prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Inya lagen avskaffas nuvarande regler om all bolag med omfattande upplåningmåste avsätta viss del av vinsten till skuldregleringsfond. Däremot behållsbestämmelserna om obligatorisk avsättning till reservfond intill dess dennauppgår till av aktiekapitalet. Den nya lagen föreslästräda i kraft den ," 1 detta sammanhang hadebehandlats delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975:2161 av i m. fl. (s), vari hemställts att beslutade att8 kap. 8 S förslaget till aktiebolagslag skulle ha av motionärerna föreslagenlydelse, innebärande krav på att styrelsens förhandlingar skulle föras påsvenska och att skriftliga handlingar, som låg till grund för styrelsensbeslut, skulle vara avfattade på svenska, såvida inte styrelsen var enig om altanvända annat språk, samt alt styrelsens sammanträdesprotokoll alltid bordevara avfattade på svenska. A'>'aktiebolagslag, m. m. 1975:2163 av herrar i (fp) ochBörjesson i Glömminge (c), vari hemställts att skulle a) besluta alt det i 12 kap. 7 ijförslaget till aktiebolagslag intagna förbudet för aktiebolag att utgepenninglån till den som ägde aktier i bolaget inte skulle gälla nära anhörigasom vid arvskifte behövde ta lån ur bolaget för att klara arvskifte, b) besluta att - om ovanståendeyrkande skulle avslås - nära anhöriga vid arvskifte skulle få överta lån somden tidigare ägaren tagit i bolaget, c) uttala att alla anställda med styrelseuppdrag bordebehandlas lika i ärenden om dispens från låneförbudet. 1975:2164 av m.fl. (c), vari hemställts att beslutade 1. att 1 § förslaget tillaktiebolagslag skulle ha av motionärerna föreslagen lydelse, innebärande ättminimigränsen för aktiekapital skulle vara , 2. att hos regeringen begäraförslag lill ändringar i aktiebolagslagen i syfte alt säkerställa ett ökatinflytande för de anställda i sädana företag som drevs i aktiebolagsform, 1975:2165av m. fl. (fp, c, m), 1975:2166 av m. fl. (m, c, fp), varihemställts att beslutade a) att del i 12 kap. 7 S förslagettill aktiebolagslag intagna förbudet för aktiebolag alt utge penninglän tillden som ägde aktier i bolaget ej skulle gälla nära anhöriga som vid arvskiftebehövde ta lån ur bolaget för att klara arvskifte, b) att i 12 kap. 7 ij förslagettill aktiebolagslag intogs regler som gav möjlighet för nära anhöriga att vidarvsskiften få överta lån som den tidigare ägaren tagit i bolaget, I975:2167av () och (),vari hemställts att skulle 1. besluta att emission lillunderkurs fick äga rum vid kontant inbetalning, 2. besluta att i dotterbolag somhade minst två revisorer en fick vara Nyaktiebolagslag, m. m. tjänsteman i moderbolaget, 1. uttala att alla anställda medstyrelseuppdrag - vare sig de var ar-belslagarledamöter eller styrelseuppdragetföljde av tjänst - borde behandlas lika i ärenden som dispens frånlåneförbudet, 2. uttala att regeringen vid detfortsatta reformarbetet beaktade vad i motionen anförts angående det nordiskasamarbetet på aktiebolagsrättens område och angående vikten av all skiljamellan akliebolagsrättsliga regler och regler för s. k. företagsdemokrati. 1975:2168 av m. fi. (fp), varihemställts att begärde att en parlamentarisk utredning medrepresentation även för arbetsmarknadens parter tillsattes för att utarbeta ettförslag lill bolagslagstiftning, vilket byggde pä principen om lagfästmedbestämmanderätt för de anställda, dels de under allmänna motionstiden vid 1975 årsriksmöte väckta motionerna 1975:23 av (), 1975:142av (), vari hemställts att beslutade altminimigränsen för aktiekapitalet i aktiebolag skulle vara , 1975:143av m. fl. (fp), vari hemställts att begärde att regeringenskulle tillsälta en parlamentarisk utredning med uppgift att utarbeta förslagtill ny aktiebolagslag i syfte att ge de anställda en med kapitalägarnalikvärdig ställning, och 1975:1133 av m. fl. (vpk), varihemställts att hos regeringen skulle anhålla om förslag angåendetillägg i lagen (1944:705) om aktiebolag med en ny paragraf, 177 a S, av innebörd att utländsk medborgare eller utländsk Juridisk person flck förvärva aktier isvenska aktiebolag endast efter tillstånd av regeringen eller myndighet som denbestämde. 1. beträffande ökatinflytande för de anställda all skulle 1. avslå motionerna 1975:143,1975:2164, yrkandet 2, och 1975:2168, 2. avslå motionen 1975:2167,yrkandet 4, såvitt nu var i fråga, beträffande den nordiskarättslikheten att skulle avslå motionen 1975:2167, yrkandet 4, såvittnu var i fråga, beträffande minimigränsen föraktiekapital att med avslag på motionerna 1975:142 och 1975:2164,yrkandet 1, skulle anta 1 kap. I i; i det genom propositionen 1975:103framlagda förslaget till aktiebolagslag, belräffande nyemission lillunderkurs att med avslag pä motionen 1975:2167, yrkandet 1, skulleanta 4 kap. 1 S och 12 kap. 4 ! ; förslaget till aktiebolagslag, beträffande ansvaret förbokföringens och medelsförvaltningens organisation att skulle - medförklaring att propositionen i denna del inte kunnat oförändradgodtas - anta 8 kap. 6 S förslaget till aktiebolagslag med den lydelse somutskottet föreslagit, innebärande att till bestämmelsen skulle fogas ett nyttandra stycke med innehåll alt styrelsen skulle se till att organisationenbeträffande bokföringen och medelsförvaltningen även innefattade entillfredsställande kontroll samt att verkställande direktören skulle sörja föratt bolagets bokföring och medelsförvaltning sköttes på ett betryggande sätt, beträffande användande avfrämmande språk i styrelsearbetet alt med anledning av motionen1975:2161 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anförl, beträffande skyldigheten attutse auktoriserad revisor att med avslag på motionen 1975:2165,yrkandena I och 2, skulle anta 10 kap. 3 ! ; förslaget till aktiebolagslag, beträffande revisorsjäv attriksdagen skulle med avslag på motionen1975:2167, yrkandet 2, anta 10 kap. 4 J; första och andra styckena i förslagettill aktiebolagslag, med förklaring attpropositionen, såvitt nu var i fråga, inte kunnat oförändrad godtas anta 10kap. 4 § tredje stycket i förslaget till aktiebolagslag med den lydelse somutskottet föreslagit, innebärande att även sådan internrevisor som var anställdi moderbolaget kunde anlitas som revisorsmedhjälpare vid den externarevisionen, 9. belräffandekoncernredovisningens innehåll att skulle - med förklaring att propositionen i denna del inte kunnat oförändrad god tas -anta 11 kap. II i; förslaget till aktiebolagslag med den lydelse som utskottet föreslagit, innebärande all undantag från reglerna om koncern redovisningens obligatoriska innehåll skulle kunna medges om det var förenat med synnerliga svårigheter att tillämpa angivna regler, beträffande undantag frånlåneförbudet alt med avslag på motionerna 1975:2163, yrkandena I och2, samt 1975:2166, yrkandena 1 och 2, skulle anta 12 kap. 7 S förslaget till aktiebolagslag, dels att riksdagengodkände vad utskottet i denna del anfört, dels alt motionerna 1975:2163,yrkandet 3, och 1975:2167, yrkandet 3, i vad de ej omfattadesav vad utskottet sålunda anförl och hemställt, inte föranledde någonriksdagens vidare åtgärd, beträffande närståendebegreppelatt som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört omatt den s. k, släklkatalogen i låneförbudsreglerna borde omfattaäklenskapsliknande samlevnad, beträffande likvidation m. m.all skulle avslå motionen 1975:23, beträffande inskränkning iutlännings rätt att förvärva aktier alt skulle avslå motionen1975:1133, belräffande avvecklingen avskuldregleringsfond att skulle - med förklaring att propositionen idenna del inte kunnat oförändrad godtas - anta 18 S förslaget till lag ominförande av aktiebolagslagen med den lydelse utskollet föreslagit,innebärande alt sådan Nyaktiebolagslag, m. m. Nyaktiebolagslag, m. m. skuldsättning som vartryggad genom vissa värdesäkra tillgångar fick frånräknas vid beräkningen avden skuldsumma som skulle jämföras med bolagets bundna kapital, beträffande påföljden avolaglig utbetalning till aktieägare att skulle - med förklaring attpropositionen i denna del inte kunnat oförändrad godtas - anta 12 kap. 5 Sförslaget till aktiebolagslag med den lydelse utskottet föreslagit, innebärandeutformning av lagtexten med hänsyn till den av vid riksmöteantagna räntelagen, alt skulle - medförklaring alt propositionen i denna del inte kunnat oförändrad godlas - ania11 kap. 1, 4 och 8 Si! förslaget till aktiebolagslag med den lydelse somutskottet föreslagit, innebärande redaktionellaJämkningartill följd avsamordning mellan aktiebolagslagen och den genom propositionen 1975:104föreslagna nya bokföringslagen, att skulle antaförslaget till aktiebolagslag i vad förslaget ej omfattades av utskottetshemställan under 3-5, 7-10, 16 och 17, att skulle antaförslaget till lag om införande av aktiebolagslagen i vad förslaget ejomfattades av utskottets hemställan under 15, att skulle antaövriga i propositionen framlagda lagförslag vilka behandlades i dettabetänkande. beträffandeökat inflytande för de anställda 1. avherrar (), () och i (c), () och () samt () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa med anledning av motionerna1975:143, 1975:2164, yrkandet 2, och 1975:2168 som sin mening ge regeringentill känna vad reservanterna anfört om nödvändigheten av all aktiebolagslagengenom successiva reformer kompletterades med bestämmelser som tillgodosåg deanställdas krav pä ökat inflytande och vidgad medbestämmanderätt iaktiebolagen, avslå motionen 1975:2167,yrkandet 4, såvitt nu var i fråga, 2. av () ochfru () som ansett all utskottet under 1 bort hemställa avslå motionerna 1975:143,1975:2164, yrkandet 2, och 1975:2168, med anledning av motionen 1975:2167, yrkandet 4 imotsvarande del. som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanternaanfört angående vikten av all man i det fortsatta reformarbetet beaktade denlagtekniskt motiverade skillnaden mellan akliebolagsrättsliga regler och reglerangående förelagsdemokrati. 3, beträffandeminimigränsen för aktiekapital av herrar Svanslröm (c). (), ()och i (c) samt (), () och fruLindquisl (m) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975:142 och 1975:2164, yrkandet I,skulle anta 1 kap. I ij i del genom propositionen 1975:103 framlagda förslagettill aktiebolagslag med av reservanterna föreslagen lydelse, 4. belräffande nyemission lill underkurs av herrWinberg (m) och () som ansett att utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975:2167, yrkandet I, skulle anta 4 kap. 15; och 12 kap. 4 S förslaget lill aktiebolagslag med av reservanternaföreslagen lydelse. 5. beträffande användande av främmande språk istyrelsearbetet av () och () som ansett att utskottet under 6 bort hemställa att skulle avslåmotionen 1975:2161, 6. beträffande revisorsjäv av herrar Svanslröm (c),(), wald (c) och i (c) samt (), () och () som ansett att utskottet under 8 bort hemställa med bifall lill motionen1975:2167, yrkandet 2 -och med förklaring att propositionen i denna del intekunnat oförändrad antas - anta 10 kap. 4 i; första och andra styckena iförslaget till aktiebolagslag med av reservanterna föreslagen lydelse, med förklaring attpropositionen, såvitt nu var i fråga, inle kunnat oförändrad godtas anta 10 kap.4 S tredje stycket i förslaget lill aktiebolagslag med av utskottet föreslagenlydelse, 7. belräffande undantag frän läneförbudet av fruLindquisl (m) som ansett att utskottet under 10 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975:2163, yrkandena 1 och 2, samt1975:2166, yrkandena I och 2, skulle anta 12 kap, 7 >; förslaget lillaktiebolagslag med av reservanten föreslagen lydelse, 8. beträffande inskränkning i utlännings rätt altförvärva aktier av (vpk) som ansett att utskott under 14 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1975:1133 hos regeringen begärde allregeringen under innevarande framlade förslag lill sådant tillägg iaktiebolagslagen att utländsk medborgare eller utländsk Juridisk person fickförvärva aktier i svenska aktiebolag endast efter tillstånd av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämde. Nyaktiebolagslag, m. m. Tillbetänkandet hade fogats ett särskill yttrande av () och fruLindquisl (m). Nyaktiebolagslag, m. m. Hen (): Del ärende som vi nu skall behandla gäller en ny aktiebolagslag. Omlagförslaget antas av kammaren kommer vi att få vår femte aktiebolagslag genomtiderna, om jag nu har räknat rätt. Den första svenska aktiebolagslagen tillkomår 1848 och den nu gällande lagen är . Jagvill redan nu understryka alt del här lagförslaget har stor betydelse för delsvenska näringslivet. Aktiebolagsformen är som bekant den helt dominerandeorganisationsformen inom svensk industri och svenskt näringsliv. Antalet iaktiebolag sysselsatta arbetare uppgår till drygt 1,6 miljoner personer, vilketmotsvarar av samtliga förvärvsarbetande i landet. Detlagförslag som ligger pä kammarens bord utgör resultatet av etl nära 15 årlångt utrednings- och förberedelsearbete. I och för sig detta för alldet från Juridiskl-iekniska synpunkter är en gedigen lag-sliftningsprodukt somriksdagen nu har att ta ställning till. Men vill Jag framhålla attdel inle är enbart positivt med etl sådant långvarigt och grundligt utredningsarbete.Det föreligger alltid en fara för att tiden och samhällsutvecklingen arbetaremot utredningen, så att när utredningsförslaget väl läggs till grund förlagstiftning det redan kan ge ett föråldrat intryck i vissa stycken. Del nuföreliggande förslaget till ny aktiebolagslag utgör ett utmärkt exempel pådetta, nämligen när del gäller inställningen till den sålivligt debatterade frågan om ökat inflytande för de anställda. Jag återkommer,herr talman, senare i mitt anförande till de brister förslaget enligt minmening har beträffande denna viktiga fråga. Attutredningsarbetet tagit har olika orsaker. Främst skall man kanskepeka på att förslaget tillkommit i nordiskt lagstiftningssamarbete. Vi veterfarenhetsmässigt att man vid en sådan uppläggning av ett lagsliftningsprojektfår räkna med en viss extra tidsuldräkl. Men en sådan förskjutning itidsprogrammel, som beror på att man försöker nå fram till nordisk rättslikhet,bör man enligt min mening alltid vara beredd alt ta. Jag är personligen mycketglad överalt vi nu i . , och kommer att få i stonsett likadana aktiebolagslagar. Detta kommer givetvis all underlätta ettinternordiskl företagssamarbete . Såmyckel mer välkommen är den nu uppnådda nordiska rällslikhelen påaktiebolagsrättens område med tanke pä att de gällande aktiebolagslagarnai de olika nordiska länderna inte utgör resultat av något tidigare samarbete.Man hade således att utgå från i åtminstone formellt avseende rätt olikaaktiebolagslagar i de berörda länderna. Ja, herr talman, jag skulle kunna dröjamig kvar ytterligare vid denna fråga, men med tanke på att kammarensledamöter önskar alt även våra frågor skall behandlas så snabbi som möjligtskall Jag inte göra det. Jag vill bara hänvisa till s. 80 f i utskottetsbelänkande, vilka utskottet enhälligt ställt sig bakom. En annan orsak till att utredningsarbetet dragit utpå tiden är givetvis att det är fråga om ett komplicerat och variationsrikträttsområde. Aktiebolagslagen måste utformas så alt den kan tillämpas pämyckel olika verksamheter, från enmansbolaget till de stora börsregistreradebolagen med tiotusentals aktieägare. Med hänsyn till att aktiebolagsformen innebäratt delägarna icke har något personligt betalningsansvar för de skulder somuppkommer i rörelsen mäste också aktiebolagslagen underkastas en ingåendekontroll från det allmännas sida. Delta föder bl. a. krav pä noggranna reglerom redovisning o, d. av bolagens förhållanden och om särskild granskning, s. k.revision, av denna redovisning. Detta är givetvis ocksä ägnat alt ytterligarekomplicera lagen. Utredningenlade fram sitt förslag till ny aktiebolagslag 1971. Av olika skäl kom man i delfortsatta lagstiftningsarbetet att slå in på de partiella reformernas väg.Vikliga delar av akliebolagsutredningens förslag gjordes sålunda lillföremål för en provisorisk lagstiftning. Iarbetet med aktiebolagsrättens modernisering har luren nu kommit lill ettgenomförande av resterande delar av akliebolagsutredningens förslag. Förslagetföljer i dessa delar samma grundlinjer som gällande aktiebolagslag. Medhänsyn härtill kan den nu aktuella andra etappen av lagstiftningsprojektet betecknassom en reform som i myckel har teknisk karaktär. Formellt sett framträder dockpropositionens förslag som en tolalreform av aktiebolagsrätlen genom att 1944års aktiebolagslag ersätts med en helt ny lag, I formellt hänseende har den nyaaktiebolagslagen enligt mitt förmenande stora förtjänster. Genomgående har mansträvat efter att förenkla den nuvarande aktiebolagslagens överflöd pådetaljbeslämmelser. Man har också kraftigt beskurit de vidlyftiga formalitetersom enligt gällande lag måste iakttas i olika sammanhang och sorn i praktikenofta visat sig inte ha någon rimlig funktion att fylla. Jagvill erinra om att den nuvarande lagens strävan att uttömmande och detaljeratreglera samtliga frågor som kan tänkas komma upp i etl aktiebolag måste ses motbakgrunden av Krugertidens erfarenheter. Man gick emellertid alltför långt isin strävan att få ett uttömmande och fullständigt lagsystem. Dennauppläggning av lagstiftningen har nämligen lett lill stora svårigheter i denpraktiska tillämpningen både för företagen själva och för myndigheterna, främstdå för patent- och registreringsverket. Vid den hearing vi hafl i utskottetmed bl. a. företrädare för näringslivet har det ocksä omvittnats att man frånföretagshåll är mycket nöjd med att lag nu ersätts med en meratidsenlig lagstiftning. Jagvill här emellertid också betona att även det nu framlagda förslaget rymmeråtskilliga nyheter av sakligt betydelsefull karaktär. Man kan särskilt peka påde föreslagna bestämmelserna om vidgad redovisningsskyldighet, om en skärptkontroll av inbetalningar av aktiekapitalet och om utvidgning av den krets avbolag som åläggs all anlita auktoriserad eller godkänd revisor samt omavskaffande av reglerna för obligatorisk avsättning lill skuldregleringsfond. Efter dettalilla försök från min sida alt placera in det Ny aktiebolagslag, m. m. Nyaktiebolagslag, m. m. framlagda lagförslaget iett större sammanhang vill Jag nu övergå lill att kortfattat redogöra för defrågor i förslaget där delade meningar framkommit under utskottsbehandlingen. Tillbetänkandet har fogats 8 reservationer. I tre fall tillhör Jag själv reservanterna,och Jag skall något beröra mitt ställningstagande i del sammanhanget. Andrareservanter kommer senare att närmare utveckla vår ståndpunkt i dessa frågor. Förstgäller det då frågan om hur man skall tillgodose de anställdas krav på ökatinflytande i aktiebolagen. Propositionens lagförslag förbigår denna vikligafråga med fullständig tystnad. Förslaget konserverar alltså den nuvarandemaktstrukturen i företagen och håller fast vid det traditionella Juridiskasynsättet, att endast aktieägarna är intressenter i bolaget. Lagen reglerardärför bara aktieägarnas inbördes mellanhavanden och deras förhållande tillborgenärerna. Detta har från och sida inte kunnataccepteras. I reservationen I framhåller vi att man successivt mästekomplettera den nya aktiebolagslagen med bestämmelser som tillgodoser deanställdas krav på ökat inflytande och vidgad medbestämmanderätt iaktiebolagen. Jag yrkardärför bifall till reservationen 1. 1reservationen 2 har ledamöterna från moderata samlingspartiet gett uttryck fören rakt motsatt uppfattning i denna fråga. Enligt deras mening bör istället ge regeringen till känna att bestämmelser som ger de anställda rätttill insyn och medbestämmanderätt i princip inte hör hemma i aktiebolagslagenoch alt man således i det fortsatta lagstiftningsarbetet i möjligaste mån börundvika all införa sådana bestämmelser i denna lag. Av vad jag redan sagt framgår att inte kan ansluta sig till delsynsätt som kommer till uttryck i den reservationen. Jag yrkar därför avslag påreservationen 2. Vadbeträffar reservationen 3 gäller denna reservation frågan om minimigränsen föraktiekapital. Den frågan har behandlats av riksdagen.Centerpartiet har hela liden hävdat att den införda minimigränsen pä . är för hög och att gränsen i stället bör bestämmas till . Detär framför allt de små rörelsedrivande förelagen som vi tänker på. Till följdav övergångsbestämmelserna är de tvungna att planera för en kapitalhöjning lill50 . senast den , om de vill fortsätta att bedriva sinrörelse i aktiebolagsform. Försmåföretagens del har läget ljusnat en aning genom att 1974 beställdeen utredning om huruvida man i.svensk rätt skall införa en särskildföretagsform för de mindre företagen. Del finns flera exempel på en sådan förde mindre förelagen särskilt anpassad förelagsform i andra länder, bl. a. iDanmark och . Kravet på kapitalinsats i denna bolagsform ärgenomgående lägre än i de egentliga aktiebolagen och brukar motsvara ca 20 000svenska kronor. Del är min förhoppning att ulredningen verkligen kommer frammed förslag till en sådan mellanform, lämplig för mindre och medelstoraföretag. Iavbidan på all detta utredningsarbete blir färdigt vill emellertid vi som stårbakom reservation nr 3 att minimigränsen för kapital sänks till 20 000 kr.Detta skulle avsevärt underlätta de små företagens planering för de närmasteåren. Liknande krav har, som sagt. tidigare framförts här i kammaren av bl. Jag yrkar därför, herr talman, bifall till reservation nr 3. 1reservation nr 6 hemställs att propositionens förslag ändras så, alt bestämmelsernaom jäv för revisor icke skall hindra att den ene revisorn i ett dotterbolag,som har två revisorer, kan vara anställd som tjänsteman i moderbolaget.Reservanternas krav är inte mer uppseendeväckande än alt vi vill ätt dennuvarande lagens bestämmelser på denna punkt behålls oförändrade även ifortsättningen. Vid den hearing som Jag nämnde tidigare vitsordade företrädareför regeringens kansli att man inte känner lill några konkreta fall där dennuvarande regeln har gett upphov lill missförhållanden. Företrädare för såväldel privata näringslivet som de statliga affärsverken framhöll ä sin sida attden nuvarande regeln ger moderbolaget en värdefull kontrollmöjlighetbeträffande koncernens förhållanden och att man var angelägen om alt regeln skullebehållas. Under dessa omständigheter har vi som ställt oss bakom reservation nr6 ansett att det inte f n. föreligger något behov av att företa lagändringar pådenna punkt. Jag yrkar bifall till reservation nr 6. belänkande i övrigt har fogats tre separata reservationer av deutskollsledamöler som företräder moderata samlingspartiet. Reservation nr 4gäller nyemission lill underkurs, nr 5 frågan om användande av främmande språki styrelsearbetet och nr 7, slutligen, undantag från låneförbudel. Utskottetsövriga ledamöter har inte kunnat biträda de Synpunkter som reservanterna härför fram. Delsamma gäller om reservation nr 8, som har avlämnats av herrIsraelsson och som berör utlännings rätt att förvärva aktier i svenskaförelag. Jag vill sluta med att än en gäng yrka bifall till reservationerna nr1, 3 och 6, På övriga punkter yrkar Jag bifall till utskottets hemställan. Nyaktiebolagslag, m. m. Hen (): Den nu gällandeaktiebolagslagen kom till . har näringslivetoch de former i vilka det verkar undergått betydande förändringar. Visserligenhar akiiebolagslagsiift-ningen lid efter annan blivit föremål för översyn, nienden kan inle anses motsvara de krav som ur samhällelig synpunkt bör ställas päen för näringslivet och samhällel så väsentlig lagstiftning. De senaste årtiondenasförändringar i olika avseenden i samhället har också haft betydelse förakiiebolagsväsendet. Enmodern aktiebolagslagsliftning är av stor betydelse bl, a. ur social synpunktför dem som arbetar i bolagen för 'samhället i dess helhet. Det nuframlagda förslaget syftar lilj att på ett effektivare sätt Nyaktiebolagslag, m. m. utforma normer föraktiebolagen som svarar mot nutida förhållanden. Lagrådet har om förslagetuttalat alt en lagstiftning byggd på förslagets principer är ändamålsenlig.