prot · FY0967 · 1975-12-31 00:00:00 — Man skulle kunna säga att debetalar för att arbeta ideellt. Detta dubbla engagemang stimulerar många gångertill fortsalt och utvidgat arbete. Sålänge Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete inte åtnjuter statligt stöd för den centrala verksamheten finansieras den inom den egna or ganisationen. Den lokala församlingenoch ofta ledaren själv betalar kost naderna för alt della i riksomfattande ledarkurser. Jag vill bara nämna två exempel, deltog 1 069 barn- och ungdomsarbetare i en tredagars kurs i , 1973 deltog likaledes omkring 1 000 personer i en lik- 101 nande kurs i . Detotala kostnaderna uppgick till , för dessa kurser.Hade pingstförsamlingarna åtnjutit statligt stöd så skulle en stor del av dessakostnader ha kunnat läckas av della, precis som man gör på andra håll, men nustod dellagarna och värdförsamlingarna för kostnaderna. Utöver de härkostnadsuppgifterna finns del självfallet ell omfattande obetalt, frivilligtarbete. Likaså skulle man kunna täcka kostnaderna för de många koriiidskursernapå genom del centrala stödet. Det gäller sådana kursersom inte regleras genom det statliga slöd som skolan får för sin huvudsakligaverksamhet. Dessa kurser betalas av de deltagande eleverna eller delvis avderas egna församlingar. Jag tror att det är unikt att ungdomar offrar tid ochpengar för att delta i sådana här kurser, när deras kollegor i andraorganisationer får ersättning för föriorad inkomst, resor och kurs-kostnader. Efiersom liden är begränsad - jag har själv låtit mig begränsas - skalljag inte fortsätta den här uppräkningen. Jag skulle bara kort och medhänvisning lill vad utskottet anfört vilja uttala en förhoppning att den lidtröskelbidraget blir kvar - vilket är ett initiativ från utskottets sida -används för all finna sådana former att det statliga slödel kan ulgå även lillPingstförsamlingarnas ungdomsarbete. Det gäller alltså en lid som samhället hartill att anpassa reglerna så att de svarar mot de enskilda organisationernasegen vilja att utforma sin verksamhet. Jag vill hänvisa till yttrande, som förutsätter att de överläggningar som kommer till ståndi detta syfie inle skall leda till att en organisation tvingas ändra sinorganisationsform i strid mot vad den själv anser vara ändamålsenligt. Delkanske -jag vet inte om jag överdriver - är någol oroväckande när herrAndersson i säger att det är så angeläget att slå vakt omregelsystemet. Visst skall del finnas ett regelsystem, men som jag lidigareanfört har man gjort vissa undantag genom övergripande bedömningar. Ärregelsystemet viktigare, i , än möjligheten att - somhan sade - putta in en organisalion under regelsystemet? Jagvill också någol beröra iröskelorganisalionernas förutsättningar. Genomutskotlels initiativ och tidigare uttalanden av statsrådet skall det statligastödet nu kunna utgå för lokal ungdomsverksamhet. Vad händer , omman inle från samhällets sida nått fram till en form för alt kunna ge centraltstöd? Då finns ingen erkänd organisation som kan la emot det statliga stödetför lokal ungdomsverksamhet. Då riskerar man också att vissa andra bidrag som fn, är av större storleksordning faller bort. Komnu och gör er hörda, säger i , Visst bör del finnas ellsamråd, men del är inte bara fråga om att göra sig hörd. När så stor vikt vid all Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete inle hadeavgelt någol remissyttrande och anser att del skulle vara någol av ell skällill all denna verksamhei skulle utestängas från del cenirala stödet är dellitet märkligt. Jag har tagit reda på orsaken lill all inget remissyttrandelämnats. Orsaken var närmast all man följt arbetet inom utredningen och funnitatt de av utredningen föreslagna reglerna var av positivt innehåll förPingstförsamlingarnas ungdomsarbete. I brist på arbetskraft och lid hade maninle inom föreskriven tid haft möjlighet att avge ett remissyttrande. Där servi kanske den kristna godtrogenheten - man tror så väl om folk och vad somgörs, men man blir kanske ibland besviken över all resultatet inle blir vad manväntat. Jag har i min framställning här mycket klart påvisat alt det är frågaom en verksamhet som fungerar av egen kraft, uteblivet statsbidrag innebärknappasi vare sig nedläggning eller inskränkning av verksamheten. Men detfinns inom organisationen skaror av arbelsvilliga och engagerade ungdomar,ledare och lärare som skulle kunna las lill vara på ell ännu bättre säll om deekonomiska resurserna var gynnsammare. Del är en oskattbar tillgång somsamhället verkligen kan satsa på. Jag vill inte påstå att ett sedermera klartnej från statsmakternas sida till centralt slöd på grund av organisationsformenskulle leda till någon försvagning av verksamheten. Tvärtom kan det utgöra ensporre till en krafiigare satsning med egna medel. Här är del främsl fråga omett förtroendefullt samarbete mellan samhället och de frivilligt arbetandekrafterna. Med god förståelse och god vilja kan en sådan samverkan uppnås. Jaghoppas att den skall visa sig finnas bakom den för tillfället stängda fasaden, Idetta anförande instämde i (fp). HerrANDERSSON i (s) kort genmäle; talade alldeles om den kristna godtrogenheten. Jagtycker att hans inlägg i viss mån vittnade om en misstro mot utskottets godavilja. Vi har verkligen ansträngt oss att utifrån de förutsättningar som fannsfinna en lösning på de här problemen. Jag har tidigare pekat på all i bottenlåg ett förslag som tillstyrkts av det helt övervägande antaletungdomsorganisationer. Sedantycker jag att det finns skäl att inför kammaren redovisa att vi har hafthearings med företrädare för ungdomsverksamhet, allmänt kalladPU, och att vi därvid erfarit att man i varie fall f n, inte har centralredovisning av kostnader för sin cenirala verksamhet. Bidragssystemet bygger påatt organisationerna kan erhålla högst av faktiska kostnader. () kortgenmäle: Om man funnit att man varit något för godtrogen och förhoppningarnainte uppfylls är det helt klart att godtrogenheten kan avlösas av misstro. Såhar det blivit i det här fallet. Det är hell klart. Betyder det att jag dåockså har en misstro mot utskottels goda vilja? Nej, men utskottet skulle välha kunnat visa en ännu bättre vilja - och det hade man gjort om man hadetillstyrkt bifall lill motionerna, som vill lägga lill rätta depåtalade kantigheterna. Jag tror nämligen, i , alt delkanske inte bara är organisationsformen som här varit avgörande. Kunde delmöjligen vara tillgången på medel? Sedansäger att man vid hearings med PU fått klart för sig alt där förtillfället inle finns någon central redovisning. Det finns förvisso centralredovisning inom ramen för den verksamhet PU nu bedriver; men den verksamheiman bedriver i samverkan med andra församlingar - såsom de kortiidskurser jagnämnde - ingår inte i redovisningen. Jaghar inte propositionen i min hand, men jag tror det på s, 58 står att man underförsta året av en organisations verksamhet inte kräver så omfattanderedovisning. En organisalion bör väl först få stöd för alt kunna avge enredovisning, eller hur ? HerrANDERSSON i (s) kort genmäle; Jag hoppas att det var ett fel i ordval när han taladeom all han hoppals att utskottsmajoriteien skulle ha kunnat inta en annanståndpunkt. Jag vill påpeka att utskollet är enhälligt på den här punkten. HerrSELLGREN (fp) kort genmäle: Det skall bli myckel kort. Vi kanske inle skall diskutera här vad manerfarit under ulskoltsarbetets gång. På förslag av herr förste vice talmannen beslötkammaren alt uppskjuta den fortsatta överläggningen om detta betänkande samtbehandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden till ett senaresammanträde, §6 Anmäldes och bordlades Nr 15 Skrivelse från talmanskonferensen medöverlämnande av belänkande från informationsutredning om riksdagenstidningsfråga §7 Anmäldes och bordlades Konslitutionsutskoltets betänkande Nr 12med anledning av granskning av statsrådens riänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning Nr 19 med anledning av propositionen 1975:85 medförslagom tilläggs-släl III till riksstaten för /75. i vad avserfinansdepartementets verksamhetsområde Nr 20 med anledning av propositionen 1975:82 omändringar i valuta-lagstiftningen, m, m,, jämte motioner Nr 16 med anledning avpropositionen 1975:12 med förslag lill lag om Fredieen den ändringi skadeståndslagen (1972:207), m, m, jämte motioner 25-inril1975 Nr 18 med anledning av motion om ändring av laxeringskravet vid vissl bostadsarrendeNr 19 med anledning av motion om ändrat förfarande för upplösning Nr 8 med anledning av propositionen 1975:50 i vadavser förslag till Iransplantalionslag och till obduklionslag jämte motioner Nr10 med anledning av propositionen 1975:76 om överlämnande av förvaltningsuppgifter tillföreningar, samfälligheter och stiftelser inom Nr 13 med anledning av propositionen 1975:85 medförslag om tilläggs-stat lill riksstalen för /75 såvittgäller ulbildningsdeparlemenlels verksamhetsområde Nr 8 med anledning avpropositionen 1975:44 om stödåtgärder på fiskets område,m, m, jämte motioner Nr 9 med anledning av propositionen 1975:29 med förslagtill ändringar i lagen (1938:274) om rätttill jakt och lagen (1950:596) om rätt lill §8 Anmäldes och bordlades Nr 2137 av herrar Torwaldoch i med anledning avpropositionen 1975:27 om ändring i vallagen (1972; 620), m,m. Nr2138 av i Agnas m.Jl. Nr 2139 av . med anledning av propositionen 1975:99 med förslaglill lag om upphävande av lagen (1972:123) om förbud mot spridning av bekämpningsmedelfrån lufien § 9 Meddelande om fråga Meddelades all följandefråga framställts Nr180 av i Öskevik (c) till herr finansministern om kyrkokommunsrätt lill skalleuriämningsbidrag; Församlingar, pastorat och andra kyrkligasamfälligheter erhåller skatteutjämningsbidrag på grundval av de förhållandensom rådde 1973 justerat med en viss årlig uppräkning. Detta innebär att en delkyrkokommuner som det nämnda året tillfälligt hade ett förhållandevis högtskatteunderlag kan gå miste om betydande bidragsbelopp. Särskilt märkligaeffekter kan de nuvarande bestämmelserna få, om de taxeringar som föranleddeuppgången i skattekraften sätts ner vid prövning i högre instans.Grunderna för berörda kyrkokommuners rätt att erhålla skalleuriämningsbidragsynes nämligen inle bli omräknade med hänsyn härtill. Medanledning härav vill jag till herr finansministern slälla följande fråga: för avsikt att vidta några åtgärder för att undanröja de negativakonsekvenser, som de nuvarande reglerna för kommunala skalleuriämningsbidragmedför för vissa kyrkokommuner, vilka tillfälligt hade en ovanligt högskattekraft? §10 Kammaren åtskildes kl, 14,59,