prot · FY0930 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagär medveten om att den officer som hade hand om den aktuella utbildningen i ochför sig gjort sig skyldig till övertramp i sin ambition alt göra utbildningensä realistisk som möjligt. Avsikten med vår motion har inte heller på någotsätt varit att komma åt den ansvarige officeren. Vad vi vänder oss emot är altdessa uibildningsanvisningar tydligen ger utrymme för tolkningar som lar siguttryck i sä drastiska åtgärder som förekommit i del aktuella fallet. Vad ärdet för övrigl som säger att sådant här inte har förekommit - och fortfarandeförekommer - vid andra övningar än den nu aktuella, fastän det inte kommit tillallmänhetens kännedom. Försvarsutskottethänvisar i sin skrivning till att bestämmelserna för krigsfångfiänst ärgrundade på Genévekonveniionen angående krigsfångars behandling,ratificerad av 1953. Den konventionen skall ge garantier för attkrigsfångar inte utsätts för inhuman behandling. Utskollet hänvisar också tillatt det enligt överbefälhavaren inte finns Översynav utbildningsanvisningarna rörande behandling av krigsfångar några "regler ellerinstruktioner som ger befäl eller andra soldater möjligheter att utsättakrigsfångar för misshandel, tortyr eller annan förnedrande handling".Utskottet säger med hänvisning till della all någon översyn avuibildningsanvisningar för krigsfångfiänslen inle är påkallad. Altgå mot ett enigt utskott är föga meningsfullt, och jag skall inte heller göradet, även om jag ingalunda är övertygad om att nu gällandeutbildningsanvisningar garanlerr'r all de i motionen relaterade övertrampeninte kommer all upprepas. Förhoppningsvis kan del förhållandel altuppmärksamheten nu riktas på frågan bidra till all ulbildningsanvisningarna ifortsättningen tolkas på elt för aspiranterna - "fångarna" - merhumant sätt. Jag har inget yrkande. I detta anförande instämdefru (). HerrPETERSSON i Gäddvik (m): i säger alt del bakom här nämnda motion ligger enfaktisk händelse. Den händelsen har varit föremål för JO:s utredning, och jaghar här tillgäng till JO;s beslut i ärendet som visar all den ansvarige harblivit dömd för tjänstefel. Han har alltså handlat i strid mot gällandebestämmelser. Utskottetförutsätter all all utbildning som gäller krigsfångars behandling - liksom allannan utbildning - sker i överensstämmelse med folkrättsregler som harantagit. Vi utgår också ifrån att bestämmelser och uibildningsanvisningar inomförsvarsmakten är utformade med hänsyn till folkrätten. gör alt vi yrkaravslag på motionen. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. i (s); Jag känner lill all den ansvarige har blivit dömd, och jag sade också imitt anförande alldel var ett övertramp. Vad vi i motionen velat peka på äratt utbildningsanvisningarna tydligen är så diffust formulerade att de kan geutrymme för sådana här övertramp och att den här officeren i sill nituppenbarligen har tolkat anvisningarna fel och gjort övningen alltförrealistisk. Vi vill närmast ha elt förtydligande av anvisningarna, så allsådant här inle skall kunna ske i fortsättningen. Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Grundutbildning m.m. för värnpliktiga med handräcke ningstjänstgöring Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 6 medanledning av motion om grundutbildning m. m. för värnpliktiga medhandräckningsfiänstgöring. Hen i (s): Vi har i motionen 460 tagit upp grundutbildningen förhandräckningsvärnpliktiga. Inom del svenska försvaret placeras ca 5 000värnpliktiga i handräckningsfiänst. Enligt uppgift som jag erhållit är denallmänmilitära utbildningen för dessa myckel kort. Endast ca 4 96 av grundulbildningslidenlas i anspråk för verklig utbildning. Övrig tid fullgör de värnpliktiga iarbetsfiänslgöring, och jag förstår att mänga av dem upplever värnpliklslidensom föga meningsfylld. Trots beslut om att handräckningsvärnpliktiga inle skalltjänstgöra i militära mat-inrättningar eller mässar förekommer sådanfiänstgöring fortfarande ganska allmänt vid förbanden. Del torde finnasväsentligare uppgifter, för de handräckningsvärnplikliga inom försvaret. Dennafråga var föremål för utredning . Utredningsmannen uttaladei sill betänkande all del principiellt är oförenligt med värnpliktsianken attförsvarels fredsorganisation med stöd av värnpliktslagen tillförsäkras visstillgång på arbetskraft för uppgifter av företrädesvis civil natur. Han menadeatt handräckningspersonalen bör placeras på mer kvalificerade uppgifter, bl. a.i funktioner som direkt underslöder grundutbildningsförbanden ochrepelilionsulbildningsverksamheten. Utredningensförslag genomfördes dock.inte, ulan fick i propositionen 1973enbart en orientering om utredningens resultat. Departementet ville bl. a.avvakta resultatet av värnplikisul-redning, för man ansåg att denutredningen skulle kunna påverka hand-räckningsfiänslens framtida utformning.Del är kanske riktigt. betänkande som vi nu behandlar kan man utläsa en positiv inställning frånutskottet när det gäller motionens krav. Utskottet påminner om vad som stod ipropositionen , nämligen alt dessa värnpliktiga i ökad utsträckning börtilldelas arbetsuppgifter som är anpassade efter deras användbarhet. Dehandräckningsvärnpliktiga bör bl. a. biträda inom utbildningsverksamheten ochsäkerhelsfiänslen på skjulfäll. I propositionen framhölls vidare att derasmilitära utbildning måsle ges erforderligt utrymme inom ramen för den totalafiänslgöringen. Eftervad jag kan finna har alla berörda instanser en positiv inställning till enförbättring av handräckningsvärnpliktigas utbildning och fiänstgöring. Dådessutom också värnplikisuiredning skall vara klar under della år, börman kunna se fram mot ell förslag . Man kan av utskottels skrivninginte dra iiågon annan slutsals. m. för värnpliktiga med handräckningstjänstgöring all jag inte nu ställernågot särskilt yrkande utan inväntar det slutliga förslaget. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Vissa anslag till allmän försäkring Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande nr1 med anledning av propositionen 1975:1 i vad avser vissa anslag för budgetåret1975/76 till allmän försäkring jämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Regeringenhade i propositionen 1975:1 bilaga 7 () under punkten B 4(s. 33-37) föreslagit att lill folkpensioner för /76anvisa ell förslagsanslag av 15 . Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1975:256av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att skulle anta avmotionärerna framlagt förslag lill lag om ändring i lagen (nr205) om pensionstillskott, innebärande att uppräkningen av pensionstillskottenskulle påbörias ; pensionstillskottet tillålderspension skulle uppgå till 52 96 av basbeloppet ochförtidspensionärernas tillskott motsvara 98 96 av basbeloppet, 2. att hos regeringenskulle anhålla om kompletteringsdi-rekiiv till pensionsålderskommittén attutarbeta förslag om fortsatt standardförbättring av folkpensionsförmånerna, såatt dessa enligt i motionen skisserad riktning uppnådde lägst 65 96 avgenomsnittlig induslriarbe-larinkomst, 1975:463av () och (), 1975:753 av herrar i (c) ochJonsson i (fp) samt 1975:1193av i (c). 1.beträffande pensionstillskott m. m. all skulle avslå mo- 2. beträffande fosterföräldrarsrätt lill vårdbidrag alt skulle avslå motionerna 1975:463 och 1975:753, 3. beträffande rätten tillferievårdbidrag i vissa fall all skulle avslå motionen 1975:1193, 4. beträffande anslagets storlekalt till Folkpensioner för /76 anvisade eltförslagsanslag av 15 . Viddenna punkt hade avgivits 1. reservationbeträffande pensionstillskott m. m. av i (vpk) som ansett all utskottet under 1 bort hemställa a. attriksdagen med bifall till motionen 1975:256 (yrkande 1) skulle anta del av motionärerna framlagda förslaget lill lag om ändring i lagen (nr 205) om pensionstillskott, b. attriksdagen med bifall lill motionen 1975:256 (yrkande 2) hos re geringen begärde komplelleringsdirekliv till pensionsålderskommillén om fortsall standardförbättring av folkpensionsförmånerna sä att dessa enligt i motionen skisserad riktning uppnådde lägst 65 96 av en genom snittlig industriarbetarinkomst, 2. särskiltyttrande beträffande fosterföräldrars rätt till vårdbidrag av () och fröken (). i (vpk); Jag hade vid riksdagsbehandlingen tillfälle all inkassera ellerkännande av all kommunisternas ärligen upprepade krav på en kraftigareförbättring av pensionärernas materiella villkor var riktigt. tog dåvpk:s under mänga riksdagar ställda förslag om att höja pensionstillskottenfrän 3 till 4 96 av basbeloppet . Jag kunde också konstatera att mandärmed gick ifrån sin tidigare anförda bedömning, alt de gällandepensionstillskotten var, som det hette, väl avvägda. Uppräkningen avpensionstillskotten föreslogs tillsammans med förslaget om förbättradgrundpension. Vi ansåg för vår del att även höjningen av pensionstillskottenborde genomföras fr. o. m. . Förhandlingarnaenligt II är nu klara. Regeringen fick maka på sig till förmån förmitlenpartiernas krav på en större skattesänkning för mellaninkomslgrupperna.Dessförinnan hade man visat sig oförslående för del av vpk:s ordförande ställda kravet all framför allt satsa på låginkomsttagarna. En sådansatsning skulle också ha verkat i gynnsam riktning för de pensionärer vars ATPger dem skall, räknad ovanpå grundpensionen. Jag tycker all också denna aspekttalar för ett bifall till vår motion till årets , oberoende av attkravet inte vann gehör . Denandra punkten, som jag i della sammanhang vill understryka, är att när delgamla vpk-kravel om pensionstillskottens beräkning efter 4 96 av basbeloppetbeslutats av bör tillämpningen ske på sätt som vi påyrkat, dvs. ensådan ändring av lagen om pensionstillskott alt man utgår från föreslagna 2896. En sådan beräkning ger pensionärerna en tidigare utebliven uppräkning avpensionstillskotten och ger en förbättring åt de människor som verkligen är istort behov därav. Den bör ses i fiuset av myckel kraftigare förbättringar -fastän i form av skattesänkning - som man tillerkänner andra i dagens samhällevars standard redan ligger betydligt högre. Vihar i vår motion nr 256 vid årets pekat på elt synsätt som vi kanskeinle i tidigare debatter särskilt har hänvisat till; "Det kan inte haundgått någon all våra dagars pensionärer i växande grad ställer betydligtstörre anspråk när det gäller materiella levnadsbetingelser än tidigare grupperav folkpensionärer dristat sig all ställa. De utgår från den standard detillkämpat sig genom sina fackliga organisationer och vill inle godkänna alt derasar ned lill en tillvaro i ytterst knappa omständigheter." Om någon villgenmäla att vi nu har ATP osv. så är del bara att hänvisa lill reglerna om hurmånga fiugondelar dagens ålderspensionärer har att räkna med när del gällerstorieken av ATP. Just därför är det enligt vår mening förkastligt all skjutapå ikraftträdandet av en behövlig förbättring ylleriigare en årsgrupp, när mannu äntligen kom fram lill del nödvändiga i kraftigare tillmättapensionstillskott. Menvår motion har också ell annat yrkande. Del gäller förslag om att pröva fråganom en ytteriigare och längre gående målsättning förpensionsförbäiiringarna. Vi har tagit upp det av landets största pensionärsorganisation- PRO - formulerade kravet om att pensionärernas standard bör nä upp till 65 96av den genomsnittliga industriarbetarin-komsten. Kravet är generellt formulerat- det behöver naturligtvis bli föremål för en detafiutformning som tar hänsynlill en avvägning mellan grundförmån och ATP. Del kan då bli ell genomsnitt,eftersom utgående ATP grundar sig på individuella inkomster under de bästainkomståren. yrkande förbigår utskottet helt. Nog borde väl ell avpensionärsorganisationen - senast på dess Gävlekongress - rest krav röna störrebeaktande från riksdagsutskottets sida. Behövsdel inte ell klarläggande av frågorna om den framlida pensionsnivån? Frågan omau reallönesäkra tilläggspensionen har ju överlämnats tillpensionsålderskommillén för närmare övervägande. Varför då med lystnad gå förbidet av oss framställda kravet på hur denna målsättning skall kunnaförverkligas? Kan det bero på all fiolårels riksdags beslut betraktas somslutpunkten i förbättringarna av pensionärernas standard? Jag vill med della yrka bifall lill reservationen 1 vid utskottetsbelänkande. Hen (); I samband med behandlingen av budgetpropositionen i vad avser vissaanslag lill allmän försäkring för /76 har utskottet behandlatett stort antal motioner med varierande yrkanden. En gemensam nämnare fördessa motioner är att samtliga, med undanlag av vpk-molionen som iStockholm har talat för, innebär förslag till förbättringar i olika avseendenbeträffande sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. I och för sig är det välinga nyheter som förs fram. Del är frågor som är ganska välkända. De hardiskuterats här i kammaren vid ett flertal tillfällen. Somframgår av betänkandet har utskottet intagit en myckel positiv hållning lill deflesta av de yrkanden som framförts. Men att vi stannat för all yrka avslag påmotionerna har sin förklaring däri att de aktualiserade frågorna redan är uppmärksammadeoch föremål för utredning. Underpunkten 3, som vi nu diskuterar, har kommunisterna enreservation. Jag skall något beröra den reservationen och något kommentera vadherr i har sagl. Riksdagenhar ju ganska antagit en plan för höjning av folkpensionärernasstandard och beslutat i vilken takt pensionstillskottet skall öka fram till1981. Enligt utskottsmajoritetens mening bör den planen fullföfias. undrarherr om detta är slutmålet, om man aldrig någonsin är beredd alt gålängre när det gäller alt förbättra folkpensionärernas förhållanden. Vi har ensamhällsutveckling där vi har haft möjligheter att undan för undan förbättrade sociala reformer som vi har antagit, och del gäller också pensionärerna. Vårförhoppning är all den utvecklingen kan fullföfias. kan väl inleförneka att pensionärerna har fåll en väsentlig standardförbättring. talarherr i detta sammanhang enbart om pensionstillskotten, men jag villerinra honom om att förra årets beslut också innebar en förbättring av folkpensionernasgrundbelopp - man måsle ju se hela den här reformen i elt sammanhang - ochdärigenom har folkpensionärerna fått en betydlig standardhöjning fr. o. m. iår. Takteni standardförbättringen har redovisats i utskottels betänkande, men lät migändå, herr talman, upprepa ell par siffror. Årsbeloppen är med nuvarandebasbelopp på . 10 170 för ensam pensionär och 17 190 för ettpensionärspar. Vidare genomförs en ny etapp av del tidigareutbyggnadsprogrammet för pensionärstillskotten. Detta innebär en ylleriigarehöjning med 270 resp. . räknat med nuvarande basbelopp. Därutöver kommerde automatiska höjningar som föfier av förändringar i konsumentpriserna.Sammanlagt beräknas års-beloppet för folkpensionen - om man också räknar inpensionstillskotten - under loppet av innevarande år öka med . förensam pensionär och med . har ingenting att erinra mol den här ökningen. Han säger alt vpk förraårel fick gehör för sina tidigare krav att pensionstillskotten borde utgöra 496 av basbeloppet i stället för 3 96. Del förslag som antog förraåret grundar sig inle på vpk-motioner ulan på förslag frånpensionsålderskommittén, som föfides av . Men menar attreformen skall träda i kraft tidigare än vad utskottet anser. De kommande ökningarna avpensionsbeloppet är inle bara slandard- En del är vadman skulle kunna kalla inflationspengar, men standardhöjningen beräknas utgöra720 kr. för ensam pensionär och . för ett pensionärspar. Sedan är delklart att man kan önska att standardökningen skulle träda i kraft tidigare änutskottet föreslagit, men det här är också en fråga om betydande kostnader, ochjag noterar att inle med ett enda ord har berört den saken. Jagkanske skulle ha hyst större respekt för hans argumentering om han något hadeberört hur den här ökningen skulle finansieras. Detandra yrkandet - om tilläggsdirektiv för pensionsålderskommillén, syftande utredning om ökning av folkpensionerna till alt utgöra avgenomsnittsinkomsten för industriarbetare - är mycket långtgående och knappastdagsaktuellt. Pensionsålderskommillén har en mängd utredningsuppdrag, och enav de viktigaste frågorna är, såvitt jag kan förslå, standardsäkringen avATP-pensionerna. Kravet om av genomsnittslönen för industriarbetare är sålångtgående alt det skulle förändra det nuvarande relationstalet mellan löneroch ATP-pensioner som är 60 96 av de 15 bästa åren. Vi har inle ansett alt detfinns någon som helst anledning att bifalla ell sådant yrkande. Jag yrkar, herr talman,bifall till utskottets hemställan. i (vpk) kort genmäle: säger all det här är välkända frågor, som riksdagenbehandlat , och att alldeles har antagit en planför höjning av pensionärernas standard. Det är riktigt, men anledningen lillatt frågorna har blivit så välkända är just att vpk ständigt har drivit på,riksdag efter riksdag. Närherr går in på att standarden ökar undan för undan och att mandärmed får möjlighet att förbättra pensionärernas villkor frågar man sig ändåom del inte måste handla om relationerna mellan pensionärer och övrigamänniskor i samhället. Del borde kunna vara möjligt att förbättra förpensionärerna ulan att den allmänna standarden stiger. Vidaresäger att förslaget om att höja pensionstillskotten med 4 %per år i stället för 3 96 grundar sig på pensionsålderskommitténs förslag ochinle på något vpk-förslag. Det är naturiiglvis formellt riktigt, men del äronekligen litet lustigt all höra utskottets ordförande tala för att höjningenär riktig - att den skall vara 4 96 - när han i sä har varitmed om att yrka avslag på kravet om 4 96 ökning och hävdat att ökningenskulle vara . menade att detta var "väl avvägt"och utvecklade med alla möjliga formuleringar hur lämpligt det var med just 3 %och alt 4 96 var ell ogenomförbart överbud. Men när del sedan helt plötsligtkommer en signal från annat håll anpassar han sig och menar att delta är denrätta nivån. Vpkfår därför i politiken fortsätta all driva sina krav på förbättring förfolkpensionärerna. Del ger tydligen utdelning i en eller annan form. även om det efteråt inlealls erkänns att det är vi som har drivit på öch man söker hävda attinitiativet kommer från annat håll. Finansieringsfrågantycker jag inte direkt hör hemma i denna debatt. I det sammanhanget måste manse på frågan i dess helhet, Visseriigen kunde jag mycket enkelt ha yrkat påhöjning av arbetsgivaravgiften med en eller ett par procent för att finansierahöjningen eller fört fram något annat finansieringsförslag. Jag ansåg dock inteall del var nödvändigt med någon stor diskussion på den punkten, men vi kannaturiiglvis ta upp en sådan. HenFREDRIKSSON (s) kort genmäle: i tycker att det är lustigt alt utskottelsordförande har sagl all 3 96 av basbeloppet var en väl avvägd nivå förpensionstillskotten. Ja, den var väl avvägd vid det tillfället, när viförväntade förslag från pensionsålderskommillén som man kunde ana skulleinnebära en betydande förbättring pä det här området. När det pågår enutveckling i samhället som gör del möjligt för oss att genom sociala reformerundan för undan förbättra bl. a. pensionärernas standard är det ju inte sämärkligt om ett parti, som ständigt för fram överbud, slutligen kommer till eltläge där vi fått sådana resurser att vi kan förverkliga det som då del förstframfördes var ett klart överbud. Vill räkna vänsterpartietkommunisterna delta till godo må det vara egen sak. Menäven om utvecklingen innebär att man ständigt kan genomföra förbättringar,måsle det ändock ske i en viss takt. Man måste ta hänsyn till de ekonomiskarealiteterna. I dagens budgetläge slår det väl klart för alla att reformer somkostar pengar också måste få sin fulla finansiering. Låt mig också tillägga utöver vad jag sade tidigareatt vi numera har mildare regler för avtrappning av bostadstillägget. Den sakenkommer vi visserligen att diskutera senare i kammaren, men del kan också nämnasatt , I som den också brukar benämnas - även inne på den i sitt första anförande - innebar all en pensionär, vars tillstatlig inkomstskatt taxerade inkomst inte överstiger , fr. o. m.nästa år är berättigad lill extra avdrag på . Det bidrar ju också tillden standardförbättring som tillkommer pensionärerna. Hen i (c): Jag har inle framställt några yrkanden, men jag vill anlägga någrasynpunkter på utskottets behandling av molionen 753 om vårdbidrag, som ärundertecknad av mig och i . Vi har i molionen begärt en sådanändring av den nuvarande lagstiftningen alt vårdbidraget skulle utgå även närett handikappat barn vårdas i, som vi uttrycker det, annat enskilt hem. Det ärrätt väsentligt att denna fråga uppmärksammas. har vi ju en helt annan vårdfilosofi när del gäller t. ex. gruppenutvecklingsstörda barn, nämligen att så långt som möjligt komma bort fråninstitutionsvården och finna andra vårdformer. Många föräldrar vårdar dessabarn i sina hem, och då utgår vårdbidrag. Men om föräldrarna inleorkar med denna hemmavård, utan -som i det här fallet har ansvaret- skaffar ett annat enskilt hem där barnet placeras, upphör vårdbidraget anutgå. Jagvill ta ell exempel. Föräldrarna vårdar ett utvecklingsstört barn hemma tillsdet är , men orkar de inte längre med det. Barnetplaceras i ell annat enskilt hem, men då utgår i fortsättningen inle någotvårdbidrag. När barnet är inträder emellertid pension i stället. Jag kaninte förstå denna ordning. Oavsett om barnet vårdas hos föräldrarna eller iannat enskilt hem bör naturligtvis vårdbidrag utgå. Därtillarbetar vi i landstingen för all få fram fler enskilda hem för famifievård, ochvi utbildar också dessa famifievårdare. Jag har, som sagt, inget särskiltyrkande, men jag hoppas att den här frågan uppmärksammas i fortsättningen ochatt vi på det sättet skall kunna få fram fler av dessa enskilda hem förfamifievård. De är nämligen en myckel viktig del i vårdarbetet. Hen HENMARK (fp): Jag vill säga några ord omkring samma fråga som iAlvesta har talat om, eftersom jag också har väckt en motion i ärendet.Dessutom har och fröken i ett särskilt yttrande tagitupp just den här frågan. Socialförsäkringsutskotlelavstyrker molionen 463 med hänvisning till en skrivelse 1973 frånKommunförbundet lill barnavårdsnämnderna och de sociala centralnämnderna, därdet uttalades alt man borde se över fosteriegorna för alt på det sättet ge denkompensation som behövs. Jag vet inte om utskottet har kontrollerat hur dennaskrivelse fullföfits. Jag har själv fåll mig tillställd en ny skrivelse somKommunförbundet avgav och som innehåller vissarekommendationer. Dessagår ut på att ersättning för fosterbarn skall ges fosterföräldrarna efter vissanormer som föreskrivs. Man har delat upp barnen i olika åldersgrupper; 0-6,7-12, 13-16, osv. Fosleriegan beslår av två delar; dels enomkoslnadsersällning, dels elt arvode. Omkostnadsersält-ning utgår för mat ochkläder, hygienartiklar osv. och skall vara skattefri. Dessutom utgår eltvårdarvode för barnet, vilket t. ex. för elt barn i åldern utgår med50-90 96 av basbeloppet. Det lägre beloppet, 50 96, skall man ha för ettnormalbarn. Det är en ersättning som en vanlig biologisk förälder inle har förnormala barn. Det ingår i hemmets förmåner, höll jag pä alt säga, att man fåräga elt barn och ge del den omvårdnad som man vill ge. Men en fosterförälderskall ha betalt för detta arbete, och när det gäller ett normalbarn skallalltså 50 96 utgå. Sedan finns det möjlighetatt utsträcka detta arvode upp till 90 96. Det finns därmed ettutrymme på ungefär 40 96, och del står all man skall kunna ta hänsyn lill vissaandra förhållanden, sjukdom osv. Det innebär alt vederbörande lill merkostnaderför att ell barn är sjukt eller utvecklingsstört skulle få 40 96 avbasbeloppet. En biologiskförälder eller en adoptivförälder som har ett utvecklingsstört, sjukt ellerhandikappat barn hemma får 95 96 av basbeloppet, och det är nu ungefär 700 kr.i månaden. Jagvet inle varför handikappade eller sjuka barn skall diskrimineras på dellasätt. Utöver sin sjukdom, sitt handikapp är de missgynnade genom att de inlehar ett hem att vara i; de får bo i ell fosterhem.