prot · FZ0932 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi föreskrev att det beträffande den kategorin skulle skeen stor restriktivitet och en helt annan prövning av möjligheterna till delättnader som de övriga i fängelserna har fåll. Varför gjorde vi det, fruKristensson? 0//7åtgärder mot narkotikamissbruket 5 protokoll 1975/76:32 0/77 åtgärder mot narkotikamissbruket ju ochregeringen överens om. Jo, naturligtvis därför alt vi beträffande den härkategorin menade att riskerna var så slora för missbruk av permissioner osv.atl vi inte kunde våga oss på atl ge dem dessa lättnader. Något annat har Jaginte sagt. Villfru säga alt detta är cyniskt, skall jag gärna erkänna atl jagegentligen inte har någonting emot det. Del är ett konstaterande att vibeträffande den här kategorin kriminella personer inte vet någonting annat änall vi måsle förvara dem. Fängelset blir i detta fall i stort sett bara enförvaring, och vi kan inte som för den stora majoriteten sätta in åtskilligaomfaltande åtgärder för alt underlätta anpassningen i samhället när fångarnakommer ut. Förall fortsätta med frågan om narkotikamissbruk på fängelserna så säger fruKrislensson litet maliciöst all jag har anfört all det är ett missbruk sominte är acceptabelt eller atl tillståndet inte är acceptabelt. alt man skulle uppställa del kravet atl del skulle vara narkotikafritteller åtminstone uppställa ett önskemål om atl del skulle vara narkolikafrittpå fängelserna. Det är vi naturligtvis överens om. Men jag undrar om inte fruKristensson också måste dela den uppfattningen att om vi skulle görafiingelserna narkotikafria, skulle del kräva sådana rigorösa bevakningsbestämmelseroch sådan restriktivitet i övrigt under vistelsen i fängelserna, atl jag intetror all ens skulle kunna gå med på så restriktiva regler. Detär alltid i sådana här sammanhang så att en ålgärd inte kan genomförashundraprocentigt, ulan olika intressen står alllid emot varandra. Det måste skeen avvägning. Eftersom vi inte kan genomföra så rigorösa bestämmelser att detkan bli narkotikafritt, får vi försöka att med tillgängliga medel bekämpamissbruket och de kanaler som kan finnas för atl ta in narkolika i fängelserna. i frågade vad jag menade med acceptabelt. I och för sig ärinte någon narkotika vid fängelserna acceptabel. Men så enkel är inteverkligheten. Vad jag kan förslå går det inte alt tänka sig sådana åtgärder. Deskulle medföra rent omänskliga förhållanden för fångarna. Vi vet ändå hurpressade de kan vara. Utbrytningen från Kumla visade att just de som är utsattaför denna siörre restriktivitet också blir myckel hårt pressade. Tillslut riklade mycket allvarliga anmärkningar mol vårdpersonalenvid våra fängelser. Det var mycket beklagligt atl höra vad sadeom missförhållanden, som innebar att vårdpersonalen inte skulle ha iakttagitsina skyldigheter när det gäller tillsyn. Någon hade t. ex. staplat tegelsten ien garderob, i andra fall hade man rökt hasch osv. Det är mycket tråkigt om delverkligen är på det viset, och jag hoppas atl är beredd atllämna ut uppgifterna, så att del hela kan undersökas. Har del begåttstjänstefel av vårdpersonalen skall del naturligtvis beivras. Jagskall inte uppehålla mig särskilt mycket vid anförande. Jagvill bara kommenieraen enda punkt. Han sade sig från välunderrättat håll hafåll uppgifter om all heroin skulle ha kommit in i större utsträckning äntidigare. Vi har våra uppgifter från polisen, och om haruppgifter bör de delges polisen så alt den kan sälla in sinaansträngningar på atl komma till rätta med problemet. iövrigt förstod jag inte rikligt anförande. Del var myckel fördjupsinnigt för mig. Han sade någonting om atl tendensen går ål fel håll. Vikanske kunde få en litet bättre förklaring till vad det avsåg. Vadsedan gäller frågan som både och var inne på,nämligen behovet av ökade resurser, är det klart all vi alla vill ha störreresurser. Men del är det som vi har atl här i ta ställning till: vilkaresurser vi kan ge polisen. Det är också avvägningsfrågor, som vi mycket välvet. Vi kan inte la upp dem förrän när vi fram på vårsidan skall behandlapolisbudgeten för del kommande budgetåret. 0/77 åtgärder mot narkotikamissbruket Nej, herr justitieminister, jag tycker inte att man skall skärpastraffen för grova narkotikabrott. Jag tror inte alt del är där problemetligger. Vad jag menar när Jag säger atl de snart är ute igen är att de somlyckats rymma från anstalterna - och det är inte så få -återfinns ute iruljangsen. Milt uttalande gäller alltså kontrollen på anstalterna, atl denhär typen av brottslingar verkligen kan förhindras att rymma. På den punktenhar, som justitieministern sade, både regering och riksdag varit överens om skulle differentiera kriminalvårdsklientelet och att man beträffande delhär grövre klientelet måste vidta mer restriktiva åtgärder. I praktiken har deltydligen ändå inte fungerat helt invändningsfrilt. Jagär kanske inte sä förvånad över att justitieministern delar socialministernsbedömningar, fördel är klart alt man kollegialt bör ha samma uppfattning iregeringen, men Jag menar atl verkligheten talar etl annat språk änjustitieministern gör. Det jag nämnde som exempel på alla de olikanarkolikagrupper som finns överallt i landei på olika mindre ställen tyder väländå på att del måste föreligga ett narkotikamissbruk. Herr justitieministerntror väl inte all polisen bildar narkoiikasektioner, innan läget blir sådantatt man verkligen tycker att det är motiverat. Del är klart alt vi harnarkotikaproblem över hela landei. Sedanhar vi frågan om en omprioritering. Jag har själv inte lagt fram något förslagtill hur en sådan skall ske. Men den första tanke man har - för att sparapengar i mesta möjli'ga mån - är atl en omprioritering kan göras. Jag villerinra herr justitieministern om all vi från moderata samlingspartiet som har gått sedan brottskommissionen lade fram sill förslagregelmässigt har lagt fram motioner i som har följt upp minreservation i kommissionen. Motiveringen för elt ökai anial polismän har helatiden bl. a. varit atl vi måste ha en ökad salsning pånarkotikasidan. Herr justitieministern kan väl ändå inte mena att en ökning medfem personer på rikskriminalens narkotikasektion skulle vara tillräcklig! Attförstärka den något tycker jag faktiskt skulle vara ganska naturligt, även omjag inte nu kan ange med vilket antal del skulle ske. Meddetta har vi också kommit över på ökningen av antalet polismän. Justitieministernsäger nu myckel vänligt atl jag som ordförande i utskollel och som ledamot avrikspolisstyrelsen har alla möjligheter atl verkligen göra min stämma hörd, ochdet kan så vara. Men Jag påslår trots alll att herr justitieministern själv harännu bättre möjligheter atl få gehör för sina synpunkter och kan få demframförda i en proposition lill . Vad jag ville höra var justjustitieministerns preliminära bedömning på den punkten. Jag menar självfalletinte att ni skall föregripa budgetarbetet, men del skulle vara av värde atlveta om det döljer sig något mera bakom del litet lapidariska uttalandet om allnågra yllerligare åtgärder'inle behövs - något som kan ge en liten förhoppninginför framtiden. Vadsedan gäller det som jag tidigare sade i polemik med , då dennemenade alt han hade givit upp hoppet om internerna i Kum-labunkern, undrar jagom inte justitieministern missförstod mig. Jag pekade på del förhållandel altvissa av dessa personer har haft en bakgrund av bra familjer och goda Jobb menav tillfälligheternas spel eller på annat sätt dragits in i narkotikaproblemen.De har då börjat bli småtjuvar, sedan utvecklats till grova brottslingar och såsmåningom blivit sådana desperados om vilka justitieministern nu säger atl hangivit upp hoppet. Minslutsats var att man måste sätta in åtgärderna i elt tidigt skede och inteförsöka när del i princip är . Jag undrar om vi ändå inte är överens påden punkten. Jag vill inte uppmåla motsättningar där de inte finns. Vi harkanske ändå tillräckligt med motsättningar för att hålla diskussionerna vidliv. Jagvill inte påstå, herr talman, alt vårdpersonalen gör sig skyldig tilltjänstefel, men jag vill hävda atl det är en anda på våra fångvårdsanstallersom gör att man inte rikligt vet vad man har rätt att göra och inte får göra.Man känner kanske inte att man har stöd från eller frånjustitiedepartementet. Det vore utomordentligt angeläget om justitieministernsjälv ville klargöra all man när det gäller exempelvisnarkoiikabrottslingar eller personer som missbrukar narkolika måsle tänka sigstrikta regler. Det måste ges rekommendationer lill anstalterna om hur manskall förfara. På den punkten har vi tidigare haft en debatt, där vi tyvärrstannade i olika uppfattningar, men jag hävdar fortfarande att sådanarekommendationer beträffande behandlingen av narkotikamissbrukare på olikaanstalter, inte enbart på Kumla och i Norrköpingsfängelsel ulan generellt,borde vara angelägna. Vidaresaknar Jag faktiskt en reaktion från justitieministern på min mycket seriösafråga om justitieombudsmannens tolkning av bestämmelserna om rätt att görakroppsvisitering och utöva brevcensur. är utomordentligtallvarliga frågor, och jag hade hoppats atl justitieministern skulle säga attvi kan undersöka om vi kan undanröja de nuvarande möjligheterna och införa denkontroll som behövs för all om möjligt förhindra att narkotikan kommer in påanstalterna. Tillslut vill jag, herr talman, fästa uppmärksamheten på vad justitieministernsade i samband med domstolsverkels öppnande. Ni sade då all rättvisan intelängre får kosta vad den kostar ulan att man måste göra prioriteringar. Jagvill vända pä steken och fråga: Får brottsligheten kosta de enskilda ochsamhället vad den kostar? När det gäller kostnaderna för brottsligheten vetbåde justitieministern och jag all narkotika-och alkoholproblematiken är endominerande orsak till den brottslighet som vi upplever. Den kostaroändligt mycket pengar och ställer lill myckel elände i samhället. Därförtycker jag all en satsning på det området verkligen borde vara motiverad i detlånga loppet. Del har samhället och den enskilde nytta av både mänskligt ochekonomiskt. 0/77 åtgärder mot narkotikamissbruket HerrBENGTSSON i (c): Jag riklade, , i mitt samtal med socialministernanmärkningar och kritik mot . Jag riktar exakt sammaanmärkningar och kritik mot . Jag är också tveksam tillstatsrådets bedömningar, var ifrån ni än får era uppgifter. Verkligheten ärnämligen enligt mina informationer, som jag får från källor som dagligensysslar med fältarbetet, helt annorlunda än den som ni beskrivit i ertinterpellationssvar. Om bedömningarna kommer från socialministern ellerJustitieministern är i det fallet likgiltigt. Justitieministernpåstod all jag sagl alt tendensen går åt fel håll. Ja, del gör den väl. Närnarkotikafallen ökar och när polisresurserna inte räcker lill, när desocialvårdande myndigheterna ser problemen bli större och större - då tyckerJag att tendensen går ål fel håll, det är väl alldeles klart. Justitieministern sade atl om Jag visste mera omheroinsiluationen, skulle jag meddela polisen. Ja, självfallet! Får Jag då barasäga atl del finns anledning för justitieministern och andra ansvariga all lakontakt med narkolikasektionerna i bl. a. Siockholm och , så att ni kanfå höra vad de säger om heroinsiluationen. Jag har noterat atl jag kan instämma med på fierapunkter i hennes senaste anförande. Försl och främst behöver vi väl inte tvistaom huruvida narkotikaproblemet i huvudsak är etl storstadsproblem eller inte.Givelvis ligger såvitt Jag |förslår i socialministerns bedömning all han ärfullt på del klara med att det finns narkotikaproblem över hela landet, ochatl det ibland blossar upp sådana problem på sina håll är ett faktum som baraär att konslatera. Men vi har nog båda genom de upplysningar vi får på ömsehåll i våra departement bibringats uppfattningen att de - i varje fall - ihuvudsak är stor- 6 protokoll 1975/76:32 0/77åtgärder mot narkotikamissbruket - Sedan kanvi nalurliglvis tvista hur myckel som helst om vad som kan menas med uttrycket"huvudsak". Jagvill också gärna ge del erkännandet att både hon och övrigamoderater alllid har begärt flera poliser än vi övriga partier. förstår Jaglitet bättre vad menade när hon sade atl jag inte hade någotkonkret förslag atl framlägga . Om menade alt vi skullevara främmande för alt i budgetpropositionen framlägga förslag om flerapoliser, vill Jag svara att vi just håller på att diskutera hur stort behovetkan bedömas vara mot bakgrund av, å andra sidan, de ekonomiska resurser vi har.Fru Krislensson begär givelvis inte atl jag skall tala om här vad som kommerall stå i budgetpropositionen om någon månad, men Jag kan försäkra alt vi ivåra överväganden om polisresurserna bl. a. har haft narkotikaproblemet med ibilden. Som bekant flnns det dock inom polisen även andra områden där detanses ytterst angelägel atl kunna öka resurserna. Iövrigt tycktes vi i stort sett vara överens, även om ville påståall del var ett cyniskt uttalande av mig. Jag har i många sammanhang framhållitall jag tror atl en del av dem som går ul och in i våra fängelser är vad jagbrukar kalla "söndervårdade". De har ända sedan de kom in iungdomsvårdsskolorna blivit så vårdade alt del för många av dem tycks varaoerhört svårt atl klara sig i samhället. Jag säger inte att det är på delsättet hundraprocentigt, men det finns många fall där men kanske kan våga sigpå den något generella beteckningen "söndervårdade". Men Jag har isamma andelag också sagl all del därför är skäl atl sätta in större insatserför atl förebygga all människor kommer in i den karusellen och blirsöndervårdade. Vi är ju överens om alt vi skall rikta uppmärksamheten påungdomsgenerationen - del är bättre atl stämma i bäcken än i ån, för atl nuuttrycka del mycket kortfattat. Jag är säker på all vi är ense i den synen. Härkommer jag in på frågan, om åtgärderna mol brottsligheten får kosta vad dekostar. Del är just förstärkta och ökade insatser när del gäller ungdomarna somjag tror - inte , för del lar lid -måsle kunna ge en storutdelning, när vi nu har börjat mera allmänt uppmärksamma atl del är där viverkligen skall sätta in resurser. Tillslut: Jag är myckel ledsen, , över att behöva säga alt jag intehar läst det JO-ullåtandet som lalar om. Jag får väl forskaefter del och se var del kan finnas någonstans. Jag är tacksam för vad justitieministern har sagt över huvud laget idetta inlägg och i synnerhet för del senaste beskedet. Om min skildring ärriklig - vilket Jag tror - hoppas Jag att justitieministern nu skall finnaanledning att överväga åtgärder, så atl man kan få effektiv kontroll påkriminalvårdsansialierna när det gäller narkotikaklientelei. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om regeringensåtgärder med anledning av vissa uttalanden Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation,1975/76:54, och anförde: har frågat mig om Jag vill redogöra för vilka åtgärderregeringen har vidtagit med anledning av uttalanden i vissasärskilda fall som anges i interpellationen, utöver vad som kan utläsas urregeringens skrivelser till med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser. Jagskall gärna lämna den begärda redogörelsen och behandlar därvid de olikafrågorna i den ordning de har tagits upp i interpellationen. Ibetänkandet 1972:12 med anledning av propositionen med förslag lillrällshjälpslag m. m. behandlade justitieutskotiel en motion där det föreslogsall bestämmelser skulle utfärdas angående rätten att driva verksamhet underbeteckningen "juridisk byrå". Utskottet uttalade att del självklartär angeläget alt den rättssökande allmänheten inte genom illojala förfarandenförleds atl i rättssaker anlita biträde ulan erforderliga kunskaper. Utskollelpekade på olika möjligheter till ingripande genom straffrättsliga och liknandemedel. Utskottet uttalade vidare att genomförandet av rättshjälpsreformenlorde få till följd alt utrymmet för sådana Juridiska byråer som avsågs imotionen blev mindre som allmänhetens insikter om möjligheterna tillkvalificerad rättshjälp skulle bli siörre. Trots de möjligheter lill ingripandesom sålunda stod till buds antog utskottet atl det kunde förekomma åtskilligafall där mer verkningsfulla åtgärder behövdes. Denna fråga borde enligtutskottet utredas närmare inom regeringens kansli och förslag i ämnetföreläggas i lämpligt sammanhang. Enligtmin mening får man inte underskatta betydelsen av rättshjälps-reformen somremedium mot "kvacksalveri" i juridiska angelägenheter. Flertaletmedborgare har numera möjlighet alt få rättshjälp i de flesta slag av rättsligaangelägenheter. I varje ärende om rättshjälp prövas del föreslagna juridiskabiträdels kvaliflkationer. Om rättshjälpsnämnden inte anser atl viss person -jurist eller inte - håller måttet uppmanas den sökande att vända sig lill annatbiträde som kan godtas. Till följd av denna individuella lämplighelsbedömninghar utrymmet för oveder-häfliga juridiska byråer blivit högst begränsat, isynnerhet som allmänheten numera torde ha getts god informalion om demöjligheter till kvalificerat bistånd som står till buds genomrättshjälpssystemet. Denna bedömning bekräftas av atl del inte vid någon av deundersökningar som har företagits rörande rätlshjälpsreformen har framkommilnågot som lyder på atl behov skulle föreligga av särskilt skydd förbeteckningen juridisk byrå. Vadjag nu har sagl rör visserligen direkt endast dem som kan vara berättigade lillrättshjälp enligt rätlshjälpssystemet. 0/77regeringens åtgärder ined anledning av vissa uttalanden 0/77regeringens åtgärder med anledning av vissa uttalanden ning saknas dock allanledning lill anlagande att företagare eller personer med sådana inkomster allde inte kan komma i åtnjutande av rättshjälp skulle vara benägna alt söka juridiskhjälp hos de byråer det här är fråga om. Motden nu angivna bakgrunden harjag inte funnit anledning all lägga framförslag om särskilda åtgärder rörande rätten atl driva verksamhet underbeteckningen juridisk byrå. Imotion lill riksdag framfördes önskemål om alt det i brottsbalkenskulle införas en allmän bestämmelse om skyldighet att bistå annan inödsituation. Justitieutskottel fann i betänkandet 1972:18 att det inte förelågtillräckliga skäl för en begäran om lagstiftning i enlighet med motionärernasvitlsyftande förslag. Utskollel ville emellertid inte motsätta sig atl enbegränsad översyn av hithörande spörsmål kom lill stånd i lämpligt sammanhang.En sådan översyn borde enligt ulskoltels mening i huvudsak ha avseende på trafiklagstiftningen.Den borde i främsta rummet inriktas på frågan om att utsträcka straffansvaretför smitning lill all avse inte endast den som obehörigen avlägsnar sig från entra-fikolycksplais utan även den som stannar kvar men undandrar sig alt efterförmåga hjälpa skadad eller nödställd. Somframgår av vad justitieutskotiet närmare anförde i sitt betänkande bör vidövervägande av hithörande spörsmål noga beaktas de för- och nackdelar som ärförenade med införandet av elt straffrättsligl ansvar för underlåtenhet attbistå annan i nödsituation. Även om en översyn begränsas tillirafiklagsliftningen, berör den frågor av principiell och delvis kompliceradnatur. Del har inte förelegat något lämpligt sammanhang i vilket enöversyn av den aktuella frågan skulle kunna passas in. Så snart del lämpligenkan ske avser Jag emellertid atl la ställning till formerna för en översyn. Ibelänkandet 1973:3 harjuslitieulskottet framställt önskemål angåendeavfallningen av villkorlig dom och dom på skyddsiillsyn när fråga om avräkningav häkiningslid m. m. kan uppkomma. Vad utskottet anfört har beaktats genomkungörelsen (1973:55) om ändring cirkulär lill hovrätterna ochtingsrätterna om avfattning av dom och slutligt beslut i brottmål, m. m. Jagkan tillägga att Jag som ett led i den normalt återkommande översynenav bestämmelserna om avfattning av dom m. m. har velat ytteriigare fästadomstolarnas uppmärksamhet på hithörande frågor. Vissa tillägg lillbestämmelserna har därför gjorts. Ijustitieutskoltets betänkande 1973:28 berörs frågan om häktning vid förvisningav utlänning. Denna fråga kommer atl behandlas av den ulredning som enligtregeringens bemyndigande skall tillsättas av statsrådet med uppgift allgöra en översyn av utlänningslagstiftningen. Justilieutskottetuttalade i betänkandet 1973:38 med anledning av förslag lill vapenlag m. m.alt man borde skärpa den i förordningen om explosiva varor upptagnastraffbestämmelsen beträffande bristfällig förvaring av ammunition hos vapenhandlare.Önskemålel har lillgodosetls genom lagen (1975:69) om explosiva ochbrandfarliga varor, som har anlagils av i årpå grundval av regeringens proposition 1975:8. I lagens 3 S flnns sålunda enstraffbestämmelse enligt vilken vapenhandlare som uppsåtligen eller avoaktsamhel åsidosätter vad som är föreskrivet om förvaring av ammunition dömslill böter eller fängelse . Efterförslag av Juslitieulskottel i betänkandet 1974:1 hemställde omulredning och förslag angående vidgad ersättning till brottsoffer. Medanledning härav tillsattes den s. k. brollsskade-utredningen, somflck ulll uppgift alt lägga fram förslag lill ett ersättningssystem som bättreän f n. tillgodoser önskemålet att ge ekonomiskt skydd åt personer som drabbasav skada genom brott. Enligt direktiven skall utredningsarbetet i första handla sikte på alt bygga ul de nuvarande möjligheterna till ersättning förpersonskador. Utredningen skall emellertid också pröva, om ersätlningssystemetbör vidgas lill att avse ersättning för sakskador. I uiredningens uppdragingår vidare all pröva vilkel eller vilka organ som bör ha hand omersältningsprövningen. Ifebruari 1975 utvidgades uiredningens uppdrag lill all avse även frågan omstatlig ersättning för skada som drabbar omyndig genom förskingring ellerliknande brott av förmyndare eller god man. Även denna del avutredningsuppdraget tillkom på begäran av . Enligtdirektiven bör utredningen arbeta skyndsamt. Utredningen räknar också med altkunna lämna sitt betänkande . Justiiieutskottetsbetänkande 1974:2 föranledde att bl. a. göra etl tillkännagivande omutredning av möjligheterna atl ersätta isolering med andra åtgärder m. m. Jagkan på den punkten meddela alt vissa förberedande undersökningar pågår. Sedandessa undersökningar har avslutats kommer regeringen all ta ställning lillfrågan om utredningsarbetets bedrivande. Idet nyssnämnda utskottsbetänkandet behandlades också frågan om ökad insyn iansialisverksamheten m. m. Denna fråga togs upp avöver-vakningsnämndsulredningen, som redovisade resultatet av sina övervägandeni belänkandet Kriminalvårdens nämnder. Utredningen fann alt om del ansågsföreligga behov av ökad insyn i anstalterna, så borde detta tillgodoses påannat sätt än genom medverkan av övervakningsnämnderna. Remissbehandlingen avbetänkandet har just avslutats. Fråganom insyn i anstalisarbetet övervägs också av utredningen om personalensarbetsuppgifter vid kriminalvårdens anstalter. Denna utredning beräknas haavslutat sitt arbeie . Regeringen får då laställning till hur den av väckta frågan skall behandlas i fortsättningen. Medanledning av vissa moiioner tog Justitieulskoliel i belänkandet 1974:5 uppfrågorna om inrättande av dels frigångshem för kvinnliga intagna, dels ettinackorderingshem i . Regeringen har överlämnatulskottsbeiänkandet till för beaktande i styrelsensplaneringsarbete. I betänkandet 1974:22 harJustilieutskottet lagit upp frågan om för- Omregeringens åtgärder med anledning av vissa uttalanden Nr 32 fatiningsreglering av s. k. sökregister vid allmän domstol. den ''"'ösning av denna fråga har avgelts av . 2december 1975 slaget remissbehandlas f n. 0/77 regeringensåtgärder med anledning av vissa uttalanden Jag vill tacka herr justitieministern för det utomordentligt långa ochfylliga svaret på min interpellation. Jagkanske ändå skall börja med atl säga atl interpellationen inte får uppfattassom något försök atl pricka herr justitieministern för under-låtenhelssynder.Någon kunde måhända ha hittat andra offer i så fall, där underlåtenhelssyndernahade varit mera graverande än vad de här är.