prot · FY0914 · 1975-12-31 00:00:00 — §I Justerades protokollen för . § 2 Antalet suppleanter i utrikes- ochutbildningsutskotten Enligttill kammaren inkommet protokollsuldrag har valberedningen föreslagil atlantalet suppleanter skall utökas i utrikesutskottet från 16 lill 17 och iutbildningsutskottet från 17 till 18. Jaghemställer all antalet suppleanter i utrikesutskoltel bestämmes lill 17 och iutbildningsulskoltel till 18, Antaletsuppleanter i utrikes- och ulbildnlngsutskollen Omförekomsten av samarbete mellan och Sydafrikanska republiken i fråga omvapenleknik Kammarenbiföll denna hemslällan. §3 Meddelande om fyllnadsval Jagfår meddela att fyllnadsval till utskott kommer att företas vid morgondagenssammanträde. § 4 Om förekomsten av samarbete mellan ochSydafrikanska rebpuliken i fråga om vapenteknik Herr försvarsministern erhöll ordel förall besvara (vpk)i kammarens protokoll för den 15januari inlagna fråga, nr 23, och anförde: i har frågal mig om del förekommer samarbele inågon form på del vapenlekniska områdel niellan och Sydafrikanskarepubliken, Svarelpå frågan är nej. Hen i (vpk): Jag lackar för svarel. Del är minst lika intressant som frågan. Bakgrundentill frågan är nämligen följande, Mol råder ell inlernalionelllvapenembargo. Emellertid har för atl söka kompensera della självlutvecklat sin vapenindustri. a. har man framtagit Omförekomsten av samarbete mellan och Sydafrikanska republiken ifråga omvapenteknik en mini-kpisl MPS. Dennahar väsentligen tillverkals i . Chefs-konslruklör har varil en svenskavapeniekniker. Mankunde läsa i en svensk mililärteknisk lidskrifl: "Matematiskamodeller för dalabehandling av samlliga mekaniska, ballisliska och taktiskafunktioner framtogs vid ulvecklingen av mini-kpisten MPS vid Nat. Instilule ofDef Research i . Dessa erfarenheter har varil ovärderliga förulvecklingen av MKS," MKS är en aulomalkarbin som har uivecklals för delsvenska försvaret. Tidskriften konslalerar; "Av praktiska skäl harhuvuddelen av arbetet måst ske ulomlands." Försllånas alltså en svensk konstruktör ul lill etl bojkottat land. Sedan sker ellutbyte av information, vilken används vid vapenkonslruklion för svenska syften,och huvuddelen av arbelel förläggs utomlands, Informalionen har släppts framav del sydafrikanska försvarsforsknings-inslilutet, information som givetvisursprungligen varit den sydafrikanska slalens egendom. Tillåtmig slälla en följdfråga: Är dessa uppgifter ur tidskriften i fråga rikliga?Finner statsrådet i så fall förfarandet lämpligt? Jag Iror all i har fåll många uttryck för all densvenska regeringen inle har hafl anledning all la upp några förbindelser medSydafrikanska republiken. Jag vill försäkra au del inle förekommer samarbelemellan staterna på det här områdel. Jag beklagar alt jag inle känner lill den uppgiftsom har lämnat. Vi har nalurliglvis inga möjligheler allförhindra all en enskild person, som kan ha vislals i , ulifrån sinaintressen har hjälpt lill med den här konslruklionen. Men jag uppfallade allherr fråga gällde om del hade elablerals något samarbele mellan försvarsdeparlementeleller någon av de organisalioner som sorlerar under försvard och Sydafrikanskarepubliken. Jag kan nalurliglvis inle svara för en enskild person. Samhällethar inle på någol säll varil med i delta sammanhang. Jag kan upprepa atl mittsvar är ell klarl nej. Hen i (vpk): Jag har inle ell ögonblick sall i fråga all del med regeringensvelskap eller godkännande skulle ha skell någol sådant samarbele, I delavseendet accepterar jag självklart svaret för vad det är, men det ärju käntfrån andra delar av adminisiralionen alt ell och annal kan förekomma som inlealllid är under de poliiiski ansvarigas konlroll ulan som är en följd avsjälvsvåldiga enskildas eller självsvåldiga myn-dighelers agerande. Jagskulle vilja sälla i fråga om det inte finns skäl all undersöka vad som här harförevarit. Del är inle bara del all en enskild person har lånat ut sinaIjänsler lill den sydafrikanska slalen - del kan nalurliglvis inte den svenskaregeringen i och för sig hindra - ulan del inlressanta är alt det tydligtvisförekommil en syslemalisk användning av ell så atl säga systematisktinformationsflöde i samband med utvecklandet av den svenska automatkarbinenMKS. Det tyder onekligen på en konlakl som är litet mera medveten och all denhar skell på viss nivå. Tidskriftensom jag refererar lill heler f ö. Soldal & Teknik och är naluriiglvis påinlel säll officiell för vare sig den svenska officerskåren ellerförsvarsmaklen i allmänhet, men artikeln innehåller så myckel av kvalificeradetekniska detaljer all man inte kan avfärda den som bara påhitt. OmJärjfÖrbindel-serna mellan och Swinoujscie i Överläggningenvar hiirmed slutad. §5 Om färjförbindelserna mellan och Swinoujscie i Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara () i kammarens protokoll för den 21 januariinlagna fråga, nr 40, och anförde: har konslaleral alltrafiken mellan och endasl kan säkerställas om reservfärjafinns samt all SJ har en sådan men avser all sälja den. Han har i anslulninghärtill frågal, om jag överväger all vidlaga sådana åtgärder som syftar lillalt trygga forlsall färjeförbindelse med via Ysiad. Enliglavial mellan SJ och polska slalsjärnvägarna (PKP) skall de senare hållajärnvägsfärja på leden. Någon ersättningsfärja vid varvsöversyn och liknandeförfogar PKP inle över enligl uppgift, SJ har därför fått en förfrågan,huruvida SJ kan slälla ersäilningsfärja lill förfogande under en planeradöversyn av den polska färjan . Överläggningarhärom pågår mellan SJ och PKP, Jagber all få tacka statsrådet för svaret. Jag förstår all del ärundvikande eftersom förhandlingar pågår och all jag därför inte kan få etlentydigt besked av statsrådet hur man skall förfara. Jag skall emellertid bealt få begagna den korta stund som jag har lill mill förfogande till all lalalitet om färjdrafiken mellan och . Överhuvud tagel är den region där den överväldigande delen av Sverigesfärjeirafik äger rum. brukar av de flesta anses vara ett s, k,överhettat län, men så är egentligen inle fallet, 1 varje fall en del av länetär i behov av stöd och uppmuntran i olika avseenden, och det är Ystadsområdel,Satsningen på en färja niellan och Swinoujscie visar sig verkligen varaell lyckokast, Ulvecklingen har varit myckel lillfredsslällande, och ståri dag inför beslutet atl investera ungefär 25 miljoner i hamnanläggningar.Trafiken som enligl avtal går på polsk färja, som statsrådet nämnde, ärulomordenlligl Nr 14 omfattande. Godsvagnarna slår i kö för all transporteras över lillPolen. Tisdaeen den 'transporterade man över 629 vagnar från lill Swinoujscie.1 december hade anlalel sligil till 828. --------------- varantalet transporterade vagnar i den andra riktningen, alltså från Om j)ostseiyicen på lillSverige, 932 och 933. Denna färjeled är ulomordenlligl landsbygden viktig för handeln mellan och , enhandel som efter re- geringsbesökel i Polenförra årel kom alt växa ytterligare. Jag hoppas därför alt SJ på alla sällförsöker all lillmötesgå den polska statsbanan i de förhandlingar som pågåroch atl man sätter in en reservfärja. Jag undrar rent av, statsrådet ,om man inle skulle förhandla sig fram till det vanliga tillvägagångssättet närdet gäller trafiken på färjeleder, nämligen atl vardera slalen har lika antalfärjor, och om del inte skulle vara bra för slalens järnvägar alt investera ochengagera sig i en egen färja mellan och . Men del är en annan sak.Jag ber all få lacka för svarel. Överläggningenvar härmed sluiad. § 6 Om postservicen på landsbygden Herr komniunikalionsminislern erhöll ordetför all besvara i (c) i kammarens protokoll för den 23januari intagna fråga, nr 46, och anförde; i har frågal mig om min principiella syn på ompostverket bör kunna genomföra sådan förändring av postservicen på landsbygdensom av kommunen och den berörda bygdens befolkning bedöms som en betydandeförsämring. Jaghar lidigare vid elt fiertal tillfällen här i redogjort för denposlala servicen på landsbygden och hur denna service successivt utvecklats ochförbättrats. Senast skedde detta i mill svar på i Agnasinlerpellalion angående postservicen på landsbygden förraåret. HerrNilssons fråga föranleder mig emellertid all i korthet redogöra för deserviceformer som är aktuella. Detlidigare systemet med enbarl fasla posianslaller på landsbygden är inle såfiexibell all del ulan vidare kan anpassas lill ändrade förhållanden vadbelräffar hushållsunderlag, avstånd till posianslall m. m. Del har därför varilnalurligl för postverket atl ulveckla någon sorls rullande posianslall. Genomlantbrevbäraren ges numera en sådan rörlig poslservice. Övergångenlill lanlbrevbäring innebär vanligen betydande fördelar för de berördahushållen. Dessa får sin post hemburen och behöver ej färdas lill posianslallför all kunna hämla värdeförsändelser, skicka pakel, hämta ul pengar osv, 1många fall får också kunderna sin post lidigare nu än när de betjänades av enmindre posianslall. Ellverksamt tillskott lill landsbygdens postservice är vidare alt postverketsedan någol år lillbaka börjat inrätta etl nyll slag av poslanordning pålandsbygden, nämligen s. k. poslslälle. a. för att när så behövs komplettera den utbyggdalanlbrevbärarservicen. Härigenom kombineras fördelarna med lanlbrev-bäringenmed alt de kunder som så önskar eller som inte hunnit passalantbrevbäraren kan få sin poslservice under en bestämd lid i en bestämd lokal. Infören förestående omorganisation av postservicen på landsbygden informerarpostverket skriftligen och genom informationer på möten regelmässigt deberörda kommunerna och postkunderna och inhämtar deras synpunkler och önskemål.Delta sker innan någon omläggning genomförs. De synpunkler och önskemål som dåkommer fram får sedan vägas mot verkets personella och organisatoriskaönskemål, innan beslul fattas. Jaganser all den av postverkd tillämpade handläggningsordningen tillgodoser allarimliga krav på en allsidig prövning. Hen i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för det relativt utföriiga svaret.Detta berör emellertid mera den formella hanleringsordningen än principerna.Principerna för förändring av poslservicen på landsbygden har ullalalsig om i tjol i anledning av molioner som bl. a. jag var med om all väcka.Trafikulskoliei erinrade då i sitt belänkande om alt det ur allmänt regionala,näringsgeografiska och servicemässiga synpunkler är angeläget atl bibehålla endel mindre posianslaller samt att det är angelägel alt en försämring av postverketsservice inom landsbygds- och glesbygdsområden inte sker. Ulskotlet avslutademed följande mening: "De organisationsförändringar som aktualiseras underdet forlsalla ralionaliseringsarbetet på delta område bör därför göras med beaktandehärav och bör ske i samförstånd med vederbörande kommunala myndigheter." Orsakentill min fråga är att postverket synes tvärt emot dessa riktlinjer fatta beslulsom strider mot vad de kommunala myndigheterna och den berörda befolkningenanser, I detta fall - jag är fullt medveten om all statsrådet inte kandiskutera del enskilda fallel utan endasl principen - är del en myckel slor bysom kommunen satsar på med exempelvis vatten, avlopp och tomter. Fem nya hushar byggts . Där flnns affär, brandkår, taxi m, m. Flera mindre förelagflnns i samhället. Den här aktuella bygden ligger vid , Man skallsalsa på en siugby av betydande storlek, och en badplats skall byggas nu i vår.När postverkd i slrid med den inom bygden och kommunen uttalade meningen drarin poslservicen får dd myckel negaliv effekt på de människor som bor där ochde människor som eventuellt kommer all ha iniresse av att bosätta sig där. Jag vill gärna följa uppsvaret och fråga statsrådet beiräffande hans 4 protokoll 1975. Nr 14 principiella syn, som har angetts i trafikutskottets betänkande1974:2. Tisdaeenden ' hoppas att statsrådet i likhet med vad somuttalas i detta betänkande '"bekräfta att det är viktigt att postservicen inte försämras i --------------- glesbygder.Jag hoppas atl statsrådet därvidlag värderar och lyssnar till Om postseivicen på kommunens och befolkningens mening om vad som är god poslservice. landsbygden Vidare hoppas jag all statsrådd även vill uttalasom sin mening att för- ändringar bör ske isamförstånd med kommunen. harju beslutat detta, Slulligenvore del fakliskl av värde alt statsrådet ullalade alt statliga myndigheternaluriiglvis skall följa beslul och av uppdragarikllinjer. Det är i och för sig en självklarhel, men ibland kan ifrågasällasom det verkligen sker. Del finns, som i .själv sade, inte tidsmässigmöjlighet att inom ramen loren enkel fråga gå in mer i detalj på della i ochför sig slora problem. Jag vill inskränka mig till all påminna om altpostverket - kanske speciellt under del senaste årel -verkligen har gjorl vad man möjligen kan begära när det gällt alt se över sinposlala organisation, inle minsl i glesbygderna. Delär klart att man aldrig kan uppnå en situation där alla känner sig nöjda, mensom jag sagl i mill svar visar - åtminstone -all erfarenhet altsystemet med lanlbrevbärare i de flesta fall inle på någol sätt, sedan del fållverka , varil underlägset den fasla post-anstalten. Jag tror därför allde erfarenheler som poslverkel, och nalurliglvis i första hand dess kunder,har fåll av lanlbrevbärings-syslemet har varil posiliva. ber mig bekräfta behovet av en allsidig poslservice liksomangelägenheten av all den inle försämras och alt kommuners och enskildas önskemålså långl möjligl skall infrias. Det är alldeles självklarl. Redan i millursprungliga svar, där jag sade alt önskemål skall beaktas, kontakter tas ochinformationsmöten anordnas osv. med berörda parter, ligger mitt svar på desenare frågorna. Jag upprepar gärna atl det skall vara målsättningenför verksamhelen. Til syvende og sidst skall man ju ge de enskilda människorna- medborgarna ute i landels olika hörn - bäsla möjliga service. HenNILSSON i (c): Jag ber atl få tacka statsrådet för beskedel om hans upp fallning all poslservicen på landsbygden inte bör försämras. Jag vill un derstryka atl det väsentliga måste vara den uppfattning som kommunen och de människor som är beroende av servicen har. Jag tror inle att statsrådet skall utgå från alt den kommun del här gäller är ulan erfarenhet i frågan, Lanlbrevbäring är vanligt förekommande på landsbygden. Både kommunalmän och de som iir berörda i del här fallel känner lill lant- 50 brevbäring och kan göra jämförelser. Kommunensäger all man inle vill acceptera en lösning som innebär en försämradposlservice. Herr statsrådets kommentar var närmast etl försvar föruppfattningen atl det här är en fråga som poslverkel bäst av alla kan bedöma.Kommunen anserenligt kommunstyrelsens protokoll all del är anmärkningsvärt allinle poslverkel t, ex, har beaktat förändringens inverkan på linjelrafiken.Kommunen vill i della sammanhang ålerigen efterlysa en bättre samordningniellan statliga verk och institutioner i fråga om glesbygdspoliliken. Jagvill än en gång understryka vad irafikutskollet och enhälligtuttalade , nämligen atl förändringar bör ske i samförstånd med komrnunen.icke i strid med den, I begreppet "samförstånd" ligger som bekanlicke all man går i strid med den man skall ha samförstånd med. Jagfinner tyvärr inle statsrådels inslällning helt positiv. Jag ulgår emellertidifrån att statsrådets ord atl det är självklart all beslul ochrikllinjer skall följas också kommer all bli vägledande för poslverkel vid denforlsalla behandlingen av denna fråga. Omprinciperna för export av krigsmateriel i har ju själv sagl atl vi inte kan diskuleraenskilda ärenden, och har inle heller lalal om vilken kommun delgäller. Det är inte meningen atl vi skall diskulera den i della sammanhang. Jagulgår emellertid från all den enskilda kommun som har i lankama,om den inte är nöjd med den förändring av den poslala servicen som planeras,utnyttjar sin räll atl besvära sig lill regeringen inom den lid som slår tillbuds, så all vi efter sedvanligt remissförfarande när det gäller dessa besvärfår tillfälle all studera frågan grundligare än vad vi kan göra här. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om principernaför export av krigsmateriel Herrhandelsministern erhöll ordel för att besvara i (vpk)i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 36, till herrförsvarsminislern, och anförde; i har frågat försvarsministern om den svenskaregeringen har frångått principen om alt inte exporlera krigsmateriel tillkrigförande länder. Frågan har överlämnatstill mig för besvarande. Principernaförsvensk export av krigsmateriel redovisas i propositionen 1971:146, som hargodkänts av . Ingen export av krigsmateriel kan äga rum ulan särskilllillslånd. Sådant tillstånd beviljas icke om ovillkoriligl hinder finns i formav beslul av eller Omprinciperna för export av krigsmateriel vissa andra folkrätlsligaregler. Tillståndsfrågorna pröva.s enligl rikllinjer som anges i propositionen. Denprincip åsyftar har i riktlinjerna formulerats så alt lillslånd inlebör beviljas för export till "stal som befinner sig i väpnad konflikt medannan slal, oavsell om krigsförklaring har avgelts eller ej" Iriktlinjerna behandlas också frågan om samarbetsavial niellan förelag i Sverigeoch i andra länder om gemensam utveckling och produktion av krigsmateriel avbetydelse fördel svenska försvaret. I riksdagsbeslutet sägs att utförsel somföranleds av sådana samarbetsavial bör medges oavsell förhållanden som annarsulgör hinder för export. Bara de ovillkorliga hindren gäller i della fall.Avtal av del här slaget förutsätier en myckel restriktiv prövning vid val avutländsk samarbelspariner. Enligt riksdagsbeslutet skall avtalet underställasregeringen, och myndigheterna skall ha full insyn i den svenska avtalspartensverksamhet. Regeringen har intefrångått dessa principer. i (vpk): Jag vill först lacka stalsrådet för svarel på min enkla fråga.Bakgrunden till denna är de uppgifter som sedan en lid har cirkulerat ipressen om svensk försäljning av krigsmateriel lill vissa länder, även om dessaskulle hamna i krig. Diskussionen har uppslån i samband med ochregeringens försök atl sälja lill de fyni NATO-länderna , ,och , Nuhänvisar handelsministern till frågan om samarbetsavial niellan förelag iSverige och i andra länder. Handelsministern lar upp frågan om gemensamulveckling och produktion av krigsmateriel av betydelse för del svenska försvaretoch framhåller att del i riksdagsbeslutet sägs alt utförsel som föranleds avsådana samarbetsavial bör medges oavsett förhållanden som annars utgör hinderför export. Ärdd mot den här bakgrunden man skall se uppgifterna om del brev som den svenskeförsvarsministern eventuellt skulle ha sänt lill de fyra länderna, i vilkelgaranlierskulle ha getts föratt reservdelar skall levereras även om de berördaländerna skulle hamna i krig? Enfråga i sammanhanget är: Har regeringen gett de här fyra NATO-länderna sådanagarantier, och anser handelsministern all del i så fall slår i överensstämmelsemed den alliansfria polilikens principer? Enannan fråga är: Kan dei över huvud taget anses vara i överensstämmelse med densvenska neutralitetspolitiken alt sälja till elt mililärblock? Viggenulgör nu inle vilken krigsmateriel som helst, utan är sannolik! del mestpåkostade projeklel och anses vara en av de vikligasle delarna inom den svenskakrigsmaklen. Hela Viggenpro-jeklet - som f ö. i slor hemligheisfullhei logsfram i samverkan mellan flygvapnet, försvarsdepartementet och den svenskastorfinansen - skall alltså nu genom i stort sell samma konstellationexporteras även till NATO-länder, ,denna centrala och påkostade del av den svenska krigsmakten, harju knappasl merän börjat flygas in på förbanden förrän , huvudleverantören, medregeringens goda minne och aktiva slöd söker exporlera den lill fyra länderinom NATO-blockel, Den enda förmildrande omständigheten -om man nu kan lala omförmildrande i sammanhanget - är all olika kapitalistiska förelag i NATO-länderhar svarat för viktiga delleveranser lill och all planels konstruktionoch prestanda därför i hög grad torde vara kända i . Jagtycker alt svarel från handelsministern är olilirredsslällande, och jag finnerdel uppseendeväckande alt regeringen anser all den här evenluella affären slåri överensstämmelse med den alliansfria polilikens principer. Omprinciperna för expon av krigsmateriel Skälet lill i bekymmer i del här sammanhanget ärtydligen atl , för den händelse dt avtal kommer till stånd, skulle kommaall levereras lill NATO-länder, Han påstår mer eller mindre atl detta inte ärförenligt med den svenska neutralitels-poliliken. Då måsle jag påminna herrWerner om all del svenska flygplanet har försålts lill , som ärelt av de fyra länder som skulle kunna bli aktuella. Om är riktigt, och om han inle ur neulraliieispolilisk synpunkl görnågon hell avgörande principiell skillnad mellan Draken och , är redanden svenska neutralitetspolitiken raserad. Varför har inte vänsterpartietkommunisterna pä elt stadium än här gjort gällande att såhar inträffat? Jagvill också tala om, om nu i inle känner lill della, all visedan lång lid har levererat olika slag av krigsmaleriel lill - inleflygplan men bl. a. krigsfartyg. Vad jag vill säga, herr lalman, är all delförhållandel att elt land tillhör N|inte har ansetts ulgöra ellsådanl ovillkorligt hinder för krigsmaterielexporl som antyderskulle föreligga. Del framgår hell klarl av den proposilion som antogs avriksdagen att också hade den uppfattningen, att tillhörigheten lillNATO i och för sig iiue hade en sådan innebörd som nu försöker göragällande. i (vpk): Handelsministern anser uppenbarligen au Viggenexpor-ten slår iöverensstämmelse med principerna för svensk vapenexport såsom de har uttrycktsav regering och riksdagsmajorilet 1971, Ja, del kan så vara, , men dåär det fel på dessa principer. Det har vi ju tagit upp fiera gånger, och vi togupp del 1971. Del ändras inte på något sätt av uppgiften att Draken harexporterats till NATO-länder tidigare. Vi menar atl vapenexportöver huvud laget strider mol sirävandena Omvillkoren Jör export av Viggenplan alt åsladkomma nedrustningoch avspänning. Deltagande i vapenexport i konkurrens niellan vapenexporlörerdriver ju på upprustning, pressar fram nya vapen för krig ochförinielse. Vapenexport lill en slal är ell slöd med leknik lill denna stat ochlill del samhällssystem som samhällsapparaten är satt all försvara. a, dessa skäl - del har vi utvecklat tidigare - anser vi all principernaför vapenexport måsle omprövas. Vi har krävt generellt förbud för export av ellså avancerat vapen som till NATO. Vi rnenar atl sådan export strider molavrusiningssträvandena och neulralileten. Därför upphör inle vår kritik av denhär affären, trots handelsministerns försäkran atl affären skulle slå iöverensstämmelse med dessa principer. Iövrigl slällde jag en fråga om del hemliga brevet från försvarsministern, menden frågan.har handelsministern inle svarat på. Överläggningen var härmedslutad. §8 Om villkoren för export av Viggenplan Herrhandelsministern erhöll ordel för all besvara fröken () ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 43, till herrutrikesministern, och anförde: Fröken har frågatutrikesministern om han är beredd informera och allmänheten om vilkautfästelser regeringen med hänsyn lill svensk neutralitetspolitik ochhittillsvarande principer för krigsmaterielexporl givit i fråga om leveranserav Viggenplan lill främmande land i en konfiiktsituaiion. Frågan har överlämnatslill mig för besvarande. Somjag har angivil i svar på fråga av i redovisasprinciperna för svensk export av krigsmateriel i propositionen 1971:146, somhar godkänts av . Ingen expon av krigsmateriel kan äga rum utansärskill tillstånd. Sådant tillstånd beviljas icke om ovillkorligt hinder finnsi form av beslut av eller vissa andra folkrätlsliga regler.Tillståndsfrågorna prövas enligl rikllinjer som anges i proposilionen. Imilt svar till har jag även redogjort för vad som enligl riktlinjernagäller vid samarbetsavial mellan förelag i och i andra länderomgemensam utveckling och produktion av krigsmateriel av betydelse för delsvenska försvaret Jag säger där bl.