prot · FY0967 · 1975-12-31 00:00:00 — Från börian var del som bekant tänkt all det för varie sammankomst skulle ulgå ell bidrag på , I och med all reservationsanslaget av olika orsaker aldrig blev stort nog kom dessa tiokronorsbidrag att bli ett oupp nåeligt mål. Konstruktionen med reservationsanslag blev sålunda en di- 84 rekt hämsko när det gällde all nå upp lill detönskade liokronorsmålel. När nu ell enhälligtkulturutskott gåtl in för all föreslå en övergång från reservations-lill förslagsanslag i fråga om både centralt och lokalt stöd har ett stort stegtagits framåt. ges del möjligheter all successivt bygga upp ett lokalt stödsom kan närma sig det tänkta målet - . Nukan man redan från börian på varie budgetår bestämma en viss fixerad summa persammankomst. Delta har också del goda med sig att organisationerna ochklubbarna redan på förhand vet vad de har alt räkna med och inte som f n,behöver tro alt de skall få exempelvis , men i själva verket får enbetydligt lägre summa. Detta ger naturligtvis mer flexibla anslagssummor, menmed den statistik som slår till buds torde antalet sammankomster kunnaberäknas relativt exakt och överskridandet av de tänkta summorna blimåttfulla. Vi moderater är dock inte beredda att höja anslagssummorna avfinansiella skäl, men vi förväntar oss att det successiva uppbyggandet avstödet kan påbörjas . Avsamma ekonomiska orsaker är vi inte heller beredda alt just i är dessutom sänkaåldersgränsen från 12 till för att erhålla lokall bidrag. Övergången tillförslagsanslag är ell så stort steg, att vi anser att man först bör severkningarna av della. Därför torde kanhända nästa steg bli en sänkning avålderskriieriet. belänkande är fogad en reservation från de moderata ledamöterna. Delgäller frågan huruvida de politiska ungdomsförbunden skall erhålla 2 milj. kr.för informationsarbete såsom ell särskill anslag. Föredragande statsrådet harförklarat sig dela ungdomsrådets uppfattning om nödvändigheten av detta bidrag,men på grund av den anslagshöjning som kommit ungdomsförbunden lill del hardetta ungdomsrådets äskande t, v, inte förts fram till bord. Ävenkullurulskotlets majoritet, faller med samma anda och samma ord in istatsrådets suck och avstyrker t. v, de motioner, vilka yrka på ett anslag av 2miljoner. Till denna ut-skoltsmajoritet hör även de moderata ledamöterna, ochdärmed borde ju allt vara frid och fröjd. Men så lätt kanske intekulturutskottet bör komma undan. Man bör ju ej prisa dag förrän sol gått ned -som ordspråket lyder. Altdet är av synnerligen stor vikt att ungdomen erhåller upplysning om politik,politiska partier och demokrati etc, är oomtvistat, i synnerhet sedan man tagitdel av den undersökning om intresset för och kunskaperna om vårt landspolitiska liv hos ungdom mellan . Denna undersökning har utförts avstatens ungdomsråd. Där kan man sålunda utläsa att 64 96 av dagens15-18-åringar inle kan ange en enda som de tycker viktig politisk fråga. Avundersökningen framgick vidare att var klart negativa till politik överhuvud taget. Menatt därför särskilt anslag skall utgå till de politiska ungdomsförbunden,anser vi inte vara särskill välbefogat eller välbetänkt. Vi har ju etableradepartier med ungdomsförbund. Då vore del betydligt rim- Nr 67 ligare att i så fall öka bidraget till varie parti, och sedan fingevart och Fredieen den '' "" fördela sina pengar på resp, ungdomsförbund efter eget gott- F, ö, skulledetta med särskilt bidrag lill de politiska förbunden bara Slöd till ungdoms- för allen del ungdom är politiskt ointresserad kunna bli ett prejudikat,oiganisationerna Nästa organisation som klappar på dörren för att få bidragblir kanske de olika kvinnoförbunden. Del finns mig velerligt många kvinnor somär vanvördigt ointresserade av politik och samhällsproblem i stort, vilket dåalltså skulle innebära en godtagbar grund för att få bidrag. Sedan kan det bliandra mer eller mindre politiskt inriktade organisationer som kommer fram förall söka bidrag. Tillslutber jag med della, fru talman, att få yrka bifall lill reservalionen 5 vidulskotlsbelänkandet. FruRYDING (vpk): Alla människor - vem man än talar med - är överens om att arbetet blandungdomen spelar en allt viktigare roll i vårt samhälle . Den målsättningsom statens ungdomsråds arbetsgrupp formulerat för detta arbete och som lyder:"Ungdomspoliiiken skall medverka till att utveckla demokratin, stimuleratill samhällsengagemang, skapa en bättre samhällsmiljö och bidra till jämlikhetmellan individer och mellan grupper i samhället" är man inle heller i ordmotståndare till. Skiljelinjerna kommer fram då det gäller frågan om hur viskall uppnå denna målsättning. Vänsterpartietkommunisterna har i motionen 1913 i anledning av propositionen 14 formuleratsin syn på två av problemen, nämligen hur man skall lämna stöd till den lokalaverksamheten - det s, k. lokala aklivitetsstödet - och dessutom har vi tagitupp problemet om vikten av all del idéförankrade ungdomsarbetet får ett bättreslöd från samhällets sida. Förutom della har vi vid ett fiertal tidigaretillfällen lagit upp frågan om åldersgränsens sänkning lill när del gällerdel lokala aklivitetsstödet. Låtmig först få beröra den viktiga frågan om della lokala aktivitetssiöd. Del ärju inte precis första gången vi diskulerar denna fråga här i kammaren ochproblemet med anslagels natur som ett reservationsanslag kontra ettförslagsanslag. Vianser inte att målsättningen om , per aktivitet skall frångås. Denna målsättning fastslogs av då bidragssystemet utformades med den reservationen, alt beloppet skulle kunna behöva sättas lägre i den mån antalet bidragsberälligade aktiviteter skulle bli så stort alt tillräckligt reservationsanslag inle skulle räcka lill. Så har tyvärr också blivit fallet - tyvärr kan man givetvis inle säga när det gäller att antalet aktiviteter har ökat, men väl när det handlar om att bidragel på , har krympt alltmer och aldrig uppnåtts helt. Ungdomsorganisationerna har inte fåll den där lian 86 ulan betydligt mindre belopp år efier år, Slödethar ju verkat så alt ju fier aktiviteter destomindre pengar. Avdenna anledning har kommunisterna också under Fredieen den lidigare år motionerat om att anslaget skulle ulgå som ettförslagsanslag, -r -, iq-js: men tyvärr har vi fåll avslag på detta. Nui år har utskottet äntligen gått med på all anslaget till den lokala Stöd lillungdoms-verksamhelen skall ulgå som ell förslagsanslag, men då skall man sam-organisationerna tidigt frångå målsättningen . Vi kan för vår del intefinna alt det på någol sätt kan vara korrekt mol ungdomsorganisationerna allnu, efter del all målsätiningen saltes lill ,, göra en justeringnedåt av detta belopp. Den ekonomiska utvecklingen har ju varit sådan, attmålsättningsbeloppet i stället borde ha höjts för att kompensera olika slag avfördyringar som har ägt rum. Men vi har inte yrkat på någon höjning utanfaslhåller vid vad som beslutades som målsättning ; alltså 10kr. Däremot kan vi inte gå med på att nu fastslå att delta belopp skulleminskas, vilket det kommer alt göra trots förslagsanslaget om man följerulskoltsmajoritetens yrkande på all beloppel näsla budgetår skulle bli likastort - jag skulle vilja säga lika litet -som innevarande budgetår. sade all del var hell orealistiskt av oss all begära en så låg summatill del lokala aklivilelsslödel då vi gåll på äskande. Mennär anslagels natur är förslagsanslag får del överskridas om vi faslhållervid , som målsättning. Jagvill yrka bifall till reservationen 3 som fogats till kulturutskottetsbetänkande nr 9, och skulle denna inte bifallas så ansluter vi oss givetvis iandra hand till reservationen 2, Jagvill nu övergå till att behandla reservationen 4, som gäller bidrag till detpolitiska informationsarbetet och den uppsökande verksamheten bland ungdomar, Ivår motion nr 1913 har vi ganska utförligt motiverat varför vi i likhet medstatens ungdomsråd anser att ett dylikt bidrag bör utgå och pekat på allsamhället bör pröva möjligheten all ge ell speciellt slöd lill depolitiska ungdomsförbundens informationsarbete och uppsökande verksamhet, Ellsådant stöd är yllersl angelägel och har fått ökad aktualitet bl, a, och inteminst därför alt rösträttsåldern har sänkts till . Statensungdomsråd har bedrivit försöksverksamhet i , och ,Dessa undersökningar visar att stora ungdomsgrupper är föga intresserade av t,ex, politik och samhällsfrågor. Inställningen till de politiskaorganisationerna och politisk verksamhet över huvud taget präglas avlikgiltighet och negativism. Dethar också framkommit genom dessa undersökningar alt det exi sterar klara skillnader niellan olika ungdomsgruppers intresse för politik. De gymnasistgrupper, främst på de teoretiska linjerna, som ingick i un dersökningen sade sig ha betydligt större intresse för politik än de ung domar som förvärvsarbetade. Vidare noterades alt förvärvsarbetande flickor är mest negativt inställda till politik, medan flickor på gymnasiet 87 Nr 67 är mindre negativt inställda lill politik än sina manliga kamrater.Delar Fredaeenden "'" 'PP "Jngdomarna eftersocialgrupp får man ett regelbundet mönster 25 iDril 1975 °"visar att del största politiska intresset finns bland ungdomar i so- cialgrupp1 och del minsta politiska intresset bland ungdomar i soci- Stöd till ungdoms- algrupp 3. organisationerna Vänsterpartietkommunisterna är överens med ungdomsrådets bedöm- ning all del bristandeintresset för politik och samhällsfrågor hos stora ungdomsgrupper är verkligtoroande för ett demokratiskt samhälles utveckling. Och den socialdemokratiskaregeringen borde väl vara än mer oroad över resultaten efter en regeringstid på40 år. Hur har man egentligen från socialdemokratiskt håll lyckats fostra ochupplysa ungdomarna i vårt land när, som här nämndes, av dagens 15-18-åringarinle ens kan ange en enda politisk fråga som de tycker är viktig? Eller när av ungdomarna på frågan om vad de uppskattade mest i del svenska samhälletsvarade: ingenting. Föreliggerhär inte en så stor miss att regeringspartiet verkligen omgående måsle ta sigen myckel allvarlig funderare på orsakerna till de undersökningsresultat somframkommit nu efter så av socialdemokratiskt regeringsinnehav? säger visserligen i propositionen 14 att hon delar uppfattningen attdel politiska ungdomsarbetet kan behöva ett särskill slöd. Trots della är honemellertid inte beredd alt nu föreslå något sådant med hänsyn till, som detheter, alt stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet räknatsupp så kraftigt. Vänsterpartietkommunisterna delar inle denna uppfattning även om en nödvändig uppräkning med6 milj. kr. skett lill ungdomsorganisationernas cenirala verksamhet. I ställetskulle ju också regeringen la vara på bl, a, denna chans all kunna ge ell exlraslöd till de politiska ungdomsorganisationerna och deras informationsverksamhetoch uppsökande verksamhet. Vi anser det därför klart befogat att de av ungdomsrådetföreslagna 2 miljonerna utgår lill de politiska ungdomsorganisationerna fr, o.m. näsla budgetår, och jag ber därför all få yrka bifall till reservationen 4, Del lokala aktiviietsstödei utgår inle lill ungdom i åldern 7-12 år.Från vpk:s sida har vi under lidigare år, som jag nämnde, sökt få med ävendenna åldersgrupp i stödformen. Fleraungdomsorganisationer har blivit medvetna om den storabetydelsen av arbetet bland ungdom just i denna åldersgrupp. Man har också påolika sätt försökt all förstärka sin verksamhet bland dessa ungdomar. Detta harmöjliggjorts dels genom att åldersgränsen för bidrag tillungdomsledarutbildningen har sänkts, dels genom att bidrag utgått tillförsöksverksamhet bland ungdom mellan med medel ur allmännaarvsfonden, de s, k, Camillapengarna, dels också genom att kommunala pengar iblandhar anslagits. Verksamhetenbland ungdom i åldrarna är emellertid fort- 88 farande mycket ekonomiskt betungande förorganisationerna. för helt rimligt attomgående sänka denna gräns vad gäller medlemsålder Nr67 till för del lokalaaklivitetsstödet, har yrkats i två motioner, Fredaeenden nr 1920 yrkande 2 avherrar Rämgård och i , och nr 25 .inrjj 1975 514 yrkande nr 1 av herrarÅngström och i . anser vi bör bifallas.Jag yrkar därför bifall lill reservationen 1 vid kul- Stödlill ungdoms- luruiskoiietsbetänkande nr 9. organisalionerna HerrANDERSSON i (s): I propositionen 14 om statligt stöd till ungdomsorganisationerna gesen översiktlig bild av hur motiven till det samhälleliga stödet har förändratsunder de gångna åren. Det framhålls därvid att folkrörelserna har utgjortvikliga instrument för utvecklingen av vår demokrati. Inom folkrörelserna harbarn- och ungdomsverksamheten spelat en stor roll. Delta arbete bedrevsemellertid ganska länge ulan samhälleligt Slöd. Det motiverades av altorganisationernas frihet skulle kunna komma i fara om samhället lämnadeekonomiska bidrag. Det dröjde ända fram lill 1954 - alltså endast 20 årtillbaka i liden - innan statligt stöd till ungdomsorganisationerna infördes. Motivenför det statliga stödet var som framhållits i propositionen främstsocialpreventiva. Det var inte organisationernas egna mål och syften somutgjorde utgångspunkten. Endast verksamheter med neutralt innehåll godtogs förbidragsgivning. Religiös och politisk propaganda var i sammanhangetdiskvalificerande. Del dröjde en bra bit in på 1960-talel innan man frånsamhällets sida insåg au organisationer med ett idéburet syfie kunde och bordeekonomiskt stödjas. Denna insikt har successivt förstärkts ochdet är glädjande. anförande här lidigare framstod emellertid förmig som något av ett återfall i 1950-talels socialpreventiva synsätt. Denproposition om statligt stöd till ungdomsorganisationerna som vi nu behandlarutgör ytterligare ell steg på vägen mot ökad frihet för organisationerna attutifrån sina egna värderingar, med ekonomiskt stöd från samhället, forma sinverksamhet. Del sägs i propositionen all föreningslivet genom insatser påfritidsområdet i samverkan med t, ex, skolor, ungdomsgårdar och fritidshem kanbidra lill all förnya samhällsarbetet. Denna verksamhet kan också stimulera deegna medlemmarna till ett fördjupat engagemang genom all föreningarna tilldelasansvarsfulla uppgifter och kan påverka del direkta samhällsarbetet. Ifrån aulidigare ha reserverat statligt slöd endast lill neutral verksamhet har vi nukommit så långt att vi vill stimulera ungdomsorganisationer lill att genom sinaktivitet påverka samhällsarbetet. Det är en glädjande utveckling som på detsättet har skett. Delsägs vidare all föreningslivels medverkan i del direkta samhällsarbetet måsleutvecklas och ske på föreningslivets egna villkor. Jag citerar en mening ipropositionen, där del heter: "Delär den speciella prägel eller särart varje har som är den värdefulla och unika resurs med vilken föreningslivet 89 Nr 67 kan berika samhällsarbetet." Fredieenden '''" '""y'''' glädje och tillfredsställelse över att dessa tankarså 25 -inril 1975 '''''" formulerats i propositionen. sig välförriänia av den myndighetsförklaringen. Den markering av folk- Stöd till ungdoms- rörelsernas betydelsefulla roll som regering och riksdag har gjort isam-organisationerna band med fastställande av målen för den statligakullurpoliliken får genom den proposition som vi nu behandlar en uppföljning påett för folkrörelsernas framlid viktigt område. Utskottetsarbete med föreliggande proposition och motioner har föranlett långaöverläggningar. Det bidragssystem som föreslås i propositionen är utarbetatmed målsättningen all vara enkelt, lätthanterligt och rättvist. Del skalldärtill främja aktivitet utan all styra form och innehåll i organisationernasverksamhet. Utskottet har konstateratall del är förenat med betydande svårigheter all forma ett sådant bidragssystemsom uppfyller alla dessa kriterier. Del helt övervägande antalet organisationerär hell tillfredsställt med den gjorda konstruktionen, men vissa gränsfall harvisat sig uppkomma. Utskottet har velat slå vakt om del föreslagnaregelsystemet men anfört, all det kan vara motiverat med ett statligt slöd organisation även om den inte i alla delar uppfyller de krav som uppställtsför del generella stödet lill central verksamhet. Utskottet har, som jag sade,efter långa överläggningar nått fram till enhällighet även på denna punkt. Jagtror mig vela all ungdomsorganisationerna själva uppskaliarali en sådan enig-,hel kunnat nås belräffande kriterierna för del statliga ungdomsslödet. På någrapunkter föreligger dock reservationer. vill sänka åldersgränsen förerhållande av lokalt slöd till . Denna fråga har ell samband med fråganom översynen av samhällets totala slöd lill ungdomsverksamheten. Del framhållsi propositionen all ungdomsorganisationerna velat se en samordning av stödetlill ungdomsorganisationerna med de förslag som kan bli resultalet avbarnslugeulredningens och SIA:s belänkanden. Del kan väl också sägas all ensänkning av åldersgränsen för erhållande av statligt lokall aktivitetssiöd,enligl de beräkningar som har tillställts utskottet, skulle innebära enkostnadsökning med över 10 milj. kr. Del rör sig således om betydande belopp,vilket kan vara ytterligare ett motiv för att en samordning med andrastödformer bör ske. Ulskoliei avstyrker därför förslagel om sänkning avåldersgränsen. Ireservalionen 2, som är undertecknad av och folkpartietsrepresentanter i utskottet, begärs en höjning av anslagsbeloppel lill statligtlokall aktivitetssiöd med ytterligare 10 milj. kr. utöver en höjning med 3milj. som föreslås i propositonen. I reservationen 3 av begärspå denna punkt en ökning med 1,5 milj. kr. utöver propositionens förslag. somlidigare framhållits, nått fram till enighet om all på della område ändraanslagels karaktär från reservationsanslag lill för- Majoriteten anser sig emellertid inte kunna tillstyrka enhöj- ning av det totalaanslagsbeloppet. Vid övergången från reservations- Nr 67 anslag lill förslagsanslagär det förenat med vissa svårigheter all beräkna Fred'ieen den beloppel per sammankomst.Det kan nämnas att med tillämpande av 25-mril 1975 nuvarandefördelningsprinciper skulle slödel per sammankomst för bud- /74 hauppgått till . Myckel tyder på alt samman- Stöd till iingdoms- komstbidragetinnevarande år kommer att ligga väsentligt högre. skoilsmajoriielen föreslårall skall överlåta lill regeringen all fastställasammankomstbidragets storlek sedan utfallet för innevarande år är känt. Beloppel fårdå enligt utskottets mening inte sättas lägre än för innevarande budgetår.Med den anslagsökning som sker med 3 milj, kr, bör utrymme för enviss aktivitetsökning kunna ske som sammankomstbidragei kanhöjas väsentligt i förhållande till föregående Reservationerna2 och 3 syftar lill ett fastställande av bidragsbeloppet per sammankomst lill10 kr, I båda reservationerna förordar man liksom ulskoitsmajoritetenförslagsanslag, men vad gäller beräkningen av anslagsbeloppel skiljer det 8,5milj. kr, mellan reservationen 2 och reservalionen 3, Del tyder på vissasvårigheter all göra beräkningar av del här slaget. Med hänvisning lill vad jagtidigare har sagl vågar jag uttala förhoppningen att bidragsbeloppet persammankomst skall komma en bra bit på vägen mol de . som länge varitmålsättningen, men som bidragsgivningen inte nått i närheten av. har lidigare efterfrågat varför vi inte preciserar beloppet persammankomst. Jag har med det jag anfört försökt svara på den frågan. Det ärsvårt au beräkna beloppet vid övergången niellan två anslagsformer. Låtmig också peka på att i partimolion på den här punkten gavs ingengaranti för de per sammankomst. motionerade omfortsatt tillämpning av reservationsanslag med en höjning till 35 milj, kr.Plötsligt ändrade man budet, och i stället för en höjning i förhållande tillpropositionen på 1,5 milj, kr. höjer man lill 10 milj. kr. på ett bräde. Menmotionen innehöll som sagl inte någon garanti för de , som man nu talarså energiskt för. FruRyding tolkar ulskollets skrivning så, alt beloppet skulle sättas lika lågt -jag tror all hon använde den formuleringen - som lidigare. Vi har sagl att delinle får sällas lägre. Del innebär au det kan komma att sällas högre, omberäkningarna ger vid handen alt del finns utrymme för ell sådant högre beloppinom ramen för del totala anslag som majoriteten i utskottet förordar. Beträffandereservationen 4 av angående ett särskill slöd lill de politiska ungdomsorganisationerna vill jag framhålla all utskottet har uttalat förståelse fördetta krav. Föredragande statsrådet skriver också i propositionen all hon delar ungdomsrådets uppfattning att del politiska ungdomsarbetet kan behöva ett särskilt stöd. Men med hänsyn till den kraftiga uppräkning av stödet lill ungdomsorganisationernas cenirala verksamhei som sker- och del omfaiiar även de poliliska ungdoms- 91 Nr 67 organisalionerna - har hon ime varit beredd all nu tillstyrka ellsärskill Fredieenden '°' ''" politiska ungdomsorganisationerna.Utskottets majoritet gör 25 'loril 1975 sammabedömning. Vi har därför inte heller haft anledning att i utskottet ta uppnågon diskussion angående de skilda fördelningsprinciper för ett Stöd till ungdoms- sådant särskilt stöd som kommit lill ullryck i resp. vpk:sorganisalionerna motioner. Härfrågar om inte socialdemokraterna är oroade över det ringa politiskainlresse hos ungdomarna som har redovisats i vissa undersökningar. Vi har välalla anledning att känna oro över detta, och vi hoppas självfallet att vi påolika säll skall kunna stimulera också de politiska ungdomsorganisationernatill all stärka sin aktivitet. Det är angeläget inte minst mot bakgrunden avden sänkning av rösträttsåldern som vi nu kommer att tillämpa. Men somjag sagtingår ju de poliliska ungdomsorganisationerna bland de organisationer som nufår ell kraftigt ökat stöd. Därtill är att säga att den här frågan inte är såenkel att den kan lösas bara genom ytterligare någon miljon kronor i anslag. Jag ber med det anförda all få yrka bifall till kullur-utskottetshemställan i betänkande nr 9 på samtliga punkter. Under detta anförande överlog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. FruRYDING (vpk) kort genmäle; Det senaste i sade - alt frågan om detpolitiska intresset bland ungdomen inte är så enkel att den kan lösas medytterligare några - är ju alldeles riktigt. Men jag sade i miltanförande att del är en chans att hjälpa lill att motverka den pessimism ochden brist på aktivitet och intresse som finns bland ungdomen . Del är nogrikligt att alla kan vara oroade. Men del är i alla fall regeringen som skallta initiativ för all råda bot på den oron. fanns en chans all lämna någramiljoner kronor lill delta arbete, vilket vi har yrkat i vår reservation. Jagvidhåller alt vi skall rösta på den. säger alt vi inle kan ändra åldersgränsen nu därför alt den harsamband med den översyn som görs av barnslugeutredningen och , Men inte trorväl all den översynen skulle resultera i all man åter skullehöja åldersgränsen? Det kan jag aldrig föreställa mig, och om så skulle skekommer vi alt protestera. Därförtycker jag all man myckel väl redan nu skall kunna sänka åldersgränsen till sjuår för bidragsberättigande lill lokal aktivitet. Jag vet att mångaungdomsorganisationer har stora ekonomiska svårigheter. Del kostar kanske merpengaratt bedriva ungdomsarbete just bland denna åldersgrupp. säger allhan inte vill vara med om au öka det totala beloppet till det lokalaaklivitetsstödet men är med på ett förslagsanslag. 92 Det fattar jag inte riktigt. Om man är med på ett förslagsanslag, såmåste man väl vara med på altkunna öka också del totala beloppel. Annars kunde ju anslaget ha stått kvar somett reservationsanslag som inte fick överskridas. Jagtycker det riktiga är all man faslhåller vid , som målsättning och att mangår över lill förslagsanslag. Summan av förslagsanslaget kan givelvisdiskuteras, men del får ju överskridas. Jag vidhåller också della yrkande. Fröken () kortgenmäle; Jag har inle anledning all kommentera inledningen lill anförande. Del var ju närmast en intern uppgörelse inom densocialdemokratiska och moderata utskollsmajoriteten. hävdar emellertid all del är svårt att beräkna vad en övergång frånreservationsanslag lill förslagsanslag kommer all innebära.