prot · FZ09137 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:137 Förhandlingarnaleddes till en början av herr andre vice talmannen. Inrättandeav ett flygvapenmuseum, m. m. §1 inrättande av ett flygvapenmuseum, m. m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1975/76:39med anledning av proposilionen 1975/76:190 om inrättande av ett flygvapenmuseumoch vissa skolor för försvarsmakten jämte motioner. HenANDRE VICE TALMANNEN: 1 fråga om detta betänkande hålles gemensamöveriäggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överiäggningen föryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. det följande redovisas endast de punkter, vid vilka under överläggningenframställts särskilda yrkanden. PunktenI (Inrättande av ett flygvapenmuseum i ) Regeringen hade ipropositionen 1975/76:190 (försvarsdepartementet) (s. 2-13) föreslagitriksdagen all 1. godkänna de av föredragandestatsrådet förordade riktlinjerna för organisation av museiverksamheten inom försvarsmakten, 2. besluta att ett flygvapenmuseumorganiserades fr. o. m. , 3. bemyndiga regeringen alt vidtade övergångsåtgärder och åtgärder i övrigi som behövdes för att genomförainrättandet av museet. Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:2421av m. fl. (c), vari hemställts all beslutade att medanledning av propositionen 1975/76:190 ge regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande all i direktiven till i propositionen föreslagen uiredningav de militärhistoriska museernas organisation även skulle ingå utredning avmöjligheterna att bestrida kostnaderna för det föreslagna flygvapenmuseet avmedel utanför försvarsramen, och 1975/76:2489av i (m), vari hemställts i yrkandet 1, attriksdagen - med godkännande i övrigt av vad regeringen i proposilionen1975/76:190 föreslagit - beslutade att kostnaderna för de miliiärhistoriskamuseerna skulle bestridas från ett särskill anslag utanför den militärautgiftsramen. Inrättandeav ett flygvapenmuseum. m. m. 1. allriksdagen godkände de av föredragande statsrådet förordade rikt linjerna för organisation av museiverksamheten inom försvarsmakten, 2. att beslutade alt ettflygvapenmuseum inrättades , 3. alt bemyndigaderegeringen att vidta de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövdesför att genomföra inrättandet av museet, 4. att med anledning avpropositionen och motionerna 1975/76:2421 och 1975/76:2489, yrkandel 1, som sinmening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört om kostnadsansvaret förförsvarets museiverksamhet. 1.beträffande inrättande av ett flygvapenmuseum i av herrar Gustavssoni och i , samt herrar ,i , i och (samtliga s) som ansett auutskottet under 4 bort hemställa attriksdagen skulle avslå motionerna 1975/76:2421 och 1975/76:2489, yrkandet I. Punkten2 (Inrättande av en arméns tekniska skola) Regeringen hade ipropositionen (s. 14-32) föreslagit att 1. godkänna de av föredragandestatsrådet förordade riktlinjerna för en omorganisation av den tekniskautbildningen vid armén, 2. besluta att en arméns tekniskaskola inrättades , 3. bemyndiga regeringen att vidtade övergångsåigärder och åtgärder i övrigt som behövdes för att genomförainrättandet av skolan. I delta sammanhanghade behandlats motionerna 1975/76:2488 av hen m.fl. (fp, c, m) och1975/76:2489 av i (m), vari hemställts i yrkandet2, all - med godkännande i övrigt av vad regeringen i proposilionen1975/76:190 föreslagit - beslutade all kostnaderna för erforderligainvesteringar, flyttningar och särskilda förmåner för personalen i samband medorganiserandet av arméns tekniska skola i helt skulle finansierasutanför ramen. 1. att skulle avslåmoiionen 1975/76:2488, 2. all godkände de avföredragande statsrådet förordade riktlinjerna för en omorganisation av dentekniska utbildningen vid armén, 3. att beslutade att enarméns tekniska skola inrättades den , 4. att med anledning av proposilionen och motionen 1975/76:2489, yrkandel 2, som sinmening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört ominvcsieringskoslnaderna för omlokaliscring lill , 5.att bemyndigade regeringen att vidta de övergångsåtgärder och åtgärderi övrigi söm behövdes för alt genomföra inrättandet av skolan. 2.beträffande inrättande av arméns tekniska skola av herrar iEskilstuna och i , samt herrar ,i , i och (samtliga s) som ansett altutskottet under 4 bon hemställa att skulle avslåmoiionen 1975/76:2489, yrkandel 2. Inrättandeav ett flygvapeninuseum. m. m. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande belräffande inrättande av enarméns tekniska skola av herrar i ' (fp) och (). Hen iEskilstuna (s): Vidöppnandet av fredskongressen i höll , storfransk författare och son till en av kejsare generaler, ett bejublattal vari han siade om en bättre och fredligare värld. "Dendagen kommer," utropade han, "då det inte finns andra slagfält änmarknader som står öppna för handel, och sinnen som är öppna för tankar. Dendagen kommer då kulor och bomber ersätts av röster, av folkens allmännarösträtt, av deh högt aktade skiljedom som avkurinas av en suverän senat som ärför vad parlamentet är för , för ochlagstiftande församlingen för . Den dagen kommer då man förevisar enkanon på museum liksom man förevisar ett tortyrredskap och förvånas överatt sådant kunnat finnas till!" Nugår den svenska att besluta om ännu ell vapenmuseum. Varom bryts dåmeningarna? Jo, striden gäller huruvida de medel varmed vi skall betala fårhämtas inom eller utom del militära försvarets kostnadsram. Egentligenär inte meningsbrytningen fullt så grandios. Den borgerliga ulskottsmajoriletenär inte säker på sin sak. Den tvekar och anser alt frågan bör övervägasytleriigare och prövas i samband med nästa försvarsbeslut. Kom sen inte ochsäg att inte svenska försvarspolitiker är försiktiga, verklighelsförankrade ochjordnära! Som reservanterna ser della, är det helt klart alt kostnaden lör del nyaflygvapenmuseei, i likhel med vad som gäller för armé-och marinmuseerna, skallbestridas med medel som hämtas inom ramen. Något nämnvärt medelsbehov lär detinte bli förrän har fastställt en ny kostnadsram förförsvarel. Då får väl den här mikromarginella kostnaden räknas in. Därför ber jag, herrlalman, att få yrka bifall lill reservation nr 1, Inrättandeav ett flygvapenmuseum, m. m. för vilken jag förunnatsäran att stå som första namn. Försvarsutskottetsbetänkande nr 39 behandlar också vissa försvarsmaktens skolfrågor. Arménsteknikerutbildning har utretts . föreslås att en arménstekniska skola inrättas och alt den i enlighet med beslut föriäggstill . Tygförvaltningsskolan i , mekanikerskolan vid arménsstabs- och sambandsskola i och huvuddelen av arméns radar- ochluftvärnsmekanikerskola i slås därvid samman. Den utbildning avvärnpliktiga mekaniker som sker vid i i skall också tillföras den nyaskolan i . Delär alltså inte enbart fråga om av ullokaliseringsskäl föranledd utflyttningfrån Slorstockholmsområdei. Avde kostnader som har beräknats närmare - de uppgår till 165 milj. kr.- har drygt hälften föreslagits bli hämtade utanför den militära utgiftsramen. Vireservanter godtar-till skillnad från utskottsmajoriteten, som anser attregeringen ånyo skall pröva frågan - den föreslagna kostnadsfördelningen. Helhelskostnadenför den nya skolans organisation har uppgivits, mera överslagsmässigt, till 250milj. Ävende principer som den föreslagna kostnadsfördelningen grundar sig på godtas avreservanterna. Vi förutsätter alltså "att - i den mån ytleriigare investeringsobjektm. m. tillkommer för angivna ändamål -frågan om ytleriigare medel utanför denmilitära utgiftsramen behandlas enligt de principer som angetts ipropositionen". Meddet sagda vill jag, herr lalman, också yrka bifall till reservaiionen nr 2. i Gäddvik(m): ironiserar litet över "mikromarginellakostnader" inom eller utom den militära kostnadsramen. 1 samma stil skullejag gärna vilja fråga: Varför reserverar sig socialdemokraterna då? Detvå reservalioner som socialdemokraterna har avgivit till betänkandet nr 39har det gemensamt att de innebär ett bestämt ställningstagande till vilkakostnader som skal) rymmas inom den militära utgiftsramen. Det sägs i denförsta reservationen all kostnaderna för försvarels museer skall till alladelar även fortsättningsvis belasta den militära utgiftsramen. Men varför ärdet givet? Varför skall kostnaderna för , , modellkammareni samt det nya flygvapenmuseet belasta den militära utgiftsramen? Viborgeriiga ledamöter i försvarsutskottet delar den tveksamhet som kommer tilluttryck i motioner från moderater och centerpartister när det gäller justkostnadsansvaret. Vi tycker att del flnns starka skäl som talar för attmuseiverksamheten bör bekostas av medel uianför den mi- Vianser därför att finansieringsfrågan bör övervägas ytterligare och förordar attden prövas i samband med nästa försvarsbeslut. För min egen del anser jag attmuseiverksamhet och annan liknande verksamhet inte bör bekostas med medelavsedda för landets framlida försvar. Del är, tycker jag, överraskande attsocialdemokraterna är övertygade om all museiverksamheten skall ligga inom denmilitära utgiftsramen även i framliden. Jagär också brydd över reservationen nr 2. Socialdemokraterna behöver ju inte i årbinda sig för principer och medelsanvisningar inom eller utom den militärakostnadsramen på det sätt som de gör i reservaiionen. Är socialdemokraternaverkligen så intresserade av alt gång på gång få bevis för all de är beroendeav vpk:s röster för all vinna majoritet gentemot de borgerligas uppfattning iförsvarsfrågor? Närdet gäller kostnaderna för erforderliga investeringar i erinrarförsvarsministern i propositionen om beslut beträffande demyndigheter inom försvaret som berörs av den beslutade omlokaliseringen av vissstatlig verksamhet från . Beslutet innebär all kostnader föratt förbereda en omlokalisering skall belasta den militära utgiflsramen, medankostnader för erforderliga investeringar i fastigheter och utrustning,flyttningar och särskilda förmåner lill personal skall beräknas utanför ramen.Medel för uppkommande behov som inte har kunnat förutses bör - som framgår avförsvarsutskottets belänkande 1972:17 - i princip anvisas utöver särskillberäknade ekonomiska ramar. Imotionen 1975/76:2489 av i yrkas bl. a. att allakostnader för investeringar, flyttningar och särskilda förmåner för personaleni samband med organiserandet av arméns tekniska skola i helt skallfinansieras utanför ramen. Det är myckel som talar för den uppfattningen. Överbefälhavarenanser från sina utgångspunkteratt hela investeringskostnaden i ochden merkostnad för driften som lokaliseringen innebär skall läggas utanför denmilitära utgiftsramen. Han hävdar att lokaliseringen av arméns tekniska skolaär regionalpolitiskt betingad och att flyttningen av TygS, som enligl hansmening är förutsättningen för en samordning av flera skolor, har sin grund iutrymningen av Järvafällel. Överbefälhavaren pekar i detta sammanhang på 1962års beslut som innebar att kostnader för en flyttning av den militäraverksamheten från Järvafällel borde läggas utanför den ekonomiska ram som kundekomma att fastställas för det militära försvaret. Enligtvad utskottet inhämtat har investeringskostnaderna för arméns tekniska skolaoch försvarets förvaltningsskola bedömts uppgå till drygt 250 milj. kr. Regeringen anger i anvisningar för programplanering denII att 85 milj. kr. samt del av me-delsbehovel för eventuellmilitärrestaurang och värmecentral skall bekostas av medel utanför denmilitära utgiflsramen. Majoriteten i utskottet ifrågasätter mot bakgrund av detförut sagda, om en sådan fördelning Inrättandeav ett flygvafjenmuseuni. m. m. Inrättandeav ett flygvapenmuseum, m. m. av kostnadsansvaret liggeri linje med tidigare ställningslagande. Men vi säger - för att viville ha enighei i den här frågan, fast det nu misslyckades - att regeringenenligt vår mening bör på nytt pröva frågan om och i vad mån kostnaderna skallbelasta utgiftsramen och återkomma med förslag härom vid nästa . Jag vill yrka bifall lill utskottets betänkande nr 39 på alla punkter. HenGLIMNÉR (c): Som redan sagts behandlar delta försvarsutskoltsbeiän-kande tre frågorsom har aktualiserats i propositionen 1975/76:190. Del gäller dels frågan ominrättande av ett flygvapenmuseum i , dels inrättande av en arménstekniska skola, dels förslag om utbildning av förvaltningspersonal inomförsvarsmakten m. m. Närdet gäller flygvapenmuseum föreslås alt ett museum skall inrättas för detmilitära flygets historia och föriäggas lill . Avsikten är all museeti samverkan med övriga museer inom det militärhistoriska området skall svaraför en verksamhet som omfattar flygels utveckling inom försvaret i dess helhet. Delsvenska mililärflygel har en särskild anknytning lill och Malmsläti.Jag hälsar med tillfredsställelse förslaget om inrättandet av detlaflygvapenmuseum och dess placering i . Enligl förslaget är detmeningen att de flyghistoriska samlingar som finns på och som kallasFlygvapnets Malmensamlingar skall bilda stommen i del nya museet. Detär med tillfredsställelse som man noterar del stöd och del erkännande somgenom detta förslag ges åt alla dem som, i stor utsträckning på frivillig väg,samlat och byggt upp dessa Malmensamlingar som man nu skall bygga vidare på. Imotionen 2421 från har vi begärt att man skall se påmöjligheterna all bestrida kostnaderna för della flygvapenmuseum av medeluianför den militära utgiftsramen, en åtgärd som förordats av ÖB jämte andraremissinstanser. På den punkten har utskottsmajoriteten uitalal att man inte nuskall särbehandla del föreslagna flygvapenmuseei utan förordat attflnansieringsfrågan här överväges ytterligare och prövas i samband med nästaförsvarsbeslut. Jagnöjer mig med detta och yrkar, herr lalman, bifall lill utskottels förslag lillalla delar i vad som gäller flygvapenmuseet i . Detvå övriga frågor som behandlas i betänkandet - inrättandet av en arménstekniska skola samt utbildning av förvaltningspersonal inom försvarsmakten -har anknytning lill varandra. Här fullföljs de tankegångar man hafl och debeslut som tidigare fattats om en lokalisering av dessa verksamheter tillÖstersund. Och här är det en lokaliseringsfråga i viss utsträckning. Detkan givetvis, som gjorts i vissa motioner, anföras skäl for att skjuta påställningstagandet, och de skälen är frågan om det framlida behovet av teknisk personal m. m.,försvarsbeslut och arbetet med en ny befälsordning. Oavsett dessa ioch för sig rikliga frågeställningar bör man, enligt min mening, nu gå iförfattning om de föreslagna åtgärderna, och jag delar sålundaulskottsmajoritetens uppfattning på den punkten. Hurstor del av kostnaderna för uppbyggandet av verksamheten i som skallbelasta försvarets kostnadsram och hur stor del man skall betrakta somlokaliseringsdel och raiionaliseringsdel uianför försvarsramen är en fråga somman kanske på det här stadiet inte hell kan avgöra. Det är ju inte förstagången som vi har en diskussion om dessa fördelningar när det gälleromlokaliseringar av försvarsverksamhet till nya orter. Jagdelar ulskottsmajoritetens uppfattning all fördelningen av kostnaderna i dettafall bör ytterligare prövas när de bättre kan preciseras. Jag yrkar även idessa delar bifall till utskottets förslag och alltså bifall tilllorsvarsutskottets förslag i dess helhet i beiänkandei nr 39. Inrättandeav ett flygvapenniuseitm. m. m. HenKARL i (fp): Jag ber all få yrka bifall lillutskottets förslag på alla punkter. Hen iEskilstuna (s): Utskottets värderade ordförande frågade varför visocialdemokrater hade reserverat oss när nu skillnaden i de två ärenden delgäller är så liten. I det fortsatta resonemanget visade atthan hade förstått orsaken - åtminstone lill hälflen. Vibörjar faktiskt bli ganska trötta på att i fråga efter fråga mötas av att denifrågavarande utgiften egentligen borde las ulanfördel militära försvaretsutgiftsram. Sedanundrar jag om förstått resten, alltså orsaken till vårt litetbristfälliga tålamod på den punkten. Del beror inte på allmän otålighet utanförklaras av att vi sätter mycket stort värde på att för vårt försvar ha enkostnadsram i taget. Vi tror all del är av mycket stor betydelseför vårt försvar att ha denna långsikliga planering, inte minst med hänsyntill det bevarade penningvärdet. Vi sätter värde pä della planeringssystem ochär faktiskt rädda för all del frestar på tålamodet om vi på punkl efler punktskall få den här diskussionen. Man riskerar då all äventyra ett mycketvärdefullt syfte. Vitycker all del i eit läge som detta, där skillnaden ekonomiskt inte är så storoch där anslagsbelastningen inte kommer förrän efter det att ell nyttförsvarsbeslut fallals, är litet onödigt att, som den borgerliga majoriteten iutskollel vill. skicka tillbaka ärendet till regeringen för en ny prövning avom dessa små kostnader skall belasta utgiftsramen eller läggas utanför denna.Frågan är faktiskt så klar. att vi beklagar all utskottet inte enhälligt harkunnat ställa sig bakom den uppfattning som vi reservanter har hävdat, dvs. altkostnaderna i fråga skall ligga inom del militära försvarels utgiftsram. Inrättandeav ett flygvapenmuseum, m. m. Hen i Gäddvik(m): i försöker försvara och förklarareservaiionen med att del rör sig om så lilel pengar. Men det är ju BengtGustavsson som är reservant medan vi slår för majoritelsskriv-ningen. 1 dellägel lycker jag att det är litet underligt att .Gustavsson kommer medpekpinnar till oss. Vi har ju bl. a. i försvarsutredningen varit - och det ärmycket viktigt för oss - överens om att ha en långsiktig kostnadsram. Med enlångsiktig planering inom en fast kostnadsram kan vi för en lägre kostnad föett starkare försvar, helt enkelt därför all planeringen då blir genomtänktoch riktig. Mendetta syfte rycks sönder om man i fråga efter fråga säger att olika utgiflerkan stoppas in i den tänkta kostnadsramen. kan inte alldelesha glömt bort att regeringen genom ett beslut av den II mars detta år givitsitt förslag till en planeringsram för den kommande femårsperioden. Genom att ifråga efler fråga plocka in nya poster inom kostnadsramen förrycker man denlångtidsplanering som vi alla är så angelägna om all ha för att få ett starkareförsvar till lägre kostnad. HerrGUSTAVSSON i (s): Men regeringen har ju föreslagit, , att den del avberäknade kostnader som kan häriedas från ullokaliseringar frånStockholmsområdet skall läggas uianför den militära kostnadsramen. Varför villni då inte acceptera förslaget? HenPETERSSON i Gäddvik (m): Ja, regeringen har gjort en beräkning av vilka kostnader som-skallligga innanför resp. utanför ramen, men enligl utskottsma-joriielensuppfattning är inte den beräkningen riktigt gjord. Vi anser med stöd avtidigare riksdagsbeslut all väsentligt mer av kostnaden för omlokaliseringentill skall ligga utanför den militära kostnadsramen, och del ärdärför vi har lagt fram vårt förslag. HenGUSTAVSSON i (s): Myndigheten har redovisat vilka olika punkter som är kostnadsberäknadeoch på grundval därav har regeringen sedan lagl fram ett förslag som utskottetsreservanter har anslutit sig till. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad ulskollet i dessa moment hemställt. M o m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels rescrva- lionen nr 1 av herrGustavsson i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr39 punkten 1 mom. 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av i m. fl. Inrättandeav ett flygvapeninuseum, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Herrandre vice talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, vareflerpå herr andre vice talmannens anmodan () ur urnan upptog den enaav dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservaiionennr 1 av i m. fl. Kammaren biföll vadutskollel i dessa moment hemställt. M o m . Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller försvarsutskottets hemställan i betänkandet nr39 punkten 2 mom. 4 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservaiionen nr 2 av i m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 156 Nej - 157 M o m . §2 Den militära underrättelsetjänsten Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1975/76:40med anledning av propositionen 1975/76:189 med förslag om insyn i och kontrollav den militära underrättelsetjänsten m. m. jämte motion. 1 proposilionen 1975/76:189 (försvarsdepartementet)hade regeringen -efler föredragning av herr försvarsministern - 1. berett lillfälle attyttra sig över de allmänna riktlinjer för den militära underrätielseljänsiensom föredragande slalsrådel angetl i propositionen, 2. föreslagit altgodkänna de grunder för allmän insyn i och kontroll av underrättelsetjänstensamt den organisationsanknytning för IB som föredragande statsrådet redovisat iproposilionen. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "På grundval av1974 års underrältelseuirednings belänkande (SOU 1976:19) Den militäraunderrättelsetjänsten redovisas i propositionen vissa allmänna riktlinjer förvår militära underräitelsetjänsi. Vidare föreslås grunder för insyn i ochkontroll av verksamheten. För della ändamål avses en särskild nämnd bliinrättad . Nämnden förutsätts fä sex ledamöter. Slutligenföreslås all överbefälhavarens enhet för inhämtning av underrättelser med s. k.särskilda medel, IB, organisatoriskt knyts till försvarsstaben.Underrältelseulredningensorganisationsförslag i övrigt avses bli överlämnadetill försvarsmaktens ledningsutredning genom tilläggsdirektiv." Idetta sammanhang hade behandlats den med anledning av propositionen väcktamotionen 1975/76:2487 av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. all hos regeringenskulle anhålla alt underrättelsetjänsten omorganiserades som ett civilt organdirekt under försvarsministern, i enlighet med motionens riktlinjer. 2. all hos regeringenskulle anhålla om inrättande av kontroll-nämnd med representanter för samtligariksdagspartier, vilken hade att följa underrättelsetjänstens allmännaverksamhei. 1. att med avslag påmoiionen 1975/76:2487, yrkandet 1, lämnade utan erinran de allmänna riktlinjerför den militära underrättelsetjänsten som föredragande statsrådet angetl, 2. au med avslag påmoiionen 1975/76:2487, yrkandel 2, godkände de grunder för allmän insyn i ochkontroll av underrätielseljänsien sami den organisalionsanknylning för IB somföredragande statsrådet redovisat. (vpk): Det har varit många skandaler som gällt utländskaspion- och underrättelseorganisationer. Vid varje avslöjande av dessaorganisationers verksamhet har det slagits fast att de brutit mot det egnalandets grundlagar, att de brutit mot landets utrikespolitik och alt deinkräktat på andra länders lagar och förordningar. Dettahar kunnat ske därför att spion- och underrättelseorganisationerna ståruianför varje demokratisk kontroll. Detär militärapparaten som kontrollerar och det är militärapparaten som haransvaret för den operativa verksamheten. Regeringar och parlament har endast imycket diffusa ordalag angetl inriktning och verksamhet. Militären har sedanfött fria händer att tolka dessa oklara bestämmelser. Hur militärapparaten äntolkat del hela flnns del fullt tillräckliga bevis för att våga påstå attunderrättelseorganisationerna har blivit en stat i staten.