prot · FZ09129 · 1975-12-31 00:00:00 — Hennesräll lill arbele skall säkras och hennes plats i arbetslivet vid mannens sidaskall vara självklar. Innan jag slular vill jag säga några ord om motion 2412 avmoderatledamoten . Hennes yrkande är i stort sett i linje medpunkl 2 i motion 2149 av kommu- Nr 129 nislerna, som medmoderaternas hjälp avslogs av för bara några Tisdaeen den veckorsedan. I motion 2412 heter det bl. a.: jo in-i/- "Arbetsförmedlingenintar en nyckelroll när det gäller all påverka ar- beisgivarnas inslällninglill kvinnlig arbetskraft och när del gäller att Kvinnor i statlig brytaarbetstagarnas fasllåsning lill kontroversiella könsmönster vid val tjänst, m. m. av arbetare. Därför måste i den jämställdhetsförordning somproposilionen aviserar ingå särskilda riktlinjer för arbetsmarknadsstyrelsenatt i sin verksamhei även främja en jämnare fördelning mellan kvinnor och mänpä olika befallningar." Dennamotion, ärade kammariedamöter, är dagtecknad och undertecknadav av . , inlämnade sin molion, behandlade inrikesulskottet just denna fråga.Det var en motion kommunisierna. Moderalerna iinrikesutskottd var med om atl avstyrka motionsyrkandet i inrikesulskottet ochsenare även avslå del i . kommunisternas motion 2149yrkade i punkl 2 på ålgärder mot diskriminering av kvinnor på arbelsmarknadeneller, som det står i skrivningen, på "att instruktioner som syftar tillatt bryta könssegregeringen pä arbelsmarknaden utarbetas för arbetsförmedlingarna".I stort sett samma krav som ställde i sin motion någraveckor senare hade hon alltså tidigare varit med om att avslå. Delta yrkandevann inget gehör hos majoriteten i inrikesulskottet, ty även moderalerna varmed om alt yrka avslag. Riksdagsmajorileten gick på samma linje och följdeutskottsmajoriteten. Till den majoritet som avslog det kommunistiska yrkandethörde även . Härinställer sig frågan om del så snabbi går atl ändra uppfallning i en väseniligpolitisk fråga, och vad som i så fall kan vara orsaken. Hur kan det gamlahögerpartiels avläggare moderata samlingspartiet sä snabbi göra etlkommunistiskt krav till sitt egel? Vad är orsaken till etl dylikt handlande:att den ena veckan vara med om all avslå dt yrkande från dt annat riksdagsparti- i della fall vänslerparliel kommunisierna - för all sedan någon vecka efter ien egen molion ställa samma krav som man varit med om all avslå? Ja, förklaradel den som kan. Jagkom alt länka på den gamle prästens ord till sin församling när han skulle sökaförklara de många besynnerligheterna i vår värld: "Kära bröder ochsystrar, underliga äro vägar." Ja, underliga är även moderaternasvägar; om nu jämförelsen får göras med lanke på della partis många olika tureri svensk politik och inför valet . molion behandlades i inrikesulskotlel förklarade vid justeringen att hon skulle avge reservation lill förmån för sin motion och dess yrkande; alllså samma yrkande som varit med om all avslå i då del framförts av kommunisierna. Döm om min häpnad då jag får det färdiga ulskotlsbetänkandel - som vi nu behandlar 103 Kvinnor1 statlig tjänst, m. m. - i min hand och ser attdär saknas den av aviserade reservationen. Moderalernai inrikesulskottet - och - har till detbetänkande vi nu behandlar avgivit inle en reservation men en brasklapp i formav ett särskilt yttrande. Sä långt slräckle sig deras mod - lill etl litet tillintet förpliktande särskilt yttrande. Vadär då orsaken lill delta handlande? Fick inte sanktionav gruppledningen alt göra reservationen? Vilkel ljus skulle då ha tvingat denmoderala riksdagsgruppen atl rösta för ell av dem självanedröstat kommunistiskt yrkande som tagils upp i en molion av ? Härom vet man inget, man kan bara förmoda. Jagmärkte inte alt yrkade bifall lill sin motion. Jagkunde naturiiglvis göra det från denna talarstol och se hur moderatgruppenuppträder den här gången. Men då jag misstänker alt idet fallet skulle slå ensam vill jag inle göra det. Inle heller kan man ta delgamla avläggare moderala samlingspartiels riksdagsgrupp påallvar, därför avslår jag frän atl yrka bifall till denna motion. FruAF () korl genmäle: Då har låtit mitt namn klinga så mänga gånger idenna kammare måste jag få säga att jag var djupt besviken över att inte stödde mig i utskottsbehandlingen, och jag är lika besvikenöver alt inte återfinna namn på det särskilda yttrandetsom finns fogal lill detta betänkande. Etllitet tekniskt påpekande. Yrkandet i min molion gällde alt man i denjämsiälldheisförordning som finns aviserad i propositionen om kvinnor istatlig riänst borde uppmärksamma arbetsförmedlingens nyckelroll i arbelel förjämställdhet mellan man och kvinna. framgick del vid utskottsbehandlingenall del kanske inte var lämpligl atl framhålla della ijämställdheisförordningen, eftersom den skulle handla om de internaverksinstruktionerna, dvs. hur verken skall handlägga den här propositionen.Men jag vill inte gå ifrån den ursprungliga tanken atl vi bör uppmärksamma AMSnyckelroll. Här finns alltså ett särskilt yttrande som meraöverensstämmer med kommunisternas ursprungliga motion än medmitt yrkande i den molion som behandlades i utskottet. Därför är det synd attherr Lorenlzons namn inte finns på det särskilda yttrandet. Hert LORENTZON (vpk) kortgenmäle: Jag skulle vilja travestera ell gammall uttryck: Inga förklaringar,min kära fru, del gör bara saken värre! Ja, del gör det faktiskt, fruMargaretha ! Jag har inte fäll någoterbjudande atl sälla milt namn på Inteheller förhöll del sig sä som det redogjordes för här. Dädet av begärdes en reservalion lill den här frågansade jag ifrån att vårt parti bara deklarerat sinställning, dä värt förslag avslogs i . Jag sade också att jag kommeralt göra ell särskilt yttrande till den reservalion som afUgglas kommeratt avlämna och förklara den moderata gruppens uppträdande i delhär fallet. kan tydligen vara en orsak lill att reservationen aldrig kom.Den saken känner myckel väl till. Förklaringar i delhär avseendel gör bara saken värre. Kvinnor1 statlig tjänst, m. m. FruAF () kort genmäle: Del senaste som sade tyckte jag inte var riktigttrevligt. Den saken har inte på någol sätt kommil lill min kännedom. HertLORENTZON (vpk) kort genmäle: är myckelmedveten om atl det som jag lidigare sagt och vad jag nu säger stämmer. Hon varmed på inrikesutskottets sammanträde och satt själv vid bordet när jag fälldede yttranden som jag refererade till. Hert i (s): Till grund för del betänkande vi nu behandlar ligger utredningen omkvinnor i statlig tjänst. Den ulredningen hade i uppdrag alt för det förstakartlägga situationen för kvinnorna i statlig tjänst, att för det andra bedömavilka förhållanden som motverkar jämställdheten och att för det tredje föreslååtgärder för att förbättra kvinnornas situation i del här avseendet. Jag lyckerall ulredningen i varie fall har gjort tvä viktiga konstateranden. Detförsta är atl huvudproblemet inte är att vi har en formell särbehandling avkvinnor och män, utan att det föreligger fakiiska skillnader i kvinnors ochmäns villkor. Det andra är all del inte med några enkla beslul går att päcentral nivå genomföra jämställdhet inom statsförvaltningen. Jag lycker alldetta är vikliga konstateranden som man skall vara pä del klara med och tamycket stor hänsyn till. Meddetta som bakgrund har vi nu fått en proposilion och förslag till åtgärder.Departementschefen delar ulredningens synpunkter i fiera fall och förordarändringar på mycket vitala avsnitt. a. föresläs alt enjämställdhelsförordning skall utfärdas för slaisförvaltningen. Handlingsplanerskall las fram av de olika myndigheterna. Resullalel av de handlingsplanernaskall sedan redovisas, utbildnings-, rekryterings- och informationsinsatserskall genomföras. Delegering och decentralisering av olika arbetsuppgifterskall vidtas, barnlillsyn skall ordnas på olika sätt osv. Jag skall inte tyngadebatten mer med detta. Kvinnor1 statlig tjänst, m. m. Departementschefenpekar också på att många av de frågor som del här gäller kommer alt kunnaregleras genom kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter sedan lagen ommedbestämmande i arbelslivel trätt i kraft. Jag tror också all del är ellvikligl konstaterande. Vi bör hålla i minnet all vi här är inne på ett områdedär just arbetsmarknadens parter självklarl är starkt engagerade. Därför bör vikanske sä långl möjligt överlåta ål dem alt lösa dessa olika frågor. Jag skallefter detta övergå till reservalionerna. Ireservalionen 1 kräver kommunisierna all regeringen skallinformera om det resultat som jämslälldhetsätgärderna på den statligaarbelsmarknaden givit. Proposilionen anger all myndigheterna i samband med deårliga anslagsäskandena skall redovisa hur långl dessa frågor har avancerat ochhur långt man har kunnai främja jämställdheten mellan män och kvinnor. 1980kommer del lill en samlad bedömning över hela fältet, som också kommer allredovisas. Utskottetanser därför alt del är lill fyllest med den redovisningen. Av denna anledningyrkar jag avslag på reservalionen 1. Ireservalionen 2 framför kommunisterna uppfattningen au propositionsförslagetom barnlillsyn är otillräckligt. Proposilionen föreslär som bekant atl fr. o.m. , av tvä är, barntillsynsersällningskall ulgå till förälder som deliar i inlernalkurs. Vidare kommer, också underen iväärsperiod, försök med barntillsyn i Slallig regi alt anordnas vid statenskursgärd Sjudarhöjden i . Utskottetanser att erfarenhelerna av sådan försöksverksamhei är av slor betydelse ochatt bör avvakla innan den går vidare. Sedan den pågåendeförsöksverksamheten blivit utvärderad blir del säkeriigen anledning attåierkomma lill denna fråga. Del är också möjligt att man delvis får ändrareglerna någol. Dennareform har säkert kommit för att sianna. Den är ulan ivivel vikiig förjämsiälldhetsfrågans lösning. Del kan vi nog alla vara överens om. Därmed yrkar jag avslag päreservalionen 2. Ireservalionen 3 hävdar kommunisierna all olikheten mellan köneni slallig riänst beror pä skillnader i lönesättningen för män och kvinnor ochatt-kvinnorna finns i speciella läglöneyrken. Reservanterna vill nu allriksdagen skall uttala sig för en löneutjämning mellan män och kvinnor. HerrLorentzon sade i sill anförande alt kvinnorna fick lägre lön bara därför all devar kvinnor. Del är väl all skjula över målet. Del finns i varje fall inle päLO-sidan något i avtalen som säger all kvinnor skall ha lägre lön. Över huvudlaget togs beteckningen kvinna borl i avtalen redan i början på 1960-talei. Utskotldanser att della är avialsfrågor som skall överlåta ät arbetsmarknadensparter all komma överens om. Del finns flera slarka skäl för del. Därmed yrkar jag avslag päreservalionen 3. Också reservalionen 4 ärframställd av kommunisierna. Enligi den reservalionenvill vpk ha en minimiarbetstid införd - 20 limmar - för alt manskall hejda arbetsgivarnas missbruk all systematiskt påtvinga de anslällda säkorl arbetstid att de inte fär sociala förmåner m. m. Hitlills förda förhandlingarhar inte gett godtagbart resullat, enligt reservanterna. haravslagit samma yrkande lidigare, och ulskollel är inle heller i årberett all biträda den här begäran. Vi anser all del bör slutas avtal om dennafråga av berörda arbetsmarknadsparler. Självfallet kommerlöntagarorganisationerna härvid alt beakta de sociala förmånerna och reglernaför deras utbetalande. F. ö. ulreds dessa frågor i skilda sammanhang. Med della yrkar jag avslagpå reservationen 4. Reservationen5 av folkparliel och reservalionen 6 av och tar uppfrågan om lagstiftning mol könsdiskriminering. Det här är en gammal fråga, somfolkparliel har motionerat om . Man yrkar på en parlamentariskutredning, som skulle lägga fram förslag lill lagstiftning. Också centerpartietoch moderalerna vill ha en uiredning. Det är-svårt all se vad som skiljer dehär tvä reservalionerna ät och om jag förstod rätt var folkpartietberett alt godta den reservalion som och moderalerna har fogallill ulskoltels belänkande. har alllså i flera är lagil upp fråganoch lika regelbundet har avslagit det här yrkandel om lagstiftningmol könsdiskriminering. Så sent som i hösias var den uppe lill behandling, ochdä blev det avslag i . Inle heller nu är ulskollel berett att biträdareservationen. Motiveringen är bl. a. all jämslälldhetsdelegationen harbehandlal den här frågan och bestämt avrått frän lagstiftning. Erfarenhelernafrån andra länder pekar heller inte pä all lagstiftning skulle kunna lösa dehär problemen och manar inte lill efterföljd. Del var synd alt inte med i ; vi hade ju en föredragning inför utskottet om hurlagstiftningen i de här frågorna fungerade i . Om hon hade varit del är jaginle säker på all hon hade varit så övertygad om att lagstiftning är den rättavägen. Ulskoltethävdar i likhet med deparlementschefen alt man kan nå bättre resultat andravägar än man kan genom lagstiftning mol könsdiskriminering. a. bör denjämsiälldheisförordning som nämnts lidigare kunna medverka lill enförbällring. Vi tror att de ålgärder som i övrigt föresläs i propositionen ärav betydligt siörre vikt. Vidarekommer del förslag vad gäller fri- och rättigheterna i grundlagen som skallbehandlas av senare i vår all ytterligare förbättra situationen.Avsiklen är, som bekant, all man där skulle införa en förbudsregel, såutformad all lag eller annan föreskrift inte får innebära atl någon medborgaremissgynnas på grund av sill kön. Vi tror atl det är lättare atl kontrolleraefterievnaden av en sådan regel än en lagstiftning mot könsdiskriminering,vilkel erfarenhelerna i andra länder lyder på. Ulskollel menar också an deålgärder som föreslås bör avvaktas. Meddella yrkar jag bifall till utskottets hemställan i denna del, vilket innebäravslag på reservalionerna 5 och 6. Kvinnori statlig tjänst, m. m. Kvinnori statlig tjänst, m. m. Ireservalionen 7 begär kommunisierna ell godkännande av delriugopunkisprogram som återfinns i moiionen 2149. Vidare yrkas bifall tillmotionen 2411, där man kräver att besvärsinstanserna skall noga prövaöverklagningsärenden ur kvinnofrågans synvinkel. Vadförst gäller yrkandel i moiionen 2149 lorde en del av del redan varatillgodosett. I övrigt pågår ell ständigt arbele med all minska de faktiskaskillnaderna i betingelserna för män och kvinnor, som jag nämndeinledningsvis, varför det inte finns skäl till bifall i detta avseende.Utskoltet yrkar därför avslag på denna molion. Vadvidare gäller moiionen 2411 angående överklagningsärenden ur kvinnofråganssynvinkel finns det enligt ulskoltels mening ingeniing som tyder på attbesvärsinstanserna vid avgörande i tjänsietillsätlnings-ärenden skullesärbehandla eller diskriminera någon på grund av kön. Jämställdhet på dellaområde tror vi måsle nås på hell andra vägar än den som kommunisterna här harföreslagil. Jag yrkar därför avslag på reservalionen 7. Iövrigt yrkar jag bifall till inrikesutskottels hemställan i samlliga punkter.Jag vill dock säga att jag är tveksam när det gäller punkten 8, där man tar uppfrågan om meritvärdering vid arbele i hemmet. Jag tror i likhet med herrLorenlzon och atl de åtgärder som man eventuellt skulle kunna fålill slånd kanske t. o. m. kan verka i motsatt riklning. Jag har liksomutskottet i övrigt ingenting emol atl en uiredning görs, men jag skulle viljainstämma i det särskilda yttrandet nr 2, som jag tidigare nämnt. Anledningenhärtill är att jag tror att utredningen kommer alt finna all denmeritvärderingen måhända inle skulle slå på del sätt som motionärerna tänktsig. Tillsist etl par ord om tidigare inlägg i debatten. Jag vill först i likhet medherr konstalera att var litet onödigt om inte sur så docknegativ i sitt anförande. av inlägget gick ul på all tala om hurdäligl del var ställt i landet i del här avseendet, hur reaktionär vår regeringvar osv. Det fanns på det hela taget ingenting som var bra. Jag satt ochfunderade pä vad länker föreslå alt vi skall göra för någonting. tredjedel av anförandet lalade hon om alt det var utmärkt all den härreaktionära regeringen nu hade lagl fram den proposilion som vi har fått. Sedankonstaterade jag i likhet med all del enda positiva som kom gälldelagstiftning mol könsdiskriminering, en lagstiftning som för övrigl skulle vara svår bäde all åsladkomma och all följa. tror jag inle alllagsliftningen är svår all åstadkomma, men däremol all den är oerhört svår allefterieva och kontrollera. Av den anledningen menar jag, som jag förul sagt,att vi inte skall ha någon lagstiftning på delta område. Vi löser inle frågornagenom atl vara kritiska eller negativa ulan genom all mera posiiivi försöka angripadem, på del sätt som har gjorts i propositionen. Jag lycker också att vi skallavvakta erfarenheterna av de förslag som framlagts i propositionen. Tillsist skulle jag också i likhet med vilja säga några ord ommoiionen 2412 av fru . Jag skall inte gå in på de frågor som herrLorenlzon tog upp, eftersom han själv vältaligt utvecklade dessa. Men i sammamolion yrkas att del i jämställdheisförordningen bör ingå särskilda riktlinjerför all i sin verksamhei även främja en jämnarefördelning mellan män och kvinnor på olika befallningar osv. År1974 hade vi i inrikesulskottet atl behandla frågan om att lillsälla 100arbetsförmedlare, som speciellt skulle ägna sig ät all hjälpa den kvinnligaarbetskraften. Av någon anledning motsatte man sig från moderat häll della förslag.Visserligen var inle fru med pä den reservalionen, ulan den hadeavgivits av herrar och , men i den avstyrktes bestämt attsärskilda åtgärder skulle vidtas inom arbetsförmedlingen för att hjälpakvinnor till sysselsättning och även på annal sätt främja deras situation. Jaglycker i likhet med all moderata samlingspartiets handlande i dehär frågorna verkar litet underligt - i säger man ett, i denandra stunden ell annal. All ni vill ha lagstiftning har vi ju hört, men fråganär vad ni egentligen vill i övrigt. Med detla, herr talman,yrkar jag bifall lill utskottets hemställan. Kvinnori statlig tjänst, m. m. () kortgenmäle: Utskottets talesman hade svårt att se skillnaden mellan reservalionernanr 5 och 6. Men del är inle svårl. föreslär att skallbegära en lagstiftning mot könsdiskriminering och att etl sådanl förslag läggsfram och antas av , medan reservanterna från ochmoderala samlingspartiet bara vill ha en utredning om saken, men inle ärberedda atl förorda en lagstiftning. Del är en väldig skillnad! Det är dockgivet all vi, om värt förslag faller, tycker atl en utredning om saken ändå ärell framsteg i jämförelse med all säga nej hell och hållet som majoritetenvill. Delär en betydelsefull skillnad, och jag beklagar därför atl centerpartisternaoch moderalerna är sä tveksamma. Men eftersom vi anser atl ytteriigareutredning kommer all stärka vår sak, välkomnar vi en sådan. i sade att han vill gä andra vägar i stället för all genomföraen lagstiftning. Han nämnde därvid del som föreslås i propositionen, nämligenen jämsiälldheisförordning, alt myndigheterna skall göra upp planer osv. Men,, del är inle några andra vägar, ulan del är just sädana vägar somman skulle kunna gå med en lagstiftning. Skillnaden är bara den atl kravenendasl tillämpas för de statliga arbetsgivarna, medan vi vill sträcka ut sammakrav till au gälla också de enskilda arbetsgivarna. Eftersom vi vill slå vaktom ett fritt näringsliv, anser vi atl man skall slälla krav på arbetsgivarna,exempelvis kravet all de inle får könsdiskriminera någon, utan atl de islällel skall vidla posiiiva ålgärder för alt få lill stånd bättre balans. Kvinnori statlig tjänst, m. m. de instrument som vi i dagdiskuierar kan man tvinga de slalliga myndigheterna all vidla sådana ålgärder.Vi vill all man skall skaffa sig samma insirumeni för all lillvaralarättigheterna för dem som arbelar pä den enskilda marknaden. Del är därskillnaden mellan oss ligger. Del är inle fråga om all använda andrainstrument, utan vi vill slälla samma krav pä enskilda och kommunalaarbetsgivare som på statliga. Ävenförslaget lill fri- och rätlighelsregler i grundlagen gäller bara det allmännasmyndighetsutövning, men inle de enskilda arbetsgivarna. Ominrikesulskotlel på - eller hur ni nu tillbringade iLos - kunde bilda er en uppfattning om den amerikanska lagstiftningenseffekt, då är ni verkligt framstående! Jag tror ändå att ni kom fram lill enförhastad slutsats. Som jag har sagt lidigare, tror jag inle del går alt letaupp någon enda i de här frågorna engagerad människa i som skulle vilja varaav med den lagstiftningen. Visserligen är de inte nöjda med resultaten, mendessa har ändå varit betydande. Jag har lidigare redogjort för hur mångamiljoner företagen har ålagts att betala ul i retroaktiva löner, och alt de harålagts all utarbeta just sådana utvecklingsplaner som man nu vill göra t. ex.för i . FruJONÄNG (c) kort genmäle: i sade alt jag var negativ i mill anförande. Jagtycker själv all jag var realistisk. Jag log upp en hel del av de ålgärder somjag anser posiiiva i jämslälldhelsdelegationens iniiialiv pä olika områden -som jag har lalal om här i kammaren vid tidigare tillfällen - och även andrapositiva ålgärder, bl. a. den proposilion som vi behandlar . Men jagberörde naturiiglvis också det som är mindre bra, eflersom jag inle lycker allåtgärderna är tillräckligt omfattande på della område. Jag försökte med minaexempel visa på verkligheten sådan den är därför all jag finner det angelägelmed självkrilik i de här frågorna. Jagvill också underslryka vad jag sade allra sisl i mill anförande, all vi allahar ell ansvar när del gäller all åstadkomma jämslälldhel mellan män ochkvinnor i värl land. HerrLORENTZON (vpk) kort genmäle: i argumenterade mol reservalionerna vid beiänkandeipå del sätl utskottsmajoriteten gör, och det är klart atl det är hans uppgift.Jag har ingeniing emot det. a. belräffande reservalionen 1 atl den redovisning som är gjord ochsom kommer all göras är lill fyllest. Men i propositionen är det faktiskt inleklart utsagt att informaiionen kommer all föras vidare till . Möjligenkan del förutsättas alt den samlade bedömningen av olika åtgärder som skallgöras senast åi- 1980 kommer alt redovisas. Del är om della vi inle är hellöverens. Informationen skall ske konlinueriigl, och del är del reservalionengäller. När det gällerreservalionen 2 om barnlillsyn menar vi alt del inte behöver göras någon försöksverksamhetmed den barnpassning för folk som skall skaffa sig utbildning som det här ärfråga om. Alla som känner till hur verkligheten är vet all det inle behövsnågon försöksverksamhei. Här är del fråga om all vidla ålgärder. Vadbeträffar reservationen 3 är del möjligt au i harmissuppfallal mig. Han säger att jag hävdade au de låga lönerna för kvinnornavar någonting som var fastställt. Men vad vi menar är atl del finns särskildakvinnoyrken, där lönerna är låga. Del är här ålgärder bör kunna vidtas ochstatsmakterna skulle kunna gå före med gott exempel genom atl riksdagenuttalar sig i frågan och ger regeringen order om hur den skall handla. Jag vetmyckel väl alt LO-avialen inte säger all del skall vara lägre löner förkvinnor, men här är del speciella kvinnoyrken del är frågan om. Exempelvisinom byggnadsindustrin, där arbetarna själva bestämmer, har lönerna för destäderskor som arbetar på byggen höjts väsenlligl i förhållande lill vad som ärrådande i andra liknande sammanhang. Jagär myckel väl medvelen om all del inle är några speciella kvinnolöner del ärfrågan om, men del finns speciella kvinnoyrken framför alll inom den privalaindustrin. Här skulle siatsmakterna kunna vidta ålgärder om beslutari enlighet med del förslag som vi har fört fram. Kvinnor1 statlig Ijänsi, m. m. Hert i (s)kort genmäle: Det är väl riktigt som säger alt skillnaden mellan denreservation som resp. slår bakom är all folkpartietbegär en utredning och vill ha en lagstiftning - det är klart utsagt ireservationen. Del är däremol inle uttalat i den andra reservalionen, där manlycks avse bara en uiredning. I sä fall är frågan: Vad vill ochmoderalerna uireda för någonling? Är del bara en uiredning för utredningensegen skull? Skall den inte ha nägoi syfte? Del måsle väl ändå finnas någonlingbakom som gör alt man vill ha en utredning. HerrRomanus säger all vi just genom en lagstiftning skulle nä de mål som försfram i proposilionen.