prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Idagens läge bestrids sjukvårdskostnaderna av landstingen. Dessa har ekonomiskabekymmer, del vet vi. Åtminstone i milt eget län går av helabudgeten lill sjukvården, och inom sjukvården upptar trafikolyckorna en ganskaväsentlig sektor. HerrHörberg har i sin motion uppgivit all enligt priser vålladetrafikolyckorna sjukvården kostnader på 425 milj. kr. Det är klart att man kanifrågasätta om det är riktigt att de som är i sådant ekonomiskt läge att deinte har råd att ha bil skall vara med och betala sjukvårdskostnaderna för demsom har råd att ha bil och som åstadkommer skador Jagär inte heller i delta fall beredd att ställa något yrkande därför att jaginser all man måste få en helt ny syn på dessa frågor, och det kräver kanske enmycket stor utredning. Men jag vill säga att Jag är öppen för tanken att enskadevållande också kan få delta i kostnaderna. Härhar framförts alkoholpolitiska och trafikskadepoliliska synpunkter på dennafråga. Beträffande den preventiva effekten av den omständigheten att det kanbli jämkning av skadeståndet till den som har sprit i sig i sådan mängd att hanhar nått slraffbarhet, så tror Jag för min del också att skadeståndsjämkningkan få sådan preventiv effekt bara man informerar ordentligt om det sä att varoch en vet att om han kör bil rattonykter eller rattfull så medför del i förstahand de vanliga straffrättssanktionerna, men också att han kan få nedsattskadestånd. Jag tror att det också kan ha en preventiv effekt. Sedanär det alldeles självfallet att majoritetens grundsyn har varit att man såkraftigt som möjligt skall markera den tes som jag tror att vi alla är ense om,nämligen att alkohol och trafik inte hör samman. Egentligen skulle man önskaalt det beslut som tas här blev en appell utöver hela vän land: Alkohol ochtrafik hör inte samman. Om man kör skall man vara fri från det bedövningsmedelsom kan förorsaka sociala vådor för föraren själv, hans närmaste och andramänniskor. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. FruNILSSON i (s) kon genmäle: Låt mig bara helt kort kommentera det första avsnittet i , som gällde det eventuellt stötande i att från försäkringen betala utskadestånd till en som vållat skadan. Jag vill bara göra uppmärksampå att trafikförsäkringsföreningen poängterat att det urtrafikförsäkringskollektivels synpunkt inte har någon som helst ekonomiskbetydelse. Vi kan alltså inte ange ekonomiska hänsyn som skäl. HerrHENMARK (fp) kon genmäle: Jag lade inte heller någon större viktvid de ekonomiska synpunkterna, utan jag sade endast att det är stötande förrättsmedvetandet att en bilägare skall, så att säga, trafikförsäkra till fullskadeståndsnivå den som stjäl hans bil. Hen (vpk): Det finns ett antal frågor där de politiska partierna inte har låst sigi bestämda partiståndpunkter och där följaktligen ocksä röstningar i riksdagenskär genom partigränserna. Sådana frågor är t. ex. religiösa frågor ochnykterhetsfrägor. Då vi behandlar en ny trafikskadelag finns i dennaockså invävd en nykterhelspolitisk fråga. Det är således bäddat för skildameningar mellan dem .som står på linje och dem somföreträder en i det hänseendet mer liberal linje. Deltorde stå helt klan, alt frågan om onykterhet i trafik inte alls ärokontroversiell. Även människor som har en fördragsam inställning lillalkoholbruk vänder sig bestämt mot kombinationen alkoholförtäring ochframförande av motorfordon. Om sådana ändringar företas i gällande lagstiftningatt denna destruktiva kombination indirekt gynnas i förhållande till nulägetkan del inte uteslutas att detta kommer att verka stötande på dettarättsmedvetande. Om man utgår från alt lagar som berör många människor ocksåbör vara förankrade i dessa människors allmänna rättsmedvetande, bör även någonform av ekonomisk prevention finnas kvar mot straffbar onyktherhet vidframförande av motorfordon på sådant sätt all del vållar andra människor skada. Utskottsmajorilelen,vilken jag stödjer, är av den meningen alt en sådan sanktion bör finnas kvar.På den punkten går vi således mot propositionen. Skillnaden mellan utskottetsförslag och reservanternas, som bygger pä propositionen, är emellertid inte såstor dä det gäller de sociala hänsynen. Det är Ju domstol som jämkarersättningen vid trafikskada, och det är inte så att domstolen skall jämka utanbara så att den kan göra det, om den finner skäl tala härför. Sociala hänsyn,särskilt då till anhöriga, kan alltid tas. Men alla som framför motorfordon medstraffbar alkoholhall i blodet tillhör inte låginkomstlagarna i samhället.Därför bör möjligheten att också sätta in ekonomiska sanktioner finnas, och denmöjligheten bör kunna användas med omdöme och urskiljning av domstolarna. Detbehöver inte alls, som sägs i reservationen I, bli så att en ekonomisk sanktionslår blint och slumpmässigt utan hänsynslagande till förseelsenssvårighetsgrad. Utskottethar ju inle heller i sitt ställningstagande gått särskill långt, i varie fallinle så långt att straffbar onykterhei vid framförande av motorfordonjämställts med grov vårdslöshet. Hade sä skett, hade frågan kunnat få enlagtekniskt mycket enklare lösning. kan del emellertid antagas att i mängafall grov vårdslöshet ocksä sammanfaller med straffbar alkoholpäverkan. Isådana fall kan det ifrågasättas om del verkligen handlar om ett medvetetrisktagande av det slag som reservanterna anför. I det fallet ärverklighetsuppfattningen förvänd genom påverkan från alkohol. Man kan tveka inför hur man skall väga de sociala hänsynen, då delgäller ekonomiska sanktioner, mot straffbart onyktra motorfordonsförare. Menmed den moderation som domstolarna har möjlighet göra vid tillämpningen harjag ansett mig kunna stödja utskottets linje i den här frågan och yrkar såledesför min del bifall till utskottets hemställan. i (s)kort genmäle: Jag vill bara konstatera att har sällat sig lill deborgerliga i den här frågan. Jag vill poängtera alt han ocksä går emot detstora löntagarkollektivet, dvs. LO, TCO och , som alla har tillstyrktförslagen. TCO hälsar lagförslaget med stor tillfredsställelse och konstaterar bl. a.,att den skadelidandes intresse är satt i centrum samt att ersättning utgåroavsett vem som har vållat skadan. har angivit liknande synpunkter ochanser, att ersättning för personskada skall utgå på rent objektiva grunderoavsett om föraren är presumtions-ansvarig. Del här att beklaga att inte herrIsraelsson har tagit intryck av dessa synpunkter vid remissbehandlingen. Hen (vpk) kon genmäle: i säger att jag gått samman med borgarna, ochformellt är det väl riktigt. Men det kan i mänga fall också anföras sammaargument beträffande regeringspartiet. Del har med borgerligt stöd genomförtmånga förslag här i , som vi för vår del har gått emot. Det tycker jagalltså inte är något tungt vägande argument i det här sammanhanget. F. ö. är det, som jag sade i mitt första inlägg, såatt inställningen i nykterhetspolitiska frågor inte är strängt partipolitisktbunden. Det finns ocksä i parti meningar av del slag som Jagföreträder, även om de log sig något andra uttryck i den sista motionsomgångeni denna fråga. Den inställning som jag har intagit sammanfaller i huvudsak medden som företräder. Jag känner mig någorlunda till freds medmitt ställningstagande med tanke pä den moderation domstolarna, som jag redansagt, kan iaktta i tillämpningen och med tanke på att sociala hänsyn kan las. Jag vill inskränka mig till att rikta ett tack till lagutskottet fördess ställningstagande att på det sätt som har skett undanta lävlingsfordonenfrän trafikskadelagens tillämpning. Jag är ocksä tacksam mot min partikamratherr , som observerade de svårigheter för motorsporten sompropositionen innebar. motion och ytterligare den andra motionenbör således ha varit en tillgång för utskottet och utgjort grunden förutskottets ställningstagande. AttJag känner mig tacksam beror också pä att jag från molororganisationer ochenskilda hemma i fått brev och telefonsamtal och en del materialsom visat all man har varit bekymrad - och även förvånad och arg - överpropositionens innehåll. Motorsporten har, inte minst i , en omfattandeverksamhet: det finns många motorsportklubbar där man utfört etl mycket fintarbete. Jag har en världsmästare, , till granne, och även ArneKring kommer från våra bygder. Dessa opinionsyttringar kom på ett relativt sentstadium. Jag finner del egendomligt och är förvånad över att motororganisationernainte getts möjlighet alt avge remissvar i större omfattning än som har skett.Det måste vara ett ovillkorligt krav alt berörda organisationer vilkasverksamhet är föremål för utredning och lagstiftning får tillfälle alt avgeyttrande. Det måste ingå i värt demokratiska system all berörda organisationerfår ge sina synpunkter lill känna. dem möjlighet till detta,men det borde ju ha skett redan före propo-sitionsskrivandel. Medden inblick jag fält i dessa frågor hemma i har jag fått klart förmig att motorsporten har en stor social betydelse, som jag vill understryka.Skyddet för tredje man vid motortävlingar måste vara fullgott, och förarna avtävlingsfordonen mäste också ha ett fullgott försäkringsskydd. Jag anslutermig helt till utskottets synpunkter på dessa frågor och jag vill således än engäng tacka utskottet. Jag yrkar bifall till betänkandet. En stark opinion finns i samhället för en liberalisering av destraffrättsliga påföljderna vid rattfylleri och rattonykterhet. Det äruppenbart att ett fängelsestraff har en myckel liten förebyggande effekt dådet gäller alkoholförläring i samband med bilkörning. Deborgerliga ledamöterna i utskottet vill skärpa de civilrättsliga påföljdernaför rattfylleri och rattonykterhet. De anser att en ekonomisk sanktion kommeratt ha förebyggande effekt. Men när det visat sig att fängelsestraff ejförhindrar alkoholkonsumtion i samband med bilkörning och när vi vet attfängelsestraff är något som den stora allmänheten anser vara socialtoacceptabelt och all rattfylleristen därmed utsätts för ett socialt tryck, hurkan man då tro att en ekonomisk sanktion skall kunna förhindra "alkoholvid ratten", när ytterst få i den rattfulles omgivning kommer att fäkännedom om hans försämrade ekonomiska ersättning från försäkringsbolaget, ochdetta dessutom ur social synpunkt endast är intressant för honom själv och hansfamilj? Dessutom skulle brott och straff komma att ligga ändå längre ifrånvarandra i tiden än den straffrättsliga påföljden. Vi vet alla att ett brottoch påföljden på det bör ligga så nära varandra som möjligt i tiden för att fåden psykologiska effekt som gör att den blir förebyggande och effektiv. Idebatten har man när det gäller liberaliseringen av den straffrättsligapåföljden ansett att den rattfulle har alkoholproblem och behöver vård istället för fängelsestraff I undersökningar som gjorts har det visat sig att avde rattfyllerister som har en alkoholkoncentration av iblod och i urin redan två tredjedelar är kända avnyklerhelsvärdande organ. Detta betyder alt de har onormala alkoholvanor ochär alkoholproblematiker. Av dem som har en alkoholkoncentration av I promillei blod och i urin är hälften kända av nyklerhelsvärdande organ. Detär många unga människor bland rattfylleristerna, och det har visat sig att dekonsumerar stora mängder alkohol . Fortsätter de med dennakraftiga alkoholkonsumtion, är de mycket snart alkoholproblemaiiker. Deför nykterhetsorganen okända rattfylleristerna är ofta sådana människor som äri psykisk obalans t. ex. efter en skilsmässa eller därför att de blivitutslagna på arbetsplatsen genom rationaliseringar. döva sin ångest och orotar de alkohol och visar sedan upp ett för dem onormalt beteende genom attsätta sig bakom ratten. Skall man då utöver de straffrättsliga påföljdernaytteriigare straffa dessa människor, som har problem med sig själva och medsitt sociala liv och som genom en bilolycka blivit skadade och behöver bådepsykisk och fysisk rehabilitering, genom att ej ge dem fulltrafikskadeersättning? Viskall ha klart för oss att denna ekonomiska sanktion oftast drabbar dem somredan är i ekonomiskt underiäge. De ekonomiskt välsituerade utnyttjar irelativt stor omfattning taxi då de är alkoholpåverkade. HerrLidgards och hans partikamraters reaktionära inställning till liberaliseringav civil- och straffrättsliga påföljder är känd. säger han att del inleskiljer mycket mellan utskottsmajoriteten och reservanterna, men det är enväsentlig skillnad mellan ekonomisk sanktion och ej ekonomisk sanktion. Det äremellertid skrämmande att center- och folkpartister, och då specielltfolkpartister, som i denna kammare så ofta värnar om människor med problem ochvill förbättra deras sociala situation, i denna fråga uppträder så reaktionärtoch vill skärpa de civilrättsliga påföljderna för människor som redan tidigareej klarar av sin sociala situation. Allaär vi väl överens om att vi vill ha alkoholfria bilförare, men då måste vi tatill förebyggande åtgärder som ger effekt. Indragning av körkort ärfortfarande en bra förebyggande åtgärd, och alkoholtesterna har även visat sigha en mycket god effekt. Vi måste också fortsätta med information ochnykterhetspolitiska åtgärder. För att lagstifta om en förebyggande åtgärdmåste man ha ordentligt dokumenterat om den har någon effekt. I detta fall kanman fastslå att påföljden med all sannolikhet är helt utan sådan. Däremotdrabbar den en redan psykiskt och fysiskt skadad människa. En sådan form avlagstiftning kan vi frän socialdemokratiskt häll ej medverka till. Jag yrkarbifall till reservationerna 1 och 2. HerrLIDGARD (m) kon genmäle: Jag skall be att införkammaren utveckla hur det kan vara reaktionärt att tycka att den vårdslöshetsom tar sig uttryck i förande av bil i samband med alkoholförtäring motiveraren ekonomisk sanktion, när , som förmodligen känner sig radikal,själv accepterar grov vårdslöshet som grund för sådan sanktion. Vad ärskillnaden mellan det fall som vi anser vara jämkningsgrundande och det som nisjälv accepterar som jämkningsgrund? Det skulle vi gärna vilja veta här ikammaren. Hen () kortgenmäle: Jag ber uppmärksamma s. 29 i utskotlels betänkande. Därstår det: "Utskottet har därför kommit till den uppfattningen att i varjefall straffbart alkoholpåverkade förare bör i någon form särbehandlas när detgäller rätten till ersättning vid personskada. Att en sådan bedömningtorde omfattas av en bred opinion framgår bl. a. av att vid enSIFO-undersökning av de svarande ansett förslaget all inle undantaden som kör onyktert m. m. från rätten till ersättning vara ett dåligtförslag. Utskollet vill även hänvisa till all i trafiksäkerhetsfrågor såviktiga remissinstanser som samt de tre storamotororganisalionerna MHF, M och KAK har funnit det angeläget att samhälletsnegativa syn på trafikonykterheten kommer till uttryck även itrafikskadelagen." Beträffandeekonomiska sanktioner har både och i ansettatt t. ex. körkortsindragning är en mer effektiv åtgärd, och Jag har instämt idetta. Men förvisso kan körkortsindragningen också bli en ekonomisk sanktionför mänga som är beroende av innehav av körkort. Jagvill , herr talman, understryka att värdet av denna Jämkningsmöjlighetur preventiv synpunkt självfallet ökar om den blir särskilt uppmärksammad ikörkortsutbildningen och i den allmänna informationsverksamheten. Hen HENMARK (fp) kortgenmäle: Jag ber att få tacka för den eloge som gav folkpartiet.Det är alldeles riktigt att vi har kämpat hårt förde utstötta, för alt omgärdadem med en mur av trygghet. I den kampen är vi alltjämt iika energiska somförut. Menjag trodde inte all hon ville påminna om den inkonsekvens som faktisktreservationen innebär. Om en person har gjort sig skyldig till grov vårdslösheteller om uppsåt förelegat, då talar man inte om den sociala tryggheten. Det ärju brott som medför längre frihetsstraff Men så fort som alkohol kommer med ibilden talas det om alt man skall vara litet mer eftergiven och mjuk. Jagtycker att det är en väldig inkonsekvens. Jag hade inte tänkt påminna om del,men inhopp här tvingar fram att jag påtalar denna inkonsekvens.Vi vill ha trygghet, men vi vill att den skall skapas pä annat sätt än genomatt man ger efter i fråga om principen att alkohol och trafik icke hör samman. FruHJALMARSSON (s) kort genmäle: Till herrar och vill Jag säga att vi i vår reservationhar sagt att det råder en viss tveksamhet i fråga om jämkning vid grovvårdslöshet i trafik. Men ett enhälligt utskott har redan tagitskadeståndslagen, och vi kan därför inte gå emot den. Att vi sedan fortfarandehäller fast belräffande vårdslösheten och anser att rattonyktra ej skallinlemmas där beror ju på all dessa är människor med alkoholproblem, människormed psykiska problem. Man måste i första hand se till att de får vård och inteekonomiska sanktioner. Tillherr vill Jag säga: Hur kan man tro att en ekonomisk sanktion skallfå en preventiv effekt när inte fängelsestraff har fått det? Fängelsestraffetär ändå socialt oacceptabelt, medan en reduktion av en ersättning aldrig kommeratt bli socialt oacceptabel. Därför har en sådan reduktion sannolikt ingen somhelst preventiv effekt. HenLIDGARD (m) kon genmäle: Alla rattfyllerister är väl inte alkoholskadade eller i behov avrehabilitering, . Det finns en hel del rattfyllerister på slarvså att säga, och det är dem som jag har tänkt pä. Jag tror inle att medvetandetom att skadeståndet kan jämkas har någon större betydelse i del enskildafallet när man sätter sig vid ratten. Men markering av att man integillar alkohol vid ratten har en fostrande verkan på och denpreventiva effekten tror jag på. HenSVANSTRÖM (c) kort genmäle: Belräffande skadeståndslagen har jag förut redogjort för utskottetstidigare skrivning i del sammanhanget. Jag minns inte om varmed om den eller ej, men i varje fall signalerade vi möjligheten av atten förändring skulle företas. Närdet gäller att tro eller inte tro på den preventiva verkan av olika ingreppfrån samhällets sida, så vet jag från ett helt annat verksamhetsområde attfängelsestraffet som sådant inte alltid har någon särskilt preventiv verkan.Jag har heller icke på något sätt pläderat för en hårdare behandling avalkoholpåverkade eller - som vill göra det till -alkoholskadade bilförare. Men jag tror ändå att de ekonomiska sanktionerna haren betydande preventiv verkan. Här slår alltså, herr talman, den ena åsikten motden andra, och ingen kan väl bevisa alt den ena eller den andra har helt rätteller fel. i (fp): Jag skall gå ganska snabbt förbi utskottets behandling av lävlingsfordonen.Jäg kan heller inle berömma mig av att vara i värids-mästares omedelbaranärhet, men jag vill stryka under det erkännande som bl. a. gavuttryck år i sitt inlägg - en mening som utskottet i sak delar och som ocksåfru säger sig ha kommit fram till. Demotioner som lett till utskotlels enhälliga ståndpunkt när det gällerlävlingsfordonen har medfört en förändring och en förbättring av propositionsförslaget.Jag vill bara till säga att jag tycker att han ödslar välmycket energi på all nyansera de opinionsbildande insatser som motorungdomenhar gjort. Jag tror ändå det är riktigt att konstatera del positiva i all dehär spontana meningsyttringarna har kommit och medverkat lill en bättre lag änom propositionen hade antagits oförändrad. Enav huvudpunkterna i lagutskottets betänkande nr 3 är Jämkningen vidpersonskada, Hela utskottsbetänkandel bygger ju på den proposition som lades fram medanledning av trafikskadeutredningens betänkande. - Redan mot utredningenriktades mycket stark kritik, inte minst från motororganisationerna. Jag tänker på KAK, och , som gick till hård attack mot väsentliga avsnitt i utredningens belänkande. Iförhållande till utredningens förslag innehåller propositionen fleraförbättringar. a. ges det regressmöjlighet mellan olika försäkringsbolag,och vissa uttalanden görs om att bonusbestämmelsen skall vara kvar, lät varaatt det är ganska vagt uttryckt. Däremot sker det en uppluckring av samhälletsmöjlighet till korrigering mot rattfyllerister, biltjuvar och körkortslösaförare. Vi kan säga att om propositionen skulle antas i oförändrat skick kanden medverka till en sämre trafiksäkerhet. Del måste anses mycket betänkligtatt man inte ser lika allvarligt som tidigare på trafikonykterheten, trots attden numera förefaller att vara av mycket stor omfattning. Det ger bl. a. de nuinförda alkotesten besked om. Trots att det finns en bred opinion som har enpositiv inställning till att samhället ser allvarligt påtrafikonykterhetsbrotten förbigår propositionen detta. StatsrådetLidbom säger att man inte tror att undantagsregler i försäkringshänseende förde rattonyktra förarna skulle ha någon som helst effekt ur preventiv synpunkt,och därför underkänner han sådana motiv - detta utan att på någotsom helst sätt försöka styrka sin ståndpunkt. Flera motioner riktar också stark kritik mot bl. a. den delen av pro positionen. I flerpartimotionen 1975/76:25 säger vi att det är otillfreds ställande att man inte skall kunna jämka i ersättningar när det är fråga om rattonyktra, biltjuvar och körkortslösa. Vi menar att det inte kan vara rätt att ersättningar till rattfyllerister skall drabba lojala försäkrings tagare. Det är en uppfattning som ligger i linje med vad t. ex. framhåller och vad justitiekanslern och Försäkrings juridiska föreningen anser. Vi motionärer säger att vi inte har övertygats av statsrådets summariska uttalande om att undantagsregler i försäk ringshänseende för de illegala förarna inte skulle ha någon som helst preventiv effekt när det gäller trafiksäkerhet. Påtvå samhällsområden har ett nyktert uppträdande ansetts särskilt viktigt: iarbetslivet och inom trafiken. Alkoholpolitiska utredningen, , har ocksäuppställt detta som ett delmål. Jag tror också att vi här i denna kammare ärganska eniga om ett sådant mål. När det gäller arbetslivet finns det ettförbehåll beträffande ersättning vid personskada. Det har stadgats i etl avtalmellan LO och SAF i den s. k. trygghets-försäkringen . Det gällersamtliga arbetstagare i landet som omfattas av kollektivavtal, där parterna ärmedlemmar av LO och SAF. Och motsvarande gäller numera också de anställda istatlig och . Itrygghetsförsäkringen finns alltså del förbehållet att ersättning inle utgårnär skadan föranleds av alkoholpåverkan. Del är ganska anmärkningsvärt attstatsrådet helt har förbigått denna avvikelse, trots alt flera remissinstanser harpåpekat denna egendomliga skevhet mellan trafikförsäkring ochtrygghetsförsäkring. Om propositionen bifalls, innebär det att den rattfullesom drabbas av personskada premieras framför den skadade Jobbaren genom attrattfylleristen utöver socialförsäkringens grundskydd får skadeersättningenligt den högsta skadeståndsnivån. Utskottetansluter sig i denna del till vad vi motionärer har invänt mot propositionensförslag och säger att i kampen mot denna typ av brottslighet kan inte den enalagen behandla de straffrättsliga sanktionerna och en annan lag de ekonomiskapåföljderna i ett försäkringssystem. I stället säger utskottet att man måste taalla medel i anspråk som kan tjäna irafiknykterhelens intressen, oavsett om defaller inom straffrättens, skadeståndsrättens eller försäkringsrättens område.Och man säger sig ha stöd av justitiekanslern i den frågan. tyckte att utskottet är reaktionärt, och det får stå för hennesräkning. Men det intressanta är att de socialdemokratiska reservanterna ocksäär beredda alt medge reaktioner, även om de inte förespråkar precis sammametoder. I(s)-reservationen sägs att man inte bör ta för stor hänsyn till trygghetsförsäkringen,eftersom den har tillkommit genom avtal mellan arbetsmarknadens parter ochdärför är en kompromiss mellan olika ståndpunkter. Till detta kan sägas:Skulle det vara felaktigt om man tog hänsyn lill olika ståndpunkter iavgörandet av en för stora medborgargrupper väsentlig fråga? Tvärtom är det välrimligt att olika ståndpunkter vägs in, när frågor av denna art skallbehandlas. Att det finns sådana här undantagsregler på arbetslivets område närdet gäller onykterheten måste närmast vara etl skäl /Ö/- att de också finns påtrafikskadeområdet, i/iie etl skäl emot.