prot · FZ0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Deåtgärder som regeringen nu föreslår kommer , säger man. Mervärdeskattenborde ha sänkts tidigare , lycks moderaierna mena. Enligtmin mening skulle en temporär mervärdeskaitesänkning lidigare i och försig säkeri ha medfört en extra stimulans för den privata konsumtionen ochsysselsättningen, men konsumtionen har ingalunda krävt någon stimulans.Efterfrågan från hushållen har ökat jämfört med , ochsysselsättningen har också varit god - det nödgas t. o. m. moderaierna medge isin motion. Det enda som skulle ha uppnåtts med en momssänkning är enförsämring av bytesbalansen och en snabbare infialion - alltså precis detmotsatta mot vad säger sig vilja uppnå. Deltaär för mig en outgrundlig moderat logik. Uppenbarligen har dock ävenmoderaterna själva kommit på bättre tankar i och med alt de slutligen harbestämt sig för atl ställa sig bakom regeringspolitiken. Från vår sida hälsarvi del med tillfredsställelse, även om vi givetvis är förvånade över all manändå anser sig tvungen atl hälla ell sådant anförande som det höll. Endastnågra dagar efter den s. k. uppgörelsen i finansutskottel kunde man i encenterpartitidning läsa en artikel under rubriken . Sedan följde i texten: "Så är det klart: Centerkravetpå rundabordsöverläggningar om vårt lands ekonomi skall bli verklighet. ärdet slut på rävspelet kring de s. k. Haga-uppgörelserna. skall alla parterslå sig ner och resonera lugnt och öppet, får man hoppas. om hur den svenska pollenskall fördelas." Såfortsalie man all tala om att basen, dvs. den aktuella grunden föröverläggningarna, kommer alt bli del sjupunklsprogram mot prisstegringar somcenterledaren lagt fram i . Därefter följde enuppräkning: Del skulle innebära ett nytt skattesystem, man skulle beskattaförelag efter bärkraft eftersom det påstods ge utrymme för löneökningar merlikformigt mellan företag och branscher - jag vet inte om det är den gamlatanken på en progressiv bolagsskatt som föresvävar tidningen -överläggningarna skulle gälla indexreglerade barnbidrag, pensionärerna skullefä värdesäkra pensioner och en mer ingående prisövervakning, man skulle se uppmed företagssammanslutningar och monopol. Dessutom skulle del ske en samling igod tid inför nästa avtalsrörelse för atl resonera vid en rundabordskonferensmed fack, arbetsgivare och politiska partier. Sä slår man fast: "Nubeställer en rundabordskonferens." Ja,del är inte underligt om Jag blir litet förvånad över den här beskrivningen,eftersom Jag har dellagit som en av parterna i de överläggningar som föregickfinansutskottets beslut. Varför skall man nu frän sida envisasmed att ge finansutskottets belänkande ett annal innehåll än vad del har?Finansutskotiel nämner i silt betänkande inte företagsbeskattningen, inteindexregleringen av barnbidragen och inte heller värdesäkringen av pensioner.Det sistnämnda är värt atl notera inte minst med lanke på att folkpensionernaredan är vär-desäkrade. Däremot lorde det även för vara bekantatt pensionskommittén utöver de standardökningar av folkpensionerna som harsketl successivt är sysselsatt med all utreda en standardökningav ATP-delen av pensionerna. Detmåsle ocksä förvåna en av vilken anledning anser atl de s. k.Hagauppgörelserna har varit ett rävspel. Jag skulle vilja ställa den nästanretoriska frågan: Är del därför atl deltog i Hagauppgörelsernaoch fick så dåliga erfarenheter av dem som man anser alt de var etl rävspel?Den första gången var man med ända till upploppet, men centerledaren bröt avnågon anledning loppet strax före målsnörel. I den andra uppgörelsen, II, var med ända lill slutet. Borde man inte i stället för altmisstänkliggöra dessa uppgörelser ställa upp och framhålla de värdefullaeffekter som de breda uppgörelserna av s. k. Hagamodell har medfört för såvällandets ekonomi som medborgarna över huvud laget? Finansuiskotletkonstaterar alt det nu sker en uppslutning kring vär ekonomiska politik. Delbör erkännas i den politiska debatten. Vi vet vad stimulansåtgärderna harinneburit, och jag tror att också andra människor inser detla. Finansutskottethar påtalat alt industriinvesteringarna i landet har ökat tillfredsställandeäven om inte siffrorna för de närmast gångna åren har nämnts. Men det kan jaggöra här. Investeringarna ökade 1973 och 1974 . För 1975åberopar utskottet kon-Junkturinsiituteis senaste prognos, som visar på enuppgång på . Delta är vi överens om,och det bör också framhållas klart och tydligt i debatten. Ochän en gång: Enligl min mening borde momssänkningarna nalurliglvis ha medförten extra stimulans, men de har inte precis varit den rätta medicinen i densituation som vi befinner oss i. Sänkningarna skulle nalurliglvis ha inneburilen påfrestning på vår bytesbalans inte minst med hänsyn lill att de ocksäskulle ha gett en skjuls ät vår import. Del har inte varit den politik vi harvelat föra. Detfinns anledning atl ge en eloge åt näringslivels företrädare för att deaktivt har medverkat lill att vi har fått en konjunkturstimu-lerande politik.Men företagen har också erhållit värdefull stimulans i form av frisläppen avarbelsmiljöfonder, den allmänna och enskilda investeringsfonden och deninvesleringsbefrämjande kreditpoliiik som har bedrivits. Orsaken lill alt vihar fört denna investeringsslimulerande politik har varit en strävan atl klarapåfrestningarna på bytesbalansen. Vi har till skillnad från en rad andra länderklart insett all man bör investera sig ur situationer medbytesbalansunderskott. Arbetslöshetenhos oss ligger i är pä av arbetskraften, och det innebär t. o. m.en minskning frän högkonjunkturårei 1974, då arbetslösheten låg på igenomsnitt. Pä två är har sysselsättningen i värt land ökat med 180 000arbetstillfällen, varav 154 000 för kvinnor. Kan säga alt vi har förlorade år bakom oss? Underde tre första kvartalen har ca 100 000 fier människor haft arbeie än undermotsvarande period 1974. En rad åtgärder har också vidtagits. De olika stödåtgärderna inom regionalpolitikenoch arbetsmarknadspolitiken med avseende pä handikappade är goda exempel pååtgärder som regeringen vidtagit för atl skydda sysselsättningen för svagagrupper pä arbetsmarknaden. Slutligen torde utbildningsstödet.ha haft enviktig effekt när del gällt att hålla sysselsättningen uppe. Närdet gäller den stundande vintern harju, som Jag lidigare nämnt, dekonjunkturstimulerande åtgärder som regeringen har föreslagit framför alltsiktal på au hävda sysselsättningen. Enligt vad man nu kan bedöma bör dessaåtgärder vara tillräckliga för att brygga över den svagare efterfrågan somfortfarande föreligger från utlandsmarknaderna. Utskollelhar mot den bakgrunden enats om all man inte bör bedriva en merexpansiv finanspolitik med hänsyn till utrikesbalans och risk förprisstegringar. Endast om sysselsättningsläget skulle försämras, är det befogatatt föra en mer expansiv finanspolitik. Jag vill erinra om denna skrivning medlanke på alt vi enats om atl ge kampen mot prisstegringar en framskjutenposition bland målen för den ekonomiska politiken. Isamband med att vi inom finansutskottet enades om inriktningen av denekonomiska politiken har i debatten de överläggningar som vi kommii överens omtilldragit sig elt i mitt tycke oproportionerligt stort iniresse.Jag håller med om vad lidigare talare har sagt på den punkten. Det ärju i ochför sig rikligt atl vi i kompromissens anda har gäll med på alt begära atlregeringen före nästa avtalsrörelse skall ta initiativ till överiäggningar omeu program mot infialionen och om åtgärder för all förbättra bytesbalansen. Idessa överläggningar, vilkas närmare former regeringen skall besluta om, har visagt att företrädare för regeringen, och de politiska partierna bördelta. Vidare bör enligt finans-utskollel företrädare för arbetsmarknadensparter beredas lilljälle an medverka. Jag betonar delta. Jagvill i sammanhanget påpeka alt vi hänvisar lill vad som sagts ifinansutskoiiels belänkande 1975:1. Där sades bl. a. följande, vilket jag anserviktigi att notera: "Utskollel vill understryka betydelsen av atl deavialsslutande parternas förhandlingsfrihet ej får beskäras i sammanhanget." Frånsocialdemokratiskt håll är vi synnerligen angelägna atl slå fast alt det iniefår bli fråga om atl inkräkta på de fackliga organisationernas handlingsfrihet.Vi är angelägna atl betona delta främst till följd av socialdemokratinshistoriska samhörighet med fackföreningsrörelsen men ocksä på grund av dedåliga resultat som uppnåtts i länder som prövat inkomstpolitik. Men om nunågot av de borgerliga partier som krävt denna lyp av överläggningar har enannan syn vad gäller fackföreningsrörelsens frihet, anserjag alt man iärlighetens namn bör tala ut på den punkten i god lid före valrörelsen. Jagtror alt det är en fråga som in-iresserar många väljare. Avslutningsvis,herr talman, vill jag ägna kommunisternas motion något störreuppmärksamhet än vad den har erhållit i finansutskottets betänkande. I molionenfinns en sammanfattning av åtgärder, men med hänsyn till atl del varit klämmensom ulskoltel skulle la Slällning lill kunde uiskotiet inte ta upp dessaåtgärder till närmare behandling. hävdar i sin reservation atl de riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som anges i proposilionen och som de borgerliga partimotionernaansluter sig till inte vilar på en riktig analys av det ekonomiska lägel ochutvecklingstendenserna. De åtgärder som föreslås är inte ägnade alt brytautvecklingstrenden, hävdar . Jag skulle i det sammanhanget viljafråga vilka förslag som vilar på en oriklig analys. Riksdagenhar nu alt ta slällning lill en tilläggsbudget, avsedd atl täcka det närmastehalvåret. I det läget framför kommunisterna i första hand kravpä åtgärder som är så långtgående atl de innebär elt radikalt annorlundasamhällssystem. Är avsikten verkligen atl det ekonomiska systemet i Sverigeradikalt skall förvandlas lill en planhushållning just nu under de tvä förstakvartalen av ? Vänsierparlielkommunisternas motion innehåller därutöver en lista på åtgärder som är av mindreomfattande slag. Del är i stor utsträckning kända krav, som normalthar fått ta slällning till fiera gånger under senare tid.Om fortfarande har en ambition att delta i en konstruktivsamhällsdebatt, där vi sysslar med vad vi verkligen kan göra och förde allra närmaste månaderna, måste nog förslag få en merarealistisk prägel än vad fiera av punkterna har som finns angivna ireservationen 1, vilken grundar sig på kommunisternas molion. Med detta yrkar jag bifall till finansutskottets hemställan i de bådabetänkandena. 1detta anförande instämde herrar och i Kariskoga samt (samtliga s). Hen ()kort genmäle: upprepade att har regeringens ekonomiskapolitik fått ett sä brett stöd som . Det är ell häpnadsväckande uttalandemot bakgrund av att och övriga socialdemokrater i utskottet nugår med på en lägesbeskrivning som innebär att regeringens hittillsvarandepolitik inte har lyckats bättre i siabiliseringspoliiiska sammanhang än altnya grepp måste las. Det är ni själva med på. Att rubricera det som någon sortsbred uppslutning runt regeringens program måsteju vara en totalbortförklaring. I proposilionen finns inte ell ord om sädana överväganden. Jaghar inte sagl att innevarande år har varit något förioral år. Jag sade alt detär ur stabiliseringspolitisk synvinkel ett förioral är. Vi missade en stormöjlighet som vi hade inför förra avtalsrörelsen: att lägga grunden för enbättre stabiliseringspolitik. Del erkänner ju själv, eftersom hannu säger att nya insalser måste göras för atl få till stånd en bättreslabiliseringspolilik. är därmed själv med på all det är ett urstabiliseringspolitisk synvinkel förlorat är. Låtoss se vad som sägs i långtidsutredningens sammanfattning om nödvändigheten avsådana åtgärder: "Detla" - dvs. den ekonomiska utvecklingen ochpolitiken - "leder lill oeftergivliga krav pä en motsvarande dämpning avpris- och kostnadsutvecklingen i vär egen ekonomi." Hur kan delta lill någon sorls total uppslutning runt regeringens politik? När viframför sädana synpunkter kallas det för gnälligt och grälsjukl - var det inteså sade? Men när , finansdepariernentets ekonomiskaexpert, skriver sädana saker, vad är det då? Är det gnälligt och grälsjukl dåocksä? Det är lika bra alt vara realistisk och erkänna de svårigheter som finnsf n. för atl man skall komma någon vart med stabiliseringspolitiken. Ensä stor ökning i värt välbefinnande som i är har vi inte haft , sade . Han var blygsam och sade inie "sedanAne den gamle", som brukar göra. Men detla beror ju på all vihar lånat upp mängder med pengar för atl betala konsum-tionssiegringen. Dengenomsnittliga svenska familjen har ådragils en skuld i utlandet på . Det är klart atl pä det visel är 3 protokoll 1975/76: 40-1 det lätt au förbättra sittvälbefinnande. Men det kommer surt efteråt, och del är detta som man måste tahänsyn till när man nu skall utforma den ekonomiska politiken. Då kan man, herrtalman, inte bara skylla på utlandet. Det är inte bara den ekonomiska politikendär som har skapat dessa svårigheter. För att på nytt läsa ur dennalångtidsutrednings sammanfattning så står det där, alt enligt de beräkningarsom ulförts skulle ca av del totala underskottet pä 8-9miljarder kronor vara att hänföra till en mer grundläggande obalans, dvs. tillvår egen lille, skötta ekonomiska politik och inte alls lill alt del har variten konjunkturnedgång i utlandet. HerrÅSLING (c) kort genmäle: Uiskottsmajoritelen har, , gjort en självständig analys avden ekonomiska utvecklingen. I vissa avseenden har man getl regeringen elterkännande, i andra har man nyanserat regeringens bedömningar och i andraåterigen har man intagit en kritisk ståndpunkt till regeringens bedömningar.Jag kan bara hänvisa lill vad utskollel har skrivit om sannolikheten förexportutvecklingen, där vi har en klart mer pessimistisk inställning tillutvecklingen än den som regeringen har getl uttryck för. Detsammaär förhållandet när del gäller infiationsuivecklingen, där vi varnar för atlprisstegringarna kan komma att bli större än de som ligger till grund förregeringens överväganden. Det finns ingen anledning atl tvista om vem som harupphovsmannarätten till olika delar i detla utskottsbetänkande. Del är ensjälvsländig analys från finansutskoiiels sida, och det tycker jag man urriksdagens synpunkt skall vara angelägen alt betona. Detär riktigt att vi har ställt oss bakom de sysselsättningsstimulerande åtgärdersom regeringen föreslog i samband med höslsessionens början. Det är kanske intesä underligt eftersom en hel del av dessa förslag har skisserats ifinansutskottets betänkanden . Där har också beställningar tillregeringen om dessa åtgärder utfärdats. Vadjag kritiserar i sammanhanget är atl man lägger fram detta 25-punklsprogram -för att kalla det så - utan att låta det åtföljas av en totalekonomisk värdering.Jag tänker dä inte bara pä en värdering av effekten av de föreslagnaåtgärderna, utan det är över huvud taget etl försök att teckna en bild av denekonomiska situationen i det klimat i vilket rnan har att arbeta som saknas. polemiserade här mot en centertidning,men jag har inte anledning att bemöta honom. Jag fållade del mera som enretorisk fråga, som också påminde om. Jag har alltså ingenanledning att mot bakgrund av utskottets skrivning, som inte lämnade något tvivelom våra avsikter, föra den diskussionen vidare. Hen (vpk) kongenmäle: frågade mig vilka förslag frän regeringens sida del varsom vpk menade skulle vila på en oriklig analys. är exempelvis de förslagsom innebär en ytterligare utdelning av gåvor lill kapitalägarna. Detätgärdspakel som regeringen har föreslagit accepterar vi vissa delar av. Menav de som det sammanlagt omfattar kommer ca 1,4 miljarderkronor att direki gå lill kapitalägarna och framför alll till storföretagen. Vitror inte all del har den positiva effeki på sysselsättningen ochproduktionsutvecklingen som regeringspartiet inbillar sig. De beräkningar somgjorts både av och av konjunklurinstiiuiet visar ju ocksäatl effekten av vissa av dessa åtgärder är relalivi liten. De här praktiskaåtgärderna kommer inte att bryta den allvarliga utvecklingstrend som Jagbelyste i mitl huvudanförande och som innebär avtagande utvecklingstakt när detgäller produktionsökningen, ökad takt i infiationen och ökad arbetslöshet ivärt land sett på lång sikt. HerrEkström säger nu atl del är fel: Arbetslösheten har minskat i och sysselsättningenhar ökat. Men jag tror alt ser mycket kortsiktigt pä frågan. Omman tittar litel mer långsiktigt på utvecklingen, skall man finna all antaletheltidsarbetsplalser varit ungefär oförändrat under de tre senastefemårsperioderna. Vad som har ökat starkt är antalet deltidsarbeten, men räknarman om dem till heltidsarbetsplalser, skall man finna en relativ stagnation isysselsättningen. Och det är elt faktum som inte kommer förbi attarbetslösheten har ökat under de tre senaste femårsperioderna, vare sig manräknar enbart den öppna arbetslösheten eller den totala arbetslösheten. Denfråga Jag vill ställa till gäller innebörden i den överenskommelsesom man från socialdemokratisk sida har träffat med de borgerliga partierna ifinansuiskotlet. ställer frågan lill de borgerliga partierna,vad de i själva verket menar med vad man gemensamt har kommit överens om atlskriva. Hade det inte varit rimligare att skaffat sig kunskap omdet, innan han var med om all skriva ell gemensamt dokument? Det är väl litetsent att , när man har kommit överens om de här formuleringarna, komma ochfråga de borgerliga partierna vad de i själva verket menar. Jag kan inte tolkade skrivningar som gjorts på annat sätt än att de är riklade mot löntagarna ochde fackliga organisationerna. I motiveringen för del anliinfiationsprogram somman säger atl man vill ha lalar man bara om betydelsen av att hålla tillbakalöneökningar - inte om någonting annal. () kongenmäle: Jag vill lugna beträffande ansvaret för den skrivning somvi har infört i finansutskottets betänkande 1975:1. Där står Just de ord somherr citerade angående "betydelsen av att de avialsslutandeparternas förhandlingsfrihel ej fär beskäras i sammanhanget". Jag kanförklara all detta är uppfattning. Vi har stått för det i sambandmed Il-överenskommelsen och vid del tillfälle då den passus infiöl iutskottsbelänkandet som avslutas med de ord som jag citerade. Jagblir åtskilligt oroad när nu börjar lala om det sätl på vilkelarbetsmarknadsparterna fär komma till tals i samband med de härförhandlingarna. betonar all de skall beredas tillfälle atlmedverka, precis som om det skulle innebära au säger: Vi harvisserligen skrivii atl ni skall beredas tillfälle atl medverka, men vi är intealls säkra på all ni behöver komma dil och säga någoi. Ärdel risk för atl man har denna uppfattning, vill Jag säga att detär ett föga hedrande sätt atl uppskatta de ansträngningar som i varje fall Jaghar £Jori för alt vi skall kunna komma överens om innebörden i utskottetsskrivning. HerrSträng skulle väl i alla fall kunna inbjudas alt delta i överläggningarna. Hanärju i högsta grad representant fören av arbetsmarknadens parter, eftersom detvar den statliga sektorn som satte i gång lönerörelsen förra gången. Med stortiniresse kommer jag nu att få lyssna lill att upprepar vad hanlidigare har sagl här i kammaren: Vi gjorde upp på och sedan gick andraut och gjorde upp på mycket högre nivå. Deltastämmer inte, . Man måste givetvis ta hänsyn lill vilka kategorierman sluter avtal för. Har man etl stort klientel i ett myckel högt löneläge,där ökningarna är myckel små, och ä andra sidan etl klientel som har lägrelöner och som fär mycket slora ökningar, kan procentsal serna visserligen bliolika höga. Men etl faktum är att statens inledning av lönerörelsen öppnade portarnaför en uppgörelse, som jag är säker på att de övriga arbetsmarknadsparternaaldrig hade drömt om atl kunna genomföra. () kortgenmäle: Jag vill säga till all jag tror att det var mycketvälbetänkt atl finansutskotiel skrev, atl arbetsmarknadens parter skall beredaslilljälle att medverka. Det skulle ju kunna tänkas atl t. ex.löntagarorganisationerna när den dagen kommer inte är så särskill benägna attsätta sig ned vid en konferens av den art ni ivrar för. ochriksdagen skall inte föreskriva atl de precis skall sälla sig vid det rundaeller det fyrkanliga bordet - det kan länkas au de själva har en mening om pävilket sätt de vill medverka. Närdet sedan gäller vill jag säga, alt hans senaste inläggnågot dämpade den kritik som han framförde i silt första anförande. Han sägeratl hans tal innebar atl man försummade atl lägga grundeninför avtalsrörelsen. Vad var annat än ell försök att läggagrunden inför avtalsuppgörelsen? Men vid bägge Hagauppgörelserna gick moderalasamlingspartiet bort från förhandlingsbordet. Vadinnebar då Hagauppgörelserna? Jo, atl löntagarorganisationerna fickförsäkringar om ändring i skatiesystemet, den senaste gången en skaltelindringpå . för de breda löntagargrupperna. Det innebar en försäkran om au delskulle ske något på skatteområdet. renstam måste väländå erkänna atl delta hade en effekt pä den avtalsuppgörelse som sedanträffades vid förhandlingsbordet. Det hade varit verkligt illa, om vi inte hadetagit upp lån i utlandet utan i stället hade accepterat en dålig sysselsättningoch hög arbetslöshet här i landet. Del hade varit dålig hushållning med vårekonomi. I stället har vi tagit upp lån för alt hålla produktionen i gäng ochdärmed har vi haft betydligt lägre arbetslöshetssiffror än något annal land i våromvärld. Visst,, har finansutskottet haft olika meningar om skrivningar. Man kansäga atl man tror si eller så om exporten, men del väsentliga , några dagarföre , är inte vad man tror eller tycker om procentsatser på olikapunkter utan det är ju vilka åtgärder man anser bör sättas in. Vi harju varitöverens om alt de åtgärder som vidtas är de rätta. Då kan vi väl avslutahöstdelen av i enighet om detta. Sedan kommer en ny finansplan den 12januari. Ja,, vad gäller gåvor lill kapitalägarna är det kanske onödigt attbehöva säga att vi även första och torde ha sammaägarförhållanden som . De åtgärder vi sätter in för all hållasysselsättningen uppe måsle vara anpassade till dessa. frågar också vad del är som vi har kommit överens om. Ja, den fråganställde jag närmasl till , eftersom han skrivii under delframlagda belänkandel men sedan riktar en så stark kritik mot del. Jag frågaralltså: Vad var del var överens med mig om - ellerrättare med de andra borgerliga ut-skollsledamölerna om, eftersom jag aldrigförhandlade med ? Hen ()kort genmäle: Del år som har gått har varit ell ur slabiliseringssynvinkel förloratår. Detia har i och med ulskottsbeiänkandet också skrivii underpå. Det behövs därför nya insalser, eftersom den hittillsvarande politiken harfört oss in i ett svårt läge. Detta är det grundläggande som vi är överens om,ifall frågar efter min uppfattning om vad vi var överens om. Sedanär det fakiiski på del viset atl detta dessutom är ett ur produktionssynpunktförioral år, om man bortser frän att vi med utländsk upplåning har betalat enomfattande standardstegring. Jag citerar några rader ur Landsorganisationensrapport om de ekonomiska utsikterna, där det står: "Bedömningen innebäralt åter skulle få stagnation i den ekonomiska tillväxten,endast efter den föregående stagnationsperioden." nu göra gällande atl man i samband med de s. k. Hagaöveriäggningarna ivåras faktiskt log elt verkligt grepp för all skapa ekonomisk stabilitet. Ja,de goda avsikterna finns det väl ingen anledning ifrågasätta, och del var ocksådärför som vi var med på diskussionerna inledningsvis, men när vi sedan såg vadinnehållet i överenskommelsen skulle bli kunde vi inte skriva på den. Vi kaninte heller finna annat än alt utvecklingen sedan har bekräftat riktigheten av att delta verkligeninte var den allra bästa grunden för en slabiliseringspolilik. Vihar därför på nytt påpekat behovet av atl man på skatiesidan anlägger etl annalbetraktelsesätt.