prot · FY0958 · 1975-12-31 00:00:00 — I proposiiionen 1975:1 bilaga 8(kommunikationsdepartemenlet) hade regeringen under punkten E 16 (s. 179-180)föreslagit all till Transportstöd för för /76anvisa etl förslagsanslag av . Idella sammanhang hade behandlats molionen 1975:1453 av m. fl. (c, m, fp), vari hemställts alt beslutade att hosregeringen begära all del speciella rabaltpris som f n. gällde i Linjeflygstrafik mellan och fastlandet kom även icke-gol-länningar lill del årelrunt. Ulskottet hemställde attriksdagen skulle lill Transportstöd för Gollandför /76 anvisa ell förslagsanslag av , med bifall till motionen1975:1453 som sin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört röranderabattpris årel runt för samtliga resenärer i Linjeflygs trafik mellan Gotlandoch fastlandet. Reservation hade avgivits av herrar (),i (s), (). (), Rosqvist (s), Östrand (s) ochMagnusson i (vpk) som ansett alt ulskottet under 2 bort hemställa att skulle avslåmotionen 1975:1453. Siödet lill transporter lill och från Golland behandlade vi här ikammaren . Del var i samband med propositionen 140förra året med förslag om utvidgat stöd för transporter lill . Denpropositionen innehöll, kan man säga, en paketlösning för transporter av bådegods och människor; transporter på färior och transporter med flyg till ochfrån Golland. Delförslag som då antog innebar elt väsentligt utvidgat slöd för dessatransporter. I vad gäller fiiriegodset infördes framför allt etl stöd för detransporter som går till . Det är ett slöd som kommer att främjanäringslivet och som även kommer att hjälpa till all hålla rimliga priser påkonsumtionsvaror som nytfias av befolkningen på . Delslöd lill persontrafiken på fäfiorna som då infördes gjordes jämförligt medkostnaden för andra klass på järnvägen. Det betydde lägre priser pä fanorna,och på olika linjer innebar det en sänkning med mellan 25 och 40 96. Päfäriorna betalar gotlänningarna fortsättningsvis bara halva priset av vad enfastlänning får betala. Dessutom kanske vi kan ta lill protokollet att fäfiornablivit större, snabbare och mer komforlabla. Flygprisernalåstes till elt bestämt pris. Priserna för resor med flyg lill och från Gotlandvar redan tidigare lägre än priserna för motsvarande sträckor n-iellan andraorter i . För gotlänningarna medförde detta att de i fortsättningen kanflyga tur och retur eller för . Ingenbokningsavgifi tas ul. För fastlänningar är priset . för enkel resa pämotsvarande sträcka. Men dessutom kan fastlänningar av årelflyga för samma pris som gotlänningarna. Detslöd som här alltså gavs i etl paket till transport försörininginnebär en höjning av transportstödet från 6,3 till 21 milj. kr. Vihade när vi då behandlade den här frågan ett borgerligt krav på alt tiden fördel nedsatta priset för fastlänningar som föredrar att flyga till och frånGotland skulle utökas. avslog emellertid det kravel, och beslutetblev en rabatt som gäller under de tre sommarmånaderna, vilket motiverades medatt man ville främja turismen. En av motiveringarna i del borgerliga kravet påen utökning av stödet att gälla var välockså att del skulle främja turismen och förlänga turistsäsongen. Närvi nu skall gä till beslut i denna fråga finns det ell borgerligt krav pä fullrabatt pä flyget året runt och för alla. Jag förstår att del kan resas sådanakrav frän Golland. Det ställs krav av mänga olika slag från mänga olika hällhär i landet - del kan gälla kommunikationer, del kan gälla vägbyggen, del kangälla induslrietableringar m. m. Men pä socialdemokratiskt håll har vi ändåanseit alt det slöd som beslöt anvisa och som trädde ikraft var resultatet av elt genomtänkt förslag, som innebär alttransporlslödel blev slörre än det varit tidigare. När det gälldepersonslödei satsade vi framför allt på fäfietrafiken, och del stödet uppgårtill 8 mifi. 1utskottsbetänkandet över den proposilion som vi behandlade förraåret framhölls att det borde vara möjligt att under den pågående fyraårigaförsöksperioden ompröva och ändra stödet, om speciella omständigheter skullepåkalla del. Del finns alltså en skrivning om en prövning underfyraärsperioden. Vihar inte ansett att det efter den korta tid som stödet tillämpats redan nufinns anledning alt ändra del beslul som fattades förra årel, och därför har vireserverat oss på denna punkt. Vi anser att stödet hade en sådan utformning ochvar sä kraftigt all vi kan avvakta utvecklingen etl tag framöver. Del är välinle heller absolut säkert all man bäst främjar näringslivet och människorna påGotland genom att satsa ytterligare medel för jusl flygtrafiken - och genom altsalsa på så sätt att vi som bor på fastlandet skall få åka billigare till ochfrän . Det stöd som har införts för persontrafiken har vi lagtpå färielrafiken, och vi vel att de flesta turisterna till och från Gotlandanlitar fäfiorna. Del är en speciell kategori som åker med flygel. Vihar varit med om beslutet alt ha raballerade priser för alla ,men ett beslut att dessa raballerade priser skall gälla elt helt år innebärväsentligt ökade kostnader. När man från borgerligt håll krävde attde raballerade priserna skulle gälla i stället för uppgavs att del skulle innebära en merkostnad på 1 milj. kr. Man harinte sagt vad merkostnaden blir när man nu går från det tidigare kravet på sexmånader . Jagvill upprepa alt socialdemokraterna i utskottet ställer sig myckel positivatill all försöka lösa problemen för människorna på genom åtgärder som främjarnäringslivet och turismen där. Vi anser emellertid all den satsning som hargjorts och det förslag som kommunikationsministern framförde i propositionen ihöstas har gått mycket långt. Del kanske är svårt att finna något motsvarandeslöd för andra delar av vårt land. Det finns också turism som går tillNorrland, och det finns turistorter som är attraktiva i andra avlägset liggandedelar av vårt land. Med della vill jag yrka bifall till den vid betänkandet fogadereservationen. Herrandre vice talmannen, som under detta anförande överlog ledningen av kammarensförhandlingar, tillkännagav att anslag utfärdals om sammanträdets fortsättandekl. HenSELLGREN (fp); Dagens krav på snabba förbindelser mellan landets olika delar ställerGolland i en särskilt ogynnsam situation, därför alt valmöjligheterna är få pågrund av all en landförbindelse saknas. Mot den bakgrunden har det s. k.Gollandsslödet utformats. Liksom fraklslödet för transporter lill och frånNorrland har för Gollands del utformats.ett transportstöd för gods som är välutvecklat . Avsaknadenav landförbindelser gör all persontrafiken till stor del måste ske medflygtransport. För att underlätta resemöjligheterna gäller ocksä specielltraballerade priser i Linjeflygs trafik mellan Golland och fastlandet. Dessalägre priser gäller året runt för fast boende pä men endasl tresommarmånader för övriga resenärer. Iår har trafikutskoitet haft att ta ställning lill motionen 1453, i vilkenhemställs att "det speciella rabaltpris som f n. gäller i LinjeflygsIraflk mellan Golland och fastlandet kommer även icke gotlänningar till delåret runt". När vi i trafikutskottet såg närmare pä frågan, visade det sigall den förväntade kostnadsökningen inle blev särskilt slor, om del raballeradepriset gällde årel runt även för icke-gotlänningar. Kostnaden kan sålunda inrymmasi del förslagsanslag som har anvisats för ändamålet. Detmåste innebära en klar förbättring av kommunikationerna att den nuvarandebarriären för övriga resenärer tas bort. Del lägre flygpriset blir utan tvivelav slor belydelse både för turistnäringen på och för del övriganäringslivet pä ön. Med denna korta motivering yrkar jag bifall lill utskottets hemställan. Först vill jag med lillfredsslällelse konstatera den avsevärdaförbättring av transportstödet för som har ägt rum under de senasteåren. Jag vill emellertid skynda mig all tillfoga att detta avsevärdatransporlstöd för förefaller mig helt naturligt med hänsyn tillGotlands unika trafiksituation. Jag kan även tillfoga att resultatet är enföfid av hårt borgerligt arbete i dessa ärenden en följd av år här i . Iår är jag en av undertecknarna av ireparlimotionen 1453, i vilken hemställs att"beslutar att hos regeringen begära all del speciellarabaltpris som f n. gäller i Linjeflygs Iraflk mellan Golland och fastlandetkommer även icke gotlänningar lill del årel runt" - inle som bara . I motionen framhålls att det pä detta säll ökade transportstödetför Golland skulle vara av den största betydelse från regionala, sociala ochnäringspolitiska synpunkler. Medanledning av vad anförde vill jag framhålla att del är angelägetall den förstärkning av transporlslödel som vi föreslår kommer lill stånd nu.Au skjuta pä den och pröva den längre fram förefaller inte behövligt. Del ärockså ganska naturligt alt vi motionärer återkommer i denna sak, som vi harstridit för tidigare. Förra gängen försöktes en kompromiss, dvs. alt dennaförmån skulle gälla . Men det ursprungliga kravet var , ochdetta krav för vi nu fram. Flygeltill och från avviker i myckel från annat flyg. Elt helt annat klientelän på andra flyglinjer ulnytfiar detta flyg. Del ärell verkligt folkflyg. Jag anser mig inte behöva närmare utveckla våra tankar i molionen utannoterar med tacksamhet all trafikutskottets majoritet har hemställt om bifalltill densamma. Jag yrkar föfiaklligen bifall lill utskottets hemställan. HerrROSQVIST (s) kort genmäle; säger all han anser del vara angelägel all den utökning avtransportstödet till Golland som han vill lägga på flygel genomförs redan nu.Ja, , det kan finnas delade meningar om var man skall lägga eneventuell utökning av stödet. Men jag vill säga att denpaketlösning i fråga om Iransport-och trafikproblem -jag betonar ännuen gång all del våren paketlösning - som vi fattade beslul om i decen-)ber 1974innebär en väsentlig ökning. Vi föfide principen all del skall vara likabilligt att resa med fäfiorna som det är att resa på järnväg. Fäfiorna gårsnabbt, och del går bra att komma lill och från Golland på det sättet. För demsom bor på gäller dessutom kraftigt reducerade priser på flyget. Jag vill också säga att vid de kontakter som logsnär de borgerliga framförde det förslag som de kallade vägprincipen för prisetpä resor lill och frän beräknades att ell genomförande av det förslagetskulle kosta ca 12 mifi. Men vi avvaktade utvärderingen av dä utgåendestöd och kom fram lill all man i stället borde gå efter järnvägsprincipen, sominnebär en kostnad på 17 mifi. kr., dvs. ett med 5 milj. kr. ökat stöd iförhällande till det borgerliga förslaget. Likväl är och andra ickenöjda. Nöjd blir man aldrig, . men har man gjort utvärderingar såmåste man någonstans lägga fast sina principer. Det var vad som skedde iproposiiionen 1974:140, men det finns möjligheter all ytterligare utöka slödelpå de olika trafikgrenarna, när vi under hand utvärderar erfarenheterna. Ochglöm inte, , att stödet ökades med 300 96 . () kortgenmäle; Jag är fullt medveten om att transportslödel ökat högst avsevärt. Jagvel också hur det stödet har tillkommit och hur länge det dröjde innan del komtill. Del verkar som om vore ängslig för alt gotlänningarna fickför mycket transportstöd. uppfattningen all ännudröjer del länge och fordras avsevärt mer innan det blir fullttillfredsställande. Ånyo vill jag understryka alt genom sitt lägebefinner sig i en alldeles unik situation. Dessutom har ön utomordentligabesvärligheter med sitt näringsliv, osv. Än en gång ber jag alt få tillstyrkautskottets hemställan. HenROSQVIST (s) kort genmäle; Jag tycker att det borde vara pinsamt för all bli påmind omalt förutsättningen för stödet lill Gotlandstrafiken var den proposilion somtogs 1969 och som innebar all del krävs tillstånd för fäfietrafiklill . Del var del första steg som logs föratl verkligen lösa problemen.Då fick man elt konkret instrument att arbeta med. Den gången protesterade herrSchött. Då reserverade sig moderata samlingspartiets företrädare. Man var intemed pä detta. Man ville ha fri elablering i vad gällde trafiken pä Golland. Hurtror att det hade varit med siödet , om vi hade lämnat frittfram, som del var tidigare, för vissa rederier all komma in pä sommaren närtrafiken var inlensiv och skumma av grädden, dvs. ta hand om inkomsterna frånjuni till augusti? Med det socialdemo-kraliska förslag som kom 1969 gavs delmöjligheter för det företag som bedriver den här trafiken att jämna ut intäkteroch kostnader över . Därmed skapades del också möjligheter att ge ennågot så när jämn trafikservice årel runt. parti var emot delförslaget. HerrSCHÖTT (m) kort genmäle; Med största lugn avvaktar jag en objektiv historieskrivning om vad somuträttats från borgerlig sida och från socialdemokratisk sida när del gällertransportstödet till . Men lål oss hålla oss till den sak del i daggäller. Här är frågan om vi vill ge gotlänningarna det ökade transportstöd sommotionärerna och utskottet föreslår eller ej. Hen i Stenkyrka(c); Gollandstrafiken har debatterats ganska livligthär i kan-imaren. Ser man tillbaka kan man väl konstatera att hela frågan harvarit något av en lång lidandeshisloria. tycker jag all vi trän gotländsksida har anledning all se mera optimistiskt pä framtiden. Vi tror oss kunnaskönja, såväl i utskottet i dess helhet som här i kammaren, en mera positivinställning till de gotländska livsfrågorna, inle minst när det gällerkommunikationer. Här har berörts frågan om färielrafiken. Jag vill säga någraord om den. Riksdagenbeslöt i fiol om elt godslransportslöd i båda riktningarna, som skall utgå med75 % av den s. k. längdmeterlaxan. Vi vel emellertid all detta inte räcker förall skapa de s. k. väppriserna för Gollandslrans-porternas del. Del skulle inteens vara tillräckligt om staten betalade 100 96 av färietaxan och trailernföfiaklligen står frilt på fiiriedäcket. som saknas är enöverenskommelse med bilgodsföretagen om att dessa skall tillämpa godslaxan förfiärrtrafik. Utskottetuttalade i fiol alt det nya systemet om möjligt skulle träda i kraft redan den1 februari innevarande år. Jag vill gärna till kammarens prolokoll få antecknatatt förhandlingar har tagits upp - del är statens pris- och karlellnämnd somhar uppdraget att förhandla med bilgodsföretagen - men något resultat har manännu inte uppnått. Denufiämning som alltså beslöt skulle komma till stånd iär har ännu inte blivit verklighet för Gollands del. Vi hoppas och förväntaross snara resultat av de förhandlingar som pågår. 1fråga om flygpriserna är starka motiveringar anförda för att man bör sträckasig så långl som föresläs när det gäller . iraflksilualionär som här har sagts helt unik. Skall fastlänningar besöka Golland ellergotlänningar besöka fastlandet, går det inle att sätta sig i bilen och körasträckan , som avståndet är till exempelvis , eller i motsattriklning till . Det går inte heller all sälta sig på tåget. Dettahar naturiiglvis, som framhöll, medfört all det klientel som resermed Gollandsflygel har en helt annan sammansättning än de grupper som ulnytfiarflyget i andra delar av landet. På Gollandsflygel reser människor som annarsskulle ha åkl i sin egen bil eller lagit tåget. Det finns hell enkelt ingenvalmöjlighet. Färielrafikenär det enda alternativet, men resan med färiorna lar dock sex-sju limmar. Endamöjligheten att göra ett endagsbesök på fastlandet är att ta flygel. Ulvecklingenav bifiettpriserna, speciellt för fastlänningar vid resa med flyg till ,har varit mycket ogynnsam. Det nya prissystem som infördes i börian av 1973 harmedfört att priset för den som vill resa med flyg frän lill harhöjts , en prishöjning med inte n-iindre än 64 96. Deltahar medfört att frekvensen på Linjeflygs linjer till har nedgått mycketstarkt. Vi böriar känna oro för den utveckling som kan skönjas. Vitror att om kammaren beslutar en rabaltering även i den andra riktningen-alltså förden som vill flyga frän fastlandet till Golland - skulle det betydamycket för möjligheten att utveckla näringsliv och främst kansketurismen, men del skulle givetvis också frän sociala och regionalpolliskasynpunkter i övrigl vara av slor belydelse. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrMellqvist m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkandet nr 7punkten 2 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resullal, varför votering med omrösiningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav föfiande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på all ärendet skulle dels återförvisas till ulskotlei, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrandre vice talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefterpå herr andre vice talmannens anmodan () ur urnan upptog den enaav dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Nr 5 med anledning avmoiioner angående jordbrukspolitiken betänkande nr 6 med anledning av motioner angående jordbrukelsrationalisering. I motionen 1534 har vi molionärer tagit upp frågan om atmosfärensfortlöpande försurning, dess inverkan på mark. vatten och det biologiskasystemet. Visst har åigärder vidtagits för att begränsa luftföroreningarna,men det skulle vara fel att anse att inle försurningen trots detta fortsätter ioroväckande grad. Den skadar fisk, gröda, bär, svampmarker m. m. och skaparbekymmer såväl för den slora allmänheten som för ägare och brukare av mark ochvatten. Detvar inte ulan en viss förvåning som jag i kammaren lyssnade lalare, som yttrade: Naturligtvismåste man erkänna alt del fortfarande finns sjöar alt restaurera i värt land -även om man under de senasie fem åren lyckats restaurera elt femtiotal.Emellertid förekommer ingen ny nedsmutsning av sjöar. Utsläppen minskar snabbt- det visar all statistik. Delkan nämnas alt en undersökning som gjorts av Fiskevårdsför-bundel inomÄlvsborgs läns norra del visar att ca 15 000 ha sjöareal på grund av försurningmist sin belydelse som fiskevatten. Enliglinformation i TV:s regionalprogram Västnytt för kort lid sedan hadefiskerislyrelsen hos tio länsstyrelser begärt uppgifter om mätning avförsurningen i sjöarna och uppdragit ät dem alt göra en prioriteringslistaöver de tio mest extremt skadade sjöarna i varie län. Del lämnades ocksä kostnadsuppgifter.All kalka upp de tio i skulle kosta ca 10 mifi. Ensammanräkning ger vid handen att åigärder för all rädda delta antal sjöar ivage län från norska kusten och ned. i i ell bälte kankomma all kosta 30-40 milj. kr, ärligen. Delär hell klart att försurningen inle bara berör vattnet, men försurningen ärlättast att konstalera i vatten, och del har också klart fastställts alt ensådan förekommer där. Enligt min mening är del svårt all tro all den skadliganederbörden koncenirerar sig till sjöarna. Samma slags nederbörd som falleröver dem faller enligl vad jag tror också över marken. Olikaåigärder behöver vidtas för all minska surheisgraden i såväl mark som ,och vi motionärer har visat en väg i vad gäller marken. Det är inle sagt attden leder till den slutliga lösningen, men det är dock en väg för att kommalill rätta med problemen åtminstone på kort sikl. Jag vill också understrykaall kalkning och gödsling inle helt är samma sak. landsdelar som är hårt utsatta görs också ansträngningar för alt komma tillrätta med försurningen genom kalkning i stor skala. Enligl dagsaktuellauppgifter sprider lantbrukarna i , och län 60 000 tonkalk på åkrarna till en kalkkostnad av ca 8 mifi. ; därtill kommerfraktkostnaderna. Enligt samma uppgifter upplevs efterfrågan på kalk som enorm.Den har ökat myckel väsentligt , och tillgången motsvarar nuinte efterfrågan. Detär givetvis en huvuduppgift att komma lill rätta med utsläppen och därmedminska luftens inslag av föroreningar, men så länge vi inte effektivt harklarat detta inom landet och internationellt är del min mening all vi med demedel som står till buds måste motverka de skador som förorsakas. Del somhänder exempelvis i enligl de senaste rapporterna kan betecknassom en mifiökatastrof Att motverka denna är en för oss allagemensam uppgift, och vi måsle tillsammans la ansvaret för både kostnader ochåtgärder. Jag har yrkande ulan hänvisar bara till del särskildayttrande som finns fogat till jordbruksutskoltets betänkande nr 6. HerrHÅKANSSON i (c): I jordbruksutskottets belänkande nr 6 behandlas motionen 1543 medförslag all nu skall ullala sig för åigärder för alt stimulera lillökad egen lagerhållning av drivmedel i gårdscislerner på jordbruken. Ofiekrisenvintern kom pä etl påtagligt sätt alt belysa vårt lands beroende aven säkrad ofietillgång. För att begränsa denna visade sårbarhet som kan uppstågenom olika störningar i ofielillförseln är möjligheten till ökad lagring iolika sammanhang av stor belydelse. Jordbrukelsstrukturförändring till nästan total mekanisering har t. ex. inneburit allantalet traktorer 1973 var ca 182 500 och antalet självgående skördelröskor ca27 800. Alla dessa är helt beroende av drivmedel, huvudsakligen dieselolja.Detta har medfört att jordbrukare i regel har egna ofielankar för att habehövliga drivmedel nära lill hands. Men genomsnittligt sell. för jordbruket idess helhet, är denna lagring inte tillräcklig för alt läcka etl årsförbrukning. I enstaka fall har man emellertid utvidgat den egna ofiereservenmed ytterligare tankanläggningar för all säkra driften vid eventuella avbrotti leveranserna, dvs. man har en direkt be-redskapslagring. En sådanreservlagring vid de enskilda gårdarna är en i hög grad vällovlig och önskvärdberedskapsätgärd. Genom sin decentralisering lill kanske 100 000 olika ställenär den relativt väl skyddad i avspärrnings- eller ofredstider och leveransernakan vara utförda under normala förhållanden. Ometl läge skulle uppstå med krav på ombyggnad lill gengasdrift, bör dennaomställning kunna ulföras på en längre lid. Och även efter ombyggnad lillgengasdrift förbrukas en del dieselbränsle för ländfunk-tionen imotorcylindrarna. Utskolletframhåller i sin skrivning, vilket också är helt riktigt, alt en motion avliknande slag behandlades vid föregående års riksdag. Förra årets motionremissbehandlades, varvid olika synpunkter framkom. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar, som svarar för beredskapsplaneringen, vari huvudsakpositiv till motionens tankegångar men framhöll all den allmänna beredskapslagringenav drivmedel skall tillgodose jordbrukels behov med sammaförsöriningsulhällighet son-| gäller för andra samhällsviktiga områden. Menöverstyrelsen framhöll dessutom alt del var av slort värde om ylleriigareberedskapslagring, exempelvis i gärds-cisterner vid jordbruken, tillkom påenskilda initiativ. och Lantbrukarnas riksförbundställer sig främst av kostnadsskäl tveksamma till en ökad lagring av drivmedeli gårdscislerner. Men var kan man få nägon lagring utan att det kostarnågonting? Ingenav remissinstanserna varemellertid beredd all tillstyrka fri dispositionsrättför jordbrukarna lill del egna drivmedelslagrel. Fråganom frivillig beredskapslagring av traktorbränsle inom jordbruket har vid olikatillfällen tidigare behandlats av . Statsmakterna beslöt 1939/40 altekonomiskt stöd skulle utgå. behandlades och beslutades olikaåigärder för alt stimulera till ökad lagerhållning i gårdscislerner. Lagretvar avsett au tillgodose behovet för egna molorredskap och kunde endast omrikets intresse så oundgängligen krävde las i anspråk för annat ändamål. Detsom gick under 1950-lalel borde också, lycker man, kunna tillämpas under1970-talel. Beror motståndet mol detta på rädsla för en favorisering avjordbruket, så borde samma villkor kunna gälla all lagerhållning i enskild regisom är avsedd för samhällsnytlig verksamhet.