prot · FY0987 · 1975-12-31 00:00:00 — Härvid gäller ju samma regler för trädgårdsnäringens företag som förföretagsamheten i övrigt i vårt land. Det är tyvärr på del sättet, att vi undersenare tider har fän uppleva att pressen på de små och medelstora företag somdel här gäller har blivit värre och värre. Därför har de icke till sittförfogande ett ekonomiskt klimat som gör del möjligt för dem att leva vidare påett betryggande säll. Vi vill liksom alla andra belala våra anställda sådanalöner att de blir jämställda med andra grupper, men då måsle ocksåföruisätiningar skapas för all vi skall kunna betala ut de lönerna. Härsägs det att näringen inte är befiänt av en slapp överbudspolitik, och det ärden inle heller. Vi som har föreslagit bidraget menar all det skall vara enengångsföreteelse för alt hjälpa företagen i en svår akut siiualion. Jag vågarpåslå all ingen inom trädgårdsnäringen mer än andra klagar över de höga skallersom las ut. Vi skall belala skaller som alla andra, men vi vill ocksä, som jagsade lidigare, ha betryggande möjligheler all kunna leva och belala våraskatter. Ioch med att jag har betonat den akuta situationen har jag också förklaratvarför vi inte anser all länemöjligheten är lill fyllest. I och för sig är denbra - jag har inte pä något säll underkänt den, tvärtom. Många företag äremellerlid häri skuldbelaslade därför all de har ulnyUjat de möjligheter allrationalisera som har funnits lidigare. De kanske därför ställer sig tveksammatill att nu låna upp ytterligare pengar. Kan vi då hjälpa dem med elt bidrag idenna akuta situation tills priserna har hunnit anpassas, kanske de vill lånapengar längre fram och satsa på framliden. () kortgenmäle; böriade sill anförande med all tala om att de borgerligainte är så angelägna om att släppa in staten i näringslivet. Men han sade ocksåatt de borgerliga var frikostiga med statens pengar och hade sprängtmifiardvallen i överbud bara under årels riksdag. Jag skall inskränka mig tillall behandla det ärende som vi har att handlägga och inle gä in i någonstor politisk debatt med . HerrBergqvist säger alt prisökningen på produkterna för en hel del av förelagenresulterat i all de har fåll kompensaiion för de stegrade bränslekostnaderna.Jag kan dä berätta all kompensationsgraden är olika för olika produkter inomirädgårdsnäringen. Sålunda är priskompensationen extremt låg försnittblomsterslagen - för rosor är den 12 96, för nejlikor 17 96 och förkrysantemum 31 96. Högre priskompensation har erhållits för tomater och framföralll för vissa krukväxlslag, där pro-ceniialel ligger på mellan 40 och 80. Förlomalerna ligger det på ungefär 50 96. Men för växthusgurkan t. ex. har manlyckats uppnå allenast 16 96 i priskompensalion. Dessa uppgifter talar vältillräckligt tydligt för alt del verkligen är av behovel påkallat med ell stöd. Svenskalaniarbelareförbundeis ordförande, som har varil med i ul- redningen, är helt positivtill de synpunkter som uiredningens majoritet har fört fram till regeringen. Viär angelägna om att betona all han verkligen förslär vilka föfider del skullebli om trädgårdsnäringen krymps på sätt som den nu möjligen tvingas göra pägrund av likvidiletssvårigheler och dålig lönsamhet. HenBERGQVIST (s) kort genmäle: Jag tillät mig redovisa att de borgerliga partierna år efter är,oavsett konjunkturläge, har fört en överbudspolitik som har gällt både påutgiftssidan - högre utgifter - och på skaltesidan - lägre skatter. Jag ville sättain de borgerliga partiernas agerande i denna fräga i det sammanhanget. För vadär engagemanget värt om det sker mol bakgrunden av ständiga överbud, som i årfaktiskt för mittenpartiernas del uppgår lill över en mifiard kronor? Räkningenmåste till slut betalas, och då är del inte säkert att trädgårdsnäringen gynnasav en kortsiktig överbudspolitik. Jag tror att den är mer befiänt av en fasloch konsekveni ekonomisk poliiik frän samhällets sida. i sade all en betydande del av clearingav-gifterna borderestitueras till odlarna. Men lål mig dä slå fast att det slöd som finnsinbakat i lånesystemet motsvarar ungefär vad odlarna totalt har betalat iclearingavgifter. Och det stödet är mycket större än den oproportionerligtstora andel av clearingavgifierna som växlhusföretagen har betalat, som fruNilsson i nämnde. Delhar också sagts att stödet behöver komma snart - annars kanske det inte finnssä många förelag kvar att stödja. Visst mäste det sältas in ett rejält stödomedelbart - den saken är klar. Men inte kan man hävda att bidragssysiemel ärdel som avgör huruvida dessa företag skall kunna fortleva. För medianföretagelär det fråga om elt bidrag på . Inte vill väl i Helsingborghävda att . för ett växlhusföretag avgör om man skall drivaverksamheten på längre sikl eller inie. Del blir fakiiski inie mer förmedianföretagel, eftersom man väljer modellen att sprida ut bidraget jämnt,oavsett att behovet varierar mycket kraftigi från förelag lill förelag. i (c) kort genmäle; Jag vägar påstå all inget eller mycket få trädgärdsföretag har kunnatfä full kompensation för de ökade utgifterna pä grund av det höga ofieprisetundet det år som gått. HerrBergqvist talar här om överbudspolitik från cenlern, folkpariiel och moderatasamlingspartiet - log lyvärr alla dessa partier i etlsammanhang. Jag svarar närmast för och vill säga att vi alltidhar full täckning för våra utgiftsförslag. Vi ger oss över huvud taget inle inpä någon överbudspolitik. Jag tycker att det är någol beklämmande all höratalet om överbudspolitik när det gäller elt belopp pä 5 mifi, kr, för atthjälpa vissa trädgårdsförelag ur en akut krissituation, som delkommer förslag om hundratals mifioner kronor lill Jag tänkert, ex, på varv. Växthusodlingen har ungefär 10 000 anställda, medandet i fallet varv gäller ungefär halva del antalet. När det gällerEriksberg tvekar man inte att slälla pengar till förfogande. Jagvill än en gäng understryka att jag anser att bidrag är bättre för att klaraden akuta situationen för trädgårdsodlarna. De har vid en jämförelse medförhållandena i de länder som vi konkurrerar med fått vänla alldeles för länge.När säger att vi skall ha en fast politik för Irädgårdsnäringenframöver blir jag mycket nyfiken pä vad detta innebär. () kortgenmäle: i säger att har full täckningför alla sina ulgiftsförslag. Men vill verkligen bestrida attcenterpartiet under den här våren har levererat förslag vilkas genomförandekostar , utan alt ni anvisat kompensation fördessa kostnader? skakar på huvudet, och jag drar sluisatsen att detinle går att bestrida att det förhåller sig pä det sättet. Det är mot denbakgrunden man skall se ert agerande i den här frågan. säger attdet här gäller 5 mifi. och all del beloppet inte spelar så stor roll ijämförelse med de stora utgifterna på andra håll. Men lägger man ihop den enautgiftsposten med den andra så blir det mifiardbelopp. Fårjag nämna att man i den PM som utredningen sammanställl anger kompensationstal.För tomater anges ett kompensationstal på 105 96. Det är kompensationstalet, omman ser utvecklingen på någol längre sikl. Ser man den på kortare sikl, skallkompensalionstalel vara 63. Om man tar hänsyn till de problem som flnns när detgäller vissa tomatförelag och lill all del finns en viss gräns för högstabidrag, kommer det ändå av de över I . som kan utgå i bidrag tilltomatföretagen att ges stora summor till företag som har klarat sig mycket väl. Sedankan man aldrig bortse från att den ekonomiska styrkan varierar kraftigt frånföretag till företag beroende på vilka distributionsmöjligheter de har. De somstår i förbund med detafi handelsföretag har allmänl sett en myckel starkareekonomi än rena produktionsföretag, som måste säfia lill grosshandeln till depriser som där lillämpas. intar en mellanställning genom all dehar avtal om direktleverans till detafihandeln. har försökt beräkna omfattningen avpriskompensationen har den byggt på engroshandelspriser. För enskilda företagkan utvecklingen ha varit betydligt annorlunda än som fångats in i dessakalkyler. Slutligen,herr talman: fast politik behövs när det gäller träd-gärdsnäringen? Jo,all man inom utredningen nu ulformar ell program pä lång sikt, som lar hänsyntill våra möjligheter för framtiden. Jag är övertygad om allträdgårdsnäringsutredningen skall kunna lägga fram ett program, som blirgynnsamt för trädgårdsnäringens framtida ulveckling. HenWACHTMEISTER i (m); Efter detta replikskifte är fältet ganska ordentligt avbetat. Vad jaghade tänkt säga är redan avhandlat. HerrBergqvist tog emellertid upp ett rätt intressant resonemang - i varie fallantydningar till det - genom sina statsmannaord om den aktiva näringspolitiken.Det vore frestande för mig att ge mig in pä den, men jag skall avslå i dettasammanhang. Jag vill bara fråga om inte gjorde sig skyldig liten felsägning, när han anförde att vi fär mycket fördelaktiga lån, somskall vara ränte- och amorleringsfria , I det papper som har delgivitsutskottet slår det tvä är. Kanske menar att räntan ochamorteringen betalas i efterskott, först efter det tredje året. I våra pappertalar vi i alla fall om två års räntefrihet, vilket framgår av näst sistastycket på s. 3 i utskottets belänkande. Detkan emellertid vara detsamma, för därefter föfier i alla fall tio årsamorteringstid, vilket är en ganska härd amorteringstid. Ett län kan varaavsett för konsolidering av företaget eller till en rationalisering. Men vetman inte med säkerhet att förhållandena kommer alt bli bättre, är man intemycket hjälpt av ett lån. Då kan just det tillfälliga bidraget vara lill hjälp. Inommoderala samlingspartiet är vi inte särskilt intresserade av bidrag. Men vi serdetta såsom en tillfällig historia och där kan bidrag vara till hjälp. Jag vetnågol sä när vad jag pratar om, eftersom jag hör till de trädgårdsodlare somhar tvingats ge upp. Det är jag glad för . Mycketkan komma emellan. Det är så mänga saker som berör trädgårdsodlingen utandennas förvållande, t, ex. handelspolitiska frågor och annat som drabbar denhårt. Inom moderata samlingspartiet tror vi på läng sikt mera på ettkostnadsrelaterat stöd i form av restitution i en eller annan form av eriagdaavgifter. Men jusl nu är läget sä allvarligt att del inle är fräga om god ellerdålig lönsamhet. gäller det växthusverksamheten över huvud taget. Av denorsaken har vi i moderala samlingspartiet anslutit oss till reservationen, lillvilken jag yrkar bifall. HenBERGQVIST (s) kort genmäle: För alt skingra missförstånd vill jag slå fast att det förslag som föreligger frånjordbruksutskottets majoritet innebär räntefrihet och amorteringsfrihet . i (c): Jag är ledsenatt jag behövde begära ordet pä nytt, men kom med någrapåståenden som jag måste bemöta. den här situationen. kan betyda oerhört mycket för en småföretagare när det gäller attkomma över en akut svår situation. Jag kan ha full förståelse för att herrBergqvist har svårt för att sätta sig in i den situationen, men mängasmåföretagare råkar in i den alll som oftast. Närdel gäller kompensalionstalen är det klart alt bilden ärsplittrad i fråga om olika företag, men enligt utredningens promemoria liggervid 250-procentig ofieprisökning genomsnittskompensationen vid 63 96 förtomater och 16 96 för gurka, och för de stora snitt-blomsslagen redovisastyvärr stora underskott. Så ligger det alllsä till med kompensationsgraden. Eftersomherr säger att vi i har kommii med överbud på enmifiard kronor mäste jag be om en specifikation på del beloppet. Hen () kortgenmäle; Alt ge en kort specifikation på överbud är omöjligt,eftersom de omfattar en lång lång lista, men jag kan ta några exempel påöverbud som uppgår till betydande belopp, för vilka ni inte har föreslagitnågra kompenserande inkomster eller reduktioner i fråga om andra utgifter. Detförekom förslag om en ökning av biståndsbeloppet med 500 mifi. Ni harnyligen röstat igenom en sänkning av villabeskattningen som rör sig om mycketstora belopp. Ni har vidare röstat igenom förbättringar av studiestödet. Enbartde här sakerna gör att det sammanlagda beloppet närmar sig mifiardstrecket, ochsedan finns det åtskilligt annal som inte ryms inom ramen för en kort replik. Detvar inget förakt för värde som jag uttryckte när jag undrade vaddet beloppet betyder för förelagen. Vad jag sade var att genom att sprida utbidraget till alla kommer del att bli mindre än vad del hade kunnat bli för deföretag som behöver mesl. Jag har fortfarande svårt all tro alt frågan ommedianföretagel skall fortsätta sin verksamhet eller inte är en fräga somavgörs av huruvida man får . i engängsbidrag eller inte. Jag tror attbesluten fattas utifrån andra bedömningar. Sedannågra ord om kompensalionstalen. På s. 23 i trädgärdsnäringsutredningens PMfinns en uppräkning över kompensalionstalen. Där står del 105 96 för tomater,och inom parentes står den siffra som anförde. Vi har båda rätt,även om den uppgift jag lämnade inle står inom parentes. Skillnaden är den attfru siffra gäller på kort sikt med hänsyn lagen till attofieprisslegringen var speciellt kraftig när förelagen gjordestora inköp. Om man däremol ser året som helhet med den sänkning av ofieprisetsom inträffade under elt senare skede, finner man att tomalodlarna har lyckatshöja sina priser så all del kompenserat ofieprissiegringarna. i (c) kort genmäle: Det är just pä kort sikt som vi har föreslagit bidraget. Det är därförsom jag har angivit 63 96. Motivet till att vi vill ha ett bidrag på kort siktär att vi vill hjälpa näringen ur en akut situation. HerrBergqvisi har också sagl att socialdemokraterna vill ha en aktivnäringspolitik. Jag har aldrig förstått det draget i den socialdemokratiskanäringspolitiken som innebär att företagen helst skall vara under isen innanman anser sig ha möjlighet att rycka in. Del är väl mycket bättre att på etttidigt stadium ge ett kortsiktigt stöd - etl över-gängsstöd - som vi föreslär,så alt företagen sedan kan leva vidare under betryggande former. Jagförstår att inte kan precisera den där mifiarden. Det äromöjligt, för det stämmer inte med politik att vi skulle äla ossutgifter utan all vifia betala dem. Vi ger verkligen anvisning om hur utgifterskall täckas i samma män som vi föreslår dem. Hen () kortgenmäle; De tre exempel som jag anförde pä överbud från cen terpartiet har icke kompenserats med några moisvarande förslag till in komstförstärkning eller utgiftsreduktion. Det är alldeles klart. Enbart dessa tre exempel motsvarar kostnader i storleksordningen 1 mifiard. Och det finns mänga andra exempel. i har varken kunnat bestrida att har föreslagit dessa utgifter eller kunnai ange några kompenserande inkomstförstärkningar eller utgiflsreduklio- ner. Centerpartiethar inte heller på något sätt kunnat göra troligt att något enda företag, somhar förutsättningar att leva på , skall behöva läggas ner, om del härlänestödet genomförs. Detta slöd innebär tvärtom all företagens fortsattaexistens iryggas. Alla de företag som har möjligheter att leva vidare på längresikt kommer också att kunna göra del. Cenlern har inte kunnat visa att detförhåller sig på annat sätt. FruNILSSON i (c) kort genmäle; Innan läneslödel kommer i praktisk tillämpning går så att delär risk för att mänga förelag, inte minst efter resultatet av avtalsrörelsen,kommer att ha fått upphöra med sin verksamhel. Del är därför vi har lagl vårtförslag om del här bidraget, som jag fortfarande håller fast vid. Jagkonstaterar att framhärdar i sitt tal om att inteanvisar pengar i förhällande lill sina ulgiftsförslag. Del är emellertid fel.Jag vill också påpeka, att inte ens finansministern räknar alllid rätt i sinbudget. Vi lever f n. med etl underskott i den äriiga budgeten på ca 10mifiarder kronor. 1 förhållande till detta belopp uigör 5 milj. kr. en droppe ihavel. Hentalmannen anmälde att anhållit att till protokollet fä antecknatatt han inte ägde rätt till ytteriigare replik. Trots all debatten nu har pågått länge ser jag mig nödsakad att, medhänsyn tagen till den mytbildning som jag har upptäckt pågår ute i buskarnakring regeringens inställning lill trädgårdsnäringen, med några ord kommenteradenna fräga. Låtmig inledningsvis fä ansluta mig till del principiella resonemang när delgäller näringspolitik i allmänhet som här har fört. Jagvill också slå fast att regeringen anser det betydelsefullt all vi har enlivskraftig trädgårdsnäring. Del är av detta skäl vi föreslagit detinvesteringsstöd som går ul till näringen för all underiätta möjligheterna attskapa rationella och bärkraftiga företag. Det är av denna anledning sornregeringen har föreslagit att också trädgårdsnäringen skall få del av detsärskilda stödet till samverkansföretag. Det är även därför som regeringen hartillsatt irädgårdsnäringsutredning. Vi vill få näringens situationgenomlyst och ändamålsenligheten i de nuvarande statliga stödformerna prövadmot bakgrund av angelägenheten av att kunna bevara och siärka näringen. Eftersomregeringen insåg att trädgårdsnäringen, framför allt växlhusföretagen,drabbats hårt av oljeprisstegringarna och att detta för många företag innebar,temporärt, en besvärlig ekonomisk situation gav vi utredningen i uppdrag allsnabbt lägga fram förslag om tillfälliga åigärder, som kunde hjälpa behövandeföretag att komma över svårigheterna. Vi var överens med näringens företrädareatt det var fråga om tillfälliga åtgärder. Lantbruksstyrelsen och regeringenhar ansett att de låneformer som utredningen föreslog var den lämpligasteåtgärden. Däremol har varken lantbruksstyrelsen eller regeringen ansett detrimligt att generella statliga bidrag skulle utgå som retroaktiv kompensationför sämre lönsamhet utan närmare prövning av behovel i det enskilda fallet.Jag är pä den punklen närmast lacksam mot , som i ett av sinainlägg belyste hur verkligt olämplig den stödform är som han själv föreslår. Manredovisade ju hur olika situationen kan vara inom näringen beroende på vilkaprodukter ett företag framställer. Måslevi ändå inte fräga oss vart det skulle leda hän om alla företag inom olikabranscher skulle kompenseras med statsbidrag för de förändringar i lönsamhetensom av och till kan uppstå av olika skäl? Däremothar regeringen ansett det lämpligt att ge direkta bidrag lill åigärder som haren bränslesparande effekt. I propositionen om energihushållningen föreslärregeringen 2 mifi. till sådana ändamål inom trädgårdsnäringen. Det äralltså 2 mifi. ulöver de 2 som anslogs i fiol. Jagvill säga några ord när det gäller konkurrensen med den subventioneradeimporten. Vi har haft en sådan konkurrens. Men del är väl att ta litet enkeltpå problemet om man menar att vi från svensk sida skall möta dessasvårigheter med alt vi också skall subventionera den här typen av produkter -för alt kanske då möta en fortsatt ökning av subventioner från de länder somexporterar till oss. Var slutar det här? Det är rätt naturligt att regeringen istället tar initiativ - som vi har gjort - till överiäggningar med de andraländerna för att komma fram till förnuftigare lösningar pä den här typen avrelationer i handeln länder emellan. Annars vet man aldrig var detta kan sluta, Lålmig fä slå fast att regeringen är klar över angelägenheten av ensnabb behandling av de läneärenden som vi kommer att få som resultat avregeringens förslag till . Lantbruksstyrelsen harocksä vidtagit sädanaförberedelser att länen skall komma de behövande företagen till del med minstamöjliga tidsutdräkt. Jag är övertygad om all vi med de åigärder jag nu harredovisat skall klara näringens situation. FruNILSSON i (c): Jag noterar med tillfredsställelse statsrådet ullalande alldel skall bli en snabb handläggning av låneärendena. Jag betonade ju också imitt inledningsanförande vikten härav. Anledningentill att jag tog upp tomatimporten frän var att jag ville belysakonkurrenssituationen pä detta område. Att vi sedan skall la upp självasakfrågan i utredningen är jag fullt på det klara med. StatsrådetLundkvist sade att det pågår en mytbildning ute i buskarna om regeringensinställning till trädgårdsnäringen. Så är inte alls fallet. Vad vi som ärverksamma inom trädgårdsnäringen begär är bara att fä arbeta pä lika villkormed dem som vi konkurrerar med i andra länder. Andra stater har pä ett tidigtstadium givit stöd till sina trädgårdsnäringar. Jag hoppas att värträdgårdsnäring med de föreslagna åtgärderna, som vi nu kommer att besluta om,skall gä en fiusare framtid till mötes, Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruOlsson i begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 16 punkten 4 mom, 4röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m, fl, 4 protokoll 1975. Kilometerskattför vissa släpvagnar, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat; Ja- 155 Nej - 155 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallil reservationenav i m. fl. Nr 17 angående verkställdgranskning av Nr 21 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Nr 23 med anledning av i propositionen 1975:1gjord framställning angående stat för statens allmänna fastighetsfond /76 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §14 Kilometerskatt för vissa släpvagnar, m. m. betänkande nr 26 med anledning av propositionen 1975:62 omkilometerskatt för vissa släpvagnar, m. m. jämte motioner. I propositionen 1975:62hade regeringen -efter föredragning av statsrådet - föreslagitriksdagen att dels anta de vid propositionen fogade förslagen till 1. lag om ändring ivägtrafikskattelagen (1973:601), 2. lag om ändring i förordningen(1973:602) om särskild vägtrafikskatt, 3. lag om nedsättning avfordonsskatt pä traktorer och släpvagnar m. m.. 4. lag om indrivning avavgift för kilometerräknare m. m., dels godkänna vad ipropositionen förordats om skyldighet att utrusta släpvagnar medkilometerräknarapparatur, om avgift för sådan apparatur och om ersättning tillfordonsägare i vissa. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes föfiande: "1propositionen föreslås bl. a. de bestämmelser som behövs för övergången tillkilometerskatt för vissa släpvagnar. Större delen av denspecialdeslinerade fordonsskatten och hela den särskilda fordonsskattenföreslås bli omvandlade till kilometerskatt resp, särskild kilometerskatt inomramen för en totalt sett oförändrad skattebelastning pä de berördasläpvagnarna. Vidareföreslås att regeringen bemyndigas att utfärda bestämmelser om distribution avkilometerräknarapparatur genom statens försorg och om fordonsägarnas skyldighetatt betala avgift för apparaturen. Ytterligareföreslås att fordonsskatt för fordon med åriig fordonsskalt över 4 800 kronorskall kunna beräknas än hel kalendermånad i samband med attskatteplikt inträder eller upphör i vissa fall. Slutligenföreslås vissa ändringar av närmast teknisk och formell natur ivägtraflkskattelagen och i förordningen om särskild vägtrafikskatt och ensärskild bestämmelse om indrivning av avgift för kilometerräknare m. m. tillmotorfordon," Kilometerskattför vissa släpvagnar, m. m. I detta sammanhang hadebehandlats dels de med anledning av propositionen väckta molionerna 1975:2024av i Ulfsbyn m. fl. (c, m, fp), vari hemställts att riksdagenbeslulade att