prot · FZ0916 · 1975-12-31 00:00:00 — Deanser atl denna träning är verkligt meningsfull, och de ser även goda resultat.Del har också visat sig att ett myckel större antal utvecklingsstörda än manfrån början trodde har förmåga till ett självständigt liv och till ett eget boende.Då bör man ge dem en allsidig träning, och man skall vara klar över att enbristfällig ekonomisk träning får sociala konsekvenser av rätl stora mått.Även de utvecklingsstörda som kanske i hela sill liv måsle bo kvar påinackor-deringshemmel bör väl ha kännedom om vad mal, hushållsartiklar, kläderoch personliga hygienartiklar kostar och få lära sig att dessa utgifter börrymmas inom deras ekonomiska möjligheter. Manbör därför göra en översyn av lagen i fråga om utvecklingsstördaboende på inackorderingshem och upphäva rätten för huvudman alt uppbärapensionen för denna boendekategori. Vihar i vår motion även tagit upp landstingskommunens rätt atl uppbärabarnbidrag för barn inskrivna vid iniernatsärskolorna saml därmedsammanhängande skyldighet att ge barnen skälig beklädnadsuirustning. Vi anseratt samhället har utvecklats mot en slörre självbestämmanderäll for individen,men omsorgsstadgans 106 § fråntar föräldrarna rätten atl Vissafrågor rörande psykiskt utvecklingsstöida Vissafrågor rörande psykiskt utvecklingsstörda själva ombesörja inköp avsina barns kläder, och det uppfattas i mänga fall som en omyndigförklaring avdem. Samhällethar andra former av skolinternat, men vid ingen av dessa finns del någonrättighet för huvudman att uppbära barnbidrag eller skyldighet all utrustabarnen med kläder. Man särskiljer alltså en grupp barn, där man tydligen anseratt föräldrarna ej är kapabla att ombesörja deras klädinköp. Vi anser för vårdel atl rätl för landstingskommun att uppbära barnbidrag bör begränsas lill altendast gälla i de fall då föräldrarna själva önskar erhålla hjälp med barnensklädnadsutrustning. Enbegränsad översyn av de här två rättigheterna för landstingskommun, attuppbära dels pension, dels barnbidrag, behöver utredningsmäs-sigt ej bliomfattande eller tidskrävande, och på de fiesta lagstiftningsområdenförekommer ju partiell översyn och partiell relbrmlagstiftning. Enannan fråga som vi tagit upp i motionen är huvudmannaskapet för särskolorna,men då det i remissvaren framkommer en hel del oklarheter på såvälsärskolesidan som grundskolesidan, är del möjligt all man ytterligare någon lidmåste föra en principdiskussion och finna lösningar som är acceptabla för såvälgrundskola som särskola inför ett gemensamt huvudmannaskap. Vi kommer därförinte att yrka bifall till denna del av vår motion. Vikan inte heller ansluta oss lill reservationen av herrar och iBorlänge, då del i den yrkas på en total översyn av omsorgslagen. Vi anser attdet finns områden inom omsorgsverksamhelen där man ännu ej vunnit tillräckligerfarenhet för den utvärdering som bör ligga lill grund för en utredning. Jag yrkar bifall till första och andra attsatserna i vår molion nr 346. I detta anförandeinstämde i (s). Hen i (s): Jag vill gärna ansluta mig till de grundsynpunkier som i inledningen av sitt anförande där han log upp frågan om deutvecklingsstörda, deras situation och problem i samhället. Jag vill understrykaatl sedan vi fick omsorgslagen har landstingen i vårt land gjort ettutomordentligt gott arbete när det gällt att ge denna minoritet bälirelevnadsvillkor. På ganska kort lid - det rör sig - har storaförbättringar skett i levnadsförhållandena för dessa människor. Men det varockså nödvändigt alt så skedde eftersom de tidigare var otroligt eftersatta. Nuhar man genom landstingens stora satsning på delta område fåll helt andramöjligheler. De detaljer som tog upp beträffande barnbidragen,dvs. att föräldrarna skulle få uppbära dem i stället för landstingen, menar detaljer i del hela som man kan diskutera lösningen av. Vad som måste slåsfast är atl de svenska landslingen verkligen har gjort en utomordentligt fininsats på detta fält - det måsle ligga i bollen på varjekonstaterande i sammanhanget. Delinnebär naturligtvis inte att man inte kan behöva reformera ytterligare pådetta fäll. Uppbyggnadsliden är emellertid ännu inte slut, och därför vill inleuiskoltet all det nu görs någon ändring i den gällande ordningen. av och i väckta motionen vill man haen översyn av omsorgslagen, och gruppmoiion är ute i samma ärende.Redan förra året fastslog utskottet i ett betänkande att en översyn avomsorgslagen kan bli aktuell inom en inle alltför avlägsen framlid. HerrRomanus nämnde all jag hade sagt atl del kunde röra sig om . Jag troratt den tidpunkten kan vara eti lämpligt rättesnöre, men det innebär inle all1976 bör fastslås som ett startår för en ny utredning. Att en utredning måstekomma till slånd, därom är utskottet enigt med både motionärer och reservanter.Vi vill emellertid all uppbyggnadsskedet skall vara mera klart än vad det f n.är, innan vi kan rekommendera en översyn av lagen. Självfalletskall man sträva efter alt integrera gruppen utvecklingsstörda i samhället. Såhar också skett och så sker i ökad utsträckning. Den nuvarande lagen har i stortsett inte varit något hinder för detta, men den har gett en trygghetål de utvecklingsstörda. Den saken skall man ha klar för sig. Desynpunkter som Jag här redovisat ligger alltså i botten för utskottetsyrkande om avslag på motionerna. Omjag sedan skulle ge mig in på några få detaljer, så vill jag konstatera att detsom i motionen av och i begärs när detgäller de utvecklingsstördas ekonomiska självständighet är en fråga som kommeratt uppmärksammas av den kommitté som tillsatts för att se översamordningsfrågorna inom det socialpolitiska bidragssystemet. Den frågan äralltså redan föremål för uppmärksamhet. Jagvill gärna vitsorda atl inlägg gav uttryck för både erfarenheloch kunnighet. Med anledning av vad sade om de insatser som FUBgjort vill jag också framhålla atl del är givetvis genom personligt engagemangpå olika håll i landet som man verkligen har kunnal åstadkomma resultat sominneburit förbättringar för denna tidigare så eftersatta grupp. Jag tycker altalla som har möjlighel skall engagera sig i det här arbetet. Men det betydernaturligtvis inte alt man kan gå med på reformkrav av olika slag. Det finnsändå en bakgrund som säger oss att försl skall vi veta exakt hur del nuvarandeläget är - sedan kan vi ge oss in på atl reformera den gällande lagstiftningen. Fråganom atl överföra huvudmannaskapet för särskolorna till primärkommunerna ärockså uppmärksammad i ell utredningsbetänkande. Betänkandet gäller ansvarsfördelningenmellan staten och kommunerna i fråga om grund- och gymnasieskolorna, och därredovisas en principdiskussion om huvudmannaskapet för den del av denobligatoriska skolan som kommunerna nu inle är huvudmän för. Reservationen av herrarRomanus och i ger mig Vissafrågor rörande psykiskt utvecklingsstörda 6 protokoll 1975/76:16-18 Vissa.frågor rörande psykiskt utvecklingsstörda inte anledning till någralängre kommentarer. Utskottet har, som jag sagt, lämnat en klar redovisning avlägel. Just nu finns det enligt utskottets mening inle anledning att genomföranågra nya utredningar. Låt oss vänta ylteriigare en kort lid innan så sker.Under den tiden kan vi räkna med atl omsorgen byggs ut ytterligare, och närdella är mera klart än skall vi pröva erfarenheterna. Därefter kan detvara dags att företa den utredning som reservanterna nu vill ha men somulskottsmajoriteten inte anser att tiden är mogen för. Jag ber atlfå yrka bifall till utskotlets förslag. Hen (): Skillnaden i ståndpunkt är ju inte så stor att del finns anledning tillnågon mera våldsam debatt. Men Jag har litet svårt alt följa närhan säger alt först skall vi veta exakt hur det nuvarande lägel är - sedan kanvi börja fundera över vad man skall göra åt del. Del är just en sådan metodiksom vi föreslagit, nämligen att man skulle börja utredningsarbetet genom ensamlad karlläggning i vilken utsträckning omsorgslagens målsättningar haruppnåtts och en samlad redovisning av inspektionsverksamhetoch de planer som landstingen nu har gjort upp. Genom all en sådan redovisningpublicerades skulle det bli tillfälle lill en offentlig debatt omkring densamtidigt som utredningen fortsatte sitt arbeie med att fundera på hur omsorgslagenbättre skulle bringas i överensstämmelse med den nya synen på deutvecklingsstördas integration i samhället. Viär väl ändå ense om alt en hel del inte är tillfredsställande på detta område,inte bara delta alt man i brist på resurser inte har lyckals förverkliga sinasträvanden ulan också t. ex. all det inte är klargjort vad primärkommunerna harför ansvar för de utvecklingsstörda eller all bidragssystemet inle fårmotverka den integration som alla önskar åstadkomma. Tillfru vill jag bara säga atl det är synd alt hon inte anser sig kunnastödja reservationens förslag om en översyn av omsorgslagen. Hon menar atlbeträffande vissa delar av omsorgslagen behöver ytterligare erfarenheterinväntas. Men lagen har ju ändå varil i kraft - del är åtla år sedanden antogs - och om man startar med en redovisning av hur målsättningarna haruppnåtts, så får man ju ytterligare erfarenheter, om della ansesvara behövligt. Detär svårt att förslå de socialdemokratiska motionärerna. När man nu önskar enutredning om lillämpningen av omsorgslagens intentioner belräffandenormalisering och integrering av vissa utvecklingsstörda, varför kan man dåinte ansluta sig lill reservationen, som Just begär en översyn av omsorgslagenstillämpning och förslag om hur den skall göras bättre på de punkter där den nuinte har fungerat väl? Det är för mig en gåta alt motionärerna inte kan stödjavår reservation, och jag lycker inte att vi har fåtl någon bra förklaring pådet här . Vi motionärer är ute efter en partiell översyn i delta fall. Vi anserinle alt tiden är mogen all göra en hel översyn av hela omsorgslagen. Del finnsområden som man fortfarande inte kan utvärdera rikligl, bl. a.dagcenterverksamheten och det som berörde, primärkommunernasansvar när det gäller fritidsverksamheten. Det pågår försöksverksamheter, mende är inle utvärderade, och med de små erfarenheter som finns är detomöjligt all göra en ulvärdering. Men just på del område som jag har tagit upp,inackorderingshemmen, har man skaffat sig erfarenheter, och jag anser auför som vi där avvaktar med en översyn hindras många utvecklingsstördafrån en ekonomisk självständighet och Jämställdhet med oss andra i samhället. Vissafrågor rörande psykiskt utvecklingsstöida HenKARLSSON i (s): Jag kan insiämma i konstaterande att det egentligen inteär så förfärligt stor skillnad i våra uppfattningar. Reservationen kundedärför ha varit oskriven. kan vi kanske samlas om gemensamma lag fören utredning. Men , när ulbyggnadsarbetel ännu inte är klart, tycker Jag detär onödigt atl reservera sig lill förmån för den utredning som i reservationen. Delär inle så gåtfullt om de socialdemokratiska motionärerna inte kan följa medriktigt i galopp. Jag har full förståelse för dem i det fallet.Sett från de utvecklingsstördas egen synpunkt tycker Jag del är viktigt att detråder enighet i en sådan här fråga, när man skall ta ett ordentligt lag. Dåvinner man myckel mer i styrka och respekt än om ett eller annat parti skyndarföre och reserverar sig. Reservationenhar inte fört denna fråga framåt, det är min uppfattning. Del är klart atl i lycker all reservationenkunde ha varit oskriven och att den är onödig - jag vet inte vilken av vårareservationer som har någon annan mening om; del vore roligt atthöra. Men det är väl en sjuka som de flesta socialdemokratiskautskollsordförande delar med honom. Detär emellertid inle en sådan bedömning som ligger lill grund för vårt handlande.Vi anser alt den föreslagna utredningen är angelägen och att den bör komma tillstånd snabbi. Detär utmärkt om man kan samlas om ulredningskravet ; tyder Ju på det. Men vi anser inte det är nödvändigt att vänta tillnästa år. Och all vi nu har reserverat oss och tagit upp en debatt i frågan kanju inte försvåra möjligheterna alt få lill stånd en samling . Tvärtommåste det underlätta den saken, ty något blir väl ändå påverkadav oss, får vi hoppas. Självfalletär det bra att del flnns en allmän uppslutning kring kravet att det skall görasmer för de utvecklingsstörda. Men jag tror inte deutvecklingsstörda - lika litet som någon annan Vissafrågor rörande psykiskt utvecklingsstörda grupp i samhället - ärbetjänta av alt del aldrig förs en debatt, all det aldrig är några som villdriva utvecklingen snabbare. Vore det så tror jag lyvärr att mindre skullehända på detta område. Det finns många exempel på att politiska motsättningar -i den formen all någol parti vill gå fram snabbare - sätter i gång enulveckling på ett område där det länge stått stilla, vilket ju inte är falletpå della område. Till vill jag säga all vi tydligen är ense omall omsorgslagen inle fungerar bra när det gäller fritidsverksamheten, därföratt primärkommunerna inte är medvetna om exakt vilka skyldigheter de har elleri varje fall inle ställer upp på samma sätt för utvecklingsstörda som förnormala barn och ungdomar. Det är väl ingel skäl mot en översyn. Det är väl ettskäl för en översyn av lagen. Vid de kontakter Jag har haft på landstingshållhar man varit angelägen om all få delta ändrat; man ser det otillfredsställandeförhållandel som ell skäl för att så fort som möjligt få en ändring till ståndoch inle för atl vänta ytterligare en lid. Om del nu är så att man kan görareformer snabbare på Just de punkter som ni har tagit upp i er motion därföratl man där redan vet vad man vill så behöver del inte vara något hinder för enöversyn av lagen också på andra punkter. Del ärju inle förbjudet, får vihoppas, för en utredning att föreslå delreformer på mindre avsnitt. i (s): Jag bestrider all fjolårets motion eller årets reservation och moiionerskulle ha någon som helst betydelse för utvecklingen när det gäller deutvecklingsstördas silualion. Del cenirala har varil den gemensamma samlingsom förekommil Jusi i denna fråga, där del verkligen gjorts fina insalser ilandslingen från alla partiers sida. Sedan kan man naturligtvis önska alt delskall göras mer. Men för del fordras också resurser Del kan däför bara ske iden läkt som de olika krafter, som på olika håll ute i landet verkar för detta,lyckas få fram medel. inte del jag sade alltför bokstavligt, ! Jag menar attvi måste få en översyn av lagen . Om det skall ske genom beslut vid1976 eller vid riksdag vill Jag inte ta ställning lill . Det fårde faktiska förutsättningarna då bestämma. HerrRomanus undrade, i vilka frågor en socialdemokratisk utskotts-ordförande överhuvud laget tycker att skall reservera sig. Ja, del tillkommer inleoss all bestämma. Men nog vågar jag påstå, , att det förekommer endel okynnesreservationer - okynnes-reservationer så till vida atl man vill pekapä vissa politiska insatser. Eftersom vi i det nu aktuella fallet dock har enreservation för översyn av omsorgslagen vill Jag säga att den reservationengott kunde ha fått förbli oskriven. kunde naturligtvis ändå haverkat för en översyn. Reservationen har varken gjort till eller ifrån förutvecklingen - del vågar Jag säga. Hen (): Jag vill bara i all korthet peka på att om inte motionerna hade väcktsoch om inte reservationerna hade avgivits i utskottet, så hade vi inte fåll detuttalande som gjort både och , nämligen atl ensådan utredning som där föreslås bör sällas i gång omkring 1976. Del lycker Jagär ett viktigt resultat, eftersom jag utgår ifrån att har ettundedag för sina uttalanden och atl han har inflytande nog all se till allutredningen också blir av. Överförandeav apoteksverksamhet på landstingen Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till l:o) ulskolletshemställan, 2:o) reservationen av herrar och i samt3:o) utskotlets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillall-satserna 1 och 2 i motionen nr 346, och förklarades den förstnämndaproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Ienlighet härmed blev följande voleringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 5röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar och i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal för Ja-propositionen. Då herrRomanus begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: § 18 Överförande avapoteksverksamhet på landstingen Föredrogs socialutskottets belänkande 1975/76:6 medanledning av motion om Överförande av apoteksverksamhel på landstingen. hänvisar i sitt belänkande 1975/76:6 lill attverksamheten med upphandling och distribution av läkemedel, vilken övertogs avstaten , har reglerats i ett avtal mellan Överförandeav apoteksverksamhet på landstingen staten och ApoteksbolagetAB. I betänkandet redogöres också för den utökning och de förbättringar somredan genomförts inom verksamheten. Apoteksbolaget har visat utomordentligt godvilja, och jag vill på intet sätt förringa dess insatser. Men de problem medåtkomligheten av förskriven medicin på jourlid som påpekats i motionen1972:205 kvarstår alltfort. Utskottetomnämner atl Apoteksbolaget förutom atl svara för atl en godläkemedelsförsörjning uppräithålles skall bedriva verksamheten såatt bolaget får kostnadstäckning och skälig förräntning på insatt kapital. Delär förmodligen detta ekonomiska tänkande som är styrande när det gäller denalltmer utbredda tendensen atl föriägga apoteken lill kommunernas köpcentra.Där är de lättillgängliga för de kunder som i huvudsak efterfrågar detreceptfria sortimentet. Såär - för att la ett konkret exempel - fallet i i , där man i envårdcentral för fem läkare beräknas få ta emot 12 000-15 000 besök årligen.Många av dessa patienter har stora svårigheter alt förflytta sig, att ta sig ioch ur bilar och dylikt, och för dem hade problemen minskats om varitplacerat i anslutning till vårdcentralen. Pågåendeförsök med kvällsöppet på distriktsläkarmottagningar har slagit mycket väl uloch kommer alt utökas. Del ställs därmed också stora krav på ökat öppethållandepå apoteken. Dennuvarande jourordningen upplevs av den vårdsökande som ytterligt besvärlig.Först får man ofta åka lång väg till en jourläkarcentral och sedan yllerligareflera mil till ell apotek som har Jour i sådan ordning att kunden möts av ettmeddelande, all man måsle leta upp en telefonkiosk för atl ringa och väckaapotekaren, som kanske bor i en annan del av staden. Står man då t. ex. med ettsjukt barn i famnen, är det troligen svårt atl vara entusiastisk över den godaservicen. Landstingenhar fåll överta hanteringen av tekniska hjälpmedel för handikappade.Här har man varil överens om att ordinationsansvar, tillhandahållandeansvar ochdistributionsansvar skall ligga hos samma huvudman. Det borde vara samma saknär det gäller läkemedelshanteringen på lokal nivå. Detär den gemensamma planeringen inom ansvarsområdet som är väsentlig för attdenna hantering skall fungera på ett för alla parter tillfredsställande sätt. Jag har f n. inget yrkande utöver utskottets men har för avsikt atl återkommai ärendet. Meddella anförande, under vilket herr andre vice talmannen övertog ledningen avkammarens förhandlingar, var överläggningen slutad. Föredrogs socialutskouets betänkande 1975/76:7 medanledning av moiioner om vissa läkemedelsfrågor. Idetta betänkande behandlades molionerna 1975:34 av (), 1975:152 av herrCarlshamre m. fl. (m, s, c, fp, vpk), 1975:484 av (), (c), 1975:1250 av () och () samt 1975:1255av m. fl. (fp), vari, såvitt här var i fråga (yrkande 2), hemställtsalt hos regeringen begärde en översyn av systemet förläkemedelsrabattering i syfte all motverka nuvarande tendenser lill onödigförskrivning av läkemedel. 1. att riksdager, skulle avslå motionen 1975:34, 2. atl skulle avslå motionen 1975:152, 3. att skulle avslå motionen 1975:484, 4. all skulle avslå motionen 1975:771, 5. att skulle avslå motionen 1975:1250, 6. att skulle avslå motionen 1975:1255,såvitt här var i fråga. Reservation hade avgivits belräffandeläkemedelsrabatteringen av () som ansett att utskottet under 6bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:1255, såvitt här var i fråga, gavregeringen till känna vad reservanten anfört om översyn av reglerna förläkemedelsrabatteringen. HenROMANUS (fp): Svenska folkel har mycken gammal medicin liggande hemma i sina skåp ochlådor. Hur mycket är del väl ingen som vet, men varje gång apoteken gör en nydrive för atl gammal medicin skall lämnas tillbaka, så kommer det in storamängder. Vi vet alla hur vanligt det är atl man, när en människa dött, finnerväldiga lager av oanvända mediciner. Detta har naturligtvis många orsaker. Enär atl mänga inle tar den medicin de blivit ordinerade, och det kan bero påotillräcklig information eller andra omständigheter. En annan orsak är att manförst får en typ av läkemedel och att läkaren sedan finner atl denna inte hareffekt. Man får då en ny medicin och lämnar inte tillbaka det som blev kvar avden första. Detär ganska naturliga förklaringar, men det är också obestridligt alt det skrivsul ganska stora doser av läkemedel. Del är mycket troligt altläkemedelsrabaitens konstruktion bidrar till en sådan förskrivning av för storakvantiteter, eftersom man aldrig behöver riskera all betala mer än , , för varje recept även om det är olika läkemedel och ganskastora kvantiteter på receptet. Del betyder att det blir ett tryck frånpatienternas sida på läkaren att på receptet gärna ta med en del sådanamediciner som kan vara bra alt ha hemma när man ändå måste få ett visstläkemedel. Del blir ett tryck att hellre skriva ul läkemedel för en längre tidän för en kortare lid och delta ökar naturligtvis sannolikheten för atl man fårstora lager av läkemedel som inle kommer lill användning över huvud taget. Delökar naturligtvis också läkemedelskostnaderna, som har gått upp myckel kraftigtunder senare år. Dettaförhållande bestrids knappast av någon som sysslar med de här frågorna. Mångaläkare intygar att del finns ett sådant här önskemål från patienternas sida.När socialutskottet för en lid sedan hade ett informationsmöte medApoteksbolaget sade man där hell öppet att det var klart att det fanns ettsådant här förhållande. T. o. m. i går när socialutskottet var påinformalionssammanlräde hos läkemedelsindustrins företrädare ville man intebestrida att läkemedelsrabalten kunde fungera på del här sättet, även om mandär naturligtvis inte ser detta som något slörre problem. Del är inte attförvänta sig atl de skall beklaga att det säljs läkemedel. Man påpekade ocksåatt den ekonomiska effekten av delta inte skall överdrivas.Läkemedelskostnaderna är bara ca 10 "> av de totalasjukvårdskostnaderna. Del kan vara sant, men det rör sig ändå om totalt ungefär2 miljarder kr. Del är i alla fall en stor summa pengar och storaresurser. Det är naturligtvis angeläget alt de används på det mest effektivasättet, efiersom vi vet all vårdsektorn som helhet alltid har enbristsituation. Därför anser inte vi att man kan vifta borl det här problemet. Detär självklart att man skall behålla kostnadsskyddet för dem som behöver mycketläkemedel och som annars skulle få höga kostnader. Men det borde gä attkonstruera läkemedelsrabatten så atl man inle fick della tryck från patienternapå läkarna, vilket leder till en onödig förskrivning av läkemedel. Dessutomkan man ifrågasätta om det slöd som kommer att utgå förläkemedelsinköp , där man får hälften av kostnaden betald,verkligen är så angelägel. Ärdet i en situation där sjukvården dras med stora problem för atl få resursernaatl räcka lill angelägel all ge stöd för läkemedelsinköp som ligger någonstansmellan 5 och . och som natudigtvis innebär alt alla de inköpen ocksåmedför en större administrativ kostnad? Är det verkligen så vi skall använda deknappa resurserna för sjukvårdssiödet?