prot · FZ0970 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:70 Förhandlingarna leddes avherr andre vice talmannen, § 1 Justerades protokollelför den 12 innevarande månad, § 2 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:39 tillutbildningsutskottet 1975/76:116 lillsocialutskottet §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2203-2205 tillskatteulskoltel 4 Föredrogs och bifölls inierpellationsframställningarna 1975/76:118-120, §5 Anmäldes och bordlades 1975/76:38 med anledning av motioner rörandeförhållandet mellan stat och kyrka m, m, 1975/76:39 med anledning av motion om befogenhetför JO och JK att påkalla domstols prövning av tvistig rättsfråga 1975/76:40 med anledningav motion om mångsyssleriet i politiken 1975/76:41 med anledning av motion om beteckningen"Kunglig" framför myndighets namn 1975/76:12 med anledning av proposilionen1975/76:98 med förslag till lag om erkännande och verkställighet av utländsktavgörande angående underhållsskyldighet 1975/76:7 med anledning av propositionen1975/76:101 angående till-läggsbudgel II lill statsbudgeten för budgetåret1975/76 i vad avser verksamhetsområde 1975/76:8 med anledning av propositionen1975/76:100 i vad avser vissa anslag för /77 inomutrikesdepartementels verksamhetsområde jämte motioner protokoll 1975/76. Fredagenden 20 febmari 1976 1975/76:20 med anledningav propositionen 1975/76:51 om godkännande av en konvention mellanSverige och rörande social trygghet, m. m. 1975/76:27 med anledningav motion om näringsidkares rätt all föra talanenligt marknadsföringslagen (1975:1418) 1975/76:28 med anledning av motion omförstatligande av 1975/76:27 med anledningav proposilionen 1975/76:87 om utbyggnad avStiftelsen i och 1975/76:34 medanledning av propositionen 1975/76:100 i vad avser vissa för flera huvudtitlargemensamma frågor 1975/76:11 med anledning av motioner rörande expropriationslagen (1972:719)och förköpslagen (1967:868), m. m. 1975/76:12 med anledning av motion om rätttill ersättning vid lokal §6 Anmäldes och bordlades 1975/76:2206 av henFiskesjö m.jl. 1975/76:2207 av herrHermansson m.jl. med anledning avpropositionen 1975/76:111 om ändring i vallagen §7 Anmälan av interpeiiationer Anmäldes och bordlades följande interpeiiationersom ingivits till kammarkansliet 1975/76:121 av herrAhlmark (fp) till herr statsministern om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten: Arbetslösheten bland ungdom växer på ett myckeloroande säll. 36 000 ungdomar går öppet arbetslösa. Det är 11000 fler än , 8 000 fier än . 1696 av de sysselsalla i landel är . 40 96 av de arbeislösa är under 25 år.Arbelslöshelen bland lonåringar är fyra gånger så stor som bland helaarbetskraften. Baraen av sex sju arbetslösa ungdomar kan räkna med bidrag från arbetslöshetskassa.Den ekonomiska påfrestningen för arbetslösa ungdomar är därför extra stor. Menframför allt är del för lusentals ungdomar en förlamande känsla all inlebehövas i arbetslivet. Den känslan kan sätta spår i personligheten för åratalframåt. Mångaungdomar som är arbetslösa har otillräcklig utbildning. Om ingenting görs fördenna grupp kommer den att bli alll större och få det alll svårare. Statistiskacentralbyrån räknar med att 70 000 ungdomar med för dålig utbildning kommer ulpå arbetsmarknaden . Arbelslöshelenbland ungdom beror inle på att del saknas meningsfulla arbetsuppgifter. Var ochen kan se sig om i samhället och upptäcka brister som borde avhjälpas. Vårdenoch barnomsorgen har för litet personal. Inom miljövård, transporter m. m.fattas det folk. Många företag har ständig brist på yrkesuibildad arbetskraft. Självfalletskapar de dåliga konjunkturerna särskilt stora svårigheler för ungdomar. Men arbetslöshetenbland ungdom är också i hög grad en fråga om organisation. Ett exempel ärvården. som vården ropar efter folk förvägras tusentals ungdomarvårdutbildning, därför att utbildningsplatserna är för få. Dethar länge stått klart att arbetslösheten bland ungdom är ett stort och växandesamhällsont. föreslog i för enungdomsgaranti för jobb, utbildning eller praktik. De andra partierna villeinle gå så långl. Isysselsättningsulredningen, som lade sill förslag , har emellertidalla partier ställt sig bakom tanken på ungdomsgaranti. Där sägs alt "allaungdomar skall tillförsäkras utbildning, praktik eller arbele". Vi harfrån väntat oss att regeringen skulle följa denna rekommendationnär den utformade sina ålgärder mot arbetslösheten. Men snart har en hel vintergått med tiotusentals arbetslösa ungdomar utan att mycket praktiskt harblivitgjort för all ge arbetslösa ungdomar jobb, utbildning eller praktik. Vadsom nu behövs är inte nya utredningar eller nya konferenser. De senastesiffrorna över arbetslösheten inskärper kravei all de förslag vi lagt fram fören ungdomsgaranli genomförs. räcker del inle med en anslulning iord. Ord hjälper inle de 36 000 unga människor som jusl nu går arbeislösa. Demåsie få en handfast hjälp lill meningsfulla arbetsuppgifter, 1,Alla lediga platser hos arbetsgivare med mer än tio anställda måste i alla länanmälas lill arbetsförmedlingen. Det skall också gälla prakiikplatser ochtillfälliga arbetsuppgifter. Del är en förutsättning för att förmedlingarnaskall kunna tala om vad det finns för jobb, 2, Denintensifieradearbetsförmedlingen för unga sökande måste byggas ul över helalandel, pågår viss försöksverksamhet med extra insatser Fredagenden 20 febmari 1976 för att skaffa arbeten åtungdomar. Försöken har slagit väl ut och bör därför vidgas lill alt omfattaalla större arbeisförmedlingskontor i hela landel, 3, Antalet praktikplatser måste fierdubblas, Allaarbetsgivare - offentliga och enskilda - bör elt par gånger inventeramöjligheterna all bereda praktikanter anställning. Denna inventering skallredovisas för arbetsförmedlingen. Ersättningen för praktikarbete börfastställas i samarbete med de anslälldas organisationer ocharbetsmarknadsverket. Om det visar sig nödvändigt måste staten gå in medsärskilda bidrag för att öka arbetsgivarnas intresse för all ta emolpraktikanter, 4, Alla arbetsgivare som nyanställer och utbildar ungdomar skall ersättas med , per arbetstimmeförutsatt att marknadsmässig lön utgår. Ett sådant bidrag (då ,) användes1973/74 och gav drygt 10 000 ungdomar arbele lidigare än de eljest skulle hafåll. Arbetslösheten nu är minsl lika allvarlig, men inget bidrag utgår, 5, Kommuner och landsting skall åläggas all inventeramöjligheterna att inrätta särskilda beredskapsarbeten för ungdomar. De bör till75 ".. betalas av staten. Detta krav gick socialdemokraterna emol när viställde del i , 6, Alla ungdomar skall ha rätt till utbildning eftergrundskolan. Då måste gymnasieskolan byggas ut, fortsätter bara ca 70 96av varie årsklass i gymnasieskolan. Men också andra, kortare, yrkesinriktadekurser för de elever som fort vill komma ut i arbetslivet måste finnas tillgängliga, 7, Alla elever på gymnasieskolan som avbryter sinastudier skall genom uppsökande verksamhet erbjudas annan yrkesinriktadutbildning eller arbele. Del gäller också elever som slutar utanall fortsätta på annan utbildning. Denna "uppsökande syo-verksamhet"skall finnas i varie kommun, 8, Studie- och yrkesorienteringen skall byggas ul föralla utbildningslinjer på gymnasieskolan. Del hjälper ungdomarna all skaffasig räll utbildning. Del minskar i sin lur studieavbrotten och underlättarövergången från skolan lill arbetslivet, 9, I varje kommun bör bildas en arbelsgrupp medrepresentanter för arbetsförmedlingen, skolan och fritids- ochsocialförvaltningarna med uppgift att planera och genomföra de olika åtgärdersom blir nödvändiga för alt ge varie ung människa den hjälp som behövs.Organisationens uppgift skall vara att finna en rutin för kontakter somgaranterar all ingen missar de möjligheter till arbete eller utbildning somfinns. Det måste ankomma på varie kommun att själv bestämma formerna för dettaarbele. Del är viktigt att undvika byråkrati och merarbele. De extra kostnadersom kommunerna kan åsamkas bör läckas med slatsbidrag, 10, Ungdomarnamåste i slörre utsträckning få genomgå den utbild ning de föredrar. måste varannan sökande avvisas lill vissa yrkes inriktade utbildningslinjer som vård, musik, jordbruk, fordonsteknik, el/teleteknik. Utbildningenpå gymnasieskolan borde också kunna påbörjas vid fler än ett tillfälle perläsår. Del skulle underlätta för den som vill varva studier med utbildning. Altgenomföra detta program kan inte ses som en kostnad. Tvärtom: all ge fierungdomar yrkesutbildning är en nödvändig investering för framliden. Del är ettoförsvarligt slöseri och en social tragedi au låla liotusenlals ungdomar gåarbetslösa. Detär nödvändigt att regeringen och senast i samband med riksdagensfinansdebatl redovisar för sin syn i dessa frågor. Medhänvisning till del anförda ber jag all lill herr statsministern få ställaföljande fråga: Vilkaålgärder avser regeringen vidta för all snaraslgaranlera ungdomar utbildning,jobb eller praktik? Fredagenden 20 febmari 1976 1975/76:122 av herrLövenborg {vpk) till herr jordbruksministern om miljövårdsåtgärder ianslulning till 80: Av NJA:s ansökan lill koncessionsnämnden förmiljöskydd i anslutning till 80 framgår all projektet kan komma attinnebära en betydande miljöförsämring för och en betydande omkrets därutöver.Men detta får inte ske. Den positiva industrisatsningen måste kompletteras medden bästa länkbara teknik som går att få för att så långt som möjligt elimineramiljöriskerna i anslutning till detta stora projekt. Naturvårdsverkethar lidigare uttalat sig kritiskt när del gäller tidigare planerad omfattningav utsläpp i luft och . har projektledningen för 80kommit fram med delvis nya beräkningar för miljöstörningarna. Enligtprojektledningens koncessionsansökan vill man släppa ut 45 lon svaveldioxid perdygn från det blivande stålverket. Därutöver kommer koksverket att släppaifrån sig i luften, vilket är mer än f n. Denuvarande NJA-anläggningarna ger ell utsläpp på ca . Totalt kanluftföroreningarna alltså komma all uppgå lill över 60 lon svaveldioxid perdygn. Man behöver inie vara expert för att förstå all delta skulle innebära enbetydande luftförorening med alla de konsekvenser detta medför. Till de härnämnda svaveldioxidutsläppen måste läggas utsläpp av bly, mangan, kvicksilver,krom och kadmium. Delstår emellertid klart att utsläppen kan begränsas långl mer än vad somplaneras. Vad det här handlar om är hur mycket man anser sig kunna investera iolika former av reningsanläggningar. När det gäller alt avskilja svaveldioxideni slället för ati släppa ut den i luften ovanför är della fullt möjligt.Det handlar om en investering av ca 100 milj. kr., men del kan också innebäramöjlighet lill nylliggörande av de ämnen som i annat fall skulle släppas utenbart lill skada. Dethar ibland talats om att kommer att förvandlas till ett nytt Ruhrområde.Men på del miljömässiga området är Ruhrdislriktel och en rad andra områden förcentraleuropeisk siålindustri varnande exempel. En hög industrialiseringsgrad,hård exploatering på alla områden och otillräckliga åtgärder för miljöskyddethar gjort situationen så fruktansvärd alt det snart inte är möjligt att bo idessa områden. Närdel gäller lidigare anläggningar vid NJA har man i belydande omfallning lyckatsbegränsa utsläppen av stoft och gaser i luften. Det får nu inle bli så altanläggandet av 80 kommer all innebära all miljön i och dessomgivning undergår en ny och belydande försämring genom uppbygget av de nyaanläggningarna. Jaghar, som väl torde vara känt, en positiv syn när del gäller projektet somhelhet. Det är nödvändigt för Norrbollen och del är ell sieg moi den ökadeförädling av råvaran som från norrbollnisk synpunkl är del enda förnuftiga. Menden absoluta ambitionen måste också vara alt göra NJA och dess blivande storprojekttill en statlig mönsterindustri på alla områden. Det är alltså viktigt attkostnadsaspekten inte får betraktas som avgörande hinder för att förverkligaden lidigare uttalade målsättningen - nämligen all bästa kända teknik skallanvändas för alt skapa en god inre och yttre miljö. Vihar lidigare sagt all indusirielableringar måste sältas in i ett totaltsamhällsekonomiskt sammanhang. Delsamma måste gälla också när del handlar omåtgärder för att förhindra miljöförstöring. Försämrad luft innebär hälsorisker.Det kan i sin tur leda till ökade kostnader för samhällel på olika säll, sämretrivsel och dålig PR för den statliga industrin. Alll della måste undvikasgenom an regeringen uppmärksamt följer den miljömässiga planeringen ochgaranterar NJA alla de medel som erfordras för att miljöfrågorna skall kunnaskötas på ell mönstergillt säll. Delär regeringen som har det slutliga ansvaret för den miljömässiga planeringen ianslulning lill del nya projeklet. Planeringen måste redan nu styras, så att denya anläggningarna utrustas med bästa kända teknik. Medhänvisning till det anförda vill jag till jordbruksministern ställa följandefrågor: Vilkaåtgärder anser slatsrådet måste vidtas för alt irygga bästa möj liga miljövård i samband med uppbyggnaden av 80? Ärstalsrådel beredd alt i detta syfte förorda att erforderiiga medel garanleras NJA? 1975/76:123 av herrBergqvisl (s) till herr industriministern om ökat allmänt inflytande vidstörre företagsöverlåtelser m. m.: skrev statsrådet i direktiven lillden siatliga sam-arbelsuiredningen: "begränsai anlal affärsbanker,förvalinings- och inveslmenlbolag har kommil all uiöva elt alll slarkareinflytande över näringslivet. Detla gäller även vissa s. k. allmännyttigastiftelser. sanning av den pågåendeulvecklingen innebär därför all förändringar i vårt näringslivsproduklionsinrikining och lokalisering än mindre än lidigare kommer alt styrasav beslut som elt storl anlal självständiga företagare fattar oberoende avvarandra. Den ökande ekonomiska koncentrationen innebär i stället att ettfåtal personer, som av naturliga skäl huvudsakligen beaktar ägare- ochförelagsekonomiska aspekler, avgör inriktningen och omfattningen avnäringslivels produklion och inves-leringar. Dessa ulomordeniligl viktigaavgöranden är således i allt väsentligt undandragna medinflytande från delallmännas sida trots den belydelse de har för både lönlagarnas sysselsättningoch samhällets egna investeringar och andra ekonomiska åtaganden." Sedan1968 har samhällel på många säll flyllal fram sina posilioner i näringslivet.De statliga företagen har byggts ul. Särskilda samhälls-representanier harsatis in i styrelserna för privata förelag. nytt syslem för informalionmellan samhälle och näringsliv har lillkommit. Många lagar har stiftats för allpå olika vägar ta till vara del allmännas intressen i det ekonomiska livet. Avsärskild betydelse är det stora reformarbete som siktar till att ge deanställda inflytande i arbetslivet och det ekonomiska livet över huvud laget.De lagar som här är aktuella syftar på till en avgörandemaktförskjutning från kapitalägare och företagsledare lill de många anställda. Samhällethar alliså skaffat sig alll fler och effektivare instrument för att hävdamedborgarnas intressen. Men alltjämt fattas för medborgarna genomgripandebeslul utifrån snäva privatekonomiska bedömningar. Liksom 1968avgörs.inriktningen och omfattningen av näringslivets produktion ochinvesteringar lill sior del av personer som framföralll beaktar ägar- ochförelagsekonomiska synpunkter. Ensådan ordning har traditionellt moliverals med all de som lar riskerna ocksåskall ha rätten alt besluta. Den liberala ekonomiska läran har därvid sattlikhelstecken mellan aktiekapital och risktagande. Men de som harbeslutanderätt i kraft av del s. k. riskvilliga kapitalel tar i sjäva verketmycket blygsamma risker i jämförelse med andra grupper. Depersoner som behärskar den strategiska delen av ägarkapilalet representerarsom regel bara en bråkdel av det kapital som totalt är engagerat iproduktionen. (Inte ens till ägarkapilalet brukar de satsa merparten. Ipraktiken utövar den hell övervägande majoriteten av landets aktieägare ingetinflytande över företagen. För dessa hundratusentals svenskar är aktiernaenbart passiva tillgångar som ger en viss kapitalavkastning.) Ävenom man skulle se de ledande kapitalägarna som företrädare för samlligaaklieägare. kan man konsiatera all det vid en förelagsekonomisk krasch ärbeiydligi större värden än ägarkapilalet som slår på spel. Det lånade kapitalsom arbetar i företaget är ofta större än aktiekapitalet. Därtillkommer att en stor investering inom industrin brukar kräva ännu slörreinvesteringar från samhällets sida i form av bostäder, iransporileder.anordningar för vatten och avlopp m. m. Men den avgörandeinvändningen mot den liberala myten om del Fredagenden 20 febmari 1976 riskvilliga kapitalet ärändå alt det kapitalägaren satsar i form av över-skoilskapilal väger fjäderlätli förhållande till vad den anställde måste offra. Den anställde satsar en stordel av sitt verksamma liv i produktionen. Arbetet påverkar hans hälsa ochallmänna levnadsvillkor. Det är de arbetande som tar de verkligt slora "riskerna"i företagen. Bl.a. mot denna bakgrund kan man ifrågasätta del rimliga i att besluten inäringslivet så tungt vilar på ett så bräckligt underlag som ägarkapilalet. Pålängre sikt kan de arbetsrällsliga reformerna radikalt ändra denna bild. Men förde närmaste åren räcker inte de instrument som de anställda och samhällel nuförfogar över för alt tillgodose viktiga allmänintressen. Del gäller exempelvisvid företagsköp och nedläggningar av produktionen. Enkoncentration av produktionen är ett skolexempel på att stora värden står påspel utöver de renl företagsekonomiska. Därför måste samhället se lill attsådana beslut grundas på en bedömning av alla vikliga omständigheter. Beslutetatt lägga ner glasbruk är elt exempel på bedömning som inte tagit hänsyntill de allvarliga välfärdsförlusterna för de anställda och de slorasamhällskostnaderna för den berörda kommunen. Beslutetatt lägga samman NK-Turilz med Åhléns är ett annat exempel på att vikligasamhällsintressen inte fullt ut får påverka ulvecklingen. Våren1974 presenterade en PM med förslag lill lag om kontrollav förelagsförvärv i vissa fall. Syftet med den föreslagna lagen var atteffektivare skydda de anslälldas och konsumenternas intressen. Förslagetskickades på remiss, men inledde SAF förhandlingar med LO och PTK ommöjligheterna att avialsvägen nå fram lill en lösning. Därefter har remisstidenflyttats fram i olika omgångar. kan det konstateras att förhandlingar mellan arbetsmarknadensparter blivit resultatlösa. Värdefull tid har därmed gått förlorad. Därförmåste denna fråga föras lill en lösning genom initiativ frånregeringen. Medhänvisning till vad jag här anfört ber jag all lill herr industriministern fåställa följande fråga: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för att viktiga allmänintressen effektivt skallkunna hävdas då stora förelagsköp eller nedläggningar aktualiseras inäringslivet? 1975/76:124 av herrMåbrink (vpk) lill herr försvarsministern om flygplanet : skulle bli den svenska krigsmaktensstolthet. Den skulle bli en hjärtpunkt i försvarssystemet. Den skulle vara enmanifestation av den svenska industrins ulveckling och de militära experternasuppfinningsrikedom. De militaristiska skribenterna skapade förväntningar ochspänning kring det geniala flygplan som skulle tillverkas. Det var dyrt menfantastiskt och värt sitt pris. Sådana var de svenska upprustnings- Detsatsades slorl på flygplanet . Aldrig förr har i så mycketresurser satsats på ett och samma forskningsprojekt. har så myckelindustriell kapacitet knutits lill produktionen av en och samma vara. Skall mankomma någonstans måste man slå på stort. Viggenprojektetblev inget triumftåg. Del avslöjades alt sällan så uppenbart iefterhand fått bekräfta i praktiken slutna avtal och påböriad verksamhet. Detvisades alt NATO sällan fått en så fullsländig insyn i elt av en neutral statsmest påkostade vapen. Flygplanets datorutrustning och andra viktiga delarproduceras av amerikanska "mul-lijätiar". Och så blev dyrareän man först räknat med, och sedan dyrare än vad man därefter räknat med, ochsedan dyrare ändå. NärViggen sedan stod färdig böriade militärledningen och storfinansen all hoppasoch projektera för nästa fiygplan. skulle bli omodern. Försökenatt sälja till ell NATO-land misslyckades också. Men inte nog med det.Försöken alt flyga måste avbrytas. Den tänkta hjärtpunkten i den svenskakrigsmakten visade sig vara farlig för svenska fältflygare i fredstid. Viggenhar nu haft flygförbud. Sådan blev verklighetens . Viggenhar blivit en symbol för deljniliiära slöseriet. Rekordsalsningar har givitlill resultat ett flygplan som man inte vågar flyga. Skandalerna kring Viggenhar också visat hur den sialsmonopolistiska apparaten kan fungera, hurstorfinans samt militär- och statsledning kan samspela. Delmililärslraiegiska tänkandet bygger på all ett avskräckande försvar är enfredsgaranti. Militarister brukar också bemöta krav om en annansäkerhetspolitik med att påstå alt en nedrustning skulle medföra ell militärtvakuum och kunna dra lill sig anfall utifrån. Fallet kastar sådanateorier över ända. försvar kan ju inle ha lell sig särskillavskräckande när viktiga delar av flygvapnet varit utslagna. Och trots deltahar inle spänningen kring gränser ökat. Räkningenför fortsätter nu att stiga. Forskningsulgifterna för att kommaunderfund med vad som gjorde obrukbar har enligt uppgift hittillsuppgått till mer än 7 milj. kr. Utgifterna för all få i gång igen kommeralt uppgå till omkring 10 milj. kr., åtminstone enligt de första beräkningarna.Den diskussion som uppstått om vem som skall betala dessa pengar, ellerstaten, är mera typisk för hela Viggenaffären än överraskande. Samtidigtsom ännu inte gått i gång fortsätter projekteringen av flygplan 80.Risken finns att detta blir en ny symbol för del militära slöseriet. Medhänvisning lill det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd alt till herrförsvarsministern få ställa följande frågor: Hur stor är den samlade kostnaden förViggenprojektet? Finns del garantier för att hinner alt bliinlrimmad i del svenska luftförsvaret innan flygplan 80 blir klart och Viggenblivit föråldrad? 3.Vilka militärpoliliska konsekvenser har det haft all en viklig del av delsvenska flygvapnel varil utslaget? 1975/76:125av () till herr socialministern om ett alkoholpolilisklprogram: Alkoholpolitiska utredningen lillsalies 1965. Ännumer än elt decennium senare har inte utredningens arbete lell lill beslut omen kraftfullare alkoholpolitik. Till ett utdraget utredningsarbete harregeringen beslutat lägga elt utdraget beredningsarbete inom departementen. Remisstidenför alkoholpoliliska utredningen gick ul i börian . Del harfunnits gott om tid för regeringen au gå igenom utredningens förslag ochremissynpunkter och lägga fram ett eget förslag till . harför sin del redovisat ett omfattande program för att pressa tillbakakonsumtionen av alkohol och därmed missbruket. Vi begär i en partimolionframlagd under allmänna motionstiden att skall la siällning för ellsådanl alkoholpoliliskl program. Förvarie år ökar alkoholmissbruket. Missbruket bland ungdom är mest allvarligt,både på grund av de omedelbara verkningarna och därför alt det bäddar för allännu fler människor blir socialt utslagna under kom- Kraftfullaåtgärder för alt minska alkoholkonsumtionen bör inte dröja. Medhänvisning till del anförda ber jag all lill herr socialminislern få siällaföljande frågor: Vilka är skälen lill all regeringen inle nu lämnarnågon proposilion till om alkoholpolitiken? Vad bör enligt socialminislern vara grundlinjerna ien alkoholpo-liiisk reform? §8 Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1975/76:245av i (s) till herr kommunikationsministern om sänktåldersgräns för SJ:s pensionärsrabatt: Avser kommunikationsministern att vidta någonändring i åldersgränsen för SJ:s pensionärsrabatl i anslutning till densänkning av pensionsåldern som genomförs fr. o. m. ? 1975/76:246av () uW herr socialministern om utlokalisering av statensbakteriologiska laboratorium lill : Närämnar slatsrådet lägga fram proposition angående utlokalisering av statensbakteriologiska laboratorium (SBL) till ?