordbruksfastigheterna stiger.Och taxeringsvärdena är ju ingenting annat än en framskrivning av defastighetspriser som har betalats. 1 och med att priserna på försåldafasligheter höjts stiger taxeringsvärdena. Som en föfid av detta får också delantbrukare som fortsätter sin verksamhel ulan att ha gjort några sådanaaffärer en högre förmögenhetsskatt alldeles oförskyllt. Dethar stått en debatl kring delta spörsmål under senare lid. De stigandefastighetspriserna har kopplals till frågan om rätten lill jordförvärv Det har ställts krav pä förändringar i densamma. Dessa kravhar varit framgångsrika sä till vida att det har tillsatts en utredning som hartill uppgift att se över den jordförvärvslag vi nu har.