prot · FY0953 · 1975-12-31 00:00:00 — Arbetetmåste ha en vidare syftning än enbart all ge produktionsresultat. Det måstesyfta lill självförverkligande och tillfredsställelse hos den enskildamänniskan, till att ge människan en meningsfylld roll i tillvaron. Detfinns ocksä n-iänniskor med beslående handikapp. Även dessa måsle fåmeningsfyllda arbetsuppgifter. Där har arbetsvärden sin främsta motivering,nämligen just att ge de människor som annars ställs utanför en möjlighel attvara med och känna sin roll i tillvaron. Ellannat motiv är det samhällsekonomiska. Vi har egentligen inte råd att spara påsatsningar i bältre arbetsmifiö, hell enkelt av det skälet att en dåligarbetsmifiö samhällsekonomiskt sett kostar oss så oerhört mycket i dag.Sjukfrånvaron beror sannolikt i mycket slor utsträckning på dålig arbetsmifiö.Det är otrivsamt all gå lill jobbet för många människor, därför attarbelsmifiön är dålig. Del leder lill korltidsfrånvaro. Därför är det angelägetför samhället an satsa på åigärder för en bättre arbetsmifiö, att stimulerainvesteringar i en bättre arbetsmifiö. Samhällsekonomiskt är det också myckellönsamma satsningar. De minskar våra sjukvårdskostnader, de ökar det samladeproduktionsresultatet, lät vara att de här vinsterna inte slårigenom. Men framför allt ger de människan en mer central ställning i helaarbetslivet. Delfinns också ytterligare argument, bl. a. del förelagsekonomiska. Oftaframställs en bältre arbetsmifiö som en målsättning som konkurrerar medproduktionshöjningen, men i verkligheten kan det vara tvärtom. Del förelag somhar en god arbetsmifiö har därmed skapat etl bra konkurrensmedel när detgäller konkurrens om arbetskraften. Hög personalomsättning är dyr för ettförelag. Olycksfall i jobbet är också dyra Arbetsmiljöfrågor, m. m. Arbetsmiljöfrågor, m. m. för ett företag. Braarbetsmifiö skulle på sikl alltså ge sänkta kostnader och ökade intäkter förföretaget, dvs. det är rent företagsekonomiskt lönsamt att satsa på en bältrearbetsmifiö. ger del ocksä ökad trygghet för de anställda. Jagtror att den fortsatta standardhöjningen måste i ökad utsträckning las ul iform av satsning pä de icke-materiella faktorerna. Det är elt allmäntpåstående, men del är tillämpligt även på arbelsmifiöfrågorna. En intressantiakttagelse är att en bättre arbetsmifiö som en förmån för de anställda inieheller belastas med marginalskatt. Företagshälsovårdenshuvudmålsättning är att förebygga. Dess uppgift är inte att sätta plåster på desår som uppstår på grund av brister i arbelsmifiön, på grund av risker ijobbet, ulan an förebygga all "såren" uppstår. Därmed ärföretagshälsovården inle en förlängning av landstingens sjukvård ulan eltvikligt inslag i samhällets förebyggande verksamhet. Företagshälsovårdenär ett centralt instrument i arbetet för en bättre miljö i vårt arbetsliv.Företagshälsovårdens personal är inte heller bara förelagsläkaren. Där finnsskyddsingenjören, ergonomen, företagssköier-skan, skyddsombuden,skyddskommittén. De räknas också till företagshälsovården, och de ingår alltsåi de instrument man har att ute på arbetsplatsen skapa tryggare förhållanden. Detär alldeles klart att företagshälsovården bör ställas under huvudmannaskap avde närmast berörda parterna, dvs. alt förelagsnämnden, som är det organ man harför samverkan ute pä arbetsplatserna, bör fä huvudmannaskapet förföretagshälsovården. 1 reservationen 1 lill betänkandet nr 4 har vi markeratdel och yrkat all ansvaret borde ligga just där. Ireservationen 7, som jag vill yrka bifall lill, refererar vi till företagshälsovårdsdelegationensrapport. Vi menar alt borde ftuta ett principbeslut om attföretagshälsovård skulle vara obligatorisk. Ireservationen 14 säger vi all förstärkta insalser bör övervägas för att manskall komma till rätta med de skadeverkningar som bullret åstadkommer. Viföreslåren rad åtgärder som skulle stimulera framtagandet av mer mifiövänligamaskiner. Socialutskottetsbelänkande nr 4 konstaterar som helhet att det sker väldigt mycket påarbeismifiöomrädel. I betänkandet noteras beslutade reformer och tas upputredda problem, som vi hoppas skall föfias av förslag. Vi harfrån sida genom reservalionerna 1, 7 och 14 velal lyfta fram någraangelägna frågor och gjort en syftning framåt i strävan all uppnå bältre mifiöoch slörre tillfredsställelse i arbetslivet. Jag ber att fäyrka bifall till de nämnda reservationerna. Hen i (vpk): Fru talman! Jag skall närmast beröra reservationerna 4, 8, och 20 avherr . Idirektiven lill arbelsmifiöutredningen heter del; "En grundtanke måstevara att arbetslagarnas fysiska och psykiska hälsa skall kunna skyddaseffektivt i vafie led av produktionen." Vidare heter del "altinsatserna mot olycksfallen och yrkessjukdomarna behöver intensifierasytterligare". Ulredningen skall "pröva möjligheterna att genomskärpt eller annars ändrad lagstiftning bidra lill att undanröja eller minskayrkesriskerna". Den skall vidare "uppmärksamma yrkesfaror - ofta aven helt ny typ - som hänger samman med den tekniska och strukturellautvecklingen ". Medalt citera de här utredningsdirektiven skulle jag kunna nöja mig när det gällerargumentationen för reservationerna av . De läcker väl behovet avdirektiv som kan inrymma avsevärt mera långtgående åtgärder på arbeismifiönsområde. Kvar slår bara viljan alt skapa förutsättningar för all åstadkomma enså riskfri mifiö som möjligl för arbetarna. Heltkan man naturligtvis inte komma ifrån att del händer saker som inte bordehända, men möjligheterna att förebygga ohälsa är vida större än de ändamål somman ställer resurser lill förfogande för. Pä forskningens område finns delfaktiskt mer att göra än del som utskottet pekar på, dvs. all undersökningarpågår belräffande silikosen, bl. a. innefattande det s. k. silikosregistrel,belräffande frekvensen av andningsbesvär och eksem inom hårdmelallindustrin,belräffande hälsotillståndet hos personer som varit ulsatla förlösningsmedel, belräffande förekomsten av huvudvärk hos gjuleripersonal ochbelräffande långvarigt blyexponerade arbetstagares hälsotillstånd samt att delhar igångsatts ett projekt som avser svetsningens arbetsmifiöproblem. Medomnämnande av dessa undersökningar förkastar utskottet förslaget om ettepidemiologiskl forskningscentrum. Vianvänder oss av gränsvärden som i sig kräver mätningar, som förutom allkontrollera arbelsmifiön för dagen också ger möjlighet lill forskning för attsom direktiven säger, "uppmärksamma yrkesfaror - ofta av en helt ny typ,som hänger samman med den tekniska och strukturella utvecklingen". Genomall dataregistrera alla mätningar, genom att undersöka vilka anställda somuppehåller sig pä arbetsplatserna där mätningar görs och dessa anställdassjukdomar och symptom liksom också genom epidemiologisk forskning kan nyasamband upptäckas. Sådan forskning bör främjas och etlepidemiologiskl forskningscentrum upprättas inom t. ex.arbetarskyddsstyrelsens ram, där rutiner för yrkeshygienisk och yrkesmedicinskregistrering utarbetas. Vi är på del klara med att kostnaderna för della ärdryga, men vi vel ocksä att de pengar som åtgår till att avhjälpa en del avbristerna när det gäller den otillräckliga forskningen på arbeismifiöns områdeär väl använda. Del är trots allt så all, enligt vad som framgick av enkäteninför 1971, 80 96 av LO;s medlemmar känner oro för sin hälsa. Föralt man skall kunna förebygga riskerna i jobbet och reparera de redanuppkomna skadorna behöver företagshälsovården utö- Arbetsmiljöfrågor, m. m. Arbetsmiljöfrågor, m. m. kas och framför alltomorganiseras. Som del fungerar - med företagshälsovården i huvudsak iprivat regi och personalen direkt anställd av företagen - kommer alllidmisstanken att denna personal känner sig tvingad och också i alltför många fallblir tvingad alt la icke-medicinska hänsyn. Vihar, som i framhöll, inte riktigt samma grundförutsättningarnär vi bedömer företagshälsovårdens huvudmannaskap. i Alingsåsansåg alt förelagsnämnden skall vara huvudman för företagshälsovården. Medanledning därav vill jag bara erinra om alt inte ens LO anser attförelagsnämnderna fungerar på elt riktigt sätt. Hur skall manbehöva höra: Ja, verksläkaren, han är ju köpt. Hur skall manbehöva konstatera all företagsläkaren hade kunnat förebygga en skada om hanbara velat. är en mycket vanlig - t. o. m. alltför vanlig - uppfattningbland de arbetare som har upplevt företagshälsovården. Samma domar fälls ävenöver skyddsingenjörerna. Vpk:sprincipiella uppfattning är att all hälso- och sjukvård skall bedrivas ioffentlig regi. Vi anser att detta också i hög grad gäller företagshälsovården.Del är ofrånkomligt i ett kapitalistiskt samhälle att arbetsköparna läggerprofitsynpunkler även på denna del av verksamheten. Av den anledningen finnsdel allt fog för alt landstingen övertar huvudmannaskapet förföretagshälsovården och samordnar denna med den övriga värden. Detär de anställdas och deras företrädare som skall ha del avgörande inflytandetöver vilka personer som engageras inom företagshälsovården och vilkenlokalmässig närhet som är nödvändig. Delepidemiologiska forskningscentrumet och företagshälsovården behöver ocksåkompletteras med ett arbetsmifiöinsiitut. förraåret upptog frågan om arbelsmifiön en stor del av tiden och därmed även fråganom ett arbetsmifiöinstitul. Visst har Ar-belsmedicinska instilutet fått ökaderesurser, men del är inte den sorlens skapelser vi, målarna och andra är uteefter. Vi har den bestämda uppfattningen att etl fackligt arbetsmiljöinslilulskall stå dem som drabbas av arbetsmiljön nära, och inle vara en institutionmed experter som går i SAF:s ledband. Delflnns anledning att också nämna något om skyddsombuden. riksdagbeslutade om en ny arbetarskyddslag i vars 40 ;j stadgas: "Innebär visstarbeie omedelbar och allvarlig fara för arbetstagares liv eller hälsa och kanrättelse icke genast uppnås genom hänvändelse till arbetsgivaren, kanskyddsombud bestämma alt arbelel skall avbrytas i avvaktan påställningslagande av yrkesinspektionen." Vadär då omedelbar och allvarlig fara? Del ansågs inte vara omedelbar ochallvarlig fara när huvudskyddsombudel slängde man-Skapshusel iSvappavaara den 11 decen-iber 1974, vid städkonflikten, på grund av att jord,damm och smuts hade hopat sig på golvet. All äla, klä on-| och tvätta sig undersådana on-isiändigheler skulle alltså gruv- arbetarna finna sig i. Jagtror inle någon här i kamn-iaren skulle accepiera en sådan mifiö. Begreppet"omedelbar och allvarlig fara för arbetstagares liv eller hälsa"måsle bytas ut mot "fara för arbetstagares hälsa". Utskottet anförderedan 1973 att förslagen i propositionen 103 gjorde att man torde kunna utgå frånatt behovel av regler som ger skyddsombuden möjlighel all avbryta arbelet ärförhållandevis begränsat. Att utskottet även hänvisar till detta uttalandetyder väl pä alt ingen av utskottets ledamöter varit ute och provat päuppdraget som skyddsombud sedan den nya lagen trädde i kraft. Vad är del förorimligt i atreti skyddsombud, som bedömer att gränsvärdet för t. ex.kvartshaltigt damm säkerligen övernatts, avbryter arbetet nots alt omedelbarfara inle föreligger? Vadär en acceptabel arbetsmifiö, och vilka är bäst skickade alt la ställning tilldetta? Jag är övertygad om - därför alt jag vel hur arbetarna resonerar-alljusl arbetarna .själva, rent generellt,och deras valda ombud, som arbelar i dendåliga mifion, kan bedöma vad som är en acceptabel arbetsmifiö. Vidsammanträden i skyddskommittén säger arbeisköparna och deras representanteroftast "ja, ja" - men verkar i praktiken i rakt motsatt riktning,eller verkar inle alls. Del enda språk de riktigt förslår är när arbetenastoppas, och della är skyddsombuden väl så skickade all klara ul - för det ärväl inle meningen all vi skall hysa misstro mol våra valda ombud. Jag är ivarie fall inte beredd att skriva under på sådana propåer. Del kan heller inlevara rimligt att yrkesinspektionen punkterar ett beslut av skyddsombuden. Detskall givelvis vara den lokala fackliga organisationen, som ombudet tillhör,som också bedömer skäligheten i hans handlande. Delflnns arbetsplatser, slora och små. som inle har rätt att utse någraskyddsombud. Lål mig med en gång slå fast, så all inget snack behövs för della,att kommunisterna är för en enhetlig fackföreningsrörelse.Arbelarskyddslagens 40 >; talar om att skyddsombud utses av lokal fackligorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetsgivaren.Dessa regler utformades med utgångspunkl i den ordning som i praktikentillämpades på slörre delen av arbeismarknaden redan före reglernas tillkomst.För att ett förhållande rätt tidigare, är del inte givet att del för alltid ärdet riktiga. Det kan uppstå - och har fakiiski uppställ - situationer som göratt reglerna härvidlag nödvändigtvis behöver ändras. Del kan inte vara rimligtatt utestänga slora eller små arbetsplatser från möjligheten all utseskyddsombud som skall verka pä arbetsplatserna. Vänsterbartiel kommunisternahar i motionen 481 klart redovisat hur en sådan kvotering som det här gällerkan se ul. Till skillnad från anser vi fortfarande all del ärfackföreningen som skall utse skyddsombuden. 1 varie fall i den lokalaorganisation jag tillhör har medlemmarna också det direkta inflytandet vid valav skyddsombud. 1motionen 480 av yrkas an i arbetarskyddslagen införs bestämmelsersom förbjuder enmansbefiäning pä normal- och express- Arbetsmiljöfrågor, m. m. Arbetsmiljöfrågor,m. avslogriksdagen en likalydande motion. har inte lokpersonalensarbetsförhållanden förbättrats. När SJ 1972 framtvingade enbemanning undanlogsmalmtågen, där alltså de tidigare bemanningsbesiämmelserna gäller. Vi är klaraöver att det innebär en härd press på lokföraren att ensam ta ansvar för såvällåg som last. Om något fel uppstår på lok eller vagnar - om t. ex. en luftslanggår av - måste han söka avhjälpa felet alldeles själv. Om något händerlokföraren , kan det la lång lid innan man kan undsättahonom. Detär här fråga om en ren indragning av personal utan att man ens gör något istället för all hålla säkerheten uppe. Det har funnits förslag om att manåtminstone, när man har minskal personalen, skulle .sätta in lågradio ellerautomatiska lågstopp, men inte ens detta förslag har hörsammats. 1 samband medinförandet av de nya bestämmelserna uttryckte SJ;s säkerhetsinspektörbetänkligheter mot enbemanningen. lär del visst hända alt man kör ävenpersontrafiken enbemannad pä vissa sträckor. HerrÅkerlind nämnde ocksä att vill utreda ackordensinverkan på stress, sjukfrånvaroökningar osv. Eftersom jag själv är aktiv inomjust kan jag svara att egentligen skulle inte ulredningenbehöva göras, om herrar som står nära, nämligen som ärdirektör i och hans uppdragsgivare, inle såhårdnackat nekat att diskutera fasta löner utan prestations- ellermeritfaktorer. Jag vill sluta med alt citera ur stadgar:"Hälsa är etl tillstånd av fullt fysiskt, andligt och socialt välbefinnandeoch icke blott frånvaron av sjukdom eller svaghet." Det är verkligennågonting att arbeta för. Jagyrkar bifall till reservationerna 4, 8, 11, 12, 18 och 20 av iBorlänge vid socialutskottets betänkande nr 4. HerrJONSSON i (fp) kort genmäle; När det gäller ansvaret för företagshälsovården underkänner herrFranzén i företagsnämnderna. Men då är del all lägga märke lill allvi för diskussionen med utgångspunkt i de arbetsförhållanden somförelagsnämnderna nu verkar under. Jag vill erinra om alt i motioner ochreservationer krävt starkare inflytande för de anställda och en reformering avföretagsnämndernas roll, som skulle innebära vidgat inflytande, nya uppgifteroch större kompetens. Vi säger att detta bör ske avialsvägen men alt det ocksåskall kompletteras med en lagstiftning som upptar rambestämmelser. i (vpk) kort genmäle; Jag är naturligtvis klar över all förslag beträffandeföretagsnämnderna inle i sak skulle innebära någon förändring av förhållandenanär det gäller företagsnämnderna och förelagshälsovår- Den direktabindningen till arbeisköparna hänger kvar, oavsett om man nu gör förändringarsä att arbetarna skall ha elt stärkt medinflytande i företagsnämnderna. Vivel alt företagsnämnderna kritiserades framför allt när frågan omrepresentation i bolagsstyrelserna diskuterades och beslut fattades av riksdagen.Vi vet ocksä att LO:s , som handlägger de här frågorna, var mycketkritisk mot det nuvarande systemet. Jagär vidare klar över att en företagshälsovård med denna bindning inle kan kommaalt bli annat än elt surrogat. A rbetsmiljöfrågor, m. m. Hen (): har en kraftig utbyggnad sken av samhälletsengagemang i arbelet för att åstadkomma en bättre arbetsmifiö.Arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet har byggts ut ochförstärkts, och ytterligare förstärkningar föreslås även i årets budgetproposition. Denlokala skyddsorganisationen ute i företagen har också förbättrats. De anställdaoch deras organisationer har fält mer all säga till om, och inie minst harskyddsombudens slällning blivit starkare. Arbetsmiljöfonder har skapats ivissa företag, och användningen av dem är direkt underställd de anställdas kravoch önskemål. Utbildningenav de inom skyddsarbetet verksamma har ökat, och ytterligare utbildningsplanerförbereds. Även på forskningens område kan en betydande aklivitelsökningnoteras, inte minst sedan arbelarskyddsfon-dens arbete startade. Menmycket återstår självfallet alt göra inom alla områden. Det är tre parter sombär ansvaret i arbetet med alt förbättra arbelsmifiön: samhället, de anställdasjälva och arbetsgivarna. belänkande nr 4 behandlas en mängd allmänna arbelsmifiöfrägor.Jag skall här beröra utskottets synpunkler i anledning av reservationerna 1-4,6-11 samt 12 och 20. Övriga reservationer kommer i atttala om. Folkpartiethar i en av sina reservationer, som berör arbetstagarnas inflytande iarbelsmifiöfrägor, krävt alt företagsnämnden skall ha huvudansvaret förarbetarskyddsfrägorna, inkluderande företagshälsovårds-verksamheten.Ulskoitsmajorilelen finner ingen anledning föreligga för att motlöntagarorganisationernas vifia skall begära alt den lokalaskyddsorganisationen underställs företagsnämndernas verksamhet pä det sätt somfolkpartiet föreslår. Skyddskommittéerna är den självklara organisationen allhandlägga och ansvara för allt skyddsarbete ute i förelagen. Folkpartietkräver vidare att de anställda ges en med kapitalägarna jämställd position närdet gäller inflytandet över arbetsmiljöfrågorna. Utskottet åberopar där bl. a.kommande förslag i anledning av S 32-utredningen, förslag som man har anledningförmoda kommer alt förskjuta nuvarande maktförhållande och förstärkaarbelslagarnas slällning gentemot arbetsgivarna. Arbetsmiljöfrågor, m. m. Ireservationen 2 tas frågan om skyddsombudens ulbildning upp. Utskolletunderstryker i sin skrivning utbildningens roll i vid mening i arbelel med altförbättra arbelsmifiön. Del finns här anledning peka på att den arbetsplalsremisssom föregick arbelsmifiöreform kraftigt underströk behovet av en ökadsatsning på utbildningens område. Vi kan konstalera allutbildningsinsatserna har resulterat i att omkring 100 000 skyddsombud ärengagerade i en grundutbildning. Utbildningsmaterial håller på att utarbetasför en vidareutbildning av de inom skyddsarbetet verksamma. Delulbildningspakeiet omfallar fem områden. Del gäller problemen kring de kemiskahälsoriskerna, där också de mätnings-tekniska frågorna kommer alt behandlas.Vidare gäller det planerings-och projekteringsfrågor för nya arbetslokaler. Detiredje är belysnings-problemet. Det fiärde avsnittet omfallar de ergonomiskafrågorna. Det femte är skyddsombudens roll, där främst del totala skyddsarbetetute på arbetsplatserna skall behandlas. Delbör också nämnas alt LO och PTK har träffat en överenskommelse med SAF om altde som deltar i utbildningen skall ha ersättning för förlorad arbetsförfiänst.Om utbildningen sker pä fritid skall dellagarna ersättas på samma säll som omutbildningen skedde på arbetslid. Slutligenvill jag i della sammanhang åberopa den verksamhet som arbetarskyddsstyrelsenockså bedriver, bl. a. den försöksulbildning som skall ske för vissa särskiltkvalificerade skyddsombud. Därtill kommer den rält omfattande verksamhet sombedrivs i de fackliga organisationernas egen regi. Att utbildningsfrågornaäven framgent kommer att vara av stor belydelse i arbetsmiljöverksamheten trorjag vi kan vara hell överens om. Närdet gäller reservationen 3, som behandlar de psykosociala arbeismifiöproblemen,vill jag bara hänvisa till vad utskottet säger längst ned pä s. 30 och överstpä s. 31 i sin betänkande. Utskottet skriver där; "Medanslag från arbetarskyddsfonden pågår flera forskningsprojekt som rör depsykosociala arbeismifiöproblemen. i Göteborgkartlägger sociala och psykologiska förutsättningar hos vissa kategorier avanställda i fråga om anpassning till arbetstidens förläggning och förändringari den. Vid psykologiska institutionen vid studeras delssociala effekter av arbetstidens omfattning och förläggning, dels hur olikaarbetsförhållanden, bl. a. lidspress eller monotona arbetssituationer,påverkar arbetsprestation, säkerhet i arbeie och arbetstillfredsställelse. Vidlaboratoriet för klinisk stressforskning pä sjukhuset bedrivstvärvetenskapliga studier av skiftarbete." Medhänsyn till delta och lill vad som sägs i utskottsbetänkandet i övrigt anserinte utskottet att del finns anledning att la något initiativ i denna fråga. Reservationen4 tar upp ett krav om etl särskilt forskningscentrum för forskning kringsambandet mellan hygieniska och medicinska faktorer genom en registrering avindividens symtom och hans arbetsmiljö. När man läser reservaiionen får man eltinlryck av alt del inte sker särskilt mycket på delta område.Det finns därför anledning alt erinra om att statsmakterna 1974 beslutade omutveckling av elt informationssystem för miljövärden. Arbetarskyddsslyrelsen ären av de intressenter som deltar i arbetet på att bygga upp ett förbättratregistrerings- och informationssystem som vi hoppas skall vara lill nytta idel praktiska skyddsarbetet när del blir klart. Yrkesskadeslalislikulredningenhar också uppdrag som spelar en viklig roll i del sammanhang som härdiskuteras. Till delta bör läggas alt det inom arbetarskyddssiyrelsensarbelsmedicinska enhet pågår en rad väsentliga forskningsprojekt inom delområde som reservationen berör. De har redovisats pä s. 31 i betänkandet. Fråganom sensilivitelslräningen, som behandlas i reservaiionen nr 6, har tidigarevarit föremål för en interpellationsdebatl. I den debaiten redogjordesocialministern för vad som var på gång i ärendet. Det är så allsocialstyrelsen har fält i uppdrag att undersöka den här saken, och så snartden undersökningen slutförts kommer en brett upplagd information att lämnas. Isamband därmed får man överväga vilka ätgärder som kan behöva vidtas. Reservationerna7, 8 och 9 behandlar frågor om företagshälsovården. I anslutning till dessareservationer vill jag nämna all arbetsmarknads-parterna i den överenskommelseom riktlinjer för företagshälsovården som de träffade 1967 förband sig attverka för en utbyggnad av företagshälsovården till alla arbetsplatser i landeti takt med att samhället kunde slälla resurser till förfogande i form av läkareoch tekniker med kvalificerad ulbildning. Tilldags dato har praktiskt taget alla företag i landet med över 1 000 anställdatillgodosett kravet pä företagshälsovård för sin personal. Sedanöverenskommelsen träffades 1967 har del också tillkommit ca 150 förelagshälsovårdscentraler,och inom byggnadsindustrin har en organisation kallad Bygghälsan ansvaret fören verksamhet som läcker i princip alla byggnadsföretag i landet. Etlproblem som återstår är företagshälsovård för de små företagen, som inte kanfinna lämpliga former för samgående om företagshälsovården. Enligt uppgift somjag erhållit efter utskottsbehandlingen av den här frågan pågår överläggningarmellan bl. a. LO och söka utröna vilka möjlighetersom föreligger all fä förelagshälsovård från centra inom ramen för denallmänna hälso- och sjukvården för dem som är anställda i dessa företag.