prot · FZ09139 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:139 §1 Justerades protokollen för den 19 innevarande månad. §2 Meddelande om besvarande av interpellation 1975/76:176 om prioritet för forskning rörande näringsriktiga livsmedel Jag har att meddela att jag inte inom föreskriven tid haft tillfällealt besvara interpellation om prioritet för forskning rörandenäringsriktiga livsmedel. Jag avser att återkomma som herrtalmannen bestämmer. §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2564 lilllagutskottet §4 Föredrogs men bordlades åter utbildningsutskottets betänkande 1975/76:33trafikutskottets betänkande 1975/76:28 Meddelandeom besvarande av interpellation Föredrogs näringsutskottets betänkande 1975/76:73med anledning av propositionen 1975/76:121 om vissa varvsfrågor jämtemotioner. I propositionen 1975/76:121 (industridepartementet)hade regeringen framlagt förslag om ökat statligt stöd till och engagemang isvensk varvsindustri, m. m. I propositionen hadehemställts (s. 61) att skulle 2. godkänna de riktlinjer för lämnande av garantiertill svensk varvsindustri som chefen för industridepartementet hade förordat, 3. godkänna atl en nämnd med de uppgifter inomsystemet för fartygskreditgarantier som chefen för industridepartementet hadeangetl inrättades , 4. bemyndiga fullmäktige i att fr.o. m. lill utgången av ikläda staten garantier tillsvensk varvsindustri till ett sammanlagt belopp av högst 12 900 000 000 kr.avseende Nr 139 kreditgivning i anslutning till produktion av fartyg, Fredaeen den ''bemyndiga regeringen att godkänna r/e/i ramavtal mellan staten och 28 mai 1976 SaléninveslAB om samgående mellan AB med dotterbolag ochEriksbergs med dotterbolag, (/e/s avtal mel- Vissa varvsfrågor lan staten och AB omöverlåtelse av aktier i , m. m. i huvudsakligöverensstämmelse med vad som sagts i ramavtalet, 1. bemyndiga regeringen att medge Uddevallavarvet ABanstånd t. o. m. med återbetalning av kapitaltillskott i enlighet medvad chefen för industridepartementet hade angetl i propositionen, 2. medge att staten fick överlåta sina aktier iEriksbergs till AB för , 3. medge all statens lån till AB om . fick användas för förvärv av aktier i bolaget, 4. bemyndiga regeringen att under /77ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med stöd till skeppstekniskforskning och utveckling m. m. som inberäknat löpande beslut innebar åtagandenom högst . under vart och ett av budgetåren 1977/78 och 1978/79, 5. till Förvärv av aktier i påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /76 under fonden förstatens aktier anvisa ett investeringsanslag av , 1. till Täckande av förluster vid för /77 under trettonde huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , 2. till Styrelsen för teknisk utveckling: Skeppstekniskforskning och utveckling för /77 under trettonde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:2276 av henBlomkvist m. fl. (s), 1975/76:2287 av m. fi. (c), varihemställts att hos regeringen begärde utredning för en samlad syn påvarvsindustrins och sjöfartens utvecklingsalternativ samt möjligheterna tillalternativsysselsättning för dem som friställts vid minskningen avvarvsindustrins produktion , 1975/76:2323 av herrar () och Bergqvisl(s), vari hemställts att gav regeringen till känna 1. altplaneringen borde vara inriktad på att motverka ytterligare sys selsättningsminskningar efter 1978, 2. attproduktionsminskningen skedde i sådan takt att berörd personal 4 kunde beredas sysselsättning. 3. att statligagarantier för lagerproduktion även borde komma Nr 139 i fråga i den utsträckningsom erfordrades för att trygga sysselsättningen. 1. atl statliga kreditgarantier även skulle kunnalämnas för större kon- 28 mai 1976 verteringar och ombyggnader av fartyg, ------------- 2. atl fortsatta kraftfulla insatser gjordes föromskolning, tilläggsut- Vissa varvsfrågor bildning och fortbildning förpersonal som kunde beröras av nedskärningen inom varvsindustrin, 3. atl yrkesutbildning och nyrekrytering inte fickeftersättas till men för varvens långsiktiga utveckling, 4. att motorproduktionen borde samordnas ochen målmedveten satsning borde göras på att utveckla produktionen såväl avfram-drivningsmaskiner som av hjälpmotorer, 5. att frågan om statlig rederiverksamhet prövades isamband med den av departementschefen förordade analysen av de svenskarederiernas situation och utsikter, 6. att de anställda borde vara representerade i denrådgivande , 1975/76:2324av hen m. fl. (m), 1975/76:2352 av m. fl. (vpk), varihemställts att skulle 1. avslå punkterna 1-4 och 6-10 i hemställan ipropositionen, 2. hos regeringen begära au en snabbutredningtillsattes för att undersöka möjligheten för nya marknader och alternativproduktion för svensk varvsindustri, 3. till regeringen som sin mening ge till känna vadsom i motionen i övrigt anförts om varvspolitiken, 1975/76:2353 av herrar Rosqvist (s) och (), vari hemställts att hos regeringen begärde en utredning angåendeetablering av rederirörelse, 1975/76:2354av herrar () och i (fp), dels den under allmänna motionstiden vid 1975 årsriksmöte väckta motionen 1975/76:914av i m. fl. (fp), vari hemställts alt hosregeringen begärde att förslag om åtgärder föratt bättre tillgodose den mindresjöfartens behov av riskvilligt kapital och av lånefinansiering föreladesriksdagen, dels de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöte väckta motionerna 1975/76:189 av herrHermansson m. fl. (vpk), vari hemställts att riks- 1. all förstatliga och MekaniskaVerkstad, 1. att hos regeringen anhålla om förslag tillbildandet av ett statligt rederi, 2. att hos regeringen anhålla om förslag till enlångsiktig statlig investeringsplan för varven och sjöfarten. 1975/76:1795 av () och (), vari hemställts atl hos regeringen begärde att enbranschulredning för sjöfartsnäringen tillsattes för att utreda de frågor somangavs i motionen, samt 1975/76:1822 av m. fl. (c), varihemställts att hos regeringen skulle anhålla om att en utredningtillsattes med uppgifl att 1. vid sidan av pågående varvsulredningar göra eningående analys av den svenska sjöfartsnäringens nuvarande situation ochframtidsmöjligheter, 2. formulera en målsättning för utvecklingen inomsjöfartsnäringen mot bakgrund av den gjorda analysen, 3. utarbeta ett handlingsprogram för att uppnå denuppställda målsättningen. 1. beträffandegarantier till svensk varvsindustri att med avslag på moiionen 1975/76:2352 yrkandet 1 i ifrågavarande del skulle 1. med bifall till propositionen 1975/76:121 punkten 1och med avslag på moiionen 1975/76:2323 yrkandet 3 godkänna de riktlinjer förlämnande av garantier till svensk varvsindustri som angavs i propositionen ochuppdra åt fullmäktige i att fullgöra de uppgifter som enligtdessa riktlinjer ankom på fullmäktige, 2. med bifall till motionen 1975/76:2323 yrkandet 4som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om garaniier förstörre ombyggnader av fartyg, 3. med bifall till propositionen 1975/76:121 punkten 2och med avslag på motionen 1975/76:2323 yrkandet 9 och motionen 1975/76:2352 yrkandet1 i ifrågavarande del godkänna att en nämnd med de uppgifter inom systemet förfartygskreditgaranlier som angavs i propositionen inrättades den , d) medbifall till propositionen 1975/76:121 punkten 3 bemyndiga full mäktige i att fr. o. m. till utgången av ikläda staten garantier till svensk varvsindustri till ett sam manlagt belopp av högst 12 , avseende kreditgivning i anslutning till produktion av fartyg, 2. beträffandemotorprodukiion vid varven alt skulle avslå motionen 1975/76:2323 yrkandet 7, 4. beträffande sysselsättningen vid varven attriksdagen skulle avslå Nr 139 motionen 1975/76:2323 yrkandena 1, 2, 5 och6, Fredaeen den 5. beträlTande utredning om alternativ sysselsättningatt ,o .g., skulle avslå motionen 1975/76:2287 iifrågavarande del, 6. beträffande Mekaniska Verkstads AB:sproduktionsenhet Vissa varvsfrågor i att skulle avslåmotionen 1975/76:2276, 7. beträffande kartläggning av underleverantörerssituation att skulle avslå motionen 1975/76:2354, 8. beträffande samgående mellan AB ochEriksbergs atl skulle dels med bifall tillpropositionen 1975/76:121 punkterna 4, 6, 7, 9 och 10 och med avslag påmotionen 1975/76:2324 yrkandena 1 och 2 samt moiionen 1975/76:2352 yrkandet 1 i ifrågavarande del 10. bemyndiga regeringen att godkänna dels ramavtaletmellan staten och om samgående mellan AB med dotterbolagoch med dotterbolag, dels avtalet mellanstaten och AB om överlåtelse av aktier i , m. m. i huvudsaklig överensstämmelse med vad som sagts iramavtalet, 11. medge att slalen överlät sina aktier i till AB för I , 12. medge att statens lån till AB Gölaverken om . flck användas för förvärv av aktier i bolaget, d) tillFörvärv av aktier i på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /76 under fonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av , e) lillTäckande av förluster vid för /77 under trettonde huvudtiteln anvisa ett reserva tionsanslag av , delsavslå motionen 1975/76:189 yrkandel 1 i den mån motionen inte i denna deltillgodosetts enligt utskottets hemställan i övrigi, 13. beträffande anstånd med återbetalning avkapitaltillskott att med bifall till propositionen 1975/76:121punklen 5 bemyndigade regeringen att medge anstånd t. o. m.år 1978 med återbetalning av kapitaltillskott i enlighet med vad chefen förindustridepartementet angetl i propositionen, 14. beträffande stöd till skeppsteknisk forskning ochutveckling m. m. att med bifall till propositionen 1975/76:121punkterna 8 och 2. bemyndiga regeringen all under /77ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med stöd till skeppstekniskforskning och utveckling m. m. som inberäknat löpande beslut innebar åtagandenom högst . under vart och ett av budgetåren 1977/78 och 1978/79, 3. lill Styrelsen för teknisk utveckling:Skeppsteknisk forskning och utveckling för budgetåret1976/77 under trettonde huvudtiteln anvisa 7 ett reservationsanslag av13 , 1. beträffande utredning om varven ochsjöfartsnäringen att skulleavslå motionerna 1975/76:1795,1975/76:1822 och 1975/76:2287, den sistnämnda i ifrågavarande del, 2. beträffande statlig investeringsplan för varven m.m. att skulle 1. avslå motionen 1975/76:189 yrkandet 3, 2. avslå motionen 1975/76:2352 yrkandet 2, 12. beträffande statligtrederiföretag att skulle avslå 2. motionen 1975/76:2323 yrkandet 8, 3. motionen 1975/76:2353, 4. motionen 1975/76:189 yrkandet 2 och motionen1975/76:2352 yrkandet 3, 13. beträffandekustsjöfartens kapitalbehov att med anled ning av motionen 1975:914 som sin mening gav regeringen till känna vad utskottet anfört. 1. beträffandegarantier till svensk varvsindustri av i (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa 4. med bifall till motionen 1975/76:2352 yrkandet 1 iifrågavarande del avslå propositionen 1975/76:121 punkterna 1-3, 8. avslå motionen 1975/76:2323 yrkandena 3, 4 och 9, 2. beträffande samgåendemellan AB och Me kaniska av i (vpk) som ansett att utskottel under 7 bort hemställa 8. med bifall till motionen 1975/76:2352 yrkandet 1 iifrågavarande del avslå propositionen 1975/76:121 punkterna 4, 6, 7, 9 och 10, 9. avslå motionen 1975/76:2324 i den mån den intetillgodosetts enligt reservantens hemställan under a, 10. medanledning av motionen 1975/76:189 yrkandet 1 som sin mening ge regeringen tillkänna vad reservanten anfört. 3. beträffande utredning omvarven och sjöfartsnäringen av herrar Bör jesson i Glömminge och , samt i (samtliga c) som ansett att utskottet under 10 bort hemställa auriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:1795, 1975/76:1822 och1975/76:2287, den sistnämnda i ifrågavarande del, som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 4. beträffande statliginvesteringsplan för varven m. m. av tersson i (vpk) som ansett att utskottet under 11 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:189 yrkandet 3 och mo- Nr 139 tionen 1975/76:2352 yrkandet 2 som sin mening gav regeringen till känna Fredaeen den vad reservanten anfört, 28 mai 1976 5. beträffande statligt rederiföretag av herrPettersson i (vpk) Vissa varvsfrågor som ansett att utskottetunder 12 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:189 yrkandel 2 och motionen1975/76:2352 yrkandet 3 samt med anledning av motionen 1975/76:2323 yrkandel 8och motionen 1975/76:2353 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanten anfört. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav herrar Regnéll (m) och (). HenSJÖNELL (c): Det är en ganska allmän uppfattning att det var den s. k. oljekrisensom orsakade de svåra problemen för varven och hell enkelt åstadkom enväridsomfattande varvskris. Det är nog ganska uppenbart att det är en alltförförenklad och därför också felaktig uppfattning. Symptomen på en kommande krisför varven inte bara här i utan väriden över har varit märkbara långttidigare. Det fanns initierat fackfolk som så långt tillbaka i tiden som motslutet av , t. o. m. mitten av , ansåg att en väridsomfattandevarvskris måste komma inom . Vid andra väridskrigets slut startadenämligen en våldsam uppbyggnad av handelsflottorna runt om i väriden somfortsatte årtionde efler årtionde i accelererad takt. Dessutom stöddes dennavåldsamma uppbyggnad på många håll av mycket kraftiga statliga insatser ochhjälpåtgärder. Detär emellertid klart att oljekrisen medförde svårigheter för varven, och derasmöjligheter att fortsätta arbeta i samma takt som tidigare begränsades;oljekrisen gjorde alt de underliggande krissymptomen inom just varvsindustrinfick en dramatisk utlösning. instämmer i regeringens allmänna bedömning av varvsindustrinsläge och framåt. När industriministern ipropositionen säger att statsmakterna så långt möjligt måste underiätta förvarvsindustrin alt anpassa sig till en väsentligt lägre produktionsnivå på ettsocialt sett acceptabelt sätt, vill vi från sida instämma i denmålsättningen. Det finns uppenbarligen inte något alternativ. Men man fårsjälvfallet göra det bästa möjliga när man kommer till praktiska åtgärderföratt fullfölja målsättningen. Detäralldeles uppenbart att mot denna bakgrundmåste utvecklingen inom varvsbranschen, men även inom sjöfartsnäringen, följasutomordentligt noggrant. Utvecklingen måste faktiskt följas från månad tillmånad. Vianser då från sida att förslaget om en rådgivande nämnd är ett bra initiativ mot den bakgrund som jag här har skisserat och som också återfinns i propositionen. Den här nämnden skall ju pröva riskerna 9 Nr 139 med statliga garantiåtaganden och skall också följa utvecklingennärmare Fredagenden ' " skapa sig en bild av de risk- ochsäkerhetsförhållanden som kan 28 mai 1976 föreligga.Det är uppenbart att denna nämnd och dess ledamöter kommer --------------- alt fåen mycket bred kontaktyta i detta sammanhang och en bra överblick Vissa varvsfrågor över hela branschens utveckling,åtminstone i ett kortsiktigt perspektiv. Det finns emellertid enligt våruppfattning en avgörande brist i det utredningsarbete som staten harbedrivit i fråga om varvsnäringen. Del har varit i näslan hundraprocentigutsträckning enbart inriktat på k red i t frågorna och deras lösning. Man harockså inriktat sig på att laga efter läglighet och gjort punktinsatser ochbrandkårsutryckningar i olika förekommande fall. Jag kan som exempel nämnaEriksbergsvarvei och tidigare Uddevallavarvet. Men,herr talman, någon samlad samhällelig syn på varvsindustrin och dessgrundläggande plattform, nämligen sjöfarten, har inle presterats, ochdet verkar inte som om del fanns några planer i den riktningen heller. Däremoihar förelagarna inom denna bransch och de fackliga organisationerna tillsattett varvsråd, något som måste betecknas som ett gott och framsynt initiativ. Vianser inom att ell myckel brett perspektiv måsle anläggas påvarvsnäringen och därmed sammanhängande sjöfartsnäringsfrågor. Man måsteförsöka få klarhet i vad det är för trender som kan förväntas i dessa bådanäringar, framför allt i fråga om den ekonomiska utvecklingen, t. ex. trenderinom den globala kredilgivningen i branschen, vilka slrukturförändringarsom kanförväntas, den internationella sjöfartens och varvsindustrins utveckling osv.Det finns en rad utomordenligl centrala frågor som man måste skaffa sig dettabreda perspektiv på. Detviktigaste av allt, herr talman, är uppenbarligen alt man försöker skaffa sigen så utförlig bild som möjligl av sjöfartens kommande utveckling. Det arenrad moment som kommer in i den bilden. En central frågeställning är t. ex.: Hurblir strukturen på sjöfarten med avseende på stora och mindre fartyg? En myckelintressant utveckling som det kanske också finns anledning all studera är konkurrensförhållandeigentemot iransporiflygel. Del är nämligen i sjöfartens kommande utveckling somgrunden för varvsindustrin läggs, och det är där som de djupgående insatsernamåste göras, om varvsindustrins sysselsätlningsnivå skall kunna hållas på åtminstone70 % av dagens nivå, som är en allmänt omfatlad målsättning. Somexempel på vikten av att skaffa sig en så god överblick som möjligt av sjöfartens utveckling och kommande struktur kan man se proposi tionens förslag om garantisystem för lagerproduktion av fartyg, där det byggs fartyg som helt enkelt läggs på lager därför att det inte finns några köpare. Jag kan i del sammanhanget säga, herr lalman, att ett enhälligt utskott har dragit en god slutsats när det säger alt med anledning av vissa motioner även ombyggnader bör kunna omfallas av delta system. Krediterna skall gälla under byggnadsskedet, och de syflar självfallet 10 till alt klara sysselsättningen, trots att man inlehar några direkta far- Mendet här är ju mycket vanskligt. Vi måste vara på det klara med Fredagenden atl man tar mycket uppenbara risker. Man måsle fråga sig: Hur blir del c piai 1976 när dessa fartyg på lageren gång skall säljas? När de kommer att säljas vet man inte. Det kommerkanske att dröja ganska länge; möjligen går Vissa varvsfrågor detsnabbare. Är de vid ett sådanl tillfälle, kanske relativt långt fram i tiden,de rätta typerna som kommer att efterfrågas av de köpare som kan komma altuppträda? Detär en rad frågor som är omöjliga att besvara, och det hela innebär ett kraftigtrisktagande. Vi skall veta att åtgärderna kan bli en Döbelns-medicin, somhjälper för tillfället men gör ont värre längre fram, men jag vill understrykaatt det är en risk som måste tas. Det är då utomordentligt väl motiverat meden utredning, som kan ge oss en samlad syn på varvsindustrins och sjöfartensutveckling och kartläggning av de utvecklingsalternativ som kan komma i fråga.Det sistnämnda är inte minst väsentligt. Utskottsmajoritetenunderstryker att den här berörda frågan och problematiken är av ett angelägetslag - man håller alltså med motionärerna på den punkten men vill inte godtaförslaget om en samlad utredning. Man motiverar avslaget med att det på grundav ägarstrukturen tydligen finns goda garantier för att problemen kan klarasupp. Om detta skulle åtskilligt kunna sägas, men jag nöjer mig med attkonstatera att jag inte delar utskottsmajoritetens närmast rörande övertro påatt ett statligt ägarengagemang inom en viss industribransch skulle vara någongaranti för att de bästa och mest lyckosamma åtgärderna kommer att vidtas tillbranschens och sysselsättningens fromma. Vi har sett vissa skrämmande exempelpå motsatsen, men jag har ingen anledning att ta upp dessa exempel i det härsammanhanget. Jagvill alltså förorda den utredning som vi har föreslagit och där vi anser atlrepresentanter för samhället, förelagen inom varvs- och sjöfartsnäringen samtberörda fackliga organisationer bör ingå. Parallellt med detta måstemöjligheterna till alternativa sysselsättningar åt de anställda noga prövas.Detta gäller inte minst tjänstemännen, som i det här sammanhangetuppenbariigen är ovanligt illa ute. Vi anser att en särskild arbetsgrupp börgöra en energisk och uttömmande specialstudie i det syftet. Förslaget omsamrådsgrupper, som enligt proposilionen skall bildas vid varje företag, ärvisserligen bra, men det räcker inte med samrådsgrupper, utan det behövs ocksåen samlad överblick inte bara över del enskilda företagets förhållanden utanöver hela branschen. Härför krävs en vidare överblick av de människor som ärsysselsatta inom berörda branscher över hela landel och som tillsammans medsamhällsrepresen-tanier bör få göra de analyser och erforderiigasammanställningar som är nödvändiga. Med detta ber jag att få yrka bifall till reservationen 3. Vissavar\'sfrågor Hen (): Moderatasamlingspartiets representanter i näringsutskottet har inte lämnat någonreservation till näringsutskoiiets betänkande nr 73, utan vi har nöjt oss medett särskilt yttrande. Trots den tidsnöd kammaren nu befinner sig i är det docknödvändigt att framföra en del av de synpunkter som vi hyser inom moderatasamlingspartiet med hänsyn till den både för näringslivet och, inte minst, förstatens ekonomi oerhört viktiga fråga som varvsindustrins framtid utgör. Närdetta problem diskuterades hade jag tillfälle att understryka deexceptionella förhållanden under vilka varvsindustrin, särskilt i ett litetland, måste arbeta. Det rör sig för det första om utomordentligt sloraproduktenheter - ett modernt tankfartyg kan kosta upp till 300 milj. kr. Detfinns ingen industri där det råder en liknande situation. Detta innebärnaturligtvis att kastningar i efterfrågan på fartyg slår oerhört kraftigtekonomiskt på vederbörande varv. För landet som helhet har detla förhållandenaturligtvis komplicerats av det faktum att de svenska varven varit bland destörsta i världen och att relativt sett varit väridens störstafartygsproducent i förhållande till folkmängden. Delvissom en följd av detta förhållande kräver finansieringen av produktionentillgång till mycket stora kapital. För ett litet land som skapar dettaspeciella problem, eftersom det är ytterligt svårt att inom landets finansväsenfinna den nödvändiga produktionsfinansieringen och finansieringen av dekrediter som traditionsenligt lämnas vid fartygsköp. Detta underströks avvarven mycket klart varvskommitté. Man påpekade också hur varvenunder lyckats lösa dessa problem endast genom utnyttjande av doldareserver. Jag vill också, liksom , understryka att man påindustriellt håll redan då framhöll de risker man befann sig i. Varvskommilléntog dock föga intryck av de redovisade svårigheterna utan intog en orimligtoptimistisk uppfattning om framtiden, vilken sedan också återkom i industriministernspropositioner i ärendei både 1970 och . Varven tvingades - iden mån de inte hade rent svenska beställningar - ut på den internationellamarknaden med de kursrisker som det innebär. Som ett litet exempel vill jagnämna att för del innebär varje nedgång i dollarkursen med ett öreen försämring av årsresultatet med 3 milj. kr. Om man beaktar att för några årsedan dollarkursen gick ner med över en krona, får man ett begrepp om definansiella svårigheter som varvsindustrin råkat i av dessa rent finansiellaskäl. I den mån man sedan dessutom sökt återfinansiera lämnade krediter iexempelvis schweizerfranc, vars kursju gått i rakt motsatt riktning, harnaturligtvis problemen blivit ännu större. Samtidigtmed dessa bekymmer har varvsnäringen drabbats av den för oss alla nu kändaavskrivningskrisen med ty åtföljande prisfall. Till detta kommer att densvenska rederinäringen på grund av både löneläge och olika sociala avgifterkämpar en ojämn kamp mot flera andra länders handelsflottor och står införhotet att inom en inte alltför avlägsen framtid duka under i dennakonkurrens om inte väsentligt ändrade förutsättningar Nr 139 för verksamheten kanuppnås. Detta påverkar självfallet de inhemska Fredaeen den avsättningsmöjligheternaför de svenska varven. I detta sammanhang skullejag vilja ta upp en speciell fråga rörande den internationellarederinäringens situation, inte minst vad avser Sve- Vissa varvsfrågor rige,eftersom vi inte får någon debatt om dessa frågor på annat sätt .