prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — Angrepp mot och inskränkningar i fri- och rättigheter 38 blir därigenom angrepp också mot grundlagen.Vänsterpartiet kommu- nisterna förfäktar därföruppfattningen all fri- och rättigheter skall ges Nr 149 grundlagsskydd. Vivill också utöka begreppet till att grundlagen även den skallutgöra dl slöd i kampen för vidgade fri- och rättigheter för den 4 1; royg Vikritiserade förfaitningsförslaget 1973 och 1974 a. därför att det integrundlagsfäste medborgeriiga fri- och rättigheter Fri- och rättigheter iutan tvärtom öppnade möjligheter för deras inskränkande och för att grundlag del inte innebar dl ökat slöd för de arbelandes kamp för sina rättigheterutan t. o. m. stadfäste möjligheten att upphäva strejkrätten. Enavgörande brist och begränsning i diskussionerna om författnings-frågorna och ide förslag som framlagts är att man bortser från del faktiska förhållandel atlvi lever i ett klassamhälle. Arbetarklassen har alltid fått föra en hård kampmot de krafter som utnyttjat ägandet och makten över produktionen för atlbevara fåtalels privilegier. De grundläggande förhållandena är desamma ocksånu, även om arbetarklassen vunnit framgångar i kampen för fri- ochrälligheler. Än har inte ägandeförhållandena ändrats. Om man bortser frän dessafaktiska förhållanden - och det gör såväl regeringspartiet som de borgeriigapartierna - så är det begripligt att man hamnar fel. Man framställer sirejk ochlockout som stridsåigärder av likvärdiga parier. Man lalar om egendom som omdet vore samma sak atl genom aktieinnehav behärska stora delar av näringslivetoch ha avgörandet över tusentals anslällda som att äga nödvändiga tillgångarför sin existens. Genomatt bortse från grundläggande intressemotsättningar i samhället hamnar man i enposition där man ryggar för att ta avgörande steg i rikining atl tillförsäkradet arbetande folket avgörande rättigheter över de egna arbetsvillkoren. Deneftersträvansvärda målsättningen om allas likhet inför lagen riskerar atldrabbas av den klassiska beskrivningen: "Lagen förbjuder i sill upphöjdamajestät envar, rik som fattig, att tigga, stjäla eller sova under Parisbroar." Dehärskande klasserna och makthavarna i samhället har alllid haft stora fri- ochrättigheter. Del är inte för atl ge dessa ökade rättigheter grundlagarnabehöver ses över. Del arbetande folket har alltid haft starkt beskurna fri- ochrättigheter, har alltid måst kämpa för att få vidgade rättigheter och haft altförsvara vad som vunnits i kamp. Det är angeläget att i grundlag inskriva delarbetande folkets rättigheter, att utforma grundlagen så att den utgör ettskydd för dessa rättigheter och alt den blir ett stöd för strävandena atl vidgade demokratiska fri- och rättigheterna. Räliighelsutredningensarbete visade atl del är fullt möjligt att ge en rad medborgerliga fri- och rättigheter grundlagsskydd. Del är dock otill räckliga steg som las, och sista ordet är säkeriigen inte sagt härvidlag. Den slutsatsen kan man dra redan av det förhållandet att konstitutions- ulskoilet förordar ytterligare utredningar kring vissa frågeställningar. En begränsning i rällighetsulredningens och regeringens förslag är att man ansett sig bunden av gällande lagstiftning och inte gått längre än denna. Det är därför viktigt all denna lagsiiftning blir föremål för översyn för 39 Nr 149 att undersöka om den står i överensstämmelse med grundlagens principer Vi menar att i det kommande utredningsarbetet måste denna 4juni 1976 '''8ha en given plats. --------------- har samband med diskussionen om lagprövnings- Fri-och rättigheter i rätten i övrigi. Moderata samlingspartiet hävdar att det är en fråga för grundlag domstolarna atl pröva om lag eller förordning slåri överensstämmelse med grundlag.Vänsterpartiet kommunisterna hävdar däremot, atl om domstol finner altföreskrift står i strid med bestämmelse i grundlag skall frågan underställasriksdagens konstitutionsutskott. Del kan inte vara en uppgift för domstolarnautan endast för ett pariamentariskt och inför väljarna ansvarigt organ attpröva frågor av denna art. Idiskussionerna om lagprövningsrätten liksom i fråga om lagrådels ställning harolika synsätt kommit till uttryck. Vi hävdar principen atl rätlen till tolkningav gällande lag och grundlag i sista hand måste vila hos den lagstiftandemaklen själv. De borgerliga partierna vill tilldela domstolarna rollen alt varanågot slags opartisk och opolitisk instans, som står över det politiskakraftfältet i samhället, när de i själva verkei är inbäddade i detta. Konstitutionsutskottetbetonar i sitt betänkande: "stöd av en aktiv och vaksam demokraiiskopinion kan aldrig rättighetsskyddet få tillräcklig styrka och fasthet. "sammansättning, men inte domstolarnas, påverkas av den akiiva ochvaksamma demokraiiska opinionen. Iett avseende är konslitutionsutskollets ställningstagande i förhållande tillproposiiionens förslag ganska intressant. Regeringens utformning av 2 kap. ; rörande begränsning av yttrande- och informationsfriheten avvek på elt såanmärkningsvärt sätt från utredningens förslag alt såväl socialdemokraterna somde borgeriiga funnit anledning all återgå till utredningens formuleringar.Även om dessa är oklara och lämnar öppet för godtyckliga tolkningar varregeringens förslag allvarligare. I båda fallen talas om all begränsningar kanske "om särskilt viktiga skäl föranleder det", och del talas om"hänsyn till allmän ordning och säkerhet", formuleringar som harimponerande räckvidd och bör vara "mums" för reaktionära krafter. Regeringen gick dock ännulängre och ville exempelvis vidga hänsyn till rikets säkerhet till all också gälla "dess förhållande till annanstat eller mellanfolklig organisation". Man behöver inte måla upp någon skräckbild för atl se allvarliga konsekvenser av sådana formuleringar. Del räcker atl hänvisa till krigsåren, då "hänsyn lill annan stat"visades i föga smickrande omfattning. Det kan också pekas på förhållandet all utrikesminister reser jorden runt och begär "hänsyn". Även vårt land har haft besök. I en viss politisk situation och med en tillräckligt reaktionär regim skulle sådana grundlagsformuleringar passa utmärkt för vissa krafters syften. Vpk hävdar all yttrande- och informationsfriheten inte får inskränkas 40 annal än i mycket klart definierade fall, och vihar preciserat dessa i en reservation lillutskottets betänkande. Grundlagsskyddför medborgeriiga fri- och rättigheter och klart de- den finieradegrunder för inskränkningar av dessa är nödvändiga inslag i en 4 jypjj\g-j( Formuleringarsom möjliggör olika tolkningar måste mönstras ---- Då behöver man hellerinte, som de borgerliga partierna specialiserat Fri- och rättigheter i sigpå, konstruera en mängd regler för hur inskränkningar i fri- och rät- grundlag tigheter lämpligast skall företas. Departier som grundlagsdebatt sökte framställa sig som de främstaanhängarna av grundlagsfästa fri- och rättigheter och som är fulltsysselsatta med att konstruera regler för inskräkningar i fri-och rättigheternaförsöker också att framställa sig som särskilt demokratiska. Vi kräverfem sjättedels majoritet, säger moderalerna och . Skenbart kanskedetta ser ul som ett skydd, men är det i verkligheten så? Detvar väl knappast förenligt med då gällande författning när år 1940antog Förordningen (1940:117) rörande förbud mot befordran av vissa periodiskaskrifter med statliga trafikmedel m. m., som det skamliga Iransportförbudetmot den kommunistiska pressen officiellt rubricerades. Men det fanns säkertbetryggande majoritet för beslutet. Då är frågan om beslutet blev merademokratiskt för den skull. I själva verkei kan särskilt angivnamajoritetsförhållanden komma all användas för alt legalisera odemokratiskaålgärder. Garantin mot rättighelsinskränkningar ligger inte i alt konstruerasärskilda majoritdsbeslämmelser för inskränkningar. Fråncenterpartiet har frågan om två läsningar av vissa lagförslag förts fram. Dennaidé blir prövad i det utredningsarbete som förutsätts komma till stånd. Ettsyslem med dubbel riksdagsbehandling skulle kunna vara av betydelse för alt hindraöverrumplande frihetsinskräkningar som förslaget om fem sjättedels majoritetmöjliggör. Värdetav den föreslagna ordningen med två läsningar förtas dock genom allcenterpartiet förutsätter att sådan lag får "stiftas genom dl beslul omminst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöterfinner synnerliga skäl föreligga för del ". finns fullgoda skäl atlanla all "synnerliga skäl" skulle komma atl åberopas, ochförmodligen skulle redan del dröjsmål som den dubbla riksdagsbehandlingeninnebär åberopas som skäl för etl enda beslut. Motionärerna har sålunda självaurholkat sill förslag så att del blir föga verkningsfullt. Kombinationen medföregående lagrådsgranskning och efterföljande lagprövning gör inte förslagelbättre. Kvarslår atl den bäsla garantin för fri- och rättigheterna ligger i den preciseringsom kommunisterna föreslår i fråga om 2 kap. 13 S. I1 kap. 2 ! ; anges mälsättningssiadgande. Även om ett sådant saknar rättslig verkan kan del vara av betydelse som stöd för utkrävande av poliliskl ansvar. Utformningen är därför inte betydelselös. Vi menar att i stadgandet uttryckligen bör fastslås folkels rätt alt försvara sig mot 4' Fri-och rättigheter i grundlag och bekämpa utsugning ochklassförtryck och att forma sådana samhällsförhållanden som kan garanteraarbeie, bostad, utbildning, kultur och social trygghet ål envar. Likaså bör delfastslås att det åligger statsmakten all respektera folkets rättigheter, allmän och kvinnor skall tillförsäkras lika rättigheter liksom all angrepp motfolkets demokraiiska rälligheler strider mot grundlagen. Dennainställning kommer också till ullryck i vår syn på rättigheterna inomarbetslivet. Vi avvisar förslaget om all i grundlagen inskriva kapitalisternaslockoulräll och hävdar i ställd alt arbetstagares rätt all vidta fackligastridsåtgärder skall fastslås. Vi kräver också all de arbelandes rättigheterinskrivs i fråga om att organisera sig fackligt och politiskt, att bedrivaagitation, propaganda och mölesverksamhet på arbetsplatserna, och all genomsina fackliga organisaiioner förhandla i alla frågor rörande arbets- ochanställningsvillkor, arbetstid, arbetsledning och arbetsfördelning, lön ochlöneformer, anställning, avskedanden och permitleringar. Detsamma gällerrätten all lillgripa sirejk. Utifråninställningen atl medborgerliga fri- och rättigheter skall grundlagsfästas ochendast kunna inskränkas på klart angivna villkor och all den arbetandebefolkningens rättigheter klart måste fastslås har vänsterpartietkommunisterna tagit "ställning till propositionen. Våra ståndpunkterfinns sammanfattade i reservationer. Vpkföreslår en utformning av målsättningsstadgandel som klart uttrycker folkelsdemokratiska rättigheter, rätten atl bekämpa klassförtryck och formasamhällsförhållanden som garanterar arbeie, bostad, utbildning, kultur ochsocial trygghet åt envar. Vpkkräver atl i grundlag inskrives arbetstagares rätl atl vidta fackligastridsåigärder, rätt att genom sina fackliga organisaiioner förhandla i allafrågor och rätt all tillgripa strejk. Vi avvisar försöken atl i grundlag inskrivaarbetsköparnas lockoulräll. Vpkkräver en utformning av grundlagen som utgör dl uttryckligt förbud motdiskriminering eller registrering på grund av medborgares åskådning och altutlänning skall ha samma grundlagsskydd som svensk medborgare. Vpkkräver all begränsningar i yttrandefriheten och informationsfriheten endastfår ske på klart angivna grunder och avvisar formuleringar som ger möjligheterlill godtyckliga tolkningar. Vpkavvisar förslagel all i grundlagen inskriva skydd för privatkapitaletsäganderätt. Vpkhävdar att folkvalda organ och ej domstolarna skall pröva om lagar står iöverensstämmelse med grundlag och anser all hela frågan om lagarnasöverensstämmelse med andan i grundlagen måsie bli föremål för översyn. Vpknoierar den förbällring som sker i utformningen av den s. k. EG-paragrafen,vilket omöjliggör överlåtelse av beslutanderätt i frågor som innebärbegränsning av fri- och rättigheter, men vi vill gå längre och kräver alt heladenna paragraf slopas. Vpkkräver grundlagsfäst skydd mot kvinnodiskriminering. Detla är Nr 149 enviktig förutsättning för att grundlagens anda skall komma till uttryck. Vpkkräver övergång lill republik - monarkin strider mot demokraiiska 4 ,q-j principer. Sammanfattningsvisvill jag säga atl utformningen av grundlagar och Fri-och rättigheter i av fri-och rättigheter liksom skyddet av dessa aldrig kan ses isolerat grundlag frånde faktiska förhållandena i samhället. Del fåtal som redan har privilegierutgör ingen kraft för all vidga rättigheterna för folket. Fåtalels makt är etthinder för vidgade fri- och rättigheter och dl hol mot dessa. Folket måsle ikamp erövra fri- och rättigheter och ständigt försvara dem. Så har det variloch så är det även . Inställningentill den arbetande befolkningens fri- och rättigheter är en viktig skiljelinje.Del går inte all uppnå verkligt fördjupad demokrati utan att beskära kapitaletsmakt och vidga den arbetande befolkningens rättigheter. Deltaär och förblir en viktig uppgift för den fackliga och politiska kampen isamhället som helhet. I denna kamp är det inte betydelselöst hur grundlagen ärutformad. Grundlagen kan utgöra ett hinder, men den kan också utgöra ett stödför progressiva strävanden i samhället. kommunisterna verkar föratt grundlagen skall bli elt stöd i kampen för verkligt breda demokratiska fri-och rälligheler för dem som genom sill arbete skapar värdena i samhället. Avslutningsvisyrkar jag bifall till de reservationer som jag fogat vid konslitulionsutskottetsbelänkande. HertFISKESJÖ (c) kort genmäle: uttalade i sill anförande sympati för det kvalificeradeförfarande som vi anser bör tillämpas vid lagsiiftning som rör 2 kap.regeringsformen. Man kan säga att detsamma gäller utskottet i dess helhet. HerrBerndlson hade emellertid en anmärkning mot vårt förslag, och det är av denanledningen som jag har begärt ordet. Han sade all vårt förslag om två beslulurholkas genom möjligheterna alt fatta elt sådani här lagbeslut vid etttillfälle med kvalificerad majoritet. Till detta vill jag säga att vi harövervägt möjligheterna att helt undvika en regel av del här slaget, men vi harkommit lill den slutsatsen att det i vissa extrema lägen -jag nämnde i mitt inledningsanförandeekonomisk kris, hänsyn till folkförsörjningen, epidemier och liknande - kanvara nödvändigl alt i landels iniresse fatta beslul utan dröjsmål. Men det ärtänkbart all man efter en genomgång av hur läget är vad gällerberedskaps-lagstiftning, eller av hur läget kan bli om man ser över de gällandereglerna för beredskapslagsiiftning, senare hell och hållet kan ta bort dennamöjlighet. Förvår del har vi kraftigt understrukit att möjligheten lill beslut , som f ö. även finns i moderaia samlingspartiels och folk partiets förslag, är en undanlagsregel som skall tillämpas endasi om syn- 43 Nr 149 neriiga skäl föreligger; den skall särskilt motiveras och alltså kunnatill- Fredagenden gripas endasi i extrema undantagsfall. HertJOHANSSON i (s): Fri-och rättigheter i Herrlalman! Debatten gäller demokraiins villkor. Det är angelägel grundlag alt vidmakthålla, vitalisera och vidga demokratin.Grundförutsättningen härför är en breddemokraiisk värdegemenskap. Med stor tillfredsställelse konstaterade jag allGustaf Jonnergård utvecklade liknande synpunkter i den grundlagsdebalt som viförde . För min del skulle jag vilja gå så långt alt jag förklarar attutan en bred demokraiisk värdegemenskap kan en demokrati inte existera i dellånga loppet. Enav förutsättningarna för denna breda demokraiiska värdegemenskap är attdemokratin är effektiv i den betydelsen att den är handlingskraftig och förmårlösa för medborgarna brännande problem. I ljuset av delta ser jag frågorna omfri- och rättigheterna. Dessa bygger på en bred förankring i den allmännaopinionen. Det hjälper inte att skriva in många rälligheler i grundlagarna ochatl konstruera finurligt uttänkta rättighelsskydd. Finns inte en bredförankring bland medborgarna, fär dessa rättigheter inget värde ipåfrestningarnas stunder. Jagdelar den oro för demokraiins framlid som komniit lill ultryck i framför alltBjörn Molins anförande, men del finns väl egentligen endasi en metod för attkunna värna demokraiin. Den är all uppehålla en bred demokratisk gemenskap.Därför är del tillfredsställande atl vi har nätt så stor enighet i denna frågasom vi faktiskt har . De nya förslagen innebär värdefulla framryckningar. Förmin egen del skulle jag utöver vad redan har anfört vilja pekapå all man gör ingen åtskillnad mellan krigs- och krigsfaroperioder ochnormala tider. Del är lätt all skriva fri- och rättigheter för lugna skeden ien nations liv, men rättigheterna får sitt särskilda värde när påfrestningarnakommer, och som alla känner lill är del framför alll av krig ochkrigsfara. Jag ser det alltså som en stor alt vi kan uppehålla sammafri- och rättigheter under sådana skeden som under lugna perioder. Detär väsentligt all inte den demokratiska värdegemenskapen rubbas genoni all manhårt driver särmeningar i grundlagsfrågor. Som redan harerinrat om, finns del en samarbdstradilion i svensk politik på detta område.Innan en konstitutionell reform genomförs har man velal resonera sig fram bred enighei. Socialdemokratinhåller fast vid denna tradition. Den är djupt förankrad i partiets egen politik. talade ofta om atl man måsle ha breda samlingar när man genomförde förfatiningsreformer. Han iakt tog slor återhållsamhet med all föra fram särkrav från socialdemokratins sida. De av oss som läst berömda tal i andra kammare vid förfatlningsreformen 1918 vet hur han därströk under enigheisperspektivei och talade om atl man måste visa moderation när 44 det gäller alt föra fram särmeningar. Närvi genomfört författningsreformer i vår egen tid har från socialdemokratinssida under och ledning samma politik varilvägledande. Vi kunde ocksä 1973 under bred anslutning genomföra en slor, totalförfattningsreform. Del fanns de som redan då hotade äventyra denna enighet.Jag kritiserade redan då Per för atl han in i det sisla red sina egnakäpphästar. har han blivit partiordförande. Han fortsätter sinakäpphästritler och hans parti följer honom. Detta tycks ha skrämtcenterparliledaren så atl det också är svårt alt uppnå samförstånd med cenierni dessa frågor. Moderaternavill just nu markera sin särart, och det ligger väl i linje med detta att degör det också i en fråga där man tycker att ett parti som iräder fram somtraditionernas speciella bärare i svensk politik borde ha särskilt storförståelse för tanken all fullfölja den svenska författningspolitiskatraditionen av bred samling. Nukan vi komma i den siluationen att vissa frågor avgörs genoni lottning. Jag har under utskottsbehandlingen försökt finna breda ochsamlande lösningar. På vissa punkter har del dock inte varit möjligt. HerrHernelius hänvisade till den speciella metod som finns för grundlagsändringar,men som var och en känner till har man i andra omgången endasi alt säga jaeller nej till det föreliggande förslagel. Det går inte att ändra i någondetalj. Det kan ju t. o. m. på grund av nedlagda röster uppslå en sådansituation all en fråga om grundlagsändring både vid första läsningen och vidden andra läsningen efter valet avgörs med hjälp. Ingen vet om fruForluna har sina sympatier på samma sida vid båda tillfällena. Jagfinner del högst otillfredsställande all grundlagsfrågor avgörs genom lottning.Det har aldrig skett lidigare i svensk historia. Det är unikt atl så kan händahär . Men det är ingen lycklig situation. Jag vill än en gång beklaga den.För min egen del skulle jag helst ha sett att vi hade kunnat tillämpa enIreelappsstraiegi. Fri-och rättigheterna infördes för årtionden sedan. Det skedde ofla genom en hårdkamp där liberaler och socialdemokraler kämpade gemensamt. Dessa rättigheterhar fungerat i det svenska samhället. Del nya som kom 1973 varall ett slorl antal rättigheter skrevs in i författningen. Det var den förstaetappen. Vidden tidpunkten fördes fram en rad förslag som vi inte hade möjlighet allbedöma räckvidden av. Följaktligen blev vi överens om att de skulle utredas. Påden punkten håller jag hell med . Underdetta utredningsarbete visade del sig all vissa av dessa uppslag som hadekommii 1973 inte höll mättet vid den juridiska granskning som företogs.Beträffande andra av de framförda förslagen gäller att de nu skrivs in igrundlagen, och del sker under enighei. Vislår nu i den andra etappen, då dl stort antal rälligheler skrivs in iregeringsformen, då rältighelsfaltel sålunda vidgas och då skyddet i grundlagenförstärks. Lål mig få erinra om atl vi nu med elt myckel Fri-och rättigheter i grundlag Nr 149 stort antal utökar de undantagslösa rättigheterna, dvs. Fredaeen den begränsas genom lag utan som kan tas bort endasi genom att grund- 4 iuni 1976 lagenändras. Utöver dem som redan finns där gäller delta skydd mot --------------- tvångatt ge lill känna åskådning, skydd mot tvång alt delta i samman- Fri-och rättigheter i komsi för opinionsbildning eller i demonstration eller annan opinions- grundlag yttring, skydd mot tvång atl tillhöra trossamfund,politisk sammanslut- ning eller sammanslutningför annan åskådning, skydd mot registrering utan samtycke enbart på grund avpolitisk åskådning, förbud mot tortyr och kroppsslraff saml mot medicinskpåverkan som syftar till all tvinga fram uppgifter eller hindra yttranden,förbud mot rällighelsbegränsning enbart på grund av åskådning, förbud motdiskriminering på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung, förbud mot allmissgynna någon på grund av kön, om inte föreskriften utgör elt led isträvandena att åsiadkomma jämställdhet mellan könen eller avser värnplikteller molsvarande tjänsteplikt, frihel all utöva sin religion och allsammansluta sig till religiös gemenskap. Möjligheternaalt genom vanlig lag begränsa grundlagsrättigheterna har preciserats. Viär alla överens om att del krävs en viss begränsning genom vanlig lag. Det varvi medvetna om 1973, och jag har aldrig förstått dem som menar atl 1974 årsregeringsform kan lolkas på det sällel att man över kan avskaffa rällighelersom finns inskrivna där. Men del har skett en precisering genoni arbetet i fri-och rällighelsutredningen. Begränsningen av begränsningsmöjlighelerna skerframför allt i fem punkter. För del första fårrällighelsbegränsning endasi göras genom lag. Fördet andra får rättighetsbegränsningarna inte drivas så långt alt demokraiinupphävs. Inskränkningarna får sålunda inte utgöra etl hol mot den friaåsiktsbildningen som en av folkstyrelsens grundvalar. Fördel tredje får begränsning aldrig göras enbart pä grund av politisk, religiös,kulturell eller annan åskådning. Fördet fjärde finns del elt förbud mot diskriminering på grund av ras, hudfärg,etniskt ursprung eller kön. Fördel femte gäller i fråga om opinionsfriheterna dessutom atl begränsning fårske endasi för att tillgodose kvalificerade, lill stor del igrundlagsparagrafen specificerade intressen. Enligtmin mening hade del varit lämpligt all vi nu gemensamt kunnal ge oss in i en tredje etapp. Det tycks finnas enighet om vissa utredningar, men vill man genomföra en del ålgärder. De utredningar jag syftar på avser att undersöka möjligheterna all tillämpa den metod för inskränkningar som finns i tryckfrihetsförordningen. På den punkten har jag uppfattat all vi är hell eniga. Del skulle vara av slorl värde om vi kunde genomföra en sådan förändring och pä del sättet få hela fältet av yttrandefrihet i tal och skrift reglerat genom likartade bestämmelser, som klart i grundlagen anger när begränsningar får ske. 46 Utöver detla vill vi närmare pröva tanken på entidsuldräkl mellan framläggandet här iriksdagen av förslag om begränsningar och det slutliga Nr 149 beslutet. Härutöver vill vi på nytt pröva lagrådels ställning och lagpröv- den ningsrätten. Förslagen från moderateroch folkpartister är enligt min mening fel- ------ aktiga utifrån demokratinsegna utgångspunkter.