prot · FY0960 · 1975-12-31 00:00:00 — 4. att med anledning avpropositionen 1975:1 och med bifall till motionen 1975:268 yrkandet 3bemyndigade regeringen att besluta om antalet inlagningsplalser vidförskoleseminarierna i enlighet med vad reservanten förordat. Punkten2 (Lärarhögskolorna) Regeringenhade under punklerna F l-F 2 (s. 384-392) bl. a. föreslagit att 1. till Lärarhögskolorna:Avlöningar till lärarpersonal m. m. för /76 anvisa ellförslag.sanslag av , 2. till Lärarhögskolorna: Driftkostnader /76 anvisa ett reservationsanslag av . 1 detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1975:540 av herrNordstrandh m. fl. (m) såvitt gällde hemställan 1. alt hos regeringenbegärde alt utbildningskapaciteten på speciallärarutbildningens gren 1 /76 ökades lill 720 platser (yrkandet 1), 2. att hos regeringenbegärde alt en plan för hur det framtida behovel av speciallärareskulle fyllas framlades i samband med propositionen i anledning avSIA-utredningens förslag (yrkandet 2), 1975:836av m. fl. (s). vari hemslällls att beslutade att hosregeringen begära 1. all en översyn företogs av de imotionen åsyftade bestämmelserna och reglerna, 2. alt - i avvaktan på förslag ianledning av denna översyn - sådan revidering gjordes av nu gällandebestämmelser, att de studerande kunde fullgöra sin praktikulbildning enligtfastställd ordning undersamma ekonomiska förutsättningar, 1975:1196av () och (), vari hemställts alt hosregeringen skulle anhålla om sådan komplettering av gällande bestämmelser, attde studerande erhöll full kostnadstäckning för de resekostnader som uppkom isamband med obligatoriska studieresor och obligatorisk praktik, 1975:1366 av herrGustavsson i m.fl. (c, s, m), 1975:1379 av herrarJonsson i (fp) och Weslberg i (fp), 1975:1405 av frökenPehrsson m.fl. (c), 1975:1406 av frökenPehrsson m. fl. (c) såvitt nu var i fråga (yrkandet 1975:1409 av () saml 1975:1416av m. fl. (m, c, fp), vari hemställts alt beslutadeom inrättande av speciallärarutbildning vid i ienlighet med vad föreslagit. 1. alt beträffandespeciallärarulbildning för särskola och grundskola skulle avslå motionerna1975:540 yrkandet 1 och 1975:1416, 2. att belräffande enutbyggnadsplan för speciallärarulbild-ningen skulle avslå motionen 1975:540yrkandet 2, 3. all belräffande särskildspeciallärarutbildning skulle avslå molionen 1975:1366, 4. att beträffandetalpedagogutbildning skulle avslä motionen 1975:1406 yrkandet 1, 5. all beträffandeutbildning av lärare för särskolans träningsskola skulle avslå motionen 1975:1405, 6. alt belräffandetillvalskurser skulle avslä motionen 1975:1409, 7. att beträffandeomvandling av arvodesfiänsl som biträdande utbildningsledare m. m. skulleavslå molionen 1975:1379, 8. alt med anledning avmolionerna 1975:836 och 1975:1196 bemyndigade regeringen alt revidera gällandereseersättningsbestämmelser, 9. all med bifall lillproposiiionen 1975:1 saml med avslag på molionerna 1975:540 yrkandet 1 och1975:1416, molionerna såvitt gällde medelsanvisningen under della anslag, lillLärarhögskolorna: Av- löningar lilllärarpersonal m. m. för /76 anvisade elt förslagsanslag av , 10.att lill Lärarhögskolorna; Driftkoslnader för /76anvisade ell reservationsanslag av . 2.belräffande specialläraruibildningen för särskola och grundskola av herrNordstrandh (m) och () som ansett att utskottet under 1 och 9bort hemställa 1.att med bifall till molionen 1975:540 yrkandet 1 och med anledning avmotionen 1975:1416 uttalade alt ulbildningsgren 1 av spe-ciallärariinje bordeinrättas vid i och att specialläraruibildningen försärskola och grundskola borde ökas med 96 platser utöver regeringens förslagför /76, 9.all med anledning av proposiiionen 1975:1 samt motionerna 1975:540yrkandet 1 och 1975:1416, motionerna såviii gällde medelsanvisningen underdelta anslag, lill Lärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m. m. /76 anvisade ett förslagsanslag av . Punklen3 (Förskoleseminarierna) Regeringenhade under punkterna F 3-F 4 (s. 392-396) bl. a. föreslagit alt 1. till Förskoleseminarierna:Avlöningar till lärarpersonal m. m. för /76 anvisa etl förslagsanslagav , 2. till Förskoleseminarierna:Driftkoslnader för /76 anvisa ett reservationsanslag av . Idella sammanhang hade behandlats molionerna 1975:210 av herrar ()och Nyhage (m) saml 1975:1370 av m.fl. (vpk) såvitt gälldehemställan all uttalade 1. att de provisoriskabrisiutbildningar av förskolepersonal som pågick begränsades(yrkandet 1), 2. att den ordinarie 2-åriga förskollärarutbildningenutvidgades till tre är (yrkandet 3). 1. all belräffandebrisiutbildningar av förskolepersonal skulle avslå motionen 1975:1370 yrkandet1, 2. att belräffandeförlängd förskollärarulbildning skulle avslå molionen 1975:1370 yrkandet 3, 3. att belräffande ensamordnad utbildning lill fritidspedagog och socialpedagog skulle avslåmolionen 1975:210, 4. att tillFörskoleseminarierna: Avlöningar lill lärarpersonal m. m. för budgetåret1975/76 anvisade ell förslagsanslag av . 5.att till Förskoleseminarierna: Driftkostnader för /76anvisade ell reservationsanslag av . 3.beträffande bristutbildningar av förskolepersonal av (vpk) som anseitatt utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1975:1370 yrkandet 1 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanten anfört. 4. beträffande förlängd förskollärarulbildning avfru (vpk) som anseit att ulskottet under 2 bort hemställa alt med anledning av molionen 1975:1370yrkandet 3 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanten anfört. Hen NORDSTRANDH (m): Dimensioneringen av lärarutbildningen är ell svårtproblem. Lärarorganisationerna exempelvis driver målmedvetet sin uppfattningalt del utbildas för många lärare. Del finns inte arbeie ät dem alla.Arbetslösheten är enligl organisationerna påtaglig. En betydande nedskärningav lärarutbildningen krävs. Stora prognostiserade överskoll anges. Åandra sidan konstaleras ute pä fältet all tillgängen på behöriga lärare ofta ärknapp; finns ingen behörig all uppdriva. Även om della kan ha sinaspeciella orsaker och inle i och för sig måste betyda all det finns en reellbrist på utbildade lärare, stämmer del dock till eftertanke. Ulbildningsutskoilethar vid sin behandling av budgetpropositionens avsnitt om lärarutbildning och imolionerna i anslutning därtill icke blivit övertygat om att det är riktigt altså drastiskt sänka intagningskapaciteten för lärarhögskoleorganisalionen somdet nu föreslagits av regeringen. Föfiderna för lärarhögskolorna blir dessutomsvåra. Ulskotlei anser all ytteriigare 48 plalser för lågsladielärarutbildningbör fä disponeras under förhandenvarande omständigheter. Det får betraktas minimi-tillägg. Medelvägenmellan all utbilda för mänga och utbilda för fä lärare är svår att hålla. Detär hell enkelt en balansgång pä ganska slak lina. Prognoser tycks aldrig varatillförlitliga. Men man kan dock, även om man lar hänsyn till detta, inle väriasig för intrycket all regeringen inte haft ulvecklingen under den kontroll somman kan fordra. gäller i lika hög grad . Utskottetsreaktion är elt memento för de ansvariga instanserna. Vadsärskilt gäl ler special lärarutbildningen förefaller brislen pä behörigaspeciallärare vara sä omfattande att en ökning av utbildningen är klartmotiverad. har ocksä den uppfattningen. Antalet obehörigaspeciallärare är mycket slort - del är ell faktum som man inte kan resonerabort. 1 motionerna 540 och 1416 föresläs en om ocksä mindre Utskottsmajoriteten ställer sig emellertid helt kallsinnigoch, som vanligt är , tillkallas utredningen om skolans inrearbeie, , som hjälpgumnia i bemödandena all sopa motionsförslagel undermattan. Under hänvisning till att den utredningen behandlar frågor ocksärörande specialundervisningen skall enligt utskottet yrkandet i niotionen inteföranleda någon åtgärd. Slutförd remissbehandling och beslul ianledning av skall, menar man, först inväntas. Somen tämligen nyanställd hjälpgumnia uppträder lärarulbildningsutredning,den s. k. Den utredningen skall förmodligen nägon gång mol 1970-talelsslut pröva bl. a. speciallärarulbildningens dimensionering och organisalion.Därför kan enligl utskottet ingenting göras . Likalitet realbelonad som skäl för all inta en negaliv attityd lill förslagen imotionerna är den i budgetpropositionen aviserade karlläggningen av vilkatyper av fiänster som personer med speciallärarulbildning upprätthåller.Karlläggningen är i och för sig välkommen, men den löser ju ingalunda dagensoch morgondagens problem. De skjuts bara olösta framåt. Enverklig realprövning av situationen och av bristlägel ger sig utskottsmajoriteteninle in på. Behövs det, frågar jag för min del, så långt man nu kan bedöma flerbehöriga speciallärare eller behövs del inle? Behövs det, då skall sådana ocksåutbildas. Inle etl ord av realbedömning i utskottsbetänkandet! Despeciallärare som genomgår den ettåriga utbildningen på gren 1 är - för altcitera molionen 540 - efter genomgången ulbildning behöriga för grundsärskola,hjälpundervisning i , observalionsunder-visning, undervisning avelever med läs- och skrivsvårigheter saml för undervisning av hörsel- och synskadadeelever integrerade i den vanliga skolundervisningen. Del rör sig här alltså omett stort och brett register. förslag om ytterligare 96inlagningsplalser på linjen bör enligt vad vi moderater menar omedelbarttillmötesgås. Bristen avhjälps visserligen inle med det, men förhållandena kandock nägol förbättras. Jagber, herr talman, alt få yrka bifall lill reservationen 2 vid utbildningsutskottetsbetänkande nr 10. Idetta anförande, under vilket herr förste vice talmannen övertog ledningen avkammarens förhandlingar, instämde (). (vpk): För sedan fördes en ganska livlig debatt här i kammaren om denkvantitativa utbyggnaden av barnomsorgen. kommunisterna krävdei den debatten all skulle vidta åtgärder för att få till stånd engaranterad utbyggnad av barnomsorgen. Men förutom en kvantitativ utbyggnad avförskolan måste en kvalitativ utbyggnad ske. Ikvaliletsdeballen står tillgängen på utbildad personal i främsta rummet.Personalen har en avgörande betydelse för förskoleverksamhetens innehåll ochkvalitet. Dels måsle tillgängen pä utbildad personal säkerställas, dels måslepersonaltätheten på barnstugorna öka. Detfinns en betydande brist på utbildad personal inom barnomsorgen. Fränkommunernas sida har ofta hävdats all brislen på utbildad personal hämmar utbyggnadenav barnomsorgen. I köade nära 4 000 barn till daghemsamtidigt som daghem stod färdiga men utan tillgäng på utbildad personal. Kommunförbundethar beräknat alt det för fanns en brist pä mellan 1 600 och 2 000 utbildadeförskollärare. Den jämförelse som barnsiugeutredningen har gjort mellanpersonalbehov och personallillgäng visaratt det finns risk för all brislen päutbildad personal vid en utbyggnad av förskolan komnier all bli ännu slörre.Ulredningen har försöki all uppskatta storleken av de ökadeutbildningsinsatser, utöver nuvarande planerad utbildningskapacitet, som ärnödvändiga vid olika utbyggnadsalternativ för att personallillgängen skallkunna motsvara personalbehovet. Enliglde här beräkningarna skulle del behöva ulbildasmellan 29 800 och 58 000 personer utöver vad som planeras för all barnstugornasbehov av adekvat utbildad personal skall kunna tillfredsställas. Variationer iberäkningarna beror pä svårigheten all bedöma vilken utbyggnadstakt ochulbyggnadsgrad som kommer all förverkligas. Enexpansion av förskoleverksamheten torde alltså få till följd alt underåtskilliga är framöver antalet förskollärare och barnskötare med adekvatulbildning, trots viss ökning av utbildningskapaciteten, snarare kommer all ökaän minska den rådande bristen på balans mellan behov av och tillgång päutbildad personal. Ibudgetpropositionen föresläs en ökning av intagningen lill förskollärarutbildningenmed 384 plalser. Mot bakgrund av del redovisade behovet måsteförskollärarutbildningen väsentligt utökas, såväl som på sikt.Intagningen till den regufiära utbildningen måste ökas till dess brislen ärhävd. Vänsterpartietkommunisterna har i motion nr 268 föreslagit dels att utbildningen avförskollärare väsentligt utökas, dels all en flerårig ökningsplan utarbetas,dels också att antalet inlagningsplalser vid seminarium utökas med 300 utövervad som föreslås i budgetpropositionen. Daghemspersonaloch förskollärarnas fackliga organisation har krävt ökadpersonaltäthet. är personaltätheten betydligt mindre än den avsocialstyrelsen och barnstugeutredningen rekommenderade. Den vanligapersonaltätheten innebär alt högst två vårdare finns närvarande på enavdelning . Varie avbrott innebär att bara en värdare flnns blandbarnen. Under sådana omständigheter är del omöjligt att genomföra enmeningsfull verksamhet, del blir bara "barntillsyn".Dessutom tillämpar de flesta kommuner en överinskrivning på uppåt 20 96 ulanalt denna kompenseras med mer personal. Kravelfrån personalen är ökad personaltäthet. Detta krav måsle genomföras dels genomen ökning av personalen, dels genom en minskning av barnantalet ibarngrupperna. kommunisterna har i en motion lill årets riksmöteföreslagit en personaltäthet som innebär två vårdare på fem barn ismåbarnsgrupper och en värdare på fem barn i äldregrupper. Detta förslag medförgivelvis ytterligare behov av utbildad personal. Föralt man skall kunna åstadkomma en kvalitativ standard pä förskolorna är del viktigtatt utbildningens inriktning stämmer överens med den målsättning som kommertill uitryck i barnstugeuiredningen. Om barnstugeutredningens tankar skallkunna förverkligas, behövs en mycket kvalificerad ulbildning av förskollärare.Del finns ingen förklaring och ingen anledning till all de personer som harhand om våra yngsta barn skall ha den kortaste utbildningen. är denregufiära utbildningen tvåårig. är f n. det enda land i som hartvåårig ulbildning; övriga länder har treårig ulbildning. I motionen 1370ställer vpk förslag om att den ordinarie förskollärarutbildningen skallutvidgas lill tre är. Enförlängd grundutbildning för förskollärare har sedan niånga år varit etl av dekrav som den svenska förskollärarkåren högpriorileral jämsides med all manframhållit behovet av en kontinuerlig fortbildning. Vidsidan av den reguljära tvååriga förskollärarutbildningen finns del speciellakalegoriulbildningarsom leder till förskolläraryrkel. Redan verksammabarnskötare med erfarenhet av förskoleverksamhet kan bli förskolläraregenom en 42 veckors kurs. Barnskötare ulan ulbildning kan genomgå en 50 veckorskurs och bli förskollärare. I budgetpropositionen föresläs ocksä en 20 veckorskurs för arbetslösa lågsladielärare som vill bli förskollärare. Dessutom finnsdel förslag till en förkortad förskollärarulbildning för elever frängymnasieskolans vårdlinje, och vidare anordnas inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen kurser för arbetslösa beieendevetare soni vill bliförskollärare. Detkan vara berättigat all under en pressad utbyggnadsperiod med förkortade kurserså all säga snabbulbilda personal. Men dessa kalego-riutbildningar får inle sessom annat än temporära nödlösningar. Kommunförbundetframhåller all utbildningen av barnskötare lill förskollärare inle löserproblemet med den bristande tillgängen på adekvat utbildad personal förbarnstugorna. Även utbildade barnskötare är del nämligen brist på. Utbildningav barnskötare lill förskollärare innebär därför ingen resursförstärkning vadgäller den totala personallillgängen. Uppskattningsvis skulle del för alt täckabehovel behöva ulbildas 16 000-25 000 barnskötare . Delär på den regufiära utbildningen samhället måsle salsa för att få bättretillgång pä utbildad personal. Del flnns bra underlag för en utbyggnad av denregufiära förskollärarutbildningen, nämligen ell mycket slort antal sökande.Konkurrensen lill en plats på förskollärarseminarium Omkring 5 000kvalificerade sökande avvisas varie är. Ulskottetanför i motiveringen för avslag pä molionerna 268 och 1370: "En avsevärtökad dimensionering av förskollärarutbildningen kan komma att medföra risk förall denna ulbildning i framliden skulle behöva minskas mycket kraftigt. "Skall den risken då hindra barnstugorna frän alt få adekvat utbildadpersonal? Dimensioneringenav förskollärarutbildningen måste givelvis ske löpande i takt med utbyggnadenav barnomsorgen. Inom en överskådlig framlid föreligger dock ingen risk föröverdimensionering av förskollärarutbildningen. Jag nämnde tidigare all delfram lill 1980 behöver ulbildas upp lill 58 000 personer. Jag lycker allutskottets motivering pä denna punkt är utomordentligt svag. Vidareåberopar utskottet all del i och med all barnskötare utbildas lillförskollärare blir fler förskollärare. Det är hell obestridligt, men samtidigtlöser della inle barnstugornas personalproblem då det också råder slor brist påbarnskötare. Utskottet vill öka den ena bristen för alt minska den andrabrislen. Sedananvisar ulskottet en iredje utväg, nämligen all lågsladielärare skall kunna fäkompletterande ulbildning till förskollärare och vice versa. måstebetraktas som en nödlösning och etl slöseri med både samhällets och individensresurser. Det måste finnas styrinstrument för alt planera dimensioneringen bådeav förskollärare och av lågstadielärare. Utskottels skrivning tyder pänonchalans inför individens val av ulbildning och yrke. Utskottetanför all de som genomgått brislutbildning ofta har en lång och rik erfarenhetav förskoleverksamhet. Om del vore sä som utskottet förutsätter vorebrislulbildningen all hänföra mer till vidareutbildning och lill fortbildning.Men så är del tyvärr inte. Del finns bara en ka-tegoriulbildning där personalenhar lång och rik erfarenhet av förskoleverksamhet, och det är42-veckorskursen. Tillsist anför utskottet: "Det är inle förenligt med kravel på åter hållsamhet belräffande ökade kostnader all nu föreslå en förlängd ul bildning -- ." kommunisterna har tidigare anfört att barnomsorg måste få kostapengar. Finns det nägol bällre sätt att satsa resurser på än att salsa dem påbarnen, som ju är vär framlid? Barnomsorg är en god samhällsinvestering, menför all den skall tillförsäkras god kvalitet måste ökade resurser satsas påadekvat ulbildning av barn-slugepersonal. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1, 3 och 4. Hen i (s): Låt mig som utskottets talesman böria med all konstalera, att detföreligger en betydande grad av enighet inom utskottet när del gällerförevarande betänkande om lärarutbildningen. Som redan framgått är detegentligen bara vpk som avviker, nämligen i frågan om förskol- 19 protokoll 1975. Moldenna bakgrund av stor samstämmighet finns det väl heller ingen anledning förmig all bli alltför utförlig. Kanske finns del också andra skäl för all jaginte blir för utförlig . Denbesvärligaste delen i arbetet med della betänkande har varit dimensioneringenav klasslärarulbildningen. De mänga föredragningarna och överläggningarna i denfrågan har inle gjort all utskottet egentligen har känt sig så mycket säkrare,utom i etl avseende, nämligen det att alla sifferprognoser är ganska osäkra.Att prognoserna på detta område bara mycket grovt visar tendenserna visste viväl kanske förut, och den kunskapen har blivit ytterligare förstärkt. Mendetta att prognoserna bara anger tendenserna i grova drag ger å andra sidanutrymme för be-dön-mingar av olika slag. Utskollet har gjort en annanbedömning än regeringen, och all detta inte har lett lill slörre skillnader änfallet är beror på de praktiska skäl som vi har anfört i belänkandet. Beträffandedimensioneringen av lärarutbildningen vill jag bara göra ell tillägg. Vi har iutskottet självfallet varit medvetna om alt den hastiga förändringen avlärarutbildningens dimensionering bara är en faktor. Givetvis måste ocksåönskemål alt relativt snabbt få fram utbildad personal till olika sektorer isamhället, liksom också - i motsatt läge - risken för all personer med vissutbildning inte kan fä arbete i sill yrke vägas in. Jagsade inledningsvis att det i utskottet har förelegal en betydande grad avenighet, men hell eniga har vi inte varit. har ju också framgått avtidigare inlägg. Moderata samlingspartiet avviker på en punkt, nämligen vadgäller specialläraruibildningen för särskola och grundskola, där man harreserverat sig. uppehöll sig speciellt vid den frågan, somändå är en mindre punkt i utskottets betänkande. Han sade också alt vi haranlitat speciella hjälpgummor, och han räknade upp ett antal sådana. Några avde gummorna fann gamla och ganska slitna, andra däremot varlitet nyare och fräschare. Men en gumma angavs ändå fel i sammanhanget,nämligen lärarutbild-ningsutredningen 74. Den förekommer inte alls. Vad vihänvisar till är och den aviserade kartläggningen, men LUT 74 har vi inlehänvisat till. Den korrigeringen bör kanske här göras. VadSIA beträffar vill jag säga all även om del f n. råder brisi på speciallärarefinns del kanske - när man ser hur har attackerat det problemet - skäl föratt vara litet försiktig med all utvidga specialläraruibildningen. villdels bredda den, dvs. ge flera en viss speciallärarutbildning, dels ocksåfördjupa utbildningen för vissa lärare som skall undervisa elever vilka kräveralldeles speciella insatser av lärarna. Det kan med andra ord hända att vi fåren annan speciallärarulbildning, och då bör man nog vara litet försiktig medatt utvidga den ulbildning vi nu har. Det är inle så alt vi har ställt oss hellkallsinniga nu och för alltid, utan vi avvaktar utvecklingen där. Man kan välsäga att det ocksä är en form av realbedömning all göra sådana avvägningar.Herr Nordstrandh slog fast medemfas att vi inle har gjort någon realbedömning, men det kan väl sägas vara enrealbedömning att avvakta resultatet av pågående utredningar som arbetar meddessa frågor. Delhar redan framgått all del är vpk som slår för de tre övriga reservalionerna.Innehållet i dem har också framgått med all önskvärd tydlighet. Utskottethar i della sammanhang pekat pä problemen med alltför hastiga svängningar iutbildningskapaciteten, vilka utskottet anser tala mol alltför drastiskaökningar av intagningskapacilelen från del ena årel lill del andra. Deltillkommer i alla fall 384 nya utbildningsplatser enligt propositionensförslag, och det är en rätt bra uppgång. skall också betonas all vi ä andra sidan har stor förståelse för allförskollärarutbildningen kraftigt behöver vidgas med hänsyn lill den myckelangelägna barnstugeutbyggnaden. Därför har utskottet ocksä nämnt två andrapersonalgrupper som bör kunna las med i räkningen. Del är lågstadielärarna, sommed en kompletterande ulbildning borde kunna användas i barnstugorna, inleminst med hänsyn till del angelägna i all få ökad kontakt och elt ökat samspelmellan förskola och lågstadium. Jag tror inle att man som gjordeskall nonchalera den synpunkten. Jag tror att del är viktigt all öka denkontakten, och della kan vara en metod. Där flnns alltså ett argumeni för attgå en bit på den här vägen också. Denandra grupp som utskottet nämnt i detta sammanhang är barnskötarna. Ocksä deskulle med en kompletterande ulbildning kunna fylla plalser som förskollärare.Den persongruppen har, som utskottet skriver, ofta en läng och rik erfarenhetav förskoleverksamheten. Del tyckte inte gällde alla. Utskottet harnaturligtvis uttalat sig om persongruppen i stort, inte om varie individ. Delär självklart att det ocksä där finns variationer av erfarenheten avförskoleverksamhet. Detsom överraskar i vpk-reservationerna är förslaget om begränsningar avbristutbildningen av förskolepersonal. Del förvånar dels därför altbristulbildade personer borde vara bättre än inle alls utbildade personer ävenfrän vpk-synpunkl, dels och framför allt därför all vpk i sitt förslag villylleriigare begränsa möjligheterna för bl. a. personer med annan bakgrund ochlång praktisk erfarenhet all få den ulbildning vi nu talar om. Jag avser dågivelvis barnskölarna. Jag trodde all vpk månade speciellt mycket om dengruppen, men det verkar inle så. Delär inte sä att man skall ta från den ena bristen för all lösa den andrabrislen, som uttryckte del.