prot · FZ09121 · 1975-12-31 00:00:00 — Detskall garantera all fiskefrägorna i styrelsen diskuteras mol bakgrund avsamhällsutvecklingen i stort, och omvänt atl fiskefrägorna får sin naturiiga platsi den allmänna samhällsdebatten och samhällsplaneringen. Del är milt motiv förallmänrepresentanlerna. Styrelsen skall vara arbetsduglig i den meningen attden naturiiglvis inle får bli för stor. Fiskarnahar för sin del insett nödvändigheten av atl bilda en centralorganisation frågor. Det är dä nalurligl för regeringen att vända sigtill den centrala organisationen när vi diskuterar för näringen gemensammaproblem. Lika nalurligl blir del för regeringen att vända sig lillriksförbundet och diskutera representationen i med dem.Propositionen har inte låst någol förslag på den punkten. Detvore enligt min mening fel om skulle binda sig för atlrepresentationen för fisket skall baseras på de regionala förbunden i ett lägedär fiskarna själva insett att man måste hälla samman de intressen som gällerfiskerinäringen i stort. Jag tror att det skulle vara till fördel om regeringenhade möjlighet att få diskutera med fiskarnas organisationer om hur vi skall hadet pä den här punkten utan all vara bundna av ett riksdagsbeslut. Hert (m): Vi inom moderata samlingspartiet anser att del är ganska självklart alt- åtminstone när det gäller skärgårdsfiskei och insjöfisket - ägarna till devatten som skall utnyttjas också bör vara med i administrationen. Det var baradetta lilla jag hade att säga till jordbruksministern. Jagvill därefter till i säga att det är förfäriigl svårlalt i direktiven till fiskevattensulredningen inläsa någon uppgift förutredningen att undersöka förhållandena mellan fiskevallensägarna ochfiskeadministrationen. Den kommittén har inte fåll till uppgift all la hand omden frågan. Vadsedan gäller påstående all del inte skulle gå all samordnafiskevaitensägarnas olika kategorier och utse representanter i administrationenär det den obotfärdiges förhinder. Det finns massor av olika kategoriermarkägare pä andra områden som är företrädda t. ex. genom LRF och pä annat sätti olika styrelser. Det går precis lika bra här. Vi har en riksomfattandeorganisation för fiskevattensägarna och i den mån man inle anseralt den organisationen skall ta hand öm detta uppdrag kan det, som sagt, läggasin under LRF. Det behöver inle vara några svårigheter alls. Vadslulligen beträffar del allmännas representant så är det allmänna redanrepresenterat i fiskerislyrelsens styrelse av den ordförande som utses avregeringen och på det lokala planet av den länsstyrelsetjänsteman som i regelbrukar sitta ordförande där. Så fort det rör sig om fiske-vattensdiskussion ilitet större stil träder kammarkollegium in som representant för det allmänna.Vi kan inte finna att det finns någon anledning att utöka denrepresentationen. Stödåtgärderpå fiskets område, m. m. HertSTRÖMBERG i (s): Jag sade inle att det inle skulle gå. Jag sade all det förefallersvårt, eftersom de inte är en gemensam grupp. Även om de tillhör andraintresseorganisationer är de inte en enskild grupp som fiskevattensägare. HertWACHTMEISTER i (m): Det är alldeles riktigt. Vill man ingenting, är allting svårt. HertJONASSON (c): i säger att man inte skall låsa faslregeringen när det gäller fiskerislyrelsens storiek, men - som jag sade förut -vi har oslkustfiskarna, sydkustfiskarna och västkustfiskarna och även denbetydelsefulla gruppen insjöfiskare. Vilken av dessa grupper skall i så falluteslutas? Delär en sådan lösning som vi motsätter oss. Jag tycket att det skulle vara tillstor nackdel för fiskerinäringen som sådan, om man valde att gå den vägen. HerrSTRÖMBERG i (s): Utskottets majoritet sägei;alt det ankommer på regeringen atl beslutaom fiskerislyrelsens styrelses storlek och sammansättning, och att man skall tahänsyn till de olika intresseområden som finns. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2;o) reservationen nr 1 avherr m. fl. saml 3:o) reservationen nr 2 av herrar Krönmark ochWachtmeister i , och förklarades den förstnämnda propositionen varamed övervägande ja besvarad. Då begärde votering uppiogs förbeslämmande av kontrapropo- Stödåtgärderpå fiskets område, m. m. sitionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan i begärtvotering beträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendejordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 39 mom. 11 antar reservationennr 1 av m. fl. röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda volering antagit reservationen nr 2 av herrarKrönmark och i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrWachtmeister i begärde rösiräkning verkslälldes votering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd; Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr39 mom. 11 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparat verkslälldes.Denna omröstning gav följande resultat; Proposilioner.gavs på bifall lill l:o) ulskotlels hemställan, 2:o) reservationen nr 3 avherr m. fl. samt 3;o) reservationen nr 4 av herrar Krönmark ochWachtmeister i , och förklarades den förstnämnda propositionen varamed övervägande ja besvarad. Då begärde votering, upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr i begärt volering belräffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen an gående jordbruksutskottets hemställan i beiänkandei nr 39 mom. 12 antar reservalionen nr 3 av m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. " Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit reservalionen nr 4 av herrarKrönmark och i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrWachtmeister i begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröstningsapparat. Denna omrösining gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr39 mom. 12 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av m.fl. Vid omrösining genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. 1975/76:39 med anledningav propositionen 1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /76 såvitt avser 1975/76:15 med anledningav proposilion 1975/76:125 med förslag om . tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för budgelärel 1975/76 såvitt avser utrikesdepartementetsverksamhetsområde Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Stödåtgärderpå flskejs område, m. m. Nr 121 På förslag av fru tredje vice talmannen beslöt kammaren att uppskjuta den behandlingenav pä föredragningslistan återstående ärenden till ett senare §19 Anmäldes och bordlades 1975/76:178 om ändradeavdragsregler för egenavgifler, m. m. §20 Anmäldes och bordlades 1975/76:47 med anledning av propositionen1975/76:100 om anslag under verksamhetsområde /77 till datainspektionen jämte motioner 1975/76:48 med anledning av propositionen1975/76:160 om nya grundlagsbestämmelser angående allmänna handlingarsoffentlighet jämle motioner 1975/76:49 med anledning av propositionen1975/76:183 om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse 1975/76:60 angående uppskov med behandlingen avvissa ärenden till /77 1975/76:37 med anledning av propositionen1975/76:134 med förslag om förmåner för värnpliktiga m. fl. samt ändringar ivärnpliktslagen, civilförsvarslagen och familjebidragslagen jämte motioner 1975/76:35 med anledning av moiioner om utvidgadersältningsrätt enligt lagen om allmän försäkring 1975/76:36 med anledningav motioner om vissa handikappfrågor 1975/76:38 med anledning av motioner ompensionspoäng pä sidoinkomsler för person med partiell förtidspension 1975/76:38 med anledningav propositionen 1975/76:137 om omdisponering av allmänna barnhusetstillgångar jämte moiioner 1975/76:40 med anledning av moiioner om vissa arbetsmiljö frågor 1975/76:18 med anledning av motioner angående denstatliga trafikpolitiken, m. m. 1975/76:24 med anledningav propositionen 1975/76:201 om överiåtelse av staten tillhörig fast egendom,m. 1975/76:40 med anledning av propositionen1975/76:154 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. jämtemotioner 1975/76:41 med anledning av propositionen1975/76:132 om organisation, m. m. jämte motioner 1975/76:59 med anledning av motion omförstatligande av elektronikindustrin 1975/76:40 med anledning av propositionen1975/76:172 om vissa pensionsfrågor jämte motion 1975/76:41 med anledning av propositionen1975/76:177 om ändring i lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare jämle motioner 1975/76:27angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden §21 Anmälan av interpellation Anmäldesoch bordlades följande interpellation som ingivits lill kammarkansliet 1975/76:178av () till herr kommunikationsministern om övergång tillcivilbemanning på isbryiare och sjömälningsfartyg: uttalade UH (ulredningen omhandräckningsvärnpliktiga) all del var principiellt oförenligt medvärnpliklsianken all försvarets fredsorganisation med slöd av värnpliklslag m.m. tillförsäkrades viss tillgång lill arbetskraft för uppgifter avföreträdesvis civil natur. I sialsverksproposilionen 1969 sade chefen förförsvarsdepartementet all han hell delade denna uppfallning. anslötsig lill detla ullalande. Del gav anledning till undersökningar angåendeanvändningen av värnplikliga på statens fartyg för isbrytning och sjömätning. Iproposition 1969 angående organisation m. m. sade dåvarandechefen för att etl slällningstagande tillbemanningsformen fick anstå till dess utredningen om handräckningsvärnpliktigalagt fram resultatet av sina undersökningar. Utredningenhar sedermera konstaterat atl isbrytningen har en alltigenom civil inriklningoch all bruket atl i värt land använda värnpliktiga pä isbrytare är merahistoriskt än prakliskl betingat. Göromälen ombord på isbrytarna motsvarar ihuvudsak dem som förekommer på civila fartyg. Ulredningen kom lill denuppfattningen all värnplikliga inle bör ultas lill tjänslgöring på isbrytarnaulan ersättas med civil personal ur han-delsflollan. Även befälet ombord påisbrytarna borde utgöras av civil personal; dock kunde militär personal i vissulsiräckning komma i fråga för övning i navigering, maskinljänst m. m. Ävensjömälningsverksamheten, som lill slörsta delen har civil inriklning och somnu bedrivs med militär personal, borde kunna i varie fall till viss del bemannascivilt. Så långt ulredningen omhandräckningsvärnplikiiga. Densvenska isbrylarflollan har under senare är byggts ul kraftigt, och yllerligareisbrylarfarlyg har beställts. Statsmakterna har siktal in sig påärel-runl-sjöfart även i våra nordligaste farvatten. Även sjömä-larflollan slårinför en upprustning. Delhar tidigare antytts frän olika häll alt handelsflottan haft brist pä olikapersonalkategorier, varför tillgänglig personal hell skulle åtgå förbemanningen av denna. Sä har dock ej blivit fallet. Arbetslösheten blandsvenskl sjöfolk är myckel hög. Några problem med atl få sjöfolk av allabehövliga kategorier till isbrytare och eventuella sjömälare lorde ejfinnas. Medlanke på den ändrade situation som råder vad gäller ärel-runl-sjöfarläven på , den kraftigt utbyggda isbrylarflollan, nyanskaffning avsjömälningsfartyg, de värnpliktigas ändrade tjänstgöringsförhållanden och sislmen inte minsl angelägenheten av att ge utbildat och erfaret sjöfolkmeningsfull och trygg sysselsättning anser jag del vara angelägel atl skyndsamtpröva frågan om hur civilbemanning av isbryiare och sjömälare skallorganiseras. Ullalandet att det är principielll oförenligt medvärnpliklsianken all nyttja värnplikliga för uppgifter av civil natur har juinte ändrats. Anledningentill alt interpellationen framställs nu är den aviserade försäljningenav 15 svenska fartyg, vilken kan innebära yllerligare försämrad sysselsättningför svenskl sjöfolk. Medhänvisning lill del anförda vill jag till herr kommunikalionsminislern Slällaföljande fråga: Ärkommunikalionsminislern beredd all nu pröva frågan om övergång lillcivilbemanning på isbryiare. §22 Meddelande om frågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1975/76:357av i Agnas (m) lill herr kommunikalionsminislern om verkningarnaav vissa rationaliseringar inom : beslul av siatsmakterna i syfte all genomrationalisering nedbringa driftkostnader för verksamhet på etl område har oftavisat sig drabba den bygd det angår mycketnegativt och totalt betunga den samlade budgeten för kommun och stat så altinga positiva verkningar i själva verkel kan påvisas. Rationaliseringen innebären fördyring för det allmänna och därmed för skaltebdalarna. Fråncentralt håll har aviserat indragning av vissaarbetsområden, bl. a. i , en kommun som därigenom mister en viktig delav sitt underiag. Avserslalsrådel alt vid beslul i frågan om denna indragning väga in helasamhällskostnaden i kalkylen saml därtill la hänsyn lill den försämradeservicen? 1975/76:358av () till herr arbetsmarknadsministern om tillämpningen avanvisningar till lagen om anslällningslrygghd belräffande lärareslilläggslimmar; Av främsi schemalekniska skäl är det ganska vanliglall en lärare uiöver sin tjänstgöringsskyldighet också har s. k.lilläggslimmar, vilkas anlal kan variera såväl under etl läsår som frän ettläsår lill ett annal. Enligt anvisningarna till lagen om anställningstrygghet(LAS) omfattas också dessa timmar av kravei på varsel och uppsägning från kommunernassida. Därest sådana åtgärder ej vidtages inom föreskriven tid kanskadeståndskrav resas mot ifrågavarande kommun. I extrema fall kan det varafråga om att krav på skadestånd reses för 0,5 veckotimmars övertid. Enkonsekvens av dessa system blir ökad administration och byråkratisering ochdärmed också ökade kostnader för kommunerna. Molbakgrund av vad jag ovan anfört ber jag all lill herr arbetsmarknadsministernfä ställa följande fråga: Anser statsrådet alt anvisningarna lill lagen omanslällningslrygghd vad gäller de s. k. tilläggstimmarna står iöverensstämmelse med intentionerna i lagstiftningen? 1975/76:359 av () lill herr socialministern om landvårds-försäkringen för vissahandikappgrupper: I regeringens proposilion 1973:45 om allmäntandvårdsförsäkring uttalade departementschefen att en uiredning skulleföretas om särskilda ersättningsregler för vissa handikappgrupper. 77 i proposilionen utlovades all riksförsäkringsverkei skulle få i uppdragall "i samråd med närmare utreda hur man kan avgränsa deolika patientgrupper vilka genom sitt handikapp eller sin allmänsjukdom åsamkastandskador på ett direki eller indirekt säll och på grund därav lämna förslaglill de särskilda ersättningsregler som kan anses motiverade". Medanledning av della uttalande vill jag lill herr soicalminislern ställa följandefråga: Har den utlovadeulredningen om särskilda ersättningsregler för vissa handikappgrupper inomallmänna tandvårdsförsäkringen slutförts och när beräknas i så fallersättningsregler kunna meddelas? §23 Kammaren åtskildes .