prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Vihar sagt att i en del fall är koncentrationen av teknisk natur, i andra fall ärden en direkt följd av den socialdemokratiska skattepolitiken. Det svenskanäringslivet börjar fä utseendet av etl limglas. I loppen finns de storajättarna som blir allt mäktigare. Sedan har vi en krympande skara medelstoraförelag och längst nere i bollen en hel mängd småföretag som kämparutomordentligt hårt för alt över huvud taget kunna överleva. Desvårigheter som uppkommer vid generationsskiften i familjeföretag - sombl. a. har talat om här och i en reservation noga motiverat - hari myckel sin grund i de alltför höga kapitalskatterna. Dessa skatter har blivitföremål för viss uppmärksamhet från regeringens sida, men det har inle varitlill fyllest. Enligt beslut av skall Ju helageneraiionsskiftesproblematiken i familjeföretagen utredas avföretagsskatteberedningen, och del är väl bra. Delta kan emellertid ta långlid - man får väl räkna med - och under den tiden kommer de nuvarandesvårigheterna att tendera att öka. Del är inget som lyder pä attförelagsskalteberedningen behandlar generations-skiftesproblemaiiken medförtur. Man kanske t. o. m. kan säga att det Nyaktiebolagslag, m. m. snarare förhäller sigtvärtom att döma av en del andra exempel som kunde anföras i sammanhanget. Den nuvarande kapitalbeskattningen av familjeföretagen innebär mednödvändighet atl de medelstora och större familjeförelagen allimer kommer anförsvinna, med en ökad ägarkoncentration som följd. Vi kan knappast öppna entidning eller lyssna pä en rapport i radio eller TV ulan att uppleva alt deloch det familjeföretaget har överlåtits, oftast till de större koncernerna ochibland till mulliförelagen. Den stora försäljning som f n. sker och har skettunder detta är saknar faktiskt motstycke. Del här beror lill mycket stor delpå den osäkerhet som ägarna känner inför ett framtida skattesystem. Jag harfått bestyrkt vid ett flertal sammankomster som jag har haft med företagareunder del senaste halvåret, att det är just denna osäkerhet som många gångerligger i bollen och som får myckel svåra konsekvenser. motion som jag inledningsvis refererade till föreslår vi mot denna bakgrundatt den beslutade lagändringen, som förbjuder aktieägare att lånaur eget bolag, t. v. skall upphävas vad gäller förbudet för aktiebolag att utgepenninglån ijll aktieägares nära anhöriga som vid arvsskifte behöver ta lån urbolaget för att klara arvsskiftet. Vidare föreslär vi att regler införs som germöjlighet för nära anhöriga till aktieägare att vid arvsskiften fä överta länsom den tidigare ägaren tagit i bolaget. Visserligen äger länsstyrelse efteransökan medge undantag från dessa förbud om, som det heter, synnerliga skäldärtill föreligger, men enligt propositionen 1973:93 är avsikten attdispensbestämmelsen skall tillämpas mycket restriktivt, och så har även skett. Jagtror man kan säga alt utvecklingen visat att det här läneförbudet verkar myckethämmande, ja, rent av bromsar de medelstora familjeföretagensexpansionsmöjligheter. Den nuvarande dispensmöjligheien ger inle den stadga ochden rältsäkerhet som behövs för att företagarna skall våga expandera till gagnför både företag och samhälle. Att man inte heller i utskottet är säker på atlde nuvarande dispensmöjlighelerna ger den stadga som behövs från rättsligsynpunkt tycker Jag alt utskottets skrivning ger belägg för, när utskottetunderstryker vikten av alt länsstyrelserna håller kontakt med varandra angåendeförekommande praxisfrågor i syfte all främja en enhetlig rättstillämpning. Jag skulle kunna gä djupare in i denna svåra problematik, men jag nöjermig med all mot bakgrund av vad jag här har anfört yrka bifall till den vidutskottets belänkande fogade reservationen 7. I detta anförandeinstämde (). Hen iStockholm (s): I motionen 2161 har Jag och mina medmotionärer tagit upp den enligt våruppfattning mycket vikliga frågan alt arbetet i bolagsstyrelserna mäste ske iformer som gör del möjligt för de anslällda att verkligen följa förhandlingarnaunder styrelsemötena. utredning rörandeslyrelserepresentalion visar att främmande språk används i styrelsearbetet,och verket konstaterar att det är uppenbart atl detta måste försvåra såvälarbeislagarledamöternas möjligheter all sätta sig in i de aktuellaproblemställningarna som deras möjligheter atl argumentera för sin sak. Lagenom styrelserepresentation är endast en del, och Jag vill säga en liten del, avdet komplex av reformer som krävs för all de anställda skall få verkligtinflytande i företagen. Självfallet måste ocksä en rad förändringar genomförasi svensk lagstiftning, förändringar som gör det möjligt alt säkra och fördjupademokratin i företagen och i det ekonomiska livet. Därför måste givetvisanpassningar göras i den nuvarande aktiebolagslagen. I moderalreservationen 5sägs inledningsvis följande: "Resultatetav en enkätundersökning bland arbetstagarrepresentanter i 113 förelag gerdärvid vid handen, att främmande språk använts i samband med styrelsearbetet ica 11 96 av de berörda företagen. Med främmande språk har därvid i vissa fallendast avsetts att utländska termer och fackuttryck använts idiskussionen." Det där sista grundarsig pä en rundringning lill 20 av de113 förelagen, och man får därför i del avseendet ta undersökningen för vad denkan vara värd. Däremotkonstaterar ulredningen själv att i en del fall har arbetslagarledamöterna påenkätformuläret noterat att deras ja-svar symboliserar alt främmande språkanvänts i underlagsmaterialet och/eller ett utbrett användande av utländskatermer och fackuttryck i diskussionen. Jaghar velat återge della av del skälet att det av kammarens handlingar framgåralt della med språket sannerligen inle är någon liten fråga. Tvärtom är den ivissa styrelser en avgörande faktor, som förhindrar meningsfulla diskussioneroch tar bort möjligheterna för de anställda atl öva inflytande viastyrelsearbete. Jag menar atl en rundringning till 20bolagssiyrelserepresentanier för alt höra om de har haft några ölägenheter idetta sammanhang är etl alltför tunt underlag för att argumentera mot detsjälvklara atl rätten till inflytande grundar sig på atl man kan både göra sigförstådd och förstå vad som sker under ett styrelsesammanträde. Rättentill information är av avgörande betydelse för möjligheterna al! Den saken råder det tydligen också enighet om. Men i reservationen5 anser man att språkfrågan inle lämpar sig för lagstiftning. Reservanternahänvisar till atl man får vidta erforderiiga ål-gärder genom tolkning elleröversättning. Vadär nu detta? Jag har personliga erfarenheter av vad överläggningar via tolk ochöversättningar leder till. Överläggningarna försvåras och argumenten förlorarkrafl. Sä länge inflytandet i våra bolagsstyrelser bygger enbart påargumentationskraften hos de anställda upplever jag det som en allvarligreducering av de anställdas arbetsmöjligheter i bolagsstyrelserna. Skallfrågan då lösas genom förhandlingar? Ja, gärna för mig. Men självfallet börlagstiftningen då utgå frän att förhandlingarna skall hållas Aj'aktiebolagslag, m. m. Nyaktiebolagslag, m. m. på svenska, på underlag avhandlingar skrivna på svenska, samt atl avsteg härifrån får göras endast omöverenskommelser därom har träffats. Rätten till information måste framgådirekt i lagstiftningen, eftersom delta utgör den fasta grunden för allverksamhet av della slag. denna grund kan vi självfallet inte fä etllagstadga! stöd för en argumentation och rikliga förhandlingsmöjligheter i våraorgan ute i företagen. Nuframgår det av utskottsmajoritetens skrivning att en lagstiftning av ungefärden innebörd som jag här förordar är att förvänta, men jag kan inte se vad detfinns för anledning att, som , gör, i en reservation framföra denåsikten att det är onödigt att ger till känna vad den anser i dennafråga. Jag skulle bra gärna vilja ha reda på vad del är för syfte bakommoderaternas reservation 5. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. HenSVANSTRÖM (c) kort genmäle: sade i slutet av sitt anförande altutskottsmajorilelen är mycket positiv i dessa frågor. Han sade sig inte hellerha någonting all invända mot att arbetsmarknadens parter får tillfälle altpåverka utformningen av reglerna, och det är just det vi har skrivit iutskottsbetänkandel. Vi vill av den anledningen inte direkt och tillstyrkamotionärernas förslag. Däremot vill vi ge regeringen till känna attanvändandet av främmande språk i styrelsearbetet, såsom motionärernaframhållit, måste innebära en allvarlig begränsning i arbeislagarledamöternasmöjlighet alt noga sätta sig in i ärendena. Utskottet delar därförmotionärernas uppfattning. Jag vill bara uttala förhoppningen att del skall blimöjligt att komma fram till lagfiista eller andra regler som verkligen slårfast att förhandlingarna i styielsen skall ske på sådant sätt att det ärmöjligt för samtliga parter alt delta i dem. () kortgenmäle: efterlyste syftet med reservationen. Det framgickav vad jag tidigare sade. Syftet är alliså atl vi anser det onödigt att geregeringen denna sak till känna. Jaghåller med om att den undersökning vi refererar till är ett tuntunderlag, men det är såvitt jag vet den enda undersökning som finns att hänvisatill. Visäger i reservationen endast att de regler som vill ha iaktiebolagslagen inte passar i denna lag. Det är vi inte ensamma om att tycka,del tycker också partikamrater. Sedansäger att det tynger sä väldigt om man måste ha tolk.Men, , vi kan väl inte begära ait alla människor som deltar iett styrelsesammanträde skall lära sig svenska? Situationen är väl den att omnågon inle kan språket kommer man inte undan delta med tolksvårigheterna genomatt säga att sammanträdena skall vara på svenska. Jag deltar ofta isammanträden där det måste finnas tolk, och jagtycker alt del går alldeles utmärkt. Förall verkligen poängtera vad Jag har sagt vill jag sluta med all läsa upp vadsom sägs i reservationen: "Det är enligt utskottets mening självklart allingen av dem, som deltar i styrelsesammanträde, pä grund av språksvårighetskall vara förhindrad alt följa sammanträdet, delta i överläggningar ochpåverka besluten. Om sammanträdet förs på språk som inte alla i sammanträdeldellagande personer behärskar eller företes handlingar pä sådant språk måstegivetvis erforderiiga åtgärder genom tolkning eller översättning vidtas." Ny aktiebolagslag, m. m. Hen iStockholm (s) kort genmäle: Herr talman! När det gäller språkfrågan ochstyrelsearbetet är det den svagare parten som lider av atl överläggningarna ochhandlingarna måste översättas lill det språk denna behärskar. Mot den bakgrundenhar jag full förståelse för att inte har haft några problem vidsina erfarenheter av tolkning.' Men Jag har helt andra erfarenheter och enannan syn på detta. Jag menar att de fackliga representanterna, framför allt desom sitter i en bolagsstyrelse, måste fä en möjlighet att avgöra om de kanacceptera all förhandlingarna förs på etl annat språk. En lagstiftning börinföras som gör det möjligt att driva igenom delta. Del har jag hävdat i mittförsta inlägg, och Jag frågar fortfarande: Vad syftar egentligen den moderatareservationen till? Det har sannerligen inte framkommit här. FruLINDQUIST (m) kort genmäle: Jag förslår inle atl visar etl sådanl misstroendemot tolkningar och översättningar. När jag talar om min erfarenhet talar Jag ommin domstolserfarenhel, där vi ofta är tvungna att anlita tolk. Nog översätterväl tolkarna riktigt? Menar att en arbetstagarrepresentant inteskulle få en riktig översättning eller fä veta vad som händer vid ettsammanträde om man anlitar tolk? Det är i så fall en mycket säregenuppfattning. Sedanförundrar det mig litet att påstår alt dessa representanterinte skulle kunna driva igenom sin vilja. Nog är del väl alldeles uppenbart attde har rätt lill förstklassiga tolkar? HenSIVERT i (s) kon genmäle: Herr talman! Jag vill än en gångunderstryka att det är en missuppfattning att tro atl man vid en överläggningkan argumentera mot en starkare motpart med samma kraft när man talar genom entolk som när man talar sitt eget språk. Jag trodde att det var en självklarhei,men del är det tydligen inte. Herr förste vice talmannen anmälde all fruLindquist anhållit all til protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt lillytterligare replik. Nr 44 Hen (): Jag förstår att kammaren tycker alt del är egendomligt '"ä" anmäler sig sedan talariistan en gång är avverkad. ------------ lertidfunnit det nödvändigt atl som representant för säga Ny aktiebolagslag, några ord med anledning av vad som framförts av representanter för m. m. och moderata samlingspartiet ireservationen 3 angående ned- sättning avaktiekapitalets minimigräns från . Jag vill starktunderstryka all varit lyhört för de allvarliga erinringar somframförts beträffande den högre minimigränsens inverkan, särskilt pånyetableringar. Under medverkan från fick vi också etl beslut om enutredning av dessa förhållanden. Jag är ledamot av bolagsuiredning,och jag kan försäkra att Jag där strävar efter att uppnå lösningar som positivtgagnar de intressen som man i reservationen 3 säger sig vilja bevaka. Heltnaturiigl kan Jag på utredningens nuvarande stadium inle ge några upplysningarav särskilt stort intresse. Så myckel kan Jag i alla fall säga attreservationen 3 enligt min bedömning inle anvisar någon utväg som börstödjas. Jagkan alltså inle ansluta mig lill reservationen 3 ulan väljer alt i utredningenpå annat sätt söka tillvarata det angelägna intresset att underlättanyetablering inom svensk företagsamhet. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till l:o) utskotlels hemställan, 2:o) reservationen nr 1 avherr m. fl. samt 3:o) reservationen nr 2 av och fruLindquist, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandeja besvarad. Dä i begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, avvilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalels mening för sig. Sedanherr begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande . Densom vill atl kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendelagutskottets hemställan i betänkandet nr 4 mom. 1 antar reservationen nr 1 avherr m. fl. röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kamrnarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2 av herrWinberg och . Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 44 A'' aktiebolagslag, m. m. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller lagutskottels hemställan i betänkandet nr 4mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej, Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 159 Nej - III Avstår - 47 Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 4mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 3 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nyaktiebolagslag, in. i Ulfsbyn (c) anmälde att han avsett all rösta nej men av misstagnedtryckt ja-knappen. Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 4 avherr och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 4mom. 4 röstar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrWinberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 268 Nej - 48 Avstår - I Mom. 5 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 4mom. 6 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 5 av och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Nyaktiebolagslag, m. m. Densom vill alt kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 4mom. 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvanström begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskotlels hemställan, dels reservationen nr 7 av fruLindquist, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill attkammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 4 mom. 10 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationennr 7 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 6 protokoti 1975/76:445 Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 8 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller lagutskottets hemställan i betänkandet nr 4mom. 14 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 8 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrIsraelsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1975/76:5 med anledning avpropositionen 1975/76:12 med förslag lill ändringi förmånsrättslagen m. m; samt del av propositionen 1975:103 1975/76:6 medanledning av propositionen 1975/76:54 med förslag till lag om ändring iluftfartslagen (1957:297) Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs inrikesulskottets betänkande 1975/76:22med anledning av propositionen 1975/76:59 om ändringar i lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd jämte motioner. Ipropositionen 1975/76:59 (arbelsmarknadsdeparlemeniei) hade regeringen efterföredragning av arbetsmarknadsministern föreslagit att riksdagenskulle anta ett förslag till lag om ändring i lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd. förslag innebar bl, a, atl det kontantaarbetsmarknadsstödet skulle höjas från nuvarande 35 till . per dag fr, o.m. I detta sammanhang hadebehandlats de med anledning av propo- 1975/76:89av herrar Ekinge (fp) och i (fp), vari yrkats att riksdagenupphävde 21 i; lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, innebärande allprövningen mot makes inkomst skulle avskaffas, samt 1975/76:90av m. fl. (vpk), vari yrkats att beslutade avmotionärerna föreslagna avvikelser från propositionen 1975/76:59 i 18 resp. 21S, innebärande dels att arbetsmarknadsstödet skulle höjas till . per dag,dels att vissa ändringar av inkomstprövningsreglerna skulle genomföras. beträffande höjning av detkontanta arbetsmarknadsstödet att med avslag pä motionen 1975/76:90i motsvarande del skulle bifalla propositionen 1975/76:59 i fråga om förslagetlill ändring i 18 S lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, att med bifall lillpropositionen skulle anta lagförslaget beträffande 7 och 30!;! beträffande avskaffande avinkomstprövning mot makes inkomst att med bifall till motionen1975/76:89 samt med avslag på propositionen och motionen 1975/76:90 imotsvarande delar skulle upphäva 21 >; lagen om kontant arbetsmarknadsstödoch till följd härav anta ingressen till lagförslaget i den lydelse somutskottet föreslagit. Reservation hade avgivits beträffande höjning avdet kontanta arbetsmarknadsstödet av (vpk) som ansett atlutskottet under 1 bort hemställa att med bifall till motionen 1975/76:90 idenna del och med avslag på propositionen 1975/76:59 i motsvarande del skulleanta 18 S lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd i den lydelse som reservantenföreslagit. i (vpk): I propositionen 1975/76:59 föreslås att det kontanta arbetsmarknadsstödethöjes från nuvarande 35 till . för hel dag och . Vänsterpartietkommunisterna har i motionen 1975/76:90 yrkat atl beloppet höjs lill 75 resp.38 kr. Värt parti påtalade redan vid införandel av lagen om kontantarbetsmarknadsstöd att beloppen var alldeles för låga. Vi återkom med moiiontill riksdag, då vi krävde all dagsersättningen skulle höjas tillminst . Inrikesuiskottethar även avstyrkt vårt krav på en rimlig ersättning till dem som blirarbetslösa och inle är försäkrade. Motiveringarna för avslag är inte obekanta.Man hänvisar till att det f n, pågår utredning om en allmänarbetslöshetsförsäkring. Kostnadsskäl är en annan motivering. Vidare anförsatt beloppen för kontant arbetsmarknadsstöd inte bör sällashögre än de ersättningar som arbetslöshetskassorna betalar ut. Huruvida det är möjligt att leva på . berörsinle i utskottsbetänkandel. kommunisterna har i motionen justpekat på del förhållandet alt man inte kan leva pä . - ett beloppsom dessutom inle utgår för mer än . ,och på det beloppet skall dessutom dras skatt. Den som drabbas av arbetslöshet och är hänvisad till attleva på det nu föreslagna stödet mäste gå till socialvärden och tigga merpengar för sitt uppehälle. Enligt vår mening är detta en helt felaktig politik. På sä vis blir det kommunerna som får bistå med storadelar av försörjningen. Kommunerna har - som vi alla vet - stora ekonomiskaproblem att broiias med . Del måsie vara rikligare atl kostnadernatill största delen läggs pä arbetsköparna. Fördelningen av kostnaderna för dennu gällande ersättningen är ju den alt statsverket står för en tredjedel ochresten las ut av arbetsköparna genom särskilda avgifter. I betänkandet sägs att vpk:s förslag skulle kosta 70-80miljoner. Slopandet av inkomstprövningen skulle kosta mellan 8 och 10miljoner. Kostnadsökningen skulle då - enligt utskotlsmajoritetens mening - bli26-30 milj. kr. Del är förmodligen en matematiskt rikligberäkning.