prot · FZ0976 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessa nya bestämmelser för aktiebolag skall spridasäven till andra företagsformer. Vihar fått en värdefull redogörelse över det omfattande reformarbete som är pågång och vad vi kan vänta frän utredningar. Menmitt i denna sjudande reformverksamhet finns del en fråga som jag tror måstelyftas fram till en mer allmän debatt. Och den gäller all revisorerna ipraktiken utses av dem som de skall kontrollera. Enpersonlig upplevelse har gjort ett mycket starkt intryck på mig. Jag träffadeen gammal bekant som jobbat som företagsrevisör i flera är. Han sade: Jag harslutat som revisor, Som revisor ställdes jag ofta i besvärligasamvetskonflikter - skulle jag tiga inför transaktioner som visserligen kundevara till fördel för aktieägarna men som var mycket tvivelaktiga gentemotsamhället? Jag visste alt om jag protesterade och kom medinvändningar skulle jag göra mig omöjlig. Det skulle sprida sig iaffärskreisar, och jag skulle inte få bra jobb i fortsättningen. Nuhar jag inte underlag för att påstå att det fallet är typiskt, men nog blir manupprörd när man hör sådant här. Och nog släller det på sin spels det orimliga iatt revisorerna utses av dem som de är satta alt kontrollera. Enenhällig riksdag ställde sig ju också 1974 bakom lagulskollels uttalande:"För att en opartisk revision i alla lägen skall kunna garanteras, är detenligt utskottets uppfattning angeläget au revisorerna intar en självständigställning inte bara i förhållande till styrelse och verkställande direktör utanockså i förhällande till bolagsstämman," 0//7ändrade formel jör jöretagsrevision Handelsministernhar också 1974 sagt att revisorerna måste inta en självständig ställning inlebara i förhållande till styrelse och verkställande direktör utan även iförhållande till bolagsstämman: "Från denna synpunkt kan det vara ensvaghet att det är bolagsstämmans uppgift att tillsätta revisorer. Detta kannämligen leda till att revisorerna trots allt blir benägna att inle vid singranskning stöta sig med de aktieägare som representerar stämmomajoritelen.Detta skulle kunna tala för att uppgiften att utse revisorer eller åtminstoneen av revisorerna borde läggas pä något utomstående organ," Iprincipfrågan är vi alltså överens. Den nuvarande ordningen är principielltolämplig, och myckel tyder på att den även i praktiken är olämplig. Menhur förverkligar vi principen i praktiken? De etablerade revisorerna villtydligen inle alt skall lägga sig i hur deras jobb fördelar sigmellan olika förelag. ger olika arvoden och revisorerna vill inteatt de skall kunna påverka deras inkomster. I ledande affärskreisar tycker maninte heller att samhället skall lägga sin näsa i blöt. Till del kommer allrevisorerna i allmänhet har ett gott anseende. De anses vara hederligamänniskor som håller pä sin integritet. Och genom all det f n, är brist påkvalificerade revisorer så har de även på det sättet en rätt stark ställning.Men man kan aldrig bortse ifrån au del i praktiken kan uppstå situationer därdet hade varit bra om revisorerna inte hade varit utsedda av dem som de skallkontrollera, Samarbelsulredningen sade följande: "Medall respekt för det sätt på vilket åtskilliga revisorer utför sina uppdrag kandet dock sägas att revisorer inte har den oberoende ställning som krävsför att de skall kunna ge fullödig information om de reviderade bolagen.Ägarspridningen och bolagsstämmornas alltmer formella karaktär medför bl, a.att revisorerna om inte formellt så dock i praktiken utses av demvilkas verksamhet de skall utöva tillsyn över, nämligen styrelsen ochverkställande direktören. Detta förhållande kan enligt utredningens mening itillspetsade situationer inle erbjuda lillräckliga garantier för opartiskhetoch konstruktiv revision," Detär ju dessutom så att vi inte är helt nöjda med revisorernas nuvarandeverksamhet. Handelsministern säger också i sitt interpellationssvar attrevisorerna i allmänhet är ytterst försiktiga med att offentligt anförakritiska synpunkter utöver vad som obligatoriskt måste framgå avrevisionsberättelsen. Särskilt gäller detla vid förvaltningsrevisionen, 1stället brukar revisorerna under hand framföra påpekanden till bolagsledningen.Enligt handelsministerns mening har revisorerna därvid visat en alltför storförsikiighei. Somjag ser det begränsas granskningen f n, starkt till de företagsekonomiskasynpunkterna. Det är aktieägarnas och fordringsägarnas inlressen som står iförgrunden. Men det viktigaste med företagens verksamhel är den belydelse somde har för de anställda, för orten och regionen och för samhället i storl.Även om dessa större aspekter i huvudsak får anläggas av andra än revisorernaskall man inte bortse från att ett värdefullt bidrag kanlämnas av revisorerna. Inte minsl bör del gälla frågor om hur förelagenefterlever skattelagarna. Vad som här är viktigt är att revisorerna inte barauppmärksammar åtgärder som är direkl olagliga utan också sådana ålgärder somuppenbart måste strida mot avsikten med lagarna. Vihåller nu på och bygger ul taxeringskonlrollen. Den böriar bli rätt effektiv,det har mänga förelag fått uppleva. Och det är naturligtvis inle fråga om alt företagsrevisorernaskall ersätta den vanliga taxeringsrevisionen. Men företas mångamånga miljarder transaktioner i svenskt näringsliv. Därför behövertaxeringskonlrollen stöd av signaler som kommer inifrån företagen. Och där kanrevisorerna spela en hell annan roll än de gör . Jagvill citera kammarrätten i , Den har uttalat alt revisorn"rimligen har långt bättre förutsättningar än den nuvarande taxeringskontrollanten,innan denne utfört en närmare granskning eller tillgripit en sådan åtgärd somen taxeringsrevision, att ha en uppfattning om huruvida skattelagarnaefterlevs när inkomstskaitedeklarationen upprättats". Ävenmot den bakgrunden vore del naturiigl att fick utse revisor. Handelsministernsäger i svaret alt eftersom del händer så mycket i fråga om insyn och öppenredovisning "kan det vara klokt att avvakla de praktiska erfarenhelerna avdelta reformarbete innan man beslular om all bygga upp ytterligare ellinformationssystem". Jag har förståelse för den synpunkten. Men just denhär frågan om vem som skall utse de nuvarande revisorerna och att ge dem ensjälvständigare ställning gentemot bolagsstämman innebär ju inte alt man byggerupp ett nytt system ulan alt man förbättrar det system som vi har . Ochskulle del vara så omöjligt all införa en regel som säger ungefär så här: Om enbolagsstämma i fortsättningen inte vill omvälja en revisor, skall länsstyrelsenanvisa en ny. Att man inte vill välja om kan ju bero på avsägefse eller på förlorat förtroendet för revisorn. Då får anvisa någon av denu verksamma revisorerna eller någon av de nya som eventuellt kommer fram. Jagtror att det är viktigt att denna fråga las upp till allmän debatt. Del ärdärför jag har väckt den här interpellationen, F"ör del är ju inte barafråga om vad man lycker bland vissa etablerade revisorer och vad man lycker iledande affärskreisar, är en allmän angelägenhet, och den bör diskuterasfrån de utgångspunkterna. Omändrade förmer .för företagsrevision På della område skulle gärna se ökad aklivitel från vårsida. Men jag tror att och jag kan vara ense om att den debattsom nu uispinner sig mellan oss båda egentligen bara är en belysning av att vilever i en brytningstid när det gäller synen på förelagen, I storl sett är våraaktiebolag och ekonomiska föreningar 9 protokoll 1975/76:75-77 0/7? ändrade jörmer jör jöretagsrevision uppbyggda efter den synenpå företagen som innebär att hela regelsystemet är företagsekonomiskt inriktat.Förelagens uppgift är all tjäna kapitalägarnas intressen. Del är grundlanken idel nuvarande syslemel, Irealiteten ser vi på förelagen på elt annat sätt, framför alll kanske när detgäller stora förelag men över huvud tagel när det gäller företag av någonbetydelse för sysselsättningen och konsumenterna, nämligen att företagen har envidare uppgift och ett vidare ansvar - ett ansvar gentemot konsumenierna, ellansvar gentemot samhället och ell ansvar gentemot de anställda. Del ärnaturligtvis en rätt revolutionerande förändring i synen på företagen. Dennaförändrade syn kommer inte att ge utslag i ell svep. Vi har i överensstämmelsemed våra traditioner vall all pröva oss fram, delvis på olika vägar samtidigt.Genom gigantiska reformer på arbetsrättens område kommer lönlagarnaatt få spela en helt annan roll och därmed löntagarinlressena all tillvarataspå ell annat sätt inom företagen - när tankegångarna i 5; 32-uiredningen harförverkligats. Genomsystemet med styrelserepresenianier för de anställda och genom avtalet omekonomikommitléer och arbeistagarkonsuller får vi också en förstärkning avlöntagarinlressena. Närdel gäller företagens ansvar gentemot samhället och gentemot konsumenterna igemen är vi inte lika avancerade i vårt reformarbete, men som lika väl som jag har vi också där gjort en liten börian genom systemet medstyrelserepresenianier för de anställda i vissa fall. Den försöksverksamhet somnu pågår är föremål för omprövning, och utredningen kommer med all sannolikhetatt leda till ett utvidgat förslag, som industriministern kommer att föreläggariksdagen längre fram. Jagser hela debatlen om frågan om offentliga revisorer som ell inslag i den vidaredeballen om företagens nya roll i samhället. Jag vel inte om man vinner någotpä att parallellt med allt det övriga reformarbete som vi bedriver ocksåforcera denna fråga. Jag är inte så övertygad om att det blotta faktum att manbyter ut den instans som skall utse revisorer kommer all medföra de förändringarsom vi kanske skulle vilja se. Del är måhända inte ens en så revoluiionernadeförändring om man låter i stället för bolagsstämman utse en ellerfiera revisorer. Fortfarandekommer revisorernas uppgift all vara densamma som i det gamla systemet: enföretagsekonomisk granskning, inriktad på att företaget skall ge vinst - lålvara alt revisorerna skall, åtminstone i vissa avseenden, beakta också andrainlressen än kapitalägarnas. Fortfarandehar vi samma kår av revisorer att vända oss lill, och fortfarande har vi sammatradition och samma yrkesmönster bland revisorerna att räkna med. Jagiror alltså inte att några underverk slår att åstadkomma genom att forcera juslden här frågan om offentliga revisorer. Men som hörde av svareiär min inslällning i och för sig inte negaliv. ulan jag vill bara vila litet,lill dess jag har sett resullat av det övriga reformarbetet. Hen (): Man kan lägga inolika saker i begreppet offentliga revisorer. tänkte jag migatt någol mycket mer och mycket slörre skulle kunna åstadkommas av offentligarevisorer än Jag tror . Del har naturligtvis att göra med hela detreformarbete som handelsministern här har beskrivit. Man har hittat andralösningar, och därför kan offentliga revisorer naturligtvis inte göraunderverk, som handelsministern säger. Reformarbetet när del gäller insyn,kontroll och samhällets inflytande på förelag måste framför alll gä andravägar. Mendå kommer jag lillbaka till att del här inte är fråga om att bygga upp någotnytt informationssystem utan att helt enkelt förbättra det system avförelagsrevision som vi har. Handelsministernsäger att det inle är något stort och revolutionerande att byta en instans moten annan. Nej, del är hell rikligt, och därför vore del kanske inle såmärkvärdigl om man läi länsslyrelsen komma in när elt förelag inte omväljer sinrevisor. Del skulle leda till att revisorernas ställning stärktes på litetlängre sikt. Det skulle leda lill alt man kommer bort från del hell orimligaförhällandet att de som skall kontrolleras själva utser kontrollanten,Specielll djuplodande undersökningarom hur man tekniskt skulle gå till vägaskulle inle heller behövas. Jagär medveien om att della bland revisorerna själva är en känslig fråga och kan diskutera om del borde vara eller kommerskollegium somskulle utse dem. Men varför inte titta pä de här frågorna i någon ulredning ochse om man inte med några enkla grepp kunde slärka revisorernas ställning - imedvetande om att det inle är pä den här vägen som vi revolutionerar värekonomi, men alt del ändå är en delreform som är posiiiv, som har fler fördelarän nackdelar. Omökat allmänt inflytande vid större företagsöverlåtelser m. m. Överiäggningenvar härmed slutad. § 20 Om ökatallmänt inflytande vid större företagsöverlåtelser m. m. Herrhandelsministern erhöll ordet för att besvara () den 20februari anmälda interpellation, 1975/76:123, till herr industriministern, ochanförde: har frågat industriministern vilka åtgärder regeringen ämnarvidta för att vikliga allmänintressen effektivt skall kunna hävdas då sloraföretagsköp eller nedläggningar aktualiseras i näringslivet. Frågan haröveriämnats lill mig för besvarande. Jagdelar hell uppfaitningen att det är angeläget att lönlagarna får ökatinflytande i frågor som rör företagens skötsel och utveckling. Som ocksåpåpekats i interpellationen har åtskilliga åtgärder i den riklningen vidtagilsunder senare år. Arbetet härpå kommer att fortsätta. Av särskild belydelse blirden arbetsrällsliga reform som kommer all beslula . 0/7?ökat allmänt injlytande vid större .jöretagsöverlåtelser m. m. intresse för de problemherr Bergqvisl lar upp är också de frågor om utvidgad styrelserepresenlationför samhället och för de anställda som regeringen f n, överväger, Iinterpellationen pekas särskilt på frågan hur det allmännas intresse skallkunna tillvaratas dä företagsköp äger rum. Det lagstiftningsarbete som jag nyssnämnde har stor belydelse även för den frågan. Jag kan också peka på attproblemet behandlas av utredningen (H 1974:05) rörande översyn avkonkurrensbegränsningslagen. Somframhållits i interpellationen har frågan lagits upp i en promemoria, sompublicerades av , Avsikten med promemorieförslagetvar all få till stånd en i viss män provisorisk lösning i avbidan pä altarbetsrältskommiltén och utredningen för översyn av konkurrensbegränsningslagenslutförde sitt arbete. På begäran av arbetsmarknadens parter utsträcktesemellertid remisstiden för att arbetsmarknadspar-lerna skulle få möjlighel attlösa frågan förhandlingsvägen. Dessa förhandlingar drog ut och harnyligen strandat. Med anledning härav har vissa remissinstanser berettslillfälle att avge slutgiltigt remissyttrande . Ärendetkommer att på sedvanligt sätt beredas i justitiedepartemenlei. Del blir dålillfälle all överväga vilka ålgärder som kan bli aktuella med hänsyn tillremissutfallet och det lagstiftningsarbete som sker i annat sammanhang. Ettförslag i ämnet kommer att läggas fram . Hen (): Jag tackarhandelsministern även fördetta interpellalionssvar. Med stor tillfredsställelsehälsar jag beskedet all regeringen kommer att föreslå ökad kontroll vid storaförelagsköp. Omvi hade haft en lag av den lyp som föreslås i justitiedepartementetsPM , hade det varit möjligl att på ett effektivt sätt bevakasamhällsintressena vid exempelvis den föreslagna fusionen mellan NK-Turitz ochÅhléns, Fördel första hade man då kunnal göra en allsidig prövning av om fusionen överhuvud taget borde komma till stånd. Om man dä gjort bedömningen all delutifrån allmänna intressen inte varil önskvärt med en sammanläggning, hade manpå ell smidigt sätl kunna avstyra det hela. Omman för det andra vid prövningen i slället hade kommil fram lill attövervägande skäl talar för en fusion, hade samhällel ändå haft en förhandlingsposition.Man hade kunnal ställa villkor för i vilken takt sammanläggningen borde skeoch för sysselsättningen i de kommuner som riskerar att drabbas ganska hårt. Genomde långdragna förhandlingarom fusionskoniroll som har ägt rum mellanarbetsmarknadens parter har värdefull lid gått förlorad. Likaså har vi missalchansen lill en genomgripande prövning på eil tidigt stadium av en del vikligaförelagsköp. Deskäl som den av arbetsmarknadens parter tillsatta arbetsgruppen anför till altförhandlingarna har misslyckats finner jag beklagliga. au del inle är leknisklmöjligt all enbart genom kollektivavtal reglera frågan. Köp av aktier på börsenkan inte regleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. Men detta ärklart redan på förhand. Det behövs inga förhandlingar under föratt komma fram till någonting sådanl. Jag kan inte tolka detta pä annat sätt änatt har förespeglai löntagarorganisationerna en viljalill eftergifter som i prakliken inle finns. Därför är det viktigt attregeringen tar initiativet. Jag är nöjd med handelsministerns besked och hoppasalt förslag kan komma snabbt. 0/7/ökat allmänt injlytande vid större .jöretagsöverlåtelser m. m. Överläggningen var härmedslutad. §21 Anmäldes och bordlades 1975/76:109 om anslag till Aktiebolaget /77, m.m. 1975/76:134 med förslag om förmåner förvärnpliktiga m. fl, samt ändringar i värnpliktslagen, civilförsvarslagen ochfamiljebidragslagen 1975/76:142 om upplysning i alkohol- ochtobaksfrågorna och om anslag lill hälsovårdsupplysning, m, m, 1975/76:143 om vissaanslags- och organisationsfrågor rörande försvaret 1975/76:144 med förslag om beaktande av det s, k,ingångsvärdet i samband med slalligl bostadslån för ombyggnad av flerfamiljshus §22 Anmäldes och bordlades 1975/76:43 med anledning av propositionen1975/76:111 om ändring i vallagen (1972:620) avseende utlandssvenskarnasrösträtt jämte molioner 1975/76:44 med anledning av motion om tolkservicevid kommunala val 1975/76:18 med anledning av proposilionen1975/76:94 om medgivande all i visst fall avstå fasl egendom som har tillfallitallmänna arvsfonden som arv 1975/76:19 med anledning av i propositionen 1975/76:100framlagda förslag såvitt avser de kungl, hov- och slottsstaierna 1975/76:20 med anledning av den i propositionen1975/76:100 framlagda finansplanen jämte motioner 1975/76:21 med anledning av i proposilionen1975/76:100 behandlade för flera huvudtitlar gemensamma frågor såvitt avserlokalfrågor för 1975/76:22 med anledning av i proposilionen1975/76:100 framlagt förslag om anslag till avskrivning av oregleradekapilalmedelsförlusler för /77 1975/76:29 med anledningav motioner om höjning av det särskilda in-vesteringsavdragei och det statligainvesteringsbidraget för invenia-rieanskaffning m, m, 1975/76:30 med anledningav motion om skatt på utlandsresor /76:31 med anledning av molioner omenergibeskattningen 1975/76:32 med anledning av propositionen 1975/76:91 omändrade regler för beräkning av existensminimum jämte motioner 1975/76:9 med anledning av motion om erkännande avFolkrepubliken regering 1975/76:22 med anledning av motioner om beräkningav socialförsäkringsavgifter i vissa fall m, m. 1975/76:12 med anledning av propositionen1975/76:100 såviii avser utgifterna på kapiialbudgeien för /77inom verksamhetsområde jämte motioner 1975/76:15 med anledning av proposilionen1975/76:93 med förslag lill lag om utjämning av taxorna för fjärrtransporier avgods med lastbil lill och från jämte motioner 1975/76:34 med anledning av proposilionen1975/76:100 i vad avser överförande av medel lill allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelses förvaltning jämte motioner §23 Anmäldes och bordlades 1975/76:2212 av herrMånsson i Lane-Herrestad m.jl. 1975/76:2213 av herrWachtmeister i Siaffansiorp med anledning avproposilionen 1975/76:39 om skolans inre arbele m. m. §24 Anmälan av interpeiiationer Anmäldesoch bordlades följande inierpellalioner som ingivils lill kammarkansliei 1975/76:141av i (c) till herr utrikesministern om upphävande avsekretessen på handlingar rörande baliutlämningen : har förflutit sedan den s. k. baliutlämningendå 146 balter skoningslöst utvisades från vårt land till . och djup indignation intebara hos de kvarvarande och ännu levande balterna här i landet utan även hosvarie rättänkande svensk medborgare. Minnet från denna tragiska händelse äringalunda utplånat. Därom vittnade bl. a. de minnesgudsijänsier som hölls förnågon lid sedan då .30-årsminnet manifesterades med stor värdighet av bådesvensk-balter och svenskar. Underårens lopp har framställningar gjorts lill den med krav påalt häva hemligslämplingen av handlingarna kring baliutlämningen. Regeringenhar emellertid ställl sig hell kallsinnig lill vädjandena och vägrallillmölesgå dessa enligi min uppfallning mänskliga och beräl-tigade krav. Tillgrund för både balters och svenskars önskan om en fullödig förklaring lill detinträffade ligger de skakande uppgifterna om de utlämnade balternas öden. Vissaav balterna har enligt uppgift blivit bestraffade med Ivångsarbeisläger, medanandra sägs ha försvunnit spårlöst eller gått en bråd död till mötes. Den djupasorg som anförvanter till de utlämnade drabbades av borde mänskligt sett hafått regeringen alt känna sig skyldig lämna en förklaring till sill handlandegenom alt häva sekretessen på de handlingar som rör ullämningen. Allljäml ärkvarlevande anhöriga och landsmän - även sedan de naiuraliserais i det nyahemlandet - djupt skakade och oroade över den händelse bakom vilken dendåvarande stod. Påelt föredömligt sätt har regeringen med statsministern i spetsen vid fleratillfällen visat aktivt inlresse för alt markera viljan att slå vakt om demänskliga rättigheterna. Med stor skärpa har man tagit avstånd frän poliliskaförföljelser och förtryck av olika slag som drabbat enskilda människor. Motden bakgrunden anser jag del vara utomordentligt anmärkningsvärt allhandlingarna kring baliutlämningen utan rimliga motiv och förklaringar hållshemligstämplade. rimligt krav vore alt regeringen upphäver sekretessen påhandlingar rörande den s. k. baliutlämningen (1945-1946). Medstöd av vad jag här anfört hemställer jag om kammarens tillstånd att lill herrutrikesministern få ställa följande frågor: Ärstalsrådel beredd alt häva sekretessen på alla handlingar rörande den s. k.baliutlämningen? Omså inle är fallet, är statsrådet villig ställa i utsikt när della kan ske ochlämna en förklaring rörande orsakerna lill dröjsmålet? 1975/76:142 av herrNilsson i (s) lill herr industriministern om ålgärder för alt stödjaden glasinduslrin: Den glasindustrin i landet har under fleraår haft belydande problem. Trots vissa stödåtgärder, minskning av antalet anställda,rationaliseringar och fusioner har ingen slutlig lösning av dessa problemkunnat nås. Glasinduslrinär ofta lokaliserad lill mindre orter där allernalivasyssel-sätlningsmöjligheter är i det närmaste obefintliga. En genomfördulredning visar all yllerligare krympning av denna induslri måsie genomföras. Innevarandevecka har också varsel lämnats all glasbruken i Björkshult och ingåendei Kronagruppen skall nedläggas fr. o. m. semestern . Björkshult ligger iHögsby kommun och Mälerås i kommun, båda i län. Sammanlagt rör detsig om ca 125 anställda. Trotsatt man känt till glasinduslrins problem kommer en uppsägningmed några månaders varsel. Därtill sker uppsägningen på orter där det får ansesomöjligt alt utan särskilda ålgärder skaffa fram annan sysselsättning.Kommunerna har på olika säll investerat kring dessa bruk, och de anställda hari flera fall egna hem, till vilka de är bundna. Berörda kommuner har dessutomförut slora problem med sysselsättningen, vilket också bl. a. påtalats isenaste länsplanering. Detta är helt otillfredsställande! Närdet gäller landets varvsnäring avser regeringen all kraftfullt gå in i dennaför sanering och göra en "snyggare" nedbantning så alt arbetslöshetskall undvikas. Enligtmin uppfaltning bör det nu vara dags att göra delsamma inom glasindustrin. Denmanuella glasindustrin är arbetskraflsinlensiv, varför kostnaden för staten härbör bli avsevärt mindre per anställd. Det faktum att uppsägningarna sker påorter där arbetslöshet blir följden talar också för att åtgärder måste vidtas. Denu varslade uppsägningarna bör därför uppskjutas tills vidare och englasinduslrikommission tillsättas med uppdrag att framlägga förslag tillålgärder för en mera långsiktig lösning av problemen så all arbetslöshet såviiimöjligl undvikes. Med del anförda vill jagsiälla följande frågor lill herr induslriminisiern: Ärindustriministern beredd au tillsätta en glasinduslrikommission med uppdrag allframlägga förslag lill långsiktig lösning av denna industris problem så attarbetslöshet om möjligt undvikes?