prot · FY0986 · 1975-12-31 00:00:00 — I utskottsbetänkandetsägs dock inget om vilken inriktning denna ulbildning skall ha, men med hänsyntill att i finns en rikt differentierad industri, all här flnnslokaliserat etl industriellt uivecklings- Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. centrum och att YTHdessutom fär ses som en viss ersättning för en ullovad civilingenjörsutbildningi flnmekanik fär jag förmoda och hoppas alt inriktningen blir mot lättverkstadsindustri och träindustri. YTHär det enda konkreta som erbjuds i utskottsbetänkandet, menutskottet har, beträffande högskolestudiernas organisalion, uttalat att föralt bredda utbildningsutbudet i sä bör NoTH:s förslag om tvåårigträteknisk utbildning prövas med en tidig tidtabell. Eftersom det här är ettgammalt moiionskrav från min sida, om ursäktar alt jag. påpekardetta, fär jag säga alt jag lycker det är bra. Men jag är nägol förvånad överden kategoriska avslutande vers, ja, man skulle näslan kunna kalla del för enutgångspsalm, som utskottet lägger lill där man säger att med det här får detvara punkt och slut för pä det högre utbildningsområdet. tror jaginle alt de framåtsträvande Skellefteborna, inbegripet , låtersig nöja med della ulan de komnier nog även i fortsättningen att oroa detta ärevördigautskott tid efter annan. Skall man få effektivitet i ulbildningen och tillföranäringslivel en behövlig injektion i form av utveckling, måsle den irälekniskaulbildningen få lillräckliga forskningsresurser. Denna forskning kan fåerforderlig volym och dessulom stöd genom en nära integrering med deninnovationsverksamhel som bedrivs vid det industriella utvecklingscentrum lUC.Vid planeringen av delta förutsattes jusl en sådan samverkan med en kommandehögre teknisk utbildning. Genom att tillföra irätekniken forskningsresurser kanman göra IUC:s verksamhet mera meningsfull. Jag yrkar bifall till reservationerna 23-26, som behandlar de frågorjag berört i mitl anförande. Dessutom yrkar jag, i enlighet med min motion nr49 punklen 2 och i likhel med i bifall lill motionen 1871punkten' 4 och motionen 536, vilket innebär all som sin mening bör gelill känna att NoTH;s förslag om tvåårig Iräieknisk utbildning skall prövasredan inledningsvis i del fortsatta planeringsarbetet och dessutom geserforderliga forskningsresurser. i (c) kort genmäle: uppfattar mig som en besviken man. Jag är kanske intedet, men jag är litet konfunderad över hur fröken reservalion vid beiänkandeli och de reservationer som har avgell i anslutningtill dagens belänkande egentligen går ihop. För min del kan jag inte klara ulalt det finns någonling som binder dem samman. Del vore frestande alt erinraom att någon slor man har sagl; "Att vara liberal är att varakluven." Jagär alllsä inte besviken, bara litet konfunderad över folkpartiels agerande. Sedanlycker jag inte alls alt det som skriver kan kopplas borthell och hållet frän vad och andra folkpartister gör i riksdagen.Där finns väl ett samband. att han tyckte alt NorraVästerbotten hade gjort en riklig bedömning. Vidarevar det inle i en valrörelse som uttalade del som jag citerade,utan det var i en regeringsproposition, och det är litet skillnad. Detär bara om civilingenjörsutbildningen som utskottet, efter vad jag kan förstå,har uttalat sig och alltså inle om den högre tekniska utbildningen i övrigl.Men om civilingenjörsutbildningen har utskottet klart och otvetydigt sagl attnu fär del vara nog med det här. Jagkan inte frigöra mig från känslan att inlägg luktade litet grandav inställningen att ändå har gjort alltihop medan alla andra hartraskat palrullo. Jag tror inle att det är sä, och jag hoppas att mig om jag har den uppfattningen. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. HenÅNGSTRÖM (fp) kort genmäle: i har räll i att mänga slora män har sagt;"Alt vara liberal är att vara kluven." har alltså ytterligare man kommit med samma påstående. Del är bara det, , altuttrycket kan ha olika betydelser; del beror pä hur man tolkar det. Som liberallägger jag en positiv värdering i detta uttalande. Sedanvill jag också till i säga att fröken reservalionvid förra utskottsbehandlingen var vid del lilinillet och är fortfarande eltullryck för folkpartiels inställning i den här frågan. Vi har betraktat dettagamla löfte lill liggande vid sidan av U 68-komplexel. Del har videklarerat tidigare frän denna talarstol. Jag lycker inle alt vi i delta värtgemensamma triumfens ögonblick, , behöver gå in på nägon störreadvokatyr jusl i del hänseendet. har i reservalion framfört vissasynpunkter på hur man bör stötta de befintliga universiteten och därvidspeciellt namngeit och . har dessutom varit med omutskottels skrivning i avsnittet . Jag finner ingetmotsatsförhållande mellan reservalion och det ställningstagande somhan gjort i det konkreta ärendet belräffande . Det är samma bedömningsom fröken gjorde i sin reservation vid den lidigare utskottsbehandlingen. Hen i (c)kort genmäle: kan naturligtvis säga att det är pä det sättet. Jag skallinte bestrida att han tror det. Men jag tror inte att det är sä. Om herrÅngström , som han gjorde, uttalar sin uppslutning bakom fröken , har han indirekt gett etl mycket kraftigtunderbetyg. Det är visserligen slut med betygen , men låt mig använda detuttrycket. Del är nämligen inle så all reservationer ger något stödför all fortfarande skulle hålla fasl vid den linje som manföreträdde . Det är som brukar sägamycket disparata åsikter som här kommer till uttryck. () kortgenmäle: i är inne pä sill citathumör och åberopar den enestore mannen efter den andre. senast var del . Jagvill än en gång kort konstatera all har varit med omutskottsbehandlingen, och han har, såviii jag vel, också varil aktiv vidskrivningen av ärendet . har elt par reservationer som isak och anda stöttar de nya universitetsorterna. Jag finner ingetmotsatsförhållande i del här speciella fallel mellan reservalionerna och denståndpunkt som lagil vid utskottsbehandlingen beträffandeSkellefteå. Herrtalmannen anmälde att i anhållit att lill protokollet fåantecknat all han inte ägde rätt till ytterligare replik. Hen (); Vid den här tidpunkten av debatien har frågan om högskoleutbildningenslokalisering berörts av mänga talare. Det är ganska naturligt eftersom detvaril en av de mest diskuterade frågorna genom de många årens U 68-debalter.Det har, tycker jag, funnits en benägenhet i dagens anföranden frän moderathäll och folkpartihäll att försöka förvirra diskussionen pä den här punkten. Vihar avlyssnat ell av dem. Man vill gärna blanda bort korten genom all talaom decentraliserad universitetsutbildning, försöksverksamhet med nyadistributionsformer, om sommaruniversitel och eleruniversilel av engelsk modellosv. Och jag förslär dem. Del är inte minst för de lokala moderai-ochfolkpar-liopinionerna ute i landet ganska känsligt att deras partier här iriksdagen går emot en decentralisering av permanent högskoleutbildning utanförde nuvarande universitets- och filialorlerna jämte och . Jagtänkte i mitl anförande lämna en principiell bakgrund lill regeringens förslagom högskoleutbildningens lokalisering -jag skall försöka korta ner mittanförande - och i samband därmed någol beröra de reservationer som lämnats pädetta avsnitt och som kommer främst från och moderalerna. Påvilka orter man mer permanent skall lokalisera högskoleutbildning i framtidenär ju en fråga som inle enbart är av utbildningspolitisk art, utan här krävsockså regionalpolitiska överväganden. U 68 har i sill arbeie medhögskoleutbildningens lokalisering haft utbildningspolitiska utgångspunktersom emellertid sedan stämts av med regionalpoliliska överväganden. Förhögskoleutbildningens lokalisering har U 68 haft föfiande fyra utgångspunkter: Utbildningens närhet lill destuderande. Utbildningens närhet tillarbelstillfällena. Kontakten mellan utbildning ochforskning. Dådel gäller den första punklen - ulbildningens närhet lill de sluderande - så ärju della en myckel viktig faktor för all åstadkomma en bällre socialrekrytering till högre studier. Närhetsfaktorn har en stor belydelse inle minstdå del gäller att rekrytera vuxna yrkesverksamma och ungdomar frän socialgrupp3 lill högre ulbildning. Om man skall genomföra det som jag anser vara den rödaträden i den nya högskolereformen, nämligen den återkommande ulbildningen, ären decentralisering av högskoleutbildningen en nödvändig förulsällning. Denandra utgångspunkten - den om ulbildningens närhet lill arbetstillfällena - ärviklig dels för försöfining av en region med dess behov av utbildadarbetskraft, dels för en högskoleutbildning som skall förbereda för denframtida yrkesverksamheten. En ökad geografisk närhet till fleraarbetsmarknadsområden skapar också förutsättningar för inflytande av flerrepresentanter för arbetslivet och blir därmed en viklig förnyelsekälla inleminst för de regionala och lokala utbildningslinjerna, som enspridning av högskoleutbildningen är ell betydelsefullt instrument för enförnyelse av yrkeslivel och en påtaglig stimulans av den sociala och ekonomiskastrukturen inom en region. Dentredje utgångspunkten - kontakten mellan den högre ulbildningen och forskningen- har varit den punkt där kritiken mot en decentralisering avhögskoleutbildningen varit kraftigast. Från framför alll universilelshäll -vilkel politiskt följs upp av representanter för moderalerna ochfolkpartiet - har man pekat pä de risker för en splittring av forskningsresursernaoch de risker för utbildningens kvalitet som en brislande kontakt mellanforskningen och den högre grundutbildningen kan innebära. Här hardepartementschefen i proposiiionen och sedan utskottsmajoriteten slagit faslvikten av att all grundläggande högskoleutbildning har ett samband medforskning. Olika ätgärder föresläs för denna forskningsanknytning. Genom nu föreslagit uppbyggandet av en forskningsorganisation på regional basmed utgångspunkt i de orter som har del bredaste utbudet av utbildningoch forskning bör de farhågor som i ett lidigare skede av U 68-deballenframförts pä den här punkten vara undanröjda. Som TCO framhåller i sittremissyttrande kan ändå inte formen för forskningsanknytningen vara styrandeför lokaliseringen, utan viktigast är högskoleutbildningens tillgänglighet ochdess regionalpolitiska konsekvenser. Närdet gäller den fiärde utgångspunkten, ulbildningens miljö, kan jag nöja mig medall undersiryka att alll lalar för att en spridning av högskoleulbildningen fårövervägande posiliva effekter pä de studerandes studie- och arbetsmifiö. Fleralalare i denna debatt har framhållit all den framtida ökningen av antaletstuderande är osäker, inle minst mol bakgrund av den minskande tillströmningentill högre ulbildning i böfian av 1970-lalel. Att därför bestämt binda sig förutbildningskapaciteten pä olika orter eller för en beslämd tidsplan förutbyggnadens genomförande är inle möjligl. Däremot är det viktigt att vi redannu fattar ett principbeslut om på Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. tn. vilka orter en merpermanent högskoleutbildning skall byggas ul, detta för att man pä dessa orterskall kunna påböria utrednings- och planeringsarbetet. Genom det förslag lillregional organisation som finns i proposiiionen skapas möjligheter för ensamlad utbildningsplanering inom regionen, så alt en utbyggnad av högskoleutbildningentill nya orter icke äventyrar elt effektivt utnytfiande av de investeringar somredan gjorts för utbildning och forskning på de nuvarande universitets-ochfilialorterna. Regeringensförslag innebär att principbeslut skulle fattas om 14 utbyggnadsorler ellerpar av orter utanför de nuvarande universitetsorterna. I tre motioner avrepresentanter från samtliga poliliska partier här i har yrkats attäven och skall bli utbyggnadsorler. Utskoltsmajorilelenhar ansett att det finns skäl för att utvidga kretsen av utbyggnadsorler meddessa tvä. Del skall bli intressant att se hur de representanter för moderatasamlingspartiet och som har skrivit under molionerna om som utbyggnadsorler kommer alt rösta, dä del gällerreservationerna 22 och 25. Det skall f ö. bli intressant all se hur inle baramoderat- och folkpartirepresentanterna från och länrösiar utan även hur deras representanter från , , södraÄlvsborgs, , , , , ,och kommer all rösta, eftersom man inte hellerför de länen vill falla principbeslut om en framlida utbyggnad avpermanent högskoleutbildning. HerrNordstrandh försökte förklara alt man inte var motståndare lillde utpekade utbyggnadsorlerna. Moderalerna har ju också placerat sinreservationstext på så finurligt sätt att man är med pä utskoltsskrivningen omde olika utbyggnadsorlerna. Men del står ändå i reservation attdet icke föreligger förutsättningar för nägon nämnvärd utbyggnadav högskoleutbildning i permanent form utanför de nuvarande universitets-och filialorternajämte och . Man säger dock generöst att den permanentahögskoleutbildning som f n. finns pä andra orter än de nämnda tio inle fårläggas ned utan att så långt som möjligl fä ersättas av annanhögskoleutbildning. Folkpariiellalar mera rent ut. Man går emot och , och man går emotatt principbeslui fallas om , , , Kristianstadoch . Till nöds kan man utöver de lio större högskoleorternaaccepiera , , och . Nuvill man inte visa sig allt för ointresserad när det gäller en decentraliseringav högskoleutbildningen. Därför tar , och vpk - enganska vanlig allians i U 68-samnianhang - i reservationen 26 upp frågan omdecentraliserad universitetsutbildning som ell säll att sprida ulbildningenöver landet. Som framhållits i propositionen kan inle s. k.distansundervisning vara elt alternativ lill en utbyggnad av permanentautbildningsresurser på nya högskoleorter. emot är den etl värdefulltoch nödvändigt komplement, som vi mäste ha i framliden för all nä de mängamänniskor som, trots en utbyggnad av högskoleutbildningen till fler orter, ändåav geograflska skäl får svårt alt la del av en regufiär högskoleutbildning. Med delta anförande om lokaliseringen av den framlidahögskoleutbildningen vill jag yrka bifall lill utbildningsutskottets hemställani beiänkandel nr 17 pä alla dess 98 punkler. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Hen NORDSTRANDH (m) kortgenmäle; Jag trodde jag skulle slippa gä upp i talarstolen en gäng lill, men jagser mig nödsakad att göra del på grund av att dels i inledningentill sitt anförande sade all moderalerna hade blandat bort korten i fråga omullokaliseringen, dels mol slutet trappade upp del ytterligare en aning genomatt säga att vi placerat vår reservalion så finurligt att vi kunde vara med omde skrivningar om ullokaliseringen som kommer efter vår reservation ibetänkandet. Del har ingenling med finurlighet all göra, . Viville vara med om del sedan vi framlagt vår principiella syn pä saken. Jagskall gärna upprepa den, och om det sedan uppfattas så all jag blandar bortkorten, så kan jag inte göra någonting ål del. Vigodtar - jag upprepar alltså detta - alt de orter som i varierande omfallningredan har permanenta resurser för eftergymnasial ulbildning får slällning avhögskoleorter. Men sedan är vi icke så optimistiska som man är iuiskottsmajoritetens skrivning och i proposiiionen. Vi tror inte all del överhuvud laget är möjligt all inom de närmasle åren skapa större permanentahögskoleenheter på dessa orter. Studerandelillslrömningen medger - som vibedömer den - inte det. Del finns förmodligen inte heller möjlighel att skrapaihop de resurser som måsle sättas in, och det betyder all forskningssambandel,hur vackert man än talar om del, blir i högsta grad eftersatt på de nyaorterna. Vihar sagt alt det iroligen inle kan bli fråga om någon nämnvärd utbyggnad, mendet utesluter inle alt del kan bli nägon utbyggnad om förhållandena nu blirsädana all del är motiverat och kan genomföras. Vi har alllsä en någotrestriktivare hållning till utbyggnadsplaner och en något restriktivare syn päutbyggnadsmöjligheter, men vi förnekar inte på någol säll att sådant kan bliaktuellt. Men i dagslägel - dvs. och - ser vi knappasl någramöjligheler lill del. Vi har dock velal gardera oss - alltså hell enkeltutställa en garanti för den händelse det skulle gå sä illa - genom att säga attom någon av de utpekade orterna blir ulan högskoleutbildning sä skallhögskoleutbildningen om möjligt ersätias med nägon annan ulbildning. Del ärinle all blanda bort korten - det är all ge etl klart och otvetydigt besked omvad som är realistiskt. 12 protokoll 1975. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Hen () kortgenmäle: Det är rikligt som sade all ireservaiionen skriver alt man pä de orter som har permanenthögskoleutbildning inte hell fär lägga ned högskoleutbildningen. HerrNordstrandh sade all han inle var sä optimistisk, och det är riktigt. Han menaralltså att och visserligen skall få behälla sina lärarhögskolormen all vi inle skall se till att det kommer nägon annan högskoleutbildningtill dessa orter. Del är verkligen inle någon särskill optimistisk syn. Vitror all del är vikligl alt man fattar etl principbeslut om utbyggnadsorterna.Vi tror all det kommer all stimulera fler människor alt söka sig lillhögskoleutbildning. Del är ocksä nödvändigt för all få lill stånd denåterkommande ulbildning som vi anser kommer att bli myckel viktig i framliden.Då är närheten till utbildningsorten viktig. Utskollsmajorilelen har i del sammanhangeien betydligt mer optimistisk syn på de här frågorna än moderalasamlingspartiet. HenNORDSTRANDH (m) kort genmäle; är optimistisk i överkant. Ingen kommer väl att söka sigtill nägon ulbildning på dessa orter bara därför all vi fattar etlprincipbeslut om att del ovillkorligen skall göras en sådan utbyggnad påorterna, om del sedan skulle visa sig att detta icke är realistiskt. Delär inte pä del sättet som vi vinner nya sluderande lill högskoleulbildningen.Då tror jag i dagslägel betydligt mer på en utbyggnad av distansundervisningen.Den är givelvis icke i och för sig etl hell alternativ lill en utbyggdhögskoleort - del har jag heller aldrig påstått - men delta är vad man kanske tillsvidare kan göra av det som, om omständigheterna är gynnsamma och ulvecklingengår i rätt riklning, kan bli en permanent högskoleort. HenSUNDGREN (s) kort genmäle; Jag tror ändå att ell principbeslut ärvikligt här, eftersom en utbyggnad av högskoleulbildningen lill flera orterinnebär etl ökal studerandeanlal. Del har vi erfarenheter av fränuniversitetsfilialerna. Del som är viktigt, inle minst i framliden, är all flervuxna får möjlighet all söka sig till högskoleutbildning. Som i debatien här sade måsle vi ändå nägon gäng besluta oss. Vi når nyagrupper när vi kommer ut pä flera orter. Del är därför nödvändigt att fatta ettprincipbeslut, sä alt ett planeringsarbete skall kunna påböfias. Hén i Skärstad(c); Vi är snart färdiga med debatten om den högre ulbildningen. Detvar några synpunkler som jag tänkt aklualisera, men dessa synpunkler är viddet här laget tillräckligt debatterade. Därför helt kortfattat: Snartskall vi anta del förslag som framöver skall bestämma hurudan denhögre utbildningen skall bli. Det beslul vi fattar har slor belydelse förungdomarnas studier på grundskole- och gymnasienivå. Större möjligheter för demall vandra vidare borde verka inspirerande. Utbildninghar åtminstone en tvåfaldig innebörd: ulbildningen skall leda fram lill ellyrke och en meningsfull livsuppgift, och utbildning-kunskap skall vidare berikamänniskans liv. Jagtror alt vi, efler'en lid dä vi på skolans område märkt en trötthet blandeleverna, kommer all få uppleva en lid då ungdomen kommer underfund med vilkenförmån del är alt få studera och all kunskaper berikar livel. Då kommertillströmningen lill skolorna all öka. Närdebaiten är slut har vi ändå den slora frågeställningen kvar, vare sig viansluter oss lill utskottsbetänkandet eller är reservanter, och del är alt sökafinna den rätta avvägningen mellan samhällets behov av väl utbildad arbetskraftpå olika områden och de mänga ungdomarnas dröm om all fä utbilda sig lill ettyrke. Mänga ungdomar drömmer om att utbilda sig lill ell speciellt yrke, ochbesvikelsen blir stor, ja, mänga gånger förödande, om de blir hindrade, sä attdenna dröm inte kan bli förverkligad. Dennafråga är oerhört brännande för mänga i värt samhälle. Den fråga vi fär fränungdomar och föräldrar och den fråga de ber oss framföra här i är;Hur skall vi få den ulbildning vi önskar? Del är därför viktigt all vi ärmedvetna om att frågan om ulbildning ofrånkomligt är bunden vid en annan fråga:Hur skall samhället ordna med sysselsättning för de mänga sedan de har slutatsin ulbildning? Sedan är det en jämlikhetsfråga alt så mänga som möjligt skallfå en så gedigen ulbildning som möjligl. Del är här klasskillnaden ofta görsig gällande. Delär vår förhoppning all del beslul som vi nu kommer all la skall innebära attflera människor fär möjlighel till utbildning, bl. a. genom lokaliseringen avutbildningen till ylleriigare orter, bland vilka min hemkommun ocksä harblivit ihägkommen. Men vi måste vara medvetna om all varie reform, variekonslruklion har sina brister, och dem mäste vi vara beredda att rätta lill ilid. Vi kan dra lärdom av vad som har hänt på område. Jag yrkar bifall lill de reservationer där representanterfinns med och i övrigl lill vad utskottet hemställt. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Hen (); "Håll alllid vad du lovat" är ell råd som många av oss harfäll i olika sammanhang. "Lova aldrig någonling" är etl ännu bällreråd inför en oviss framlid som kan ges av många människor med lång erfarenhetav verkligheten. Jag återkommer lill detta . Skelleflefrågornaär inget nyll för denna kammare, ulan de flesta av er vel vad del handlar om.Del flnns därför ingen anledning för mig att nu ge hela bakgrunden till delärende vars slutskede vi är framme vid. Viktigare är att diskutera del reellainnehållet i utskottets förslag Reformeringav högskoleutbildningen m. m. till och dessbetydelse för Skellefteäregionen. Vadär då delta innehåll? ,Är det positivt eller negativt? Är innehållet av denbeskaffenheten all del tillgodoser de krav som vid ell flertal tillfällen harresls belräffande högre teknisk ulbildning i ? Nej, tyvärr inte ialla avseenden. Men förslaget innehåller ett par ställningstaganden somlångsiktigt bör kunna påverka Skellefleåregionens ulveckling i positivriklning. Betydelsefullti det sammanhanget är utskottets'precisering av starten för YTH till hösten1976. Förslaget innebär etl tillgodoseende av kravel i molionen 1854. Jagkonstaterar med lillfredsslällelse utskottets ställningstagande. Härigenomtillgodoses starka önskemål om vidareutbildning från slora grupper inomindustrin som annars skulle sakna dessa möjligheter inom rimligt avstånd fränSkellefteå. Positivtär också beskedet - eller kanske rättare sagl beställningen -från utskottetssida att redan inledningsvis i den forlsalla planeringen pröva NoTH;s förslagom tvåårig träteknisk ulbildning. Jag förutsätter att denna prövning inlebegränsas av brislen på forskningsresurser ulan all dessa skapas antingenspeciellt för del behov som kan uppslå eller i anslutning till lUC som f n. haren myckel positiv ulveckling. Enindustriregion med struktur och hillills visade växtkraft är värden sådan satsning frän statsmakternas sida. Dessutom är det nödvändigt med ellbredare utbud av studier efter gymnasienivå, om regionen långsiktigt skallkunna behälla sin expansionskraft och fungera som elt primärt centrum i länet. Så lill del mindreposiliva i förslaget. Utskottetföreslår alt frågan om civilingenjörsutbildningen under överskådlig lid skallför del avföras frän dagordningen. Bedömningen kan, om än motvilligt,accepteras med hänsyn lill den svaga tillströmningen av elever som präglatdessa utbildningslinjer de senasie åren. Men jag förulsätter att"överskådlig tid" ej är all betrakta son-i "för alltid"ulan att möjligheterna finns all i framliden vid en ändrad situationbelräffande eleviillgången frågan kan aktualiseras igen. Säen liten fråga lill oppositionen, kanske då främst till folkpartietsföreträdare i utskottet med syfte på min inledning om goda råd. Vart log delutlovade siödet för egentligen vägen?