prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — I korla drag gäller all dödsbo behandlas som handelsbolag fr. o. m.femte taxeringsåret då dödsfallet inträffade, om den laxeradeinkomsten överstiger . eller den skallepliktiga förmögenhetenöverstiger . De här bestämmelserna kom lill i stor enighel 1966 föratt undanröja möjligheterna till skatteflykl för delägare i Slörre dödsbon ochför att skapa slörre likformighet i beskaltningen. har gränsen förförmögenhetsbeskattningen höjts frän dåvarande . lill 200 000 kr.Inflalionen och de höjda taxeringsvärdena för fastigheter har gjort all ocksådödsboförmögenheterna stigit i motsvarande grad. Trots detlahar gränsbeloppet för dödsbona legat kvar på samma nivå. Beslulet1966 syftade också till alt åsladkomma en skiftning av dödsbona inom inlealltför lång lid, och det är naturligtvis önskvärt inte bara från samhällelsulan för det allra mesta också från dödsbodelägarnas sida. Men mänga gånger ärdel mindre lämpligl, svårt eller rent av omöjligt att skifta dödsbona inomdenna respittid på ungefär . Handelsbolagsbestämmelserna innebär då attvarie delägare skall beskattas för den del av dödsboels vinst som belöper påhonom och i vederbörande förvärvskälla. Relativtsmå belopp kan på det här sättet beskattas hos en läng rad dödsbodelägare - delkan vara barn, barnbarn och t. o. m. barnbarnsbarn - som bor på olika håll ilandel och som var och en skall ta upp avkastningen som inkomst av jordbruk,inkomsi av annan fastighet, in- komst av rörelse, inkomsiav kapital, alltefter arten av den förvärvskälla ur vilken dödsboels inkomsthärrör. Dessutom skall delägare i förekommande fall beskallas förhandelsbolagets inkomst i den kommun där bolagels fastighet varit belägen ellerbolagels rörelse har haft fast driftställe. Del kan bli en förfärlig massapappersexercis över hela landel och myckel bekymmer och extra arbete också förtaxeringsnämnderna. Vimenar att man inle i onödan skall krångla lill deklarations- ochtaxeringsförfarandet i dödsbon som är förhållandevis små. Därför yrkar vi i denvid skatteutskottets betänkande fogade reservationen all gränsbeloppet för attdödsbon skall taxeras som handelsbolag skall höjas till . i förmögenhet fr. o. m. 1977 ärs taxering. Jag ber att få yrka bifalltill reservalionen. Hen i (s): Bestämmelserna om alt dödsbon i vissa fall skall beskattas somhandelsbolag har, som framhöll, lillkommit jusl för att hindraskatteflykl och för alt åstadkomma en slörre skalleräUvisa. Del är viktigt allvi har detta motiv klart för oss när vi diskuierar den här frågan. Degällande bestämmelserna innebär att ett oskiftat dödsbo fr. o. m. det femtetaxeringsåret efter del aktuella dödsfallet skall taxeras som handelsbolag omdödsboets taxerade inkomst överstiger . eller om den skattepliktigaförmögenheten översliger . vill reservanterna att denna inkomst-och förmögenhetsgräns skall höjas lill 20 000 resp. . Fränvissa utgångspunkter kan man nalurligtvis ha en sådan mening. Den ändringenskulle nämligen innebära att flera och slörre dödsbon skulle kunna behållasoskiftade, bl. a. av skalleskäl. Utskottsmajorilelen har inle kunnal se att delfinns något bärande skäl för en sådan förändring av reglerna. Redan denuvarande bestämmelserna medger att man kan få dispens om del finns speciellaskäl. Elt sådant skäl kan vara alt det råder oklarhet om vilka som ärdödsbodelägare. Del finns alltså möjligheter att redan inom ramen förnuvarande regler fä denna dispens, om det visar sig vara nödvändigt. Utskottsmajorilelenhar således inte kunnal finna några bärande skäl för alt lillstyrka motionen.Argumenten, utöver vad jag här framhållil, finns redovisade i utskottetsbeiänkanden både och , då del hade väckis en exakt likadanmotion. Både molionen, ulskottsbetänkandet och reservationen har i stort sellsamma lydelse som . Om man vill kan man, som sade,gå lillbaka lill riksdagsbehandlingen , dä dessa bestämmelser tillkom. Jag yrkarbifall lill utskottets hemställan. Det är riktigt, som i säger, att del finnsmöjligheler till dispens, men dessa kan utomordentligt sällan användas. Dessulom är del sä att om ett dödsbo en gång harbeskattats som handelsbolag, skall del även framgent beskattas somhandelsbolag, hur liten inkomsten eller förmögenheten i dödsboet än må vara.Detta leder mänga gånger till onödiga komplikationer både för den skatlskyldigeoch för taxeringsmyndigheterna. Jaghar inle hört nägon göra gällande att de beloppsgränser som fastställdes 1966var för höga. Därför borde del nu vara på liden att man justerade upp dessagränser i takl med den penningvärdeförsämring som inträffat . HenJOHANSSON i (s): Även om de reella beloppgränserna har ändrats pä grund avpenningvärdeförändringen och liknande och därför nu är mera begränsande änlidigare, anser jag inte all det är någon speciell nackdel. Jag tror tvärtomatt det finns goda skäl att behälla gränserna sådana de är, även om de alltså irealilelen är lägre nu än 1966. FruTROEDSSON (m): Vi bör väl se lite praktiskt på den här frågan också, iJönköping. En av anledningarna till att man fastställde dessabeloppsgränser var att man inte i onödan ville konstra till det för deskattskyldiga och taxeringsmyndigheterna. Med den vällovliga sirävan lycker jagatt vi skall fortsätta. Överiäggningenvar härmed slulad. Proposilioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i och ,och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru begäri volering upplästes och godkändes följandevoterings-proposition: Densom vill all kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i belänkandet nr 39röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservationen av i och fruTroedsson. Vidomröslning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. räkning verkställdesvolering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resullal: §10 Avdrag för bilresor till och från arbetet m. m. Avdragför bdresor till och från arbetet m. m. Föredrogsskalteutskotlels betänkande 1975/76:40 med anledning av molioner om avdrag förbilresor lill och frän arbetet m. m. Idetla betänkande behandlades motionerna 1975/76:695av m. fl. (m), vari hemställts all hos regeringen skulleanhålla att regeringen skulle antingen föreslå sådan ändring avkommunalskaltelagen eller ulfärda sådana lill-lämpningsföreskrifter, all resalill och från barndaghem i samband med arbetsresa fick inräknas i den tidsvinstsom avgjorde om räll lill avdrag för bilresa förelåg, 1975/76:711av m. fl. (m), vari hemställts alt skulle anta avmotionärerna framlagt förslag till lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370), innebärande att gällande schabloner för avdrag för kostnader förbilresor ändrades sä att större hänsyn logs lill den som hade förhållandevislång körslräcka till och från arbetsplatsen, 2 eller mer, 1975/76:1038 av fruFraenkel (fp) och i (fp) samt 1975/76:1039av herr m. fl. (m), vari hemställts aU skulle anta avmotionärerna framlagl förslag lill lag om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370), innebärande att makar, som var bosatta inom stödområdet och sombåda förvärvsarbetade, skulle bli berättigade till högre bilkostnadsavdrag ängällande regler medgav. 1. molionen 1975/76:695, 2. molionen 1975/76:711, 3. motionen 1975/76:1038, 4. motionen 1975/76:1039. 1.av i (m) och () som anseii all utskottetunder 1 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:695 begärde alt regeringen ladefram förslag lill sådan ändring av kommunalskattelagen (1928:370) att resa lilloch frän barndaghem i samband med arbetsresa flck inräknas i den tidsvinst somavgjorde om rätt till avdrag för bilresa förelåg. 6 protokoll 1975/76. Nr 89 2.av i (m) och () somanseii Onsdagenden " inskottet under 2 och 4bort hemställa 24 mars1976 " med bifall lill moiionerna 1975/76:711 och 1039 skulle --------------------- antaav reservanierna framlagt förslag tilllag om ändring i kommunal- Avdrag för bilresor skattelagen(1928:370). ////och från arbetet m. m. Till betänkandethade fogats ett särskilt yttrande av (). Hen i (m): I motionen 695 har föreslagits att resa till och från barndaghem fårinräknas i den sträcka som avser resa lill och från arbelel. Vi moderater anser att detta är en helt berättigadönskan, då det är fastslagetalt kostnader för intäkternas förvärvande skall vara avdragsgilla. Föratt kunna utföra sitt arbete måste vederbörandesålunda först resa med barnet lill del daghem eller dendagmamma, som skall la hand om barnet , och sedan avhämta det närarbetet är slut. Jag har ytterligt svårtall förslå alt uiskoitsmajorileten inle kan anse att det borde vara helt rimligtatt man får inräkna denna körslräcka i den sträcka som erfordras för att man skall kunna nä sin arbetsplats. Utskottet framhåller att denna kostnad skall läckas genom förvärvsav-dragel. Men del är ju till för att täcka de kostnader som åtgår för vården av barnet. Den som råkar bo intill ett barndaghem har inte dessa kostnader. Vi har därför fullföljt motionsyrkandet i reservationen I. I motionen 711 återkommerett gammall krav på att den som har myckel läng väg till sittarbete rimligen också skall fä göra större avdrag fördet antal mil som överstiger 1 000. senasl utfärdadeanvisningar fär sådanl avdrag ske endasl med . Nog förefaller detta belopp myckel lågt. Det kan inte täcka kostnaderna. Den som körmed egen bil i tjänsten, t. ex. en slatsljänsteman, färju debitera . Del måste vara ettintresse all tillgodose även dem som har myckel läng väg till sillarbele, då man därigenom ocksågör en god gärning förall ur regionalpolilisk synpunkl skapa bälirejämvikt mellan glesbygd och tätbebyggelse. 1 molion nr 1039 har ell helt nytt problem tagils upp.Motionärerna yrkar all bättre avdrag skall ges dem som borinom stödområdet i de fall dä båda makarna pä grund av arbele på olika tider och kanske på olika plalser måste hålla sig medtvå bilar. Det system som vi nu har med en schablon, enligt vilken varje bil beräknasgå inte mindre än 1 för privatkörning, innebären alllför stor belastning när båda bilarna förutsattes gä så läng sträckaför privatbruk. Del är naturligtvis helt fel. Därför bör man ta hänsyn lill delta förhållande, närdel blir fråga om att tillåta avdrag fördem som bor inom stödområdet, har lång väg lill sina arbeien och tvingaslill alt ha tvä bilar i familjen för att båda makarna skall kunna arbeta. 82 Dessa bådamotionskrav har vi moderalledamöler iutskottet beaktat genom all reservera oss ienlighet med vad som framgår av reservationen 2. Jagber, herr lalman, att få yrka bifall till de reservationer som fogats lillutskotlsbetänkandet. HenCARLSTEIN (s): har haft att ta ställning till ett antal motioner sombehandlar avdragsmöjligheterna vid taxeringen för bilresor till och fränarbetet. Det här är välkända frågor som behandlats vid åtskilliga tillfällentidigare. Senast i börian av innevarande riksmöle hade utskotlel alt behandlalikartade motionsyrkanden. Då kunde utskotlel i ett enhälligt belänkandeavstyrka motionerna, bl. a. med hänvisning lill pågående överväganden inomfinansdepartementet med anledning av traktamentsbeskattningsutredningensförslag och till att skatteutredning har att se över avdragsfrågörna. Denhär gången har vi inte blivit eniga. De moderata ledamöterna har fogat tvåreservationer till utskollels betänkande. Den första gäller motionen1975/76:695 av m. fl., där motionärerna anser all resor lill och frånbarndaghem bör beaklas vid bedömningen av den tidsvinst som enligt anvisningar erfordras för avdrag förbilkostnader vid resor mellan bostad och arbetsplats. Utskottet hänvisar tillatt avdrag för kosinader för tillsyn av barn medges i form av förvärvsavdragoch avvisar motionsyrkandet. i menade att detta inte är relevant, eftersom förvärvsavdragetmedges antingen den skatlskyldige har extrakostnader på grund av långa resorlill och frän barndaghem eller ej. är Ju förvärvsavdraget eltschabloniserat avdrag. Förutsättningen för all erhålla detla avdrag är att manunder året har haft hemmavarande barn under 16 är, och avdraget får väl ses somett säll alt ge en generell skattelättnad till dem som är i den situalionen.Avdraget är inte direkt kopplat lill kostnadssidan, och kostnaderna kan ju, somherr mycket väl vel, variera högst betydligt, inte bara beroende päom man har bilresor till och frän barndaghemmet i samband med alt man lar siglill och frän jobbet. En mängd andra saker spelar in som inte beaktas i del härsammanhangel. All koppla samman kosinaderna för barntillsyn med avdraget förresor lill och från förvärvsarbetet lorde dessulom medverka till attytleriigare komplicera taxeringsarbetet. Utskottet har därför inlekunnal biträda motionsyrkandet. Denandra reservationen lar upp yrkandena i molionen 1975/76:711 av m.fl. och motionen 1975/76:1039 av herr m. fl., där yrkandena går ut påatt gällande schabloner för bilresor lill och från arbetet skall ändras så attstörre hänsyn tas till dem som har längre körsträckor än 2 tilloch från arbetet. I den sistnämnda motionen yrkas vidare att makar som ärbosatta inom stödområdet och som båda förvärvsarbetar skall bli berättigadetill högre bilkostnadsavdrag än vad nu gällande regler medger. Avdragför bilresor till och från arbetet m. m. Nr 89 bl. a. med all tvä bilar kan vara nödvändiga i sådana fall och attscha- den blonreglernainle lar vederbörlig hänsyn lill att de fasta kostnaderna då ''"förhållandevis höga. --------------- Utskottet hänvisar till att vi i börian av innevarande be- Avdrag för bilresorhandlade likartade motionsyrkanden och dä enhälligl avstyrkte dessa med till och från arbetet hänvisning till pågående överväganden inomfinansdepartementet och m. m. alt även skatteutredning har dessaavdragsfrägor under utred- Utskottetintar samma ställning som tidigare och yrkar alltså avslag på motionerna. Ulskotiet har haft attbehandla ytleriigare en motion, 1975/76:1038 av och iMora. Denna molion har inle föranlett nägon reservation, och den faller vällitet vid sidan om avdragsrätten för resor till och frän arbetsplatsen. Motionärernavill ha avdragsmöjligheter även för frånskilda när det gäller resor somvederbörande företar för all besöka sina barn. I motionen tar man också uppfrågan om möjligheter all medge avdrag för resor lill hemorten oavsettcivilstånd. Utskottet har inte kunnat biträda motionsyrkandena, bl. a. med hänvisninglill all del här inte är fråga om resor som har elt direkl samband med denskaitskyldiges förvärvsarbete. Snarare är de här resorna motiverade av socialaskäl och får därför enligt utskottets mening aktualiseras och lösas i annatsammanhang än skattevägen. Med hänvisning till det anförda yrkarjag bifall lill vad utskottet har hemställt. Hen AF (): I motionen 1975/76:1039 har jag, i och herrAndersson i tagit upp en skattefråga - rätt för förvärvsarbetande makelill avdrag vid inkomstbeskattningen för resa med egen bil - en fråga som isjälva verket är en viktig regionalpolilisk och sys-selsäitningspoliiisk principfråga. Utskottetsmajoritet har inle riktigt förstält detla och behandlar motionen mycketknapphändigt. Ulskotiet säger att enighet lidigare räll om att schablonerna förbilkostnadsavdrag skall ta vederbörlig hänsyn till långa körsträckor och attutskottet nu liksom tidigare finner att det f n. saknas skäl all föregripakommande ställningstaganden. Utskotlsmajoriteten menar nog därmed att den interiktigt har förslätt motionen. Frågan har nämligen inte varit uppe förut. Vadmolionen 1039 handlar om är att - med hänsyn till regionalpolitiskasträvanden, önskan alt bevara en levande landsbygd och önskan all ökakvinnornas valfrihet - borde medge avdrag för kostnaderna för.en andra bil ifamiljer, där såväl man som husiru förvärvsarbetar. De möjligheter som finns är, med hänsyn till de fasta kostnadernas dominerande andel avbilkostnaderna, otillfredsställande. Detfinns en politisk skiljelinje, som är ganska tydlig, i synen på deregionalpoliliska strävandena. Vi har å ena sidan dem som anser att vi skall förändra våraglesbygder så all vi, för att låna en formulering frånsysselsättningsutredningen, uppnår "en kollektivlrafikanpassad bebyggelsestruktur".Del är i all sin ruskighel en svåröverträffbar formulering. Därmed menas attmångsidiga arbetsmarknader endasl kan skapas på vissa plalser i värt land, attmänniskorna därför skall flytta till så kort avstånd från eller Lyckseleatt båda makarna kan transporteras med tunnelbana till och från arbetet. Det ärkanske oftast buss man syftar på, men tankegången är densamma. Påden andra sidan om den här politiska skiljelinjen i regionalpolitiken menar viatt bevarandet av en spridd bebyggelsestruktur är ett stort värde i sig självt.Det handlar nu inte bara om att ge människorna det som de önskar, att medbättre möjligheter till arbete för båda makar kunna bo kvar där de harboll. Det handlar också om att bevara en levande landsbygd. Vi som står bakomden här molionen menar att är den egna bilen det viktigastetransportmedlet till och från arbetet i glesbygderna: Vi menar att bilar ochvägar utvecklas så all alll längre resor till och frän arbetsplatserna i dessadelar av vårt land blir möjliga. Och vi menar att en andra bil i familjenstarkt skulle öka möjligheterna för kvinnorna all della på arbetsmarknaden ochändå låta familjen bo kvar där den bor. Att underiätta det, menar vi, är enviktig sysselsätlningspolilisk, regionalpolilisk och läl oss också gärna sägajämlikhets-politisk reform. Jagber alltså också, herr talman, att fä yrka bifall lill reservationen 2. Avdragför bilresor till och .från arbetet m. m. Överiäggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs pä bifall till dels utskollets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i och , och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegärt volering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller skatteulskotteis hemställan i betänkandet nr 40mom. 1 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservalionen nr 1 av i och fruTroedsson. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröslning gav följanderesultat: Nr 89 Mom. 2 och 4 Onsdaeenden Propositioner gavs på bifall lill dels utskollels hemställan, dels re- servationennr 2 av i och , och för- --------------- klaradesden förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Beskattningen av dan herrMagnusson i begäri votering upplästes och godkändes vissa samfälligheter följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skaileutskoilels hemställan i betänkandet nr 40mom. 2 och 4 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av i och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resullat: §11 Beskattningen av vissa samfälligheter Föredrogs skatteutskottets belänkande 1975/76:41med anledning av molioner ang. beskaltningen av vissa samfälligheter, m. m. Idetla betänkande behandlades moiionerna 1975/76:963 av herrarElmstedi (c) och i (c) samt 1975/76:982 av iSkärstad m. fl. (c), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla om förslag lill sådan ändring av reglerna för beskattning avsamfällighei all dubbelbeskattning undveks. 1. motionen 1975/76:963, 2. motionen 1975/76:982. Reservation hade avgivits av i (m) och () som ansetl att ulskotiet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:982 hos regeringen skulle anhålla om förslag lill sådan ändring av reglerna för beskattning av sam- 86 fällighet att dubbelbeskattning undveks. debatterades frågan om samfällighelernas beskattninghär i kammaren. De nya regler som då beslöts och som gäller fr. o. m. i ärinnebär alt marksamfällighet som är Juridisk person och särskild taxeringsenhetalltjämt skall beskattas för avkastningen. Men i motsats lill i del gamlasyslemel skall utdelningen få dras av och delägarna i sin lur beskattas fördenna. Avsikten var att skalleförmågan bättre skulle beaktas och attenkelbeskatlningen av avkastningen skulle bibehållas. höjdes denstatliga skattesatsen för marksamfällighe-terna frän . Skatten bliralltså för inkomst som hålls kvar i samfälligheten. Frånvårt håll yrkade vi avslag på propositionen i dessa delar. Vi menade all degamla skattebeslämmelserna fungerade bra och all förslaget innebar såväladministrativa som praktiska komplikationer samt inte minsl avsevärda riskerför dubbelbeskattning. Vi menade slutligen all de föreslagna bestämmelsernaskulle innebära minskad stimulans att bilda ge-mensamhelsskogar Irols att detansågs önskvärt av skogspolitiska skäl. motion har i Skärstad m. fl. hemställt all hosregeringen anhåller om förslag lill sådan ändring av reglerna för beskattningav samfällighei att dubbelbeskattning undviks. Som exempel påotillfredsställande effekter av de nya reglerna nämns bl. a. att vinstmedel somhar beskattats i samfälligheten före ikraftträdandet men som delas ul förslsenare kommer att beskattas , nämligen då hos delägarna. Den härdubbelbeskattningen kan inle elimineras genom föriustavdrag hos samfälligheten.Väljer man den vägen, flyttas problemet bara över till vinslen dåföriustavdraget utnyltjas. Samma effekl uppkommer i fråga om vinster som efterikraftträdandet behälls i samfälligheten och alltså beskauas där men som senaredelas ut. Pävårt häll delar vi i och för sig motionärernas mening, att den bästa metodenatt komma till rätta med problemet skulle vara alt gå tillbaka lill det gamlasystemet med beskattning enbart i samfälligheten och skattefrihet hosdelägarna för mottagen utdelning. Eftersom de här nya reglerna antogs så sentsom förra årel har vi emellertid inte nu velat förorda alt de rivs upp, men vimenar att det är ett oeftergivligt rättvisekrav att riskerna fördubbelbeskattning undanröjs sä långt som det över huvud tagel är möjligl.Dubbelbeskallningseffekierna blir verkligen inle mindre slötande, om man t. ex.betänker all genomsnittsinkomsterna hos delägarna i de marksamfälligheler somgemensamhetsskogarna utgör är mycket låga. 1 förra årets proposilion angavs att50-60 % av dem hade en inkomsi som låg . Proposilionenförra året motiverades också med fördelningspolitiska motiv, men det kan juminsl av allt sägas vara ell samhällsintresse att dubbelbeskalla inkomster fördenna läginkomstgrupp, i synnerhel som skattesatsen i samfälligheten oftaligger högre än vad de själva skulle ha betalat i skatt. Det blir alltså i enlång rad fall mer än en dubbelbeskattning. Nr 89 I många marksamfälligheter växlar inkomsterna kraftigl är frän år.Det- Onsdaeen den 'gäller inte minst de mindre skogssamfällighelerna. ''genomsnittsarealen i för gemensamhetsskogar ligger De år då verksamheten främst inriktas på Beskattningen av skogsvårdande åtgärder kan därför lätt uppstå underskott, som med de vissasamfälligheter nya reglerna för det mesta helt enkelt inte kan kompenserasgenom förlustavdrag längre fram. Detla beror inle minsl på attmarksamfällighe-terna i allmänhet saknar avskrivningsbara tillgångar. Delfinns också all anledning påpeka att riskerna för dubbelbeskattning inle enskan undvikas genom all man delar ut hela vinsten som den uppkommer,eftersom trots överskottet i samfälligheten ga-ranlibeskattningen ändå blireffektiv i dessa fall, vilket alltså innebär en direkt dubbelbeskattning. Detbetyder att ett belopp som motsvarar av taxeringsvärdet alltidmåste behällas i samfälligheten för att man skall kunna betala garantiskatlen.Jag skall med ett exempel visa hur den här dubbelbeskattningen kan slå: Vi kanta en liten ge-mensamhelsskog, där man räknar med engenomsnittlig vinst på 5 96, detta trots att man vet ati blir ettunderskott på på grund av skogsvårdande åtgärder. Ändå räknar manalltså med en genomsnittsvinst på .