prot · FY0986 · 1975-12-31 00:00:00 — I utskottsbetänkandet finnsingen antydan om ambitioner att uppfylla utställda löften. Snarare är motsatsenfallet. Jag vill här citera ur reservationen 23 av : "Även idetta fall bör vad departementschefen anför understrykas och preciseras genometl särskill riksdagsuttalande med innebörden all den forlsatla utbyggnaden avhögskoleutbildningen skall planeras så att verksamheten vid nuvarandeuniversitetsfilialer samt universiteten i och får etttillfredsställande underlag innan nylokalisering till andra orter bliraktuell." Hurgår detta egentligen ihop med fröken reservation somföranledde en diskussion mellan i och omvar egentligen står? Jag vill påstå all del inte alls går ihop. De bådauttalandena svär närmast mol varandra. Om föfierfolkpartireservalionen 23 sätter det definitivt stopp för all lokaliseringutanför de lidigare redovisade orterna, och del blir till direkt hinder förSkellefteå. Så ser jag i princip effekten av ställningstagande,eftersom jag inie kan utläsa något stöd för frän folkpartihäll. Det väsentliga är ändå vad utskottet skrivit, och jag har med dessakommentarer velat i huvudsak uttrycka min tillfredsställelse n-ied vadutskottets ställningstagande reellt innebär. Jag ställer mig bakom ulskollelsyrkanden, som jag finner anledning att i anslutning lill yrkande belräffande forskningen säga all jag delar hans uppfattningdärvidlag. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. FruWIKLUND (c): Vid denna sena timme skall jag inte ta upp nägon av de principiellafrågorna i detta stora betänkande, utan jag skall helt ägna mig ät den del sombehandlar . Jag vill inledningsvis, herr talman, säga all jag inte ärhelt nöjd med utskottets förslag i den del det behandlar lokaliseringen tillSkellefteå. Jag finner utskottets ställningstagande på den punkten alltförsnålt men jag betraktar ändå uiskotteis skrivning som betydligt gynnsammare änpropositionens. Man kan konstatera all opinion och moiioner här har haft sinverkan. Delär ell ganska märkligt förslag som vi har framför oss med lanke päbakomliggande utredningsförslag, remissinstansernas synpunkter och gjordastatsrådsuttalanden. Jag skall också bidra med etl citat från statsrådetMoberg. 1 propositionen 1970:88 yttrade han; "Planeringen bör inriktas påall en slagkraftig teknisk utbildnings- och forskningsorganisation skall kommatill stånd som verksamt bidrar till all utveckla näringslivel. De orter somenligt min mening bör komma i fråga är samt, i samverkan med varandra,och . skäl lalar sålunda slarklför att högre teknisk utbildning förläggs till . Ulbildningen bör fåen sådan inriktning att den bidrar till den industriella ulvecklingen iregionen." 1del förstamajtal som samma stalsräd höll uppe i sade hanbl. a.; "De tekniska högskoleenheterna i Skellefteå- och Lu-leäregionernakan stimulera fram en av de största nya samhälleliga satsningar i norraSverige under 1970-,och 1980-talen." Alltså ingen tveksamhet frånstatsrådets sida. Vidriksdagsbehandlingen av proposiiionen 1970 anförde utskottet;"Utskottet vill för sin del pä det föreliggande materialet göra denbedömningen att /bör kon-ima ifråga vid en fortsattutbyggnad av den högre tekniska ulbildningen i övre . Utskolletförulsätter all Kungl. Maj:l efter ytterligare utredning av den i propositionenförulskickade organisationskon-imitién ålerkomn-ier lill med närmareförslag." Det ullalandet klargör alläven delade statsrådets mening. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Motivenalt föriägga högre utbildning lill är, som klart framgår av flerauttalanden, att man velat stärka och utveckla det norrländska näringslivet, medstöd av del forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs vid all högreulbildning. Motiven är alltså i grunden regionalpolitiska. Det förefaller dämärkligt all inle utskottet anseit sig kunna fullföfia de synpunkterna, inleminst med lanke på de betydande belopp som statsmakterna bidrar med ilokaliseringsstöd. Jag ber alt få yrka bifall lill punklen 4 i hemställan i motionen 1871. Skellefteåär f n. den största och bäst differentierade induslriregionen i övre Norrlandmed 23 96 av samtliga industrisysselsalla i de tvä nordligaste länen. Menregionen har ocksä problem. Förvärvsintensileten för kvinnor ligger betydligtunder riksgenomsnittet och ulvecklingen inom offentlig sektor kan betecknas somsvag. En kraftig satsning pä tillförsel av tekniskt kunnande tillNorrlandsindustrin skulle verksamt bidraga lill en lösning av bägge dessaproblem. Molden bakgrunden har man svårt alt förstå den njugghel som kommer till uttryck ipropositionen nr 9. Utskottethar instämt i de i motionerna 1871 och 1854 framförda synpunkterna attlidpunkten för starten för försöksverksamhet med högre teknisk utbildning iSkellefteå måsle fixeras. Inle minst är detta angeläget ur kommunssynpunkt. Det finns anledning understryka au kommun för sittvidkommande lill alla delar fullföfil de rikllinjer som angavs 1970. Sålunda är uppbyggnaden av del industriella utvecklingscentrumet,lUC, färdig. Utskottet har också påpekat det angelägna i alt prövaNoTH;s förslag om tvåårig iräieknisk utbildning förlagd lill . Medlanke pä de särskilda förutsättningar som finns för den utbildningsformen iSkellefteå är del min förhoppning all denna prövning blir positiv och snabbtkommer till stånd. Jag har med det anförda velat markera min uppfattning all med lanke påvad som förevarit har statsmakterna etl ansvar gentemot idetta avseende. I två moiioner lill årets riksdag har jag aktualiserat förslag om envidare utbyggnad av utbildning och forskning vid . Imotionen 541 har jag, tillsammans med , föreslagit förläggandet aven komplett musiklärarulbildning till del norriändska enligl deav föreslagna ämneskombinationerna. Vi har positivt noterat den avdepartementschefen i årels budgetproposition aktualiserade ämnesutbildningen imusik, lokaliserad till , som en första satsning. Men vi menar altNorrland är i stort behov av en mera breddad musiklärarulbildning för att viäven på detta område skall nå en bättre regional balans. En sådan utbildningkan och i ge.Vi anser alt ett tillmötesgående av krav på utbyggnad av denhumanistiska fakulteten med en professur i musikvelenskap är en aktuell ochmyckel angelägen satsning. Utskottethar inle närmare kommenterat delta motionsförslag. Men jag hoppas att jagtolkat utskottet rätt när jag har noterat alt även denna av oss aktualiseradeulbildning ryms i den allmänna skrivning om behovet av satsning på somutskottet har gjort. Imotionen 1878 har jag, med anledning av proposition nr9, presenteratytterligare några konkreta förslag om en vidare utbyggnad av utbildningen viduniversitetet i , överensstämmande med den mening som departementschefenmycket positivt har skrivit in i proposiiionen. Jagfinner del myckel glädjande att såväl propositionen som utskottet har slagitfasl principen om all gjorda investeringar vid våra lärosäten skall Ulnylfiasinnan utbyggnad pä nya orter kommer lill stånd. Därmed har såväldepartementschefen som utskollet lagt ut betydande beställningar till Umeå.Där finns nämligen en hel del ej utnytfiade resurser. Sommycket positivt har jag också noterat all regeringen så snart som sju dagarefter det an man tagit ställning till proposition nr 9 om reformering avhögskoleutbildningen avlämnade proposition nr 24 om försöksverksamhet medlärarutbildningen, med förslag om myckel välkommen verksamhet till Umeåuniversitet. Den försöksutbildning i mifiö-och konsumentkunskap som förslagetrymmer blir ett välkommet tillskott, likaså förslaget omteckningslärarutbildningen, som presenteras i samma proposition. Jag vill sedenna senare ulbildning som ylleriigare ell sleg mot en formhögskola i . 1motionen har jag erinrat om ytterligare ulbildningar, som jag anser med fördelborde kunna läggas lill . har resurser som utan svårighetskulle kunna klara t. ex. ulbildningen av hälsovårdsinspektörer. mycketvälkommet tillskott vore också en massmedieul-bildning. Lokaliseringen av dennaulbildning utanför storstäderna skulle kunna medföra en bältre regionalrekrytering än den son-i f n. sker på detta område. Enfortsatt satsning på kan motiveras från samhällsekonomisksynpunki, har vi slagit fasl i vär moiion. Slora investeringar är gjorda.Målsättningen för sluderandeanlalet ligger längt över dagens rekrytering. Vaduniversitetet har behov av är utbildning för att rätt ta vara på resurserna. Jagvill se såväl propositionen som utskottets föreliggande förslag som positivayttringar, son-| jag hoppas skall bli vägledande för de fortsatta satsningarnapå del norrländska . Reformeringav högskoleutbildningen m. m. iKristianstad (m); Det förslag om inrättande av en yrkesleknisk högskola som har lagtsfram har motsvarat etl stort behov och har också därför fått elt positivtmottagande. Reformering av högskoleutbildningen m. m. Demålsättningar för utbildningen som har redovisats i U 68 är för det första attmöta efterfrågan frän yrkesverksamma som har haft små möjligheter lillhögskoleutbildning, för det andra all tillgodose industrins behov avarbetskraft för kvalificerade funktioner och för del iredje all kunna utbildablivande lärare i yrkestekniska ämnen. Man sätter de två första målsättningarnaklart före den iredje. Enförsöksverksamhet av begränsad omfallning med den yrkeslekniska högskolan harföreslagils. Lokaliseringen av denna försöksverksamhet liksom av den kommandepermanenta yrkestekniska högskolan bör ske enligt föfiande redovisade kriterierfrån U 68, vilka bygger på de tidigare målsättningarna. Fördel första skall industrigrenen vara väl representerad pä lokaliseringsorlen.Man skall kunna rekrytera elever och ha tillgäng till arbetstillfällen föreleverna efter avslutad ulbildning. Man skall kunna rekrytera lärare ochgenomföra studiebesök. För del andra måste lokaler och utrustning som ärlämpade för denna typ av utbildning finnas. Av psykologiska skäl bör för deltredje yrkesteknisk högskola åtminstone lill en del lokaliseras lill en ellerflera av de universitetsorter som redan flnns. Enligl min mening bör rimligende två första kriterierna väga tyngre. De rent psykologiska skälen kan inlevara de tyngsta i delta fall. Molbakgrund härav föreslås att den försöksverksamhet med livsme-delsleknisk linjeinom YTH som skall genomföras skall förläggas lill /, i dellafall lill . med della redovisas, också i U 68, i samband medförslag lill lokalisering av högskolan i slort, all en permanentlivsmedelsieknisk yrkeslinje på högskolesidan skall förläggas lillKristianstad. Man kan visserligen tänka sig att ha en försöksverksamhet iAlnarp och sedan flytta över ulbildningen i del permanenta stadiet tillKristianstad. Men liksom har anfört i ett remissvar lill U 68är det väldigt osannolikt all man lar bort en försöksverksamhet och flyttar denlill annan lokaliseringsort. Medanledning av della förslag om försöksverksan-ihel i och med den slarkamolivering som vi anser finns för en lokalisering av den permanenlautbildningen lill föreslås i motionen 1857 all ävenförsöksverksamheten skall lokaliseras till . Som jag sagtär motiven härför mycket starka. Låt mig utgå från de kriterier som haranförts just för lokalisering av yrkesteknisk högskola. Förstoch främst skall industrigrenen vara väl representerad. I är 50 %av de industrianställda sysselsatta inom livsmedelsindustrin. Denna andel ärbetydligt slörre än riksgenomsnittet för industrianställda inomlivsmedelssektorn. 1 och dess närmasle omgivning finns en myckel differentieradlivsmedelsindustri av varierande storiek. a. är följande grenarrepresenterade: Påanimaliesidanförekommer framställning av kött-, fiäderfä- och fiskprodukter. Vadvegetabilier beträffar tillverkas potalisprodukter av olika slag, krydd- ochsmakämnesprodukter saml frukt- och bärprodukter. Det finns försöksanstalter förpotatis-, frukt- och bärodling. tillverkning avfetlprodukler, kvarnrörelse, sockerproduklion och konservindustri. Jag skullekunna fortsätta uppräkningen av den differentierade livsmedelsindustri somfinns i . Fullkomligtklart är att just kravel på att industrigrenen skall vara väl representerad äri hög grad lillgodoselt i . Lokaler och utrustning flnns pä orten.En av gymnasieskolorna har en livsmedelsieknisk linje. Där flnns ocksälokaler som kan användas vid en eventuell lokalisering av yrkestekniskulbildning på högskolenivån. Kravet på laboratorieresurser kan pä olika vistillgodoses på etl tillfredsställande säll i . Kommunenhar vidare redovisat etl mycket stort intresse för all fä utbildning pålivsmedelssidan med bl. a. en yrkesteknisk högskola. Man har skisserat enbredare utbildning på olika nivåer inom just livsmedelssektorn. Somjag har redovisat finns alllsä myckel starka motiv för all den permanentaverksamheten och därmed också försöksverksan-iheten med livsmedelstekniskulbildning inom yrkesteknisk högskola bör lokaliseras till . Jagyrkar därför, herr talman, bifall till motionen 1857. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. I detta anförandeinstämde (). Hen (): Del tillhör inle praxis i den här kammaren all uppta ledamöternasdyrbara lid med inlägg om moiioner son-i utskott tillstyrkt. Det må ursäktasmig, om det här blir ett brott mol denna oskrivna regel - men det brottet skallbli av kortaste möjliga varaktighet. Det är bara så att vi på Gävleborgsbänkenkänner ett behov av att tacka utskottet för dess mycket positiva inställningtill vär motion 1855, som f ö. omfattade förslag om högskoleutbildning intebara till utan också lill och . Denna känsla avtacksamhet inför behandlingen av etl ärende kan egentligen bara den förstå somvet vilkel samlat arbeie som ligger bakom motionen. Redaninnan U 68 lämnade sitt betänkande stod det klart au skulle förbigåssom högskoleon-iråde i uiredningens förslag. Frän harlänels kommuner med länsavdelningen som samlande organ eller separat samtpartiorganisationerna hållit myndigheterna varn-ia med uppvaktningar,skrivelser och uttalanden. Del har varit initiativ som backats upp av hela länetsbefolkning, oberoende av boendeort och partitillhörighet. Del skall villigterkännas att vi misströstade, när alla våra argument inte gav nämnvärda spår iproposiiionen. Länet har under läng lid seglat i motvind, och ett län ulanhögskoleutbildning är ell län med framlida stagnation. Del påståendetstyrks efter de här tvä ulbildningsdominerade deballdagarna. Utbildningsutskoltethar förställ all väga våra argument, vilket gör att vi nu kan se fiusare påframliden för värt län. Besluten att /blir utbyggnadsorler ochatt får yrkesteknisk högskola kommer att innebära Reformeringav högskoleutbildningen m. m. att dessa orter ges bällremöjligheter att fungera som primärt centrum, alt de utlokaliserade verkenspersonal ges utbildningsmöjligheter som någorlunda motsvarar , attlänets förhållandevis låga studerandefrekvens kommer all höjas, all länelshögskolesluderande i större utsträckning kan ulbildas inom länet och bli kvardär, att befolkningsutvecklingen följaktligen blir mera positiv och attSandvikens stålverksanställda ges en unik chans till vidareutbildning påhemmaplan. Beslutet kommer säkerligen att ha ännu fler posiliva konsekvenserför framtiden för vårt län. Fördetta ber vi gävleborgare att få framföra vårt tack för en positivutskottsbehandling, herr talman, och jag ber därmed också att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Idella anförande instämde herrar Eksiröm (s). (), (), Alftin(s), Weslberg i (s) och Östrand (s) saml (). HerrSIGNELL (s); I värt län - - har vi känt oss någol styvmoderligt behandladenär del gäller tidigare uppgjorda förslag lill ullokalisering av högreulbildning. blev i del av U 68 gjorda lokali-seringsförslaget omhögre utbildning helt förbisett. väckte slor förvåning i vårt län, eftersomvi kunde bevisa alt myckel väl uppfyllde de krav som U 68 ställde på deblivande lokaliseringsorterna. I motion nr 826, som samtliga länels riksdagsmänstod bakom, hade vi noggrant redogjort för de sakargument vilka pä ell tydligtsätt ger underlag för alt är lämplig lokaliseringsorl för enhögskoleenhet. I proposition nr 9 fanns liksom i U 68:s belänkande ingetförslag om lokalisering av en högskoleenhet lill . Moldenna bakgrund, herr talman, vill jag lill utbildningsulskollels majoritetuttala värt läns tacksamhet för all den på ett verkligt föredömligt säll lagildel av våra sakargument, dels de i länels n-iotion 826, dels del som viframhöll i nelänsmotionen nr 1855. Utskottethar även gjort ett besök i vårt län och fått möjlighel alt pä ort och ställe tadel av länels problem. Jagär hell övertygad om all del bifall lill våra moiioner som utskottsmajoritetenstår för kommer att bli en god garanti för all även påulbildningens område får sanima ulvecklingsn-iöjligheter som övriga Sverige.Vårl län behöver då ej befara att bli underutvecklat när det gäller möjlighetenalt ge länets ungdom en god utbildning. Omrättvisa och jämlikhet i möjligheter till högre utbildning i görligaste månskall eftersträvas för hela landet, är min övertygelse alt detta endast uppnåsgenom ett bifall till utbildningsutskottets betänkande nr 17 i denna del, somjag i likhet" med yrkar bifall till. Idetta anförande instämde herrar Böfiesson i (c). () ochJansson (s), (), herrar Leuchovius (m), Hallenius (c) och Kindbom(c) samt (). FruJONÄNG (c): Vid slutet av denna omfattande och inträngande debatt omhögskoleulbildningen vill jag endasl lägga några lokala synpunkter. Jag harofta - på goda grunder - angripit regeringens brislande satsning pä Gävleborgslän. Jag kan bara konstatera att också när del gäller högskoleutbildningenvisade regeringen den gamla vanliga njugghelen mol länet. Ävenom U 68 i sitt belänkande förbigick länet vid lokalisering avhögskoleutbildning, fanns det vissa förhoppningar all regeringen skulletillrättalägga della negativa förhällande. Del gjordes också vissa förpliktandeuttalanden i samband med ullokalisering till av några statliga verk.Finansministern sade i proposiiionen 1971:29 alt han ansåg "att närhettill högre utbildning är av stor vikt för berörda organ och deras personal. Jagutgår från att U 68 i sitt arbete beaktar konsekvenserna av alt mina härframlagda förslag om ullokalisering av statlig verksamhel genomförs." U68 beaktade alltså inle della. Regeringen hade då själv möjlighel att i sinproposilion beakta vad finansministern ansåg att man borde beakta. Men somsagt, även när del gällde högskoleulbildningen visade regeringen sitt kallsinnemot länet. Utbildningsutskoltetdäremot såg problemen och insåg alt del för att en region skall kunna fungerapä ett för människorna tillfredsställande sätt ocksä krävs en väl utveckladulbildning med breda möjligheter lill vidareutbildning inom olika yrken.Utskottet föreslär alltså all beslutar all /och Skövdeskall vara utbyggnadsorler för högskoleulbildningen samt föreslår att riksdagenger regeringen lill känna vad utskottet anfört beträffande försöksverksamhetmed yrkesteknisk högskoleutbildning i , och fr. o.ni. Dethär innebär att några av våra n-iolionsyrkanden bifallits, och man borde varaglad för det. Men den slora glädjen känner man över att utskottet verkligen harprövat de olika orternas förutsättningar för högskoleverksamhet av olika slag.Jag vill helt enkelt i likhel med lacka utskoltsmajorilelen ochalla andra berörda för alt man trots tidspress verkligen satt sig in iförhållandena pä det utomordentliga sätt som man har gjort och för att man harförsökt skapa en större jämlikhet i värt land när det gäller tillgäng lillhögskoleutbildning. Jag kan tyvärr inte inkludera och hans parti,som ju yrkat avslag på de ifrågavarande motionsyrkandena. Miltlän har en låg sluderandefrekvens. och jag är övertygad om all utskottetsställningstagande har betydelse också när det gäller att höjastudiefrekvensen. Det är i så fall inget dåligt resultat. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Jagväckte en motion vid årets böfian, och i anslutning lill U 68 log jag dä uppfrågan om möjligheten alt förlägga enstaka kurser lill andra delar av länet ände aktuella högskoleorterna. Jag framhöll dä alt kommun är lämpliglokaliseringsort för ulbildning av olika slag. Man har en vårdyrkesulbildning iBollnäs som är under expansion, och det har sagts i ulredningen all särskildvikt bör läggas vid jusl teknik- och vårdutbildning i den mellerstautbildningsregionen som tillhör. Utskottet har i sitt betänkandeavstyrkt milt motionsyrkande. Del är naturligtvis riktigt mol bakgrund av altregionslyrelser skall införas. Del kommer givelvis sedan an på oss i länet attförsöka intressera vederbörande regionstyrelse för lokalisering av enstakakurser till olika delar av länet. Eftersomutbildningsminislern är inne i kan-imaren vill jag lill sist la upp del faktumatt utbildningsministern var i och dä omtalade, enligtpressen, all försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning skulleförläggas lill . Det är iniressani att notera alt detta skedde den 1maj och att utbildningsutskottets belänkande är daterat . Dåulbildningsminislern således mottog tacksamhet för lokaliseringenstålade statsrådet verkligen i lånla fiädrar. Del är ju inte lack vareutbildningsministern och regeringen utan det är trots ulbildningsminislern ochregeringen och lack vare utskottet som fär sinhögskoleutbildning. HenSORENSON (s): Marginellt i den här stora debatien om U 68 vill jag la ianspråk för all beröra elt par moiioner med numren 113 och 831. i vilka viönskar aklualisera tillskapandet av en ny utbildningsgäng förhälsovårdsinspektörerna. Frågani sig är emellertid inte marginell. Tvärtom har den en myckel slor betydelseför oss allihop i samhället. Hälsovårdsinspektörerna handplockades till enböfian och fick 1938 en kort utbildning för all kunna orienterasig inom elt område som redan dä var viktigt, om än längt ifrån sä omfattandeoch kon-iplicerad som det har blivit . Efter slututsträcktes deras ulbildning till en nio månaders kurs under två terminer.Därefter har deras ulbildning i stort sett legat fast, medan näringslivel hargenomgått en enorn-| utveckling med mängder av nya produktframtagningar ochmiljömässiga störningskällor, som vi får alll svårare att kontrollera. Likvälär hälsovårdsinspektörerna med sin utbildning enligl ordningen från 1946-1947ofta de enda sakkunniga ute i komn-iunerna, som fortlöpande skall övervakahälsovårdsförhållandena och ansvara för den kommunala yrkestillsynen liksomefterlevnaden och tillämpningen av arbetarskyddslagen. Inspektörernasbristfälliga utbildning uppmärksammades av statens institut förfolkhälsan, som föreslog en utredning. En sådan kom också lill stånd efter entid och slutförde siu uppdrag 1973. Utredningen lade fram konkreta förslagtill rimliga förbättringar av inspek- törernas utbildningsgång,vilken man anser bör omfatta sex terminer mol nuvarande två och lämpligenförläggas till socialhögskola, son-| genom sina ämneskurser ligger väl lill föralt klara denna typ av ulbildning och där viss kompletterande undervisning imedicin kan adjungeras. Ulbildningen bör väl därför förläggas till ort därbåda dessa möjligheter kan ges. Nuhar ulskottet summariskt avslagit de båda angivna molionerna under hänvisninglill alt regeringen tillsall en beredning i ärendet. Min fråga lillutbildningsminislern, som är här, blir då; När kan beredningens arbeieresultera i något konkret och finns det redan nu framme material som belyser omutredningens linje i stort sell kommer all följas eller om del blir något hellannal? Del har redan gått en betydande tid sedan frågan uppmärksammades avstatens . Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Får jag bara mycket kort bekräfta att det är riktigt som att vi har ell sådant här betänkande i departementet. Del är föremål förberedning, och förslag kon-imer att föreläggas - om ingentingalldeles särskilt skulle inträffa - , FruJonäng lycker så illa om regeringen att hon kanske inle läser propositioner.Det är möjligt.