prot · FZ0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Närvi behandlar frågan om vetot måste vi dock vara helt pä del klara med att vifaktiskt resonerade ingående om hur den fortsatta utbyggnadenav vattenkraften skulle gä till. Vi försökte följa principen all inteskall gä in i olika projekl ulan i stället efter klassiflcering av älvsträckoroch möjliga projekl besiämma den vidare handläggningen i slorl - var någonstansbeslut skall fattas om kommande utbyggnad av vattenkraft. I de bedömningar somdå gjordes och som jag lycker skall gälla även framöver måste givelvishänsynstagandet till miljövärden men också lill del väsentliga riksintresset ifråga om alt garantera en viss energiproduktion väga lungl. Vi måste akta ossför att tunna ul den redan ganska inslabila energibalans som vi besiämde ossför förra årel. Såsom ullalade 1975 skall det ges lillfälle helstredan 1977 att ånyo efter genomfört utredningsarbete få underlag för beslut omden kommande vallenkraftsutbyggnaden. Beträffandede försök som görs i motionen 1955 och i reservalionen 1 av centerpariiel,och kommunisierna att finna former för elt veto förkommunerna vid valtenkraflsutbyggnad måste vi dess värre konslalera allresultaten inte är särskilt realistiska. Motionens krav på vetorätt för, sornman uttrycker sig, "berörd" kommun är hell omöjligt alt genomföra,eftersom berörd kommun kan vara kommun belägen långl ifrån själva projeklelmen där ell fåtal centimeters vallenhöjning eller sänkning sker på grund av eltprojekl längre upp. Samlliga parlier i utskotlel har också insett alt denformuleringen är omöjlig. Istället har man i reservalionen 1 uttryckt del så, att en kommun med ett"väsentligt inlresse" skall oavsell tillstyrkan från andra kommunerkunna omintetgöra ett projekl. Under utskottsarbetel har vi försökt utröna vadbegreppet "väsentligt inlresse" i prakliken innebär, men vi har påden punkten av förståeliga skäl inte fått någol ordenlligt svar. Ytterst blirdel en uppgift för regeringen att bedöma huruvida en kommun skall anses ha"väsentligt intresse" eller inle och om della i så fall skall gekommunen vetorätt mot ett vattenkraftsbygge. Det blir således så att sammaregering som kanske skall pröva ett sådanl här projekt också skall pröva omnågon kommun eller flera kommuner har ett väsentligt intresse. Min uppfallningär alt en sådan vetorätt aldrig kommer att kunna få någon praktisk betydelseoch därför inte bör antas. Vi bör inte fatta högtidliga beslul som i praktikeninte kommer alt innebära någon förändring. Bilden kompliceras onekligen av atten kommun skall kunna hindra ett projekt oavsett vad andra kommuner - kanskeockså med väsentligt inlresse - lycker. De mycket speciella formuleringar som återfinns i reservationen 1omöjliggör, trots alt vi i våra resonemang frän börian hade gemensammavärderingar i dessa frågor, någon uppslutning från oss moderaler. Inte hellerutskotlsmajoritetens formuleringar kan vi dela, eftersom dessa andas fögaförståelse för kommunernas möjligheter att besluta över sin utveckling.Moderaierna har i stället i en egen reservation vall dels alt, som Jag lidigarehar utvecklat, underslryka viklen av att kommunerna så långt som det ärmöjligt får bestämma över sig själva, sin näringsstruktur, miljö m. m., delsall föreslå all ger regeringen till känna vår uppfaltning om behovetav samstämmighet mellan stat och kommun inför beslul om vattenkraftsulbyggnadmed hänsyn lill de förändringar sorn sådana beslut kan medföra för en kommun. Med anledning av det anförda yrkar jag bifall till reservationen 2. Hen i (fp): De vattensystem eller delar därav som ännu inte påverkats avvallenkraftsutbyggnaden är få. Länge byggde vi ul vattenkraften ulan att läggaslörre vikt vid miljö- och bevarandeskäl. När väl dessa inlressen blev alltmererkända och fick större politisk tyngd kom en ny energi-situation. Kravei påatt minska vårt imporlbehov, främst av olja, gav större tyngd åt dem som villeutnyttja ännu outbyggda älvar eller älvsträckningar. Naturskyddsintressenahar genom ulvecklingen kommil i kläm. Ekonomiska skäl väger läll över, utanatt man alltid fått en allsidig prövning. Denlagstiftning som vi nu har i värt land ger en kommun möjlighet att sioppauppförandet av t. ex. fabriker, som får stora negativa konsekvenser för enbygd. Främsi är del olika miljöfaktorer som har diskuterats, t. ex. påverkanpå luft, vatten osv. Utbyggnaden av ettvattendrag fär oftast stora och omfattande följder. De skador som uppkommerkan i regel aldrig läkas. kan vi restaurera nedsmutsade och utdöda sjöar,men vi kan inte klara de slora skador som uppkommer vid vattenkraftsulbyggnad. Byggsen älvslräckning ul är skadan omöjlig alt reparera. Från mänga synpunkter ärdet angeläget att ett så allvarligt ingrepp förankras hos människor som borrunt älven. Genom det förslag som föreligger i reservationen 1 förstärks detkommunala inflytandet. Del kan bli möjligl för lokalbefolkningen all i störreutsträckning ta del i och påverka de beslul som blir avgörande för en evenluellutbyggnad. Därigenom tror vi att miljö- och bevarandeinlressena kan föras frampä ett slarkare och mer engageral sätt. Uren annan aspekt innebär reservalionen .en avsevärd förstärkning av delkommunala inflytandet. Denna ulveckling, som leder till all kommunerna fär merall säga lill om i för dem viktiga frågor, är en princip som vi alla brukaromfatta. Tyvärr har socialdemokralerna hamnat i ettcenlraliseringslänkande. Majoritelsskrivningen innebär all maklen stannar ikanslihuset och att mindre inflytande ges de närmast berörda människorna.Maktkoncentration brukar vi folkpartister kalla del. kan vi läsa i all regeringens främste rådgivare ienergifrågor, , uttalat sig om . vill nubygga ul . Uttalandet är ingel annal än ett attentat mot en av de fåälvar som ännu är outbyggd. motsätter sig absolut en utbyggnad avKalixälven. Den måste bevaras. Grafströmsuttalande är mycket allvarligt. Med tanke på centrala ställning kanman befara ytterligare allacker mot de miljövärden som finns i ännu outbyggdaälvar och älvsträckningar. Sådana tilllag måste sloppas. Genom att rösta päreservationen 1 stärker vi kommunernas ställning och ger större möjlighet fördem som företräder den lokala befolkningen alt stoppa onödig utbyggnad avvattenkraft. Jag yrkarbifall till reservationen 1. Hen iKristinehamn (vpk): Med anledning av reservationen 1 till civilutskottets betänkande nr 18vill jag göra en kort kommenlar. Vpkhar i olika sammanhang, då frågor med anknytning till del belänkande vi nubehandlar debatterats, bl. a. gett uttryck för följande: Motbakgrunden av den erforderliga elproduktionen och vattenkraftens möjliga rollpå bör en nationell försörj ni ngsplan upprättas. En sådan planmåste också sikta till att slå vakt om starka skyddsintressen och au skydda denbiologiska miljön. Som princip bör gälla all återstående orörda älvar inle färbyggas ul i de fall della innebär ingrepp som inte kan anses obelydliga. Demiljömässiga skälen mot en utbyggnad har ökat i tyngd i flera olika hänseenden.Bl. a. har rena bevarandesynpunkter förstärkts genom att alll fler fått klartför sig alt det återstår elt myckel litet antal vattendrag och älvsträckor däringrepp inte gjorts. 6 protokoll 1975/76:85-86 Vidarehar man fäll klart för sig alt ingreppen i form av valtenkraflsutbyggnadorsakar störningar i lotalmiljön av en omfattning som man inle lidigare varitmedveten om. Delhandlar i delta ärende i hög grad om kommunernas möjligheter au hävda sina egnavitala intressen och om kommuninvånarnas möjligheter all påverka utvecklingenoch styra planeringen i sina kommuner. Den nuvarande energisituationen får inteleda lill att man avslår ifrån att öka kommunernas inflylande dä del gällervatlenkraftsulbyggnader som kan innebära ingrepp och förändringar. Vivill alltså öka kommunernas inflylande på detta område som ett led i att stärkaden lokala självstyrelsen och få lill slånd i stort sett samma kommunala inflylandedå det gäller vatienkraftsutbyggnader som i fråga om andra områden, exempelvisvid miljösiörande industriell verksamhet. Jagvill i della sammanhang också belöna viklen av all miljökraven upprälthållesäven i sädana fall då ekonomiska skäl kan anföras för en prutning påmiljöhänsyn. Bevarandevärden, knappheten pä outbyggda älvsträckor, rörligtfriluftsliv, fiske, kulturminnesvård, landskapsbildning och forskning kräver enstark åierhällsamhel med nya utbyggnader. Jag yrkarbifall till reservationen 1. Hen i Göleborg(s): Det kan vara svårt för dem som lill äventyrs bara lyssnar på oss här ikammaren eller bara läser debattprolokollel utan att studera handlingarna iärendet alt få klarl för sig vad det egentligen är fråga om. I det som sägsbakasju in rält mycket av juridiska spetsfundigheter och andra uttalanden somgör att man kan tro att del här är någol hell annat än vad del är. HerrStrömberg i sade alt vill all människorna skall ha såmycket som möjligt att säga till om och alt han är emot all maktkoncentration.Del låter vackert. Var är makten koncentrerad i den här frågan? Jo, lill oss idet här huset. Del är vi som har lagil maklen över älvarna och hur de skallutnyttjas. Vi har sagt oss att av-görandel hur älvarna skall utnyttjas är enriksangelägenhet, därför att tryggandet av landets kraftförsörjning krävervissa utbyggnader. Vårt intresse för att bevara naturen gör all vi måste vägaolika inlressen mot varandra. Vi här haft och kommer att få sådana frågor tillbehandling, och vi har direkt pekat ul var någonstans utbyggnader får ske. Nuföreligger ett förslag om att kommunernas beslul skall få ta över ,dvs. att en enskild kommun som kan vara berörd av en utbyggnad skulle kunnalägga hinder i vägen för del riksintresse som det är att nyttja de resurser somfinns i våra älvar. Kammarens ledamöler bör inse att det är en sådan vetorättsom del är fråga om. Jag vet inle om man gjort klart för sig vilka effekler detkan komma all fä. För min del tror jag inte all det vore särdeles lyckat attkommunerna fick den här vetorätten. Sedan vill man låta regeringen avgöra vilkakommuner som egenlligen kan hanågot inlresse av denna rätt. Del lyder på en rädsla alt spika exakt vad manösnkar i den här frågan. Jagskulle mycket kort kunna säga att nästan allt vad uttalade varprecis vad jag själv lyckle och hade hoppats kunna utirycka. Del känns litetdumt att göra det , när - välformulerad som han oftast är och varden här gängen också - redan gjort det. Del är bara på en punkt som jag skullevilja polemisera mot honom och det är där han ger sken av att kommunernasinlressen inte är beaktade i utskollets majorilelskrivning. Detfinns fiera formuleringar som klarl säger alt vid en evenluell utbyggnad skallstor hänsyn las till de kommunala iniressena. Men riksintresset måste få gåöver. Del gäller både utbyggnad och att avstå från utbyggnad, bådenaturintressen och energiinlressen - där får riksintresset gå över delkommunala intresset. Men stor hänsyn skall las till det kommunala intresset.På den punkien skulle vi naturiigtvis kunna föra en diskussion, men jag finnerdet inle särdeles meningsfullt. I den här frågan intar moderaierna ochsocialdemokralerna i sak samma ståndpunkt. Meddel anförda, ärade fru lalman, berjag att få yrka bifall till utskottelshemställan. HenSTRÖMBERG i (fp): Vårl förslag innebär ell ökatinflytande för de kommuner som är berörda. Därmed blir inflytandet också störreför de människor som bor i dessa kommuner - alltså de människor som bästförslår konsekvenserna av en utbyggnad, som kan se miljöeffekterna och som kanföreträda de lokala intressena. Om följer vårt förslag, får dessamänniskor möjlighet att föra fram sina synpunkter med större tyngd. i (c): Jag skulle vilja kommentera inlägg, som jag blev någolförvånad över. Man frågar sig varför reservalionen 2 över huvud laget finns. Idenna reservation sägs att kommunen skall ha inflylande så långt som möjligt,och detta vill man ge regeringen till känna. Jag kan inle flnna attreservalionen innebär någol annat än den prövningsmelod som används. 1varie sådanl här ärende, där regeringen av något skäl utför den slutligatillätlighetsprövningen, har de kommunala synpunkterna kommit fram. Egenlligenberor denna reservation pä att man i fråga om ordalydelsen var osams medsocialdemokraterna. Man ville ha en annan motivering för ett avslag påmotionen. Det blir slutresultatet av synpunkler. HerrBergman i gjorde ell ganska försiktigt inlägg. Han säger alt vireservanter inte vill bestämma precis hur det skall vara utan låter regeringengöra en viss prövning. Det är inte så märkvärdigt. Regeringen har en massa arbetsuppgifter,inle bara på detla utan även på andra om- En slutligavvägning måste göras, och då har regeringen fått uppdrag attutföra den. Självklart bör också en bedömning av vad som kan vara eltväsentligt kommunalt inlresse kunna äga rum. Liksombeträffande den fråga som vi lidigare diskuterade kommer juridiska termer in.Med den mängd synpunkter som kan föras fram i ett sådant här ärende är del intemöjligt alt spika någon fastlagd linje. I sä fall hade vi inte behövt diskuterautformningen av vattenlagen ulan bara kunnal räkna upp de som skullefä byggas ul eller inte. HerrBergman avslutade sitt inlägg med au säga alt han var överens med moderaiernaom all riksintresset lar över. Detta ger mig anledning konslalera att jag imilt första anförande försökte göra klarl all det här är fråga om enprincipiell uppföljning av del ställningstagande som man har gjort genom attändra byggnadslagen och införa 136 a i;, som ger ett avgörande veto för berördkommun beiräffande sådana myckel betydelsefulla anläggningar som atom-elleroljekraftverk. Men när del gäller att värdera ett mindre - de störreoch värdefullaste är ju genom klassificering redan undantagna -s_kall man alltså inte kunna ge den lokala opinionen, utlryckt genom ell besluti kommunfullmäktige, ett avgörande inflytande på om en utbyggnad skall få ske. Detlahänger inle ihop vare sig principiellt eller praktiskt. Eftersomsocialdemokraterna och i viss mån även är sä förfäriigl rädda fören principiell uppföljning även i vattenlagen, måste jag uppfatta derassiåndpunkistagande i denna fråga som alt de egentligen tycker att vetorättenenligt 136 a § är ett otyg. Hen i (s): Det är väl skillnad på det vi nu diskuierar och lillämpningen av 136 a >; när det gäller miljöförstörande industrier. De är ju oftast möjliga att placera någonannanstans. Här är det fråga om att utnyttja en resurs som finns bara på eltgivet ställe. För att nu gå till och min del av det här landel- som vi Ju är förälskade i båda två - vill jag nämna utbyggnaden avkraftverket i . Tänk om vi då hade haft en sådan lag som den ni nuvill ha genomförd. Jag är inle alls säker på att del hade blivit nägonutbyggnad i så fall, för det var ju inte i del behövdes meraelektrisk ström. Det var kanske i man ville ha den för att kunna byggaut industrierna där. Skallalltså en kommun som har tillgång till en stor naturresurs sitta och bestämmaöver den? Vi utgör dock en nation, en slörre gemenskap, som har vissa behov atttillgodose. Finns naturresurserna på elt slälle, så skall inle de som bor justdär ha suverän bestämmanderätt. Tillherr vill jag säga alt del är inte bara fråga om infiytande, ulan detär fråga orn ett avgörande. Det skall ligga i kommunens hand att vägra gå medpå utbyggnad av ett i nägon älv - del är vad som sägs i reservation1, så där förs inie bara ett vanligt resonemang om infiylande. Hen (): i frågade mig vad det är som gör att vi inle kanansluta oss till mittens och vpk:s reservation. Jag kan nöja mig med att läsaupp en enda mening i slutel på reservation nr 1: "Ett avstyrkande frän enkommun med elt väsentligt intresse skall sålunda - oavsett tillstyrkan frånandra kommuner - leda till att projeklet tills vidare undantas från slulligtillståndsprövning enligt VL." Detla är klämmen i mittens och vpk:sreservation, och den innebär en fullständig vetorätt för en kommun. Om tvåeller tre kommuner har väsentligt inlresse av en utbyggnad så skall ändå enenda kommun kunna stjälpa de övriga kommunernas intressen och andra intressen -riksintressen och vad man vill kalla det. Del finner vi av principiella ochprakliska skäl omöjligt all gä med pä, hur mycket vi än delar era värderingarom den kommunala självstyrelsen, som vi så starkt understryker i vår egenreservation. Nudyker del ju upp vissa problem här. säger att regeringen ochriksdagen ändå skall ha det övergripande ansvaret för energipolitiken men attstor hänsyn skall las lill kommunerna. Det är emellertid vetorättreservanterna har skrivit in i sill förslag. Det övergripande ansvaret kanrimligtvis inie läggas pä riksplanet, om man på lokalplanet skall få bestämmaom ett projekt skall få komma lill stånd eller inle. Delär inte få projekt det rör sig om. Vi har Ju fäll väldigt mycket material frånden intresseorganisation varifrån kravet på vetorätt kommer, . Den har räknal ut att projekt på lillsammans bordehamna under den här vetorätten. Del är ett halvt kärnkraftverk. Var tänkercentern, folkpartiel och vpk lägga det någonstans? Det är sädana värderingarvi måste göra. Vi vet allihop att energibalansen är snäll tilllagen, och i detläget kan vi inte komma ifrån riksintresset. Kvar står frågan: Skall manverkligen pä riksplanet ha det övergripande ansvaret men på lokalplanet ha rättatt stjälpa hela projekl, t. o. m. mot vad grannkommuner tycker och hävdar? Resonemangetom 136 a >; i byggnadslagen som elt skäl till att införa en liknandevetorätt i vattenlagen går inle ihop riktigt, beroende på all de projekl som136avj berör är flyttbara. Ett vattenkraftverk kan man däremot inle lägga nägonannanstans, när en kommun har sagt ifrån all den inle vill vela av nägonutbyggnad. Så enkelt är det. Vidarevill jag underslryka än en gång att det pågår elt omfattande utredningsarbete iolika sammanhang, och vi kommer snart alt få besked om vilket utvidgatbeslutsunderlag som del ger oss här i . Därför lycker jag alt vi skallinvänta resultaten av det arbetet och t. v. vila på det mycket färskaenergipolitiska beslut som vi tog och som är en god grundval för denfortsatta utbyggnaden av vattenkraften i . Avslutningsvis,fru talman: Vad är skillnaden i det här ärendet mellan socialdemokrater ochmoderater? Socialdemokraternas kläm innebär kort och gott ett avslag på helatanker? Vi vill däremot alt riks- Nr 85 dagenskall ge regeringen till känna vikten av alt uppnå samstämmighet Torsdaeen den mellanregering och kommun när man skall avgöra frågan om en vai- tenkraftsutbyggnad.Det är oerhört värdefullt att på det sättet understryka --------------- denkommunala självstyrelsen, eftersom del ändå är kommunen som Utbyggnad av i mångtoch mycket bör bära ansvaret för näringsstrukturen och för be- vattenkraft varandet av miljön inom sitt område. Hen i (c): Här har talats om ansvarei för energibalansen. Socialdemokraterna ochmoderaterna är överens även om denna sak, nämligen att vi inle kan klara vårenergiförsörining ens genom att bygga ut vartenda , även dem somriksdagen har undantagit, ulan man säger alt satsningen på kärnkraft är enda möjligheten. Därförlycker jag att och även inlägg kommer i någotegendomlig dager. När det gäller att bygga ut kärnkraften är det ändå så attregeringen stöter pä elt absolut kommunalt veto i 136 a §. Av den anledningen tolkar Jag inställningen frän de båda nämnda partiernas sida pä delsättet alt man egenlligen lycker att 136 a S är felaktig, eftersom den ju kan bromsa möjligheten för regeringen att genomföra utbyggnad av tillräckligtmänga kärnkraftsanläggningar för att enligt deras bedömning klaraenergibalansen. Närjag menar att reservation egentligen inle belyder något är detdärför att om man vill ge elt något större inflytande för den lokala opinionenmåste det alltså, jämfört med det nuvarande prövningsförfarandet, vältrasytterligare någon spärr i vägen innan tillstånd ges. Efteratt har tagit undan eil antal som inie får utbyggasåterstår vissa som är möjliga att tillållighetspröva. Del syslem somvi har föreslagit i centerreservalionen innebär att man måste bedöma vilka avde kommuner som är berörda av utbyggnaden som har väsentligt inlresse altbevaka. Jag är medveten om alt det ime är enkelt att ens sätta upp en katalogöver vad som skall anses väsentligt, men del är ju ändå sådant som skall varaen regerings huvudvärk att ta ställning till. Närman sedan kommit fram lill alt del finns kommuner som har väsentligt intresseav en utbyggnad och om man har uppfattningen alt del skall finnas någolinnehåll i del kommunala infiytandet, måste man ge möjlighet för en kommun attsäga nej. Jag har alltså svårt att förstå uppspaltningen mellan den princip somman har tagit in i 136 a i? och den princip som vi vill fullfölja genom allföra in en liknande bestämmelse även i vattenlagen. Omsådana anläggningar som faller under 136 a S säger herrar och att de kan placeras någon annanstans. Ja, delvis kan del villkoret uppfyllas.Del är klart all man inle gärna kan flytta ett valtenfall. Vild-Hussen gjordedet en gång, men det finns väl inte så många möjligheter ytleriigare. Del ärdock inte riktigt au säga alt de anläggningar som finns uppräknade i 136 a § kan placeras var som helst. Mänga av Nr 85 dem kräver sådananaiurförulsättningar att det kan vara ett enda läge Torsdaeen den ilandel au välja pä. Hen (): Det sista påslåendet tror jag fakliskl är svårt alt leda i bevis.Bakgrunden till hela 136 a § visar att den har ett annat ändamål. Del är alltsåomöjligt att under den paragrafen lägga in vattenkraften och behandla denna påsamma säll. Men,fru talman, jag måste anmäla en viss tveksamhet till reserva-' tionen 1. Delverkar som om man där är litet ivehägsen. Jag har läsl igenom reservalionenflera gånger. 1 denna utomordentligt länga reservation är det egenlligen baraen enda mening där man avviker ifrån vår uppfattning, och det är när manstenhårt säger att det i alla lägen där det är en kommun som säger nej, oavsettvad alla grannkommuner anser och oavsett om de har väsentligt intresse avutbyggnad eller ej, detta skall innebära alt hela frågan om ett projekt skallfalla. Det är utomordentligt klarl skrivet. Denmeningen, som helt plötsligt kom till i reservationen gör att Jag nu också närjag hör i utläggning av ämnet börjar tvivla på all manverkligen har funderat igenom saken. Det är inle fråga om, sorn , att man ger en något större möjlighet för en kommun att påverka ettprojekt. Man kan inte lägga huvudansvaret för energipolitiken pä riksdag ochregering om man ger kommunerna en absolut vetorätt - vilket man gör om manbifaller reservationen I. Jagvill än en gång understryka att denna principdebatt förs med utgångspunkt i eni och för sig gemensam uppfattning att man skall försöka se till att kommunernaär starka, att vi skall ge dem ansvar för sin egen ulveckling och att det skallråda samstämmighet mellan kommun och regering. Menjag lycker också att debatten visar alt man har tänkt igenom denna fråga förlitel och för hasligi och alt man borde avvakta kommande utredningsarbete innanman tar ställning i en så här utomordentligt viktig fråga - som alltså gälleröver , att döma av de uppgifter vi fåll. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservalionen nr 1 avherr Åkerfeldl m. fl. samt 3:o) reservalionen nr 2 av herrar ochDanell, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande jabesvarad. Då i begärde votering upptogs för beslämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan volering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändesföljande voieringsproposition: Nr 85 Den som vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen an- Torsdaeen den gåendecivilutskotlets hemställan i betänkandet nr 18 antar reservationen ""' ' Åkerfeldl m.fl. rösiar ja, --------------- den delej vill röstar nej. Om ökat antal Vinnernej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit praktikplatser inom reservationennr 2 av herrar och . Vid omröslning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens