prot · FY0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Del som garanterar all sluderandekan genomföra en ulbildning är de särskilda behörigheterna, antingen desluderande har fått dem genom att gå en linje på gymnasiet eller genom allefteråt komplettera sig lill den. Har man den särskilda behörigheten har manblivit bedömd som kapabel alt klara utbildningen. Om de som pä etldera sättetblivit behöriga sedan har olika bakgrund i fråga om ämneskombinationer ellerlinjer kan del vara en fördel för den ulbildning som de kommer till. Del är ivafie fall inle nägon nackdel. De faror som moderalerna målar upp som ofrånkomligaom vi inle går på deras förslag lycker jag är högst överdrivna. Jagvidhåller att del vikliga är att man har den särskilda behörigheten. Samhällethar gjort den bedömningen alt man då är kapabel all genomföra ulbildningen. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Notoriskt misstänksam eller inle, men jag har fakiiski en färskerfarenhet när det gäller direktivskrivning. och riksdagenbeställde tilläggsdirektiv lill en ulredning, forskarrädsul-redningen,innebärande att den ocksä skulle ulreda och komma med förslag lill organisalionav framlidsforskningen. Direktiven blev inlé riktigt sä som vi, åtminstonefrän borgerligt håll, hade menat all de skulle bli. Det blev alllsä inte eltovillkorligt åläggande för ulredningen all ta upp frågan - den skulle övervägaom den kunde göra del, som det står i direktiven. Jag kan därför inle känna mig säker på vad somkomnier alt ske förrän direktiven har kommit i fråga om della nya som skallutredas. Del är därför som vår reservation fär kvarstå. () kongenmäle; Vad som föranlett en stor del av och minareservationer ärjust att frågor om behörighet, meritvärdering,an-tagningsbeslämmelser osv. har blivit så myckel mer betydande i och med detförslag till tolaldimensionering av den nya högskolan som medcenterpartiets hjälp komnier all anta. Endasl av dem som söker högreutbildning kommer all antas på enbart betyg. del som gör att frågan ombetyg får så slarkl ökad aktualitet. Ingenting hade vi hellre sell än all vihade sluppil lolaldimensioneringen och att tillträdet till majoriteten avutbildningarna hade varil frill. Jag är hell medveten om all i etl sådant fallhade betydelsen av sådana här regler varil mindre. Jagvill emellertid hälla med i om att om de studerandehar olika bakgrund och olika referensramar är della inle lill nägon nackdel -tvärtom är del säkert mänga gånger till fördel. Men vad man måsle ha rätt altbegära äratl de sluderande har samma möjlighet alt genomföra studierna och attinle behörighetskraven utformas så att skillnaden i de reella möjligheterna attstudera blir olika. Pä del sättet skapas en orättvisa mellan de sluderandesinsemellan, som vi inle tycker är önskvärd och som vi anser all det bör finnasförutsättningar all ufiämna före tillträdet lill de högre studierna. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäle; säger att man vill garantera att de studerande har samma möjlighetatt genomföra studierna. Som jag sade i mitt förra anförande garanteras dettagenom de särskilda behörighetskraven. Sedan kan de sluderande som fält särskildbehörighet - oavsett på vilket sätt del skett, vare sig de kompletterat sinastudier eller gåll den vanliga konventionella vägen pä en linje igymnasieskolan - ha olika ämneskombinationer eller olika merilpoäng. Men delsäger ingenling om deras möjlighet alt genomföra studierna. Samhället hardärför konstruerat studie-systemet på det sättet all del är de särskildabehörighetskraven som är garantin för alt de studerande kan genomförastudierna. Garantin ligger i all de har samma särskilda behörighel, oavsett påvilket sätt de fåll denna, och inle i själva urvalspoängen eller kombinationen avämnen. Fru tredje vice lalmannen anmälde alt att lill protokollet fä antecknat att hon inle ägde räll tillytteriigare replik. På förslag av fru tredje vice lalmannen beslötkammaren all uppskjuta den forlsalla överläggningen om della belänkande samtbehandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden till . §5 Anmäldes och bordlades Nr 13 med anledning avframställningen 1974:20 frän för- valtningssiyrelse angåenderiksdagens lokalfrågor på m. m., Nr 22 med anledningav proposiiionen 1975:78 omlagstiftning angående ansvar för funktionärer i offentlig verksamhel, m. m.jämte motioner Nr 85 Nr 23 med anledning av proposiiionen 1975:106 med förslag till lag om Nr 22 med anledning av motion om översyn avbestämmelserna om vräkning av hyresgäst Nr 9 med anledning av moiioner om avbrytande avekonomiska förbindelser med Nr 11 med anledning av motioner rörande svenskainitiativ pä de mänskliga rättigheternas område Nr 12 med anledning av proposiiionen 1975:85angående lilläggsslal III lill riksslaten för /75, i vad avserulrikesdeparlemen-lels verksamhetsområde, jämte moiioner Nr 13 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Nr 12 med anledning av propositionen 1975:20 om denstatliga kulturpolitiken 2 jämte motioner Nr 13 med anledning av propositionen 1975:59 om1976 års verksam-heisbudget för det nordiska kultursamarbetet m. m. Nr 14 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Nr 21 angående verkställd granskning avförvaltningen av Stiftelsen Nr 22 med anledning av propositionen 1975:105 omgodkännande av avtal om verksamheten vid jämte motion Nr 4 med anledning av propositionen 1975:1 såviiigäller vissa för flera huvudtitlar gemensamma frågor jämte motioner Nr 5 med anledning av propositionen 1975:1 såviiigäller vissa anslag inom verksamhetsområde m. m. jämtemoiioner Nr 15 med anledning av propositionen 1975:89 medförslag till lag om ändring i lagen (1974:358) om facklig förtroendemansställning pä arbetsplatsen jämte moiioner Nr 16 angående uppskov medbehandlingen av vissa motioner Nr 29 med anledning avproposiiionen 1975:107 angående föreskrifter omavgifter hos byggnadsnämnd Nr 30 angående uppskov med behandlingen av molionen1975:411 § 6Meddelande om förhandsanmälan till talarlistan FruTREDJE VICE TALMANNEN; Jagfär anmoda dem som önskar yttra sig när kulturutskottets betänkandenr 12 ochkonstitutionsutskottets betänkande nr I3skallavgöras all anmäla detta tillkammarkansliet . Meddelande om förhandsanmälan till lalariisian § 7 Meddelande om frågor Meddelades att föfiandefrågor framställts Nr207 av i (fp) till herr kommunikationsministern omutbyggnad av den irafikmedicinska verksamheten; Trafikolycksfallen utgör ett av våra allvarligastesamhällsproblem. I nr 4 av Socialmedicinsk tidskrift ges en mycket omfattandebeskrivning av trafikolyckorna som samhällsmedicinskl problem. Där framhållsockså viklen av en utbyggnad av den irafikmedicinska forskningen -en verksamhetsom nu är otillräcklig. Etlled i en förbättrad trafikmedicinsk forskning borde vara fördjupade studier avtrafikolyckor för all söka utröna vilka faktorer som medverkat lill eller letttill trafikolyckor. a. bedrivs på flera håll sådanolycksforskning. Särskilda forskningslag bestående av bl. a. läkare, teknikeroch psykologer har organiserats. Dessa gör intensivundersökningar av olyckor.I har lidigare s. k. haverikommissioner för undersökning avtrafikolyckor prövats, dock inle med den vida omfattning som del pågåendearbelet i . Molbakgrund av den allvarliga trafikolycksulvecklingen vill jag fråga herrkommunikationsministern: Villherr kommunikationsministern medverka lill att en utbyggnad av denirafikmedicinska verksamheten kommer lill stånd och att därvid ävenolycksfallsforskning efter västtysk modell av typ "haverikommissioner"bedrivs i ? Nr208 av () till herr utbildningsministern om ulbildning avsjukgymnaster i : Vill ulbildningsminislern redogöra för del aktuellaläget belräffande utbildningen av sjukgymnaster i ? Nr 209 av fröken () till herr jordbruksministern om kostvanornas belydelse förlivsmedelsförsöriningen: 10 protokoll 1975. Livsmedelsförbrukningeni mätt i detafihandelsledet hade 1973 per invånare och dag eltenergiinnehåll av (12 MJ) och etl proieininnehåll av . Dellabetyder alt 11 96 av energiinnehållet fanns i proteinet. Statens livsmedelsverkhar i bokform utgivit "Råd om mat från näringssynpunkl",vilken förklaras vara "en bok för dem som vill ha litet elementa om näringslära".Där uttalas att "omkring en sjättedel av kostens energi bör komma frånproteiner". Detta skulle vid oförändrat energibehov betyda en förbrukningav protein per invånare och dag. Medanledning härav vill jag till herr jordbruksministern slälla föfiande fråga: medveten om vilka konsekvenser denna betydande kost-omläggningskulle ha på vår livsmedelsförsörining, och delar slalsrådel trots detta denuppfattning som kommii till utiryck i boken? §8 Kammaren åtskildes .