prot · FY0970 · 1975-12-31 00:00:00 — Sedanmåsle jag erkänna att jag inte kan förstå resonemang. Hananvände som argument att för sedan avvisade en begäran om tilläggsdirektiv,men vad har det med saken att göra? Konstitutionsutskollet granskar ju hurregeringen har uppfyllt kraven i de skrivelser som ställt tillregeringen. Enligt vårt sätt att se har regeringen icke uppfyllt dessa krav.Vad spelar det sedan för roll att efteråt avvisar dedirektiven? Vad kunde regeringen veta om del, när direktiven utfärdades? Hurhade det varit, , om fällt ett annat utslag och riksdagenhade beslutat om dessa tilläggsdirektiv? Att regeringen i efterhand har tur ien lottning kan ju på intet sätt innebära att den går fri! Jagtycker att resonemang är ungefär detsamma som fördes av enföreningsordförande, som vid revision sade; Revision tycker jag inte om, för vadtjänar det till att bråka om del som redan har varit? iTrollhättan sade att det centrala kravet var en utredning, och riksdagensbeslut blev ju alt vi skulle få en parlamentarisk ulredning. Men i mitttidigare anförande redovisade jag vad sade och vad direktiven tilldenna utredning sedan kom att innehålla, och där finns motsägelser i dedirektiv som utfärdals. Man anger å ena sidan huvuduppgifter för utredningenoch å andra sidan uppgifter som utredningen inte får ge sig på, gör delomöjligt för utredningen att behandla hela del statliga utgiftsområdet och utgåfrån en helhetssyn på de offentliga utgifterna, såsom angav medanledning av finansutskottets betänkande, i frågar också vadslutsatsen skulle bli om fattade ett annat beslul.Reservationen innebär att ulskottet för ger till känna alt regeringeninte följt beslut. Vi behandlar nu konstilutionsutskottels granskning av det sätt påvilket regeringen handskas med beslut och skrivelser. När herrJohansson i Trollhällan nu på nytt anför all det finns olika organ som hananser normalt skulle syssla med sådana rationaliseringsuppgifter som det härvar fråga om vill jag bara påpeka att detta givetvis var bekant förfinansutskottet när ulskottet utformade sitt förslag till riksdagsbeslut, ettförslag som också följde. uppgifter angående dessaralionaliseringsorgan kan naturligtvis inle på något sätt förändra delförhållande som vi diskulerar. iTrollhättan (s); De tilläggsdirektiv som man motionsvägen föreslog överensstämmer medde synpunkter som finansutskottets majoritet utvecklade . De har alltsåstor betydelse här. Menman vill tydligen avskärma det ena riksdagsbeslutet från det andra. I del enafallet önskar man att riksdagsbeslut skall följas till punkt och pricka; ingenmening i vad som stod i finansutskottets betänkande fick saknas i direktiven. Idet andra fallet skall man inle alls ta hänsyn till vad har beslutat.Det är självklart all man måste ställa det ena riksdagsbeslutet i relation tilldet andra. har ju själv genom sitt beslul för några veckor sedanuttalat att man inte vill ge tilläggsdirektiv till besparingsutredningen. Jagvill gärna ge rätt i att finansutskottet säkert kände till deinstitutioner som jag visade på. Men min personliga mening på denna punkt ärall det är irrationellt att man först skall låta dessa organ utredarationaliseringsfrågorna och sedan låta en parlamentarisk utredning behandlasamma frågor. Granskningav statsrådens tjänsteutövning rn. i (m); Det bör ytterligare understrykas för konstitutionsutskoitets äradeordförande att det är en konstitutionell granskning vi nu håller på med.Utredningen diskuterades förra årel i , och då fattadesockså beslut. tillsatte finansminislern utredningen. Detilläggsdirektiv som diskuteras behandlades av först någramånader . Förvisso är en mycket mäktig herre, men han ärdock icke så mäktig och så allvetande all han kan vela hurriksdagen med hjälp av kommer att besluta . Deltatycker jag därför vi kan föra ål sidan. Omherr i inte går med på att del är en granskning av delsom har varit som vi nu diskuterar är resonemang ungefär enparallell lill följande: gäller ett traktamente på . Någongång beslutar man sig för alt höja delta traktamente lill ,från den , Om då böriar ta ut del högretraktamentet tror jag han råkar illa ut. Han kan ju intemotivera del med att säga; Så här blir det sedan. Dettahar inte med saken att göra. Jag vill bara säga att om lottningsutfallet blivit ett annat när vibehandlade frågan om tilläggsdirektiv, hade jag kanske inte sett frågan påriktigt samma sätt , men det står fast att utredningen genom de direktivsom finansministern utfärdat redan från början har hindrats från att uppnåsådana resultat som har varit avsedda med del beslut som fattade påfinansutskottets förslag. Granskningav statsrådens tjänsteutövning tn. iTrollhättan (s): Vi kanske inle kan helt övertyga varandra, men jag märker ändå alt herrLöfgren och jag har kommit varandra litet närmare under det här samtalet i allafall. Låtmig då bara konstatera att även regeringen vid skrivningen av direktiven måslela hänsyn lill det som jag har försökt utveckla här ,nämligen att del genom utredningar skall finnas ett underlag för depropositioner som en regering vill lägga fram. Arbetet inom de parlamentariskakommittéerna får ses som ett led i proposilionsarbetet. Då kan man heller intealldeles bortse från de synpunkter som en regering har på utarbetandet av sinapropositioner. Tillherr i vill jag endast säga att vi nog även i konstitutionellasammanhang måste ta hänsyn lill vad beslutar. HerrBJÖRCK i (m); Det sistnämnda vill jag varmt instämma i. Del är just det som jag ochreservanterna har försökt göra gällande men som i Trollhättantydligen inte vill förstå. FruTREDJE VICE TALMANNEN: Sedan samtliga under avsnittet En parlamentariskbesparingsutredning anmälda talare nu haft ordel övergår kammaren till attdebattera Indexreglering av skatlesystemet. förra årel beslutade begära tilläggsdirektivtill skatteulredningen om indexreglering av skattesystemet. har, frutalman, skrivit till regeringen om del. Men regeringen - i det här falletfrämst finansminister - bryr sig inte om riksdagsbeslutet, 1 eninterpellalionsdebatt här i kammaren har meddelat attdel inte blir några tilläggsdirektiv. Han tänker, som han själv uttryckte det,"ligga stilla i dessa sammanhang". Anledningen skulle vara attfjolårets riksdag lidigare fattat det motsatta beslutet, att det inle skullebli några tilläggsdirektiv. Enligt skulle därmed inte hagett uttryck åt någon deciderad uppfattning. Dennainställning från finansministerns och regeringens sida kan inle godtas frånkonstitutionella synpunkter. Vi har en parlamentarisk demokrati, och detbetyder att regeringen skall följa beslut. Del står i vår nyaregeringsform all är folkets främsta företrädare och att riksdagenbeslutar om skatterna. Det svenska folkels urgamla rätt att sig självt beskattahar myckel länge varit grundlagsskyddad. Det är faktiskt denna rätt som herrSlräng nu nonchalerar genom att motsätta sig riksdagsbeslutet. Iherr Strängs motargumentering ingår alt de två olika riksdagsbesluten skulleinnebära att egentligen inte fattat något beslut. här liksom i andra fallgäller naturligtvis del senast fattade beslutet. Om och regeringenvill ha del ändrat får man komma med ett direkt förslag till därom.Men del har regeringen inte gjort. Regeringens handläggning av denna fråga ärinle i god överensstämmelse med grundlagen, Konslitutionsutskottelsvärderade ordförande, i Trollhällan, har sagtatt de reservationer som är fogade vid betänkandet är hugg på regeringen. Mensamtidigt tröstade han sig med att det var ofarliga små nyp. Del är väl santatt vi inte är särskilt hårda eller aggressiva i vårt ordval, men den attitydenär gemensam för oss och gäller även t. ex. utskottets ordförande, som på sillstillsamma sätt är något av en mästare i att väga orden. Del vi har noterat ivåra reservationer är emellertid allvarligt. All regeringen i enparlamentarisk demokrati inte följer riksdagsbeslut är allvarligt. Så får delhell enkelt inte vara. i framhöll lidigare i debatten att regeringen är och skallvara verkställande utskoll. Del betyder ju all regeringen skallverkställa vad bestämmer. Det har alllsä inte skett. Av herrSvenssons uttalande drar jag den slutsatsen alt han tänker rösta medreservationen på denna punkt, som jag, fru talman, yrkar bifall lill. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. i (m): Här föreligger ett ärende av samma typ som det vi just har behandlat.Riksdagen har med hjälp fatlat beslut om en utredning avindexreglering av skaltesyslemel. Finansministern i sin tur har vägrat allefterkomma begäran om en sådan utredning. De skäl som han åberoparhärför är märkliga. Riksdagenfattade lidigare förra årel med hjälp ett beslut alt inte begära någonutredning av det aktuella slaget. Från konstitutionell synpunkt inträffade dåingenting, dvs, någon riksdagsskrivelse avläts ej lill regeringen. Del beslutetkan vi alltså från regeringens synpunkt helt bortse från. Den har aldrigformellt blivit underrättad om vad då beslulade. fattaderiksdagen beslul om att en sådan ulredning skall tillsättas. Del skedde ocksåmed hjälp. Somjag sade i det tidigare ärendet har ett positivt beslul som fattas med lottenshjälp precis samma rättskraft som vilket annat beslul som helsl som fattasenligl gällande riksdagsordning. Det går inte alt gradera beslul som fattas medresp. En riksdagsskrivelse i ärendet med begäran omtillsättande av en utredning om indexreglering av skatteskalorna avläts ocksåden . Mendella bekymrar uppenbarligen på intet säll finansminister , Hanlät efter riksdagsbeslutet meddela att Kungl, Maj:ts regering harrätt att göra som den tycker i ell sådant fall. Det sade han i , 1 Arbetet sade han: "Del här tolkar jag Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. som att regeringen självfår bestämma," 1 sade han; "Del talar för allregeringen själv bör avgöra," Finansminislern,som uppenbarligen är van all göra som han själv vill inom regeringen, tyckertydligen att han också i della sammanhang har rätt all göra som han själv vill.Men del är, fru talman, en ur konstitutionell synpunkt myckel självsvåldigtolkning. Regeringen skall nalurliglvis uppfylla de riksdagsbeslut som harfattals oavsett om den tycker om dem eller inle. Denreservation H, som jag härmed yrkar bifall till, har mycket kort men koncistpåpekat del orimliga i finansministerns och därmed också regeringensståndpunkt. Del finns inget konslitutionelll belägg för att finansministernskulle ha rätt att göra en sådan här tolkning. Det är väsentligt att riksdagenger sin uppfattning till känna och att man inte godtar de hemmasnickradeargument som har lämnat som motivering för att underlåta all följaett riksdagsbeslut. Det är väsentligt ur parlamentarisk synpunkt att regeringenicke genom en självkonstrue-rad praxis tillåts att ta sig friheter av del härslaget. En underlåtenhet från sida att reagera kan leda tillvittomfattande konsekvenser vad gäller beslutsprocessen i slorl ochkompetensfördelningen niellan regering och riksdag. HerrLÖFGREN (fp); Frågan om indexreglering av skattesystemet är ett viktigt led iutformandet av ett nytt skattesystem. De provisoriska skattereformer som var enväsentlig del i den uppgörelse som träffades genom I och somövrigt också ingick i II har syftat till att tillfälligt undanröja destörsta olägenheterna i gällande skattesystem och därmed underlättasamhällsekonomiskt mera anpassade löneuppgörelser på arbetsmarknaden. Allaborde väl vara överens om alt vi inle kan fortsätta med provisorier. Iskattesystemet måste inbyggas ett infiations-skydd. Det måste vara anmärkningsvärt alt det nu aktuellariksdagsbeslutet lämnats obeaktat av finansministern. Del är därför enligt minuppfattning helt naturligt att konstitutionsuiskotiel borde ha givit detta tillkänna. Reservationen H är alltså helt logisk. 1 en parlamentarisk demokrati finns vissa oskrivna regler. En sådanregel är all om man gör en överenskommelse med andra partier skall man inte vidförsta tillfället springa ifrån de delar av beslutet som man inte gillar.Överenskommelsen bör få tid att sätta sig innan man försöker upphäva den. Dengemensamma valdagen var ett inslag i förfatlningskompromissen som alla de treborgerliga partierna ogillar. De har också ansett att bör förfiytainnan man försöker sig på att riva upp det beslutet. och moderatasamlingspartiet har t, o. m. kritiserat folk- partisterna för all devarit för hela på gröten med alt riva i detta. Enannan oskriven regel är att man inle försöker riva upp alla de beslut somgenomfördes mot ens vilja , I nuvarandeparlamentariska läge är det viktigt att konstalera att inget parti har försöktatt få till stånd omloliningar i alla de ärenden av lottnings-karaktär manförlorade . Delvis har det naturligtvis alt göra med att det är dyrtoch besväriigt att ändra verksamheter som redan kommit i gång, men delvis ärdel också fråga om andra orsaker. Deborgerliga har en halv chans att få igenom alla sina förslag, under förutsättningall de kan enas. Det sistnämnda är naturligtvis en mycket betydelsefullreservation. Men jag finner att de borgerliga har avstått från möjlighelernaalt ifrågasätta allting. Man har tydligen den inställningen från borgerligthåll att ett beslut som fatlals inle skall rivas upp hurlättvindigt som helst. Det finns alltså en beredvillighet alt respekterafattade beslut och en uppfattning att man inle skall göra omloliningar ionödan. Motden bakgrunden borde det vara lätt alt enas om alt man i varie fall inte bör gålill omloliningar under en och samma riksdag för så vitt inte de yttreomständigheterna har satt frågan i ett hell annat läge. Man säger nu all delsist fattade riksdagsbeslutet gäller ifall fattat tvetydigt beslut.Men vad är del sista beslutet? Skulle de borgerliga sälta i system att företaomlollning i frågor man föriorat under ell innevarande så tvingar manju mer eller mindre socialdemokraterna alt utnyttja de tekniska möjlighetersom står till buds att i sin tur få fram omloliningar i socialdemokraternasförlustfrågor. Viharen socialdemokratisk majorilel i skaiieulskottel och en borgerlig majorileli finansutskottet och båda utskotten kan komma in på samma frågor. Man kannaturligtvis tänka sig - även om det är en hemsk tanke - aU ifebruari beslutar begära tilläggsdirektiv till en viss utredning. 1 mars månadupptäcker skatteulskottels majoritet att utredningen i fråga inte hinner bliklar med det som majoriteten uppfattar som det väsentliga för utredningen.Därför begär man ändrade direktiv som innebär att utredningen helt måstekoncentrera sig på sina ursprungliga uppgifter. Vinner de lottningen kanskefinansutskottel , med stöd av sin initiativrätt, begär att utredningen skallklara av även till-läggsuppgiflerna och alt ytterligare resurser skall gesutredningen för att den skall gå i land med jobbet. är det den förlorandesidan som ånyo tar initiativet till en omlollning. Så kan spelet pågå månadefter månad. Del är tekniskt möjligt men demokratiskt orimligt. Jagtycker alt de borgerliga i skatleulskollel borde ha satt in sitt handlande iett större perspektiv. De borde ha nöjt sig med ett särskilt yttrande ochhänvisat lill alt redan en gång behandlat frågan , drevde i stället igenom en ny lotlning i samma fråga och därmed kom all fatta två motstridiga beslut om lill-läggsdirektiv tillskatteulredningen. Jag kan inte finna alt det är finansministern som harfelat, ulan det är i stället de borgeriiga som tummat på demokratins oskrivnalagar. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. rn. Granskningav statsrådens tjänsteutövning tn. i (m): är förvisso en mycket aktiv och plikttrogenregeringsadvokal i sådana här frågor. Såvitt mig är bekant har han aldrig haftnågon avvikande mening i konstitutionella granskningsärenden jämfört medregeringen. Men jag tycker nog, fru talman, att han gick litet för långt i sittsenaste inlägg. Det han säger är en enda lång litania om hur orimligt det ärmed lotlningar. Javisst, , det är orimligt med många lotlningar.Men och hans parti har ju själva valt denna situation. Faktum ärju att regeringen sitter kvar uteslutande med hjälp av kommunisternas och fruForlunas hjälp. Det är kalla fakta. Då får man också vara beredd på lotlningari mängd. Självklart blir del också gott om lotlningar i en sådan här orimligparlamentarisk situation. Men det har som sagt och hans partisjälva valt. Kom inle och gnäll över del efteråt! Idenna fråga rör det sig om all först fattade ett beslut som inteföranledde någon riksdagsskrivelse. Beslutet är då en obefintlighet förregeringen. Sedan fattar ett beslut som föranleder en skrivelse tillregeringen. Då är frågan: Skall regeringen åtgärda denna speciella skrivelseeller inte? Eller skall den ta saken i egna händer? Jag kan, fru talman, inlese annat än att regeringen måste åtgärda en sådan skrivelse om det skall varanågon mening med vår parlamentarism. Det kan inte ankomma på ett enskiltstatsråd att avgöra saken. Delär inte, som säger, fråga om en omlollning i den här frågan,ulan det är fråga om två olika beslul av vilka del ena har föranlett enriksdagsskrivelse. Fortsätteroppositionen att lotta om, säger , så måste regeringen ochsocialdemokratin tillgripa "de tekniska möjligheter som finns". Mendet är ju just vad ni gör genom all icke uppfylla riksdagsskrivelserna! Niutnyujar de tekniska möjligheter som finns för att få er vilja igenom! Del ärju också därför det föreligger anmärkningsyrkanden. HerrBergqvist säger vidare att det är "en demokratisk orimlighet" attriksdagen fattar olika beslut i samma fråga med emellan. Jag kan intese annat än att det orimliga är att vi har en lolleririksdag. Faktumkvarstår att regeringen och finansministern här har tillåtit sig att göra enalldeles egen tolkning av ett riksdagsbeslut och nonchalerat riksdagensuttalade vilja. ärupprörd över att oppositionen har, som han säger, en halv chans att få igenomsina förslag med hjälp av . Men del är ju en självklar följd avjämviktsriksdagen. Regeringen och regeringspartiet har ju inle heller mer än enhalv chans vid lotlningar. Ett riksdagsbeslut är ändå ett riksdagsbeslutoavsett om det har kommit till med hjälp av . Finansministern har integjort något fel, säger . ligger i stället hosoppositionen. Del är alltså, enligl , oppositionens fel allriksdagen har fattat ett visst beslul. Om nu alltså tillåteralt regeringen nonchalerar riksdagsbeslut, skulle då inte kunna ge mig ett besked om vilken typ av riksdagsbeslut somregeringen får nonchalera? Är del de beslut som och tycker om? Det slår i vår nya grundlag att är svenska folketsfrämsta företrädare. Det står inle att det är som är det. 777. m. Jag kanske fårsäga ett par ord till beträffande hansuppfattning om träffade överenskommelser och hur man skall respektera dessa.Jag förstår all hans uttalande var riktal lill oss folkpartister för uppgörelsenHaga I, där frågan om en indexreglering alltså inle ingick i den direktaskrivningen mellan oss och del socialdemokratiska partiet. Jagvar närvarande vid förhandlingarna. Och statsministern var med om allutforma själva huvudpunkterna i vår uppgörelse. Därvid konstaterades att viinte kunde bli överens om folkpartiels önskan och krav på all frågan omindexreglering av skattesystemet skulle införas såsom en del i uppgörelsen.Detsamma gällde frågan om tillsättande av en besparingsulredning. Men, herrBergqvist, del konstaterades såsom tillåtligl utan att störa uppgörelsen iövrigt att vi från fick anmäla reservation på denna punkt och föradetta fram till en reservation i finansutskottet. Så skedde, och vi vann denena lottdragningen, nämligen i fråga om besparingsulredningen, men förloradebeträffande indexreglering av skatlesystemet. Dennafråga är alltså på intet sätt något obekant faktum för det socialdemokratiskapartiet. Man visste att vi angeläget ville driva denna fråga, och vi hargivetvis fortsatt att göra så, fullt i överensstämmelse med vad vi haderättighet lill enligl den uppgörelsen. Alt vi är så angelägna om all drivadenna fråga beror på att vi anser den vara en myckel väsentlig sak när delgäller de framlida möjlighelerna all uppnå samhällsekonomiskt rikligauppgörelser på lönemarknaden. Delproblemet löses inle i en handvändning. Tre olika sittande utredningar berörsav denna fråga. Någon sorts samordning måsle givelvis komma lill stånd. Därförär det viktigt att frågan avgörs . Även regeringen bordeinse det önskvärda i att något sker på detta område. Vi kan inle fortsätta medprovisorier, som skapar svårigheter av alla möjliga obekanta slag. Detta göratt jag har full anledning hålla på att den reservation som här har anförts ärhelt motiverad. i talade om hur orimligt det var med en situationmed lotlningar i . Han gav uttryck för sin bitterhet över all det avhonom önskade regimskiftet inle hade kommit till stånd. Men, ,systemet med lotlningar accepteras såsom en arbets- 7 protokoll 1975. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. metod - i varie fall avoss, och vågar jag påstå, även av och . Vaddet här gäller är om man skall tänja på detta system och missbruka det så attden som förlorar en lottning omedelbarl under samma riksdag skall utnyttja sinamöjligheter all åstadkomma en omlollning. Då är man inne på farliga vägar. Dåuppstår den lolterikarusell som talade om. Istort sett har lotlningarna, trots de problem som de kan innebära, fungeratbra. Den svenska har visat sig kunna sköta dessa saker. Även deborgerliga partierna har i allmänhet accepterat utslag. Man har intetill varie pris ulnytrial alla möjligheter att åstadkomma omlollning vidförsta bästa tillfälle, ulan man har - i stort sett - visat respekt för defattade besluten. Det finns undanlag, och vad som hände i skatteutskottet ihöstas är ett sådant. Min bestämda uppfattning är den all om man har respektför den parlamentariska demokratins principer, då skulle man inle vid del härtillfället ha åstadkommit en ny omröstning, ulan de borgeriiga ledamöternaborde ha avgivit ett särskilt yttrande och sedan avvaktat med frågan tills detblev ell nytt år. Tillherr Jonnergård vill jag säga att det är lättare fÖr regeringen all följaentydiga än tvetydiga riksdagsbeslut. HerrBjörck i sade att man inte kan gradera beslut beroende på om de fattasmed hjälp eller inte. Det är riktigt, men det är också på det sättetatt riksdagsbeslut som inle föranleder någon skrivelse väger precis lika tungtsom ett beslut som följs av en skrivelse. i (m): Om argument vore lika starka som hans partinil, kanskeden här debatten skulle bli mera givande. Han påstår bl. a, all vi kännerbitterhet över att accepteras som arbetsmetod. Jag känner ingenbitterhet över della, Lottningen är ingenting unikt för den här . Denär ett instrument, vilket herr konstitulionsut-skoltsledamoten välkänner till, som vi använt oss av redan lidigare. Det råkar bara vara så attdet blir förfärligt många lotlningar just , beroende på alt hans partivänner icke ens med kommunisternas hjälp har majoritet. Då blirdet på det här sättet, och det får man alltså acceptera. Men,säger , ni accepterar ju inle resultatet av de här lotlningarna.Jo, visst gör vi det. Det är ni själva som inle accepterar resultaten.Regeringen uppfyller icke de beslut som fattar, när lottningen hargått i en viss riktning - och ibland för den delen även annars. Detförhåller sig alltså inle så som säger, alt vi missbrukarsystemet med lottningen. Som jag sagt blir det lotlningar då och då, och det äringet missbruk alt man tvingas tillgripa den beslutsmeloden. Menså kommer det märkliga. säger alt det är fel alt lolla i sammafråga två gånger under samma riksdag. Nå, men hade partivänneri regeringen respekterat beslutet, om del hade fattats i ställetför ? Då hade del ju varit en ny riksdag, trots att del var baranågon månad . Jag måste avslutningsvis fråga : Vilken karenstid villherr sätta, innan vi i oppositionen i nåder får la upp en fråga lillnytt avgörande? HerrJONNERGÅRD (c): säger att omlollning inle får ske under sammariksdag. Men det finns ju molionsrält, och i den här frågan har det förelegatmolionsrält i båda fallen. Motioner avser riksdagsbeslut, och det finns ingetförsvar för alt inskränka motionsrätten. HerrBergqvist säger vidare alt beslul skulle vara tvetydigt. Nej, del ärdel inte.