prot · FZ0917 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag villkommentera inlägg lilet närmare. Detär rikligt alt man tagit ell beslul som innebär att inkomstberäkningen förvillaägaren har justerats i avseende på de gränser som avgör vilken procent manskall använda när man beräknar den beskattningsbara inkomsten. Däremot har detinte skett någonting för villaägarna i fråga om förmögenhetsbeskattningen pågrund av taxeringsvärdenas höjning. HerrJosefson citerar skatteutskottets skrivning och lalar om de småföretagen, men man kan enligt min mening inte heller göra en provisorisklagstiftning som exklusivt reglerar förmögenhetsbeskattningen för de småföretagarna med hänsyn till verkningarna av faslighels-taxeringen. Det är ettgenerellt problem, som gäller alla som har en fastighet över huvud taget.Personligen tror jag inle all man kan göra en provisorisk justering avförmögenhetsbeskattningen som bara avser fastighetsägarna. Del finns jupersoner som har sin förmögenhet placerad i ett sparkonto på en bank, iobligationer eller måhända i aktier, medan andra har den i fastigheter. Kapitalbeskattningeneller förmögenhetsbeskattningen måste, menar jag, behandlas generellt över helalinjen. Det är inte möjligt nu när skatleulredning har detta som en avde mera väsentliga och troligen också mera kontroversiella frågorna och harutlovat ett förslag till fram emot våren eller mitten avnästkommande år. Delär detta sammanhang jag fått lov att överväga, och det har förhindrat mig attrycka ut frågan och behandla den specifikt för småföretagen eller någon annangrupp. Ombegärt förslag till ändringar i kapitalbeskattningen Hen JOSEFSON (c): Finansministernutgår från det utredningsuppdrag som skatleulredning har. Motionärernaoch reservanterna och även jag i min fråga utgår från riksdagsbeslutet , då del begärdeslill-läggsdirektiv tillföretagsskatteberedningen. På grundval av tilläggsdirektiven och ullalandetvid det tillfället ansåg vi det vara konsekvent med en förändring ,vilket också avsåg. De olika utgångspunkterna gör att finansministernoch Jag har något olika syn på vad som har sagts tidigare i denna fråga. Jagvill dock hoppas att det verkligen sker en justering av kapitalbeskattningenmed utgångspunkt i de tilläggsdirektiv och del riksdagsbeslut som togs 1974 -för del är dessa som ligger som underlag för vårens beslut och som utgör motivför min fråga här. Överläggningenvar härmed slutad. 0/77 jämställdhet mellan könen vid folk- och bostadsräkningen § 7Omjämställdhet mellan könen vid folk-och bostadsräkning- Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:63, och anförde: har frågat mig om jag finner det förenligt med svensk syn påJämställdhet mellan könen att vid folk- och bostadsräkningen anse mannen i en familjsom familjeöverhuvud och bostadsinnehavare. Ordetfamiljeöverhuvud får stå för räkning. De uppgifter sompåförts personblanketterna i folk- och bostadsräkningen grundar sig påfolkbokföringen. För gifta makar som är skrivna på samma fastighet har detbetraktats som rationellt all mannen står som mottagare vid utsändningen avblanketterna. Vemsom är bostadsinnehavare i ett hushåll bestäms av uppgiftslämnarna påblanketten. Som svar kan uppgiftslämnaren därvid ange antingen-mannen ellerhustrun eller bådadera. Jag ber alt fålacka herr finansministern för detta svar. Det är alldeles riktigt alt ordetfamiljeöverhuvud inte finns med pä blanketterna och givetvis inte heller iproposition nr 1975 om folk- och bostadsräkningen, men däremot svävarandan av begreppet familjeöverhuvud tydligt över formuleringarna. Detär myckel gåtfullt för mig varför det skall vara rationellt alt skicka blanketternai mannens namn. Då uppstår ju sådana situationer som alt en kvinna som harvaril frånskild får blanketlen i sin mans namn, vilkei i delspeciella fall Jag tänker på dessutom var extra irriterande därför atl honsjälv alltid hade ägt bostaden som hon bodde i. En annan kvinna fick som bekantblanketten i sin sons namn därför atl tydligen alltidutgår ifrån att mannen är person nr I. Jagtycker alt del är statistiken som skall motsvara och rätta sig efterverkligheten och inle tvärtom, och det är inte någon riktig samstämmighetmellan den syn vi har här i på jämställdhet mellan könen och den rutinsom tillämpar. Enligtproposition nr 5, som handlar om folk- och bostadsräkningen, skall de sominnehar och bebor ett enfamiljshus tillsammans lämna bostadsuppgift gemensamtpå en blankett. För hyreslägenheter slår del tvärtom atl uppgift bara behöverlämnas av en person. Den möjlighet som herr finansministern nämner atl skrivaupp två bostadsinnehavare för ett hushåll står det ingenting om på blankettensåvitt jag kan se. Delstår inte heller någonstans atl del är möjligt för makar atl skriva var sinblankett. Men det är Ju inget tvång atl båda två skall skriva på sammablankett. En sådan uppdelning kan i somliga fall upplevas som mera praktisk ochjämlik. Vidaregäller det delta med person 1 och person 2. Atl bli betecknad som person 2framställs uttryckligen som det enda alternativet för kvinnan i delta fall.Däremot får samma kvinna möjlighet alt ange all hon under veckan 20-26 okiobervar värnpliktig eller var på repetitionsövning. Del skall bli utomordentligtspännande att i statistiken se hur många kryss det blev i den rutan. Likasåkan enligt anvisningarna person 1 bli betecknad som hemmafru och person 2 somhemmaman. En statistik som visar upp ett antal manliga hemmafruar och kvinnligahemmamän måste bli unik i världen. Jaganser alltså fortfarande, fru talman, att det hade varil bättre om man gjortden här rutinen på ett sådant sätl atl del tydligare hade framgått, både ianvisningarna och i uppställningen, att man och kvinna är Jämställda även omde är gifta med varandra. Omjämställdhet mellan könen vid folk- och bostadsräkningen Del är möjligt att del har förekommit ett och annal fel, så att enbosladsinnehavare har fåll sin blankett under någon släktings namn. Det kan välgå ål båda hållen - del kanske t. o. m. är en son som är bostadsinnehavare ochfåtl blankett under moderns namn. Hurdet förhåller sig med detta har Jag inle gjort någon undersökning av. Men ärdet så att makarna föredrar alt var och en avger sin deklaration på var sinblankett, så möter del självfallet intel hinder. Det arbetas ju statistisktlika bra på de premisserna som om båda finns på en blankett. Jagskulle emellertid tro att har betraktat det såsom etttillmötesgående ur servicesynpunkt när man har givit möjligheter för bådamakarna att lämna sina besked på en och samma blankett. Jag har nämligen hörtnågra gifta familjer uttala sin stora tillfredsställelse med den härrationella ordningen. Men alla smakriktningar kan självfallet tillgodoses. FruANÉR (fp): Då är jag väldigt glad att vi har fått det fastslaget atl makar harmöjlighet alt skriva var sin blankett. Men jag har fortfarande inle fåll någonriklig förklaring på varför del är rationellt att blanketten skickas tillmannen; det är möjligt att det inle går alt förklara. Jagvill slutligen säga att skillnaden här i numera mellan gifta samboendemakar och icke gifta samboende makar, eller vad jag skall kalla dem, med barnär så liten juridiskt och praktiskt atl del nog vore bra om denna ringaskillnad återspeglades även i statistiken. Överläggningenvar härmed slutad. Om en proposition rörande alkoholpolitiken §8 Om en proposition rörande alkoholpolitiken Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara i Skärstad (c) den 30 okiober anmälda fråga,1975/76:69, lill herr socialministern, och anförde: i Skärstad har frågat socialministern om regeringenkommer atl lämna en proposition om alkoholpolitiken så atlväljarna kan ta ställning till frågan i valet. Frågan har överlämnats till migför besvarande. Ienlighet med vad som tidigare aviserats avser regeringen atl under vårenförelägga proposilion på grundval av alkoholpoliliska utredningensslutbetänkande. HenJOHANSSON i Skärstad (c): Jag ber all fålacka finansministern för svaret. Underde har del väckts många motioner i det här ämnet. Och varför del?Jo, det är så många alarmerande rapporter som har kommit oss till del när detgäller alkoholens skadeverkningar. Och den som någol litet har försökt arbeiapå området är medvelen om hur illa del är ställt. Alkoholen har skapat så mångasociala och medicinska problem. Det har med trafiksäkerheten atl göra. I våraskolor har man upplevt del här problemet, och med tanke på alla personligatragedier är det inte att undra på att det har väckts så många motioner. Manhar de senasie åren motiverat avslagen på molionerna med att man väntar påalkoholpolitiska utredningen. Den har arbetat länge -det är dentillsattes. Men har utredningen framlagt sitt betänkande, och vi hade välväntal att vi skulle ha fått en proposition . I motiveringen till detyrkande om avslag på väckta moiioner som vi behandlade sades atten proposition förväntas komma . Det är med anledning av detta somjag har ställt frågan - Jag ville förvissa mig om att det verkligen blir så. Nusäger finansministern i svaret: "I enlighet med vad som tidigare aviseratsavser regeringen all förelägga proposilion på grundval avalkoholpolitiska utredningens slutbetänkande." Får jag då åter ställafrågan: Är del rikligt säkert att del verkligen kommer att läggas fram enproposition då? Det kunde ju ha varil litet klarare utsagt i svaret. Vi hoppasdock all så kommer all ske, ty della är en myckel slor fråga som människorna ivårt land vill ha besked om. Hade finansministern kunnat ge ett klart beskedom atl en proposition skall framläggas, så kanske motionsfloden i dessa frågorinte hade blivit så strid. Men om finansministern svävar på målet, så kommerdet säkert att väckas många motioner. Omdet nu läggs fram en proposilion, så hoppas jag all finansministern ochregeringen i första hand tar hänsyn lill alkoholens skadeverkningar och offeroch inte ser det så att alkoholen skall vara en inkomstkälla för finansministern,lika litet som hänsyn tas till vissa personers törst och lust efter dessaunderliga drycker. Den alkoholpolitiska debatten skall självfallet föras när propositionenligger på bord. Jag har i svaret sagt att det är regeringens avsiktalt lägga fram proposilion i ärendet, och då betyder del atlregeringen gör vad den kan för att det också kommer en proposilion påriksdagens bord då. Man kan inle uttrycka del på annat sätt än atl tala om vadregeringen ämnar göra - alltså fram lill den dag då regeringen verkligen hargjort det. Rentverbalt kan jag alltså inle säga annat än alt regeringen ämnar lägga framett förslag. ömbildande av ett statligt aktiebolag för officiell provning HenJOHANSSON i Skärstad (c): Jag har också den uppfattningen atl om finansministern och regeringengör vad de kan, så får vi en proposilion . Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om bildande avett statligt aktiebolag för officiell provning Herrindustriministern erhöll ordet för att besvara ()anmälda fråga, 1975/76:59, och anförde: har beträffande det statliga bolaget för provning avtryckkärl och stationära lyftanordningar, AB ,ställt följande frågor: lämna en redogörelse för vidtagna åtgärder vad gäller såväl bolagsbildning som samrådsförfarande? Om samråd har ägt rum, vilka har då kallats lilldessa sammankomster? Har samrädsgrupperna kommii fram till någragemensamma resultat? Regeringengav kammarkollegiet i uppdrag att för statens räkning bilda bolagel.Inregistrering skedde . Styrelse och verkställande direktörhar utsetts. Rekrytering av chefstjänstemän har påbörjats. I övrigt pågårplanläggnings- och förberedelsearbete. Bolagels ledning räknar med atl bolagetskall komma i gång med provningsverksamhet i full omfattning fr. o. m. den 1september 1976. Möjligheterna att ta över provningen av detryckbärande systemen i kärnkraftverken undersöks. Densamrådsgrupp omnämner har enligt näringsutskotlets uttalandetill uppgift att överväga organisationsfrågor och andra frågor som hängersamman med bolagets övertagande av verksamheten inom dess provningsområde.Industridepartementet tog initiativet lill bildande avsamrådsgruppen och inbjöd , , ABMaterialrönlgen, Elektriska Prövningsanstalten , , Svenska besikt- Nr 17 ningsmannaföreningen. Torsdaeen den 8civilingenjörsförbund och statens provningsanslall alt delta i den. 6 november1975 har även medverka. _-------------- företräds i samrådsgruppen av tre öm bildande av ett personer. statligt aktiebolag sammanträtt och . för officiell prov- har härvid ägt rum angående bl. a. bolagets organisation, verksamhetens ning uppbyggnad samt anställnings- ochrekryteringsfrågor. senaste sammanträdel hartillställts organisationsplaner m. m. och har möjlighet all i vissa frågor föreden skriftligen anföra synpunkter. En särskild arbetsgrupp harmedverkat vid utformningen av en enkät som sänts ul till samtligabesiktningsmän. Informella kontakter har vidare ägt rum med företrädare förSvenska besiktningsmannaföreningen. På begäran av föreningen hålls i dagarnaett sammanträde rörande lokalkontorens placering m. m. Samrådsgruppensammanträder på Tiytt . Vidsidan av samrådsgruppen har efter kontakter med de närmast berörda fackligaorganisationerna bildats en mindre grupp för samråd bl. a. vid lillsättningenav vissa chefsbefattningar. Deltagarna i denna grupp har utsetts av och , vilkaorganiserar den personal som skall anställas i bolaget. Organisationsarbetetbefinner sig ännu i ett inledande skede. Det är för tidigt att nu yttra sig omresultatet av samrådsgruppens arbete. Bolagets ledning är beredd att ta allmöjlig hänsyn till samrådsgruppens synpunkter. HenSÖDERSTRÖM (m): Jag ber alt få lacka industriministern för svaret på min fråga. Avsvarei framgår all del har bildats ett bolag och tillsatts en samrådsgrupp.Del beslul fattade var att del skulle bildas ett bolag menatl förutsättningarna för de nuvarande besiktningsmännens framtida verksamhelskulle klargöras innan så skedde. poängterades även i debatten här ikammaren av ulskoltels talesman. Isvarei anges att samrådsgruppen sammanträtt och den 23 oktober.Vidare sägs alt en enkät skickats ut lill samtliga besiktningsmän. Jag ärsjälv besiktningsman och känner åtskilliga i branschen, både sådanasom har uppdragei på och sådana som liksom Jag har del mera på dellid.Men ingen som jag känner har såvitt Jag vet fåtl någon sådan här enkät, ochsjälv har Jag inle heller fåll någon. Arbelarskyddsstyrelsenskickade 1974 ul en cirkulärskrivelse, i vilken det talas om enomorganisation som skulle sträcka sig . Därutöver har det i maj1975 sänts ul en broschyr, och den säger ungefär 136 samma sak. Vidare har industridepartementet skickat Om bildande av ett statligt aktiebolag .for officiell provning ut en skrivelse med enredogörelse för riksdagsbehandlingen, genom vil- Nr 17 ken man får veta atlvi har bildat en samrådsgrupp. Men Jag förmodar atl det inte är den enkätenindustriministern avser i sitt svar till mig. Det skulle vara intressant alt fåveta när den enkäten sänts ut och i så fall lill vilka. Avslutningsvissäger industriministern i svarei att organisationsarbetet befinner sig i ettinledande skede och att det är för tidigt att yttra sig om resultatet avsamrådsgruppens arbete. Jag är väl medvelen om att man i detta skede måsteiaktta en viss återhållsamhet, men jag tycker att man i så fall borde ha väntatlitet med atl bilda bolaget och i stället ägnat sig åt att titta påförutsättningarna för de nuvarande besiktningsmännens verksamhet och derasframtida öde. Del var ju vad utskottet kraftigt poängterade som sin mening. I moderata samlingspartiets reservation tillbetänkandet uttalade vi: "Endast en beslutsordning som innefattar kontaktmed berörda parter över hela linjen på ett stadium innan reellt bindande beslulhar fatlats står i överensstämmelse med nutida synsätt i fråga om insyn och medinflytandeför arbetstagare m. Jag vidhåller all den uppfattningen är denrikliga i dagens demokratiska samhälle. Enkäten utarbetades efter överläggningar med företrädare förbesiktningsmännen . Enkätenskickades ut till besiktningsmännen , och utsändningenav enkäten har skett efter Besiktningsmannaförening-ens matrikel. Längre kan viinle gå. Jag kan inte ställa större anspråk på styrelsen i den här frågan. Detsamrådsförfarande som näringsutskoitet talat om har vi fått lill stånd. o. m. gått så långt inom organisationen all en speciell personalgrupp harbildals som skall medverka vid anställningen av den personal som skall lill,bortsett från tre chefstjänstemän som det var nödvändigt för bolaget atlanställa mycket snabbt. På den punkten har man inle haft några möjligheter tillsamråd, och jag kan inte heller i det avseendet kritisera styrelsen. Jag undrarhur del skulle ha låtit i kammaren om vi inte hade skapat bolaget med denskyndsamhel som har skell. Vi kan ju inte ha detta svävande i luften. Del måstefinnas någon som lar hand om delta med samrådsförfarande, organisationsuppläggningosv. Det är det bolag som vi bildar och den styrelse som utses som skall ha delansvaret för framtiden. Ifortsättningen kommer man atl annonsera ut alla tjänsterna. Man kommer i förstahand all vända sig till de besiktningsmän som redan är inne i verksamheten ochkan uppgiften. Främst kommer man att erbjuda anställning ål dem som ägnar merän av sin tid åt provning av iryckkäri och lyftanordningar. Jagkan inle finna annal än att delta har skötts i full överensstämmelse med vadnäringsutskoitet och har beslutat. Nr 17 (): Torsdaeenden " talman! Industriministerns senaste inläggklargör för mig varför mångahar blivit utan svar. ungefär 180besiktningsmän, men i landei finns noga räknat 2 169 be- Ombeskattningenavsiktningsmän, av vilka 1 677 är verksamma inom tryckkärlsområdet ochfolkpensionshöjning 492 inom lyftbesiktningsområdet. Går man efterBesiktningsmannaför-eningens matrikel når man alltså 180 av dem - knappt 10 %.Då fattar jag varför man har misslyckats med informationen. Eftersomjag agerade litet i samband med en debatt i denna fråga har jag blivituppringd av många besiktningsmän som har varil oroliga. De har inte hörtnågonting om detta. Industriministerntalar om utveckling. Jag är medveten om att man måste gå fram med en visshastighet. skall alltså tjänsterna utannonseras. Frågan är då: Kommer detatt bli dessa 180 besiktningsmän som kommer i fråga för fortsatt engagemangeller kommer även de övriga att få en chans i fortsättningen? Styrelsen meddelar att enkäten gick ut i 1 500 exemplar efter samverkanmed arbelarskyddsstyrelsen som har registret. Jag kan inte tänka mig annal änatt det täcker praktiskt taget hela området för sysselsättningen. Vi får nu sevad som kommer ut av de svar som lämnas in och av den utannonsering avtjänsterna som efter hand kommer att göras. Överläggningenvar härmed slulad. §10 Om beskattningen av folkpensionshöjning Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga,1975/76:61, och anförde: i har frågat mig om jag vill klargöra varförvissa pensionärer efter skatteavdragen på de allmänna pensionerna trotshöjningar inte fick någon eller i en del fall endast en ringa delkvar av pensionshöjningen. Enligtvad Jag inhämtat från betalade verket ut folkpension m. m. till 1 370 000 pensionstagare . För ca 1 000 000 pensionärer gjordes inle något skatteavdrag beroende på atl vederbörande hade enbart folkpension eller folkpension jämte mindre sidoinkomster. För 368 000 pensionstagare med ATP eller andra sidoinkomsler gjordes avdrag för preliminär skatt. Flertalet av dessa pen sionärer var ensamstående eller pensionärer vilkas make inte har pension. En mindre del var pensionärspar där båda har folkpension och där den 138 ena har ATP men inie den andra. Defall åsyftar lorde gälla sistnämnda pensionärspar, för vilkaberäkningen av preliminärskatteavdraget påverkas av den sambe-skatlningsregelsom fortfarande finns för pensionärer. För denna grupp måsteriksförsäkringsverket vid beräkningen av skatteavdraget för den av makarna somhar ATP la hänsyn även till den andra makens pension. I dessa fall har alltsåden ena makens skatteavdrag för oktober månad justerats även med hänsyn tillden andre makens pensionshöjning. Det ökade preliminärskalteavdraget måstedärför Jämföras med makarnas sammanlagda pensionshöjning. För makarna gemensamtblir då självfallet pensionshöjningen större än det ökade skatteavdraget. m. den kommer sambeskatlningen för gifta pensionärer attupphöra och ersättas med en individuell beskattning. De här berörda problemenmed preliminärskalteavdragen kommer då inle längre all föreligga. Omutlandssvenskars rätt till folkpension HenLARSSON i (s): Jag tackar slalsrådet för svarei på min fråga. Anledningen till alt jagställde den är att Jag vid mina kontakter med pensionärer har upplevt enovanligt stark reaktion från dem efter pensionshöjningen . Mångapensionärer har blivit mycket besvikna när de efter skalleavdraget fått endasten ringa del kvar av höjningen eller i en del fall ingenling. Reaktionenhar lagil sig uttryck i ett stort anlal insändare. Försäkringskassorna harfått ta emot ett slörre anlal förfrågningar än vanligt; man har inte nöjt sigmed della, man har också krävt besked från högsta ort - nämligen från riksförsäkringsverket- i en sådan omfattning atl en stor del av arbeisdagen gått åt att besvaratelefonsamtal. Delta enligt tjänstemännens egna uppgifter på verket. Besvikelsenhos pensionärerna tror jag beror på atl de inle känt till orsakerna till attskatteavdragen just - och då främsl för pen-pensionerade makar - fållett sådant resultat. Meddet svar som statsrådet nu givit har detta klarats ut. Om riksförsäkringsverketgett pensionärerna den information som statsrådet nu gett på min fråga, så hadesäkerligen reaklionen bland berörda pensionärer blivit en hell annan. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Omutlandssvenskars rätt till folkpension Herrsocialministern erhöll ordet för atl besvara () den 30okiober anmälda fråga, 1975/76:67, och anförde: har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag tilländring i reglerna om rätt till folkpension vid bosättning utomlands. Nr 17 Inom utarbetas, f n. utredningsdirektiv för en Torsdaeenden översyn av bestämmelserna om folkpensionsförmåner vid bosättning ut- 6november 1975 omlands. Direktiven för översynen vänlas bli offentliggjordainom kort. Om u t landssven-skarsrätt till folkpension Hen (): Jag ber alt fålacka socialministern för del svar han lämnal. Jag tolkar svaret så att man isocialdepartementet kommii underfund med alt de bestämmelser som gäller inteär lillfredsslällande. Till försvar skall sägas att denuvarande bestämmelserna i viss mån innebär en förbättring i förhållande lillvad som tidigare gällde. F.n. är del så all om en svensk i tjänsten eller av annal skäl reser utomlandsunder någon lid i åldern har han ingen rätt att uppbära pension om hanefter hemkomsten och inträdet i pensionsåldern beslutar sig för atl bosätta sigutomlands. Jaghar fåtl ett fall under mina ögon. En av de högsta tjänstemännen i en svenskvälgörenhetsorganisation tjänstgjorde i den här"kritiska" åldern i inom ramen för samma verksamhet. Han hadeingen aning om de bestämmelser som gällde - det är ganska naturligt, eftersomdet är ganska speciella bestämmelser. När han kom lillbaka upptäckte han attdessa bestämmelser fanns, och han begärde då atl få komma i åtnjutande avfolkpension om han sedan flyttade utomlands. Han fick ett meddelande frånsocialdepartementet där det konstaterades att Kungl. MaJ:t inte hade befogenhetalt medge det undantag från bestämmelserna som han hade begärt. Dettaär naturligtvis med modernt synsätt en ganska orimlig situation. Ett resultatav vår allmänna inställning till valfriheten måste vara att människor när deuppnått pensionsåldern skall ha rättighet atl bo var de vill. Jag förmodar attden utredning som skall tillsättas kommer alt ha på sitt program alt manåtminstone skall liberalisera de här reglerna, så atl man inte preciserar dethela till vissa år, vilket kan te sig orimligt för den enskilde. Dessutom ärdel väl renl tekniskt nödvändigt att bestämmelserna ändras med hänsyn till denya reglerna om pensionsåldern som gör att man inte kan ha kvar som engräns.