prot · FZ0973 · 1975-12-31 00:00:00 — i har frågal mig om jag är beredd att medverkalill all kostnaderna för transport av avliden person från sjukvårdsinstiiutiontill hemorten bestrids inom ramen för den allmänna försäkringen. Fråganom ersällning för kostnader i samband med dödsfall har diskuterats avriksdagen under en följd av år. har därvid framhållit bl. a. allbegravningshjälp utgår från yrkesskadeförsäkringen saml att del ekonomiskaskyddet för kostnader vid dödsfall i övrigl upprätthålls genom frivilligttecknade försäkringar. Yrkesskadeförsäkringenomfattar i princip alla anställda i allmän eller enskild tjänst. Ersättningenvid dödsfall från yrkesskadeförsäkringen i form av begravningshjälp motsvarar20 96 av basbeloppel vid årets ingång. Yrkesskadeförsäkringskommilién har isitt belänkande (SOU 1975:84) föreslagit en höjning av denna ersättning. Nr 73 tydelsefulli ekonomiskt skydd i samband med dödsfall genom tjänsie- Torsdaeen den grupplivförsäkringaroch frivilliga grupplivförsäkringar samt försäkringar 'begravningskassor och sjuk- och begravningskassor. --------------- kanvanligen omfatta även den försäkrades maka eller make. Om kostnaderna Genomde nu nämnda försäkringsformerna har skapats ett ekonomiskt jör hemtransport av skydd för kostnader i samband med dödsfall för i stort sett samtliga avliden person förvärvsarbetande. De kostnadsfrågor som herrBörjesson lar upp i sin interpellation har sambandmed bl. a. de frågorom begravningsväsendet m. m. som behandlas i en särskildarbelsgrupp i anslutning till överläggningarna i slai-kyrka-frågorna. Jag ärmoi denna bakgrund inle beredd all f n. ta ställning lill hur dessa frågorskall lösas i framliden. HenBÖRJESSON i (c): Jag nästan ber om ursäkt för all jag har besvärat socialministern tregånger . Det här är min andra interpellation, och även för dellainterpellationssvar ber jag att få framföra elt tack. Somjag framhållit i min interpellation bestrids kostnaden för hemtransport avavliden person från det sjukhus dit vederbörande blivit re-miiierad inle av denallmänna försäkringen. Deliryggheissyslem som vi här i landel har byggt upp inle minsl med tanke påsjukdomsfall och vård vid institution etc. ger de enskilda medborgarna nära nogall den ekonomiska hjälp som påkallas. Sålunda utgår även reseersättning närpatienter remitteras lill olika vårdanstalter. Menavlider en patient vid den institution där vederbörande vårdas ankommer del pådödsboet att stå för kostnaderna för hemtransporten av den avlidne. I mångafall blir delta mycket betungande, särskill då vederbörande remiiierals lillett sjukhus långt från hemorten. Socialminislernframhöll alt begravningshjälp utgår från yrkesskadeförsäkringen saml all delekonomiska skyddet vid dödsfall i övrigt upprätthålls genom frivilligtlecknade försäkringar. Del är riktigt i de situationer där vederbörande äryrkesskadeförsäkrad eller frivilligt har tecknat försäkring. Idelta sammanhang får dock inte förglömmas all det finns mycket slora gruppermänniskor som inle omfattas av della skydd, specielll äldre, ej yrkesverksammasaml barn och ungdom. Dessa står hell utan ekonomisk hjälp i en dyliksituation, Isådana fall blir det de anhöriga eller - om dessa ej kan betala kostnaderna-socialvården som får betala. Del sistnämnda alternativet torde för mångaanhöriga framslå som någon form av fattighjälp som känns motbjudande allanlita. Somjag tidigare sagl - och jag vill gärna upprepa del - finns del alltjämt många idella land som har varken yrkesskade- eller grupplivförsäkring och som därmedinle åinjuier försäkringsskydd. För all min framsiällningskall bli så korrekl som möjligt vill jag gärna säga au i del län som jagrepresenierar, , har vi löst frågan 190 så all i de fall en patient remitteras till sjukhus utanför länetbetalar kostnaden förhemtransport för den händelse paiienlen avlider under vislelsen där. Därmedhar svarat för de kostnader som rätteligen, enligt min mening, böråvila . Det kan synas ganska märkligt alt om man blirremitterad lill elt sjukhus erhåller man ersättning från sjukkassan förresekostnader, men om man avlider på della sjukhus skall anlingenyrkesskadeförsäkringen, den frivilligi lecknade försäkringen, anhöriga eller isisla hand socialvården iräda emellan och svara för kosl-naderna - för så villinle della är ordnat på samma säll som i , där träderemellan då del gäller remisser ulom länet, SocialminislerAspling är inle, om jag läser svarei rätt, beredd all ta ställning lill hur manskall ordna skyddet för den grupp människor som inte är förvärvsarbetande. Hanhänvisar i stället till de frågor om begravningsväsendet m, m, som behandlas ien särskild arbelsgrupp i anslulning till överläggningarna isial-kyrka-frågorna. Även om socialministern därmed inte vill ta ställninglill själva sakfrågan vill jag uttala en förhoppning om att han måtte beakta deönskemål som jag framfört i min interpellation saml därmed åtföljandekommentarer. Torsdagenden 26 febmari 1976 0/7?iakttagande av kvalifikationskraven vid tillsättning av tjänst somhälsovårdsinspektör Överläggningen varhärmed slutad. § 24 Om iakttagande avkvalifikationskraven vid tillsättning av tjänst som hälsovårdsinspektör Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara i (c) anmälda interpellation,1975/76:105, och anförde: i har frågat vilka ålgärder jag länker vidta förall garantera au hälsovårdsstadgans krav pä kvalifikationer tillgodoses vidlillsälining av tjänst som hälsovårdsinspektör, I14 S hälsovårdsstadgan föreskrivs all det i varie kommun skall finnas en ellerfiera hälsovårdsinspektörersom skall biträda hälsovårdsnämnden, I sammaparagraf sägs att den som antas lill heltidsanställd hälsovårdsinspektör skallha genomgått fastställd kurs för hälsovårdsinspektörer. kanmedge dispens från delta utbildningskrav om någon på grund av annan utbildningeller förvärvad erfarenhet bedöms lämplig alt fullgöra på hälsovårdsinspektörankommande uppgifter. Såvittjag har mig bekant har gällande behörighetskrav för hälsovårdsinspektörer inteåsidosatts då sådana tjänster utannonserats och tillsatts. Vad iHållsta förmodligen åsyftar torde vara det förhållandet att några slörrekommuner tillsatt särskild förvaltningschef med administrativa ochorganisatoriska uppgifier under hälsovårdsnämnden. En sådan organisaiionbefriar dock inte kommunerna från skyldigheten att ha hälsovårdsinspektöranställd. Jag vill i deltasammanhang också erinra om att en särskild ulredning Nr 73 tillsattes med uppgift all se över hälsovårdsstadgan. Torsdaeen den J''''" inhämtat avser utredningen att även behandla frågan om be-26 februari1976 hörighetskrav för hälsovårdsnämndernas tjänstemän. Om iakttagande avkvalijikationskra -ven vid tillsättning av tjänst som hälsovårdsinspektör Hen i (c): Jag tackarsocialminislern för svaret. Anledningentill att jag riktar denna interpellation till socialministern är att jag är enav ledamöterna i den utredning som har till uppgift all se över nuvarandehälsovårdssladga, där det i 14 i? står att heltidsanställd hälsovårdsinspektörskall ha genomgått fastställd utbildning för hälsovårdsinspektörer. Defall jag åberopai i min interpellation gäller tillsättandet av förvaltningschefer.Så som jag ser frågan måste del vara ett handikapp för en chef att ha en sämregrundulbildning än inspektörerna, och delta kan leda lill onödigakomplikationer vid ärendenas behandling - i synnerhet när besvärliga ärenden,som dessutom kanske är gränsfall, behandlas. Risk kan f ö. föreligga att misstankeuppslår att chefslillsättandet skett politiskt. Möjligheten för en ambitiöshälsovårdsinspektör all avancera lill förvaltningschef omintetgörs dessutom omdenne inte måste ha en tillräcklig grundutbildning. Detta kan medföra allambilionsgraden nedsätts och att en god laganda på hälsovårdskontoreiäventyras, vilket måste leda till att miljövårdsarbetet försvåras ochdrar ut på liden. En sådan utveckling skulle motverka vår strävan att så snabbisom möjligt lösa miljöproblemen i vårt land. Somdelaktig utredare när det gäller översynen av hälsovårdsstadgan skall jagmedverka till att utforma en ny hälsolag som jag hoppas skall bli av denkvaliteten all den skall gälla för vårt land. Inför del viktigaarbetet anser jag all socialministerns principiella inställning till min frågaär mycket betydelsefull. Hen (): Inlerpellanlen åberopar kommun som en av de kommuner som päsenaste tiden skulle ha tillsatt hälsovärdsriänsteman med hälsovårdsinspektörsarbetsuppgifter, där vederbörande tjänsteman inte uppfyllt de ihälsovårdsstadgan angivna kraven. I kommun har inte, vare sig nu ellertidigare, någon sådan tillsättning ägt rum. Än mindre har någon diskussionförekommit i tidningar om någon sådan tillsättning. antagit en ny organisaiion försin hälsovårdsförvaltning. Denna organisation är resultatet av en ulredning somgenomförts i nära samverkan med sex liknande kommuner och . Den nya organisalionen, som för Gävles del genomfördes den 1januari 1976, föranledde tillsättningar av dels en ny befattningsom hälsovårdschef och dels befattningar som i den nya organisalionen fåll nyabenämningar. Den nya organisalionen medsina befattningar bygger självfallet pä hälsovårdsstadgans kravbeträffande kompetens och behörighet. Förvaltningschef i den gamlaorganisationen var stadsläkaren. 1 den nya organisationen är hälsovårdschefen- som är en ny tjänst - förvaltningschef kraven på dennabefattningshavare har understrukits att genomgången utbildning tillhälsovårdsinspektör inte kan fastläggas som krav. Personer med annan lämpligbakgrund bör även kunna komma i fråga. Vid sidan av en grundläggandehygienutbildning samt kunskaper i och erfarenhet av samhällsplanering ochmiljövårdsfrågor fordras av denne befattningshavare främst administrativduglighet och god samarbetsförmåga. Vidtillsättningen av den nya tjänsten som hälsovårdschef-förvaltningschefframförde de hos nämnden anställda åtta hälsovårdsinspektörerna att dennuvarande intendenten, som var föreståndare för hälsovårdsbyrån och förvaltningschefensställföreträdare, borde för de fä år som han hade kvar till pension utses tillhälsovårdschef Hälsovårdsnämndenutsåg emellertid - ulan reservation - på grundval av en ingående beredningbland 16 sökande stadsvelerinären. Till biträdande hälsovårdschef utsågsifrågavarande intendent. Av de åtta inspektörer som undertecknat skrivelsentill nämnden var tre sökande till den aktuella tjänsten eller till tjänsten sombiträdande chef Detenda som förekommit i Gävletidningarna om befattningstillsält-ningar ihälsovårdsnämnden är dels den nämnda skrivelsen från inspektörerna om att deönskade intendenten lill hälsovårdschef och dels i samband därmed eltintervjuutlalande av en länshälsovårdskonsulenl, tillika tidigare ordförande ihälsovårdsljänsiemannaförbundel, att en hälsovårdschefsbefattning skulle varaen befordringsljänst för inspektörer. Från hälsovårdsnämndens i sida har enbedömning av de sökande till den helt nya och viktiga tjänsten somhälsovårdsförvaltningschef gjorts med hänsyn till meriter och lämplighet.Såväl fackmanna-som chefsaspekter har anlagts vid prövningen. Detär svårt att förstå inlerpellantens koppling till såväl departementschefensuttalande i proposilionen angående hälsovårdsstadgan som hans åberopande av vadsocialstyrelsen anfört när del gäller översynen av hälsovårdsstadgan. Det ärväl ändå för kommunerna - i alla fall för de kommuner som åberopas iinterpellationen - helt självklart, vilket också framgår av hälsovårdsstadgan,att hälsovårdsnämnderna till sitt biträde skall ha hälsovårdsinspektörer medföreskriven utbildning. Del kan däremol inte vara lämpligt och nödvändigl attkräva all förvaltningschefen skall ha just den typen av utbildning. Fastmerabör kommunerna ha friheten alt välja förvaltningschef på en bredare bas än densom inspek-lörsulbildningen erbjuder. Jag har funnit del angelägel au gå in i debatten för att ge fakta ifrågan, eftersom den kommun där jag har elt politiskt medansvar iinterpellationen har utpekats på ell felaktigt sätl. Utan all gå in på speciellkommun har f ö herr socialminislern lämnat jusl del svar som dellauinämningsärende kan sägas vila på. Omiakttagande av kvalijikationskra-ven vid tillsättning av tjänst som hälsovårdsinspektör 13 protokoll 1975/76:71-74 Om iakttagande av k\'alijikationskra-ven vid tillsättning av tjänst som hälsovårdsinspektör Hen i (c): Jag har fått uppgifter från i denna fråga, och om jag har fåttfel informationer ber jag att få beklaga det. Efter vad jag hörde blev enveterinär tillsatt på denna tjänst. Jag vill inte påslå att en veterinär har endålig utbildning, men ändå har väl inte en veterinär fåll tränga in i degrundläggande frågorna på det sätt som en inspektör har fåll göra. Jaghar framställt min interpellation därför alt jag vill få information införarbetet i utredningen. Jaganser, såsom jag sade i mitt tidigare inlägg, att en chef bör ha dengrundläggande utbildning som en inspektör har, för att rält kunna bedömainspektörernas utlåtanden. Del är inspektören som framlägger utlåtanden närärendena skall behandlas i hälsovårdsnämnd, och då bör chefen vara så insatt ifrågorna att han förstår vad inspektören menar. Det kan, som jag också sagt,vara fråga om gränsfall. Jag har själv jobbat somhälsovårdsnämndsordförande innan jag kom in i och vet litet grand omhur en hälsovårdsförvaltning arbetar. Motden bakgrunden anser Jag det viktigt alt just chefen skall ha samma elementäragrundulbildning som inspektörerna. HerrGILLSTRÖM (s): Jag delar uppfallningen alt de som tillsätts som förvaltningscheferskall ha en utbildning som inte på något sätt kan anses som dålig. Men vi måstekomma ihåg alt hälsovårdsområdel inte är någon speciell del av kommunens liv.Vi har motsvarande förhållanden när del gäller t, ex, socialförvaltningen. Delär inle säkert att socialförvall-ningens chef är socionom. Det kan med fördelockså vara en person med annan utbildning och andra erfarenheter än jusl ensocionomul-bildad. Del är inle heller säkert all skolförvaltningens chef harlärarutbildning. Man kan alltså dra en del paralleller lill den ordning somhär har tillämpats, och jag tror inte all del behöver innebära någon försvagning. Jaghar för övrigt haft överläggningar med båda parter i denna fråga långt före denaktuella utnämningen. Man har vänt sig till mig i min egenskap avkommunfullmäktiges ordförande, och jag har också rekommenderathälsovårdsinspektörerna att utarbeta den skrivelse som citerats här och somkommil att införas i en av Gävlelidningarna, Jag tyckie nämligen attpersonalen, om den hade en avvikande uppfattning, skulle meddela detta i formav en offentlig skrivelse lill hälsovårdsnämnden, och det är det som har sketti della sammanhang. Attsedan resultatet från personalens synpunkt inte blivit vad man hade väntat sigär en annan sak, men bedömningarna har kunnat göras med tillgång till derassynpunkter på frågan. HerrJOHANSSON i (c): Jag lägger mig nu inte i tillsättandet av tjänster inom andraförvaltningar utan intresserar mig endasl för hälsovårdsförvall- ningen, eftersom den berörmitt iniresseområde. Jag kan ändå inte helt komma ifrån uppfattningen att justdenna typ av förvaltning skiljer sig en hel del från andra förvaltningar. Denär speciell genom att man får arbeta så mycket ute på fältet och just i dekänsliga miljövärdsfrägorna. Jag tycker att detta har en viss betydelse. Mendet skulle vara inlressanl att höra vad socialministern ger mig för råd infördet fortsatta arbetet på detta område. Jag skall inle direkl lägga mig i denna debatt. Den har varitupplysande och intressant. Skalljag göra någol lillägg vill jag konstatera all det i slörre kommuner sedanlänge varit ganska vanligt alt hälsovårdsnämnderna också anställt personal medannan utbildning än hälsovårdsinspektörsutbildning. Exempel på detta ärveterinärer för den livsmedelshygieniska verksamheten, stadsläkare ochpersoner med teknisk kompetens. har hälsovårdsnämnderna ivissa större kommuner även tillsatt personer med juridisk och administrativutbildning som förvaltningschefer med administrativa och organisatoriskauppgifier under hälsovårdsnämnderna. Någraväsentliga problem i del dagliga praktiska arbetet torde detta såvitt jagförstår i regel inle ha medfört. Men som jag har nämnt i mitt svar befriar ensådan organisation inte kommunen från skyldigheten att ha hälsovårdsinspektöranställd. Nuhar ulredningen all se över della. i är ju med iutredningen, så ni får tillfälle att diskutera dessa frågor, men eftersom jagblev uppfordrad här har jag velat göra detta tillägg. Allrasist kanske jag också skall nämna att vi har ett besvärsärende i en sådan härfråga. Delta besvärsärende har vi inte tagit ställning till. Det kommer all ske föresommaren. Torsdagenden 26 febmari 1976 0/77iakttagande av kvalifikationskra -ven vid tillsättning av tjänst somhälsovårdsinspektör Överläggningenvar härmed slutad, §25 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2209 lillkonstitutionsutskottet § 26 Föredrogs ochbifölls interpellalionsframställningarna 1975/76:130 och 131, § 27 Anmäldes ochbordlades 1975/76:120 om avgivandeav förklaring enligt artikel 46 i den europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de den 26 febmari 1976 § 28Anmälan av interpeiiationer Anmäldes och bordlades följande interpeiiationersom ingivits till kammarkansliet 1975/76:132 av herrCarlshamre (m) till herr socialminislern om alkoholpolitiken: Meddelandet att den till innevarande riksmöteaviserade propositionen angående en reformerad alkoholpolitik inte kommer altframläggas har utlöst besvikelse inom och utom . Att till ett redanmer än tioårigt utredningsarbete nu läggs ytterligare avförberedelser innan förslag kan framläggas måste oroa alla som inser alt ivarje fall det snabbt tilltagande alkoholmissbruket bland barn och ungdomkräver omedelbara motåtgärder. Mankan ha en viss förståelse för svårigheterna att i avsedd tid hinna färdigställaen proposition pä grundval av det mycket omfattande och delvis motstridigamaterial som alkoholpolitiska utredningen med reservationer ochremissyttranden erbjuder. Man kan också antaga att en del av utredningens faktamaterialredan hunnit bli föråldrat och kan behöva kompletteras och aktualiseras. Ickedesto mindre är den ytterligare fördröjning av förslag och beslut som blirföljden av regeringens beslut att inhibera den aviserade proposilionen djuptbeklaglig. Kommunala myndigheier- framför allt inom skola, barnavård ochsocialvård - med erfarenhel av att alkoholmissbruk och alkoholskador snabbtförvärras har länge och otåligt avvaktat de nya alkoholpolitiska signaler somman visste måste komma. kommer sannolikt många lokala myndigheter att se sigtvingade alt själva vidiaga de åtgärder som är möjliga inom ramen för gällandelag. Detta arbete måste försvåras av att man saknar vae antydan om vartregeringen syftar med det fördröjda reformarbetet. Dennya beredning som skall göras inom regeringens kansli kan inle rimligen varahelt förutsättningslös. Regeringen måste förutsättas ha åtminstone någonuppfattning om reformarbetets huvudsakliga inriktning. Det är angeläget attregeringen deklarerar sina avsikter till ledning för dem som i väntanpå regeringsförslag och riksdagsbeslut måste försöka hindra att de redan mycketsvåra alkoholproblemen, särskilt bland barn och ungdom, ytleriigare förvärras. Medhänvisning till det anförda ber jag att till herr socialministern få ställaföljande frågor: Varförhar regeringen beslutat att inte förelägga den avi serade propositionen om alkoholpolitiken? 2, Villsocialministern medverka till att, i avvaktan på en total al- koholpolitisk reform, åtgärder snabbi vidtages för att motverka alkohol- missbrukbland barn och ungdom? Kan socialministern ange vad som enligt regeringensuppfattning bör vara huvudinriktningen av enkommande alkoholpolitisk reform? 1975/76:133 av () tU\ herrjordbruksministern om åtgärder för att förhindra oljeutsläppi : En ny påminnelse om vilka skadeverkningar som åstadkommes i samband med oljeutsläpp i har nåttoss . Återigenhar tiotusentals sjöfåglar dött eller skadats genom att de kommiti kontakt med olja eller oljeförorenatvatten. Med fog är flertalet svenskar djupt upprörda över det inträffade. Sedan årtiondentillbaka har deltagit i internationella överenskommelser rörande skyddav våra farvatten. Likaså barden nationella lagstiftningen anpassats och skärpts allteftersom kunskapen om riskerna av bl. Ett viktigt.instrument förSveriges del är lagen om åtgärder motvattenförorening frän fartyg - den s. k. oljeskyddslagen. De genominternationella konventioner och nationell lagstiftning vidtagna åtgärderna harskapat ett intryck av att oljeutsläppfrån fartyg i Östersjönär förbjudet. Sä är emellertid inte fallet, däundantagsbestämmelser och i vissa fall dispensermedger oljeutsläpp. Det är således undervissa omständigheter tillåtet att göraoljeutsläpp. Dessa ur miljöskyddssynpunkt beklagliga förhållanden kansålunda ha möjliggjort den nu inträffade kalastrofen. Enligt vissa uppgifter föreligger numera tekniska möjligheteratt "märka" oljan i tankfartyg.Detta innebär au det också är möjligl att härledafrån vilket fartyg oljeutsläpp gjorts. Övervakningav efterlevnad av nu gällande och kommande konventioner rörande miljöskyddförbättras därmed i hög grad. Del är angeläget att alla till buds slående möjligheterutnyttjas i syfte att skydda miljö.I fiertalet utredningar har känslighet för miljöstörningar dokumenterats. Kan miljöskyddet inte inom snar framtid lösas på etttillfredsställande sätt, torde del i framliden komma att krävas ett jätteliktrestaurationsarbete för att återställa förlorad miljö.Likaså är det inte bara fråga om några tiotusental fåglarsom kommer att dödas, utan också hela, numerärtsvaga, arter riskerar att förintas. Mot bakgrund av det anfördaanhåller jag om kammarens lillslånd att till herr jordbruksministern få ställa följande frågor: Vilka ålgärder avserherr statsrådet vidiaga för att "märkning"av olja möjligt skall komma lill stånd? Avser herrstatsrådet att intensifiera ansträngningar att förbättra nu gällandeinlernationella överenskommelser rörande skyddet av miljö? Anser herrstatsrådet att nu befintliga anläggningar förtankren- den 26 febmari 1976 14 Riksdagetts protokoll 1975/76:71-74 Torsdagenden 26 febmari 1976 i anslutning tillangöringsplatser för oljetankfartyg har erforderlig kapacitet? 1975/76:134av () till herr justitieministern om förbud mot amatörboxning: I proposilionen 118 är 1969 framfördejustitiedepartementet förslagom förbud för professionell boxning. Tanken pä förbud även mot amalörboxning - som förordats avpraktiskt laget samtliga remissinstanser - förklarades i propositionen böra vilai avvaktan på resultatet av den reformering av amatörboxningen som avsågs skolakomma till stånd genom iakttagande av de säkerhetsföreskrifter som utarbetatsoch rekommenderats av en nordisk läkarkommitté. 1 delta avseende bör vissauttalanden av departementschefen i propositionen bringas i erinran. "Attde rekommenderade föreskrifterna införs av amatörboxningens organisationertorde enligt promemorian få anses utgöra en första förutsättning för all dennaboxning alltjämt skall få utövas i ." )"har förklarat sig vilja medverka till allytleriigare säkerhetsföreskrifter införs i enlighet med kommittéför-slagel ochhar nämnt vilka regeländringar som närmast kommer i fråga. Av förbundetsuttalande framgår emellertid alt man f n. inle avser att införa samtligaföreslagna föreskrifter. Den nordiska kommittén anser däremol, att förslagenmåste betraktas som en helhel, och under remissbehandlingen har, främst fränmedicinsk expertis, framhållits att samlliga föreskrifter är betydelsefulla ochatt det bör vara ett minimikrav all de lill fullo genomförs för alt boxningenskall kunna tillåtas."