prot · FZ09122 · 1975-12-31 00:00:00 — Trotsdella befinner sig fiskerinäringen i etl Irängt läge, och framtiden ärsynnerligen oviss för den. Den ulvidgning av fiskegränserna lill somdebatteras är del allvariigasle hotel. Om bäde slörre och mindre stater görbruk av de rättigheter som de åberopar finns inga gynnsamma fiskevatten kvarför svenska fiskare. Havets frihet håller på all försvinna. Oronär slor hos fiskarbefolkningen längs alla våra kuster. Verksamma yrkesfiskaresäger med lanke : Ovissheten är vår svåraste fiende just . Defrågar: Gör alll vad den kan för vår näringsgren? I dettaavseende känns det därför lugnande atl jordbruksministern nu ger besked om attregeringen tänker bevaka att svenska fiskare flr behålla sin hävdvunna rätt altfiska i . Nr 122 Alt har föga att hämta vid havsrällskonferenserna synes rätt den uppenbart.Del förefaller långt effektivare all regeringen gör upp 11 mai 1976 ''gynnsamt avtal med våra skandinaviska grannar liksom med . --------------- Atlföra frågan till i hopp om hjälp lorde inle heller Om skydd för det genågon störte vinst. Skall våra gamla flskevalten kvoteras med övriga svenskahavsfisket lär del inle bli så stor bit över ål svenskarna -kamp mol röjer hårda tag. Oronför näringens framlid tycks avgöra näringens öde i . Färska uppgifter handen atl vår fiskeflotta krymper oroväckande. Öar som sedanhade tjogtals båtar i verksamhet har en eller ett par båtar kvar. Somexempel kan jag nämna och Knipplan. Ovisshetenpåverkar även malerieltillgången. En fiskare berättade för mig sä sent som alt wire för frålning inle längre tillverkas i . Endasl danskarnasaluför en typ wire, som dock har mycket dålig kvalitet och rostar kraftigtredan efter tre veckor. Livslängden på denna wire är endasl ' en tredjedel avden gamla svenska varans. Etl annat hjälpmedel, som fiskarna kallar schackel,finns i marknaden. Det används ; som koppling mellan trål ochirålläm. Ovissheteninför framtiden gör ytteriigare atl inga unga män vägar salsa påfiskerinäringen längre. Den gamla stammen av skickliga yrkesfiskare håller päatt dö ut. Vid krig eller avspärtning skulle denna nyttiga och förnämligayrkesgren ligga mycket illa till. Det är angeläget att regeringen kan kommafram till uppgörelser och avtal, främst med , för atl återställa arbetsrooch framtidshopp för våra svenska fiskare. Även Ösiersjö-fiskarna synes i dagbehöva fl garantier för framtiden. Bådevad det gäller gränserna för fisket och stödet för en lyckosam utvecklingsynes det klart att hjälp måste komma från regeringens och riksdagenssida. Näringsgrenen måste fl hjälp alt överieva. Deföreliggande avtalen, som sträcker sig några tiotal år framåt i tiden, äralltför kortfristiga för alt ge trygghet ål en näringsgren som värt havsfiske,vilket kräver en dyrbar investering från fiskarbefolkningens sida. Fråganär därför: Kan regeringen myckel snart ge fiskarbefolkningen betryggandelöften? Skulleövriga Nordsjöstaler kräva en 200-milsgräns kommer andra stater att tränga inpä svenska fiskevatten nära våra kuster och där åstadkomma en total ulfiskning.För alt undvika detta är del synneriigen angelägel atl riktiga avtal snarastupprättas. HertÅBERG (fp): Jag har kommit hem från efter atl ha deltagit iden svenska delegationen vid havsrättskonferensen. Jag har alltså levtmyckel nära dessa frågor. Jagvill gärna säga att den svenska delegalionen intensivt arbetat enligt regeringens intentioner, som jordbruksministern här redogjorde för. Del vill jag som representant för del svenska yrkesfisket gärna intyga. 192 Tyvärr blev del i slutet på denna del avkonferensen en rätt dyster stäm- Den text somslutligen lades fram, och som man hade hoppats skulle bli något av enkompromiss som kiinde ge vissa förhoppningar för det svenska fisket, blevganska negativ. Dess bättre är därmed inte det sista ordet sagt; som nujordbruksministern här nämnde böriar en ny session . Man flrhoppas att det dä skall bli något större möjligheter. Menöverallt tycks trycket från kuststaternas sida vara mycket svårt för de statersom är kusllösa, eller annars geografiskt missgynnade. Till de geografisktmissgynnade staterna hör också när det gäller . Änså länge arbetar man utifrån de fömtsättningarna att kuststaterna skall ha rätttill alla de resurser som finns inom fiskeområdet, om de själva har möjlighetatt ta till vara dessa resurser. Däremot skall de kunna dela med sig avresurser som de själva inte behöver eller inte kan ta till vara. När del gällerNordsjön är detla rätt skrämmande aspekter. Det råder inget tvivel om aukuststaterna runt - , , osv. - självakan ta till vara alla resurser i , och under sädana förhållanden blirdet ingenting över för oss. Vi hoppas att vi, som jordbruksministern här varitinne på, skall fl till stånd en lösning som trots alll gör det möjligt för ossatt fortsätta. Delförhållandet atl det blir en ny session pekar pä dennervositet som finns ute i väriden och i FN-kretsarna. Om man skjuter alllförlänge på nästa session skulle detta i sin tur påskynda de unilateralautflyttningarna av gränserna. Jag undrar om inte jordbruksministern är enaning för optimistisk när han säger att förklarat atl man kommer attflytta ut gränsen norr om 62:a breddgraden men icke söder därom -alllså icke pä de områden som berör svenska fisket. Viflr inte glömma borf alt trycket från fiskarna i såväl som Storbritannienoch även andra länder blir allt starkare. Den.62;a breddgraden kan kanske varaalldeles självklar som gräns ännu så länge, men vi har ingeniing som säger inte relativt snart kan ändra sig. När vi nu vet alt motasbort från och att gör en liknande utflyttning norr om 62:abreddgraden så krymper möjligheterna mer och mer för fiskare.Detta kan göra att engelsmännen i ren desperation flyttar ut sina gränser. Viflr också komma ihåg atl ett land som redan klart uttalat att om det inlekan träffas någon överenskommelse relativt snart inom FN kommer alt flyttaut sina flskegränser lill . är inne på samma linje. harredan gjort ett uttalande om atl man tänker gå pä samma linje. Uinytlningarnakan således vara betydligt närmare i tiden än jordbruksministern här tror. Jagsätter dock värde på att regeringen gör allt vad som göras kan. Jag vet ocksåatl det hålls fortlöpande kontakter med den norska regeringen och atl man hargoda förhoppningar om ett avtal. Det är dock oerhört viktigt att ett sådantavtal blir ell avtal på lång sikl och icke etl avtal på några fl år. Tidenrinner nämligen fort. Del är också myckel viktigt all man håller koniakt medden brittiska regeringen och att man förbereder kontakter med EG-kommissionen.Förmodligen blir det som flr sista ordet i fråga om de vattensom icke kommer att lägga ömskydd för det svenska hävsfisket Omskydd för det svenska havsfisket sig till med. Närdel gäller Skagerakavtald, som kommer att gälla lill , är jag knappastoroad. Där har vi ungefär samma intressen i de tre skandinaviska ländernaSverige, och . Jag tror faktiskt på att del avtalet kommer atllöpa lill dess. Däremotkan jag inle säga annat än att jag är en aning orolig årsfiskerikonvenlion, som är anslutet till och som utlöper år 1986.Jordbmksministern ansåg att den icke kan sägas upp. Jag undrar om man kan varasä kategorisk här. Det finns i alla fall en del internationella jurister somtror, alt i och med atl en havsrältskonvention tillskapas kommer alla andrakonventioner att kunna sägas upp. Det skulle vara intressant att höra omjordbmksministern är säker på sin sak här eller om del mer är ett antagande altandra konventioner ändå kommer all löpa. Närdel gäller är del riktigt att vi har slörre möjligheter. Vi kandiskutera med de andra länderna. En nackdel finns dock här, och det är alt omvi föriorar fiskevatten på andra håll blir trycket på betydligtstarkare än lidigare. Detta kan komma all skapa stora problem för oss. frågade mig om regeringen mycket snart kan gefiskarbefolkningen besked om hur del skall bli med del svenska fisket iframliden. har redan belyst de problem som vi i del sammanhanget iförsta hand kommer all slå inför, nämligen hur vi skall kunna skapa sågynnsamma villkor som över huvud tagel är möjliga när del gäller att fl fiska iframtiden. Del är ju det frågan närmast gäller vid diskussionerna på.detinternationella planet. Närjag talade om vad som kan komma att hända i fråga om bl. a. utflyttning avflskegränser i påpekade jag all ingeniing var förestående påden punklen såvitt vi nu kan bedöma. Jag uttrycker mig så, eflersom vi vid dekontakter vi haft med berörda länder filt utfästelser - och detla tycker jag del flnnsanledning all markera i den svenska - att vad dem anbelangaringenting skall komma atl hända belräffande det svenska fisket utan all vilillsammans diskuterat frågan ordentligt. MillUllalande beträffande konvention grundar sig på alt vi iStorbritannien har klargjort hur vi ser på denna konvention och all denbrittiska regeringen därvid förklarat sig vara medveten om våra synpunkter. Motden bakgrunden är det naturiigt för mig att tolka frågan om 1964 års konventionsom jag gjort. Regeringenförsöker alllså alt - såväl på havsrättskonferensen som iandra internationella sammanhang - på bred front verka fördel som måste vararegeringens uppgift, nämligen alt bevara möjligheten för de svenska fiskarnaoch för den svenska fiskerinäringen atl även i framliden få utnyttja sinainlernalionella vatten. Som vet sysslar vi också med de andraproblem som finns på fiskerinäringens område. I gott samförstånd med fiskarnas egna organisaiioner vill vi inom fiskerikommiiién verka föratt fiskarbefolkningen skall kunna gå en tryggad framtid till mötes. Det beskedjag kan ge är alltså att vi tillsammans med fiskarna själva gör vad somöver huvud tagel är möjligt för att - såsom en slutprodukt av allt som nupågår på fiskerinäringens område - komma fram lill en situation där de som iframtiden skall ägna sig ål fiske skall veta all della kan ge dem en tryggadförsörining. Omskydd för det svenska havsfisket HerrRANESKOG (c); Jag är lacksam för jordbmksminislerns komplettering . När det gällerNorge vill jag gä lillbaka till del svar jordbruksministern har lämnat. Därsade han: "Regeringen har fortlöpande kontakter med den norska regeringeni denna fråga, och vi har fått försäkringar om att man från norsk sida intekommer att utestänga de svenska västkustfiskarna från deras traditionellafångslplalser i ." Jagär intresserad av atl veta i vilken form sådana försäkringar givils. Har delämnais vid muntliga underhandlingar, eller föreligger här ett kontrakt? Jagtror att del är ganska viktigt atl yi flr veta bakgrunden till detta. Vi börinle ligga i allmänna underhandlingar som kan glida ål något för oss oönskathåll allleftersom del tryck som kommer alt drabba oss inomfiskerinäringen ökar, vilket ju erinrade om. HertÅBERG (fp): Jag vill fråga jordbruksministern: inte en aning fariigt att ulan vidare hålla fast vid vår egen tolkning närdet gäller konvention? Jag är klar över att vi gärna vill lolka densä att den gäller lill , men kan vi göra del enbart mot bakgrunden avall man i har sagt att man förstår att vi tolkar konventionenpå detta sätt? När del finns internationella jurister och experter som härdenuppfattningen all den pakelkonvention som man nu arbetar med på havsrältensområde eventuellt kan komma att belyda atl alla andra konventioner blirinneslutna i denna och i övrigl försvinner så all den nya texten lar över päalla områden, är det väl räll vikligl alt vi på svensk sida får veta om viverkligen hundraprocentigt kan lita pä atl vi fram lill 1986 har rätt atlfiska på den brittiska sidan av och att vi inle svävar i del blå ochbara håller fasl vid vår egen uppfallning. Om det sisla vill jag säga till hert alt jag tycker att det ärbetydligt fariigare om vi själva ifrågasätter vår egen tolkning. Vi harredovisat hur vi vill lolka den överenskommelse som ligger inom ramen förkonventionen och har alllsä gjort den brittiska regeringen medveten om vår synpå tolkningen av del hela. Del är ju inle bara i fiskefrågor som vi skall umgåsmed varandra, och della är så långt som vi kunnai driva del här resonemangei.Jag lycker all det är utomordentligt angelägel att vi inte själva demonstrerarnågon tveksamhet på den här punkten. Omskydd för det svenska havsfisket tror alt det är den bästahållning som vi f n. kan inta i det sammanhanget. Del innebär inle att vi skallunderiåla alt göra allt i andra sammanhang som kan vara nödvändigl i händelseav att något skulle inträffa som vi inte tycker oss ha anledning att räkna med,om jag får uttrycka mig så. Sedannär del gäller frågan om på vilket sätt man pä norsk sida har gett uttryck fördel som milt svar inrymmer, nämligen att man inte avser att förmena de svenskafiskarna rätten att fiska på sina traditionella vatten, har vi vid varjeöveriäggning varit angelägna om atl de uttalanden som har gjorts lill pressenoch i övrigt har fltl formen av deklarationer från den norske chefsförhandlarenoch även frän den norske fiskeriminisiern. Dessa deklarationer har den norskechefsförhandlaren, minister , upprepat i offenlliga tal som han hållit.För icke sä länge sedan skymtade vi att en representant för den norskadelegationen på havsrättskonferensen också hade gett uttryck för atl del var ensådan lösning för svenskl vidkommande som man avsåg, en lösning som skulle gemöjlighet för de svenska fiskarna alt fortsätta alt fiska på sina traditionellavatten. Medandra ord: Vi försöker i alla sammanhang atl fl fastslaget atl de vatten där vitraditionellt har fiskal skall vi även i fortsättningen fl utnyttja. HertÅBERG (fp): Jag är tacksam för i synnerhet den senare delen av hert statsrådetssvar till mig. Det är värdefullt alt del blev sagt alt även om man håller fastvid sin egen uppfattning - vilket man bör göra - och arbetar utifrån den, flrman inte bara föriita sig på den och låta tiden rinna i väg. Närhavsrällskonventionen är lagen kan man då kanske stå inför det faktum att manblivit lurad. Man bör arbeta även från andra förutsättningar såatt man inte hamnar i en fälla. Jag tror alt del var värdefullt atl statsrådetsade ifrån atl man arbetar utifrån båda förutsättningarna. Överläggningenvar härmed slutad. §12 Föredrogs och hänvisades 1975/76:178till skatteutskottet § 13 Föredrogs menbordlades åter betänkanden /76:47-49skatteutskottets betänkande 1975/76:60 försvarsutskottets betänkande 1975/76:37socialförsäkringsutskottets betänkanden /76:35, 36 och 38. socialutskottetsbetänkanden /76:38 och 40 trafikutskottets betänkanden /76:18 och 24jordbruksutskottets betänkanden /76:40 och 41 näringsutskottets betänkande1975/76:59 inrikesutskoltets betänkanden /76:40 och 41 civilutskottetsbelänkande /76:27 § 14 Föredrogs och biföllsinterpellationsframslällningen 1975/76:178. den § 15 Herr talmannen meddelade att påföredragningslistan för morgon- j j aj 1976 dagens sammanträde skulletrafikutskottets betänkanden nr 18 och 24, kulturutskottetsbetänkande nr 37, betänkande nr 47 ochnäringsutskottets betänkande nr 59 i nu angiven ordning uppföras främst blandtvå gånger bordlagda ärenden samt utbildningsutskottets betänkande nr 27sättas sist. §16 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1975/76:24 svenska delegationsberättelse om rådels tjugofjärde session §17 Anmäldes och bordlades 1975/76:52 med anledningav förvaltningsstyrelses förslag (1975/76:22) till vissaändringar i ersättningsstadgan för 1975/76:41 med anledning av motioner om enutredning av sjukfrånvaron i arbetslivet 1975/76:31 angående verkställd granskning avförvaltningen av Stiftelsen 1975/76:51 med anledning av propositionen1975/76:100 i vad gäller anslag inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde avseende företagareföreningarna och av dem administreradgaranti- och långivning jämte motioner 1975/76:52 med anledning av propositionen1975/76:151 om överlåtelse av aktier i , m. m.jämte motioner 1975/76:55 med anledning av propositionen1975/76:100 i vad avser vissa anslag inom industridepartementetsverksamhetsområde jämte motioner 1975/76:28med anledning av motioner rörande planering och byggande § 18 Amälan avinterpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits lill kammarkansliet 1975/76:179av () till herr socialministern .om särskilda åtgärder molalkoholmissbmk bland ungdomar: tillsattes inom kanslihuset enberedningsgmpp som med alkoholpoliiiska utredningens betänkande och remissvarensom underiag skulle utarbeta ell förslag lill proposilion i alkoholfrågan. Ianledning av della väckles moiioner med krav atl något bör göras åt mellanöletulan all man väntar några månader pä beredningsgruppens resullat. Belräffandeungdomens alkoholvanor finns en hel del undersök-ningsmaierial.Skolöverstyrelsen gör äriiga undersökningar. har ocksåSIFO gjort undersökningar om ungdomens alkoholvanor. Avalla dessa undersökningar framgår all mellanölskonsumlionen är på tillbakagångbland ungdomarna och atl ölbrukei inle generelll kryper längre ned i åldrarna.Undersökningarna visar också alt de ungdomar som dricker alkohol inle hållersig lill en sorl. Man kombinerar sprit, vin och mellanöl på olika säll. 1årskurs 9 gör 90 96 och i årskurs 6 gör 60 96 av dem som över huvud tageldricker på detla sätt. Men frågan om mellanölet blir en inkörsporl tillstarkare drycker är svår all besvara. Sambandetmellan mellanölsdrickande i tonåren och den fortsatta alkoholkonsumtionen harundersökts av alkoholforskarna . All undersökaom del fanns ett samband mellan mellanöls-drickande och senarealkoholkonsumtion var omöjligt, eftersom del var så alt mankombinerade olika drycker. I stället jämförde man ungdomarnas konsumtion av öl,vin och sprit med deras total-konsumiion av alkohol är 1972. Sambandetvisade sig vara myckel svagt. Största sambandei fann man mellan tolalkonsumlion1968 och lolalkon-sumlion 1972, dvs. öm en person drack myckel alkohol 1968 såvar del mer troligt atl han drack mycket också 1972. Del lägsia sambandei fannsmellan mellanölskonsumlion 1968 och total alkoholkonsumtion 1972. Sammaforskare säger: "Vad som ur alkoholpolilisk synpunkl synes vara fruktbartatt diskutera är inte vad man debuterar med, och inte heller vilka drycker mansedan konsumerar, ulan vai-för somliga dricker sä slora kvantiteter att deblir, och också har för avsikt all bli, berusade." Mankan alllså säga att endast 10 96 av dagens ungdoni avhäller sig frånalkoholhaliiga drycker. Man kan också säga alt mellan 5 och 10 96 av ungdomarnaär storkonsumenter och all del tycks ske en övergång till slarkare drycker. Alkoholär alllså inie etl generelll problem för alla ungdomar. Men för en lilen del avdem är det ell verkligt problem. det att även bland deallra yngsta, 12-13-åringarna, andelen som druckit sprit har ökattill 17 96 1975 (enligt 1975). Generellaålgärder som all avskaffa mellanölet är ingen lösning på det alkoholpolitiskaproblemet, dels därför atl ungdomar bevisligen kan fl tag pä vin och spritfastän de är för unga för all fl handla på Systembolaget, dels därför allsådana generella äigäi-der kan bryta den pågående trenden hosmåttlighetskonsumenterna att gå över till lättöl. I stället bör man sätta inåtgärder exakl där problemen finns. I de kommuner, de stadsdelar, de skolor ochde gäng där man vet atl del finns ungdomar som dricker myckel eller som löperrisk att börja göra det skall man sälla in de åtgärder som behövs. proposition från föreslås all 4 milj. kr. anslås lillupplysning i alkoholfrågan /77. Del är positivt alt del satsaspå upplysning i detla ämne, men del finns en risk atl informationen inte nårdem som bäst behöver den, om man arbetar på traditionellt sätt. Ungdomar larstarkt intryck av del som deras egna kamrater säger. Därför borde informationengä genom ungdomarna själva för atl ha bästa effekt. Renainformationsåtgärder bör kombineras med åtgärder för all skaffa bådemeningsfullt arbele och engagerande fritidssysselsättning ål ungdomar iriskzonen. Dessa bör hjälpas till alternativ till att driva omkring och attdricka. De 5-10 96 av ungdomarna som dricker alkoholdrycker regelbundet och sombefinner sig i sociala problemsituationer är kända av skolpersonal,socialassistenter och fritidsledare. Ofta har denna personal också idéer om vadman skulle kunna göra för dessa ungdomar, om man bara hade resurser. Riksdagenbeslöt att anslå 15 miljoner lill särskilda ålgärder päskolans område (s. k. SÅS-pengar). Medlen skulle gä lill de kommuner som hadede största problemen. Merparten skulle användas lill personell förslärkning avundervisningen och en mindre del (4,9 miljoner) lill elevvård ochfritidsverksamhet. var denna nya verksamhet i gång i ettanlal kommuner. Dessa SÅS-medel har sedan ökat, och för /76 var29,8 milj. kr. tillgängliga, varav 9 milj. kr. till elevvård ochfritidsverksamhet. Ansökningarnahar ställts till SÖ, som också fördelat medlen. Särskilda åtgärder påskolområdet har upplevts myckel positivt. Elever med problem har kunnai flsnabb och mer adekvat hjälp. Borde inte samma metod kunna tillämpas när delgäller åtgärder mot alkoholmissbruk bland ungdom? 1 varie kommun finns delsamrädsorgan för ungdomsfrågor. Däri ingår representanter för skola,socialnämnd, fritidsnämnd och polis. Dessa organ haren god överblick över deförhållanden som kommunens ungdomar lever i. Somliga kommuner har ocksåmotsvarande samrådsgrupper ute i rektorsområdena eller kommundelarna, ochdessa lokala grupper vel i många fall ännu bättre var problemen finns och vilkaålgärder som borde sällas in. NyklerheisorganisationenVerdandi i Bolkyrka bedriver ett kontakiskapande arbele ibostadsområdena Fillja och . Rehabiliteringsverksamhet förmedmänniskor med s. k. alkohol- och narkotika- problem är den officiellabeteckningen hos , som har anslagit pengar till projektet.Verdandi har lyckats nå de persongrupper som är svårast att fl med i enorganiserad verksamhet, vilket finns beskrivet i boken 24 limmar i Fiitja. ProfessorÅke och journalisten kom 1971 ut med . I den diskuteras bl. a. samhällets information och åtgärder ochförfattarna presenterar också ell förslag hur information till ungdom genomungdom skulle kunna lämnas. Man redovisar också erfarenheter från tvåpraktiska experiment med informationsspridning pä detta sätt. Manborde pä samma sätt som på skolområdet omgående ställa medel till förfogandeför särskilda åtgärder mot alkoholmissbruk bland ungdomar. Medlen skall varabehovsinriktade och fördelas lämpligen av direkt tillkommunerna. Inom kommunen bör socialnämnden vara den instans som ansöker ommedlen och ansvarar för verksamheten i samråd med övriga nämnder som arbetarmed ungdom. Skälettill att jag ber att fl framställa en interpellation i dennafråga är dels regeringens beslut att uppskjula propositionen om den framtidaalkoholpolitiken, dels molionskraven på all skall lösa de oroandealkoholmissbruksproblemen bland viss ungdom genom alt mellanölet avskaffas.Varken i motionerna eller vid utskottsbehandlingen - såviii det är känt - haromgående och tillräckligt konstruktiva åtgärder bland de unga missbrukarnaföreslagits. I nuvarande situation skulle ett snabbi regeringsinitiativ ienlighet med interpellationens syfte hälsas med lillfredsställelse. Medhänvisning till det anförda anhåller jag att till herr socialminislern flställa följande fråga: Ärsocialminislern t)eredd alt omgående pröva möjligheten alt i enlighet medprincipen om de s. k. SÅS-pengarna på skolområdet slälla medel till förfogandeför särskilda åtgärder mot alkoholmissbruk bland ungdomar? §19 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1975/76:360 av herrBörjesson i (c) lill fru statsrådet om katastrofhjälp åtItalien: har drabbats av enjordbävning, vars konsekvenser man ännu ej kan överblicka. Den är en av destörsta naturkatastroferna . Enligt pressuppgifter beräknasanlalet dödsoffer uppgå till 1 000 och antalet hemlösa räknas i tiotusental.Katastrofen är av den omfattningen och dess skadeverkningar av denstorleksordningen att internationella hjälpinsatser erfordras för atl lindraden värsta nöden.