prot · FZ0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Del är riktigt all man gör enjustering av priserna . Höjningen har emellertid inle baranegativa effekter. Eftersom del är elt sätt att göra om systemet förpollettering, finns där också positiva effekter. Man skall inte glömma alt resenärernaäven fortsättningsvis kan ta med sig handbagaget lill kupén. Nägon förändringhärav inträder av naturliga skäl inte. Del är alltså inle, som man kan tro avvad i Agnas säger, en höjning som drabbar alla pensionärer som ärute och reser. HenNILSSON i Agnas (m): Jag är överens med kommunikationsministern om all del nalurligtvis ärbeträffande färdbiljettens pris som man i första hand bör göra en justering. Itaxorna kan vi se vad en biljett kostar för en sträcka . Får pensionären 50 ".. i rabatt på delta pris är det bra. Del belopp man dä får betalaför färdbiljetten blir jämförelsevis inte så stort i förhållande till vad hanmåste betala i polletleringskoslnad. Jag skulle tro alt det i många fall blirbesvärligt för honom all resa. En hel del människor orkar inle heller med altta handbagaget lill kupén om del gäller större väskor. Jagvidhåller min uppfaltning att höjningen av polletteringskoslnaden försämrarservicen och är någonting myckel negativt för resenärerna. Höjningen måsteslå.särskilt hårt på pensionärerna. Överläggningenvar härmed slutad. 813 Föredrogs och hänvisades 1975/76:163 lillskatteutskottel §14 Föredrogs men bordlades åter socialförsäkringsulskoltets betänkande1975/76:23. § 15 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningen 1975/76:153. Föredrogs lagutskottets belänkande 1975/76:14 medanledning av molioner om vissa akliebolagsfrågor. Idelta belänkande behandlades moiionerna 1975/76:1105 av herrHovhammar m.fl. (m, c, fp), vari yrkats 1. alt hos regeringenskulle anhålla om sädana ändringar i aktiebolagslagen all förbud föraktiebolag alt utge penninglän till den som ägde aktier i bolaget ej skullegälla nära anhöriga som vid arvskiften behövde ta lån ur bolaget för alt klaraarvskiftet, 2. att hos regeringenskulle anhålla om lagregler som gav möjlighet för nära anhöriga att vidarvskiften få överta lån som den tidigare ägaren tagit i bolaget och 1975/76:2112 av m. fl. (fp), variyrkats att beslulade att begränsa skillnaderna i rösträtt föraktier, så att ingen aktie fick utges som hade ett röstvärde som översteg tregånger röstvärdet för annan aktie. 1. beiräffande röstvärde föraktier att skulle avslå molionen 1975/76:2112, 2. beiräffande undanlag frånläneförbudet att skulle avslå motionen 1975/76:1105. 1. beträffanderöstvärde för aktier av () som ansett all utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:2112 gav regeringen till känna vadreservanten anfört, 2. beträffande undantag från låneförbudel av herrWinberg (m) och () som ansett all ulskotiet under 2 bort hemställa all med anledning av motionen1975/76:1105 gav regeringen till känna vad reservanierna anfört. Frågan om rätt för aktieägare all vid generationsskifte få lån urbolaget behandlades av så sent som , då dennya aktiebolagslagen aniogs. Eftersom vi moderater anser att frågan då intefick en tillfredsställande lösning, har vi anledning att nu återkomma till den. Från1973 finns det elt förbud för aktiebolag att lämna penninglån lill aktieägare,styrelseledamot eller verkställande direktör. Lån får inte heller lämnas lillden som är gift med eller nära släkt med de här per- Från dettalåneförbud finns del vissa generella undanlag såsom koncernlän ochsmåaklieägarlån, som Jag nu inle tänker gå närmare in på. Det finns också enmöjlighel att få dispens fråri låneförbudet. Länsslyrelsen kan på ansökan medgeundantag frän låneförbudel, om synnerliga skäl därtill föreligger. Utformningenav dessa lagbestämmelser är bakgrunden lill yrkandet i molionen 1975/76:1105.Där föreslås del alt aktiebolagslagen skall ändras så att låneförbudel inteskall gälla aktieägares nära anhöriga, som vid arvskiften behöver la lån uraktiebolaget för att klara arvskiftet, och all regler skall införas som gernära anhöriga möjlighel all vid arvskiften över'la län som den lidigare ägarenhaft i bolaget. Den nuvarande möjlighelen lill dispens, som jag tidigarenämnde, ger inte den stadga och den rättssäkerhet som behövs för allsmåförelagarna skall väga expandera lill gagn för företaget, de anställda ochsamhället i övrigt. Delhar påsiålls all del skulle vara så svårl att utforma lagtext att detla skulleutgöra ett hinder mot att genomföra de föreslagna reglerna. Del skälet finnerjag föga övertygande. Enligt milt säll att se finns det nu inga hinder för attgenomföra de begärda ändringarna. Att del inte sker är desto märkligare somalla lycks vara ense om att företagens svårigheter är slora och alt det ärviktigt alt underlälla deras silualion. Ifinansdebatten sade statsministern följande: "Vitycker myckel bra om småföretagen, och del skall vi fortsätta med att göra. Jaghar ofta varit med småföretagare på konferenser och vet därför att de har endel besvärliga problem, t. ex. företagsöverlålelsen vid arvskifte och liknande.Det håller vi nu på att se över. Vi tycker också all vi bör hjälpa dem tillbättre kreditmöjligheter och liknande." Manfrågar sig: Är detla bara ord? Varför görs inle något nu när del behövs? Atthänvisa lill alt förelagsskatteberedningen skall utreda helageneraiionsskifiesproblemaliken är inle någon tröst i dagens siluation. Vem vetnär den utredningen blir färdig med sitt arbete och när kan få deltill bedömning? Alll är ställt pä en oviss framlid. Här behövs handling nu.Kurt påpekar i en jusl publicerad artikel att åtgärder brådskar, ochsom exempel pä ändringar som genast rnäste vidtas tar han som första punkt upplåneförbudet. Han avslutar sin artikel med följande: "Papper,papper, papper och elt snår av bestämmelser . Del borde varaoppositionens uppgift att avlägsna de värsta av de många fänigheier som drabbarsmåförelagarna." Med detla, herr talman,yrkar jag bifall till reservalionen 2. I detla anförandeinstämde (). Hen (): Bara några ord om reservalionen 1 vid della betänkande. Den handlar omfaran med.olika röstvärden för aktier i samma bolag. Som bekant vill viliberaler mer än andra söka moiverka både statliga och privatamaktkoncentralionslendenser inom näringslivet. da makl och inflytandetill så många som möjligt. Del vill väl också Nr 85 andra partier göra, men deframför della mera som ell allmäni lyckande. Vi vill skrida lillhandling, bl. a. på del sätt som vi givit uttryck för jg 1975 i en partimolion och somnu kommer igen i reservalionen I. F.n. finns det många bolag som har olika röstvärden för aktier. I de Vissa aktiebolags-flesia bolag är relalionennumera högst I-IO, men det finns också bolag frågor som fortfarande harrelationen l-I 000. Vi finner delta hell orimligl och vill alliså reduceradenna marginal till högsl 1-3. Koncentrationsutredningenhade naturligt nog ögonen på detla problem och fann förhållandenamycket otillfredsställande. Dessutom är det värt att notera att föredragandestatsrådet i propositionen förra årel om ändringar i aktiebolagslagen uttaladeatt det principiellt riktiga är all del är samma röstvärden för aktierna. Detanser fakliskl Ulskottsmajoriteten också, märkligt nog, men vill inte fullföljatankegången i handling. Ulskoltsmajoritelensmotivering för avslag lycker vi inle är bärkraftig. Det är den gamla vanliga,som vi känner igen, nämligen att del sitter en utredning - litet perifert idella sammanhang, lycker jag - nämligen en ulredning som skall syssla med 1916ärs lag om vissa begränsningar i rällen alt förvärva fast egendom. Här kommerden ullänningsklausul in som delvis har motiverat olikhet i röstvärdet föraktier. Jag kan emellertid icke på någol sätl finna alt det skulle vara tillhinders för ifrågavarande ulredning om man redan nu begränsade den tillåtnaskillnaden i röstvärde för olika aktier till 1-3. Vi inom finnerdetla så angeläget alt vi anser alt man bör vidla denna ändring omgående. Därföryrkar jag, herr lalman, bifall till reservationen 1. Hen (): I lagutskottets belänkande nr 14 behandlas dels en fråga som - det harfru redan påpekat - senast behandlades ,nämligen regeln om låneförbud i aktiebolagslagen, dels en fråga som gällerröstvärdet för aktier. har pläderat för den motion som harväckts i sistnämnda fråga. Delär kanske onödigt alt göra en lång utläggning, och jag har inle heller föravsikt att göra del. Dessa frågor är som nämnts grundligt behandlade underhösiriksdagens sista skede, i varie fall frågan om låneförbud. Ulskotiethänvisar lill sin skrivning i samband med ärendels behandling i höslas, dåutskottet erinrade om "all de antagna låneförbudsreglerna i förstahand motiveras av omsorg om aktiebolagens kreditvärdighei". Dessa reglerskulle alltså tjäna ett borgenärsintresse. Denandra motiveringen är att hindra skalteflyklslransaktioner i form av lån lillaklieägare eller lån lill personer i bolagsledningen. Ulskolleierinrar vidare om reglerna om dispens från låneförbudel. Det är väl egenlligenpä den punkien som den lilla skillnaden finns mellan ulskoilsmajoriieiensskrivning och reservationen 2. Vi tror i ulskoltet att vi - med den skrivningvi har gjort, där vi föruisäuer att sådan dispensgivning skallkunna ske i alla de fall där delta är motiverat - så långl möjligt löser deproblem som oslridigt uppstår för många småföretag i aktiebolagsform som ärägda av en familj eller i liknande fall. Viär hell klara över svårigheterna, och del är således ingen skillnad i vårgenerella uppfattning om angelägenheten av att dessa svårigheter i görligastemån undanröjs. är del självfallet inte bara dispens från låneförbudel som idet sammanhanget kan vara verksamt, ulan det finns också andra möjligheter. Viräknar utan tvekan med att dessa ytterligare möjligheter skall kunna genomförassedan den utredning har verkställts som företagsskatteberedningen sysslar med. Delär således, enligt utskotlsmajoritetens mening, inte nu nödvändigt all göranågol yllerligare undanlag från del gällande låneförbudel ulöver det som blirföljden av att, som vi hoppas, de verkställande myndigheterna räliar sig efterriksdagens uttalande att ansökningarna orn dispens från detta låneförbud skallbehandlas generöst. Vadsedan beträffar röstvärdet för aktier tyckte att det inte är storskillnad mellan ulskoltsmajoritelens och hans uppfaltning, eftersomutskottsmajorilelen har sagl alt man finner det angeläget att någol görs.Ulskotiet anför: "Ulskotiet anser sig kunna utgå från au regeringen larupp frågan lill närmare prövning i anslutning lill de överväganden som blirakluella med anledning av utredningens förslag." lycker alt det är bättre all handla snabbt. Del liggernaluriiglvis myckel i della. Men det slår klarl all inle bara ochherr i många sammanhang har fåll finna sig i alt bli hänvisade till attutredning pågår och alt förslag kommer . Av den anledningen finner vi,herr lalman, inte heller att det är möjligt att nu tillstyrka bifall lillmolionen i den delen. Jagber, herr lalman, att med anledning av del anförda få yrka bifall tilllagutskottets hemställan i betänkandet 14 på samtliga punkter. () kortgenmäle: Jag tror också alt del är vikligi alt man tillgodoserbor-genärsinlressena i det här sammanhanget. Men ofta ligger del även iborgenärernas intresse att del vid arvskifte bereds möjlighel för arvingarnaatt överta företagen. Närdet sedan gäller skatieflykten är vi ense om att det skall finnaslåneförbud. Vad vi nu begär är en inskränkning i låneförbudel. Naturligtvis kanman göra åtgärderna mot skatteflykt myckel effekiiva. Jag vet ell mycketeffektivt sätl, nämligen att ta död pä alla de här småföretagen - då finns inteproblemet längre. Men så långt skall vi väl ändå inle gå. Delfinns visserligen en dispensmöjlighel, men jag tror att del medför Slorasvårigheler för dessa förelagare att lila lill länsstyrelsernas bedömning. Ärman inle nöjd med ett beslut skall det överklagas till regeringen. Det tar sintid innan sådant blir avgjort, och allt går på lösa boliner under liden. Sammanfattningsvis vill jag alltså säga alt jagbeklagar alt utskotts- Nr 85 majoriteten anser att det nu inle skall göras någonting ulan all vi skall den vänta och se. () kortgenmäle: Vi har inga delade meningar om att det även när det gällerborgenärsinlressena kan vara önskvärt med dispens från låneförbudel. Nej,, jag är övertygad om alt i varie fall den riklning som jagförelräder inle har någon anledning alt önska den radikala lösning för altslippa dessa problem som anlydde, nämligen alt ta död på alla småförelag. driver inle alla smäföreiagare sin verksamhet i aktiebolagsform.Jag vill underslryka nödvändigheten av att vi fär fram någon mellanform som ärlämpligare än aktiebolagsformen för företag av mindre storlek och avfamiljeföretagskaraktär. Också på den punkten pågår en utredning, och det ärmin förhoppning alt den verkligen skall lägga fram förslag till en sådanmellanform. Viär naturligtvis inle för den mindre företagsamhetens fortsatta verksamhetuteslutande beroende av att få dispens från låneförbudet, men jag upprepar alldel är vår uppfattning att denna dispensgivning skall ske generöst. FruLINDQUIST (m) kort genmäle: Jag vill bara tillägga att Jaginstämmer med i att det är viktigt att vi får bolagsformer somlämpar sig för de olika företagstyperna. Det har vi inte , men jag vill änen gång säga alt del är viktigt att någonting sker . Hen HOVHAMMAR (m): I molionen 1105 anhåller representanier för de tre ickesocialistiskapartierna om sådana ändringar i aktiebolagslagen all det blir möjligt för bolagalt utge län för all underlälla generationsskifte i familjeförelag. Vihar gjort detla mot bakgrund av den starkt ökande försäljningen avfamiljeförelag lill statliga och privata storföretag samt investmentbolag. Dennaturliga följden av detta blir en ökad maktkoncentration. harhär väl motiverat reservalionen 2, sorn ju också lar sikte på vad vi anfört ivår molion. Utskottetsmajoriiet yrkar, som vi har hört, avslag på rnotionen med den motiveringenalt det finns möjligheter till dispens från låneförbudel. Och vissi är delsanl all länsstyrelse efter ansökan äger medge undantag från dessa förbud om,som det heter, "synneriiga skäl därtill föreligger", men enligtproposilionen 1973 är avsiklen au dispens-besiämmelsen skall lillämpasmyckel resirikiivi. Delär alliså della som en förelagare med expansionsplaner har all förlila sig på,när han är iveksam om företaget har möjlighel att gå i arv inom familjen. För hurskall en företagare veta om han, låt oss säga efter 15-20 är, kommer all fådispens vid ett arvskifte? Jag tror att , om han länker efter,skall finna att det renl praktiskt under sädana förhållanden inle är så lättatt planera för framtiden. Och det är någol som man måste göra . Detsagda tycker jag myckel klart visar att elt syslem med dispens inte fungerar ide fall vi försökt påtala. Dessutom - och det är viktigt - är dispenssyslemelolillfredsslällande ur rättssäkerhetssynpunkt. Hur vet man au alla fall bedömslika och objektivl? Del är också en fråga som utskottsmajorilelen borde haägnat mera inlresse ål vid sin behandling av detla ärende. Låneförbudel är inle den. enda orsaken lill del ökande antaletförelagsförsäljningar. Regeringens politik gentemot egenförelagarna förefallervara utstakad. Steg för steg blir det allt svårare att driva ett familjeförelag.Det är en av anledningarna till alt så få nya företag tillkommer. I detavseendel har en väldig minskning ägt rum. Nyföretagandet är på avskrivning.Det är någonting som vi anser vara ytterligt beklämmande. k. Pomperipossasagan, som vi tog upp , lycker jag är symptomatiskför makthavarnas handlande gentemot småföretag och egenföretag.Egenföretagarnas organisalioner har länge - vi har gjort det -påpekat problemet med egenavgifierna utan att någonting egenlligen har hänt. Därförvill vi nu tacka för att hon har satt fart på den debatten. Dettragiska är regeringens ovilja alt lyssna på de organisationer som förelräderegenförelagarna. Vi lycker att regeringen borde lyssna mera på dem, eftersomde i alla fall förelräder dels många förelag, dels hundratusentals anställda,som är beroende av alt de här företagen fungerar. Ävende nuvarande arvs- och förmögenhetsskatterna kommer all tillsammans medsländigl sligande sociala avgifter omöjliggöra för enförelagare, speciellt då en egenföretagare, att expandera. Sä här ser den därfiffiga ormen ut: Vi har sligande substansvärden, som ger högreförmögenhetsskatt. Högre förmögenhetsskatt innebär att man måste ta ul högrelön för att kunna klara sig. Högre löneuttag innebär sligande progression, sommåsie kompenseras med än högre löneuiiag. Ovanpå allt detta har avgiftslakeislopats för de sociala kostnaderna, detla trots all förmögenheten ligger kvaroch arbelar i förelaget. De pengar som slaten lar in skulle enligt våruppfattning i stället behövas för nyinvesteringar i företaget. Konsekvensen avdelta har vi påpekat - ända f ö. - men först sedan vifåll den s. k. jämviktsriksdagen har frågan överlämnats till förelagsskatteberedningen.Om regeringen haft någol inlresse av att lösa problemet hade man för längesedan kunnal komma med en ny lag som reglerar della komplex. Näsla"Pomperipossaaffärssaga", om jag får använda det uttrycket, kommersannolikt att bli förelagarnas uppgiftsskyldighel. Myckel lyder nämligen på uppgiftsskyldighel som åläggs förelagarna bara är en liten bit av vadframtiden kommer att medföra. Jag vill då referera lill den senaste ökningen,som kom i samband med propositionerna om fåmansbolag och avveckling av denfakliska sambeskaltningen. Även dessa två proposilioner andas en kärvareinställning till egenförelagarna. Jag skulle kunna ge exempel pä del, men vihar ju fört den debatlen i kammaren, varför jag föruisäuer alt kammarensledamöter väl vel vad det handlar om. När man kritiserar regeringen för dess brislande förståelse föregenföretagarnas problem brukar regeringens represenlanler slå ifrån sig ochsäga ungefär så här: Men länk sä myckel pengar vi ger i bidrag, vi ger särskiltmycket bidrag till de små och medelstora företagen. Det är riktigt: Regeringenger stöd åt olika håll. Men, herr lalman, med bara bidrag kommer vi inte sålångt; enbart bidrag hjälper inle! Del är framför alll andra åtgärder somnäringslivet och de smärre företagen behöver - ålgärder som syftar tillalt stimulera själva företagandet, åtgärder som positivt stöttar förelagarensroll. Del är därför som jag vill konslalera att alla de åtgärder somföreslagils på senare lid främst har syftat (ill alt hålla sysselsällningenuppe. Del är i och för sig elt mycket vällovligt syfte, inle minst i den hårdakonjunktur som vi nu upplever, men del är inle tillräckligt för alt stimuleraföretagarna. Meddet konstaterandet, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationen 2 vidlagutskottets belänkande 1975/76:14. Hen (): Jag skall inte falla för frestelsen att beröra de ämnen som herrHovhammar tog upp senast, eftersom de inte hör lill det aktuellautskottsbelänkandet. Ävenför vill jag emellertid påpeka att del finns anledning att ickese så mörkt på möjligheterna för familjeföretag i bolagsform alt få dispensfrån låneförbudet. I utskottsbehandlingen har vi ingalunda bortsett från denlångsikliga planeringen i del sammanhanget. Jag erinrar om all vi - och vi harhär undersirukit statsrådets synpunkter - som exempel på situationer där enligtförarbetena för lagstiftningen dispens borde kunna komma i fråga har anfört defall där arvingarna till aktier i ell familjebolag måste la län från bolagetför att kunna belala arvskatt. Ett annat exempel som nämnts är den silualionsom uppstår då en delägare i ett familjebolag skall lösa ut övriga delägare.Men vi vill också understryka att del i proposilionen sagls renl ut all delinom ramen för den kontroll som en dispensmyndighet kan utöva kan finnas anledningatt låla en person finansiera ett köp av ett aktiebolag genom lån från bolaget.Även ett direkt köp skulle alltså kunna vara en motivering lilldispensgivning. Minuppfallning är att ulskottsmajoriteten och reservanterna inte har någon igrunden avvikande mening när det gäller behovet av alt genom dispens frånlåneförbudel minska de svårigheler som uppstår för förelagare av denna lyp vidgenerationsskifte. I varie fall för min del får här inle blandas in någrasynpunkler som skulle kunna lyda pä en bristande välvilja mot dessaförelagare. Såväl som vel alt jag i allasammanhang där sä har varit möjligt - bl. a. när det gälli uppgiftslämnandet,vilket är manifesterat genom en motion som vi lämnal till årets riksdag - harframfört den åsikten att vi bör skapa en positiv anda för småföretagarna i dethär landet så att de verkligen känner samhällels stöd för den ytterstvälsignelsebringande gärning som de ulför. Jagvill också understryka att dessa småföretagare ofla arbelar med känslan attmisstänkliggöras från många häll, och den känslan inåsle de befrias ifrån, delär min absolula uppfattning. Dispensgivning från låneförbudet måste därförgenomföras generöst. Hen HOVHAMMAR (m): Jag har ingen anledning att betvivla företagsvänlighel.Herr senaste inlägg lycker jag bekräftar all han ser posilivtspeciellt på egenförelagarna och deras problem. I verkligheten är detemellertid faktiskt svårt alt fä en sådan dispens som vi här diskuierar; jaghar träffat många småföretagare som kan bekräfta delta. Del är delta som vi hartillåtit oss att påpeka, och värt konstaterande alt del behövs en mera generöslillämpning av reglerna för dispensgivning slår kvar. Vadsedan gäller del förhållandet att jag här tog upp en del andra frågor somkanske inle direkl hade anknytning till vad ulskotiet behandlade, så har dessafrågor i alla fall en direkt anknytning lill möjligheterna för familje- ochegenföretag att fortleva. Alla de punkter som jag har tagit upp handlar ju omdetla. har också han kommil in på denna linje när han bl. a.nämnt frågan om uppgiftslämnandet, som vi också anser vara betungande och somär ett av sKälen till att vi har anledning att se kritiskt pä en hel del somregeringen här har fattat beslut om och pä den politik regeringen bedriver. Jagär glad över alt även har gått utanför utskottsbelänkandet ochframfört alt även uppgiftslämnandet är ett stort problem i delta sammanhang. Jaghar försökt att visa all det dessutom finns många andra problem, och vi ärkanske överens även om det. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoieringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller lagutskottets hemställan i belänkandet nr 14 mom. 1 röstar Ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrSjöholm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 14 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä fruLindquist begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: §17 Vidgad offentlig representation i affärsbankerna Föredrogsnäringsutskoltets betänkande 1975/76:37 med anledning av proposilionen1975/76:53 om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse (avseende vidgadoffentlig representation i affärsbankerna) jämte motioner.