prot · FZ0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Överledningenav Ammerån har behandlats inom ramen för den tidigare nämnda och har därvid placerats i klass 3 b i utredningsmannensrangordning. Projektet tillhör med andra ord de utbyggnader som enligtriksdagens beslul t. v. är undantagna från slutligtillåtlighetsprövning enligt vattenlagen i avvaktan på all pågående utredningrörande vatlenkraftsulbyggnader i norra har slutförts och dessresultat har remissbehandlats. Jagvill i sammanhanget erinra öm ett annat aktuellt utbyggnadsprojekl iIndalsälven nedströms . Del gäller Granboforsen, som vid en Omutbyggnad och modernisering av kraftverk i Omutbyggnad och modernisering av kraftverk i utbyggnad skulle ge ett energiiillskottav ca . Projektet har placerats i klass 1 i denSehlstedtska rangordningen, dvs. bland projekt vars genomförande skulle skadaendast måttliga bevarandevärden. I propositionen 1975:30om energihushållningm. m. föreslog regeringen att projektet skulle betraktas som öppetför prövning i vanlig ordning. hade dock en annan uppfattning ochbeslöt att även delta projekt tills vidare skulle undantas från prövning. HerrWesiberg anser det också angeläget att förutsättningarna för byggande avpumpkraflverk i nedre lopp utreds. Ett pumpkraftverk skiljer siginte nämnvärt från en vanlig vaitenkraftstation med hög fallhöjd. Skillnadenbestår främst i alt den maskinella utrustningen går att använda även förpumpning. när belastningen på elnätet är låg utnyttjasöverskotlsenergi lill att pumpa upp vatten till ett högt beläget magasin. Underhögbelastningstid vattnet ur magasinet igen och ger elkraft på vanligtsätt. Det bör framhållas alt pumpkraflverken inle ger något nettoutbyte avenergi. Av varje kilowattimme som går åt till pumpningen får man igen vidkraftproduktionen. Pumpkraftstationernatillhör således kategorin toppkraftverk. Som jag redan har sagt föreligger intenågot behov av sådana anläggningar utöver dem som redan har beslutats förränunder senare . Jagkan också nämna att kraftindustrins i augusti 1975publicerade en rapport om toppkraftverk. I rapporten ges en tekniskekonomiskbeskrivning av skilda slag av toppkraftverk och information om derasmiljöpåverkan. Vidare redovisas översiktligt ett trettiotal tänkbara lägen förpumpkraftverk. Sex av dessa ligger vid nedre lopp. Motbakgrund av den redovisning som jag här har lämnat anser Jag för min del attytterligare undersökningar om förutsättningarna för utbyggnad avvattenkraftverk i f n. inte är påkallade. Hen i (fp): Jag vill försl uttala ett lack lill industriministern för svaret på mininterpellation. Svaret är utförligt och upplysande men leder tyvärr fram lillett negativt besked när stalsrådel framhåller att han anser alt ytterligareundersökningar om förutsättningarna för utbyggnad av vattenkraftverk iIndalsälven f n. inte är påkallade. Uttrycket ""håller dock en dörr på glänt och det vill Jag notera. Inudstriministernbygger sitt ställningstagande på en av vatlenregleringsförelag&jord utredning angående de tekniska och ekonomiska förulsätlningarna altöka maskineffekten i kraftstationerna på älvavsnittet tillsamma sloriek som övriga stationer i älven. En sådan utbyggnad skulle enligtutredningen kunna ge ett effekttillskott av ca 240 MW. Utredningen fann dock ensådan utbyggnad vara långt ifrån ekonomisk f n. Den bristande lönsamhetenberor enligt svaret på all behovet av effekt för toppkraftproduktionunder kommer att bli tillgodosett ulan den härutbyggnaden genom del program för utbyggnad av kraflproduktionsanläggningar somredan har beslutats för liden fram till mitten av 1980-talel. Bådade anförda skälen mot en utbyggnad - relativt litet krafttillskott och ingelbehov av effekt för loppkraflproduktion - förvånar något. Det är intressant attfå veta att ytterligare s. k. toppkraft utöver programmet inte behövs. Jag villgärna fråga: Är del här sista ordet? Faktumär att en allt större andel värmekrafl i vårt kraff.ystem med bl. a. storakärnkraftsaggregat ställer stora krav pålättreglerad reservkraft. Vidkärnkraftverken får man räkna med relativt täta bortfall av stora aggregat, enförlust som då måste snabbt ersättas om ej hela landsändar skall bli strömlösa.Vattenkraften som rullande reserv kan med erforderlig snabbhet klara sådanasituationer. Vattenkraften är också synnerligen användbar när det gäller attklara de normala växlingarna i kraflåtgången under dygnels olika timmar. Det ärvattenkraften som får stå för regleringsbehovet. Detta är ett problem i allakulturländer och det satsas f n. hårt utomlands på att utnyttja vattenkraftenför ändamålet. Äldre vattenkraftsanläggningar uttbyggs kraftigt, sjömagasinenökas och stora pumpkraftverk i kärnkraftklass kommer till. Mot denna bakgrundförvånar det att vi just här i inle skulle ha någol behov av ett ökatmått av reservkraft. Om det är riktigt, kan i så fall inte lägel snabbtförändras, och behövs del inle i ett längre perspektiv rejäla reserver? Om nuinle detta är fallet - Jag tror all del är på det sättet - kan man då tänka sigett utbyte av projekt där man avför sådana projekt som skulle innebärabetydande miljöskador och i stället satsar på en utbyggnad och modernisering avbefintliga kraftverk i ? Vivet ju allesammans att en sådan här föreslagen utbyggnad och moderniseringskulle få stor betydelse också ur sysselsättningssynpunkt för den älvdal dethär gäller, där man har väldigt svåra sysselsättningsproblem. Jag tänker dåinte minst på kommun. Varförblir lönsamheten så dålig just i Indalsälvsområdet? Del kan man inte underiåtaatt fråga sig när man ser och vel vad som sker på andra håll, också i vårtland. I Lule älv, som byggdes ut än , har man redanmoderniserat, investerat stora belopp och kraftigt ökat effekten. Jag hade själv tillfälle att studeradessa förbättringar och moderniseringar och del var intressant att konstaleravilken vikt man fäste vid dem. Då har jag väldigt svårt all förstå att delskulle vara så omöjligt och så litet lönande att göra samma sak iIndalsälvsområdet. Vivet att avstånden för kraftöverföringen till exempelvis ärbetydligt gynnsammare för Indalsälvsområdet än för Luleälvsområdet. Även om detinte betyder så särskill myckel i sammanhanget måste del ändå vara en faktoralt räkna med. Även om inle en modernisering och utbyggnad av de berördakraftverken i skulle ge mer effekt än 240 MW är det dock mer änKrångede stora kraftstation ger Omutbyggnad och modernisering av kraftverk i Omutbyggnad och modernisering av kraftverk i och nära dubbelt så myckelsom presterar. Sedanbör del väl också sägas, herr industriminister, att den åberopade utredningenutfördes på myckel kort lid och såväl kostnader som båtnadsberäkningar ärenligt den uppgift som utredningsmännen själva lämnat överslagsberäkningar,varför osäkerheten i utredningsresultatet är betydande. Det är möjligt attberäkningen av krafttillskottet är taget i underkant och inte kan anses somdel slutgiltiga beskedet. Det finns uppgifter som lyder på att tillskottetskulle bli väsentligt större. Ingasiffror ges f ö. i svaret när det gäller den påstådda dåliga lönsamheten. Hurdålig är den? Finns del inte mot denna bakgrund ändå skäl för en mera ingåendeutredning innan man avfärdar möjligheten att utvinna mera kraft ur ,vilket industriministern gör i det svar som jag fått. Jagåterkommer till vad jag sade : Varför är det så lönsamt när det gäller Luleälv men inte alls när det gäller ? Jag vore lacksam omindustriministern ville svara på åtminstone några av de frågor jag ställt. Hen (): Förutsättningen för fortsatt välstånd och utveckling är ettexpanderande näringsliv. Därtill behövs energi. Många människor är tveksammatill utbyggnad av fler kärnkraftverk än de redan beslutade. Mot bakgrund däravoch dessutom med hänsyn lill angelägenheten av alt skapa sysselsättning iNorrland förstår jag min värderade bänkkamrats, i ,interpellation om utbyggnad och modernisering av kraftverk i . Jagförstår även hans varma anförande för detta och hans förhoppning om all enutbyggnad trots allt skall genomföras. framhåller isin interpellation: "Deförutsättningar som finns i redan exploaterade älvar och älvsträckor måsteenligt min mening tillvaratas." säger längrefram i interpellationen: "Om-och tillbyggnaden bör kunna genomföras under en tidsrymd av och därmedtillföra bygden kring älven betydande sysselsättningsmöjligheter undermotsvarande tid. Härigenom skulle sysselsätt-, ningsläget i den del avJämtland, som har särskilda svårigheter, väsentligt förbättras." Litet längre fram iinterpellationen säger : "Delär därför angelägel all statsmakterna vidtar åtgärder för all få lill stånd den utbyggnadsgrad som ger maximal kraftproduktion. Det är ett viktigt samhällsintresse att regeringen genom överläggningar med de berörda krafiverksproducenterna får lill stånd ell uibyggnadsprogram i -- ." Jagförslår att tyckie all del fanns anledning alt framställainterpellationen - i hopp om all därmed kunna medverka lill all ökaenergiförsöriningen och sysselsättningen i . Det är vi naturligtvisalla intresserade av. På s. 265 i industridepartementets bilaga lillbudgetpropositionen anges den erforderliga ökningen av vallenkraften till 5TWh. Del anses nödvändigt att den ökningen kommer lill stånd. Det skulle skegenom kompletterande utbyggnad av redan exploaterade vattendrag. Enligtvaitenfallsverkels mening är de praktiska möjligheterna all nå del resullaietsynnerligen små. Avindustriministerns svar framgår all endast begränsat tillskott av energi kanerhållas genom utbyggnad av . Framför allt fick vi den uppfattningenav industriministern all det inte är ekonomiskt lämpligt att göra en sådanutbyggnad. Iherr Wesibergs och mitt hemlän, fru talman, har vi - som inle minst herrWesiberg ofta har framhållit från den här talarstolen - problem medsysselsättningen, alldeles speciellt i Ljusdalsområdei. Det vore önskvärt omherr hade samma omsorg om sill eget län och sin egen kommun ochsysselsättningen där som om problemen i . Vi vill naturligtvis -herr industriministern, och jag -all man skall försöka skapa såmyckel sysselsättning som möjligt överallt i - ja, i landet över huvudtaget - där arbetslöshet föreligger. HerrWestberg kan hjälpa sin egen kommun, och därmed vårt eget län, att skapa ökadsysselsättning genom all stödja den motion som jag har lagt fram lill åretsriksdag - som förutsätter ell snart beslul om eventuell utbyggnad av redanexploaterade Ljusnan. Del skulle ge betydligt mer energiiillskott -enligtuppgift 740 GWg -och sysselsättning under åtskilliga år för ca 250 personer. Dådet nu sannolikt inte lyckas att inom en snar framlid få ökatenergiiillskott och ökad sysselsättning i , varför då inlemedverka lill en ökning i vårt eget län? Omutbyggnad och modernisering av kraftverk i I och för sig är det en intressant debatt som vi för. om alt vi, då vi diskuterade energiprogrammet hade att ta ställningtill ett förslag från regeringen om utbyggnad av vattenkraften fram lill1980-lalel med 5 miljarder kilowattimmar eller . Del visade sig när fråganbehandlades i alt man i och för sig var beredd alt tillstyrka dettamen gjorde myckel snäva begränsningar när del gällde de kraftanläggningar somvi ansåg möjliga att bygga ut. Vi har i regeringen självfallet den respekt förriksdagen som tillkommer denna och tardel därför försiktigt i fråga omutbyggnaden av våra vattenresurser. Viresonerar nu om . som jag har beskrivit i millinterpellalionssvar. a. uppe i och följde då delvis Indalsälvenslopp. Jag förde diskussioner med vatlenkraflförelagen och hade för avsikt allsöka påverka dem au göra klara sina planer för en utbyggnad som skulle ge bådeeffekt och sysselsättning. Jag menar att vi har haft ell levande intresse förall klara de uppgifterna. Sedan har vi kommit in ien energipolitisk debatt. Vi har, som jag Omutbyggnad och modernisering av kraftverk i sagt, också lagt framprogram för energiutbyggnaden. Det är att iaktta att vi genom det program somvi har fastlagt, med en myckel måttlig utbyggnad av vallenkraften och i högregrad en utbyggnad av kärnkraften, vinner en samordning mellan två energislagsom ger en utomordentlig effekt. Man kan nämligen slänga avvatlenkrafianläggningen nattelid medan kärnkraflanläggningen går dygnet runt.Tack vare den avstängning som kan ske av en del av vatlenkraflanläggningarnakan vi bygga större dammar och utvinna mera av kraft. Del betyderall vi har möjligheter att få ut kraften då den har sinstörsta användning, och del är framför allt under daglid. Dettabetyder att behovet av s. k. loppkrafiverk, dvs. kraftverk som man får sätta inalldeles speciellt för alt klara en hög konsumtion, just nu har minskal. Förhur lång lid? Ja, tyvärr inte för evig lid men för den tid som vi kan se överfram lill börian eller mitten av 1980-lalet. Och jag höll på att säga:Gudskelov för del! Vid användning av de ol-jedrivna loppkraftanläggningar sombyggdes visade det sig att produktionskostnaden låg så högtsom , en väldigt hög siffra i förhållande tillvad som gäller för övrig kraftproduktion. Därför måste man också se detta ekonomiskt problem. Jagdelar hell uppfattning all energin är nödvändig för vår industri,som skall skapa vår välfärd, men vi kan inte ta ut den lill vilket pris somhelst. Del är vi säkerligen överens om. En fördel för svensk industri har varilall vi kunnal tillhandahålla i detta land en relativt billig kraft, och detmåste vi försöka göra också framöver. Därför måste vi väga in de ekonomiskakonsekvenserna i den utbyggnad som skall ske. Jaghoppas att jag inte har gjort i ledsen med milt svar. Jaghar velat ge en korrekt redovisning men menar att del f n. - och därmed menarjag - inle finns någon anledning att ta upp della problem. År 1978skall vi ju enligt beslut lägga fram en redovisning av hur vi ser påenergiförsöriningen lill slutet av 1980-lalet och framöver. Delär - tyvärr kanske vi skall säga - ell övergående förhållande att vi harhygglig tillgång på energi. Men av alla tecken alt döma kommer vi att ökaenergikonsumtionen. På elsidan räknar vi med att ökningen kommer all ligganågonstans omkring 3 ä 4 96. Inom industrin är ökningsbehovet ca 6 96. Del ären tillfällighet, beroende på konjunkturen, alt vi inle ligger så högt.Jag har inga förhoppningar om all ökningen på induslrisidan kommer väsentligtunder de 6 96. Vi ser ju också ökningstakten på en del andra områden. Därförkommer också behovet av loppkrafien tillbaka. Det känner jag mig övertygad om.Vi kanske kommer alt behöva bygga en och annan pumpkraftstalion och alt byggaut effekten av de resurser som vi redan har. Det kan vi göra med större fördelnär vi har annan energi att tillgå medan ombyggnadsarbetena pågår. Delbesked, fru talman, som jag skulle vilja ge är att mitt uttryck"" är grundat på den ekonomiska bedömningen av läge/just . Vi har energi. Skulle vi nu bygga ut, får vi ta en kostnad som ärväsentligt högre än vad vi kan tillhandahålla energi för, och det trorjag ingen i och för sig skulle vara intresserad av. HenWESTBERG i (fp): Frågan om energin är oerhört viktig. Det är vi ense om. Jag tror del ärangelägel all det både nu och då förs en debatt omkring de problem som vi i daghar för att vi därigenom skall få större möjligheter att bedöma vilka vägar viskall välja, vilka möjligheter vi har att lösa energiproblemet utan attåtminstone i onödan - helst inte alls - skada väsentliga och värdefullanaturvärden. Jagär lacksam mot för att han ur min interpellation läste in långaavsnitt till protokollet. Jag tror alt det som är sagt i den kan sägasupprepade gånger. Men för att göra denna bild fullständig skall också jag beatt få citera någol ur interpellationen. "Dådet med hänsyn till miljövårds- och övriga bevarandeiniressen inte kan blifråga om att bygga ut älvar och älvsträckor med högt bevarandevärde är detdesto angelägnare att kartlägga, vilka möjligheter lill effektivisering avbefintliga vattenkraftverk som är möjliga och ekonomiskt försvarbara. Deförutsättningar som finns i redan exploaterade älvar och älvsträckor måsteenligt min mening tillvaratas." Vibehöver mera kraft, det är vi ense om. Vi behöver säkerligen också utnyttjavattenkraften mer. Men det bör ske på så sätt att vi hela liden tar hänsyn tillmiljövårds- och övriga bevarandeiniressen. Då kommer Mellanljusnan in i bilden,som talar om. a. för att vi skall slippa bygga ut den som jag är så intresserad av attvi tar vara pä möjligheterna i redan utbyggda älvar. Vi kan enligt expertisutvinna väldigt mycket mer vattenkraft ur utan att i någon nämnvärdutsträckning skada miljön ytterligare. Den älven har man redan byggt ut. Därhar man redan byggt vattenmagasin etc, och det är bara fråga om alt utvinnamesta möjliga kraft från de fallhöjder som där är tillgängliga. Jag tror alltsåatt man genom all utnytria fallhöjderna bättre skall kunna utvinna väsentligtmer än de 240 GWh som vi här hörde talas om. Jagblev beskylld för alt inte ha samma omsorg om mina egna länsbor som omJämtlänningarna. Den beskyllningen lämnar jag därhän - den får stå för herrNordgrens egen räkning. Jag hoppas att del i andra sammanhang framgått alt minomsorg om invånarna i mitt län är påtaglig. Jagframställde också en del frågor som jag inte fått några svar på. Jag frågade t.ex.: Varför är del så lönsamt alt bygga ut och modernisera kraftverket i Luleälv, när det inle anses vara lönsamt alt göra detsamma i ? Hur dåligär lönsamheten i ? Kan man anse att den utbyggning somindustriministern hänvisade till utgör ett sista svar på de frågor som del härgäller? Del är klart utsagt att den ui- Omutbyggnad och modernisering av kraftverk i 0/7?Utbyggnad och modernisering av kraftverk i redningen tillkom eftermycket kort lid och all osäkerheten beträffande utredningens resultat ärbetydande. Finns del inte anledning till ett mera ingående studium av deproblem det här gäller? Industriministernvar också inne på frågan om pumpkraftverk och sade all man med dem egentligeninle vinner någon energi -tvärtom förlorar man någol litet energi. Vi vet allaatt del förhåller sig så, men man kan ju i pumpkraftverk förvandla billigareoch t. o. m. värdelös natikraft till myckel dyrbar och värdefull dagkraft, ochdet är ju detta som gör alt det kan vara befogat all bygga sådana. Jag tror på den vägen väsentligt kan öka möjligheterna till yllerligarekraftuivinning. Hen (): Jag noierar med tillfredsställelse alt såväl industriministern som herrWesiberg i delar min uppfattning alt vi behöver mer energi och all videssutom behöver en energi som icke ställer sig alltför dyr för förbrukarna. HerrWestberg sade all vi måste la hänsyn lill miljövårdsinlressena. Ja, men detskall vi väl göra var vi än bygger ut, det må sedan vara i , iLuleälven eller i Ljusnan. Jaghar haft tillfälle att åka längs hela Ljusnan och minns Ljusnan sedan många årtillbaka, i synnerhet dess utlopp, där ett kraftverk byggdes för ungefär 20 årsedan. Jag tycker inte all miljön där är sämre nu än den var tidigare. Jaghåller gärna med om all det på en del ställen finns fula sår i naturen eftertidigare kraflverksulbyggnader, men såsom kraftverken har byggtsut, t. ex. längs Ljusnan, har della inte medfört alt någon skada skett, ulansnarare tvärtom. Befolkningen längs de delar av Ljusnan som är utbyggda frånkällorna och ända ner lill utloppet och som jag har haft tillfälle alt lala medgång efter annan har sagt sig vara nöjd med utbyggnaden. Man tyckte t. o. m.all fisket var bättre . Detta gäller den bofasta befolkningen. Jag förslåratt det för sportfiskare, som fiskar med flugor osv., kanske inle blir likaintressant alt fiska om en del forsar byggs ut, men del är inte del fisket sombefolkningen vid älven lever på och har intresse för. Jag tror, ,all befolkningen i , liksom människorna utefter älvarna över huvudlaget, är mera intresserade av att ha sysselsättning, och vi kan alldelessäkert - som jag sade tidigare - skapa sysselsättning för dem under åtskilligaår framåt, om den här utbyggnaden får verkställas. Dessutom finns ju ganskafärdiga planer på hur det skall gå till. Det kan sannolikt sällas i gång rällsnabbi - och del vore önskvärt med tanke på alt vi i en av vårahälsingeiidningar alldeles har sett alt har den störstaarbetslösheten, inte minst bland ungdomen. Vidarehar de här kraflverksbolagen föreslagit alt de skall satsa betydande belopp påfisket och på det viset förbättra villkoren för även denlilla näringsgrenen, om man kan kalla den så. Men framför allt har de lovat allsatsa åtskilligt med pengar under tio års tid på den befintligaindustrin. Viär väl sams om, i , all vad vi behöver i är ökadsysselsättning. Vi har båda motionerat om ett hantverks- och industrihus ellerett industricentrum. Men del räcker inte all bara ha huset. sådant husbyggdes i , och det var svårt all fylla del.Bygger man ett sådant till, ger del naturligtvis sysselsättning , som varar högst ell år. Det är också angelägel all få lokalernafyllda, och det tror Jag är mycket lättare, om man får en sådan härstor anläggning som behöver serviceföretag, som behöver lokaler under flera årframåt. Under liden borde det också kunna komma till andra sysselsättningar iLjusdal, och man får då fem ä på sig för att få dit ytterligareindustrier eller serviceföretag. Omutbyggnad och modernisering av kraftverk i Vi är beroende av energi, del är vi överens om. Vi är angelägna om altbygga ut våra energiresurser, men vi kan inle bygga ut dem lill vilken kostnadsom helst och vi kan inte heller la på oss vilken kostnad som helst för allbetala produkten, i detta fall energi. F. n. förhåller det sig så, enligtvallenfalls och kraflsverksförelagens bedömning, alt en utbyggnad iIndalsälven inte ger den lönsamhet som vi normall räknar med. Däremot kan viväl komma i ett läge framöver där tillgången och efterfrågan på elkraft ter sigannoriunda och där man har behov av och flnner lönsamhet i en utbyggnad avIndalsälven. Jagkan tyvärr inle svara på frågan om vad del är som skiljer mellanIndalsälven och Lule älv, men jag skall gärna försöka la fram ett sådantmaterial också. Skillnaden kan ju bero på flera omständigheter: den kapacitetsom redan finns, anläggningens kvalilel osv. Sedan tillkommer också del fakliska förhållandetatt vi har en kostnad för om- och utbyggnad som är väsentligt högre änden vi hade . För låt oss säga kunde vi bygga utvåra och få en elproduktion till en kostnad som låg perkilowattimme, men med dagens kostnader är vi uppe i inemot perkilowattimme. Här har skett väldiga förskjutningar , ochdärför måste vi vara myckel försikliga när vi väljer utbyggnadsprojekl ochslag av energi för att försöka hålla en rimlig kostnad. Hen i (fp): Försl några ord till : Jag är mycket förvånad över dendebatt vill föra här ; den tycks hamna någol vid sidan omämnet. Del är yllerligare utbyggnad det nu är fråga om. Den debatthan vill leda oss in i kan vi nog få anledning att föra i någol annatsammanhang. Detär klart att man inle kan bygga ut lill vilket pris som helst; del måste varalönsamt, det förslår jag också. Del kan det myckel snabbt bli. Vi vet ju hururanpriserna stiger och hur oljepriserna har utvecklats Omutbyggnad och modernisering av kraftverk i Det kanväldigt snabbi ändra sig på den här punkten. Därför tror jag att del är viktigtmed en myckel god beredskap i delta avseende - del tycker jag är det minsta mankan länka sig. Sedannoierar Jag med tillfredsställelse att industriministern skulle titta på delhär problemet - varför det är så lönande att bygga ut, modernisera och ersättauppe vid Lule älv när del inte skulle kunna vara det vid , där detändå är mycket kortare väg att föra strömmen ned mot . Han lovadeundersöka vad del kan vara för skillnad. Kan den skillnaden möjligen bero påall vi vid Lule älv har en ägare och slipper undan samordningsproblemen somfinns när det gäller ? Är del svårigheterna att klara samordningen,att få intresse från samtliga parter, som gör att problemen är så stora? Det ärnågonting som man har anledning att fundera över. Såväl civilutskottet somnä-ringsutskollet ville all man skulle försöka skaffa fram underlag för enbedömning av den här frågan på ett vidare och mera utföriigi sätt. HenNORDGREN (m):