prot · FZ0915 · 1975-12-31 00:00:00 — Statistiken redovisar industriinvesteringarna till 15 miljarderkronor, men de totala invesieringarna - om jag nu kommer ihåg siffrorna rätt,jag gör den reservationen eftersom jag inte har tillgång till statistiken justnu - inkl. kärnkraftsutbyggnad, vat-tenkraflsuibyggnad, oljekraftverk m. m.ligger på . När tar in energiproduktionensutbyggnad i bilden och säger: "Vad kommer inte detta att kräva i form avinvesteringskapital?" är del Ju ganska rimligt att Jag måste peka på dentotala siffran som är 25 miljarder. Enligt de beräkningar som gjorts iindustridepartementet blir då de närmaste årens kostnad förenergiinvesteringarna - om jag får förenkla begreppet till del - 8 96. Jag har velat ta framdenna siffra även med lanke på den allmänt pågåendeenergipoliliska debatten, där cenlern nu har infört kostnadsproblemet som enmycket viktig faktor. Jag kan i delta sammanhang säga att motsvarande siffraför den relativa andelen av vår utbyggnad av energiproduktionen för exempelvisår 1952 var 9 96. Siffran har i mellantiden fluktuerat litet och pendlatmellan 9 och 7 96, men med de beslut vi har fattat på det energipoliliskaområdet ligger den nu vid . Föratl då få en Jämförelse mellan denna siffra på 8 96 och kostnaden förstålverket plus de två valsverken använder Jag mig av samma underlag, och dåblir det . Men del är rikligt som säger att om manenbart avser industriinvesteringarna och de som varfjolårets investeringar blir siffran där 8 96. Delta tycker jag borde haframgått av milt resonemang, och mitt försök atl så långl det är möjligtredovisa de uppgifter man här efteriysl. Manfrågar också om det kommer att finnas utrymme för dessa investeringar. Pågrund av de minskningar i investeringarna som kan förutses inom ett parviktiga områden - bostadsbyggandet och skogsindustrin - borde det finnas ettsådani utrymme. Jag säger detta utan alt kunna presentera en sådanlångtgående kalkyl. Vi skall så långl möjligt försöka att göra en analys av denärmaste årens förväntade utveckling också på detta område. Jagvill sedan ta upp frågan om vad jag har menat med de 1 200 miljonerna, dvs. omdelta är det utrymme vi behöver i fråga om kapitalanskaffning. Jag har underhand velat säga till atl den totala kostnaden för deprojekt Jag nu uppehållit mig vid uppgår lill 1 200 milj. kr. under entioårsperiod uttryckt penningvärde och med beaktande av alt däriligger varken rörelsekapital eller räntekostnader. Så långt kan vi alltså varaöverens. av della kommer då att finansieras via budgeten på samma sätt som när vi1974 tog beslutet om 80. Del angavs då all ett aktietillskoll på 1miljard 50 milj. kr. lill stålverket borde komma i fråga, varav riksdagenanslog 700 miljoner och Statsföretag tog på sig 350 milj. kr. Jag förutser altom regeringen kommer all presentera förslaget i dess utvidgade form, kommer viatt föreslå anslag över budgeten i form av såväl aktieägartillskott -ägarkapital - som en utvidgad ram för lokaliseringslån, också det taget överbudgelen. Vikommer naturligtvis också att i övrigt söka presentera en finansieringskalkylför de totala projekten. Vi lägger då in i beräkningen au om vi samverkar medKrupp om ett valsverk och med om ett annal så ärdel fråga om de gemensamma ansträngningarna att få fram kapital. 1 fråga omStora har vi åtminstone preliminärt diskuterat ett50-50-förhållande. I fråga om har vi i den preliminära diskussionen gåttut ifrån att vi skall svara för under del alt skall svara för 45 96.Jag kan inte i detalj redovisa en finansieringskalkyl, jag har baravelat beröra dessa förhållanden. i inledningen av sitt andra anförande att del var rikligl attmoderaterna inte ville motsätta sig projektet med 80, utan anslöt sigtill det, och atl det var av hänsyn lill . Ja, det är i och för sigen idealistisk lanke och en välgörenhet mot . Men skall det belraktassom så? Gjorde man inte även i den moderata riksdagsgruppen ett försök tillanalys av projektet, dess möjligheter i fråga om lönsamhet, avkastning, desseffekter i fråga om sysselsättning osv.? Del var ju vad vi försökte göra, närvi kom fram lill del posiliva resultatet. Jag är övertygad om att man inom denmoderata riksdagsgruppen också gjorde en motsvarande bedömning. Nuär det inle så. Jag vill upprepa det, alt jag försöker krypa bakom riksdagenoch näringsutskoitet. Jag bara hänvisar lill förhållandel att näringsutskotielhade samma materialunderlag för bedömningen av sina ställningstaganden somregeringen hade. Jag har klart angett att uppgifterna om dekostnadsberäkningar som NJA-ledningen och projektgruppen nu har kommii framlill presenterades för oss ungefär . Det ärförst då jag fick de siffror med vilka vi nu rör oss. 1fråga om möjligheten av ett tredje valsverk säger jag bara att jag utesluterinte alt vi i en diskussion om den fortsatta planeringen och utbyggnaden avsvensk järn- och stålindustri på handelsslålssidan kan komma in i en diskussionom ett tredje valsverk, eftersom jag vet alt Grängesbergsbolaget haren sådanplan liggande. Man har emellertid haft svårigheter atl få fram tillräckligtkapital. Och när Jag nu har åberopat uttalanden från VD ,, som siäller sig posiliv till en samverkan mellan staten ochGrängesbersgbolagel, förväntar jag mig att man i den här diskussionen kankomma in på ett sådant projekt. Då får vi naturligtvis bedöma om det är möjligtatt genomföra det inom den tioårsram som vi nu preliminärt har tänkt oss,eller om vi får förlänga denna utbyggnadsplan för attklara också den uppgiften. Avgörandeblir ju hur vi mäter möjligheterna alt åstadkomma en lönsamhet också i ettulbyggt valsverksprojekt som -jag vill gärna framhålla det redan nu - inte pånågot sätt konkurrerar med vare sig Luleå- eller . Fråganom en delegation som skall följa ulvecklingen har förts fram två gånger , ochJag ber om ursäkt för att jag inte svarade på den i mitt förra inlägg.Personligen har jag sett det som mycket viktigt alt näringsutskottet blir ilillfälle alt följa den fortsatta utvecklingen. Jag har tagit initiativ tillatt näringsutskottet skulle få en redovisning av det f n. befintliga materialetfrån NJA:s projektledning. Om jag inte är fel underrättad har en sådansammankomst förevarit . Jag förmenar att det är riktigt attnäringsutskotiel också kan fortsättningsvis följa frågan och att initiativetinte behöver las från industriministern utan atl uiskoltet självfallet skall habåde rätt och anledning att påkalla sådan information från projektledningen.Det skulle vara av stort värde. I fråga om atl följa desamhällsekonomiska konsekvenserna kan jag meddela - i den mån somherr avser alt studierna bör omfatta vad som händer i anslutning lillhela denna utbyggnad - att ett sådant uppdrag har givits ål utvecklings- ochforskningsgruppen ERU. Jagkan inle yttra mig om del som har sagt, men om jag kommer ihågrätt gjordes hans uttalande i en situation då det inte var aktuellt attdiskutera valsverksutbyggnader som ett svar på en fråga om stålverksprojekietskulle kunna delas upp i två etapper. Den preliminära uppgift vi hade då varatt en sådan uppdelning skulle medföra ökade kostnader på fiera hundra miljonerkronor. Jag förmodar att det var mot den bakgrunden som gjordeuttalandet och atl det enbart skulle vara i ett likviditetsmässigl besvärligtläge som projektet skulle skjutas framåt i liden med olägenheterna av dennamerkostnad som följd. Nuhar frågan kommit i ell hell annat läge när vi parallellt med diskussionen omstålämnesverket diskuterar också valsverksutbyggnader. Tillsisl vill Jag som svar på den fråga som har ställt ombehovei av medelstillskotl till NJA meddela, att Statsföretag har skrivit tillregeringen och begärt kapitaltillskott också för att täcka kostnader som intekan täckas av NJA självt. Personligen kommer jag - åtminstone är det minpreliminära ståndpunkt - alt avvisa tanken på atl nu lämna bidrag till NJAföratt täcka förlusterna. Det är Statsföretags uppgift alt inom ramen för sinkoncernfunklion söka all balansera vinsterna och förlusterna i de skildaföretagen. Blir påfrestningen för stor för Slatsförelag, får naturligtvisägaren medverka till atl skaffa fram det nödvändiga kapitalet, men det behöverinte ske i form av bidrag som täcker förlusterna. Det är ettlikvidiletslillskotl som i den situationen kan komma atl bli nödvändigt. Iövrigt får förlusterna i dotterbolagen balanseras på det sätt som harskett. Vihar självfallet att pröva denna framställan från Statsföretag. Denna fråga blirockså föremål för regeringens prövning i det budgetarbete som pågår och såsmåningom - om vi beslutar alt lägga fram ett förslag för -presenterad i budgetsammanhang. Hen (): I ett par omgångar har industriministern sagt att näringsutskoitet isamband med återremissen hade till förfogande exakt samma material somregeringen. Jag har för min del redan gjort den invändningen atl om del ärfallet, är del en dålig regering som inte setl till all den haft ett bälirematerial till förfogande än vad detta visat sig vara. pressrelease som jag antar, fasl det inle rikligl framgår, att industridepartementetgjort om de nya 80-planerna och som är dalerad i årbörjar man med att säga: "Den fördjupade projekteringen av 80 sombeslutades har i sina huvuddrag genomförts." - Jag haricke tidigare hört talas om atl någon fördjupad projektering beslutades iapril. Är det verkligen så au herr har talat om deti näringsutskottet? Har industriministern talat om det i debatterna här iriksdagen? Vill , som står här i kammaren, nicka instämmande omdel verkligen är så all han talat om del i näringsutskoitet? Nej, det har haninle gjort. Jag vill alltså förslå detta så, men industriministern får välkommentera det, alt man inte har redovisat delta för tidigare ochkanske av en slump eller av misstag plötsligt i denna pressrelease lalar om , vilket alltså var före den förnyade genomgången inäringsutskottet, hade beställt en fördjupad projektering. Sedanhar vi finanserna. Industriministern har varil älskvärd och svarat pä en seriefrågor som jag och ställt, men fortfarande har jag inte fått någotklart besked om hur det är med själva stålverksdelen i projektet. Är del så atlden kommer atl kosta, vilket jag har hört, 7,3 miljarder, alltså ungefär densiffra som jag angav och som industriministern då ironiserade över? Närdet gäller finanskalkylen har vi fått reda på all finansieringen skall ske lillicke oväsentlig del över budgeten. Eftersom socialdemokraler alltid framställerkrav på totalfinansiering av alla utgifter och eftersom det vanligen brukarinnebära att man ökar löneskatten, vill jag fråga: Avser man nu atl införa enStålverk 80-löneskati? När det gäller information om ij 32-utredningen, någotsom beräknas kosta 50 milj. kr., vill man ju höja löneskatten baraför det ändamålet. Här rör det sig om myckel mer än 50 milj. kr., och dåinställer sig mot bakgrund av de uppgifter Jag har fåtl en förnyad fråga: Avserman som ett led i de ständiga strävandena efter totalfinansiering alt införa ensärskild 80-löneskall? Sedanfinns det när del gäller finansieringen ett problem som blivit alltför litetuppmärksammat och som kanske ändå bör påpekas: Om del visar sig attdetta stålverk får svårigheter och staten måste gå in på många olika sätl medsubventioner, vad kommer då alt sägas i det handelspolitiska umgänget med andraländer? Har ni tänkt på det? NJA är ju en så liten del atl det spelar liksomingen roll i sådana här sammanhang att där förekommit en hel del statligasubventioner. Man kan dessutom i allra högsta grad motivera dem somregionalpolitik. Sådana subventioner är ju tillåtna enligt vårainternationella förpliktelser. Men del här är ett affärsmässigt projekt av heltannan omfattning. Om det blir svårigheter här och man blir tvingad att gä inmed stora statliga subventioner, undrar jag om inte våra handelspartner kommeratt protestera. Närdet gäller finanserna har vi också fåll höra att de 1,2 miljarderna varen belastning på kapitalmarknaden och tänkta totalkostnader. Men somindustriministern sade hade man inle här räknal in rörelsekapital och inteheller ränta. Den som sätter sig ned och gör litet beräkningar, i huvudet, avvad räntan på detta kommer atl belöpa sig lill finner att det blir synnerligenbetydande belopp, . Vi kanske redan här är uppe inärheten av i stället Då är vi inle sålångt ifrån det som påminde om att Statsföretags chef har talat omi det här sammanhanget, nämligen investeringar på kanske . Sedanär del då fråga om vad moderalerna skrev och inle skrev i sin ursprungligamotion. Jag har vår motion om 80 framför mig. Där anförde vi:"Tidsmässiga eller resursmässiga begränsningar gör all vi" - alltsåmoderaterna, eller vilket oppositionsparti som helst - "inte har enstillnärmelsevis samma möjligheter alt göra erforderliga ingående självständigabedömningar och analyser. Del är alt ställa orimliga krav på ettoppositionsparti alt det skall - på samma sätt som en regering - kunna ta ansvaret för ensatsning av skattebetalarnas pengar av denna storleksordning. Vår granskning - och därmed också vårt ansvar - måste därför rimligen begränsas till mera översiktliga bedömningar av det mate rial som ställts till förfogande och i hög grad bygga på för troende för de experter som berörda slatsförelag - NJA och - anlitat." Vihar inte något industridepartement eller liknande. Vi ger inte några order stab av experter att utreda. Vår situation är alltså en annan. Jag skullevilja säga, på ett mer ideologiskt plan, lill industriministern att dettaförhållande kanske är en av anledningarna lill atl vi anser att den politiskabeslutsprocessen inle är så lämplig när det gäller sådana här direktaföretagssalsningar utan att det bör vara en annan typ av bedömningar. Del ärockså mot den bakgrunden som vi nu har framfört kravei på att del skalltillsältas en delegation. Jagvet att näringsutskoitet gör ett förtjänstfullt arbete och försöker följa dehär frågorna, men vi skall vara medvetna om all näringsutskottet har en långrad andra arbetsuppgifter. Vi skall också vara medvetna om alt detuppenbarligen inte är så lätt för ledamöterna i näringsutskoitet - så som del hittillsvaril möjligt att bedriva arbetet där - att fullständigt känna till vad som händer. Man har Ju inte den löpande kontakten med del planeringsarbete som försiggår. Jagundrarom erfarenheterna inte ärsådana att industriministern borde försökafundera närmare på att tillsätta en delegation, så atl del inte blir så - jagupprepar det - alt , under en i övrigt hårtansträngd riksdagssession, får sig "pålangad" en ganska tunnproposition. Så har det ofta gått lill lidigare i sådana här sammanhang. Detfår inle bli så all näringsutskotiel tvingas att, och under iövrigi stor arbetsbelastning, försöka bilda sig en uppfattning. har också partierna en mängd andra ting atl syssla med än alt skrivamoiioner i den här frågan. De riksdagsmän som inte tillhör näringsutskoitet fårinte heller - om det går så snabbt som tidigare - möjlighet att göra någongenomgripande bedömning innan de så små ningom skall trycka på sina voieringsknappar. Delär därför det skulle behövas en sådan delegation som jag talar om. Hen (): Som ledamot i näringsutskoitet är Jag nästan rörd över det mycket storaförtroende som industriministern nu visar näringsutskoitet - och som han avseratt i fortsättningen visa även i konkret handling. Det är bara del attförtroendet för näringsutskottet - i varje fall dess icke-socialistiska del -inte var lika stort när vi begärde åierremiss. Det är om det en del av den härdebatten har handlat. Detär möjligt att det uppstått ett missförstånd mellan och mig idet här sammanhanget. Jag angav huvudanledningen till att vi begärdeåierremiss, nämligen att det i massmedia hade förekommit en mängd uppgifter somvi inte hade haft tillgång lill. Del gjorde atl vi var upprörda och del var bl.a. av den anledningen som vi begärde åierremissen. NärRune - för andra eller tredje gången - säger att näringsutskoitethade tillgång lill exakt samma material som regeringen, i varje fall päsommaren eller , är det visserligen i och för sig riktigt. Men någontillgång till detta material hade vi verkligen inle haft, om industriministernsmer eller mindre frenetiska ansträngningar atl förhindra återremissen hadelyckats. Det är bara ett enkell konstaterande. Mendet är fortfarande sådant som har hänt i det förflutna. Det finns ingenanledning att nu bråka om det, bara att konstatera hur det gått till. Viktigareär att se framåt, och Jag återkommer till det. Del är de otroliga anspråken påkapitalmarknaden för de av regeringen presenterade och av oss diskuteradegigantiska projekten som gör atl en betydande oro har uppstått och uppstår inomnäringslivet, framför allt inom de privata förelagen. Men jag föreställer migatt, som Jag sagt lidigare, lika slor oro har uppstått bland de företag utomNJA - med 80 - som tillhör Statsföretagsgruppen. Indusiriminislernnämner återigen siffran 8 96 av industriinvesteringarna inkluderandeatomkraflulbyggnaden, oljeraffinaderierna etc, och det är väl rikligt all dessainvesteringar motsvarar en andel av ungefär 8-10 96. Men Jag upprepar änen gång att med en accelererande utbyggnad av atomkraften stiger denna andel.Det är också kostnaden för atomkraftens utbyggnad som stiger mest, upp till ennivå som vi finner orimlig i förhållande till de övriga kraven påkapitalmarknaden. Jaghar dessutom sagl att Per menar att stålverksprojektet kommerati ta1096, inte 5 96 av investeringsutrymmet. Herrarna får väl tvista om vem som harrätt, men alt andelen ligger över 5 96 är jag alldeles övertygad om. Jagåterkommer, som jag hoppas for sista gången, till motsättningen i bedömningenav resurserna på kapitalmarknaden respektive upplåningsmöjligheternautomlands. Industriministern säger i sitt senaste inlägg, hänvisande till attbostadsbyggandet ställer mindre krav på kapitalmarknaden och lill attskogsnäringen på grund av virkesbrist inte kommer att kunna ta i anspråk sammastora investeringsvolym som tidigare, att 0/77Jinansieringen av 80 han hoppas all dejättelika investeringar som vi talat om skall kunna . Men, herr lalman,det är väl ett orimligt dåligt underlag att utgå från för ett samhälle och fören regering alt industriministern har förhoppningar om att allt skall redasig. Jag tror atl industriministern - det vill jag i rättvisans namn säga -också lade till atl han hoppades all kunna prestera något slags kalkyl. Dåhoppas jag - om också Jag skall uttrycka en förhoppning - atl vi skall kunnaförena oss i bedömningen all del är nödvändigt med en övergripandesamhällsekonomisk kalkyl och en detaljkalkyl över stålverksprojekiet. Jagvill därför, herr talman - också här som Jag hoppas i dennadebatt - återkomma till den obesvarade frågan: Hur skall del gå för de mindreoch medelstora företagen, som alltid är strykpojkarna i detta sammanhang ochsom under resten av 1970-talet behöver större investeringsvolym till sittförfogande för atl kunna överleva än de någonsin gjort tidigare? Jag skulle beträffande de mindre och medelstora företagen tro alt dekommer atl ha ungefär samma utrymme på kapitalmarknaden som de har hafthittills och att vi inle minst via de statliga kapitalinslitul, som hartillskapats för att förmedla kapital till denna typ av företag, kommer attbedriva en lika aktiv verksamhet som . Beslutarvi om dessa stora investeringar, kan man också räkna med att ungefärligen 70 %av kostnaderna kommerati utgöras av beställningar till svensk induslri, tillsvenska byggnadsförelag osv. Del kommer i och för sig att ge ett tillskott lillorderingången hos åtskilliga mindre och medelstora företag. Jag skulle ocksåvilja säga att de stora förelagen -som ju inte slår i motsättning lill mindreoch medelstora - ger underlag för tillkomsten av åtskilliga mindre ochmedelstora företag i en längre gående förädlingsprocess m. m. Därför kan ivarje fall inle Jag se alt ett beslut om de här stora investeringarna kan fåtill konsekvens atl man därmed krymper utrymmet och försämrar möjligheterna förde mindre och medelstora företagen. HerrSjönell har, som många andra talare i de här debatterna, framhållit att detborde vara möjligt att satsa kapitalet på många andra investeringsprojekt islällel för på de här stora projekten. Till del vill jag säga , som jag harsagl tidigare, all det gäller Ju all ha de projekten, en produktion kringvilken man skall skapa företag och bereda sysselsättning. Enligt min bedömningkommer vi framöver också att ha råd till alt bygga upp nya företag inom dengruppering som nu i så hög grad gör sig lill tolk för. Låtmig sedan säga att och får väl ändå bliöverens om hur del förhöll sig med det material som näringsutskoitet hade lillförfogande vid sin bedömning. Jag har sagt atl efter återremissen -jag går inlein i historien om hur åierremissen skedde, jag bara noterar den - hadenäringsutskoitet tillgång lill samma material Och herrSjönell har två gånger i debatten här sagl att så var förhållandet. Beträffandeden stora finansieringsfrågan får vi lillfälle att återkomma till den. Det ärJu inte fråga om att ta ett beslut om vare sig stålverket ellervalsverksutbyggnaden. Jag har i mitt interpellationssvar sagt alt vi bör hamöjligheler - om allt går bra - alt efter februari månads utgång för riksdagenredovisa ett mera fullständigt material. Därför är del lite väl mycket begärtatl Jag nu skall presentera en färdig kalkyl, liksom en utförligfinansieringsmodell. Jaghar velat hänvisa till vårt förslag hur finansieringen skulle ske när riksdagen1974 log beslutel om stålverksprojektet, och jag kan således tänka mig att mani stort sett följer samma uppläggning. Det är min personliga bedömning . Beträffandeherr återkommande fråga, om det är 7 miljarder eller 7,3miljarder, vill Jag erinra om alt jag i mitt första inlägg efter svaret sadeatt det material som jag fick vid en underhandskontakt beträffandekostnadsutvecklingen och vid två beredningar med NJA-ledningenoch projekieringsgruppen visade en kostnadsökning som gjorde att vi kom upplill ungefärligen det dubbla beloppet i förhållande till vad som beslutades1974, inkl. rörelsekapital och förväntade räntekostnader i 1975 årspenningvärde. Om jag tar borl rörelsekapital och räntekostnader ligger summanvid ungefär 7,3 miljarder. Fårjag sedan säga till att den presskonferens som hölls den16 okiober var NJA-slyrelsens presskonferens, där projekteringsgruppen förStålverk 80 presenterade det projekt och de kostnader som man då hade kommitfram till. Kommunikén var utformad av NJA-siyrelsen. Jag hade således inle medden utformningen alt göra. Nukan det sägas att industriministern deltog i presskonferensen. Ja, jag deltog islutet av denna presskonferens. - om jag kommer ihågdet rikligt - blev Jag tillkallad därför atl man ville ställa några frågor lillmig om hur jag bedömde projeklel i detta nya läge. Underdelta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen (): Jag skall bara ta upp en sak, nämligen huruvida näringsutskottet harhaft tillgängligt samma material som regeringen. Industriministern har sagtatt så är fallet, men kvar står faktiskt ändå denna fråga. Ledningen förStålverk 80 - alltså NJA-ledningen - hade nämligen beslutat om en annanprojektering . HerrSvanberg är med i styrelsen för NJA och är ledamot avnäringsutskottet - han är dess ordförande. Då måsleju frågan ställas till bådeRune och . Kände inte statsrådet tillalt man i NJA hade bestämt sig för en sådan fördjupad projektering? Del är enuppgift som inte har lämnats av statsrådet tidigare. Och i så fall: inte kände till det, anser jag del vara skräp! Om statsrådet kändetill del, är det en falskhet att säga atl de borgediga representanterna inäringsutskotiel hade tillgång till samma material som regeringen! Så är detju inle. Regeringen måsle ha känt till att detta myckel viktiga beslul hadefattats utan atl meddela det. Och till blir frågan onekligen:Har som ordförande i näringsutskottet icke till utskottetmeddelat det beslut som han har varit med om alt fatta i styrelsen för NJA? Hen (): Industriministern uttrycker ytterligare optimism, och del ärju bra.