prot · FZ0921 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:21 § 1 Fyllnadsval till utskott Företogs val av en suppleant i vartoch ell av kultur-, utbildnings-, irafik-, jordbruks-, närings- ochcivilutskotlen. De på föredragningslistan upptagna valen är föranledda avatl ersättarna för herr statsrådet , fru tredje vice lalmannenNettelbrandI, och skall beredas plats i utskott. Vid valen tillämpas acklamationsförfarande, om ledamot ejbegär atl valen skall förrättas med slutna sedlar, vilket i så fall kommer atläga rum vid ett följande sammanträde. Valberedningen har enhälligt föreslagit somsuppleant i kultur- och utbildningsutskotten, som suppleant i trafikuiskoliei,i som suppleant i jordbruks- och civilutskotlen samlherr i som suppleant i närings-utskottet. Kammaren utsåg till suppleant ikultitrutskotiet () suppleant i utbildningsutskottet () suppleant i trajikiiiskoiiet () suppleant i jordbruksutskottet i (fp) suppleant i näringsutskotiel i (c) i (fp) § 2 Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. Meddelanden om tidpunkter för besvarande avinterpellationer § 3Meddelanden om tidpunkter för besvarande av interpellationer 1975/76:5 om allmän bojkott mot och Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap.1 ! ; får Jag meddela följande. Min avsikt har varil att besvara interpellationen1975/76:5 av i om allmän bojkott mot och Spanien.Herr har emellertid inte möjlighet att ta emot svarei , och Jaghar därför med honom överenskommit att besvara interpellationen den 14november. 1975/76:13 om energispårande, 1975/76:23 om uranjörsörjningen och 1975/76:25 om energiförsörjningsproblem Jag anhåller att få lämna besked i ettsammanhang beträffande punklerna 8-10 på föredragningslistan. Till statsministern har ställt eninterpellation, 1975/76:13 om energisparande, som överlämnats lill mig förbesvarande. Till mig har ställt en interpellalion, 1975/76:23 omuranförsörjningen, och i Stenkyrka en interpellalion,1975/76:25 om energiförsörjningsproblem. Med anledning av bl. a.utrikes resor har Jag ej haft tillfälle atl besvara dessa interpellationer inomen månad, dvs. inom föreskriven lid, vilket jag härmed ber all få anmäla. Minavsikt är att besvara interpellationerna . 1975/76:32 om flygmilitäri samarbele med har anmält lill mig au han ärförhindrad att mottaga svar på interpellationen 1975/76:32 om fiygmiliiärisamarbele med som han riktat till mig. Därför kommer svaret att lämnasvid plenum . 1975/76:19 om skyldighet för politiskt parti atl redovisapenningbidrag och 1975/76:24 om bidrag frän utländsk källa lill poliiisk ellerfacklig organisation i erhöll kammarenstillstånd atl till mig ställa några frågor, interpellationen 1975/76:19, omskyldighet för politiskt parti att redovisa penningbidrag. fick den 17 oktobertillstånd alt fråga statsministern, interpellalion 1975/76:24, om bl. a.politiska partiers mottagande av bidrag från utlandet. har överiämnals till mig för besvarande. Det är min avsikt allbesvara de båda interpellationerna i ett sammanhang. Emellertid har del intevisat sig möjligt att finna en för alla parter lämplig tidpunkt atl lämna svarinom den föreskrivna liden. Jag avser att besvara interpellationerna på tisdagi , dvs. 1975/76:33om förbud mot användning av asbesi Jag ber att få meddela att Jag på grund av tjänsteresalill inle varil i tillfälle alt inom föreskriven tid besvara hansinterpellation /76:33 om förbud mot användning av asbest. Jag har kommiiöverens med att besvara interpellationen . §4 Om tillämpningen av principer Herr utrikesministern erhöll ordet föralt besvara i (fp) anmälda fråga,1975/76:78, och anförde: i har frågat mig hur jag mot bakgrund avHelsingforsdeklaraiionen ser på kommunislslaters vägran atl låta familjeråterförenas. Detslutdokument som antogs av konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK) vid dess avslutande möte i innehållerrekommendationer lill de dellagande staternas regeringar på en rad områden. Ettav dessa ulgöres av humanitära frågor i vid bemärkelse. En av de viktigasteaspekterna gäller återförening av familjemedlemmar. De deltagande staternaförbinder sig att i positiv och humanitär anda behandla ansökningar frånpersoner som önskar återförenas med medlemmar av sina familjer. Viser utomordentligt positivt på dessa bestämmelser som vi anser uigöra ettviktigt resultat av det långa förhandlingsarbetet i säkerhetskonferensen.Samtidigt är det klart att det här endast är fråga om rekommendationer som delankommer på varje enskild stal atl tillämpa i konkreta fall. Det råder ingentvekan om alt ESK:s slutdokument ger oss en hell annan formell grund för atlpåtala sådana fall på officiell väg än vad som tidigare förelåg. I händelse attvi från svensk sida inte anser att en deltagande stat i ell sådant konkret falltillämpat rekommendationerna i Helsingforsdokumentets anda får vi överväga hurvi skall reagera. Hen i (fp): Jag tackar statsrådet för svarei på min fråga. Jag delar delvis denpositiva syn som utrikesministern har på Helsingforsdeklaraiionen. Nuär det ju så all kommuniststaterna var med och skrev under FN:s deklaration omde mänskliga rättigheterna, men de har aldrig brytt sig om den. har sammastater varit med och undertecknal slutdokumentet vid europeiskasäkerhetskonferensen i . Tre och en halv månad senare kan man se attde inle tar så förfärligt hårt på den deklarationen heller. Detär i just nu stor aktualitet kring fallet Agapov. Svenska regeringenhar faktiskt visat en liten reaktion. Men det finns flera sådana här fall. Jagskall inte stå här och räkna upp någon lång lista, men vi har sådana personersom Berukshtis, Levitj och många andra, okända personer. Vi måste försöka gedem vårt stöd, ett så stort stöd vi kan. Del får inle bara vara så att vårtstöd går lill välkända personer som Sacharov. Jagskulle vilja fråga: Vad vill utrikesministern ytterligare göra för familjenAgapov? Jag anser att det är en mänsklig tragedi som håller på att ske. Det ärinte bara Jag som tycker så. Och vad vill ni göra för andra berörda familjer? Deltaär saker som inte bara gäller , del gälleräven andrakommunislslaler. Enligt tidningsuppgifter har utrikesministern i sina nyssavslutade samtal med östtyske ulrikesrninistern diskuterat världspolitik ochhandelsproblem men inte berört frågan om familjers återförening. Enligtuppgift skall det finnas ett 20-ial splittrade familjer, som inte fåråterförenas på grund av östtyska statens inslällning. Är dessa uppgifter sanna?Jag hoppas verkligen att de inle är det. Beträffande frågan om vad den har gjort och kan görai fallet Agapov vill Jag erinra om att den svenske ambassadören på instruktionav den har riklat en hemställan till de sovjetiskamyndigheterna att i positiv anda pröva frågan om utresetillstånd för defamiljemedlemmar som befinner sig i . Vi avvaktar alltjämt svareipå denna vår hemslällan. Närdel gäller frågan om tillämpning av rekommendationerna om familjeåterföreningär vår erfarenhel - trots att har gått sedanHelsingforsdokumentet undertecknades -atl familjeåterföreningarna nu sker itämligen normal ordning i förhållande till bl. a. de östeuropeiska länderna. Altvi inte behövde la upp dessa frågor som ett särskilt diskussionsämne med denösttyske utrikesministern beror på atl vi har kunnat notera att man snabbare äntidigare behandlar de ansökningar som föreligger, och vi har ingen anledningatt tro annat än all de tätt återkommande nya ansökningarna skall behandlas påsamma sätl. Detfinns en del fall som ännu inte är slutförda, men med hänsyn till våraerfarenheter har vi inte ansett att det har funnits någon anledning att ta uppfrågan , då vi har tillmötesgåtts i förhållande till den praxis somtillämpades förut. framstötar från vår sida har alltså resulterat ien ordning som vi kan acceptera. Del är för tidigt - enligt min mening - atluttala sig generellt om hur de europeiska siaterna kommer alt i praktikentillämpa de rekommendationer som finns i Helsingforsdokumentet. Omökadpreventiv-medelsrådgivning m. m. HerrLINDAHL i (fp): Jag är mycket glad ål att det tydligen uppnåtts en del posilivaeffekter, som utrikesministern säger här. Helsingforsdokumentet är egentligenmycket märkligt i denna del. Ser man noga på det, läser igenom det och tänkerigenom vad det som sägs om familjernas återförening innebär finner man att detfaktiskt är mer eller mindre spe-cialgjori för kommunistländerna. För andraeuropeiska stater är del självklart alt människor skall kunna få lämna sittland om de vill. De är inte livegna i det landei. För andra europeiska staterär det självklart att man kan resa över lill ett annal land som turist eller t.ex. för att hämta ett . Del enda hindret är om man har gjort någonlingverkligt brottsligt och skall sällas i fängelse. Delfinns all anledning all verkligen bevaka atl kommunislstalerna följer sin delav uppgörelsen. Jag vill uppmana utrikesministern att mycket noggrant följadetta och se till atl regeringen gör allt vad som på den ankommer. Det skadarinle all då och då, i kontakterna med kommunistländerna, påminna dem om atl deär just diktaturer. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om ökad preventivmedelsrådgivning m. m. Herr socialministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1975/76:81, ochanförde: har mot bakgrund av abortutvecklingen frågat mig om Jagämnar vidta åtgärder för atl ytterligare nå ut till ungdomar medpreventivmedelsrådgivningen och om jag anser att statsmakterna kan vidtaåtgärder mot porr- och sexindustrin. Vadförsl gäller aborlutvecklingen kan Jag nämna atl antalet aborter under de treförsta kvartalen av innevarande år uppgick till ca 24 500. Delta innebär enökning . Den genomsnittliga ökningen under lidigare år under 1970-taletvar 17 "6. Ökningen har alltså varil relativt blygsam. Medanledning av riksdagsbeslut om en ny abortlag m. m. 1974: 70)har en rad åtgärder vidtagits för att få till slånd en ulbyggnad avprevenlivmedelsrådgivning och andra abortförebyggande åt- Omökad prevenlivmedelsrådgivning m. m. Sålunda har enrätt till gratis prevenlivmedelsrådgivning införts fr. o. m. den 1 januari1975. Kostnaderna ersätts av den allmänna försäkringen. Ersällningarna förpreventivmedelsrådgivning har härefter höjts kraftigi, fr. o. m. den 1 juli1975 till privatpraktiserande läkare och fr. o. m. tillsjukvårdshuvudmännen. Antalet rådgivningsbesök har också ökat relativtkraftigi redan under innevarande år. Vidare har försöksverksamhet med särskildaungdomsmottagningar startats på olika håll i landei. Jag kan också nämna all ensärskild arbetsgrupp tillsatts med representanter för ,och med uppgift att följaabortutvecklingen och utbyggnaden av preveniivmedelsrådgivningen. Föralt få lill stånd en effektiv preventivmedelsinformalion har för vart och ettav budgetåren 1974/75 och 1975/76 anvisats ca 2 milj. kr. Flertalet ungdomsorganisationer har fått anslag, ochupplysningsarbetet är i de flesta fall upplagt med målsättningen att ta uppsexual- och samlevnadsfrågor i vidsträckt bemärkelse. bedriver informationsverksamhet medspeciell inriktning pä ungdomar. Informationen är inte bara inriktad påpreventivmedel utan tar upp samlevnadsfrågor i vidare mening. Denrådgivnings- och informationsverksamhet i sexual-och samlevnadsfrågor särskiltbland ungdom som Jag nu har beskrivit är också ägnad alt motverka detinflytande från porrindustrin som frågeställaren lar upp. FruTILLÄNDER (c): Jag vill tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Jag har noleral, allslalsrådet har betonat behovet av preventivmedelsrådgivning. Det måste finnasmöjlighet för människor, inte minst för ungdomar, att i enskild form fårådgivning i sådana här frågor. Det har visat sig att frekvensen av rådgivningvarierat starkt mellan olika landsling, och även om det förhåller sig så altdenna service står i relation till det behov som ger sig till känna, så är delnog å andra sidan också så all behovei står i relation till den rådgivning somt. ex. sjukvårdsmyndighet och skola kan ge. Det är det aboriförebyggande syfteti preventivmedelsrådgivningen som man skulle vilja att det trycktes påsärskilt, så att det framstår klart att abort är någol annal än ettpreventivmedel bland många. Egentligenhar hela preventivmedelsrådgivningen på sätt och vis som yttersta syfte altvara aboriförebyggande. Redan däri all denna rådgivning har en inriktning, somdrar en skarp gräns mellan abort och preventiva åtgärder, ligger ett etisktincitament med tonvikt på ansvar i bruket av förebyggande medel. Närman lalar om unga människor, tonåringar i allt yngre åldrar, saknar man ensamhälleis froniljnje som på någol sätl skulle kunna anlägga moield och uigöramolvikl moi all den lydligen myckel lukraliva sex- industri som i kommersielltsyfte och med en slit-och-släng-menlaliiel exploalerar alli lägreåldersgrupper. Alltså själva människosynen, även om den är erotiskt förgylld,är odemokratisk och omänsklig, mänskligt förnedrande. Manfruktar all den försagdhet som myndigheterna visar kan hos unga människor somär mottagliga och känsliga för signaler av olika slag skapa attityder somväsentligt skiljer sig från den inställning och de attityder lill andramänniskor och speciellt del livsområde som det här gäller som bl. a. framkommeri läroplaner och liknande dokument. Detär så, alt om de unga under sina känsligaste och mest mottagliga år utsätts fören påverkan i ord och bild som är alltför burdus och som inte alls tar hänsyntill växandets egen dynamik, så kan det hända alt man åstadkommer vuxnaattityder alldeles för . De som är utsatta här är visserligen ungamänniskor i allmänhet, men del gäller speciellt socialt utsatta grupper. 1svaret skymtar man en medvetenhet om de här problemen, om just den sidan atldet behövs en motkrafl. Samhällets tystnad kan annars på sätt och vis te sigtalande. Den lämnar fältet fritt för en altitydskapande porr- och sexindustrisom utan gensaga kan breda ut sig. Omökad prevenlivmedelsrådgivning m. m. Vad beträffar frågan om ålgärder mot pornografi vill jag hänvisa tilljusiitieutskottets betänkande 1975/76:2 med anledning av moiioner om pornografim. betänkande diskuterades Ju här i så sent som i går. Delvar en myckel omfattande debatt. F. ö. vill Jag hänvisa lill justitieministernssvar på en fråga av om förbud mot vissapornografiska tryckalster. Jag har velat säga delta med anledning av fruTilländers inlägg här i detta avseende. FårJag sedan, herr talman, bara göra ett par ytterligare kommenlarer. Den kraftigaökning av antalet aborter som en del kritiker befarade i samband med införandelav den nya abortlagen har glädjande nog inte inträffat. Det finns anledning altunderstryka det. Denvikliga preventivmedelsrådgivningen tog upp. Här vill jagunderstryka att denna rådgivning har kommii i gång ute i landslingen. Sålundahar antalet rådgivningsbesök i offentlig regi ökal med från försiatill . har antalet besök hos privatpraktiserandeläkare också ökat högst väsentligt. Delpågår en omfattande försöksverksamhet i olika delar av landei för all finnalämpliga former för alt nå ut till olika grupper, speciellt lill ungdomen. Jagskulle kunna ge exempel på denna viktiga verksamhel, men Jag nöjer mig med atthär bara understryka att en fortsatt utbyggnad av rådgivningsverksamhetensjälvfallet är högst angelägen. Omåtgärder för att vidmakthålla balansen på arbetsmarknaden i Norrköpingsregio-neit Bara helt kort en kommentar till den försia delen av herrsocialministerns senasie inlägg. Vad man egentligen är ute efter är inte baravad som kan utläsas i siffror för ökade aborter osv., utan del är den inhumanainslällning som smyger sig in och som är en olycka för samhället. Vårt samhälleärju medvetet byggt på begrepp som solidaritet och hänsyn, stöd åt de svagaosv. De här orden är inte bara honnörsord utan de är verkligen avsedda atl laspå allvar. I ell samhälle som genomsyras av sådana ideal i socialpolitik ochskola och där den politiska enigheten om detta är så slor, borde man självklartkunna finna vägar atl effektivt förhindra destruktion av den målsättningen.Visser-.ligen rör delta ett område med svåra gränsdragningar - det kan manförslå - men i många fall skulle man önska kraftigare insalser från samhället. Jag vill bara understryka alt just det som här lar upp,hänsynen, solidariteten, är väsentliga inslag i den upplysnings- ochrådgivningsverksamhet som bedrivs i landei. Det är självklart atl dennaverksamhet måsle fortsätta och vidareutvecklas. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om åtgärder för att vidmakthålla balansen på arbetsmarknaden iNorrköpingsregionen Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1975/76:76,och anförde: har frågai mig om Jag vill kommentera uppgifter om atl ettav de större förelagen i , , kan komma att läggas ned ochvilka åtgärder som kan länkas för all vidmakthålla balansen på arbetsmarknadeni . Någotvarsel om nedläggning av eller inskränkning i driften vid AB har intelämnats. Det har emellertid uppgetts att förelaget har problem med avsättningenpå sina produkter - främst personbilsdäck. En särskild arbetsgrupp medrepresentanter för företaget och de fackliga organisationerna analyserar f n.situationen och undersöker vilka lösningar som kan finnas. Om en inskränkningi sysselsättningen vid fabriken skulle aktualiseras bör det i första handankomma på företagets ägare att skaffa fram ny verksamhet till de anställda påorten. Arbetsmarknadsmyndigheternahar också en hög handlingsberedskap för att möta de omställningsproblem som kanuppkomma. Jagvill erinra om de statliga insatser som gjordes i anslutning till denedläggningar som främsl drabbade tekoindustrin i i slutet Genomlokaliseringspolitiska insatser har regionen tillförts ett betydande anlal nyaarbetstillfällen. Denpågående omlökaliseringen av statlig förvaltningsverksamhet innebär envärdefull differentiering av arbetsmarknaden och ett ytterligare tillskott av 1 600 arbetsplatser i . Jag lackararbetsmarknadsministern för svaret på min fråga. Goodyearär en av de arbetsplatser i som ansetts stabil ursysselsättningssynpunkt. Företaget, som är multinationellt, började sinverksamhet i . har alla på företaget känt påsig atl någol skulle hända, och många har märkt atl mönstret varit detsamma somvid nedläggningar i bl. a. textilindustrin i . Produktionen avdiagonaldäck, som inga nya bilar utrustas med, låg kvar, medan man importeradesiålradialdäck från andra delar av . fick aldrigchansen atl tillverka moderna personbilsdäck. Inganya investeringar gjordes, personalstyrkan skars ned, och , när företaget förförsta gången går med förlust, då kommer diskussionen om nedläggning ellermöjligen en kraftig nedskärning av personalstyrkan. Som statsrådet påpekar isvaret har genom ett samfällt agerande från samtliga fackliga organisationervid en arbetsgrupp, som skall utreda möjligheterna till forlsalldrift, lillsalts, och den skall vara färdig med sin undersökning . Eftersomi de multinationella företagen - som i fallet - avgörandet omföretagets vara eller inte vara sker i , är del förståeligt om deanställda känner oro, och även en viss vanmakt, trols au de anställda genomfackligt-poliiiski samarbele står starkare än tidigare med avtal omanställningstrygghet och medinflytande. Vidföretagel är f n. ca 1 000 personer anställda. Av dem är närmare 700LO-anslutna. En tredjedel av dessa är och drygl under . EnligtAMS arbetssökandestatislik fanns vid okiober månads slut 1 641 kvarståendearbetslösa i . Av dessa var 831 kvinnor, och 704 var under 24 år.Samtidigt vet vi all arbetsstyrkan vid bl. a. LM i skallminskas med 300-400 anställda genom s. k. naturlig avgång. påpekar i svaret har genom den statliga utlokaliseringen tillNorrköping kommunen tillförts värdefull, stabil verksamhet, som gettNorrköpingsborna framtidstro och en välbehövlig optimism, men tyvärr blir denotillräcklig om läggs ned. Kommunen måste i så fall återigen begäraatl regeringen sätter in inte bara de arbelsmarknadspolitiska medlen ulan ävende lokaliseringspolitiska för att få balans på arbetsmarknaden i . Omåtgäi-der föratt vidmakthålla balansen på arbetsmarknaden iNorrkÖpingsregio-nen Omåtgärder för att ti-ygga sysselsättningen i , m. m. Deanställda vill helst behålla förelaget, trots atl arbetet i fabriken är tungloch hårt och inte särskill bra betalt. Kan de förutsätta att regeringen medall kraft genom sina kontakter försöker att lillsammans med de anställda räddaföretaget? Kommer regeringen att sätta in även de lokaliseringspolitiska medlenvid ? Jag förslår väl den oro som de anställda vid företaget känner.Samtidigt förstår jag att fackels företrädare inle i det här skedet vill gespelet förlorat utan menar att man bör se till, att driften i någon formfortsätter vid förelaget. Jag håller alltså med facket och stöder dess försökall förmå förelaget atl göra allt som är möjligt för atl någon form avproduktion skall kunna äga rum där. Innanfackets undersökningar är avklarade i den kommitté som har tillsalts är delinle rimligl att vi går in med några direkta arbelsmarknadspolitiska medel.Men det löftet bör man kunna utläsa av mitt svar att om det värsta skulleinträffa, är vi självfallet beredda att fortsätta såsom vi lidigare har gjort iNorrköping i samband med förelagsnedläggningarna när strukturrationaliseringengick fram över lextilindustrin. Del löftet har vi alltså lämnat, att skulle detvisa sig att det värsta inträffar skall vi fortsätta med alla delokaliseringspolitiska medel vi har till vårt förfogande. Jag har inlenågon annan uppfallning än alt man skall göra allt för att rädda företaget, ochdet är också det som fackets företrädare försöker arbeia med. Men de har saglatt de i sitt arbeie kanhända behöver ha regeringens stöd, eftersom det ärfråga om internationella kontakter. Det är väl på den punkten som man inomfacket känner sig ganska handlingsförlamad, för de kontakterna har man inie.Därför väntar man sig att där få ett samarbete med regeringen. Jaglackar för atl arbetsmarknadsministern här har förtydligat sig, så all vi - omdet värsta skulle inträffa, vilket vi helst inte vill - kan räkna med all fåstatligt stöd som vi fick under den svåraste lextilkrisen. Jag vill än en gångpoängtera att vi i har varil och är väldigl tacksamma för allt detarbete man lade ner i det sammanhanget. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om åtgärderför att trygga sysselsättningen i , m. m. Herrarbetsmarknadsministern erhöll ordet för atl besvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:79, och anförde: har frågai mig vilka åtgärder regeringen är beredd vidtaför att trygga sysselsättningen i och för att begränsamullinalionella förelags möjligheler till företagsnedläggningar. Utövervad jag har anföri i mill svar på en liknande fråga av villjag framhålla att utredningen om utländska överlaganden av svenska företag haratt överväga en särskild lagstiftning som tar sikle på kontroll av utländsketablering och utlandsägda företags löpande skötsel. Utredningen beräknas varaavslutad . Ornåtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. Hen (vpk): Hotet om nedläggning av driften vid i aktualiserarfiera problemställningar. 1 förgrunden står naturligtvis de problem somuppkommer för de anställda men också för kommunen. Sysselsättningsläget ärredan svårt i , bl. a. som en följd av lextilkrisen, och det skulleförvärras ytterligare genom en nedläggning av . Det är sannerligen intelätt att få nya Jobb för de närmare 1 000 anställda vid . Enindusirinedläggning av denna storleksordning skulle skapa ytterligare problemför kommunen, som redan har ekonomiska svårigheter och hög kommunalskatt.Därför har jag ställt frågan om särskilda åtgärder, och jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Menjag måsle också fråga: Är det realistiskt atl räkna med insatser frånföretagets ägare, som statsrådet talade om i sitt förra svar? Vilka möjlighelerhar regeringen alt ålägga ett multinationellt företag sådanaförpliktelser som alt upprätthålla sysselsällningen? Denandra problemställningen som har aktualiserats gäller begränsning av demultinationella företagens möjligheler lill företagsnedläggningar. Det som nuhåller på atl hända de anställda i kan när som helst hända tusentalsandra anställda i mullinalionella förelag i .