prot · FY0919 · 1975-12-31 00:00:00 — Han säger bl. a.när det gäller en kurs för skolpersonal; "Vissamänniskor orkar inte ined ett känslomässigt ältande. De har blivit förupprivna, de måste ta några dagars vila, , kanske mer, för allkunna återanpassa sig. Och vad vet vi om situationen efter kursens slut? Harman trasat sönder en människa i stället för all bidra positivt till hennesfunktion som lärare?" I min frågahar jag också påpekat vikten av en utvärdering av kurserna, och en sådanhoppas jag kommer i samband med undersökning. Jag anser ävenalt det är absolut nödvändigt att deltagarna får riklig information förekursens börian, så all de har klart för sig vad de utsätter sig för. Medintresse kommer jag att följa undersökning. HenGADD (s): I likhet medfru vill jag tacka statsrådet för svaret. Svaretslutar ju med en försäkran om all kommer all lämna en bredinformation i hithörande frågor och överväga de åtgärder som bör vidtas. Del ärbra, och jag tror att en viss erforderlig uppmärksamhet från sidapå del här området därmed är uppnådd. Bakgrundentill frågan kan ju skisseras på många sätt. En av orsakerna lill alt sakenaktualiserats är alt Svenska psykiatriska föreningen tillskrev socialstyrelseni och pekade på de uppenbara faror som förelåg ifall outbildad ochhelt oinitierad arbetskraft ledde sådana här kurser, som onekligen står denpsykiska hälsovården myckel nära. - -reagerade , och med hänsyn till den takt i vilkentelefonförfrågningar nu görs av hos sjukhus landet runt kan delkonstateras att en positiv utveckling är på gång. Mankan självfallet - som representanter fördel närslåendeALI-RATI-instiluiel gjort i pressen - säga all del här är en liten fråga. Dethar i pressen synts uttalanden från ansvariga inom institutet att människor somgenomgått kurser i bokföring och statistik och liknande också har avlidit.Intar man den attityden till denna fråga så har frågan, vill jag hävda, enpolitisk relevans, en relevans för den här församlingen. Den seriösa psykiskasjukvården som bedrivs i psy-kodynamiska sammanhang genom gruppterapi o. d.,som är inriktad på vård av våra alkoholskadade och som används ifamiljerådgivningen, kan allvarligt komma att skadas ifall denna attityd ochdetta enligt mina värderingar chariatanariade begrepp sprids i pressen. Skallvi kunna nå de människor som behöver den grupp-psykodynamiska vården krävs delalt de ställer upp frivilligt, och del försvåras självfallet av sådana härhändelser. Nukänner vi lill jämförelsevis säkert ett dödsfall, men enligt de rundringningarsom gjort och som socialministern omnämnerhar man upptäckt ett tiotal sjukdomsfall, även om de inle är lika tragiska somdet förstnämnda. Undersökningarna pågår, och enligt personliga kontakter somjag haft med lär antalet vårdfall vara uppe i drygt deldubbla. Dettagör att det också finns en politisk sida av problemet med gränsdragningenmellan en seriös sjuk- och hälsovård och den aktivitet som bedrivs avArbetsgivareföreningen, .ALI-RATI-institutet och, såvitt jag vet, också avstatens personalutbildningsnämnd. Frågan har alltså ensjukvårdspolitisk bakgrund. Men den har också Omuppskov med det s. k. Bolmenprojekiet en annan bakgrund -jagskulle vilja säga en arbelsmiljöpolilisk bakgrund. Sensitivitetsträningenstartade i den amerikanska armén under , bl. a. för att lärade soldater som inte tålde den form av mänskliga kontakter som kriget innebarall tåla det. Det är en sida av den ideologiska bakgrunden. Och om man nu påarbetsgivarhåll startar aktiviteter utifrån den ideologiska synen, kombineradmed synen att förhållandena på arbetsmarknaden är personliga förhållanden somkan lösas i diverse sådana här grupper, vilka leds av personer med25-dagarslånga folkhögskolekurser, vill jag hävda att del kan slås fast altdetta också har en sjukvårdspolitisk sida som vi alla bör vara observanta på. Jagtycker att socialministerns svar är sympatiskt av två skäl. Del är ganska lugnti tonen - det finns ingen anledning alt hetsa och sä att säga omöjliggöra enseriös sensiliviieisiräning, för självfallet finns del också ute påarbetsplatserna personliga problem som kan upp. Men då tror jag alt delskall vara en annan attityd bakom än den som har spårals i kommentarerna lilldetta visserligen enstaka men tragiska dödsfall på grund av en hantering'sombör kallas chariataneri. Jaghoppas, herr statsråd, att inte bara utan också socialdepartementetkommer all följa denna fråga med uppmärksamhet. Jag vill gärna understryka vad sade senast, nämligen altdenna fråga i hög grad förtjänar att följas och uppmärksammas. Jag kan ocksåförsäkra all vi inom kommer all göra del. Likasåkan jag instämma i vad sade om all detta ärende har ensjukvårdspolitisk sida och all gränsdragningsfrågorna förtjänar uppmärksamheti hög grad. Allt detta är vi klart medvetna om. HerrGADD (s); Till detta sista finns det då anledning för mig alt säga: Ett djuptkänt lack, herr statsråd! Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om uppskov meddet s. k. Bolmenprojekiet Herrjordbruksministern erhöll ordet för att besvara iAlvesta (c) framställda interpellation, nr 6, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd medverka lillalt igångsättning uppskjuts i avvaktan på en grundligutredning om vattentillgångar, konsumtionsbehov och kostnader. Regeringens beslut iBolmenärendei byggde på en grundlig prövning Ansökan varföremål för ett omfattande remissförfarande, varigenom ärendet blev allsidigtbelyst. Regeringensbeslut kom 1970, och var tillståndsprövningen enligtvattenlagen klar. Därmed förfogar lillståndshavaren över projektet.Tillslåndshavare är aktiebolaget , dvs. kommunerna , som äger bolaget. Sydvalten skall ha ulförtarbetena före utgången av enligt särskild föreskrift i vaitendomen. Enligtvad jag erfarit har Sydvatten fortlöpande bearbetat prognosmale-rialet och harockså lagt fram förslag om en elastisk tidsplan för all la i drift tunneln ochövriga anläggningsdelar, om utvecklingen av vallenförbrukningen medger del. Delhar såvitt jag kunnat utröna inte framkommit några nya uppgifter om vare siggrundvatten- eller ytvatlenlillgångarna av betydelse för Bolmenprojekiet. Deoutnyttjade tillgångar som finns i regionen kan i och för sig täcka begränsadelokala behov, men utnyttjandet av dessa tillgångar innebär på samma gångingrepp i den lokala naturmiljön och kan medföra försämrade möjligheter för t.ex. jordbruket att tillgodose sill alltmer ökande vattenbehov. Delär en primärkommunal angelägenhet au svara för vattenförsöri-ningen. Mol denbakgrunden, och sedan vederböriiga tillstånd lämnats, är del de berördakommunerna som själva bestämmer när Bolmenprojekiet skall sällas i gång. Omuppskov med det s. k. Bolmen-piojektet Hen GUSTAVSSONi (c): Jag tackar jordbruksministern för svaret, även om jag hade hoppats påett svar med mera positivt innehåll. Bolmenfråganär av betydligt större räckvidd än vad jordbruksministern tycks uppfatta den.Del är en fråga som har betydande natur- och miljöintresse, stora ekonomiskakonsekvenser och stor regionalpolitisk betydelse. framhåller kom regeringens beslut 1970.Statsrådet torde också känna lill den starka folkopinion som fanns iBolmenbygden mot att Bolmenprojekiet genomfördes. Det var 30 000 personer somskrev på listor, vilka sedan sändes in till regeringen. Befolkningen iBolmenbygden krävde en opartisk utredning av ärendet. Tyvärr gav dettaemellertid inle något resultat. Men jag vågar säga att opinionen inte är mindrei dag. Detär att märka alt del inle har gjorts någon dokumentation från Sydvattens .sidaom vad som har hänt med sjön och dess omgivningar från förravattendomen 1941, som bökade tillämpas på 1950-talel, och fram till tiden förden nya domen 1973. Bolmenär en av landets vackraste sjöar. Den har med sina 365 öar en strandlinje påinte mindre än . Ur natur- och miljövårdssynpunki borde del varasjälvklart alt en sådan utvärdering som jag nämnt kommer lill stånd. Omuppskov med det s. k. Bolmenprojekiet Jaghar framställt min interpellation bl. a. mot bakgrund av material somframkommit sedan projektet planlades och beslutades fram till dagens läge. Jaghar i min interpellation sagt att projektet prognostiserades utifrån enfortsatt våldsam befolknings- och industrilillväxl inom del aktuella områdetoch därmed också en betydande ökning av vatlenkon-sumtionen. Ifråga om såväl befolkningstillväxt som vattenförbrukning har prognosernaslagit fel. Jordbruksministernsäger i sill svar: "Det har såvitt jag kunnat utröna inte framkommit någranya uppgifter om vare sig grundvatten- eller ytvatlenlillgångarna av betydelseför Bolmenprojekiet." Jag måste beklaga alt jordbruksministern inte följtdebatten i denna inom jordbruksministerns verksamhetsområde så väsentligafråga. Om jordbruksministern hade gjort del, hade jordbruksministern sannoliktkommit underfund med att utveckling och undersökningar vederlägger del materialoch de prognoser som låg till grund för Bolmenprojekiet. - Vad är det då somhänt? Prognoserna om den framlida, myckel storabefolkningsökningen i del aktuella området stämmer inte alls med den utvecklingsom skett i området . Inte ens regeringens förslag och riks-dagsmajoriletensbeslut om den framtida regionalpolitiken utgår ifrån en så kraftigbefolkningstillväxt som Sydvalten räknade med. Jordbruksministern har på såsäll alltså själv varit med om alt revidera prognoserna. Vallenförbrukningen inom såväl industri somenskilda hushåll har minskat i motsats lill vad som förutsades i prognoserna,nämligen en betydande ökning. har inlett enkarlläggning av grundvattnet i , ett projekt som leds av statsgeologen . I ett uttalande ifrågasatte han om delbehövs någon vaitentunnel från till . Han sade vidare alt denutredning som redovisades 1965 inte log med vissa områden. Inte minstgrundvattentillgångarna i sydvästra har troligen underskattals avsevärt.De här undersökningarna tar enligt uppgift ett par . Sannolikt ärvattentillgångarna i betydligt större än man trott. En sak som inte redovisats i någon av deutredningar Sydvalten presenterat är det energibortfall som uppkommer omBolmenprojekiet genomförs. presenterade den s. k. Bolmenkommitténen expertutredning där del redovisades hur ett genomförande av Bolmenprojekietkomineratt inverka på elproduktionen. Enligt denna utredning blir resultatetföljande. Genomen vattenbortledning från kominer elproduktionen i Bolmåns och Laganskraftverk att minska. Energi förlusten beräknas vid fullt uttag av 6 mVsek. ochmed vattenhushållning enligt Sydvattens förslag av uppgåtill . Med tillämpning av samma energipris somSydkraft yrkat i samband med tillfälligt ändradebestämmelser för sjön , /kWh, motsvarar energiförlusien i Bolmånsoch Lagans kraftverk 3,36 milj. kr. eller kapilaliserat efter 5 96 ränta67,2 milj. kr. 5.Natur- och miljöintressena står i förgrunden i alla andra sammanhang på elthelt annat sätt än för tio, ja, bara , och det bör de göra äveni fråga om . Vad jag här kortfattat redovisat anser jag vara av sådan betydenhet attdet rycker undan grunden för genomförande. I varie fall bördel utgöra tillräckligt skäl för att projektets igångsättande uppskjuts så attnyligen framlagt material liksom resultatet av pågående undersökningar kanbearbetas. Jagtycker del är mycket anmärkningsvärt att detta, av jordbruksministerns svaratt döma, helt undgått och jordbruksministernsuppmärksamhet. Statsrådet framhåller all det är en primärkommunal angelägenhetall svara för vatienförsöriningen. Jag är medveten om del, men jag vill sägaatt det här gäller en betydelsefull naturvårds- och miljöfråga förBolmenbygden. Del är en stor regionalpolitisk fråga, det är en fråga medbetydande ekonomiska konsekvenser såväl för Bolmenbygden som för berördaSkånekommuner. Detta sammantaget bör utgöra tillräckliga skäl för attjordbruksministern även i frågans nuvarande skede visar intresse ochengagemang. Tisdagenden 11 febmari 1975 Omuppskov med det s. k. Jag kanske i motsats till interpellanten inte hade väntal något annatsvar än del som jordbruksministern här gav på inlerpellationen av herrGustavsson i , men jag skulle ändå vilja instämma i vad sagt och dessutom anlägga några synpunkter på förhållandena nere i . a. på att övriga kommuner i nordvästra och i södra skulle ansluta sig till projektet som sådant. Där har emellertidåtskilligt hänt. har lagts på is när del gäller Klijjpan ochÅstorp. Där bedömer man helt enkelt saken så alt det inte är aktuellt attanvända vatten från , i alla händelser inte under detta sekel. Detsammagäller , som ansett all kostnaderna för anslutningen skulle komma att höjavatlenpriset alldeles för myckel. Som exempel kan nämnas all en anslutning förKlippans del skulle höja priset på med mellan 70 och 80 96, och Åstorphar beräknat att det skulle bli mer än fördubbling av kostnaderna, om mananslöt sig till Bolmenprojekiet. Malmökommunstyrelse bordlade alldeles återigen frågan om Bolmenprojektetspåböriande, och har gjort likadant. Sydvallen skulle enligt de uppgifterjag har fåll ha haft sammanträde i övermorgon för alt klubba beslutet omigångsättande, men mot bakgrund av att de två stora städerna nu har bordlagtärendet kan man - i alla händelser enligt min uppfattning - inle göra dettainom ; det tidigaste sammanträde som kommun på nytt skallhålla blir . Omuppskov med det s. k. Bolmenprojekiet Vadsom har hänt är alltså att man i dessa kommuner, där man från börian varentusiastisk och fylld av en känsla av att detta skulle trygga vatienförsöriningenlill ett rimligt pris, har blivit alltmera skeptisk. De mindre kommunerna harsom sagt tagit avstånd från projektet, och eftersom de inle heller ärmedlemmar i har de heller inte varit tvungna att ansluta sig tillprojektet. Även i de större städerna och har en ökad skepsis gjortsig märkbar. Vadberor detta på? Givelvis beror på det, såsom i sade, påall prognoserna från börian varit felaktiga, sedda mot den verkligautvecklingen. Jordbruksministernanför i sitt svar att regeringens beslut i Bolmenärendei byggde på en grundligprövning av projektet. Måhända är detta riktigt, men den prövningen är i , och är en mycket när del gäller bådeförändringar i befolkning och inle minst i konsumtion. Vi kan ju bara hänvisatill energidebatten och lill hur oerhört förändrade dediskussioner som förs är jämfört med dem som fördes på 1960-lalel. Delgår inte alt bortse från all grundvatten i mycket hög grad är en resurs som mani dag betraktar på ett annat sätt . Därförskulle jag nog vilja säga att den grundliga prövning som gjorts tidigare intenu är aktuell. Den är inte aktuell när det gäller befolkningsutvecklingen ochden är det inle heller när det gäller vallenkon-sumiionen. Ursprungligenberäknade man att vallenkonsumtionen i skulle uppgå till perperson och dygn. var den nere i , och som man nu bedömer detkommer vatienkonsum-lionen att ytterligare minska. Gjorda jämförelser visar attMalmös vattenförbrukning är större än t. ex. . Industriernahar alltmer övergått lill en förbättrad rening med minskad vattenkonsumtionsom resultat, och där räknar man inle heller med någon ökad förbrukning. Jordbruksministernsäger i sill svar att del inte har framkommit några nya uppgifter. De nyauppgifterna är alltså att prognoserna inle har slagit in. Vi har fått en annanbefolkningsutveckling och en annan vatten-konsumtion än vi väntade. Dessutom harundersökningar gjorts om hur man i skall kunna klara vatienförsöriningenutan anslutning till Bolmenprojekiet. För Klippan och räknar man med atttillgångarna på Kvidingefältet skall vara fullt tillräckliga, i varie fall framtill seklets slut. Därför ansåg man, som jag nämnde, all någon anslutning intevar aktuell. får huvuddelen av sill från vattenverket i Vomb.Lund, som också har fåll sitt vatten därifrån, skall kopplas över tillStehagsverkei. Denförsta delen av Bolmenprojekiet, som innebär byggandet av ledningen mellanTrollenäs och , är färdigställd. Det innebär också ökade möjligheter sammankoppling mellan dessa två vattenverk. På det sättet får enledig kapacitet som uppgår lill ungefär 80 96 av Malmös valtenförsörining 1974. Detverkar alltså inle på något sätt som om berörda kommuner i skulle kommaall lida brist på vatten inom en överskådlig framlid, i varie fall fram till1987, som är den tidpunkt som har fastställt för utbyggnaden. Molbakgrund av vad i anförde om miljöpolitiska synpunkteroch opinionsyttringar som skett i samt mol bakgrund avkostnadsutvecklingen och den minskade konsumtion som inte minst förväntadeprisökningar på vatten kommer all medföra verkar del ganska orimligt allenspårigt gå rakt fram och fullfölja beslut som fattats under helt andraförutsättningar. Jag vill inle klandra Sydvalten - del vill jag gärna säga här- för att bolaget utgick från de prognoser som då fanns, och jag kannaturiiglvis inte heller klandra jordbruksministern härför. Det är heltkorrekt som jordbruksministern säger i slutet av sill svar all del är enprimärkommunal angelägenhet att svara för vatienförsöriningen, men när nuförhållandena har ändrats har jordbruksministern i alla händelser möjlighetall ta hänsyn lill återverkningarna på bygd, natur osv. Jordbruksministernpåstår - jag har kanske svårt att yttra mig om det - att på den punkten haringa nya rön framkommit. Det skulle naturligtvis innebära attjordbruksministern är förhindrad all göra någonting i denna fråga. Men dethänder ofta all stora projekt genomförs trots att liden har visat all de varfelaktiga. Detta beror på att vi har ett demokratiskt samhälle därrättssäkerheten sätts högt, där alla frågor noggrant skall prövas. Det är ioch för sig väldigt bra, men del måste vara en brist när förändradeomständigheter omöjliggör en ändring av redan fattade beslut. Jagvill gärna säga -jag har sagt det förut i kammaren - att jag tror allBolmenprojekiet under de närmaste decennierna kommer all vara elt i allaavseenden olyckligt beslut. Omuppskov med det s. k. Bolmenprojekiet Att planera för vatienförsöriningen för ett antal så stora kommuner somdet här är fråga om är en allvarlig och besvärlig sak. Här har alltså skettbetydande utredningar, och på basis härav har man kommit fram till entillståndsprövning; vaitendomen är fastställd, och dessa kommuner har fått enrättighet att utnyttja ifrågavarande vattentäkt för sina behov. Detsker vissa förändringar i befolkningsutvecklingen som i och för sig kan påverkabåde behovet av vatten och ekonomin i företaget. Men det är ju ingenting somkan tas lill utgångspunkt för ett regeringsingripande gentemot den dom som ärfastställd och som gett dessa kommuner möjlighet att inom en viss tidrymdutnyttja denna vattentäkt för sina behov. Hur skulle det bli om regeringen avoch till inskred mot vallendomar med utgångspunkt i bedömningar av del slag somredovisats och kullkastade de projekt och den planering som kommunernakan vara långt inne i? Omuppskov med det s. k. Bolmenprojekiet Vaitendomenfinns där och kommunerna har fåll sill tillstånd, och del beror nu påkommunerna själva om de skall utnyttja tillståndet. Men för regeringen finnsingen möjlighet att ingripa på sådana premisser som redovisats iinlerpellationen och i dagens debatt. Jagkan emellertid tillägga att del i samband med utredningarna och domenkonstaterades alt några besväriiga återverkningar ur miljösynpunkt på områdenarunt inte är förknippade med domen, eftersom denna ligger inom ramenför den vattenreglering som bestämdes för 30 är sedan. Man skulle snarare meddomen vinna vissa fördelar ur miljösynpunkt, bl. a. en lugnare vallenregleringoch dessutom säkerhet för att vattenkvaliteten i sjön inte på något sätt skullefå försämras, eftersom sjön skulle vara vattentäkt. i (c): Jag är inle alldeles övertygad om att del är helt omöjligt förstatsrådet all på olika säll diskutera Bolmenprojekiet även med representanterför de berörda kommunerna, särskilt nu när man känner till situationen. Statsrådetfrågade hur det skulle se ut om regeringen inskred i ett ärende där vaitendomenredan är fastställd. Vi hade glädjen all få besök av statsrådetLundkvist i elt annat ärende, nämligen när del gällde Åsnen. Domen var därfastställd och regleringen genomförd. Man kunde nu se vilka skador denna hadeåstadkommit, och statsrådet ansåg vid del tillfället all något måste göras.Därför tycker jag att det borde finnas möjligheter för statsrådet altresonemangsvis la del även av denna fråga. Hanteringen av Åsnenärendel innebär inte att vi ingriper i vattendomen. HerrGUSTAVSSON i (c): Statsrådet ställde sig dock mycket positiv till alt del gjordes enutredning i del ärendet. Det gällde helt andra förutsättningar för det ärendet än i fråga omSydvallens möjligheter att utnyttja den vattentäkt som skulle utgöra förde behov vi nu diskuterar. Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Omkollektivanslutning till politiska partier Herr justitieministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara dels i (c) lillherr statsministern framställda interpellation, nr 1, dels ()till herr statsministern framställda interpellation, nr 3, ochanförde: i har frågat om statsministern vill lämna enredogörelse för vad som har skett med anledning av riksdagensuttalanden och angående kollektivanslutningav enskilda personer lill politiska partier. har frågatstatsministern om han anser del rikligt - mot bakgrund av sammariksdagsultalanden -att sådan anslutning fortfarande förekommer och omstatsministern ämnar medverka till alt avskaffa kollektivanslutningen tillpolitiskt parti. Inierpellalionerna har överlämnats till mig för besvarande.Jag besvarar dem i ett sammanhang. Fråganom kollektivanslutning till politiskt parti har som bekant under senare årbehandlats av . Behandlingen har utmynnat iställningstaganden som innebär all lagstiftningsåtgärder i syfte all förbjudakollektivanslutning lill politiskt parti inte bör vidtas. Samma inställningkom lill uttryck när frågan om ett grundlagsförbud berördes under olika faseri arbetet som ledde fram lill vår nya regeringsform. Jag kan här inskränka miglill att erinra om alt - i samband med att den nya regeringsformenantogs - med myckel stor majoritet avvisade en till konstitutionsutskolletsbetänkande fogad reservation som innefattade förslag till en förbudsregel iregeringsformen. Riksdagsuiialandetden , som också gjordes i samband med att den nya regeringsformenantogs, mynnade i stället ut i en förhoppning "att det genomopinionsbildning mol kollektivanslutningen skall visa sig vara möjligt attförmå partierna att själva bringa detta förfarande ur världen, så att sommedlemmar endast registreras personer, som individuellt begärt inträde ipartiet". Uttalandel har samma innebörd. Riksdagensbåda uttalanden innebär alltså att det helt överiämnas lill partierna självaatt bestämma om de i förekommande fall skall fortsätta att tillämpa kolleklivanslutning av medlemmar eller inte. Det kan inle vara en angelägenhet förregeringen all övervaka partiernas handlande i detta hänseende. Omkollektivanslutning till politiska partier i (c): Jag tackar justitieministern för svaret på min interpellation. Tyvärrmåste jag säga alt statsrådet inle hade mycket all anföra i sakfrågan. Denfråga vi här diskuterar är enligt min uppfattning ur demokratins synpunktmycket väsentlig, eftersom en av demokratins grundläggande principer är denenskildes rätt att själv avgöra lill vilket parti han skall ansluta sig.Kollektivanslutningen strider mol denna de- 3 protokoll 1975. Omkollektivanslutning till politiska partier mokralins grundläggandeprincip om de medborgerliga fri- och rättigheterna. Jaghar i min interpellation framhållit all de svenska politiska partierna ärbärare av den svenska demokratin. Det är på partiernas förmåga att hävda denenskildes och samhällets fri- och rättigheter som demokratins framtid i vårtland beror. Därför måste det i första hand ankomma på partierna all avstå frånåtgärder som slår i strid mot den enskildes fri-och rättigheter. Justitieministernhar förvisso fullt rätt i sin tolkning av uttalanden, nämligen altdet överlämnas lill partierna själva alt bestämma om de skall tillämpakollektivanslutning av medlemmar eller inte.