prot · FZ09134 · 1975-12-31 00:00:00 — Statsrådet har här också understrukit sinuppfattning alt man inte får gå in för en generell sänkning av elevantalet perklass. I partimotion uttalades bl. a. alt kommunerna inte behövdesådana pekpinnar för resursanvändningen som förekom i propositionen. Skall delvara en fri resursanvändning för kommunernas del, så måste man ju ocksåtillämpa den. Anser kommunens skolstyrelse att resurserna används bäst genomalt man åstadkommer mindre undervisningsgrupper bör del också varaskolstyrelsen obelagel att vidta sådana åtgärder. Del extraanslag som gåttunder beteckningen SÅS-peng-arna har som bekant i huvudsak använts så - särskilthär i men också annorstädes - och den erfarenhet som många skolorfåll är att det givit alldeles utmärkta resultat. Utskottethar också skrivit att en del av förslärkningsresursen kunde användas till enminskning av studiegrupperna. Del har utskottet även gett regeringen lillkänna. .StatsrådetLena menade nu att utskottet inte säger emot propositionen pådenna punkt. Uppenbariigen har vi haft en annan uppfattning i utskottet -annars hade vi inte behövt ge regeringen detta till känna. Men det är ju sköntom även statsrådet kan instämma i dessa synpunkter. Jag tror all man noga skallbeakta vad utskottet här givit till känna. Likabetydelsefullt är ett annat förslag som jag bara kort vill omnämna, nämligenalt det aviserade särskilda glesbygdsstödet skall kunna utgå i tillräckligomfattning och med varaktighet. Även detta har utskottet deklarerat sinuppfattning om. Förslagetom skolans inre arbete bygger på samarbetets idé. Del är också viktigt att allade som arbetar där har och får en positiv inställning till sitt arbete och sinarbetsmiljö. Arbetsglädjen och intresset är här viktigare än på många andrahåll. Skolans styrelser har anledning att observera detta. Förslaget omarbetslag exempelvis är i sig självt ingen nyhet. Jag tror emellertid all delär viktigt att observera, all etablerandet av arbetslagen skall ske frivilligtoch genom överenskommelse mellan lärarna. Något annat föreslås inte heller varesig i propositionen eller i utskottets belänkande. Arbetslagens möjlighetervilar helt på förmågan och viljan till samarbete. Därför måste dessa vila påjust det fria initiativets grund. Många anser att det då blir störremöjligheter all utbildningsutbudet lättare anpassas lill den lilla gruppeneller lill den enskilde individens behov. Jag vill gärna instämma i vadstatsrådet här sade, all del gäller att sätta eleven i centrum. Skolanshuvuduppgift, kunskapsmeddelse lill sina elever, måste vi på alla sätt försökafrämja, och jag tror att vi gör det genom detta system. Sedan vill jag också heltkort säga något om ett par reservationer. där vi har anmält motulskottsmajorileten avvikande meningar. Den första gäller frågan ombidragsbeloppet per sammankomst lill ungdomsorganisationernas lokalaverksamhei. Vi anser all del beloppet bör vara lägst . per sammankomst,detta sett mot den betydelsefulla roll som ungdomsorganisationerna skall innehai skolans och skollagens fritidsverksamhet. Enannan reservation som jag här vill nämna gäller bidraget lill syo-verksamhetenvid vissa privatskolor. Den lar upp de problem som en trepartimotion medLennart i spetsen framförde under den fria motionstiden. Vi pekar därpå det angelägna i att primärkommun eller landstingskommun där privatskolan ärbelägen, vilken lyder under pri-vaiskoleförordningen, får inräkna privatskolanselever i det underiag som utgör grund för tilldelning av statsbidrag tillstudie- och yrkesorientering. Vi har i all annan undervisning ansett all syo haren viktig funktion att fylla. Del är minst sagt egendomligt all inte denutbildning som bedrivs i dessa skolor skulle få samma förmån. Med SlA-reformen och det intensiva engagemang för skolfrågor somdebatten kring denna reform har visat läggs grunden fören väsentlig social och pedagogisk utveckling av skolan. Del skapasförutsättningar för bevarande av de små skolorna, för mindreundervisningsgrupper och för en större gemenskap i skolan mellan eleverna ochmellan elever och lärare. Föräldrarnas roll i skolarbetet skjuls i förgrunden.Genom ett vidare utredningsarbete skall läroplaner utvecklas i enlighet med dekrav har ställt sig bakom med en ökad, ochvardagsnära, praktisk undervisning och en ökad betoning av baskunskaperna.Genom att fattar ett sådant beslut och öppnar möjligheternaför de lokala beslutsfattarna att forma skolan ges förutsättningar för en föralla elever bra och utvecklande skola. Viskall emellertid inte föriedas att tro, att - vare sig utredningsförslageteller propositionen - över kan lösa alla skolans problem. Många gångerligger orsakerna till problemen utanför vad skolan kan påverka. SIA-reformenger skolan möjligheter alt ta sin del av ansvaret för elevernas utveckling; vipolitiker måste gå vidare och söka ge barn och ungdom en positiv miljö ocksåutanför skolan. Jag yrkar bifall till de reservationer där mitt namn åler-flnns. Iövrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Skolansinre arbete m. m. Få utredningar har blivit föremål för så intensiv debatt somSIA-utredningen. Tiotusentals människor har på ett eller annat sätt engageratsig i frågorna om skolans inre arbete. Ingen ifrågasätter att bakom det starkaengagemanget i skolfrågorna ligger hos alla en vilja alt utforma en skola somskall bli till våra barns bästa. Men naturiigivis är frågan vad vi anser varabäst för barnen också beroende av vilka politiska värderingar vi har. Frånmoderata samlingspartiets sida har vi Nr 134 alltid framhållit värdet av hög kvalitet på skolan och dess undervisning. Fredagenden ' ° '' därför att vi är övertygade om alt detendast 21 mai 1976 genom goda kunskaper och färdigheter som den unge kan ges för- --------------- utsättningar för ett arbete som bereder honom eller henne tillfredsställelse Skolans inre arbete ochmöjlighet att aktivt delta i samhällsarbete och kulturella aktiviteter. m. m. Också för vårt land är det viktigt all medborgarnahar en kvalitativt högt slående utbildning.Såväl den ökade internationaliseringen som utvecklingsländernas krav på biståndi form av yrkesmässigt kunnande fordrar att vi ställer upp med människor somkan ta ansvar för internationellt arbete och världens ekonomiska ochkulturella utveckling. vill att alla elever skall ges sammamöjligheter till en kvalitativt god undervisning och lill en social fostran sombygger på de grundläggande värderingar som är gemensamma i vårt demokratiskasamhälle. Det innebär all vi ställer stora krav på skolan och dess arbetssätt.Vårt huvudmål i arbetet med skolans arbetsmiljö är inte i första hand allförändra skolan ulan att förbättra den. Skolan av är inte problemfri. Närde mera allvarliga problemen började i mitten av 1960-lalel med ökadvandalisering, ökat skolk, öl- och narkotikamissbruk var det självklart altnågot måste göras. a. våra förslag i resulterade i tillsättandetav . Slutet på det arbetet föreligger nu i form avutbildningsutskottets betänkande nr 30. Det innebär dock inte all problemendärmed skulle vara lösta. Del flnns en risk för att man på flera håll börjaracceptera de ibland olidliga arbetsförhållanden som råder för både elever ochlärare och det är viktigt att debatten om skolans arbetsmiljö fortsätter ochall genomförandet av de åtgärder som förslås av utskottet blir föremål förkontinuerlig och noggrann utvärdering. Införde svårigheter jag här talat om var del kanske naturligt att SIA-utredningenavlämnade ett betänkande som både till sitt innehåll och sill omfång kundekarakteriseras som en gigantisk försöksballong. När så föredragande lagt framsin proposition kunde vi bara konstatera all ballongen spruckit och ersatts avmera verklighets- och jordnära förslag. Och menar jag med verklighet såvälekonomiska förutsättningar som arbetsförhållanden för både elever och lärare. Iåtskilliga frågor som utbildningsutskottet behandlat har ochjag hafl avvikande uppfattningar, och dessa finns redovisade i vårareservationer och särskilda yttranden. kommer senare allredogöra för de områden som berör lärar- och resursfrågor och jag skall, herrtalman, begränsa mig till den reviderade SIA-skolan och dess funktion. flnns sammanfattade i sex punkter. Den första är kravet på bättre omsorg om barnen och ligger till grund för förslaget om införandel av en samlad skoldag. Moderata samlingspartiet har biträtt förslaget om en samlad skoldag vars införande enligt propositionen blir frivilligt för kommunerna. Vi har dock reserverat oss på två väsentliga 36 punkter. Denena gäller skoldagens längd. Ulskoltsmajorileten föreslår att skol- Nr 134dagen i årskurserna tre lill åtta skall som föreslagits i propositionen få den omfatta sex lill åtta limmar per dag, och det gäller här klockiimmar, SIAhade föreslagit att skoldagen i de högsta års- --- kurserna inte skulleöverstiga sju limmar per dag, dvs. 35 limmar per Skolans inre arbete vecka. Vihar i vår reservation nr 7 följt SlA:s förslag. Vi vet alla att m. ni. iårskurserna sju och åtta upplever eleverna ofta skolleda. Man skolkar ofta, ochstudiemotivationen är där som lägst. Att i en samlad skoldag hålla kvar dessatonåringar i skolan anser vi vara att ställa orimliga kravpå dem. Många har i högstadiet en lång restid, och dessutom anser vi atteleverna måste ha krafter kvar för att kunna fullgöra de hemuppgifter som trotsallt fortfarande finns kvar enligt läroplanen. Görs elevernas arbetsdagarorimligt långa skulle enligt vår uppfattning aversionen mot skolan ytterligarekunna öka. Dessa elever har inte heller några tillsynsproblem av den art somgäller t. ex. elever i lågstadiet. Vi föreslår därför all skoldagen högst skallfå omfatta . Vitar också avstånd från förslaget att alla aktiviteter inom skolan skulle varaobligatoriska. Skoldagen beslår enligt propositionens förslag av delstimplanebunden verksamhet, dels annan verksamhet. Föräldrar som själva vill ochkan ta hand om sina barn under sådan icke timplanebunden tid som ägnas merhobbybelonad verksamhei bör kunna få rätt lill ledighet för sina barn. Givetvisär förutsättningen att både skolan och föräldrarna är helt på det klara med vemsom har ansvaret för barnen . Vi anser emellertid allföräldrarna har rätt alt själva avgöra i vilken grad de själva vill hatillsynen. Om alternativet är en verksamhet som ligger utanför skolanstraditionella uppgifter bör icke skolan kräva ett obligatorium för dessaalternativ. Dessa synpunkter redogör vi för i reservationen 8. EnligtSIA:s åtgärdsförslag skulle genomförandet av SIA-skolan tillfredsställajämlikhetskravet att kunna ge alla barn bättre kontakt med samhällets fritids-och kulturulbud, och man framförde att ökade möjligheter skulle skapas förfrivilliga organisationer att genom skolan få möjligheter att intressera ochaktivera eleverna. Ja,herr talman, del är vackert tänkt, men propositionen ger inte mycket vägledning för hur denna goda tanke skall kunna förverkligas. Det är föreningar av olika slag som skall praktiskt tagel ensamma svara för de icke limplanebundna aktiviteterna, men det finns inga riktlinjer givna för hur detta skall kunna ske med upprätthållande av kravet på att alla föreningar skall ges samma villkor för att garantera mångsidighet och rättvisa. Hur skal 11, ex. ideella föreningar, vilkas verksamhei helt bygger på frivilliga ledarinsalser, kunna frigöra personal under daglid för att komma in i skolan? Vi har i reservationen 9 begän att få förslag lill i syfie all garantera lika villkor för alla föreningar. Särskilt viktigt blir detta mot bakgrund av att en så stor del av ansvaret för den icke limplanebundna verksamheten läggs över på föreningarna. Skolansinre arbete m. m. Örnar kanske har råd ochsäkert också , men hur skall scoutrörelsen ellerfolkdansföreningar eller frimärksklubbar kunna ha ekonomiska möjligheter tillsådan föreslagen skolverksamhet? Förslaget är enligt vårt bedömandeorealistiskt och måste kompletteras. Mångaskolor kommer dessutom all känna sig oförmögna lill genomförande av förslaget.Lokalbristen är stor, kostnaderna vet vi inget om och kombinalionstjänsterlärare-ungdomsledare finns inte. 1 detta avseende varSIA-förslagel mycket mer realistiskt, men antagligen har inte gjortdet möjligt alt genomföra del. Ettannat SIA-krav gällde det pedagogiska kravet att kunna ge barn med svårigheterstödundervisning och läxhjälp. 1 propositionen finns inte myckel av detta,antagligen beroende på att remissinstanserna i många fall betonade svårighetenmed all anordna sådan stödundervisning på lid som av kamraterna användes lillroligare saker. Istället måste den pedagogiska verksamheten i huvudsak koncentreras lillklassen. Utskottet föreslår här ett uttalande för regeringen som jag varmttillstyrker, eftersom del är ett tillgodoseende av ett gammall moderat krav,nämligen alt förstärkningsresurserna också skall få användas till att generelltminska klasstorlekarna. Vi ansåg det både märkligt och klandervärt att ingendel av all SIA:s dyrbara försöksverksamhet gick ut på alt klargöra hur mindreklasser påverkade skolans inre arbete. har de försök som trots allt kommitlill stånd genom medverkan och efter förslag av envisaskolstyrelser visat så goda resultat all man inte ens av socialdemokratiskaideologiska skäl kan bortse från dem. Utskottetgör emellertid här också ett annat viktigt tillkännagivande. Enligtpropositionen skulle del vara möjligt att integrera huvuddelen avspecialundervisningen inom arbetsenheten. "Någon formell sidoor-ganisalionav kliniker bör ej förekomma", sägs del i propositionen. Utskottet slåremellertid fast att delta inte får tydas som all specialundervisning igrupprum eller i kliniklokaler inte skall kunna få förekomma. Man utvidgardärmed bestämmelserna om undervisning i fast grupp lill att gälla också eleversom har andra uttalade skolsvårigheter än fysiska handikapp. Enligtstatistiken från förra läsåret fanns ca I 800 hjälpklasser inrättade med ettsammanlagt elevantal av ca 17 000. Antalet sådana klasser minskar, och del ären klar och glädjande tendens. Dagens hjälpklasser är i huvudsak reserveradeför elever med mer uttalad intellektuell utvecklingshämning, och derashandikapp är mer påtagliga. Det måste vara en utopi all tänka sig all dessa 17000 elever skulle kunna integreras i vanliga klasser. Många av dessa eleverbehöver vad den lilla gruppen kan ge av trygghet, omvårdnad och tillrättalagdundervisning. En annan följd av för långt gångna integreringskrav vore dessutomall fler elever skulle föras över till särskolan, vilket vore olyckligt föreleverna och är oroande för landstingspolitikerna. Utskottet är emellertidrealistiskt och föreslår ett tillkännagivande, innebärande alt elever med ut- taladeutvecklingssvårigheter bör kunna få undervisning i fast grupp eller, som vi iutskottet kallar del, särskild undervisningsgrupp. HerrNordstrandh och jag har dessutom två reservationer, i vilka vi föreslårytterligare förbättringar på det pedagogiska området. Den ena - reservationen 2- gäller frågan om den individualiserade undervisningen. Vi anser att allaelever, även de högpresierande, skall ha rätt till individualiseradundervisning, och vi föreslår all skall ge det till känna. Det harnämligen blivit en märkbar tendens i socialdemokraternas argumentation attanse all den som vill all jämställdhet och rättvisa också skall gälla andra änmindre väl lottade personer på något sätt skulle vara emot att särskildaresurser avdelas för dem som mest har behov av åtgärder. Del är en del av densocialdemokratiska kon-fronlationspolitiken, men vi ger inte upp våra krav påatt alla elever skall ha samma formella rättigheter också när det gällerundervisning och dess utformning. Vidareanser vi, vilket framgår av reservationen 3, att frågan om nivågrupperingmåste utvärderas. Nivågruppering anses av socialdemokraterna i allmänhet varanågot ont och motverka skolans sociala mål. Statsrådet anser dock attnivågruppering i vissa fall kan vara motiverad men att den inte bör varapermanent, och det vill jag gärna hålla med om. Men i vilken grad kan mantillåta nivågruppering? Del vet vi ingenting om. Vi vill ha en utvärdering avdelta, därför att vi ser en sådan utvärdering som en åtgärd i syfte attförbättra undervisningssituationen för alla elever, som ett led i vår strävanatt göra undervisningen kva-liietsinriklad. belänkande är omfattande, och det är omöjligt -vilket statsrådet också påpekade - alt beröra alla områden. Jag skulle baravilja säga ytterligare några ord om värdet av en god kontakt mellan hem ochskola. Del kanske mest väsentliga i förbättringen av skolan måste vara ettnärmande mellan de olika områden i vilka barnen rör sig. Många konflikteruppstår just genom att olika värderingar råder i hem och i skola och att deolika parterna är omedvetna om detta. Då kommer barnen i kläm. Del är oerhörtviktigt all ett förtroendefullt förhållande uppstår mellan barnets föräldraroch dess lärare. Rent praktiskt finns del många olika sätt alt gå till väga,och utskottet har lämnat öppet för de enskilda kommunerna att svara för dessakontakter, vilket jag tycker är riktigt. Ändå vill jag starkt understryka attutskottet därigenom lägger ett stort ansvar på olika parter i kommunerna föratt en förstärkning i samarbetet mellan föräldrar och skola verkligen kommertill stånd. Etttillfälle då en sådan kontakt är särskilt viktig är när barnet börjar skolan.Skolmognadsproven skall försvinna, säger propositionen. Vi har i ett särskiltyttrande understrukit nödvändigheten av att föräldrar, förskollärare och skolasamarbetar, så alt bl. a. den situationen inte skall behöva inträffa att ettbarn, som en gång börjat skolan, skickas tillbaka till förskolan. Det kannämligen skapa en stor tragik för barnet i fråga. SkolansInre arbete m. m. Olika insatser måstegöras, så all man med största möjliga säkerhet vet att barnet är moget förskolan. Jag kan här liksom i del särskilda yttrandet erinra om de i Stockholmanvända s. k. strukturerade skolbesöken. Enannan viktig sida av hem-skola-förhållandel är au föräldrarna hålls Skolans inre arbete underrättade om barnens frånvaro från skolan. HerrNordstrandh och jag in. har helt och hållet anslutit oss till förslaget iSIA-utredningen - vilket inte utskollsmajoriten hargjort - alt all frånvaro skall förhandsanmälas och registreras, så allföräldrarna inte skall behöva bli överraskade av t. ex. skolk. Det ärulomordenlligl viktigt alt skolan och föräldrarna tillsammans kan sätta inåtgärder, om frånvaro ulan skäl uppdagas. Den samlade skoldagen innebär ju altskolan har ansvaret för eleven under skoltid, och då måste skolan göra sigunderrättad om elevs frånvaro. Vi vill i reservationen 4 all skall getill känna vad jag här anfört. Utskottetgör, som i Slaffanslorp anförde, enhälligt elva tillkännagivandeneller förslag lill beslut utöver propositionens förslag. Sju av dessa hardirekt anknytning lill förslag från moderata samlingspartiet, och vi är gladaöver att så är fallet. Skolans reformarbete är emellertid inte avslutat meddetta betänkande. Närmast föreståren läroplansöversyn, vilket vi harföreslagit i en partimolion, och denna översyn kommer all bli viktig. Samtidigtupplever både lärare och elever en stark önskan om arbetsro. Mångahar varit skeptiska mot . Jag är övertygad om att de kommer alt bli gladaoch tillfredsställda med utskottets betänkande, men ett bifall till vårareservationer skulle ge en ännu bättre skola. De har en gemensam grund i våruppfattning att skolan måste, som statsrådet uttryckte det, ha respekt föreleverna. Men i den respekten lägger vi också in skolans möjlighet att ställakrav på eleverna - på alla elever. Livet ställer krav, och en del av skolanssociala fostran är att lära eleverna för livet. Vi vill inte all skolan skallpräglas av den lål-gå-mentalitel som alltmer gör sig gällande , och dennavår åsikt står vi för. Jag yrkar bifall lill reservationerna 2, 3, 4, 7, 8 och 9. Under del senaste halvåret har flera av våra största dagstidningarägnat stor uppmärksamhet åt skolan. I långa serier har man vänt ut och in påden. I intervjuer och artiklar har elever och föräldrar, lärare och forskare,politiker och administratörer fått komma till' tals och lägga fram sin syn påskolan. Delhar varit en intressant läsning. har man enkelt och klart lyckatsställa problemen på sin spels. Man har visat alt del pågår en skoldebatt, somvisserligen kan verka vildvuxen men som är oerhört vital. Jagvill gärna citera vad en grabb sade i en av intervjuerna: "På mellanstadietvar det rätt roligt all gå i skolan. Men i sjuan och åttan blev del helt låst.Jag fick läsa ämnen som jag inte tyckte all jag hade nån' Jag var trött,skolkade ofta, struntade i hur del gick. Jag var nog som all prata med en väggdå." Hanär inte unik i sin känsla. De flesta av oss har mött hans motsvarighet både enoch , och många lärare känner igen beskrivningen. De möterdagligen elever som upplever skolan med hopplöshet. "Förde flesta tar det liksom slut i åttan. Själva skolan verkar smittad. Bara treår gammal. Alldeles trasig invänes. Ett renoveringsobjekt." Såbeskrev en reporter sitt möte med eleverna i en högstadieskola i en avStockholms nya förorter. Vad han mötte var en skrämmande håglöshet ochresignation. Många ungdomar struntade helt enkelt i skolan. Den gav demingenting. Deinteriörer från skolans värld som förmedlats via tidningarna är inte nya ochokända. Vi har vid upprepade tillfällen haft anledning att dis-kulera dem här iriksdagen. Delhar då visal sig all del över partigränserna finns en gemensam oro försituationen på många håll inom skolan. Den gäller brister i elevernasgrundläggande kunskaper och färdigheter, påtaglig skolirötthel hos en storgrupp elever, möjligheterna att trygga de svaga elevernas rätt lill en bra ochmeningsfull utbildning osv. Förde flesta har problemen i skolan inte framstått som en bekräfielse på att detvarit fel på skolreformerna. Tvärtom har man i hög grad slutit upp bakom syftetmed dem: bra utbildningsmöjligheter för alla och större social rättvisa. Mensamtidigt har del varit uppenbart all man ännu inte uppnått vad man hoppats. Den"nya" skolan har ännu inte förmått ge alla unga en bra och meningsfullutbildning. Därför har det här i och på många andra håll funnits en starkvilja att försöka komma lill rätta med problemen. Den kom till uttryck iriksdagens uttalande om "allvarlig oro för bristerna i skolansarbetsmiljö" - ett uttalande som ledde fram till att tillsattes. Problemeni skolan kan inte lösas med armarna i kors eller genom alt gå tillbaka till ettgammall skolsystem med dess inbyggda orättvisor och sociala klyftor. Det ärviktigt att ha det klan för sig. En bättre skola kräver att man är beredd allgå vidare på reformvägen, är beredd att fonlöpande ompröva studieorganisation,undervisningsmetoder och utbildningsinnehåll. Dethar varit utgångspunkten för folkpaniets förslag till åtgärder för attförbättra skolmiljön - mindre undervisningsgrupper och större flexibilitet,ökat utrymme för praktiska inslag på högstadiet, bättre möjligheter förlärarna alt fullfölja sin elevvårdande uppgifl, stärkt färdighetsträning,bättre resurser osv. Jag vill i del härsammanhanget peka på framför allt tre punkter: Enförsta förutsättning för en bättre skolmiljö är, all man lokalt inom skolan fårordentliga möjligheter att själv utforma insatserna. Skolans inre arbete in. Nr 134 står problemen nära - lärare, föräldrar, elever, skolstyrelser - kanbäst den avgöravilka åtgärder som är lämpligast och hur resurserna skall utnyttjas. Genomatt decentralisera besluten kan skolans verksamhet bättre an- --------------- passasefter lokala förhållanden och elevernas behov och intressen. Skolans inre arbete Mindre undervisningsgrupper är nödvändiga för all undervisningen '" '" skall kunna utformas med hänsyn till elevernasolika förutsättningar. 1 små undervisningsgrupperhar elever och lärare goda möjligheter att lära känna varandra, ochmed en särskild klassföreståndare underlättas kontakten mellan skolanoch hemmet. Skolanmåste känna ett ansvar för eleverna även utanför klassrummets fyra väggar.