prot · FY0949 · 1975-12-31 00:00:00 — Bara inom , , och lägger SJenligt samma uppgift om eller ned trafiken pä sammanlagt 92 plaLser. Åtgärdernakan vara olika: nedläggning av stationer, nedläggning av slyckegodslrafik,indragning av låg m. m. Del här har hell naturligt vållat oro ute i kommunerna.Man anser all de aviserade åtgärderna sker hell vid sidan av den pågåenderegionala trafikplaneringen och också slår i strid med denna. Kommunförbundetskall ocksä ha påpekat i en skrivelse lill kommunikationsdepartemenlet att deplanerade förändringarna medför kosinadsövervältring pä kommunerna. Nufastställde regeringen en ändring av föreskrifterna - gällande fr. o. m. den 1januari - i fråga om handläggning av ärenden som berör nedläggning av ickelönsamma järnvägsstationer. Där sägs alt om det vid SJ planeras nedläggning avstation eller helt irafikslag vid sådan station skall berörd kommun underrättassnarast eller senast före tidpunkten för nedläggningen. Frågan ärom denna bestämmelse överallt har kunnat föfias. Om kommunen motsätter signedläggningen kan den påkalla regeringens prövning av frågan genomframställning senast före den angivna tidpunkten för nedläggningen. Vadsom händer nu är alt kommunerna i stort antal - bortemot etl 50-lal - haröverklagat nedläggningsbesluten. Departementet är lydligen överhopal, och delfinns skäl all fråga: Hinner departementet klara alla dessa ärenden före den Ijuni? Jag hade velat ställa den frågan lill kommunikationsministern om hanhade varit kvar här. Vad händerom man inte hinner? Kommer SJ ändå all genomförasina planer? Jaghar, herr talman, velat peka på de här aktuella problemen bl. a. därför all vii vår trafikpolitiska motion, liksom tidigare är, krävt att anslagel tillbibehållande av olönsamma stationer bör ses över och höjas kraftigt. Egentligenhör denna fråga hemma inom det ämnesområde vi nu diskuierar. Vi fär välanledning all återkomma till detta i en senare debatt, men jag har ansett altvärt moiionskrav i och med della fått förnyad aktualitet. Ersättningfördrift av icke lönsamma järnvägslinjerm. Underdetta anförande överlog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen i (c); Bara några reflexioner i anledning av trafikutskottets behandling avmolionen 50 där jag hemställer all kvinna som haft räll alt ulnylfia SJ:spensionärsbifielt på grund av åtnjutande av huslrutillägg skall få behålladenna förmån även om hon blir änka utan all vara folkpensionär. Den kvinna somföre sin makes bortgång haft rätt all använda sig av denna förmån har svårt allförstå anledningen lill att denna dras in i och med makens bortgång. Iövervägande antal fall har hennes ekonomiska ställning snarare försämrats änförbättrats genom all hon blivit änka. Enligt min mening vore det frånhumanitär synpunkt och från rättvisesynpunkt motiverat all en kvinna som fåttutnytfia pensionärsbifielt pä grund av alt hon åtnjuter huslrutillägg får göradetta även om maken skulle ha avlidit. Det kan inte frän SJ:s synpunkt ha en avgörandeekonomisk betydelse om de änkor det här kan vara fråga om finge rätt allbehålla sin pensionärsbifielt. Det kan bara vara fråga om ett relativt litetantal, och man kan inle anföra samhällsekonomiska betänkligheter isammanhanget. Däremot kan det betyda en ekonomisk förlust för den änka somförlorar sin rält till pensionärsbifielt. Utskottethar, som jag tycker, på ett kallsinnigt sätt avfärdat milt motionsyrkande medmotivering av all det inle minst är svåra gränsdragningsproblem del här kanvara fråga om. Jagskulle vara tacksam om utskottets talesman ville närmare motivera vad utskottetavser med "gränsdragningsproblem". Del är ju bara fråga omde kvinnor som tidigare haft räll all utnytfia SJ:s pensionärsbifielt - ingaandra. Om dessa kvinnor finge behälla sin pensionärsbifielt skulle delta inleinnebära, såvitt jag förstår, några gränsdragningsproblem. Med del anförda, herrlalman, har jag velat ge min mening lill känna. Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjerm. Hen iGöteborg (fp): Först några ord lill i . Han ville att jagskulle motivera utskottets ställningstagande när del gäller frågan om änkorsmöjlighet alt få behålla sin rätt att resa för halv bifielt på tågen. Det harjag gjort vid elt tidigare tillfälle här i , och då tyckte jag migförslå alt fann att det förelåg skäl ocksä för utskottets ställningstagande. Våraskäl är föfiande: Man har tyckt all om en hustru till en folkpensionär självinle är folkpensionär men har hustrutillägg är del rimligt och skäligt all detvä makarna skall kunna göra resor tillsammans. Därför får hon denna förmän attresa på halv bifielt trots att hon inle är folkpensionär. Om sedan maken dörkommer hon inle i någon bättre situation än tidigare, del är sant. Men självamotivet all tvä makar skall kunna göra sällskap är borta. Då kommergränsdragningsproblemen när del gäller andra kvinnor i 60-årsäldern, t. ex.hemmadötlrar som hela sitt liv ägnat sig ål all hjälpa gamla föräldrar och somär precis lika ensamma och kan ha del lika besväriigl och knappt men inte hardenna möjlighet. Det finns alltså gränsdragningsproblem - sedan kan man bedömadem olika. Utskottethar vid tidigare lillfälle sagl alt man bör undersöka möjligheterna allutvidga pensionärsresorna. Den uppfattningen står utskottet fast vid, men vihar i detta sammanhang velat peka på att frågan inte är så enkel som man vidförsta ögonkastet tycker all den är. Sedannågra ord lill i . Jag måsle säga alt jag varutomordentligt förvånad över hans anförande. Man skulle kunna tro att herrMagnusson inle har varit närvarande i trafikutskottet, men det har han varit.Han har själv varit med och beslutat att alla frågor som gäller de allmännairaflkpolitiska riktlinjerna skall behandlas i en särskilt belänkande, som f n.är föremål för behandling i utskollet och som kommer upp här i senarei vår. Det gäller motioner kommunisterna, moderatasamlingspartiet, och , men vi har sagl alt det därlar vi i ett sammanhang - nu skall vi endasl behandla själva frågan om anslagtill olönsamma järnvägar. När nu försöker dra upp en stordebatt, framhåller all han är motslåndare lill de trafikpolitiska riktlinjernaoch böfiar tala om Fryksdalsbanan, osv., måsle jag säga att dettainle hör hemma i den här debatten. Vi skall ta upp de frågorna . har själv varit med och beslulal att sä skall ske. Omvi håller oss lill dagens ärende som gäller anslagel lill SJ för olönsammajärnvägar kan jag påpeka att de sakkunniga som har granskat den metodik somanvänts alt beräkna underskottet omtalar i sin senasie rapport att dennuvarande metodiken är olämplig av flera skäl, bl. a. därför att om trafikenökar kommer själva metoden alt innebära all man visar etl större underskott ändet som verkligen förekommit. Nuhar trafiken ökat, och därför kan vi vela att del underskott som SJ uppger ärför stort. Föfiaklligen finns det ingen anledning all ge precis vad SJ har begärt. Menherr i har det ännu besvärligare. När han säger att delfattas pengar och därför ville öka anslagel med 66 mifi. har han nämligeninle tagit hänsyn till all SJ har gjort en taxehöjning som ger en extrainkomstpä 22 mifi. Om reservationen från vpk här skulle bifallas, skulleresenärerna alltså få betala 22 mifi. två gånger: dels pä sina skattsedlar,dels genom höjningen av bifiettpriserna. Del finns varken rim eller reson ielt sådant tänkesätt, och jag förutsätter att inle kommer alldriva denna fråga till votering. Jag yrkarbifall lill utskottels hemställan. Ersättningfördrift av icke lättsamma järnvägslinjer m. tn. HerrBÖRJESSON i (c) kort genmäle; Det är sant, i , alt del finns andrakvinnor som inle har haft den förmän vi talar om, men här är del hela lidenfråga om en förmån som vederbörande har haft men förlorar i och med att makengår bort. Del skall vi hålla i minnet när vi bedömer den här frågan och görjämförelser med andra kvinnor. Jagär övertygad om att den änka som tidigare haft en pensionärsbiljelt ochförlorat denna förmän har mycket svårt alt förstå den argumentering som herrGustafson här för. Hennes ekonomiska ställning har ju i de allra flesta fallblivit avsevärt försämrad efter makens bortgång. Jag hoppas att den trafikpolitiska utredningen, somskall överse rabattförmånerna, skall vara mera positiv till den här frågan änvad utskottet har varit i sitt belänkande. i (vpk) kort genmäle: Om i är förvånad över mig så är jag ocksåförvånad över honom, som säger att jag i den här debatten inte skall få tala omall jag är motståndare lill trafikpolitiska beslul. Hur skall mankunna diskutera frågan om anslag till olönsam järnvägstrafik ulan alt blanda in1963 års trafikpolitiska beslul? Del är ju saker som hör ihop. Jagär medveten om - och det har jag också sagt - att den metodik som lillämpas fn. kan diskuteras, och del är möjligt all den är oriklig; jag kan inte saganågonting om den förrän jag har papperen pä bordet. Vad vi förfäktar är - jaghar sagt det förut - att sä länge som delta beslul gäller skall del ocksälillämpas, och det innebär all SJ skall ha det anslag till den olönsammajärnvägstrafiken som SJ kräver. Alldet nu har gjorts en taxehöjning som har förbättrat SJ:s ekonomiska läge är juen sak för sig, men effekten av den har inte redovisats i budgetpropositionen.Frågan är ju om jag som riksdagsman skall leka detektiv för att få fram desiffror som inle finns. När jag skriver moiioner utgår jag naturligtvis fråndel siffermaterial som finns i budgetpropositionen och framställer mina yrkandenmed dem som utgångspunkt. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjerm. Hen (); Jag vill göra ell par korta reflexioner med utgångspunkt frånreservationen av i . Han påpekar i denna reservationalt de trafiksvaga bandelarna utgör betydande investeringar i vårt land. Ja,del kan man gärna understryka. Det är emellertid så att dessa investeringarinte underhålls pä ell sådant sätt all trafiken håller den höga standard som vihar i övrigl inom SJ. Därmed har naturligtvis de delarna svårigheter att hävdasig i konkurrensen om resenärerna. Delär därför som vi frän och också funnit skäl alt satsa pästörre anslag lill SJ;s invesieringar. Genom en höjning av irafikstandarden ochen effektiviserad marknadsföring av del trafiksvaga bannälel tror vi altunderlaget för dessa bandelar, t. ex. , förbättras. Att satsa päupprustning av exempelvis tror vi är den konstruktiva åtgärden idella sammanhang. Men när vi föreslog del, och när förslaget behandlades här iriksdagen, fick vi inte med oss. Han valde alt tillsammans medsocialdemokrater och moderater avslå förslaget om ökade invesieringsmedel lillSJ. Vigrundar vår syn pä all regionalpolitiska och socialpoliliska skäl samlirafiksäkerhelsskäl talar för järnvägstrafik. Men dä måste också en upprustningav del trafiksvaga nätet komma till stånd. Och för alt denna upprustning skallkunna komma lill stånd måste man naturligtvis ställa upp när del gäller allsalsa investeringsmedel lill järnvägen. Belräffandeersättningen lill SJ för drift av de olönsamma järnvägarna kan jag helt anslutamig till i anförande. Men jag vill i deltasammanhang påpeka för och andra att i en moiion, som kommer attbehandlas framöver i trafikutskottet och av , föreslår vi från värthåll att skall uttala att några försämringar av trafikförsöriningeninte får komma lill stånd och att kostnader som eventuellt inte kan täckas inomramen för bidraget lill icke lönsam trafik skall bestridas genom nedsättande avkravet pä företagsekonomisk förräntning inom verket. Vinslen kan således fåminska, och jag hoppas att en minskning av vinslen skall kunna passa herrMagnusson även i del här sammanhanget. Meddessa fä reflexioner ber jag, herr talman, att fä yrka bifall lill utskottetshemställan. Hen iKristinehamn (vpk); minns nog myckel väl alt vid förra årets riksdag hadebåde han och jag moiioner som gällde upprustning av . Bägge dessa motionerbehandlades positivt av utskottet och hänsköts till den trafikpolitiskautredningen och trafikplanerings-utredningen för vidare behandling. Del gårdärför inle alt säga, , alt jag skulle vara ointresserad avinlandsbanans bevarande. Omde invesieringsmedel som man hade äskat frän cenlerhåll hade bevifials avriksdagen, kunde då vara säker på all dessa invesieringsmedel hadekommit lill godo? Det är jag inte alls säker på. Men däremot kanman vara säker på all om SJ fär sina krav på ersättning för olönsam trafikbifallna, så finns det i alla fall vissa möjligheter alt medlen kan kommainlandsbanan till godo. HenSTJERNSTRÖM (c); Jag vill bara påpeka all del är dennaanslagsfråga var uppe till behandling i och att iKristinehamn dä inle var med pä att stödja bevifiandet av dessa pengar. Därförförsöker han naturligtvis med denna undran; Om de här pengarna nu hadeanslagils, hade man då med säkerhet kunnai räkna med att de hade tillförtsexempelvis ? Nej, givetvis inle, men invesleringsuirymmet för SJhade ökat och därmed hade möjligheterna för en satsning på de trafiksvaganäten också ökat. Mankan i varie fall vara säker pä en sak: Med avslagslinje kommeringa extra pengar och andra trafiksvaga banor lill del. HenMAGNUSSON i (vpk): När nu inte fick de pengar som han talade om förutlycker jag all han skulle vara ganska angelägen om att yrka bifall lill minreservation, som i alla fall skulle ge SJ 67 mifioner. HerrSTJERNSTRÖM (c): Jag säger i motionen att verket får tolerera en minskning av vinslen,och jag hade hoppats att i skulle kunna gå just påden linjen att man minskar vinslen litet grand. På det viset blir del nämligenmöjligt att täcka kostnaderna, och genom den här molionen framställer vi kravpå att ingen försämring av del Irafiksvaga nätet fär ske f n. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrMagnusson i , och förklarades den föjra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Ersättningfördrift av icke lönsamma Järnvägslinjerm. § 4 Stöd till ickelönsam busstrafik StödUll icke lönsam busstrafik Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 10 medanledning av propositionen 1975:1 såvitt avser anslagel lill Statligt slödtill icke lönsam busstrafik jämte motioner HerrSELLGREN (fp): Under de senasie tvä åren har samhällets slöd till olönsam busstrafikökat väsentligt. Försl gällde del den lokala irafikservicen, och i är förstärksstödet till den regionala trafiken. Delta sker som provisorium i avvaktan päden slutliga avvägningen belräffande den regionala trafikplaneringen. Men man kommer trots utökningen inte ifrån all som detstatliga stödet höjts så har bidragssystemet medfört väsentligakostnadsökningar för kommunerna. Jaghar i motionen 858 fäst uppmärksamhet på en del förhållanden som ärvärda beaktande. Enbartdet omständliga redovisningsförfarandel har medfört en ökad belastning förkommunerna. Efter de som stödet till den lokala busstrafiken utgått harhandläggningsförfarandet snarare komplicerats än förenklats. Till detta kommerslutredovisningen för den lid som har gått. Kommunerna belastas inie enbart meddel egna redovisningsarbetet utan måste ocksä i stor utsträckning hjälpabussföretagen. Jag är därför tillfredsställd medan utskottet i sin skrivningframhåller att bestämmelserna utformas så alt den administrativa belastningenpå kommunerna inte blir onödigt betungande, och jag ullalar förhoppningen alldepartement och handläggande myndighet tar fasta på anvisningen. Dennuvarande utformningen av beräkningsgrunderna för skolskjutsarnas andel ibidragsberättigade linjer slår väldigt snett i vissa sammanhang. Detförhållandet att kommunerna erhåller ersättning i annan ordning förskolskjutsarna måste givelvis beaktas, men nuvarande syslem haren myckelogynnsam utformning. Jag barden uppfattningen att kommunerna över lag ärmyckel kritiska på denna punkt, och jag förutsätter alt de samordningsproblemsom utskottet i sin skrivning antyder kan förekomma blir föremål för prövningsnarast. 1samband med behandlingen av det utökade slödel till den regionala busstrafikenvisar departementschefen i propositionen förståelse för svårigheterna medavgränsningen mellan lokal och regional busstrafik inom ylstora kommuner. Tillregional trafik kan sålunda i fortsättningen räknas trafik mellan kommuncenlrumoch kommundelscentrum efter de kriterier som anförts i propositionen. Mentyvärr har departementschefen tillfogat en liten "knorr" som kanskapa svårigheter för vissa kommuner vid handläggningen hos myndigheten. Hansäger nämligen all de nya kriterierna i första hand kommeratt gälla orter inomdet inre stödområdet. Här borde tydligare ha uttalats att det även gällergränsområdena till del inre stödområdet. I en kustkommun som , somligger inom det allmännastödområdet, utgör mer än tvä tredjedelar eller glesbygd.Tillämpningen av den nya avgränsningen mellan lokal och regional busstrafikborde självfallet gälla sådana kommuner. Jagär av erfarenhet rädd för att bussbidragsnämnden kommer all inta enrestriktiv hållning vid bedömningen av förhållandena inom kommuner av dennatyp. Med hänsyn härtill vill jag uttala den förhoppningen att departementet isina instruktioner lill den handläggande myndigheten lar fasta på behovet avatt ylstora kommuner med utpräglad glesbygd ges en med kommuner i det inrestödområdet likvärdig behandling. Avsiktenmed kommunsammanläggningarna var att fä en, rationell kommunindelning. I dagser del ut som om vissa av dessa kommuner bestraffas med sämre villkor förbefolkningen i de inre delarna. Hade t. ex. de fem inlandskommunerna iÖrnsköldsvik bildat lål oss säga två kommuner, så hade de tillhört det inrestödområdet och därmed erhållit de högre regionalpoliliska slöd som föfierdärav. Dessutom hade flera busslinjersom nu bedöms som lokala linjer räknatssom regionala. Frågan är också om kommunindelningen hade blivit sådan som dennu är, om den hade genomförts . Då skulle det säkerligen ha stannat vidfler kommuner än vi har . Jag har givit detta exempel för att klargöra detangelägna i att kommunernas ytvidd och struktur tas i beaktande vidavgränsningen mellan regional och lokal busstrafik. Jag har ingetyrkande. Omlämpligheten av vissförsöksverksamhet inom skolundervisningen Med detta anförande, i vilket ()instämde, var överläggningen slutad. § 5Om lämpligheten av viss försöksverksamhet inom skolundervisningen erhöll ordel för alt besvara i (fp) anmälda fråga, nr 117, och anförde; i har frågat mig om jag anser attundervisningsexperimenl av visst slag är lämpliga och om det finns skäl för attde i så fall skall hållas hemliga. Enligtskolstadgan kan ett läromedel antagas försöksvis av skolstyrelsen i kommunenom det sker för utprövning av läromedel som inte har getts slutlig utformningeller för prövning av färdigställt läromedel. Delär detta som har ägt rum vid några skolor i kommun. Skolstyrelsen där harmedgivit att elt läromedel som handlar om bilismen får prövas under enfyraveckorsperiod i tio klasser av årskurs 6. Projektet kommer an avslutas idagarna. Först därefter kan bedömas hur utprövningen utfallit. Principielltanser jag all projekt av denna karaktär bör genomföras så öppet som möjligt. Omlämpligheten av viss försöksverksamhet inom skolundervisningen Hen i (fp); Jag tackarfru statsrådet för svaret. Pågrund av svarels knapphändighei och eftersom del därtill var länge sedan fråganställdes vill jag påminna kammaren om att anledningen lill min fråga var denyhetsartiklar som förekom i dagspressen om an det pågick pedagogiskaexperiment som syftade lill att göra eleverna till "bilhalare". Projektethade initierats av för konsumentfrågor och syftade till attundersöka förutsättningarna för konsumenlundervis-ning på grundskolansmellanstadium inom de nordiska länderna. I har projektet varitlokaliserat lill . Avuppgifterna i pressen har man bl. a. kunna utläsa föfiande: Undervisningenomfattar dä eleverna skall ifrågasätta de positiva sidornaav bilismen och göras medvetna om att ekonomiska intressen och beroende styrbilismens utveckling. Sedan föfier rollspel där bilisten är helt manipuleradoch styrd av bilindustrin. Del sägs vidare i pressuppgiflerna alt sislalektionstimmen skall leda till att eleverna tar avstånd från bilen. Till dettakommer all hela projektet har omgärdats med slor hemlighelsfullhel. Jagär myckel iveksam inför det pedagogiska värdet av sådana här försök. Del måsteockså vara fel att göra så grova generaliseringar -ibland t. o. m. uppenbarasakfel - som förekommit i projeklmaterialet. Somlekman frågar man sig: Stämmer sädana här projekt med intentionerna igrundskolans läroplan? Är det förenligt med statsmaktens krav på objektivitetall så ensidiga värderingar dominerar etl läromedel? hänvisar lill skolstadgan och säger all ell läromedel försöksviskan antagas av skolstyrelsen i kommunen, om del sker för utprövning avläromedel som inle har givits slutlig utformning eller för prövning avfärdigställt läromedel. Minfråga gällde ocksä om dylika försök bör hällas hemliga. Som svar säger frustatsrådet att de principiellt inte bör vara del. Jag lycker att del hade varitriktigare all säga all del inte finns några skäl för alt hålla dem hemliga.Möjligen skulle man kunna tillägga att om dessa försök öppet redovisats hade deförmodligen inle blivit av. Del skulle vara intressant alt få klarlagt omregeringen eller känt lill försöksprojektet. Jag skulle gärnavifia ha ett besked på den punklen. Enligt min mening skulle sådan kännedomkunna förhindra nya lika tokiga hugskott framöver. Tillsist vill jag fråga: Vet slalsrådel om del kommer att publiceras material ochläromedel med samma inriktning och innehåll som projektet? Regeringen har inle i förväg känt lill projektets konkreta utformningsom läromedelspaketel kom all se ul. Däremot har vi naturligtvis känt lillprojektets existens, eftersom del ju är ett nordiskt projekt som har sinförankring i en nordisk ämbelsmannakommitlé. Närdet gäller läromedlen vill jag återigen konstatera all frågan bör ställas lillden myndighet som har all la ansvar för försöket. I detta fall var detskolstyrelsen i . Del kan inle vara meningen att skolministerns åsikterskall vara avgörande för vilka läromedel som skall användas eller vilka lokalaförsök som skall få genomföras. Vi har så pass slor lokal frihet päskolområdet, och jag tror inle man skall centralisera den här frågan. Ansvaretåvilar alltså den lokala skolstyrelsen, och därför menar jag att del vore felav mig all blanda mig i och göra ställningstaganden pä della området. Omlämpligheten av viss försöksverksamhet inom skolundervisningen HerrJONSSON i (fp); Jag konstaterar all regeringen inte kände till projektets utformning,men det har blivit bekantgjort på mänga olika sätt. Del skulle ha varitintressant om fru statsrådet, ulan att lägga sig i skolstyrelsernas frihet pådella område, hade uttalat en mening som kunnai vara lill ledning för kommandeprojekt. Det är inget tvivel om all målsmän och lärare har känt slor oro. Manhar ocksä känt förundran pä andra häll; i dagspressen har del förekommit kritikpå nyhetsplats och i ledarkommentarer, och motororganisalionerna KAK, MHF ochMo-lormännens riksförbund harocksä krävt ell klarläggande från regeringen. Jaggissar att fru statsrådet därvid kommer alt ge något klarare besked än vad jaghar lyckats fä här . Detär riktigt all vi behöver en rik flora av pedagogiska experiment, men det flnnsrimligtvis gränser för vad dessa bör innehålla. Man bör inte som låtaensidiga värderingar slå igenom pä del säll som sker belräffande del härprojektet. Del är inle heller bara fråga om onyanserade utfall mol elt av våranyttigaste forlskaffningsmedel, ulan en slor kategori människor - i det härfallet bilförarna - har pådyvlats det obevisade påståendet, att de systematisktär utsatta för karaktärsnedbrylande förändringar, som gör dem lill rånare ochvåldsverkare. Sädana experiment tror jag att våra skolor har anledning altbelacka sig för. Det förvånar mig all iAlingsås forlsäller all understryka att regeringen skall ha en åsikt i den härfrågan, när jag här konstaterat alt det är de lokala skolmyndigheterna som haratt fatta avgörandet.