prot · FY0973 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagtror all kommunikationsministern håller med mig om att huvudingrediensen i delavtalet var en landsvägsbro Malmö-Saliholm och vidare , inteen tunnel , Men under trycket av opinionen i ochäven i tillade man en klausul som innebar att man längre fram i den månsom resurserna medgav det skulle bygga även en tunnelförbindelse mellanHelsingborg och , Jag tror inte att jag gör mig skyldig till entéltolkning när jag säger att den klausulen var skriven rätt löst och sä myckeli efterhand att del inte var utan pessimism som vi i såg framtidenan. På allra hardessutom ett annat problem tillkommit. Efter som i ökad utsträckning låter sin godsirafik gå över har det blivit ledig kapacitet på De danske färior till , Dä vill man där fylla inle bara, som förr, vingarna 22 utan även de lediga spårutrymmena med motorfordon.Därför har man skärpt konkurrensen meddet privatägda rederi som specialiserat sig på den tungamolorfordonslrafiken och även personbilstrafiken till . Det är ettrederi med vilket lyckats fä till stånd ell samarbeie sominneburit all rederiets klienter frivilligt tagit sig in lill staden runtmotorvägen söderifrån utan att komma igenom själva stadskärnan och där försvåraden komplicerade trafikbilden. Nuhar emellertid, som sagt, konkurrensen skärpts från De danske och,statens järnvägars sida, och de försöker dra åt sig så mänga landsvägståg ochpersonbilar som möjligt för att fylla färjorna. Därigenom får vi ytteriigare enanhopning av tung och svårbemästrad trafik i den smala stadskärnan iHelsingborg, Minkollega, i , talade om hälsovårdsnämndensståndpunkt i den här frågan-. Han är f d, ordförande i hälsovårdsnämnden iHelsingborg och vet hur bekymmersamt läget är. Vad händer om hälsovårdsnämndenutfärdar förbud? Vi får då en parallell lill Brommafrågan som riksdagenbehandlade . Underdessa förhållanden är det inte tillräckligt att vara ödmjuk införMalmö-Köpenhamnproblematiken, utan man måste vara både ödmjuk ochhandlingskraftig när det gäller Helsingborg-Helsingörbelägenhelen som är i detnärmaste katastrofal. Med instämmande i vad tidigare talare sagt här i dagmenar jag att den borde kunna bortse från den tidigarepaketlösningen och under hänvisning till att De danske iförhandlingar med redan har förklarat sig villiga att gåsamman med om byggandet av en tunnel mellan ochHelsingör - en lösning som var intresseradav - medge att ett sådant projekt kommer till stånd inom den normalaramen för investeringar vid SJ, Det skulle vara en snabb och effektiv lösningav frågan om den landbundna trafiken från till kontinenten som ärdet största kommunikationsproblem, herr kommunikationsminister, som vi f. n,har i , Förden lösning som jag nu nämnt skulle kommunikationsministern få en bredmajoritet i riksdag. Redan diskussionen här lyder på all del nufinns en politisk majoritet för all rycka loss Hel-singborg-Helsingörtunnelnfrån den stora paketlösningen och åstadkomma en separat lösning. Man skulle däfå de fördelar som paketlösningen i och för sig gav i fråga om sysselsättningåt tunnelbyggare och annan sådan arbetskraft, och det skulle i och för sig ickeförsena realiserandet av den övriga delen av paketlösningen. Manhar nu i tillsatt ett udvalg som skall studera Saliholms-ochfiygplatsproblematiken för del. Det har också, somkommunikationsministern har redogjort för, tillsatts en svensk-dansk delegationsom skall studera de här frågorna. Men man skall ha på sig. Jag trorinte att kommunikationsministern tycker att jag är orealistisk när jag sägeratt dessa delegationer absolut säkert kommer fram till precis samma resultatsom det som låg till grund för paketavtalet Omen fast Järnvägsförbindelse mellan och , m. m. Omen fast Järnvägsförbindelse mellan och , m. m. mellan och Danmarkom fasta förbindelser över - dvs. det är i princip och i praktikingenting annat än ett sätt att låta saken ligga på is, kall is, föratt sedan rulla i gång den igen. Och skall alltså återigenläggas sist i denna paketlösning. Det betyder att vi börjar komma mycket nära2000-talet innan någonting sker. Så länge, herr kommunikationsminister, kanHelsingborg inte fjättras i det tillstånd som staden f n. är i. Trafikenkommer alt mer än fördubblas redan till 1980. Det tyder prognoserna på. Stadenkommer att sprängas av sina kommunikationsproblem om man inte gör något ät dem. Därförär min vädjan till kommunikationsministern att tillse att förhandlingarnamellan och De danske , som ett förhandlingskomplexenbart dem emellan, sätter i gäng och att sompart i målet också kopplas in och att vi fär denna separata lösning till stånd. Jagbörjade mitt anförande med ett nödrop och jag slutar alltså med en vädjan tillkommunikationsministern att verkligen agera på detta sätt. får nogherr Noriing sin bro mellan och ändå. i Slaffanslorp(c); Det har varit mycket intressant att följa den här debatten om de fastaförbindelserna över . Efter alt ha lyssnat på de olikapartirepresenianterna här och hört kommunikationsministern beklaga sig över attdet i det danska inte nu finns eller har funnits någon majoritetför sådana förbindelser, måste man ju konstatera att del ju inte finns någonmajoritet i riksdag heller. Det finns alltså ingen majoritet förgenomförandet av det förslag som här har förelegat. Kommunikationsministernyttrade något som jag tyckte var helt riktigt om vad som skall ske med ,om det skall behållas eller inte m. m.: Låt danskarna själva bestämma det. Jagtror det är riktigt. Låt danskarna själva avgöra denna fråga. Man har juberäknat att skall kunna utbyggas så att det får tillräcklig kapacitetframöver. Sedankan jag bara, efter det anförande som representanten för här hölloch de argument som han anförde, kort konstatera att här har centerpartietuppenbariigen fått rätt i sina olika framställningar , nämligen attden angelägnaste utbyggnaden är tunneln vid . Det är detta som idagens situation framstår som mycket angeläget. Jag må gärna liksom fiera andratalare här beklaga att man nu träffat en överenskommelse om att frysa denrådande situationen ytteriigare genom att tillsätta en utredning. Omman tittar på de utredningar som förelegat tidigare och de siffror som finnstillgängliga beträffande en bro över och beträffande trafikenöver , så måste man helt enkelt konstatera att av den trafikenstannar inom Malmö-SSK-områdel och ca 25 9é iperiferierna däromkring. Då måste man helt enkelt konstatera att det i förstahand är nödvändigt att avlasta rikstrafiken pä Helsingborgssidan. Denuppfattningen har vi också fått ta del av i den här debatten. Låtmig ändå sluta med att säga till kommunikationsministern: Om det nu är på detviset att kommunikationsministern inle skulle kunna åstadkomma att vi får ettövervägande om speciellt tunneln vid inom den allra närmaste tiden- vilket det uppenbariigen finns en majoritet för inom riksdag - ärdel nalurliglvis alldeles nödvändigt att i den kommande utredningen få medbetydelsen av de fasta förbindelserna även i andra sammanhang. Vad betyder detexempelvis för den fortsatta koncentrationen av bebyggelsen i södra ochsydvästra om vi får bron ? Man måste ta med sådana saker ibilden, och jag vill erinra om att vi f n. har regeringens stöd rent lokalt närdet gäller att säga stopp till en vidare utbyggnad på vissa åkerjordar iMalmö-Lundområdet. Jag är tacksam för detta och många med mig. Kommunikationsministernsäger att han är ödmjuk inför de problem som ell uppskov innebär. Man skall välse det hela så att de problemen ligger i ovissheten, och jag tror inte att deär så förfärligt stora om vi bara får visshet exempelvis om att det inte blirnågon bro . Då har vi möjlighet att planera därför. Det ärmyckel angelägel alt man kan få den synpunkten med, så att man inle tvingasskapa ytterligare koncentration av bebyggelse och asfallering av bästajord. Jagmåste sluta med att än en gång rikta en uppmaning till kommunikationsministern;Se till att vi får HH-leden så snabbi som möjligt. Den avlastar då den mesttrafikerade delen av Sundet, den som är mest riskabel ur sjöfarissynpunkt. Omen fast Järnvägsförbindelse mellan och , m. m. I detta anförandeinstämde (). Jag vill påpeka för i att del är fel altföra resonemanget utifrån den utgångspunkten att en broförbindelse i KM-ledenskulle vara - som också någon mer har sagt - närmast en lokal förbindelse. Delär inte fråga om bara en bilbro. Det vet de som inte redan har glömt vad som stod i det avtal som svenskariksdagen tog . Jag vill inte gärna upprepa det, eftersom delbör vara känt för kammarens ledamöter att där skulle gä i runt tal 50 %kollektiv trafik med buss. Detta får räcka för att kommentera det här oftaåterkommande resonemanget att det bara var och är fråga om individuell trafik. Jagupprepar på nytt att vi kommer att få bekymmer under kommande är om vi intelöser frågan om hur trafiken skall avvecklas i KM-leden. Det hjälper inte hurmycket man talar om behovet av alt rädda åkerjord 0/77en fast Järnvägsförbindelse mellan och , m. m. om man inle i samma meningeller åtminstone i meningen därefter klarar ut hur man skall rädda människolivi , Jagvill gärna ha sagt till alt allt han anförde om Helsingborgsbekymmer är riktigt. i anförde tidigare en delliknande argument, och det är på det sätt som de sade. Det är tyvärr så, vilketjag upprepar igen, att avtalet inte har tagits av det danska - detavtal som med stor majoritet antogs av riksdag. Vid den presskonferenssom följde efier de överläggningar vi hade i , där mindanske kollega minister naturiigtvis var med, fick han en direktfråga om hans syn på att bryta ut och göra något speciellt där,Fritt översatt svarade han, att han - alltså detvå åren - inte var beredd att medverka till en dellösning i åga om dettaprojekt. Jag vill gärna säga detta här, efiersom vi annars återigen kan råka ini en diskussion, som skulle kunna tydas så att vi kan lösa denna fråga själva.Nu är del inte sä. Skall vi bygga en tunnel eller en bro, måste vi göra detgemensamt med danskarna. HerrClarkson trodde alt den överarbetning som skall ske kommer att leda lill istort sett samma resultat som den utredning som slutfördes sedanoch som ledde framtill det avtal vi fick med danskarna. Ja, vi vet inte det,men det är möjligt eftersom vartdera landet naturiigtvis trycker på sinaintressen i de gemensamma frågor som bör lösas. Som jag har sagt vid fieratillfällen var del förslag som vi kom fram till en kompromiss, som godkändes avoss men förkastades av danskarna. Mankan naturligtvis också till det som i sade tillägga,all man kan märka hur intresset för de olika objekten varierar. Om man gårigenom argumenten i diskussionen i det danska folkelinget sådan den utveckladesig skall man finna - det är bara ett konstaterande, intenågon värdering - alt det sades mycket litet om , Man kan lägga invad man vill i detta förhållande, men det kan bl, a, tyda pä att den som villagitera för det ena eller det andra objektet måste försöka påverka fieraopinioner, eftersom - det vill jag än en gäng framhålla - vi måste ha engemensam överenskommelse innan vi kan nå något resultat i detta sammanhang. Jagvar slutligen något överraskad över vad i Staffansiorp sade omKastrups flygplats. Det var kanske bara en felsägning, men jag uppfattade detså att hade uppgifter om att flygplats skulle kunnabyggas ut för framtida behov. Är del rikligt, ber jag attundervisa mig om vem som har sagt det. iKristinehamn (vpk); Ja, det är nog inte bara min uppfattning alt den påtänkta bilbron iförsta hand eller i varie fall lill mycket stor del skulle komma alt dominerasav lokal trafik. Jag citerade i ett tidigare inlägg ett yttrande av ordförandeni SJ:s centrala företagsnämnd vid ett sammanträde med nämnden, där denne sadeföljande: "Förut gällde resonemangen en kom- binerad förbindelse förlångväga internationell trafik järnväg och landsväg . Menmärk väl, att nu är det inte längre tal om bättre långväga förbindelser utansnarare om en gata mellan och där den lokala och regionalatrafiken väger tungt i prognoser och ekonomiska kalkyler." Man får väl ladelta som en uppfattning från rätt initierat håll. Vadgäller intresset på dansk sida för en dellösning är det naturligtvis enförsvårande omständighet att de politiska situationerna och därmed bl. a.innehavarna av trafikministerposten avlöst varandra ganska snabbt i ,åtminstone . Jag vill dock peka på en intervju i SJ-Nyttså sent som , där följande fråga ställdes till trafikministerDamsgaard: "Sverigeskommunikationsminister, , har ju sagt allt eller intet. Vad händerom säger ?" Trafikminisler Damsgaardsvarade på denna fråga bl, a, följande: "Den här frågan harstötts och blötts . har vi varit så nära enlösning. Därför hoppas jag all det blir ja. Skulle det, mot förmodan, bliavslag för hela paketet i , så är jag inte främmande för endellösning." Påfrågan vad en sådan dellösning kunde innehålla svarade den dansketrafikminislern: "En t.ex." Dettatycker jag tyder på att det borde ha varit möjligt all sondera möjligheterna idetta avseende, om regeringen verkligen vore intresserad av att åstadkomma enlösning på denna väg. 0/77en fast Järn vägs förbindelse mellan och , m. m. Jagber kommunikationsministern observera att jag inte använde ett enda ord tillpolemik om vilken av de fasta förbindelserna mellan och som jagföredrarellertycker mer eller mindre om. Jag tillhör nämligen dem som ärövertygade om alt det på kommer att behövas fasta förbindelser päbåda ställena och att vi alltså egentligen bara talar om enprioriteringsfräga - om vilken förbindelse som skall utföras först osv. Jagär glad över all kommunikationsministern visade förståelse för Helsingborgs-jag säger del med allvar - prekära situation. Del är just med utgångspunkt iden jag önskar att kommunikationsministern inte skulle vara så låst till självapaketlösningen som sådan och vänta på vad som skall hända om tvä är. Jagvill också deklarera alt jag är varm vän av tunnellösningen och anser den varaden enda realistiska målsättningen , I analogi med det vill jag inleheller överdriva farhågorna för sjösäkerheten för färjorna i , Jagunderstryker i den frågan att ingenting har hänt under alla år, trots denkolossala tvärgående trafiken och trots att det vattenområdet enligt uppgiftär världens mest trafikerade. Jag tror all det var 1962som en utredning kom fram lill att den första Nr 73 förbindelsen mellan och lämpligen borde vara en högbro Mä H Hpn '' vägfiler och ett spår för järnvägstrafik.Enligt min mening är c . imj. detden riktigaste och mest rationella lösningen, men den verkar på tek- niska ochpolitiska grunder inle att vara realistisk längre. Om en fast jagtalat mig varm för den andrahandslösning som jag tycker är bäst. Järnvägsförbindelse 'nämligen en tunnel mellan och , och jag steg fram mellan föratt säga just detta, m. m. i (c): Kommunikationsministern menade att när jag talade om att man skulletänka på koncentralionsbebyggelsen i Malmö-Lundom-rådel som ett resultat av enbro - man har redan nu besvär med den koncentrationen - borde jag i nästamening ha sagt att det också gäller all rädda människoliv i . Men denstarkaste trafiken går ju mellan och . Skall man dåytteriigare uppskjuta planerna på en tunnel, som skulle kunna avlasta Sundet,undrar jag vem som också bör tänka pä att det gäller alt rädda människoliv. Sedankonstaterar kommunikationsministern att del sades mycket litet om en tunnel iHH-leden från danskarnas sida under debatten i . Ja, det ärmöjligt, men jag har faktiskt en känsla av att inte heller vårkommunikationsminister har talat särskilt mycket om HH-leden med danskarna. Ärdel fel så är del bra om jag blir rättad. Men försök tala om HH-leden! Jag troratt del finns resonans för den - större resonans än den som kom fram i danskafolketinget. Närdel gäller utbyggnad av konstaterar jag bara att kommunikationsministernsade i interpellationssvaret; "I sammanhanget skall ske en samladvärdering av de ekonomiska, miljömässiga och andra konsekvenserna av attanlägga en ny fiygplats på Sallholm eller alternativt att bygga ut dennuvarande fiygplatsen i ." Del måste väl finnas något underlag förett sådant resonemang i interpellationssvaret. Jag hade inte tid att i mitt förra inlägg svara iHelsingborg, som frågade om den utredning, som skall arbeta ,skall gå tillbaka till bl, a, den Strandska utredningen och till annatmaterial. Del svar jag kan ge på den frågan får bli att denna utredningsjälvfallet skall se på alla de realistiska lösningar som har tagits fram genomåren, vare sig de nu har legat i den ena eller andra utredningen elleröverarbetningen av utredningar. Sedankan jag naturligtvis inte svara på andra fråga, som gällde bangårdsavtalet och dess verkan nu och då del tvååriga utredningsarbetet pågår. Jag utgår ifrån all så fort detta arbete kommer i gång - och inom parentes sagt hoppas jag kunna tillsätta den svenska delegationen - kommer man, bl, a, genom besök på resp. berörda orter, alt få diskutera dessa frågor, 28 inkl. avtal som är i kraft eller har funnitslidigare. Jagskall inte förlänga debatten mycket mer, herr talman. Men om man, som herrLarsson i säger, utgår från att ingenting händer i -eller åtminstone att mycket litet kan hända där -hoppas jag att utgår ifrån att trafiken skall vara statisk. Det kommer ju ny trafik underkommande år. Alla vet vi väl att en mycket krafiig ökning är att vänta. Om våraländer får utvecklas i samma takt som - och väriden i övrigt dessutom- så kommer siffrorna för trafiken alt öka från till ett annat. Dåkommer vi naturligtvis i en situation där man, om inga fastaförbindelser byggs exempelvis mellan och , kommer att få upplevamycket stora bekymmer med bl, a, anskaffande av nya färielägen i Mal-möområdet,i Köpenhamnsomrädet osv. Iövrigt är det väl meningslöst att diskutera vad som har sagts och inte sagts omde olika objekten från den svenska eller den danska regeringens sida vid deförhandlingar som under fiera är har förts i dessa frågor. Det är klart attinnan skrev under ett avtal sådant som del vi behandlade häri , så hade regeringen ställt sig bakom hela dettaavtal. skrev sedan och förstärkte frågan om . Enregering har naturligtvis att följa detta - det är alldeles självklart. I dediskussioner och samtal som sedermera fördes efter riksdagsbehandlingen,poängterades det för danskarna att den svenska hade skärpt sin synpå . Detta är ju självklara fakta, som naturligtvis en regering såvälsom förhandlare har att ta hänsyn till. Del får bli milt svar med anledning avherr i tanke om att vi skulle ha talat med lägre röst ivissa sammanhang och med högre röst i andra. Omen fast Järnvägsförbindelse mellan och , m. m. HerrLARSSON i (c); Får jag bara göra del lilla tillrättaläggandet att jag inte harbagatelliserat sjötrafiken i . Jag har tvärtom sagt all den avgjortintensivaste trafiken finns i HH-området, och vi diskuterar huruvida vi skallkunna avlasta den snabbare. Det måste ändå vara fel, herrkommunikationsminister, att avvakta för att kunnaavlasta den trafiken, när alla siffror tyder på att både gods- och persontrafikenär störst i det området. FruSUNDBERG (m); Jag vill bara för tydlighetens skullställa en fråga till kommunikationsministern beträffande refererandet tilldebatten i folkelinget när inte HH-leden var aktuell. Var det inte dendebatten som rörde Saltholmsfiygplatsen? I så fall tycker jag det är självklartall det var KM-leden som i första hand diskuterades. Del har förts många debatter i danska - vid olikasammansättningar - under de senaste två tre åren om Öresunds- 0/77en fast Järn vägsförbindelse mellan och , m. m. Jag talarom debatten över huvud taget i danska , och jag rekommenderar gärnasom läsning de protokollen för att man skall kunna se hur mycket som där harsagts om . Överläggningenvar härmed slutad, §3 Föredrogs, men bordlades äter skatleutskottels betänkande nr 25,socialförsäkringsutskoltels betänkande nr 17 samt näringsutskottets betänkandennr 18, 19 och 21-25, §4 Herr andre vice talmannen meddelade all på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle socialförsäkringsutskoltels betänkande nr 16,skatleutskottels belänkande nr 25, socialförsäkringsutskottets betänkande nr 17och skalteutskotteis betänkande nr 20 i nu angiven ordning uppföras främstbland två gånger bordlagda ärenden, §5 Anmäldes och bordlades Nr 15 med anledning av propositionen 1975:61 omvissa anslag ur kyrkofonden m, m, såvitt avser förslag till lag om närvarorättvid sammanträde med nämnd hos församling eller kyrklig samfällighet jämtemotion Nr 16 med anledning av propositionen 1975:84 omkommunal biståndsverksamhet jämte motioner Nr 17 med anledning av propositionen 1975:95 omändring i lagen (1937;249)om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar jämte motion Nr 23med anledning av propositionen 1975:56 med förslag till lag om ändring iförordningen (1946:324) om skogsvärdsavgift jämte motioner Nr 15 med anledning av propositionen 1975:69 medförslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1969:36) om telefonavlyssningvid förundersökning angående grovt narkotikabrott m, m. Nr 16 med anledning av motion om åtgärder motnarkotikabrottsligheten m, m. Nr 17 med anledning av propositionen 1975:72 medförslag till lag om fortsatt giltighet av lagen (1973:162) om särskildaåtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund jämtemotioner Nr 18 med anledning av propositionen 1975:71 medförslag till godkännande av konventionen om förebyggandeoch bestraffning av brott mot diplomater och andra internationellt skyddadepersoner Nr 19 med anledning av propositionen 1975:96 omändring i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister Nr 20 med anledning av propositionen 1975:85 medförslag om tilläggsstat till riksstalen för /75 såvitt avserjustitiedepartementets verksamhetsområde Nr 21 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Nr 20 med anledning avmotion om tidpunkten för skiljedom i anledning avutländskt skiljeavtal m. m. Nr 21 med anledning av motion om ersättning förskada till följd av myndighets ingripande motspridning av djursjukdomar Nr 6 med anledning av motioner om upprättande avdiplomatiska förbindelser med Cambodjas kungliga nationella enhelsregering,GRUNK Nr 14 med anledning av propositionen 1975:24 omviss försöksverksamhet inom lärarutbildningen m, m. jämte motioner Nr 10 med anledning av propositionen 1975:32 omåtervinning och omhändertagande av avfall jämte motioner- Nr 17 med förslag om uppskov med behandlingen avvissa till utskottet hänvisade ärenden Nr 26 med anledning av propositionen 1975:40 omkommunal konsu-mentpolilisk verksamhet m. m. jämte motioner och propositionen1975:1 i vad avser anslag lill m, m, jämte motioner §6 Meddelande om fråga Meddeladesalt följande fråga framställts Nr186 av () lill herr utbildningsministern om biblioteksverksamhetenpå arbetsplatser: I propositionen 1975:20, Den statligakulturpolitiken 2, redovisar statsrådet sin syn på bl. a. biblioteksverksamhetpå arbetsplatser. Det framhålls att försök som gjorts med sådan verksamhet gettmyckel positiva erfarenheter, och i propositionen föreslås att statliga medelställs till för- fogande för de kommunalafolkbibliotek som vill starta bokulläning på arbetsplatser. Vidare uttalasnödvändigheten av alt biblioteksverksamheten utformas i samråd med deanställda. Ipropositionen erinras också om att det som ett led i strävandena att förbättraarbetsplatsernas kvalitet bör vara möjligt alt använda medel urarbetsmiljöfonderna till kulturell service. Folkbiblioteketi en av våra större kommuner bedriver utlåningsverksamhet på arbetsplatser.Verksamheten har tillkommit på initiativ av de lokala fackklubbarna ochutformats av folkbibliotekets personal i intim samverkan med fackförening ochföretagsledning. Trots detta har det i ett fall uppstått motsättningar medföretagsledningen. Denna har beslagtagit en avinformationskaraktär under förevändning av att man inte tillåter politisk"affischering" inom företaget. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: