prot · FZ09139 · 1975-12-31 00:00:00 — skall alltsåläsa utskotlsbetänkandel på det sättet all vi förutsätter alt detinte blir nödvändigt med ytterligare inskränkningar HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: gör en verkligt originell vinkling när han försökerparallellställa kommunister och moderater och när han försöker säga attkommunisterna inte vill garantera de svenska varvsarbetarnas sysselsättning. Jaghöll på alt säga: Del skall säga - som skall resa hem tillGöteborg och tala om för varvsarbetarna att det skall bli 4 700 varvsarbelarefärre och övertyga dem om alt detta är bra och riktigt och sominte ens kan ge dem någon garanti för alt det är slut med nedskärningarna dåutan att dessa kanske fortsätter - det skall han också tala om för dem. Jaglycker inte att skall tala om garantier till de svenskavarvsarbetarna. Den verkliga intressegemenskapen finns ju mellan de företrädareför - det gäller såväl som , som ingår iden gruppen - som är överens om alt nedskärningspolitiken skall fortsätta ochsom skall åka hem till sin hemstad och tala om det. Där har vi de verkliga"garanterarna". Delär ju i själva verket sä att när vi kritiserar regeringens sätl att hanteradenna fråga är det inte därför att vi vill ha mindre garantier. Tvärtom bordedet ha framgått ganska tydligt av mitt inledningsanförande atl vi bör varaberedda alt ställa ännu större belopp lill förfogande om det är nödvändigt föratt rädda den svenska varvsnäringen i det mycket långa perspektivet. Det kanvara värt den insatsen. Del kan vara värt de förlusterna. Men då skall ocksåredarkapitalet lyftas bort och det bli ell samhälleligt och politiskt ansvarför hela varvsnäringen och helst också för sjöfartsnäringen. Jaglycker inle all skall göra några "symboliska" al-lackermot oss och kalla oss för ytierlighelsparli osv. Det är ju dock så all herrHugosson är fullständigt överens med ytterlighetspartiel om exempelvis ett såbetydelsefullt positivt inslag i den framtida industripolitiken som ettstatligt rederi. Låt oss hålla oss till det som förenar i stället för atl skapakonstlade motsättningar. HenHUGOSSON (s) kort genmäle: Försl villjag tacka utskottets talesman i för deluttalande som här gjorts belräffande den framtida 38 planeringens inriklning. säger att vi från utskottetssida inte har skrivit under vadsom står i propositionen. Det innebär alltså alt de svenska varvsföretagen ochframför allt de statliga varven i sin planering skall utgå från att man skallkunna behålla nuvarande sysselsättningssituation. HerrSiegbahn sade i sitt inledningsanförande atl om vi hade fått integration ochsamverkan tidigare - och han exemplifierade med motorproduktionen - skulle viinte ha stått i den här svåra situationen. ochbörjan av har från statens sida, från den fackliga sidan och frånsocialdemokratiskt håll i gjorts påtryckningar för att man skulle fåtill stånd en samverkan och integration mellan de göteborgska varven. Vi haraldrig fått något stöd från några moderater eller några konservativa krafter.Vi har aldrig fått något stöd från de ägargrupper som har haft kapitalmaktenbakom sig. Men står och säger atl det naturiigivis hade variten bättre situation om vi hade fått en integration. Jagvill citera vad som slår i och motion: "1vissa länder förespråkas byggande av fartyg . Avsikten är att skapasysselsättning till varvens anställda. Detta är dock ingen lyckadlösning." HerrSiegbahn har icke följt upp detta i utskottet med någon reservation. Men i ettsärskilt yttrande, fogat till utskottets betänkande, tvår han sina händer. Detär nästan så att man kommer att tänka på biskop från tiden för Stockholmsblodbad, som sade: "Härtill är jag nödd och tvungen." Men i hjärtatoch själen förlitar sig tydligen trots alll de moderata representanterna frånGöteborg på att några självläkande krafter skulle klara detta. Jag har inte svårt att åka hem till och tala medvarvsarbetarna. Jag tycker det skall bli betydligt värre för , somhar yrkat direkt avslag på propositionen. Vad har vi för alternativ? Omriksdagen skulle bifalla vpk:s reservation , så flnns det inget jobb förde svenska varvsarbetarna , och drabbas 1 000 tjänstemäni . Det är kontentan av kommunisternas agerande i varvsfrågan, och dåmenar jag att man är fångad i 1800-talsdogmer. Hen () kortgenmäle: I viss mån står och jag på samma linje. Jag har inte sålänge följt den här frågan, bl. a. därför att jag inte salt i underdessa år. Men jag håller helt med honom om att det säkerligen var olyckligt atlman från varvens sida tidigare visade bristande förståelse för ensammanslagning. Vadjag talade om i mitt anförande var att det från varvens sida i slutet av1960-talet fanns ett intresse för bl. a. en koordination av motorproduktiontill exempelvis Uddevallavarvet. Men man visade inte någol sådant intresse iden varvskommitté som den socialdemokratiska regeringen hade tillsatt, ochfrågan har heller inte kommit tillbaka förrän nu i den senastepropositionen. Man skulle alltså ha kunnat få en di-versifieringsom hadesträckt sig ut över varvsnäringen, och jag vill därför beklaga atl den inteblev av. Sedanvill jag säga alt det har väckts en enskild moderat motionbeträffande lagerproduktionen. Vi är tveksamma - jag är del själv, och det gavjag uttryck för i mitt anförande - om lagerproduklion kommer att kunna lösaproblemen till det billigaste priset. Ochfortfarande efterlyser jag ett svar på frågan: Vad menar med atlpåstå alt inle skulle vara lika intresserade för sysselsättningenvid varven och för deras framlid som regeringspartiet? Vi står ju på sammalinje som regeringen beträffande nödvändigheten av nedskärning, under del atlherr i försöker operera litet grand i utkanten helt allmäntgenom att tala om att det inte skall göras nedskärningar osv., utan att pånågot sätt kunna erkänna all del här är ett problem av myckel slor betydelse. Detfinns alltså ingen skillnad mellan moderata samlingspartiet och t. ex.regeringen beträffande den långsiktiga lösningen av varvsproblemen i vad angårsysselsättningen. i (vpk) kort genmäle: Jag skall överlåta ål herrar och att inbördes göraupp hur mycket de är överens om och i vilken utsträckning de betraktarkommunisterna som stående vid sidan av denna politiska gemenskap. har ett litet egenartat sätt att argumentera. Den fråga han villställa under debatt och där han försöker attackera vpk är: Vem är föreffektivaste möjliga och starkaste möjliga insalser? menar atlmed vpk:s uppfattning skulle det inte bli några insatser alls för de svenskavarvsarbetarna. Om läst reservationerna och om han hört vad vihar sagt måste väl ändå vara klar över alt en sådan inställninginte rimligen kan hålla. Närherr skall göra en markering ål ena hållet säger han att samhälletsansvar, varvsarbetarnas ansvar för sin industri, aldrig har fått någolordentligt stöd från ägargrupperna. Del är ett riktigt konstaterande. Men voredet inte då ett effektivare stöd åt svensk varvsindustri atl nationaliseraalltsammans än att fortsätta att arbeta med denna varvsindustri i hög grad påägarnas villkor och utifrån ägarkapilalels bedömningar och intressen? Jagkan inte inse att vpk:s ståndpunkt, som innebär nalionalisering av helavarvsindustrin, skulle vara en sämre garanti. Det kan ju inte vara sämre,enligt uppfattning i varje fall, att staten går in till änatt staten går in till i ett av varven. Jag kan inte förstå att det skullevara mera ansvarslöst av oss att förorda att staten tar det totala ansvaret ochdärmed också det totala greppet och den totala politiska makten tillsammans medde arbetande. Det kan inle vara en sämre garanti som vi där föreslår än denherr är beredd att acceptera och som haninte ens själv vet, när han röstar för den, om den inte innebär ytterligarearbetslöshet, ytterligare nedskärningar fr. o. m. Ty del vet ju herrHugosson inte - beskedet från hans partivän i har jugett honom klara papper på att han inte har några garantier för den saken. HenHUGOSSON (s) kort genmäle: säger att han var inte i dådiskussionerna om en integration och sammanslagning av de göteborgska varvenförsiggick. Nej, det var kanske inte , men det fanns andramoderater som kunde ha gjort en insats. Bakomde borgerliga partierna i står en organisation som heter Samling 66.Där återfinns , , - f d.Götaverksordförande - osv. Jag förutsätter att de borgerliga partierna iGöteborg har kontakt med sin valorganisation 66, och då måste man juha fått klarl för sig att situationen för den svenska varvsnäringen inte varsärskilt gynnsam. Man hade kanske från det hållet kunnat hjälpa de anställdaall slå larm tidigare. Vislår visst vakt om sysselsättningen, säger , men vi är ytterligttveksamma till varvskreditgarantier. Men det är ju en förutsättning, herrSiegbahn, att vi får dessa garantier för att kunna garantera sysselsättningen. Till i Malmövill jag sedan säga några ord. Kommunisternahar väckt en partimolion i anslutning till denna proposition. I den motionen,som är underskriven av bl. a. partiledaren, yrkas avslag på punkterna 1-4 och6-10 i propositionen, men motionärerna föreslår inga alternativ. Vi hartidigare här frågat: Vad kommer kommunisterna med? Man talar allmänt omnalionalisering och socialisering, och går ju samhället in och fåraktiemajoriteten i . På det sättel garanteras sysselsättningen. Mentrots detta talar kommunisterna här i om en allmän nalionalisering.Man glömmer den verklighet vi lever i. Man glömmer de anställda för endogmatisk kommunistisk inställning. Herrtalmannen anmälde atl anhållit att lill protokollet få antecknatalt han inte ägde rätt till ytterligare replik. Hen (): Tyvärr måste jag inledningsvis rätta till ett felaktigt påstående avherr . Han påstod atl Samling 66 står bakom de icke-socialistiskapartierna i . Men 66 har aldrig stått bakom och gör detinte heller . Jag vill ha sagt detta för att inte det här skall stå iprotokollet som ett sant påstående. Det är alltså lögn! Deåtgärder som föreslås i propositionen med anledning av varvskrisen ärvärdefulla och nödvändiga. Bakgrunden till de åtgärderna tänker jag här inte gå in på,eftersom så många tidigare talare har gjort det. Anledningen till att jag nubegärt ordet äratt jag vill anföra en del synpunkter på hur varvsledningenunder bör arbeta för alt inte framåt 1979-1980 befinna sig iett ännu värre läge än . Detfår inte bli så att varvsledningen slår sig till ro, när man nu har fåll pengaroch möjligheter all bygga på lager - då föreligger det stor risk föratt varvet framåt 1980 står med ett lager osäljbara fartyg, som mansaknar order på tillverkning av nya. Varvsledningarna i , ochövriga orter måste sträva efter att finna nya tillverkningsobjekt som liggernaturligt till för det kunnande man har på personalsidan och den maskinpark m.m. som man förfogar över på varven. Del finns många yrkeskategorierrepresenterade vid ett varv. Många människor tror all där finns baraplåtslagare, men man har en hel rad yrken och specialiteter. Därför borde detfinnas möjligheter att gå in på andra områden än bara ren fartygstillverkning. Vadmotortillverkningen beträffar instämmer jag gärna i det anfördeoch utskottet också har understrukit, nämligen att det bör föreligga godamöjligheteratt koncentrera den tillverkningen till Göteborgsvarven, främst dåtill , där man är specialist på sådan tillverkning. De borde isamarbete med och statens skepps-provningsanstalt ha möjlighet attproducera goda motorer och att bli konkurrenskraftiga gentemot utlandet på detområdet. Menför att klara den regionalpolitiska satsning som vi i slort sett är eniga ommåste också allt göras för alt förbättra kommunikationerna på olika håll ilandet. Och är det så att vi på många håll har brist på färjor eller ocksåär de färjor som finns alldeles för små föratt motsvara trafikbehovet. Jagmenar därför alt just tillverkning av färjor kunde vara ett objekt när delgäller att utnyttja den lediga varvskapaciteten. Likasåtror jag att det på många håll i landet skulle vara av värde att få gamlaträbroar utbytta mot ordentliga stålbroar. Även där borde det yrkeskunnande ochden kapacitet som finns vid varven kunna utnyttjas. Vidarehar som bekant försvarsanslagen krympt år , och det har lett till attmarinen i stort sett inte har fått några nya fartyg . När nu vårflotta efter hand blir äldre och äldre, så blir naturligtvis också flottansförsvarspotential lägre, som den personal som tjänstgör inommarinens enheter får en allt sämre arbetsmiljö. Omman ändå skall tillverka produkter som det inte med säkerhet finns avsättningför, menar jag att det borde vara möjligt att använda en del av kapaciteten föratt tillverka fartyg åt marinen, t. ex. minsvepare och andra mindre fartyg somannars behöver rustas upp och moderniseras. Om man går in för detta skulleförsvarspotentialen öka och skulle arbetsmiljön för deombordanställda förbättras. Ettannat område som av allt att döma fr en allt större betydelse ärfritidssektorn. Även på det området tror jag att varvsindustrin med sinerfarenhet skulle kunna finna en hel del intressanta tillverknings- På många håll ilandet har man gamla, halvt nedruttnade ut- Nr 139 siktstorn, dåliga bryggor för bad och bålsport och broar som inte uppfyller den de krav som ställs . På dessa områden tror jag atl varvsexperiis 28maj 1976 med fördel skulle kunna utnyttjas. Vihar en omfattande yrkesutbildning här i landet, och jag tror alt Vissavarvsfrågor det vore värdefullt - i varie fall i - all i störreutsträckning utnyttja varven i den praktiska delen av fackskoleutbildningen.Det vore ett sätt att ge eleverna en naturlig kontakt med och erfarenhet avlivet på en storarbetsplats. skulle det ge sysselsättning åt denar-betsledande personalen vid varven. Meddetta har jag velat peka på vikten av att varvsledningarna inte slår sig tillro utan jobbar med de här problemen och försöker få fram alternativasysselsättningar och omstrukturerar verksamheten på ett sådant sätt att såstor sysselsättning som möjligt säkras åt personalen på lång sikt. Mycket tyderpå att varvskrisen kommer att bestå långt in . Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservationen 3. HenHUGOSSON (s) kort genmäle: Jag vill instämma i vad sade - det är angeläget atl allamöjligheter till diversifierad produktion vid de svenska varven undersöks.Sysselsättningsmotivel är myckel väsentligt. Jagkan bara inte i det här sammanhanget underlåta att konstatera att sedan stod bakom en reservation här i och röstade föratt vi skulle bygga ut varvskapaciteten med en docka uppe vid Norrlandskusten.Vi upplever en situation där antalet varvsarbetare måste reduceras med 8 000,något som herrTorwalds hemstad kommer att drabbas av. som detta skeryrkar att varvskapacitelen skall byggas ut på eu annat håll ilandet. säger att det är lögn att Samling 66 står bakomcenterpartiet i . De tre borgerliga partierna kallas för De samverkandepartierna, har gemensamma gruppmöten, och de har majoriteten i sedan1966 års val. 1966 skapades den här valorganisationen. Samling 66, för altstödja de borgerliga partierna. 66 finns fortfarande kvar ochagerar i bakgrunden. Där återfinns en stor andel av de redargrupper som haransvar för den göteborgska varvsindustrin. Jag trodde att De samverkandepartierna även samarbetade med Samling 66. HenTORWALD (c) kort genmäle: Det är ju värdefullt att få tillfälle att redovisa här i kam maren alt om trodde att samverkade med Samling 66 så talar jag nu om för all så icke är fallet. En osanning blir inte sannare därför att den upprepas ofta. Vi möter den tyvärr ofta, men jag vill än en gång konstatera all Samling 66 icke slår bakom . tar icke emotbidrag från några andra än sina medlemmar. Vi står helt fria från Samling 66. Attjag stödde förslag om att man skulle få tillfälle atl bygga en docka uppe iNorrland äger sin riktighet. Jag tycker emellertid att del är intressant isammanhanget - och det pekade jag på - alt den totala varvskapacitelen måslereduceras. Den varvskapacitet som f. n. har är inriktad på ett heltannat tonnage, helt andra båtar än de som var aktuella uppe i . Jaghar i mitt anförande velat peka på - och det verkar som vi är eniga om det -att vi måste försöka omstrukturera verksamheten vid varven i motsysselsättning som inte är direki kopplad till sjöfartsnäringen utan där vi kannyttiggöra varvens nuvarande produktionsapparat genom att producera sådant somvi har behov av inom andra områden. Jag nämnde då särskilt fritidssektorn. HerrHUGOSSON (s) kort genmäle: Jag vill bara konstatera atl tillskapades den härstödorganisationen 66 i . Vid val fick de borgeriigapartierna majoritet i . De har alltsedan dessinnehaft denna majoritet. Samling66 lever fortfarande, och de tre borgerliga partierna kallar sig för Desamverkande partierna och har gemensamma gruppmöten m. m. Då är det väldigtegendomligt alt jusl ett av de partierna inte håller kontakt bakåt med sinbasorganisation. HenTORWALD (c) kort genmäle: upprepar alt Samling 66 skulle vara enbasorganisation för . Detta är en osanning och blir icke sannare om delupprepas hur som helst. Jag konslaterar än en gång: Samling 66 står ickebakom . Samling 66 deltar inle på något sätl i De samverkandepartiernas gruppmöten. Samling 66 har aldrig gett några pengar tillcenterpartiet. tar icke emot pengar från andra än sina medlemmar-man lar naturligtvis också emot det kommunala och statliga partistödet. Detfinns ingen koppling mellan Samling 66 och i . Hen SVARTBERG (s): Jag har begärt ordet för att kommentera två avsnitt ivarvspropositionen och i näringsutskoiiets betänkande nr 73. Utbyggnadenav Uddevallavarvel, det s. k. Projekt 73, fortskrider planenligl, och arbetenaberäknas vara slutförda /77. Beslutetom utbyggnaden togs ju före energikrisen och den internationellakonjunkturnedgången, och det innebär naturiigivis att förutsättningarna harförändrats avsevärt. Men eftersom byggandet av en nybyggnadsdocka och enmodernisering av produktionsapparaten i övrigt är nödvändiga för enrationalisering av varvels produktion, så har man ansett det motiverat att ihuvudsak genomföra det ursprungliga programmet. Jag delar därför inteuppfattningen att uibyggnaden av Uddevallavarvet skulle vara en felsatsning. Isamband med uibyggnaden har Uddevallavarvet emellertid fåll ta på sig kostnadersom till väsentliga delar borde belasta samhällel i övrigt. Motorvägennorrut från har tidigarelagts , och kostnadernahärför har förskotterats av Uddevallavarvet. Var och en som studerat iraflkengenom vet betydelsen av lidigare-läggningen. har flyttatslill ett nytt och bättre läge, och banvallen har i samband därmed fått enavsevärt förbättrad standard. Farleden in till har fördjupats ochförbättrats till gagn inte bara för Uddevallavarvet. Totaltär kostnaderna för dessa och en del andra åtgärder närmare 30 milj. kr. Jag harvelat peka på detta i samband med det betalningsanstånd på 40 milj. kr. sompropositionen och ulskollet föreslår för Uddevallavarvel och som väckt en vissuppmärksamhet. Detandra avsnitt jag vill ta upp gäller samordning av motorproduktionen. Ensamordning av motorproduktionen anses nödvändig. Jag vill här bara framhållaatt en samordning och ett samarbete inte behöver och inte får betyda enkoncentration av motoriill verkningen. Uddevallavarvet har en väl fungerandemaskinverkstad, och produktionen där bör få fortsätta. Däremot bör mannaturligtvis ta till vara de påvisbara ekonomiska fördelar man kan nå genom ettsamarbete mellan de svenska varven. Maskinverkstadenpå Uddevallavarvel sysselsätter ca 200 personer. Genom den neciskärningav de svenska varvens produktion som är en av förutsättningarna för allbranschen skall kunna överleva kan i ca 350 personer beröras.Eftersom Uddevallavarvet svarar för 47 96 av den totalaindustrisysselsättningen i framstår del klart vilka konsekvenser enytterligare nedskärning skulle föra med sig. Slutsatsen,herr talman, blir alltså denna: Samordning ja! Jagvill slutligen försäkra att tillfredsställelsen i och ärslor över all Uddevallavarvel är ett statligt belagt förelag. Jag tror atl inteens de folkpartister och centerpartister som 1967 i en motion här i riksdagenhävdade att "målsättningen bör vara att helt återföra Uddevallavarvet lillenskild företagsamhet" har någon annan uppfattning. I detla anförande instämde iUddevalla samt herrar i och i (samtliga s). Hen (): Den verkliga bakgrunden till att industriministern lagt fram sinaförslag i propositionen 1975/76:121 om vissa varvsfrågor liksom Nr 139 till näringsutskottets förslag i dess betänkande nr 73 är självfalletden den '''varvsindustrin befunnit sig i och som verkligen 28 mai 1976 blivitakut. Utan statliga insalser inom denna bransch hade del blivit -------------- företagsnedläggelser, permilteringar och avskedanden i mycket stor om- Vissa varvsfrågor fattning. Utan tidigare statligainsatser hade det uppstått svåra problem för enskilda människor och för deorter och landsdelar där varven är koncentrerade, exempelvis i och Göteborgoch i ell slort antal kommuner i Väst- och , inte minst i det länsom jag representerar här i kammaren. är det viktigt att slå fast alt de mycket stora problem som den svenskavarvsindustrin står inför inte får leda till några allmänna domar överbranschen som helhet och dess framtid. Nej, tvärtom skall vi komma ihåg att densvenska varvsindustrin representerar en mycket betydelsefull industrielltradition, och vi hoppas alla all den kommer alt få en betydande slagkraft iframtiden. Självklartdelar jag industriministerns och utskottets mening att stödet tilllagerproduktion av fartyg bör ses som en temporär åtgärd i en akutkrissituation som drabbat inte endast de svenska varven utan är av internationellräckvidd. Riktlinjerna för stödet syftar till att den svenska varvsindustrinskall få en struktur som medger balanserade produktionsförhållanden ochtryggad sysselsättning på . Branschens anställda har förutom stor yrkesskicklighet visat prov påverklig samhörighet med sina företag och känt ett stort ansvar för helabranschens framtid. Allt detta har varit en riktig och bärande utgångspunkt förde anställdas diskussion om den aktuella situationen i den svenskavarvsindustrin. Företrädare för personalorganisationerna har också fört framflera konstruktiva förslag till åtgärder. Detta avspeglas även i remissvaretöver länsprogrammet för från den samladefackföreningsrörelsen i länet. Idet avsnitt där varvsindustrin behandlas gör den fackliga rörelsen i länetföljande uttalande: "Det senaste årets lågkonjunktur för tanktonnaget harskapat en stor oro för varvsindustrins framtid. Därtill kommer strukturellaförändringar som kan initieras av den överkapacitet som världens varv redovisar.För att trygga varvsindustrins utveckling måste en rationell och effektivvarvsorganisation skapas. Omfattande moderniseringar torde vara nödvändiga.Det föreligger ett starkt behov av samordning av varvens produktion, inköp ochförsäljning. Det är därför nödvändigt med ett aktivt statligt engagemang föratt driva fram en sådan utveckling. Vi kräver ett samhällsansvar som tryggarutvecklingen inom varvsindustrin i länet." Jag tror mankan konstatera att när om fattar det beslut som föreslagits av näringsutskottet, kommer de krav i stort sett alt bli tilldogosedda som den fackliga rörelsen i Gö teborgs och län har fört fram. Jag och några medmolionärer har i moiionen 1975/76:2276 pekat på 46 att propositionen innebär att varvstillverkningenbevaras i samtliga orter där den f. n. förekommer.Proposilionen tar dock inte upp hur rörtill- Nr 139 verkningen vidproduktionsenheten i för Meka- den niskaVerkstads AB skall bedrivas. Denna produktionsenhet 28 mai 1976 har mycket godautvecklingsmöjligheter. Om man på ett riktigt sätt ut- -- nyttjar det kunnande ochden yrkesskicklighet som flnns där, bör den Vissa varvsfrågor kunna fungera somett viktigt komplement till den nya varvsenheten. Jag hävdar att den även germöjlighet att placera leveranser inom andra enheter inom varvsindustrin.Utskottet säger i sitt svar på motionen bl.