prot · FZ0999 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag skall erkänna alt vi från socialdemokratiskt håll har ställloss välvilliga lidigare år lill au samma yrkande överlämnats av iföljd, men vi vill nu verkligen ifrågasälla om del inte med hänsyn till denarbetsbelastning som åvilar administrationen kan vara tillrådligt altriksdagen söker begränsa arbeiei på de punkier där della går. Om överlämnandeav samma moiionsyr-kanden skall vara ett utslag av en politiskviljeyttring, så synes del oss som om del förvisso finns tillfällen som är meralämpade för del ändamålet. I vår reservation 2 A har vi redogjort för frågor som redan överlämnals lill kommunalekonomiska utredningen. Jag villframhålla alt det är inle samtliga som tagits upp - det är bara ett bevis påriktigheten av vad jag här har anfört. Somjag sade framhålls också i centerpartimotionen all åtgärder skall vidtas föratt åstadkomma nära samordning av det utredningsarbete som pågår på detkommunalekonomiska området. Ja, även här har fattat etlbeslut, där del framhölls önskvärdheten av all samarbetet inom berördautredningar intensifierades. Den tillsatta skatteutjämningskommitlénhar enligl direktiven alt bedriva sitt utredningsarbete i nära samarbete medkommunalekonomiska uiredningen. Även här synes alltså enligt vår mening enbegäran hos regeringen vara överfiödig. Jagnämnde tidigare att i centerparlimoiionen framförs som en synpunkt all enövergång till mer generella statsbidragsformer skulle kunna vara etl verksamtmedel för främjande av hushållning och att statsbidrag i dessa formerskulle kunna underlätta de val av lokalt anpassade lösningar som ändå kangöras. Man anför i molionen att den detaljstyrning som ofta är förenad medslatsbidragsgivningen måste minska. De riktlinjerna är också inskrivna idirektiven för kommunalekonomiska uiredningen, och det är en av de centralafrågeställningar som utredningen f n. arbetar med. Mensamtidigt som uttalar dessa som jag tycker intressantasynpunkter har utskottet även haft all behandla molionen 931, som rör sambandetmellan statens skatteinkomster och kommunernas subventionering avkollekliviraflken. I den molionen framhåller man all månadskorlet för resorinom Slockholms län koslar , vilkel innebär en subvention av 70 ä 80 kr.Genom att alltså subventionerar på det sättet tjänar staten enligtmotionärerna ca 100 milj. kr. , eftersom de avdragsgilla beloppen i annatfall skulle vara högre. 1 motionen framhålls allliknande förhållanden råder även i andra kom muner. Nuvill den borgerliga majoriteten i finansutskoilel all också den här fråganskall utredas, och det må väl då vara tillåtet all jag släller frågan: Vad egenlligen? Å ena sidan lalar man för generella slalsbi-dragsformer, och åandra sidan vill man ge sig in på en ny form av transferering av pengar mellanstal och kommun på ell delaljområde. Kommunalekonomiska uiredningen skall prövafördelar och nackdelar med en övergång till mera generella former vidstalsbidragsgivning, och vi anser all den här motionen inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Den utredning som åberopats i detta sammanhang har myckelutförliga direktiv att arbeta efter och har ålagts att hålla samråd med bl. Med delanförda yrkar jag bifall lill reservalionerna 1, 2 A, 4 och 5 A. 1 övrigt yrkar jag bifall lill utskottets hemställan. iSlaffanslorp (m): 1 finansutskottets belänkande nr 25 behandlas bl. a. motionerna 929 avherr m. fi. och 944 av m. fi., vilka båda lar uppfrågan om kommunernas ekonomiska svårigheter. Innehållet i motionernaöverensstämmer i många avseenden. Motionärerna delar Svenska kommunförbundetsoch styrelsers gemensamma krav på kraftfulla åtgärder föralt komma till rätta med kommunernas finansieringsproblem. Man pekar pä dekraftiga kost-nadsstegringarna och på kommunernas begränsadefinansieringsmöjligheter liksom på eftersläpningen i utbetalningen avkommunalskallemedel från staten. Övervällringen av kostnader från staten påkommunerna påtalas i båda moiionerna liksom även kravet på mera generella statsbidragsformer. Vadsom huvudsakligen skiljer motionerna är au i texten till moderatmotionen, meninte i hemställan, anges det önskvärda i en utbyggd service med ändradefinansieringsformer, bl. a. med sikte på ökad avgiftsfinansiering och sänktskatt. 1 hemställans enda all-sats begärs en skyndsam utredning av de imolionen berörda problemen angående möjlighelerna att skapa en bättrefungerande sektor. Hemställani centermotionen innehåller visseriigen tre att-satser, men kraven är praktiskttaget identiska med moderatmotionens. Det egendomliga är attutskottsmajoriteten har föreslagit att ceniermotionen överlämnas till de olikaberörda arbetande utredningarna för beaktande i tilllämpliga delar, medanutskottet avstyrker moderalmotionen. Detkan tilläggas att reservationen 3, som jag nu yrkar bifall till, exaktöverensstämmer med det första förslaget till utskottsskrivning som föreladesfinansutskottet! (vpk): Den ekonomiskasituationen för landets kommuner och landsiing är minst sagt bekymmersam. Avden överenskomna skattehöjningen pä . har det mesla redan förstaåret tagits ut. Det är andra åtgärder än överenskommelser mellanfinansministern och kommunförbunden som behövs för att stoppakommunalskattehöjningarna. Vänsterpartietkommunisterna har föreslagit åtgärder för att lätta trycket på denkommunala ekonomin. Utredningar råder det ingen brist pä. I stället behövsåtgärder under liden utredningskvarnarna mal. Detfinns några områden där det enligt vår mening borde vara möjligt att vidtaåtgärder utan att avvakta resultatet av den totala översynen avkostnadsfördelningen. Detgäller den allmänna arbetsgivaravgiften, som är mycket kännbar för kommuner ochlandsting. De har en personalintensiv verksamhet. Deras enda inkomster ärkommunalskatter och taxor. Att via dessa skatteformer ta in avgifter tillstatskassan förstärker orättvisorna i skattesystemet. Genomskatteomläggningarna efter Hagauppgörelserna har avgifternas tyngd ökal förkommunerna. Del behövs ingen Pomperipossa för alt beskriva kommunernassituation. Ingen saga kan bättre än den krassa verkligheten beskriva förkommunalmän och skattebetalare ute i kommunerna de bekymmer man står inför. Vpk har krävt att kommuneroch landsting befrias från skyldighet 2 protokoll 1975/76:99-100 att erlägga allmänarbetsgivaravgift. Därmed skulle en slor börda lyftas av kommunerna. Detgäller vidare frågan om bolagens skaller lill kommuner och landsting.Skatteinkomsterna från bolagen visar en nedåtgående trend somskattebördan ökar för fysiska personer. Detta är naturligtvis ett orimligtförhällande, som bör ändras. De avdragsgilla avsällningarna till olika fonderspelar en roll i sammanhanget. Det är föga tröst för kommunerna, när de inuläget noterar hur just dessa avsättningar kraftigt minskar deras inkomster,att man möjligen i en framlid kan få ökade inkomster. Vpkhar krävt en extra bolagsskall i syfte all finansiera ökade statliga insatsertill kommuner och landsiing. Därigenom skulle kommunerna kunna kompenseras fördet inkomstbortfall de nu drabbats av. Detgäller slutligen ett par för kommunerna betungande utgiftsområden, nämligenbarntillsynen och pensionärernas bosladslillägg. Delta är kostnadskrävandeområden. Det är också områden där det är angeläget med en upprustning men därsvag ekonomi ofta verkar i motsatt riktning. Vpkhar krävt dels statligt övertagande av personalkostnaderna vid barnstugorna,dels ell slatligl grundbidrag lill pensionärernas bosladslill-lägg. Därigenomskulle kommunerna få betydande ekonomiska lättnader och möjligheter att svara försina skyldigheter på dessa områden utan att höja skatterna. Detfinns anledning all erinra om dessa konkreta förslag inför behandlingen avfinansutskottets betänkande angående kommunernas ekonomi. I betänkandetbehandlas ett antal borgeriiga molioner, som också berör de problem vi frän vpkaktualiserat vid fiera lillfällen i . Genomgåendei dessa molioner är att man stannar vid yrkandet att motionerna skallöverlämnas till olika utredningar. kommunisternas representanti finansutskottet, , har i reservationer erinrat om de konkretaförslag som partiet ställt och som jag här refererat. Han har kommit tillslutsatsen alt genomförandel av dessa krav är betydligt effektivare än attbifalla de borgerliga motionerna. Att än en gång enbart överlämna ställdamoiionskrav till pågående utredningar för beakiande förefaller inle särskiltmeningsfullt. Detkan vara på sin plats alt erinra om au vpk-kraven om befrielse för kommuner ochlandsting från skyldighel alt erlägga allmän arbetsgivaravgift och om en extrabolagsskatt i syfte alt finansiera ökade statliga insalser lill kommuner ochlandsiing varil föremål för behandling i . Del hadevaril belydligl mera meningsfullt att rösta för dessa förslag än all baraöverlämna synpunkler lill ulredningar som redan sysslar med dessa frågor. Dåhade man lillfiille ail beställa åtgärder från regeringen. Tyvärr avslogs vpk:sförslag. Åtgärderbehövs för alt förbättra kommunernas ekonomiska silualion. Vi har angett någraområden där omedelbara åtgärder är både nödvändiga och möjliga. Detla är enbältre väg än att ånyo överlämna molioner lill de pågåendeutredningarna. Jag ber att få yrka bifall lill reservationerna 2 B och 4 B avherr . HertKRISTIANSSON (c): Jag vill säga några ord främst i anknytning lill cenlerns pariimotion1975/76:929. anförande liksom den socialdemokraiiskareservalionen behandlar närmast formaliteter, nämligen handläggningen avmolionen. Man har inte gått in på sakfrågorna. I och för sig är det väl rättförklarligt. Ingen av finansutskottets socialdemokratiska ledamöler är obekantmed dessa problem, allra minst naturligtvis finansutskoilels ärade vice ordförande.Tvärtom erkände att här finns problem. Jag kunde naturiigtvis frånden utgångspunkten också begränsa mig till att säga någonting om den formellahandläggningen, men jag vill ändå med hänsyn lill dessa frågors betydelse ocksåberöra sakinnehållet. Vihar i motionen konstaterat vad som är allmänt känt, alt kommunerna slår förden grundläggande servicen lill människorna. Kommunerna har här huvudansvaret.Det gäller framförallt frågorom omvårdnad och trygghet. Vi har likasåkonstaterat, vilket också tidigare talare understrukit, all denkommunalekonomiska utvecklingen inger oro, en oro som jag tror att allakommunalt engagerade människor känner. Kommunerna har ett tryck på sig att gemera service. All denna service ökar i pris, och frågan är hur man skall kunnafinansiera den. Huvuddelenav den offentliga sektorns utbyggnad har skett i regi. Förbättradstandard inom utbildning och sjukvård utgör belysande exempel. Förutom denhöjda standarden har en lång rad andra faktorer medverkat lill att driva uppkoslnaderna. Vi har i motionen pekat på 1960-lalets kraftigaurbaniseringsprocess, som i långa stycken var politiskt styrd. Jag skall integår närmare in på den - tidigare talare från har i annat sammanhang varil inne på den - men den spelar självfallet en stor roll. Denkommunala servicen och omsorgen om människorna är nu nära nog total. Varjemänniska som inte är arbeisför har faktiskt rätt lill omsorg av elleller annat slag. Självfallet kostar den myckel för kommunerna. 1 sammanhangeiskall naiurligtvis också vägas in den i och för sig mycket välbehövligalåglönesatsning som skett samt det förhållandet att dessatjänster i mycket stor utsträckning måsle utföras under obekväm arbetstid. Eftersomherr kom in på "kommunreformen" vill jag påstå att dentvångsvis genomförda kommunsammanslagningen självfallet har medfört bådekostnadsfördyringar och därtill sämre möjligheler till kontroll. Det råderinget tvivel om den saken. Låt oss hoppas att della är en övergångsföreleelse,men myckel talar tyvärr för au vi får leva med delta även i fortsättningen. Tillsammanhanget hör också de skatteomläggningar som skett somnegativt påverkat kommunernas ekonomi. mellan arbetsgivareavgiftoch lönesättning innebär i realiteten att en viss del av lönen "betalassvart" när man ser till just kommunernas skatteunderlag. Detintressanta i sammanhanget är alt regeringspartiet, kanske främstfinansministern, för en politik som saknar logik och som rymmer inte så lilelav dubbelmoral. som man ålägger kommunerna all hålla en viss ochständigt ökad standard på sin service begränsar man kommunernas rätt att höjaskatten. Får kommunerna inte höja skatten, måste naturiigtvis de erforderligainkomsterna tas in på annat säll, och då oftast via ökade avgifter på tjänster,något som vi inom anser är oriktigt. Underdessa förhållanden har kommunerna på grund av de skatteomläggningar som skettgivetvis mycket svårt alt planera. Vihar i några punkter angett åtgärder som vi anser vara angelägna. Vi har ansettatt alla kommuner skulle garanteras av medelskal-tekraften. Vi har ocksågjort gällande att det är felaktigt att staten, såsom sker, lar all skattpå sjukförsäkringsförmåner och liknande. Det fanns måhända något skäl för det iingångsskedel, men kan del inte vara riktigt att ha det systemet kvar. Vihar länge hävdat att kostnaderna för bostadstilläggen till pensionärerna viss del skulle belalas av staten genom ett grundbidrag. Med den olikaåldersstruktur som kommunerna har även efter kommunsammanslagningarna är deförhållanden som därvidlag råder hell orimliga. Vihar slutligen också begärt - var inne pä delta - etl mer generelltstatsbidragssystem. Detlaär i huvuddrag sakinnehållet i vår molion. Vi har varil oförsynia nog attbegära att motionen skulle överiämnas till de utredningar som ser över dessafrågekomplex. Det har också utskottsmajoriteten stannat för. Utskottets viceordförande ansåg att del är orimligt att hålla på med detta år . Jag skullei del sammanhanget vilja säga alt det också är orimligt att man skall vänta päsaker och ting år . Jagkan som exempel anföra ur den socialdemokratiska reservationen, där manbeklagar sig över utskoltsmajoritelens förslag, följande: "I motionen1973:243 krävdes sålunda att skulle hemställa hos regeringen omtilläggsdirektiv för den kommunalekonomiska utredningen så att utredningen medförtur skulle pröva bl. a. frågan om ett statligt grundbidrag till kommunernaför bl. a. utgivande av kommunala bostadstillägg. I utskottetsav riksdagengodkända betänkande(FiU 1973:21, rskr 165) hemställdes att denna molion skulleöverlämnas lill den kommunalekonomiska utredningen." Ännuhar, såvitt jag vet, inget resultat framkommit av delta. En ny påminnelsebehövs således. Jagvill med det anförda, herr talman, yrka bifall till finansutskottets hemställani punkterna 1-4. () kortgenmäle: Ja, visst är det formalia som jag tagit upp i mitt inlägg, liksom desocialdemokratiska reservanterna. Vi anser att det icke kan vara riktigt allriksdagen år beslutar föreslå regeringen att till en utredningöveriämna frågor som redan är överiämnade. Om man gör på det sättet måsteorsaken vara att man misstänker att postverket inte fungerar, att expeditionenpä något sätt kommit bort! Så är det ju inte. Jag kan försäkra kammarensledamöter att vi har fått dessa frågor överlämnade lill oss i utredningen. Dåtycker jag nog att man inte år efter är borde komma tillbaka med sammayrkanden. Visstfår såväl regering som riksdag vänta på de stora och tunga utredningar sompågår. Vad gäller den kommunalekonomiska utredningen tittade jag efter i dagoch fann under verksamhetsområde 20 ulredningar som dockär äldre än den. talade om alt skatteomläggningarna medför fördyringar ochförsämringar för kommunerna. Om man tittar i budgetpropositionen skall manfinna att . utgår skatteutjämningsbidrag till kommunerna,skattebortfallsbidrag till kommunerna, särskilt bidrag till kommunerna, extrabidrag till kommuner och landstingskommuner och kompensation lill kommuner ianledning av skattereform. Senast har utskottet behandlat detsistnämnda, som pä helårsbasis innebär I 500 milj. kr. När del gäller dekommunala bostadstilläggen har bostadsfinansieringsutredningen haft den fråganuppe och även avgivit förslag. Vi får se omsider vad detta kan leda till. Jagär medveten om att i kanske känner sig litetförvånad överalt den moderata molionen i slutomgången stöttes bort frånmillenparliernas gemensamma ställningstagande. Jag blev kanske också förvånadöver det. I dessa tider när man påstår att det föreligger enighel mellan deborgerliga partierna hade vi kanske kunnat vänta att den moderaia motionen hadefält vara med i samma paket. HerrKRISTIANSSON (c) kort genmäle: Om det nu skulle vara så till fyllest som anför utanöveriämnandei av denna motion till utredningen vill jag i alla fall förkammaren påminna om alt det tillsatts åtminstone en utredning sedan riksdagensenast behandlade liknande hemställan. Medmitt uttalande beträffande skatteomläggningen åsyftade jag närmast delförhållande som är känt för alla kommunalmän, att när man flyttar över fråndirekt skatt till uttag av arbetsgivaravgift kommer kommunerna i en besvärligsituation på grund av att de betungas av avgiftsuttag, men dessutomnaturligtvis också för all deras skatteunderiag blir mindre än del annarsskulle ha blivit. Det är väl ett känt faktum, som det inte behöver sägas mångaord om. HerrEKSTRÖM (s) kort genmäle: Del där är nog bara halva sanningen, . Det är klartatt arbetsgivaravgifter belastar kommunernas budget. när man överförtskatteuttaget från direkta skaller till indirekta skatter, i detta fallarbetsgivaravgifter, har ju syftet varit all begränsa löneökningarna. Om maninle gäll den vägen, hade lönelägel varit ell annat och då hade givetviskommuner och landsting, som verkligen är per-sonalinlensiva i sin verksamhet,haft ett högre kostnadsläge. Det går sålunda inte att säga attarbetsgivaravgiften för kommuner och landsting är en faktor som påverkar demenbart negativt. måste väl vara överens med mig om att de härskaltereformerna haft det välgörande med sig att vi har kunnat begränsainflationen och undvika det högre lönepåslag som skulle ha krävts om vi integått den vägen. HertKRISTIANSSON (c) kort genmäle: Del är bara all konstatera attinflationen varit stark nog ändå. Det återstår naturiigtvis för bevisa alt den hade blivit ännu större utan de vidtagna skattereformerna.Jag tror att den bevisföringen blir mycket svär. Först måste man ju slå fasthur långt skatteomläggningen blivit respekterad vid avtalsuppgörelsen, och detkan nog varken eller jag göra. Men jag tror att vi får samfälltliknande uppfattning som jag framfört oss till del om vi går ut och frågarkommunfolk, och de känner bäst lill den här saken. Hert (): Bland demolioner som behandlas i delta betänkande finns motionen 1975/76:931, som larupp frågan om de skatlevinster som staten gör på att kommuner och landsting subventionerarkollektivtrafiken. När ett landsting eller en kommun beslutar sig för all subventionerakollektivtrafiken inom sitt område är naturligtvis motivet härför all man villge ett ekonomiskt stöd åt de medborgare i regionen eller kommunen som behöverresa myckel, framfor alll lill och från sitt arbete. Men eftersom utgifter förresor till och från arbetet är avdragsgilla, blir effekten av en sådansubvention att en betydande del av den satsning som görs hamnar direkt istatskassan i form av högre skatieintäkter, då avdragen för resor lill och frånarbetet minskar. Det har naturligtvis aldrig varit avsikten vare sig hos ettlandsting eller en kommun att subventionera staten på detta sätt. Men deneffekten får vi alltså f n. Fråganbelyses utifrån den största icke-slatliga trafikhuvudmannen, nämligenSlockholms läns landsiing. Där har man räknat ul all den skal-tevinsl somstålen gör genom del här förfaringssättet ligger i storleksordningen 100 milj.kr. Delär en helt orimlig situation. Det enda rimliga är givelvis all staten i någonform återför dessa pengar till trafikhuvudmannen. HerrEkström sade i sitt inledningsanförande att det gäller här att inte skapa någonny transferering från staten lill kommuner. Jag håller fullständigt med om det.Det är inte heller motionens syfte. Vad motionen går ut på är att ta bort entransferering - från kommuner och landsiing lill staten, som sker viabeskattningssystemet. skapa gynnsamma betingelser för låglaxepolitik när det gäller kolleklivafärdmedel, gäller del naturligtvis att se till all så litet pengar som möjligtkommer på,avvägar - om uttrycket tillätes, Idet här fallet gäller det att se lill all de subventioner som landsiing och kommunergår in med hamnar just där de är avsedda att hamna, nämligen hos de enskildamedborgarna - ingen annanstans. Därför är det viktigt att den här fråganhandläggs snabbt. Utskottsmajoritetenhar också föreslagit att frågan skall bli allsidigt belyst i en utredning. Delär ett positivt förslag. Men det förvånansvärda är alt socialdemokraterna intevill ha frågan allsidigt belyst. De har reserverat sig mot detta krav. Det kanmöjligen bero på att de anar vad en sådan belysning av frågan kommer att ledatill, nämligen att statskassan får betala tillbaka en del pengar. Trotsreservationen av socialdemokraterna och vpk borde det finnas majoritet ikammaren för uiskouets förslag. Del är i varje fall så alt socialdemokraternai Slockholms län går ul i valrörelsen med ett huvudbudskap om alt sänka prisetpä månadskorlet i länei frän . Om man vill åsladkomma en sådanprissänkning måste självfallet en första åtgärd vara att se till att deskattemedel som staten tjänar på denna hantering återförs tillirafikhuvudmannen. Desom alliså menar allvar med alt tala för en lågtaxepolitik i den här regionenoch pä andra häll där del är aktuellt måsle naturligtvis stödjautskottsmajoriteten i det här fallet. Jag vill, herr talman,yrka bifall till utskoltsmajoritelens förslag. Överläggningen var härmedslutad. : Proposiiioner ställs förstbeträffande utskottets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. Proposiiionergavs på bifall lill dels ulskoliels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller finansulskolleis hemsiällan i belänkandel nr 25mom. 1 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr I av m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultaiel, varför voiering med omrösiningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 146 Nej - 146 Däsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på all ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare propositionen vara med övervägandeja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter pä herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservationennr 1 av m. fl. Propositionergavs på godkännande av dels den i reservationen nr 2 A av m. fl. anförda motiveringen, dels den i reservationen nr 2 B av motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri votering uppläsles ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren beträffande finansutskottets betänkande nr 25 mom. 1godkänner den i reservalionen nr 2 A av m. fl. anfördamotiveringen röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 2 B av anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar och i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill aU kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 25mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar ochWachtmeister i .