prot · FZ09118 · 1975-12-31 00:00:00 — Med hänvisning lill delta lycker utskottets majoritet attriksdagen bör anvisa etl oförändrat medelsbelopp för del kommande budgetåret. Ireservalionen 7 vill öka på anslaget till friiidsledarulbildningvid folkhögskolorna med yiteriigare . I reservalionen säger man atlyrkandet om dessa ytteriigare . är till för atl behålla nuvarandestandard pä fritidsledarutbildningen. Men penningvärdeförsämringen kan välinte ha gått så fort bara under dt år all ell anslag som ligger på 700 000kr. behöver ökas med . till 1 milj. kr. för all behålla nuvarandestandard pä utbildningen. i ställd, omfp-reservationen vinner gehör, mer medel och en utökad omfattning avfrilidsledarulbildningen. log ställning lillfrilidsledarulbildningen och fastställde då ett vissl omfång av denna. Det kanfinnas skäl alt vara försiktig med ytterligare expansion just . Fördet första arbetar folkhögskoleutredningen med problemen kringhögskoleutbildningen i folkhögskolan; inkl. fritidsledarutbildningen, vilkennu klassificerats som högskoleutbildning i samband med högskolereformen.Fördel andra har folkhögskoleutredningen lagt fram förslag om ell nyttstatsbidragssystem. Detär de två skälen som varit utslagsgivande för utskottets avstyrkande. Det kanäven vara värt att notera atl fritidsledarulbildning också finns inomgymnasieskolan och högskolan, alltså inom sammanlagt tre skolformer. Vidarefinns det inom högskoleutbildningen utbildningar som mer eller mindre gränsartill fritidsledarulbildning. Ungdomsledarutbildning ochfritidspedagoguibildning är exempel på sådana. Också därför bör man kanskevara försiktig med expansionen och låta de nya organen inom högskolan, inleminst regionalslyrelserna, få tillfälle att spela en samordnande roll även iden här delen av utbildningsplaneringen. Underpunklen Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. finns en gemensamborgerlig reservalion. I denna reservation, nr 10, yrkas på atl skallge lill känna för regeringen att studieförbunden skall ges möjlighet atlbedriva undervisning för invandrare på lika villkor, som man säger.Reservationen går tillbaka på en moderatmotion, nr 2021. Låtmig säga att jag är litet besviken på att och folkpartietsrepresentanter har låtit sig lockas med på rnotion och anslutitsig till reservationen 10. Frestelsen att kunna göra en eventuell loltvinsl hartydligen blivit dem övermäktig. Det behövdes bara att var villigaatt ändra en enda mening i sin motion. I motionen slod det nämligen: "Detkan finnas andra studieförbund som erbjuder bättre utbildning, och vi kräver enfri konkurrens mellan studieförbunden på detta område." I reservalionenheter det i stället så här: "Det finns andra studieförbund som erbjuderlika bra utbildning, och vi kräver samma villkor för studieförbunden på dettaområde." åstadkommer tydligen små förändringar stora ting. Lileltidigare i reservationstexien finns en liknande formulering. Där står:"Alla studieförbund måste enligt utskottets mening få samma möjligheteratl bedriva svenskundervisning med samhällskunskap för invandrare. Del faktumall många av våra invandrare arbetar i industrin utgör inte något skäl för atllåta () i realiteten få ensamrätt tillundervisningen." Låtoss nu klara ut vad del är för svenskundervisning för invandrare som vi talarom. Belräffande den del som man har brukat kalla den fria delen, dvs. den ickearbetsplatsanknutna undervisningen, vill väl inte ens borgeriigheten förnekaatt alla studieförbund har samma möjligheter och samma villkor, i alla derimliga betydelser som kan läggas in i orden möjligheter ochvillkor. Vi kan alltså avföra den delen ur debatten. Sedanåterstår den del av undervisningen som är arbdsplalsanknulen, dvs. denlagbundna delen på betald arbetstid. Där sägs i texten an ABF i realiteten harensamrätt. Sedan har och spätt på medformuleringar av ungefär denna karaktär: ABF har skaffat sig ensamrätt, och ABFhar fått tillskansa sig ensamrätt. Man har alltså rätt kraftigt skärpt sinaformuleringar. Utgångspunktenär att den delen av undervisningen är reglerad i en särskild lag med en rättför invandrarna alt studera pä betald arbelslid. Atl ordna de närmaredetaljerna har uppdragils till berörda arbdsiagare-ocharbetsgivarorganisationer. När del gäller industrin, som den borgerligareservalionen åberopar, är LO och SAF de två parterna. De närmare detaljernasom parterna lokall på arbetsplatserna skall klara ut rör bl. a. vilket ellervilka studieförbund som skall ordna undervisningen. HerrNordslrandh tar ett konkret fall - jag vel inte vilkel efiersom han inte nämnernågra orter- med exempel på att arbetsgivare har erbjudit undervisningen lillandra studieförbund men att facket har sagt nej. Delta tyder han som någotslags maktövergrepp och maktfullkomlighet. Men dä skall man vara klar över vadsom finns i botten, nämligen att del skall vara överläggningar mellanarbetsgivare och arbetstagare. Därför kan inte arbetsgivaren ensidigt bjuda instudieförbund. De närmare formerna skall fastställas i förhandling eller underdiskussion mellan arbetsgivare och arbetstagare. Nuär del så - antingen de borgeriiga lycker bra eller illa om del -atlLO-fackföreningarna är medlemsorganisationer i . Del är då naturligt att devänder sig till ABF och ber det förbundets avdelningar au ordna undervisningen.Det är inget underligt i det, tvärtom är det ganska följdriktigt. Närni borgerliga talar om samma möjligheter och samma villkor för studieförbundeni del här sammanhanget, vad är det egentligen ni menar? Hur vill ni ordna dethela? Hur vill ni med andra ord konkret ändra på de nuvarande bestämmelserna?Skall det ta sig det uttrycket att ABF i lag eller förordning skall förbjudasatt ha mer än en viss andel av undervisningen på arbetsplatserna? Om ni svararja på del, på vilka grunder skall då sådana andelar mätas ut? Eller skall mantvinga LO-fack-föreningar att gå lill eller Vuxenskolan och bedem anordna undervisning åt sig? Vi har ju ändå organisaiionsfrihet här ilandet, och den antar jag atl de borgerliga inle vill rucka på. Men om man interuckar på den, hur skall då de lika villkor och möjligheier åstadkommas som nitalar om i flera sammanhang? Skall fackliga organisationer inte få tillhöranågot studieförbund? Skall t. ex. TCO-fack-föreningar inte få tillhöra TBV?Skall LO-fackföreningar inle få tillhöra ABF? Det är frågor som man hellnaturligt ställer sig. Underavsnittet Bidrag till uppsökande verksamhet pä arbetsplatser m. m. finns tvåreservationer. 1 reservationen 11 yrkar all endast 7 milj. kr. skalltillföras anslaget Bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser, medanproposilionen föreslår 12 milj. kr. Propositionens förslag innebär en ökningmed 7 milj. kr., varav 5 milj. kr. för uppsökande verksamhet pä arbetsplatseroch 2 milj. kr. Anslag till vuxenut- avfackliga studieorganisatörer. Detär bara alt konstatera all prioriteringen inom vuxenutbildningens område görsolika av moderater och oss andra. Det framgår tydligt av moderalmolionen 1460,som ligger till grund för reservalionen, au del förhåller sig på del sättet.Ulskollel prioriterar här de utbildningsmässigi eftersatta grupperna klart merän . Dentolfte och sista reservationen är återigen en samlad borgerlig reservationunder avsnittet Bidrag lill uppsökande verksamhet på arbetsplatser. Här villreservanierna utvidga rätten till bidrag till att gälla även andraorganisationer än löntagarorganisationer. Reservanternaförsöker i texten föra ett slags analogiresonemang. Av del faktum atl bidraglill facklig utbildning i studiecirkelform och bidrag lill centralkursverksamhet utgår också lill andra organisationer än arbetstagarorganisationer,menar man, bör följa att också bidrag till uppsökande verksamhet påarbetsplatser skall avse andra än löntagarorganisationer. Men förutsättningenför detla slag av bidrag är ju kollek-livavtalssituationen. Det är kollektivavtaletsom ligger i bottea för rätten atl agera med uppsökande verksamhet förlönlagarna på deras arbetsplatser. Närdärför reservanterna i allmänna termer talar om alt de övriga organisationernaskall ha bidrag som löntagarorganisationerna,har man uppenbarligen inte förstått vad det gäller. Medlemmarna i de härorganisationerna är ju inte, i varje fall i den egenskapen, löntagare. Helasyftet med bidraget var och är alt del skall riktas lill löntagarna för attstärka deras ställning på arbelsmarknaden. Del gör man inte med resservationensförslag. Men det är kanske därför som den samlade borgerligheten nu yrkar somman gör. Att i realiteten stärka lönlagarnas ställning har egentligen aldrigvarit borgerlighetens avsikt. Med den här genomgången yrkar jagbifall till utskottets hemställan på alla punkter. Hert NORDSTRANDH (m) kortgenmäle: Ett par ord om svenskundervisningen för invandrare pä arbetsplatsen. Situationenär ju den alt del inte är möjligt för studieförbund, annat än för ABF, atlerbjuda sina tjänster när del gäller denna undervisning. Del händer alltså aUarbetsgivaren säger atl undervisning får ske på arbetsplatsen, och då anordnarstudieförbundet sådan. Men fackföreningen säger alltså nej till de arbetaresom vill delta i undervisning hos del studieförbund som kommer med erbjudandet.Del kan finnas olika skäl lill all de väljer just det studieförbundet. Dekanske känner läraren eller har fält klart för sig all det är en braundervisning som ges osv. blir alltså helt enkeltmer eller mindre genom förbud hindrade frän att bilda en studiecirkel underledning av det studieförbund som de vill studera hos. Den situationen haruppstått på etl anlal platser som jag känner till. Jag har ingen anledning allhär redovisa vilka dessa platser är, men del har bl. a. hänt i västra . Delmenar vi är felakligl. Ett medlemskap i etl fackförbund - vilkel fackförbunddet än vara månde - skall inle vara förpliktande för vederbörande medlem alldelta i studiecirkel endasl i ett visst studieförbund. Folkbildningen är ochskall vara fri både för den som anordnar sådan utbildning och för den som villha sådan utbildning. Del var den saken. i ironiserade lilel över all vi i reservationen 4 hadeföreslagit ett uttalande om att "samhällets stöd till av skall ges opartiskt och oberoende av huvudman".Jag hänvisar lill vad jag sade i mill första anförande om utbildningsministernsegendomliga uttalanden pä den socialdemokratiska partikongressen. Del behöverjag inle upprepa. I en enkel fråga frågade jag honom vad hanegentligen menade med sina uttalanden. Då fritog sig utbildningsministern genomatt hänvisa till sitt skriftliga svar. Jag bad om ett ytterligare förtydligandeav det hela. Dä leg han. Tystnaden var vältalig. i (fp) kort genrnäle: Bara ett par kommentarer lill vad i anfördemed anledning av milt inlägg. Beträffandereservationen 5 av och rörande kringpersonalbidragelframhåller atl folkhögskoleutredningen föreslår en nykonstruktion och all man därför inte nu bör göra en justering. Det kan välknappast vara ett skäl till att avvakta. Man skall ändå ha i minnet alt dessapengar bl. a. används lill elevvårdsinsalser och kurativ verksamhet. Jagupplever etl starkt behov av all fä just denna förstärkning, som sammantagetskulle ge folkhögskolorna 1,3 milj. kr. Närdet gäller reservalionen 6 om samordningsljänsler säger attden formen av tjänster skall avvecklas. Men det hade varit rimligt atl tilläggaatt de skall uppslå i nya och klart förstärkta former. Även om alla ullalar sigpositivt om dessa samordningsljänsler, skall vi komma ihåg all de genomfördesmol regeringens vilja. I mänga är yrkade vi på dem i motioner, innan riksdagensläppte fram dem. Belräffandereservalionen 7 om frilidsledarstödel framhåller atl del välinle kan vara så all standarden faller bara därför all anslaget inte höjs. Jo,visst faller den i takt med penningvärdeförsämringen. Även om dennanalurliglvis inle har varit så kraftig som skillnaden mellan 700 000 och 1milj. kr., skall vi ändå påminna oss om att den försiktighet som herrGustafsson efteriyste far)r)s hos ochsocialdemokraterna. Vi vel atl regeringen dä ville ge bara ,men efter den folkpartimotion som vid det tillfället väcktes genomfördes enkompromiss i utskottet, som stannade för . Men skolöverstyrelsenberäknade redan då ett belopp som ligger över den ökning som i dagvill satsa pä frilidsledarulbildningen. Ibörian av sill anförande sade i polemik med studiecirkelbidragels sioriek att det man tillmäter slor betydelseär man beredd alt satsa på. Det är, herr talman, ett riktigt påstående, och jagtycker att det i mitt svar till kan användas lill förmån förfolkpartireservalionerna. FruSUNDBERG (m) kort genmäle: Jag skall bara beröra i ar-gumentaiionbeträffande reservalionerna 1,11 och 12. Närdet gäller reservationen I är jag tacksam för den positiva inställning som herrGusiafsson visade till vår motions syfte. Han konstaterade dock all han inteansåg alt moiionen kunde bifallas förrän nuvarande försöksverksamhet har utvärderats. Belräffandereservationen 11, där vi anser atl en höjning av beloppet mer än 2,5 gånger ärlitet orimlig, eftersom någon form av utvärdering över huvud taget inte hargjorts, verkar inte alls anse atl en ulvärdering hade varit påsin plats, innan man gjorde en sådan höjning som föreslås av majoriteten.Dessutom vill jag än en gång upprepa vad jag sade om att värdet av denuppsökande verksamheten inte alltid är relaterat till de ekonomiska insatserna.Del satte ju bl. a. SVUX i fråga. Närdet gäller reservationen 12 vill jag i korthet säga att vi vill alt denuppsökande verksamheten icke skall vara begränsad till löntagarorganisationernautan gälla alla korttidsutbildade. Vårt förslag innebär inle någon försämringav löntagarorganisationernas möjligheter i detla avseende, men det vidgardäremot möjligheten för andra korttidsutbildade. Fröken () kortgenmäle: beslut om vuxenutbildningen handlade om alt gemöjlighet för människoi; med kort utbildning att studera. Vi var alla dåöverens om att del var mycket viktigt all nå ut med information och stimulanslill gruppen korttidsutbildade och alt det bästa sättet atl göra det var atl arbetamed uppsökande verksamhet. Sedan hade vi olika uppfallning om hur denuppsökande verksamheten skulle utformas. Vi har från vår sida accepteratriksdagsbeslutet från , men vi menar - nu liksom dä - alt del ärorimligt atl ställa en stor del av svenska folkel utanför den här uppsökandeverksamheten. Det gjorde genom den konstruktion för organisationen avuppsökande verksamhet som beslutades . Vi menade då, och det ärdetta vi har kommit lillbaka lill , all del är viktigt att komplettera bidragen lilllöntagarorganisationerna med etl bidrag också till andra fackligaorganisationer som kan nå ul lill andra grupper. Eftersom mänga av de människorsom har kort utbildning finns i glesbygdsområdena och inom näringsgrenar somjordbruk och fiske, har det varit naturligt för oss atl salsa på de treorganisationer som finns omnämnda i reservalion nr 12. Hert i (s) kort genmäle: Till vill jag bara säga all det finns tvä parter isammanhanget, nämligen arbetsgivarna och arbetslagarna. Som jag sade förut -jag vill betona del en gäng lill - är del väl självklart atl det måste varaefter förhandlingar mellan dessa parter som man kommer fram tillhur de praktiska arrangemangen skall vara utformade. talarockså nu om all detta innebär mer eller mindre förbud. kan juvälja de termerna atl uUrycka sig i, men vi måste titta pä del som jag betonadei inledningsanförandel: Vad är del som ligger i botlen? Man bygger påarbetsmarknadens parter och den lagstiftning som gäller för arbetsmarknaden ochrätten all komma in på arbetsplatserna. Jag tycker alt glida undan verkligheten när han talar om förbud, monopol för ABF,osv. i missuppfattade möjligen mig pä en punkt. Jag sade inle attkringpersonalbidragel skall avvecklas. Jag sade all folkhögskoleuiredningeninte föreslär alt bidraget skall vara kvar. Sedan vet jag också atl del kankomma alt uppstå i andra former. Jag vill emellertid markera att jag inte sadealt bidraget skall avvecklas. Närdel sä gäller reservation nr 1 vill jag bara säga lill fruSundberg all där finns yiteriigare ell skäl lill alt uiskottd inle ville låsasig. Klämmen är ju uppbyggd så atl den hänvisar lillbaka på vad ni säger ireservationstexien. där del finns en massa detaljer som man skulle binda sigför . Ni talar om all den som är och har 6 månadersarbetslivserfarenhet skall kunna antas lill särskild yrkesinriktad utbildning.Varför kräva 6 månaders arbetslivserfarenhet? Del är justarbetslivserfarenheten som de ungdomar det gäller har svårt all fä. Del är därsvårigheterna böriar för dem. och då blir det här kravet dt hinder för atthjälpa dem som allra bäst behöver hjälp. bifall lill motionen ochreservationen innebär att man läser sig i sådana här detaljer pä ell onödigtsäll. HertNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Jag vill för min del sluta diskussionen på den här punkten med all sägaalt om ett anlal invandrare vill gå i en studiecirkel, anordnad av ett annatstudieförbund än ABF, skall de få göra det och således fritt få välja och intepå olika säll förhindras att delta i en sådan studiecirkel. Del är innebördeni de krav som man kan slälla på ell fritt och frivilligt folkbildningsarbete. 15 protokoll 1975/ 76:117-118 Hert (): Utbildningsulskollels betänkande nr 23 behandlar bl. a. anslagen lill studieförbundenoch deras cirkelverksamhet. Det gäller här en verksamhet av slor betydelse,vilkel inle hindrar all man måsle oroa sig för den mycket snabba ökningen avstudieförbundens kostnader och därmed också de lill förbunden utgåendebidragen. Delslalliga bidragd till studiecirkelverksamheten var exempelvis under budgetåret1973/74 247 milj. kr. För nästkommande budgetär föreslås netto inle mindre än443 milj. kr. Del är onekligen snabbi rriarscheral på ell par år mol bakgrundav den ålerhällsamhel som vi måste ålägga oss i olika sammanhang med tanke påall vi har atl röra oss med begränsade resurser. Nuär emellertid inte den snabba ökningen av de slalliga bidragen mer än en del avsamhällets bidragsgivning. Man måsle gå till den samlade summan av bidragenfrån stal, landsting och kommuner för att få fram den rätta bilden. Ulskoltelsmajoritet föreslär att - för att läcka del totala bidragsbehovet tillstudieförbundens cirkelverksamhel, som uppgår lill 506 milj. kr. nästaverksamhetsår, en ökning med 163 milj. kr. jämfört med innevarande år - 62,8milj. skall utgå av medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningen och frän de beskattade vuxenstudiestöden. anvisas som förslagsanslag. Till dessa 443 milj. kr. netto böremellertid läggas 175-200 milj. kr. i bidrag från primärkommunerna och ca 60milj. Totalt blir således bidragen lill studieförbundenmer än 700 milj. kr. Delta innebär all värt samlade stöd lillstudiecirkelverksamheten under de tre senasle åren har stigit med inemot 100milj. Tilldessa bidrag skall sedan läggas de betydande belopp som lämnas studieförbundeni form av bidrag lill olika kulturarrangemang m. m. Det är f. ö. närmastogörligt att via kommuner och landsting fä en klar bild av hur myckel pengardel rör sig om i dessa sammanhang. Anslagen bokförs nämligen på olika titlar,exempelvis över teater, musik och liknande. Det blir beiydande belopp utöverde 700 milj. kr. som jag nämnde - den saken är klar. Hurangelägen studieförbundens verksamhet än är anser jag att en vissåterhållsamhet med bidragsgivningen är motiverad. Jag har därför ireservationen nr 2 till utbildningsutskottets betänkande föreslagil altbidraget för nästa budgetär skall utgå med oförändrat 38 kr.Därigenom kan den statliga utgiftsökningen begränsas med 35 milj. kr. Jag vill definitivt inle dra upp någon stor utbildnings-politisk deballså här dags, men jag har ju blivit åberopad av fiera talare med anledning avreservalion nr 2. Jag vill därför gärna erinra i omall vad jag har föreslagil i min molion och i min reservalion hellöverensstämmer med del förslag som lagts av majoritet omett oförändrat bidrag . i Barkarbysäger alt det tyder pä all jag skulle ha mindre intresse än andra förstudiecirkelverksamhel vill jag erinra om all vi hade endebatt här i kammaren , då ut-bildningsutskottds betänkande nr 22 ombidragen lill gymnasiala skolor behandlades. Jag fäste mig dä vid etl yttrandeav utbildningsutskottets ärade ordförande i en kommentar tillfröken , som ville ha ytterligare . till stödåtgärder förhandikappade elever. a. följande: "Jagkan gärna säga att när utbildningsutskottet inle följer med hela vägen och gerlika mycket pengar som fröken föreslår, så är det ju inget ställningstagandei sakfrågan - det är bara fråga om hur man bedömer de tillgängligaresurserna." Deltayllrande av utskottets ordförande lycker jag var utomordentligt. Jag kan heltansluta mig lill det - därför all där har i Barkarbymotiveringen lill den besparing på 35 milj. kr. som jag här har föreslagit. Med tanke på det besväriiga budgetläget och kravei på återhållsamhetmed våra utgifter ber jag därför all fä yrka bifall lill reservalionen 2. HerrGUSTAFSSON i (s): Jag vill bara säga till alt det faktiskt finns skäl atlgöra denna höjning. Om den inte görs blir det en standardsänkning.. Såsomnågon påpekade förul i debatten -jag tror atl det var i -finns det iväårsavtal slutna med lärare. Man kan beräkna atl de avtalen kommeran innebära . Materialpriserna har ockä gäll upp. Detfinns alltså täckning för den föreslagna ökningen. Det är inte en lättsinnigökning, vilken som helst, . HertSTRINDBERG (m): Jag har faktiskt aldrig påstått atl det här var någon form avlättsinnig ökning. Jag bara belönade vikten av ålerhällsamhel medbidragsgivningen även när det gäller studieförbunden. Såsomargument åberopas all sludieorganisationerna har träffat vissa avtal. Om organisationer av olika slag träffar avial måste de ändå göra delinom ramen för tillgängliga resurser. Jag acceplerar i varje fall inle att detdärigenom skall vara axiomaliskt alt vi i alltid skall bifallayrkanden om ökade bidrag. HertGUSTAFSSON i (s): Då innebär det all accepterar en standardsänkning. Det skall man ha med i bilden när man görbedömningen. Överläggningen var härmedslulad. Mom. I oc h 2 Kammaren biföll vadulskollel i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservationen nr 1 av fruSundberg och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller uibildningsutskollels hemsiällan i belänkandd nr 23 punklen 2mom. 3 röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr I av Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalei av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då fruSundberg begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resullat: Ja- 259 Nej - 46 Punklen3 Mom. 1 Ulskoltels hemställan bifölls. Mom. 2 och 3 Propositionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 2 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller uibildningsutskollels hemsiällan i betänkandet nr 23 punklen3 mom. 2 och 3 röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalei av kammarens ledamöler harösial för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. ning gav följanderesultat: Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar Nyhage och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill alt kammarenbifaller uibildningsutskoiids hemställan i betänkandet nr 23 punklen3 mom. 4 röslar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 3 av herrar Nyhage Vid omrösining genom uppresning förklaradesfiertalei av kammarens ledamöler ha röstal för ja-propositionen.