prot · FY0992 · 1975-12-31 00:00:00 — Om man i slörreutsträckning stimulerar till tillvaratagande av natt-slrönimen, sä att dennakan utnytfias till fullo, skulle man enligl expertisen kunna spara in elt paraggregal fram lill 1985, vilket skulle vara ytterligt värdefullt. Del är vidare naturiiglvis rikligl att även värtsysieni konimer all leda lill högre skaller. Med hänsyn till problemel medenergiförsöriningen har vi dock accepterat en skattehöjning över hela fältet,inte bara för olja och bensin ulan ocksä för elenergin. Men vi är rädda förverkningarna av all tillämpa elt system som är hell oprövat. Del kan fåallvarliga konsekvenser pä de områden som jag redan tidigare åberopat. (vpk) kortgenmäle: säger att del inte blir nägra större lättnader förförelagen. Del beror naturligtvis pä vad man jämför med. Jag vill erinra om tillfälliga nedsättningen av energiskatten för industrin EnergihushåU-ningen, m. m. slopades så sent som förraåret men att man nu är beredd all föreslå en generell nedsättning avenergiskalten plus särskilda möjligheter för regeringen att gå ännu längre.Delta kan inie ses annal än som subventioner lill förelagen. Vidare,, får ändå slalens inkomster av bensin- och ol-jebeskallningentill stor del betalas av vanliga inkomsttagare medan lättnaderna för förelagengynnar grupper, som sannerligen inte hardel svårast i samhället. För hushållengäller inga regler om lättnader i beskattningen, men sä är däremot fallel förförelagen. HerrWÄRNBERG (s) kon genmäle: Del är riktigt alt natlslrömnien kanske kosiar ochdagströmmen . Men vad är del som säger alt den relationen är denrikliga företagsekonomiskt sett? Del kan myckel väl vara sä att företagen salltaxan jusl med hänsyn lill all skallen blir sä ringa pä natlströmmen. Omskallen blir högre, kanske man kan sänka natisirömsprisei eller höjadagströmsprisel, vad vel jag. Delfinns alltså inga möjHgheter att säga att den avvägning som är gjord ärden absolul rikliga. Jag tror den är riklig med dagens utgångsläge, men omskatten ändras, kan säkert ocksä taxorna ändras. Vi är inle klara på denpunkten ännu, men det är möjligl all del skall vara sä. Tillherr kan jag väl säga att jag inte alls är säker pä uti del ärföretagsvinsten som kommer att belala den högre skatten pä energin förföretagens del. Del är en övervällringsskatl. Del kan mycket väl hända attkonsumenten fär belala ocksä den skatten. Det vet vi inte så mycket om. Omdäremot den utländska konkurrensen blir för svär för ell förelag som då iniekan övervälna denna avgift, då skall dispensreglerna fä iräda lill, i. ex. förall förhindra arbelslöshel. Herr andre vice talmannen anmälde att herrBerndtson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Regeringen och föreslår all skall fortsättaulbyggnaden av kärnkraften, trots all en majorilel av folk inle villdel. Opinionsundersökningar visar med stor samsiämmighei alt den ställning tillkärnkraften som socialdemokralerna, och har tagit iniehar folkel bakom sig. Om socialdemokraterna och får igenom sinvilja här . fruktar jag all många komnier all ifrågasätta denrepresentativa demokratin. Vilka ärdet egentligen majoriteten avriksdagsledamöterna är representanter för? Den senaste Sifo-undersökningenvisar att i är villiga all acceptera 13 aggregal. sade den 15 maj1973 alt man saknade tillräckligt underlag för ett bestämtställningstagande i kärnkraftsfrägan. Man bedömde den kriiik som framförts molsatsningen pä kärnenergin som så allvarlig, all den "lills vägandemotbevisning kunnat förebringas eller lills tekniken vidareutvecklats inte färförbigås". (NU 1973:49, s. Inte på någon enda punkl har riksdagenkunnat få lugnande besked. Tvärtom har problemen visal sig allvarligare ochmer svårlösta än man befarade 1973. Ändå föreslår regeringen och får stöd avmoderalerna all kärnkraftssatsningen skall fortsätta. Man måste ocksäkonstatera alt del nya, allsidiga beslutsunderlag, som begärde föresill ställningstagande lill kärnkraftens framlid i vårl land, inle har lagilsfram av regeringen. Allt tyder på all regeringen inte vill undersöka hur värenergiförsörining skulle kunna ulan kärnkraft. Man har redan bundit sig,trots allt tal om motsatsen, och ser nu till att alla fakta som las fram ochalla slutsatser som dras förulsätter all kärnkraften skall byggas ut. Representanterför och folkpariiel har upprepade gånger begärt alt resurser skulleställas lill förfogande för människor som kunde och ville visa hur enenergiförsörining utan kärnkraft och utan ökad ofieimporl skulle kunna se ut.Della har inte skell. Regeringen har lyssnat nägra timmar på föredragningarfrån allernalivsökare, men utan att ge rimliga möjligheter i form av pengar ochtid, alt ta fram väl underbyggda förslag. Sedan klagar man över all del intefinns så mycket konkret att ta fasta pä! Regeringen omger sig medkärnkraflsihsiällda rådgivare och låter bara garanterat trognakärnkraftsanhängare bli tongivande i offentliga uiredningar. 1sialsverkspropositionen 1973 säger industriministern: "Den statligaenergipolitiken inriktas i hög grad pä att främja införandet av kärnkraften. "Denna mälsättning lycks vara oförändrad. Trols riksdagsbeslutet om enavvaktande inställning fortsätter slalens vatlenfallsverk, refererat bl. a. istatsverkspropositionen 1974, all frankt påstå all kärnkraften är enförutsättning för all vär energiförsörining skall . Detta statliga verkbedriver en omfattande propaganda, deltar i internationella påtryckningsgrupperför all befrämja kärnkraft, skickar propagandaböcker i fiän-siebrev osv. Energiprognosuiredningenräknar i samtliga prognosullernuliv med kärnkraften. har begärt allenergiprognosuiredningen skulle undersöka ell nolliillväxtalternaliv. Sä harinte skett. Man säger all problemen kring delta är myckel svårbedömda, sammansattaoch värderingsberoende, och vägrar ta upp frågan. Del är förbluffande naivtall man inle har klarl för sig all ocksä utredarnas egen uppfattning om behovelav ständigt ökad energikonsumtion är värderingsberoende. Man tycks tro alt deegna värderingarna är någon sorts objektiv sanning. Som jug återkommer lillsenare skall vi se all den framtid energiprognosuiredningen räknar med längtifrån bedöms som önskvärd av alla. Energiprogramkommiltén,som på kort lid lagit fram omfattande och myckel värdefullt material, föreslärsamma oproportionerliga övervikt för kärnkraften när det gäller forskning, somlänge varil rådande. Energihushållningen,tn. Energihushållningen,m. är intressant allkonstatera all uiredningens majoritet här beslår av en minoritet avparlamentarikerna tillsammans med tekniker och administratörer. ochfolkpartiet har inlämnat reservation. Detbeslutsunderlag som nu har, när vi skall ta ställning tillkärnkraftens framtid i vårt land, är alltså bristfälligt. En alternativenergiförsörjning utan kärnkraft och utan ökad ofieimporl har inte utretts.Ändå är det tydligt all majoriteten av vårt folk vill undvika kärnkraften. Dessnackdelar blir alltmer uppenbara. Jag tänker här bara ta upp en. Detfinns en ofrånkomlig koppling niellan kärnkraft och kärnvapen. länge enträget varnat för delta både i vårt land och i uppmärksammadeinternationella sammanhang. Stiftelsen - SIPRl - har i sina skrifter klarlagt de ökadesvårigheterna alt hindra kärnvapenspridning, när kärnkraften byggs ul ivärlden. SlPRI ifrågasätter ocksä all en effekliv kontroll av dellautomordentligt farliga material är möjlig med bibehållande av en öppen,demokratisk stat. SlPRI ifrågasätter framliden för demokratin i vårt land. BoMelanders och skakande TV-pjäs visar en inle olänkbarframtid i ell kärnkraftssamhälle. Vad kommer en ökad inlernalionell övervakningalt betyda konkret? Blir det etl allt slarkare behov av att kontrolleramedborgarna när vi skapar alltmer koncentrerat farliga möjligheter lill terroroch utpressning? Regeringenlar mycket lätt på dessa problem i propositionen. Man talar för all problemelmäste lösas internationellt och att skall fortsätta att verka för ökadinternationell kontroll av klyvbart material och för nedrustning. Men alla vetju, efler är av skickligt arbeie av några av våra mest framstående förhandlare,alt utsikterna all lösa dessa problem med heltäckande internationellaöverenskommelser är skrämmande små. Är det inte troligare att ett lands godaexempel skulle vara effektivare? När det nu övertygande kan visas alt riskenför kärnvapenkrig blir allt större ju mer kärnkraften förser världen medmöjlighet att tillverka bomb-bränsle, skulle ell avståndstagande frånkärnkraften i värt land ge röst en helt annan tyngd i nedrustningssammanhang. Rörelsenmot kärnkraften växer i hela världen. och Jupun skär ned sillulbyggnadsprogram. I protesterar forskare, och opinionsundersökningarvisar där en stor tveksamhet inför kärnkraften. I har man en"almslrid" i WiJhl, där ell område som var avsett för kärnkraftverkhålles ockuperat. I och överväger man folkomröstning.Norska och finska fysiker och fackföreningsledare i uppmanar tillkärnkraftsslopp. Om bestämde sig för alt hoppa över kärnkraftsepokenoch visade att vår energiförsörining kunde genom bällre tillvaratagandeav energin och en målmedveten satsning på de kontinuerliga energikällorna, dähar vi slora möjligheter all hjälpa lill all ge den växande opinionen motkärnkraft världen över den trovärdighet som behövs för alt stoppa atomkraftenglobalt. Jag vill nu slälla endirekt fråga lill industriminister . När del .fällerbedömningen av hur stor risken är för slörre haverier menar statsministern ipropositionen all de sannolikhetsberäkningar som gjorts trots alll bara ärkalkyler och all bara erfarenheten kan ge säkrare besked. Jag vill heltinstämma i detta resonemang, även om jag drar andra slutsatser av det änstalsministern. Även om man teoretiskt anser sig kunna beräkna hur litensannolikheten är att en stor olycka skall inträffa, sä kan man aldrig göra ensådan beräkning heltäckande. Det ärjust de hell irrationella faktorerna som maninle kunnat i sin fantasi förutsäga och alltså inte kunnat la hänsyn lill iberäkningarna som kan konima att utlösa en stor olycka - t. ex. stearinljusetsom startade eldsvådan vid kärnkraftsstationen i . Sabotage ochterroristdåd låter sig inte heller sannolikheisberäknas. Däremotborde man kunna fä besked av sakkunniga om hur farligt det radioakliva utsläppär som skulle kunna inträffa vid en slor olyckshändelse. Vilken verkan skulleen maximalt länkbar olycka kunna fä? Här lycks nu det fatala ha inträffat attregeringen misslells i sina slutsatser från olika uiredningar.Nödkylningsexperlen vid AB Atomenergi undrar i en artikel iDagens Nyheter om regeringen varit medveten om attRasmussenuiredningen - den amerikanska motsvarigheten lill vår egennärförläggningsutredning - räknar med betydligt antal större dödsoffer och påslörre avstånd än vad närförläggningsulredningen har tolkats göra.Näringsutskotlet säger pä s. 43 i betänkandet nr 30: "Riskenför slörre haverier bedöms i de utredningar som industriministern siöder sigpä såsom utomordentligt liten. Även en mycket svår - och alltså synnerligenosannolik - olycka medför endast i kraftverkets omedelbara närhet slörreskador på människor och djur." Proposiiionenanger från kraftstationen som längsta avstånd för dödsolyckor. EnliglBjörn Kjellslröms tolkning av Rasmussenrapporten får man räkna med akutadödsfall ända från kärnkrafts-stationen. Det innebär attKöpenhamn ligger i farozonen för . och den amerikanskebiofysikern , vilken innehaft en ledande befallning vidden amerikanska , har kommit fram till att en reaktorbelägen 2 mil söder om vid etl maximall haveri skulle kunna leda till50 500 akuta dödsfall. Delta har man räknat fram genom att tillämpaRasmus-senrapportens siffror på närförläggningsutredningens material. Civilingenjörsförbundetsremissyttrande över närförläggningsutredningens belänkande citeras av BjörnKjellström. Förbundet menar alt riskerna för olyckor med allvarligakonsekvenser inle f n. kan bedömas vara så små all de kan negligeras och säger:"Delta lalar mot en utbyggnad av kärnkraften. Närförläggningar kan inteaccepteras. , som inle definieras som närförläggning men dockligger nära storstadsområden, är frän denna synpunki en tvivelaktiganläggning." Jagvill nu vända mig direkt lill industriministern: är väsentligt allindustriminislern här klargör om proposilionens slutsats, all de nu-vurundekärnkruflverkens placering innebär en betryggande säkerhei för Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. omgivningen, vilar på enmissuppfattning om hur stor olycka som skulle kunna inträffa. Eller godtarregeringen risken alt tusentals akuta dödsfall pä ett avstånd av 3 mil frånkärnkraftverk skulle kunna inträffa? Detbrukar talas om presiigeförlust när politiker ändrar sig. Jag har aldrig kunnatförslå alt det skulle vara en skam all ändra uppfattning, om nya fakta konimerfram som ändrar grunden för ens ställningstagande. Regeringen, som genomalomenergilagen är den som ansvarar för tillstånd lill atomanläggningar, harsjälvfallet möjlighet att avbryta det pågående uibyggnadsprogrammel. Jag ärövertygad om all del skulle hälsas med respekt och glädje av en stor majoritetav värt folk om regeringen bestämde sig för all göra detta. Delmärkvärdiga har ju nämligen inträffat all trots all alla resurser finns påkärnkraftsanhängarnas sida, trots att de förlänats den prestige ochtrovärdighet som offentliga uiredningar fortfarande har i vida kretsar i vårtland, sä vill en majoritet av folk inte ha kärnkraften, alt döma avolika hell samstämmiga undersökningar. Mänga människor har studeratenergiproblemet i studiecirklar och säger sig vara villiga lill storaförändringar i sitt säll all leva för all slippa en energiförsörining sommedför så slora risker för nu levande och kommande generaiioner. Hans Lohmann skriver iSvenska föfiande: "Människanär lill sin natur aktiv och solidarisk, om hon inle hindras. Hon vill bli tageni anspråk. Vill kunna visa sin förmåga till socialt ansvar och kärlek. Näräntligen skall somliga politiker revidera sin overkliga människosyn?" Jagtror all inånga politiker underskallar människans olust inför vår nuvarandesträvan att försöka fä det alll bekvämare, med allt slörre materiellt välståndoch alll fler "leksaker" i form av dyrbar sportulrustning,videogramapparater med ny underhållning etc. Många människor känner enförtvivlan inför de skriande orättvisorna i världen och vill au politikernaskall ta itu med hela detta problemkomplex och göra del möjligt för oss allaall leva med globall ansvar. Många människor har ocksä slutat känna nägonglädje inför de mäl för samhällsutvecklingen som framföres som övergripande förvärt land: snabb ekonomisk tillväxt och ökad välfärd. Många känner sig lurade.Dessutom har mun upptäckt ull förändringarna i samhället inie ger den utlovadestandardhöjningen. StenLindeberg skriver i en ännu inte publicerad bok, och här återkommer jag tillde värderingar som energiprognosuiredningen lydligen tror är så allmäntomfattade att de inle behöver redovisas som värderingar: "Medutgångspunkt från EPU finner vi alltså all i jämförelse med skallförelagen producera 3-5 gånger så myckel ur gruvorna, 3 gånger meraluminium, 4-6 gånger mera basplasler. mera stål, la ut sländiglslörre mängder virke ur skogen . vidare flyga 5 gånger såmycket är 2000, äga dubbelt så mänga bilar per capita, ha fördubbladvärmestundard i våra fritidshus (som då är fler) osv. Dessa förhållanden som rörden materiella samhällsutvecklinaen berörs emellertid inte med ettord i energipropositionen. Där talas i stället om övergripande samhällsmål, omenergikrävande aktiviteter som sjuk- och åldringsvärd, förbättringar av yttremifiö och arbetsmifiö osv. I realiteten kommer dock sannolikt en allt slörredel av vafie ökning i materiell konsumtion och energikonsumtion all uppslukasav själva strukturomvandlingen i samhället, och denna omvandling styrs avstorföretagen och av regeringens syn på samhällets ulveckling. Som vi sellverkar det inle troligt all särskilt myckel blir över för en verkligstandardhöjning för landels innevånare. Del är alltså inle ens sä all energinbehövs därför att, som det sagts, den mänskliga naturen är inriktad på ständigsträvan mot hög standard, bällre inkomster. Flera opinionsundersökningar visarsom nämnts att svenskarna gärna ser en långsammare materiell stan-dardlillväxt.Det får de troligen, men det beror snarare på jusl den re-sursslukandestrukturomvandlingen, där allt mer energi plöjs ned. Den industriellatillväxten skall alllsä fortgå som hillills. Del belyder fortsattastrukturrationaliseringar, avfolkning av glesbygderna, ökad stordrift,skiftjobb, specialisering och utslagning på arbetsplatserna." Ärdet en sådan framlid vi vill ha? Cenlerns energiprogram visar en annan väg. Viföreslår inle, som statsministern har pästått här , alt man nu skallbesluia om fem kärnkraftverk. De fem kraftverken är redan beslulade, Irots allcenlern dä reserverade sig. Vad vi föreslär är en beredskapsplan för all deskall avvecklas. Cenlern vill - och del är del vikligasie, som man nogsamlundviker all la upp i debatten -förhindra att mer pengar läggs ner päkärnkraften och i stället läla detta kapital göra det lättare för individerna,kommunerna och industrin all hushälla med energi, dvs. investera i olikaenergisparunde åigärder och låta en del av kapitalet användas för att redan nuutveckla och ställa in samhället efter de energikällor som kan fungera ocksåför framtiden, nämligen de som ständigt återskapas, de konlinuerliga,kretsloppsresurserna eller vad man kallar dem, som alla drivs av del ständigasolflödel.. Trotsatt inga offlciella utredningar ordentligt har undersökt vilka möjligheter somfinns all inrälia energiförsöriningen på della säll kan man genom ulleniusiasiiska och kunniga personer mer eller mindre på fritid har sammanställtolika material frän vederhäftigt håll sluta sig lill all vi har godamöjligheler ull klura vär energiförsörining ulan kärnkraft och ulan all ökaoljeimporten, och deilu med en ca fyraprocentig ök-ningslakl inom induslrin.Slora besparingsmöjligheler finns inom lokalkomfortomrädet som civilulskottetansvarar för. Jag vill här bara nämna etl enda exempel. I har enfumifi, Muts och , byggl ell hus som är ett under av komfort ochkvalitet, där boendekostnaderna beräknas bli hälften av motsvarande kostnaderför etl konventionellt byggl hus och där hela värmebehovet avnormal energitillförsel! Iindustrin gör det faktum ull energin varil förhållandevis billig under läng tidalt det finns myckel energi ull la till vara som blir spillvärme.Allteftersom energin alobali blirdvrare. mäsle det innebära konkunens- Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. fördelar for svenskindustri alt ekonomiskt stimuleras all nu se om sill hus. Propositionen är innepä dessa tankegångar, men alltför halvhjärtat. Dessutom, om man sumtidigibygger ul energiproduktionen och på känt Vultenfallssält ser lill att den egnaelkraften säfis till elt pris som konkurrerar ut andra lösningar, så kommerkanske ökad energikonsumtion i del gamla mönstret att te sig ekonomisktfördelaktigare. Fortsätter man all satsa mifiarder på kärnkraften - del hjälperinte om detta nu kallas en försiktig satsning - konimer del inle att bliintressant för industrin an spara mer malmedvetet. Vi mäste medvetet väfiaenergisystem. Del är omöjligt att både satsa mifiarder på en energiproduklioncentralt och på uppbyggnad av etl distributionssystem och en organisalion sompassar för den slorskaliga centraliserade kärnkraften och all samtidigtinvestera stora belopp i energihushållning och i niånga mindre decentraliseradeenergikällor som behöver ell delvis annal distributionssystem och en annanorganisalion. Regeringen, stödd av , vill nu få oss alt väljakärnkraften. I elutredningens direktiv blir avsikien fullt klar. Man talar därom hur de monopolistiska dragen inom kraftproduktionen konimer all förslärkasgenom kärnkraftens utpräglade storleksekonomi, hur överföringsnätet mäslebyggas om för att kunna la upp så slora effekter etc, och man lägger nu framförslag som skall ändra organisationen så att den passar delta energisystem. Ireservationen 18 begär cenlern en utredning och förslag till organisation aveldistribution och energiproduktion anpassad för energihushållning ochenergiproduktion huvudsakligen genom de kontinuerliga energikällorna, ocksäsädana som innebär produkiion i liten skala. Jag ber au få yrka bifall lillreservaiionen 18. Omvi lägger upp vår energiförsörining såsom föreslär, kommer vi ocksä aukunna pä ell uppbyggande säll della i del ömsesidiga utvecklingssamarbetet päjorden med vär leknik. Bara en ekologiskt riktig, resursuppbyggande teknik ärvärd all spridas över jorden. Myckel i vär nuvarande leknik bryter ned ochförsiör. Världensuppdelning i fattiga och rika länder är antagligen för framtidenbetydelsefullare än polariseringen öst-väst. Den industrialiserade världen meden resursullömmande leknik och ett glupande råvarubegur häller de fornakolonialländerna kvar i beroende och orätilardiga strukturer. De rika staternaböfiar nu sluta sig summan för alt försvara sina privilegier gentemot fjrsökeni de beroende staterna att hävda sina intressen. På vilken sida står ? Tänkervi försvara värt slösakliga säll att leva på andra länders bekostnad ellerlänker vi ändra vår inre struktur sä att vi alla kan leva ett gott liv på devillkor som naturen och den globala rättvisan släller? Delräcker inte all, som den nyiillsaiia arbetsgruppen för råvaror vidnäringspoliiisku rådet fän lill uppgift, fundera ul hur vär industri skallkunna tillförsäkras en jämn och tryggad försörining med råvaror. Vi mäsle varavilliga all undra våra produktionsmetoder sä att vi hushållar med begränsuderåvaror och sä att återanvändning blir regel samt så un de flesla av våra materiellabehov kan tillgodoses med sådana råvaror som ständigt förnyas inom de ramar somden ekologiska balansen tillåter. Del konimer att innebära en ny sortsstrukturrationalisering som är förnuftig med tanke på den biologiska ochfysiska verkligheten. Centernhar återkommit med förslag om en ulredning som skulle draupp riktlinjerna för den framtida resursanvändningen. Inle minst viktigt fördenna ulredning blir del med en grundläggande mälsättningsanalys av vårtsamhälles resursanspräk i globalt perspektiv. I motionen 1595 skisseras någralänkbara styrmöjligheter för en rättvis global hushållning. Energipolitiken hörihop med hela resurshushållningen. Därför känns det rikligl att fä avsluta delhär anförandel med att yrka bifall till reservationen 64 i näringsutskoltetsbetänkande nr 30. Energihushållningen,m. Hen (): Så här när den 20:e talaren gjort sitt inlägg återstår mer altkommentera och kanske alt lägga till en del synpunkler än all utförligt försökagranska och analysera de olika alternativ som föreligger. Förstvill jag bara som en kommentar till den tidigare debatten om energiskattensutformning konstatera att det varil olyckligt att den nu höjda skatten kommitatt grundas pä fiskala motiv och inle primärt energipoliliska motiv. Där kanman rikta kriiik mot socialdemokraterna, och . Dettahar redun i berört, och jag skall inte gä in närmare pådel. Jag vill buru tu fusla pä vad sade all della är ell problem,framför alll när del gäller priset för elkraften . Om man ulnytfiardet överskott på elkraft som finns kan man sänka priset förnattelkraften. Om man sätter det priset i rimlig relation lill de övrigaenergipriserna kan man dessutom minska behovet av kapacitetsutbyggnad. Delborde inte minst ta fasta på. Jag hoppas alt skall leda till att man inom departementet ser över den här frågan säatt man fär en rimlig struktur och inte stänger ule alla de försök lill ackumuleringoch minskade krav på toppkraft som faktiskt förelegat . Det beslul vi skall fatta här är på mänga sätt avgörande. Delinnebär - oavsett vilken uppfallning vi härom kärnkraften - all skallsöka dämpa energikonsumtionen kraftigi jiimföri med vad vi varit vana vid.Ökningen skull ned.