prot · FY0999 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag hoppas att det skall varamöjligt alt nä en sådan lösning inom den allra närmaste framtiden. Isammanhanget kan inte undvikas överväganden om hur fraktmarknaden i vissasammanhang skall organiseras, liksom ägarförhållandena. Jaghar med detta velat påpeka att varvskommissionen är inriktad 74 på all skapa ny sysselsänning, all ökasysselsällningsmöjlighelerna. detta sammanhang konimerockså frägan om slalens engagemang pä fraktmarknaden in i bilden. Densvenska staten har redan tidigare tagit ett stort ansvar för varvsverksamhetengenom de speciella kreditarrangemangen. Om den utformning som vi har härför ärden mest lämpliga och från kreditgivaren-statens synpunki den säkraste ocksåsom garanti för jobben diskuteras av varvs-kreditutredningen. Jag förmodar attden bedömningen görs också i fiuset av den kris på varvsområdet som vi harupplevt och upplever. Del avtal som finns mellanEriksbergsvarvet och Lisnavevarvei i är undertecknat av dessa parter.Del är ett avtalsmässigl förhällande som Eriksbergsvarvet har skyldighet attförhandla om och söka träffa en uppgörelse om. Regeringen måsle ha garaniierför att vårl engagemang vid Eriksbergsvarvet inte kan leda fram till att statenblir skadeståndsskyldig för stora belopp. Det kan röra sig om belopp på mellan200 och 400 mifi. Delsamma gäller i fråga om evenluella avbeställningar iår. Det finns ett samband mellan dessa två frågor - avbeställningarna ochavtalet med . Vi är inte ute efter de jobb i som ärgaranterade inom avtalets ram. Men om inte orderna räcker till för jobb åt allahär hemma såväl som i måste en rimlig avvägning göras. Det är dettasom förhandlar om. Även i måste man inse detta. Självfalleträknar vi med att från fl en redovisning av resultatet avförhandlingarna före . I hela den här frågan harkontakterna med de anställda och deras organisationer varil ulomordenlligigoda. Vi har hela liden haft ell nära samarbele, och vi vet självfallet vilkaanspråk de anslällda ställer på samhället. Det är deras förväntningar, derasförhoppningar alt vi skall kunna klara krisen så hyggligt som möjligl. Detligger självfallet i vår allmänna samhällssolidariska politik all iräda lill iGöteborg för all för--Söka medverka lill att Irygga arbeie och utkomst för demänga som är sysselsatta vid . De åtgärder som har vidtagitshar, som jag sade, skett i nära kontaki med de anställda och kommunen. Jaghoppas innerligt att det inte skall behövas några massavskedanden, utan att ennedirappning, om den blir nödvändig, skall kunna genom en långsiktigplanering där staten får la del huvudsakliga ansvaret. Hen i (vpk): Industriministern har lämnal ett flertal belysande och intressantaupplysningar. Jag känner ingel större behov av alt gä i polemik med honom, mendet är ytterligare en förklaring som jag skulle vifia ha - jag har begärt dentidigare men den finns inte med i industriministerns anförande. Ävenfrän vpk är vi fullt på det klara med att de bedömningar som gjordes förra årelav induslrisirukturutredningen inle lill alla delar kan stå fasl . Det harinträffat väsentliga förändringar som har gjort situationen mörkare för varven.Men en uppgång komnier ju , och industriministern har själv gjortsig till tolk för det som Nr 99 är uppenbart för alla, nämligen att en långsiktig samordning av hela I"rdaeen H n varvsindustrin måste komma till stånd. Jag villdärför veta två ting. 31mai 1975 " " ' perspektiv att man skall satsa päatt sysselsättningen inomvarvsindustrin på sikl skall behållas, att den svenska varvsindu- Verksamheten vid strinsrelativa position inom den kapitalistiska delen EriksbergsMeka- av marknaden skall behällas, är det då klokt att inrikta sig på mycketniska stora avskedanden för att vinna en högst tillfälligekonomisk fördel för en enskild enhet inom varvsindustrin? Vore det inteklokare all försöka så långl möjligl all hålla kvar del folkel. När uppgångensedan kommer och när samordningen av varvsinduslrin kommer och deorganisatoriska och finansiella vinsterna av detta böriar göra sig gällande,kan del vara besvärligt att fä tillbaka det folket. Människorna representerarju en tillgång som kanske är betydligt svårare all ersätta än tillgängen påfinansieringsmedel. Sedan, herr talman, tillden andra frågan som jag skulle vifia få elt förtydligande av. Om det nu ärklart att en samordning måste ske, att en samlad lösning för varvsindustrinsframtid måste ske, dä är det mycket vitalt - med utgångspunkt från den förstafrågan jag ställde - när detta kommer att ske, i vilken form del kommer att skeoch pä vems villkor. Vi inom vpk är kritiska och misstänksamma mot dennasamordning och mot Eriksbergsaffären. I sämsta fall kan det hela uivecklas tilletl sätt för del privata redarkapiialet att trappa ner den svenska varvsindustrinsposition. Delta är kanske meningen. Om redarkoncernerna får styra den framtidavarvspolitiken, fruktar vi all del blir så. Därför är det av vikl alt fä vetavem som skall ha det styrande inflytandet över den långsiktiga lösning som huäven industriminislern klart gör sig till tolk för. Mitt svar blir helt kort. arbeie är inte inriktat päall åstadkomma massavskedanden. arbete är inriktat på attsöka bibehålla sä många jobb som möjligt vid de svenska varven och att vi skallkunna bibehålla en konkurrenskraftig varvsindustri i landel. Varvskommissionensrappori är ju en kylig och realistisk skrivning av det läge vi nu befinner ossi. Jagsade i mitt anförande att varvskommissionen speciellt har tagil upp frägan omhur man skall kunna få beställningar till varven i extraordinär ordning - delsgenom överenskommelser med Tirfing, dels genom det samarbete som man nudiskuterar mellan varven beträffande etl parisrederi, där staten självfalletfär ta ett långtgående ansvar. Denandra frågan om samordningen får staten hålla i. Vi har varvskommissionen iarbete, och kommissionen går in i förhandlingar med övriga varv omsamverkans- och samordningsfrågor. Vi har också del mera permanenta organet,den styrande kommittén, där samordningsfrågorna diskuteras. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr35 punkten 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 294 Nej - 13 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr35 punkten 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkslälldes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja - 294 Nej - 13 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i , och förklarades den förra Meddelandeom riksdagsarbetet , m. m. propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr35 punkten 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 293 Nej - 13 §9 Föredi'ogs Nr 28 angåendetilläggsstat och tilläggsstat till riksstaten för budgetåret1974/75 Nr 29 angående statsbudget för /76 Sedan kammaren bifallit utskottets framställningarom att ärendena skulle föreläs lill avgörande efler endasl en bordläggning,bifölls vad utskottet i övrigt hemställt i dessa betänkanden. § 10 Meddelandeom riksdagsarbetet , m. m. Dekammarens prolokoll som ålerslär ojuslerade vid innevarande slutframläggs till godkännande och fredagen den 27juni . Tillkammarens ledamöier har utdelats statistik rörande riksdagsarbelet . Enligtav kampiaren tidigare fattat beslut skall /76 böria onsdagen den15 . Skriftlig eller telegrafisk underrättelse omtidpunkten för det första sammanträdet kommer all tillställas riksdagsledamöterna.Avsikten är att utskottsval skall ske och att enallmänpolitisk debatt skall ta sin börian . Medhänsyn till att i är uppskjutit behandlingen av flera ärenden ännågot har talmanskonferensenrekommenderat utskotten att bedriva ar- betet på sådant sätt attett tillräckligt antal utskottsbetänkanden föreligger Nr 99 tillbordläggning för behandling vid det arbets- den plenum som kommer att anordnas . t, ]q-jc Vi står nu inför avslutningen av , som varitfyllt av intensivt arbete inom utskotten och i kammaren. Av den statistik somutdelats till kammarens ledamöter framgår bl. a. all antalet plenilimmar, viden jämförelse med föregående ärs vårsession, har ökat från 328 till 380. Vidde ca 670 voteringar med rösträkning som ägt rum har lottning fått ske 42gånger. Jagtackar kammarens ärade ledamöier för värdefulla insatser i riksdagsarbetet ochför visat förtroende. Till vice talmännen ber jag att få uttala elt tack förgott samarbete och värdefull hjälp. Jag framför också kammarens tack för vårsekreterares säkra och förnämliga arbete. Likaså vill jag ge uttryck förkammarens tacksamhet till kanslipersonalen, steno-graferna och all övrigpersonal för betydelsefulla arbetsinsatser och stor beredvillighet även dåarbetsbördan varil mycket betungande. Jagönskar kammarens ärade ledamöter och personal en skön och angenäm sommar medrika tillfallen till avkoppling och rekreation, så att vi alla kan möta nästariksmötes uppgifter med friska krafter. Vi lackar för ed ra vänliga ord till oss. Ni, herr talman, ochpresidiet i övrigt har med varsamhet och skicklighet lett riksmötetsförhandlingar. Jaginstämmer ocksä i det lack som herr talmannen riktade till de skickligamedarbetare som under chefsfiänstemännens ledning bidragit till detta i och försig goda resultat. Undermin länga lid som riksdagsman har jag varil sä ambivalent -förskräckliga ord - när det gällt att ta ställning till en betydelsefullpolitisk fråga som just . Jag tänker på älgjaklen. Jag kunde inte hellerkvitta ul mig, vilket föfiaklligen kan spåras i protokollet. Slutligensäger jag som skalden : "och må föriäta mig somligarader", nar jag uttrycker förhoppningen att inte i fortsättningenskall tillåtas svara för den politiska visdomen i delta hus. Jag önskar er en angenäm semester med fint politiskt blidväder. Nr 99 Herr talmannen förklarade härefter avslutat. 31 mai 1975 Kammaren åtskildes .