prot · FY0987 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidaresäger att de framtagna uppgifterna om stödbehovet inte riktigt vartill fyllest för att man skall kunna tillstyrka stödformen. Man hade tydligeninte funnit siffermaterialet tillräckligt omfattande. Jag sade också alt maninte hade undersökt de 2 800 företagen individuellt. Sedanuttalade jag ocksä glädje över all utskollet vill utöka tiden för räntefrihetfrån tvä till tre är, vilket även var inne på. Jag hälsar dennaökning med tillfredsställelse. Närdet gäller clearingavgiftsmedlen sade jag att de var förbrukade, eftersomriksdagen tidigare hade beslutat att anslå dem för annat ändamål än della. Somfru mycket riktigt påpekade har relativt sett merirädgårdsnäring än . Det beror väl pä att har litet bättreklimat än större delen av , men den södra delen av har medDanmark likartade förhållanden. () kortgenmäle: Jag är myckel klar över att, som i här anförde,trädgårdsnäringen har speciella svårigheler. Det är inle bara pä grund av attjag lever i närheten av en hel del trädgårdsföretag, utan det har hörts fränhela att trädgårdsnäringen har svårigheter. Eftersom trädgårdsnäringenhar del svårt i flera länder bör man väl försöka alt hitta ellsyslem där trädgårdsnäringen i alla länder så längt som möjligt kan slå pä egnaben och klara sig. Det kan inte vara riktigt att man i land efter land går inmed stöd till en näring just för att klara konkurrensen med utlandet. Om vi gårin på det sättet får vi en ond cirkel, som vi aldrig kan bryta. Därför finnerjag det riktigt att tar hygglig tid på sig för atthitta rejäla stödformer, Ivad gäller det förhållandet att jag är partikamrat med en ledamot avUlredningen som har tillhört uiredningens majoritet vill jag gärna säga an jagförbehåller mig rällen all länka själv i dessa frågor. Inom vårt parti har vihögl i tak, och där flnns utrymme för olika uppfattningar. 3 protokoll 1975. talar om bidragsstödet vill jag gärna säga all jag faktiskt troratt stöd till näringen snabbast kan ges i form av ett mycket generellt utformatlånestöd. Jag tror att det är myckel bättre än bidragssystem med individuellprövning. Del skulle ta mycket längre lid, och vi ser också all den summa somreservanterna har utmätt för delta bidragsstöd inle är sä särskilt hög. Skallden fördelas på många företag kommer del att ta lång lid. Jag tror att del ärmyckel bällre all trädgårdsnäringen får en chans lill lånesiöd. Sedan kan man,efter kanske lid, bedöma pä vilket säll förelagen har klarat krisen ochvilken sorts slöd man behöver sätta in i fortsättningen. Jag tror att man inlebara får se detta nationellt, utan man måste försöka nä vissa överenskommelsermellan de olika länderna för all komma fram till elt sådant syslem allträdgårdsnäringen kan klara sig genom kriserna och vi i fortsättningen kan fägoda och billiga produkter från trädgårdsnäringen. i (c) kort genmäje: går alldeles förbi vad della betyder för sysselsättningen.Inom de svenska Irädgårdsförelagen sysselsätts omkring 10 000 personer. Av demär en stor del äldre och kvinnor. Om nu förelagen får likviditetsproblem, ärdet helt naturligt all även anställd personal fär vidkännas svårigheter. Vadbeträffar importen från är del kanske i sammanhangei värt att påpekaatt i fiol importerade 1 181 lon subvenlionerade danska lomaler. Åreldessförinnan uppgick moisvarande import lill bara . De danska odlarna färexportbidrag på . Hur skall den svenska trädgårdsnäringenkunna konkurrera i del lägel, om den inte får stöd och bidrag för att övervinnaden akuta krisen? HerrLÖVENBORG (vpk): I motionen 2096, med som första namn, föresläs altriksdagen mälte anvisa 5 mifi. av fonderade clearingavgiftsmedel för etlarealbidrag pä . per kvadratmeter odlingsyta till växthus- ochchampinjonodlingar. Vihar bedömt utskottsbehandlingen av motionen liksom av ärendet i övrigl somhygglig. Värdel av del förslag som läggs fram i proposiiionen har uppskatlalslill ca 3,6 mifi. Ulskotlei har ulöver della föreslagii all tiden förlånens ränte- och amorteringsfrihet skall utsträckas från två lill ire år, ochkoslnaden härför uppskaltas till 2 mifi. Del betyder alltså att del reellavärdet av förslagen uppgår till samma belopp som äskas i vårt motionsyrkande. Vpk:srepresentant i utskollet har därför inle funnit anledning att reservera sig,även om formen för stödet blir en annan än vad som ursprungligen avsägs. Vikommer därför all rösla för jordbruksutskottets hemställan .på denna punkt. i (c): De mycket höga priserna på eldningsofia som slog igenom i värt land islutet av 1973 och i börian av 1974 har försatt växthusodlarna i i enallvarlig situation ekonomiskt och likviditetsmässigt. Vi har hört mycket omdetta lidigare här , och jag vill ytterligare slryka under situationensallvar. Trädgårdsnäringensutövare i vårt land, både företagare och anställda, gjorde pä etl tidigtstadium regeringen uppmärksam på de starkt försämrade förhållandena. Deltaresulterade i alt trädgårdsnäringsutredning - jag villslryka under orden - tillsalles och böriadearbeta. Dess första belänkande har resulierai i del förslag om stöd till irädgårdsnäringen som återflnns i propositionen 85 och som behandlas i jordbruksutskottets betänkande nr 16, I detta betänkande behandlas också motionen 2095, som från center- och folk partihäll väckts i anslutning till nämnda proposilion. Vårtlands växthusodlare har i förhällande lill sina kolleger i andra länder fåttvänta pä förståelse från regeringen i denna svåra situation - längre än deras kollegeri andra länder har fält göra. Både och har sagl - och det är alldeles riktigt - att regeringen handlat snabbt efter del att ulredningen lagt fram sitt förslag. Men del log lyvärr väldigt läng tid, tycker jag, i förhållande lill situationens allvar innan utredningen tillsattes och kom i gång med sitt arbete. Vadsom är särskilt anmärkningsvärt i det här avseendet är att i de flestavästeuropeiska länder som vi har att konkurrera med i vårt land har man pä eltbetydligt tidigare stadium kompenserat växihusodlarna. Jag har lagil fram någraexempel på hur man har gjort. Deengelska växlhusföretagen har erhållit bidrag motsvarande ca 140 svenska kronorper kubikmeter eldningsofia före och perkubikmeter efter detta datum. Man var alltså från regeringens sida färdig medatt vidta åtgärder , 1Västtyskland har anslagit sammanlagt ca 90 mifi, kr,, varav65 mifi, kr, har utgått i konlanlbidrag som har knutils direkt lillofieförbrukningen. Dessulom har de olika delstaterna lämnat bidrag som uppgårlill ungefär 25 mifi, kr. Defranska växthusodlarna har erhållit ett arealbidrag motsvarande 3 svenskakronor per kvadratmeter uppvärmd växthusyta. INorge har anslagils 8 mifioner norska kronor för prisnedskrivning av ofia,vilkel motsvarar ett arealbidrag pä per kvadratmeter. Dessulomhar man garanterat trädgärdsodlarna etl merpris pä vissa betydelsefullaprodukter. Jag vill här lägga till att produktionsvärdet päträdgårdsprodukterna i är ungefär hälften av produktionsvärdet iSverige. IHolland, som vi har mest beröring med när det gäller handel medIrädgårdsprodukler, kan växihusodlarna som nämnts fä avskrivningslän pä upplill per kubikmeter levererad eldnings- Dessutom förfiänardet att påpekas all av växihusytorna i värms upp med billignaturgas. Denna understiger nu i pris den billigaste ofian i med ca 170svenska kronor per kubikmeter; när jag säger nu syftar jag på den tidpunkt dä1974 års Irädgårdsnäringsutredning flck uppgifterna. Växthusodlingeni har ett årligt värde av ungefär 470 mifi, kr,, och den svenskaväxthusodlingens värde ligger på 450 mifi, kr, -det är alltså ungefär sammasumma. Fram lill har i tagits upp en ram på ca 75mifioner svenska kronor för slalsgaranti för lån till ofiebesparande åigärderoch för likviditetsförbältringar. Närdel gäller vill jag, liksom i gjorde, nämnaatt den ökade importen av subvenlionerade danska tomater redan under föregåendeär var besvärande för den svenska odlingen. En fortsättning och ökning av dennaimport är alt förutse inför kommande säsong, och del är med slor oro odlingenser sin konkurrenskraft minska i förhållande lill denna prissubventioneradeimport, som dessulom har subvenlionerade ofiepriser. Dehär exemplen har jag velat la fram för all visa hur har kommit i enmycket svär konkurrenssituation. De svenska växthusodlarna är nämligentvingade all konkurrera med framför alll holländska och danska imporlprodukter.Därför är det inte bara etl rältvisekrav utan också en ekonomisk nödvändighetatt vårt lands växthusföretagare fär motsvarande stöd. Vi vill inte alls hanågol stöd som inle är befogat - vad vi begär är att få arbeta pä samma villkorsom odlare i andra länder som har handel med. I annal fall är del storfara för all många kommer att få upphöra med sina odlingar, och det skullemedföra sysselsättningssvårigheler för den anställda arbetskraften. Detta harframhållits i Svenska laniarbelareförbundeis remissyllrandeöver 1974 årsträdgårdsnäringsutrednings förslag. Det heter bl. a. i della remissyttrande: "uppfattning föreligger ell starkt behov av stöd lillIrädgårdsnäringen. Redan innan ofiekrissitualionen uppstod, var konkurrensenfrån andra länder med gynnsammare kostnadsläge och visst statligt slödbesvärande. En lång rad av konkurser vid trädgärdsföretag under senare tidverifierar detta. I mycket hög grad har den anställda personalen härvidlagdrabbats. För att undvika att ytterligare nedläggningar eller inskränkningarsker, är ett snabbt stöd nödvändigt, i synnerhei i beaktande av att den nupågående avtalsrörelsen kan förväntas medföra lönehöjningar och därmedylleriigare ekonomiska påfrestningar pä företagen." Sedandetta skrevs har avtalsrörelsen slutförts för trädgårdsnäringens del, ochSvenska lantarbetareförbundet har, som vi alla vet, blivit synnerligensannspått i detta avseende. Regeringenär liksom trädgårdsnäringsutredning klar över att något behöver görasför växthusodlarna i denna akuta situation och har därför föreslagit att enlånefond om 20 mifi. skall ställas tillträdgårdsnäringens förfogande. Tyvärr har dock inte regeringen gått päutredningsmajoritelens väg när del gäller ell begränsat kompletterande bidragpå /m uppvärmd odlingsyta vid växthus-och champinjonodling. Ilikhel med i och beklagar jag deltamyckel, speciellt med hänsyn lill den länga lid som de svenska växihusodlarnafält vänta på åigärder frän regeringens sida jämfört med odlare i andrakonkurrerande länder och också med hänsyn till att de mycket kraftigaofieprishöjningarna i börian av 1974 skedde då den enskildeträdgårdsodlaren inle hade nägon möjlighel att lägga om sin produktion tillmindre värmekrävande kulturer. EnIredje faktor i delta sammanhang utgör det förhållandet att växthusföretagenhade sina största eldningskostnader dä clearingavgiften logsut . Jag vill här nämna att lantbruksstyrelsen i ellyttrande över en gemensam framställning från och föreslog attclearingavgiften för eldningsofia till växthusuppvärmning skulle avskaffas ochatt redan inbetalda avgifter skulle restitueras. Nägon sådan restituiion haremellerlid inle skell. Vimolionärer anser att på någol säll bör rätta till de missförhållandensom har uppställ härvidlag. Därför har vi föreslagit att läneslödel lillträdgårdsnäringen skall kombineras med del bidragssyslem som 1974 årsträdgårdsnäringsutredning tänkt sig, dock med den ändringen attbidragsbeloppet ej får överstiga . Siffran har alltså ändrats frånutredningens 20 000. Detta har skett efter del att vi fått ta del avremissyttrandena från , och , som har förordatdet högre beloppet. Imolionen framhåller vi molionärer också nödvändigheten av all lånebeslämmelsernablir sädana all de flesta växlhusodlare kan ha möjlighet att fä lånesiöd. Viifrågasätter lämpligheten av att slaviskt binda länen lill de bestämmelser somgäller för statligt stöd enligt kungörelsen 1968:377. Med tanke på att deföreslagna länen tillskapats för att mildra den likviditetskris somväxthusföretagen kommit i genom de kraftiga ofieprishöjningarna, lalar slarkaskäl för en friare låneprövning. har ulskottet inle kunnat biträda,vilkel jag beklagar. Jagnoterar dock med tillfredsställelse att utskottet starkt understryker viklen avall låneverksamhelen organiseras så att önskemålet om etl snabbt stöd tillberörda förelag verkligen komnier att bli tillgodosett. Likaså noterar jag medtillfredsställelse alt ulskotlei ulslräckl liden för lånens ränte- ochamorleringsfrihel frän tvä lill . Det har från regeringens sida klart uttalats att man ivärt land vill ha en väl fungerande och effektiv irädgårdsnäring. Detta harföfits upp sä att statligt stöd f n. kan utgå till trädgårdsnäringensrationalisering enligl den kungörelse som jag nämnde. Vidare kanstatsbidrag utgå med högst 25 96 av kosinaderna för mifiövårdsålgärder. Likaså kan stöd utgå lillenergisparande åtgärder enligl beslut av riksdag. En omfattanderådgivningsverksamhet, som vi sätter stort värde pä, står tillträdgårdsnäringens förfogande bl. a. över lantbruksnämnderna. Statsmakternahar alltså satsat ätskilligt, del skall jag inte sticka under stol med. Däravföfier givetvis att regeringen har stort intresse av alt näringen kan levavidare under betryggande former. Trädgårdsodlarnahar svarat på denna inställning frän statsmakternas sida genom altrationalisera sina odlingar pä alla länkbara sätt. De är verkligen besjälade aven önskan alt driva sina förelag vidare och därigenom ge utkomst åt sinaanställda och sig själva. Närnu regeringen kommii med sin proposilion och jordbruksutskottet gått någotlängre i sitt betänkande än propositionen gör, vittnar della om en god vifiaalt hjälpa en näring i en akut krissituation. Vad som behövs är emellertidatt de lån som vi här i kammaren strax skall besluta om, komnier växthusodlarnatill hända mycket snabbt. Detta är ytterst angeläget. Detär också angeläget att antar förslaget års trädgårdsnäringsutredningom elt bidrag på ,/m' uppvärmd odlingsyta vid växthus- ochchampinjonodling, som yrkas i motionen 2095 och i reservationen till delbelänkande vi nu behandlar. Skälet har jag anfört här tidigare, och jag anserförslaget mycket starkt motiverat. Bidraget kan gå ul mycket snabbt. Det ärlätt att administrera, och summan 5 mifi. kan, som utredningen formuleradedet, ses som en återbetalning till växihusodlarna för att de fält erlägga en ijämförelse med andra för-brukarkaiegorier oproportionerligt slor andel avclearingmedlen. Meddessa föreslagna ätgärder sammantagna, som jag hoppas också blir kammarensbeslut, är del min starka förhoppning att svensk växthusodling skall komma ursitt nuvarande akuta krisläge och leva vidare lill gagn för oss alla. Odlarnakommer, del vågar jag påstå, att liksom lidigare göra vad som ankommer pä demför alt så skall bli fallet. Meddelta, herr lalman, yrkar jag bifall lill den reservalion som är fogad lilljordbruksutskottets betänkande 16 och i övrigl till utskottets hemställan. Medanjag ändå har ordel skulle jag någol vifia bemöta anförande. Honsäger all det skall mycket lill för att man skall ge ell generellt bidrag i denform som här föreslagits. Ja, det skall mycket till, det vill jag verkligenerkänna. Men del behövs också myckel just nu i denna svåra situation förträdgärdsodlarna, en mycket snabb hjälp som kan gå ut . Detgäller ju inte, , alla de 8 000 förelag som trädgårdsnäringenomfattar i vårt land, utan endast växihusodlarna, och de är 2 800. Med denbegränsning irädgårdsnäringsutredningen föreslagit för bidraget kommer det attgälla 2 100 företag. Jag har all förståelse för att vi här i landet ärrestriktiva med bidrag. Om jag inte själv hade varil trädgårdsodlare och vetatvilket läge trädgårdsnäringen befinner sig i, sä skulle jag hellerinte gått med på att föreslå detta bidrag. Men vet jag att bidraget ärmyckel befogat. Sedantyckte inle all del var så egendomligt all vi två trädgårdsodlarei ulredningen har föreslagit detta bidrag; det skulle vi ha gjort under allaförhållanden. Jag förstår inle vad del kan vara för fel i att vi själva är medi ulredningen. Skulle inle vi ha bättre förutsättningar än andra att veta hurdet ligger till inom trädgårdsnäringen? Jag kan ocksä försäkra ,all om jag inle hade funnit det vara befogat all i rådande krissituation begäradetta bidrag, så hade jag heller inle gjort del. () kortgenmäle; Det gläder mig alt höra att del syslem med bidrag som man nu tyckerskall tillämpas för Irädgårdsnäringen under en övergångstid skall väfias medmyckel stor omtanke. Av vad som här sagts har jag också fäll den uppfallningenall bidragen skulle kunna utgå mycket snabbt och just till dem som brottas medde största svårigheterna. Men eftersom reservanlerna inte har närmare angivetpå vilka grunder de stöder bidragssystemet förmodar jag att grunderna ärdesamma som i träd-gärdsnäringsutredningens förslag, vilket stöds avutredningens majorilel. Och dä tycker jag att del bör nämnas alt det iutredningens förslag sägs all bidrag inte skall utgå till företag med mycketstora förluster, ly de har sä slora likviditetsproblem alt del inte skullehjälpa med bidrag utan svårigheterna får lösas länevägen. Vidare sägs där attbidrag inie skall utgå till små förelag, därför att lånen dit inle har någonstörre belydelse. Jagkonstaterar alllsä alt bidrag enligt del föreslagna systemet inte skall gä lillvare sig små eller svaga förelag. Därför är jag myckel iveksam lill att förordaell bidragssyslem, som kanske lill övervägande del - eller åtminstone till stordel - skall gå till mycket väl konsoliderade eller relativt slarka förelag. FruNILSSON i (c) kort genmäle; Det som sägs om aU bidraget inle skall gå till små företag gällersädana mindre växthusföretag som är komplement till blomsterhandel,grossislhandel, plantskolor osv,, , Där utgör växthusodlingenoftast en mindre del och den huvudsakliga verksamheten har kanske helt kunnatkompensera föriusten på växthusdelen. Detär alllsä den begränsningen det gäller. Annars vill vi all bidragen skall utgåmed . per kvadratmeier, som det också slår i uiredningens betänkande. Jagvill också undersiryka att de små förelagen i övrigt vanligen har någon ellernågra anställda och att bidraget skulle betyda myckel för dem just för attupprätthälla sysselsättningen. Hen (); Insikten om att del behövs en aktiv statlig näringspolitik växer sigallt slarkare i vårl land. Debatten om trädgårdsnäringen är ytterligare ettexempel på del. Här får vi uppleva att de partier som av tradilion varil mesttveksamma till att staten skall påverka näringslivets utveckling går längre änsocialdemokralerna i sina krav pä slalens engagemang, ålminslone om man förögonblickel maler kraven i kronor. Delär etl bekant mönsier. Har de borgeriiga väl godlagil ettstatsingripande, så vill de gärna vara frikostiga med skattebetalarnas pengar.Socialdemokraterna måste känna ell slörre ansvar för sambandet mellan slalensinkomster och utgifter, så all vi även i fortsättningen får en stark ekonomi.Man kan säga att några mifioner mer eller mindre inte spelar sä slor roll i denomfattande statsbudget som vi har. Men den budgeten omfallar lusen och ätertusen utgiftsposter. Lägger man ihop de borgeriigas överbud blir det fräga omansenliga summor. En enkel sammanräkning av miltenpartiernas förslag i värvisar alt de redan har sprängt mifiardvallen i överbud. Det är helt enkelt säatt de borgeriiga partierna normalt är litet mer generösa med skattepengarna,som de kryddar sin generositet med all klaga över de höga skatterna. Delär mot den bakgrunden man fär se att de borgeriiga inte bara godtarpropositionens förslag och det som trädgärdsnäringsutredningens majoritetdärutöver föreslagit. Dessulom fördubblar de det högsta möjligabidragsbeloppet. Och när socialdemokraterna i utskottet sökte en kompromisssom innebar att man skulle avslä frän de generella bidragen men i gengäldförbättra länestödet, övergav vpk sin anslutning till bidragen och slöt uppkring det förslaget. De borgeriiga däremol höll fast vid bidragen och avvisadekompromissförslaget. Men i slutskedet svalde de borgerliga även förbättringenav lånestödet, ulöver alll del andra de hade satt i sig. Därmed har de avståttfrän all göra avvägningar med hänsyn till budgetutrymmet. Man slukar allt somfinns att sluka av egna och andras förslag. Därmed hoppas man kanske framståsom trädgårdsnäringens vänner framför andra. Men varken de som arbetar iträdgårdsnäringen eller de som arbetar i andra näringar kan pä lång sikl varabefiänta av en slapp överbudspolitik. eller senare kommer den dag dåräkningen måste betalas. Dagensdebatt gäller alllsä inle bara omfattningen av stödet. Det är också fråga omall ge det en så effektiv inriktning som möjligt. Jag har som ledamot avträdgårdsnäringsutredningen argumenterat emol generella subventioner tillnäringen. Jag har tillsammans med utredningens ordförande reserverat mig moluiredningens förslag lill bidrag. Vihar i värt land mänga exempel pä att statsmakterna avvisar tanken på generellasubventioner till förelagen. När fisket för några är sedan kom i en svär krisfick man låna sig ur likviditetssvårighelerna, och det var verkligen inte frågaom så förmånliga lån som de som erbjuds irädgårdsnäringen. Textilinduslrin är ellannal exempel. Trols en besvärande konkurrens frän ullandel, Irolssubvenlionspolilik i andra länder, valde slalsmaklerna all rikia siödet så attdet hamnade där det behövdes bäst. Den generella subventionen har helt enkeltbedömts som mer orättvis och mindre effektiv än ett riktat slöd. Denbedömningen gäller i minst lika hög grad för trädgårdsnäringen. Där harulvecklingen varil slarkl spliltrad. Odlare av rosor och nejlikor har inlekunnai kompensera sig för 8,4 mifi. Genombidragsförslagel skulle de fä knappt 1,5 mifioner i bidrag. Ca 7 mifi. kr.kvarstår för deras del som okompenserade. Samiidigi finns del andraväxthusförelag som, sett i det längre perspektivet, lyckats fä så stora prishöjningarpå sina produkter alt de i stort sett kompenserat sig för de ökadebränslekostnaderna. Trots det kommer den gruppen av förelag att få mer än 1mifi. av bidragen - pengar som skulle ha behövts bättre bland odlare avrosor, nejlikor och . Såskevt slår alltså ell bidragssystem som inle tar hänsyn lill de sloraskillnader som finns mellan olika förelag i näringen. Mer än en femtedel avbidragsbeloppet kommer att gå till företagare som i viss mening har lyckatskompensera sig. Sedanvill jag reagera mol argumentet, all om man har ett system med bidrag, säkommer inte så många företag att söka lån. Men vad finns det egentligen förskäl för växlhusföretagen att avstå frän de förmåner som är förknippade medett lån? Au de skulle vara sä skuldbelastade all de inle vägar ta flera län ärju inget hållbart argumeni, eftersom de genom all ta förmänliga lån av den härtypen kan göra sig kvitt andra, mindre förmånliga läneformer. Här fär de lånapengar räntefritt och amorieringsfrilt , och därefter utgår lägstalåneränta för bunden fastighetskredit. Vem avstår ifrån att söka elt sådant låndärför all han har fått bidrag som för medianföretagel uppgår till . ?Det skulle möjligen vara företag som inte har några lån att tala om, och sominle heller behöver ta några län. Men om man tror all det förekommer i så slorutsträckning att man kan minska pä administrationen trots all man införytterligare en stödform, då säger man ju i praktiken att del inte är någonlikviditelskris för trädgärdsföretag. Jagbedömer likviditetsproblemen som mycket allvarliga, och jag har den bestämdauppfattningen att det är viktigt att sätta in snabba och rejäla insatser. Meddet lånesiöd som föreslås får man garantier för att inget företag som på längresikt har goda förutsättningar all leva skall behöva läggas ned. Därmed harockså Irädgårdsnäringsulredningen lid att arbeta fram ett program för lämpligalångsiktiga statliga insatser. Utgångspunkten skall vara att vi i vårt landskall ha en effektiv och livskraftig trädgårdsnäring. i (c) kort genmäle; upprepar nu regeringens tidigare uttalande, all vi här ilandet önskar ha en väl fungerande och effektiv trädgårdsnäring. Menom man säger della, måste man väl ocksä se till att förutsättningar skapas föratt driva företagen pä etl sådant sätt alt de kan bli väl fungerande ocheffektiva.