prot · FY0946 · 1975-12-31 00:00:00 — Denandra fråga, herr talman, som jag något vill beröra handlar om markvillkorelsom infördes genom fiolårels riksdagsbeslut. Markfrågorna har ju alltid ställ idebattens centrum, och kommunernas möjligheter att tillgodose behoven har varitoch är självklart av allra största vikt. Del beslul som fattades av om införande av ett markvillkor vid bosladslångivningen betraktar jagsom utomordentligt viktigt. Det är med tillfredsställelse vi kan erinra ossatt beslutet om etl markvillkor fattades med stor majorilel i riksdagen.Beslutets viktigaste syfte var ju att sä långt möjligl hindra markspekulalionoch medverka lill att kommunernas rådighet över marken kunde stärkas. Moderaternahar aldrig tyckt om att samhället på olika säll söker förhindra enskildmarkspekulation. Därför varde motståndare till det i fiol fattade beslulel. Nuhar de till årets motionerat om upphävande om markvillkoret. Det skälsom anförs är att markvillkorel skulle begränsa konkurrens pä lika villkor,för övrigl en gammal känd motivering som använts ocksä i andra sammanhang närmoderaterna sökt förhindra elt ökat samhällsengagemang på bostadssektorn. Detär naturligtvis alltför myckel begärt all någon gäng skulle ägna deenskildas, de boendes förhållanden någon lanke. Alt etl borttagande av markvillkoretskulle medverka till "all erbjuda bra bostäder till rimliga priser",ja, det tror väl inte ens riktigt på, om de rannsakar sig själva iden egna kammaren. Om man därtill lägger all vill kraftigt försämralånevillkoren för lejonparten av bostadsbyggandet, har man i ett nötskal vad enbostadspolitik med moderat förtecken skulle innebära. Man kan för övrigt undrahuruvida anser att bostadsfrågan tillhör de frågor där del ärangelägel alt samhället engagerar sig. Nuär del dess bättre sä all inflytande på del område vi härdiskuterar är lika litet som realismen i de förslag man för fram. Att görabostadsfrågan lill uteslutande en fråga om ekonomisk hantering framstår för migsom ganska avslöjande. Aldrig elt ord om den bosladsso-ciala sidan. Jag lyckerall intrycket blir utomordentligt torftigt. diskussion som förts har företrädare bl. a.sagt att han och hans parti lar avstånd från folk- och bostadsräkningar. Deskulle utgöra elt otillbörligt inträng i den enskildes situation. Jag undrar omherr Wennerfors har tänkt igenom sin ståndpunkt innan han uttalade dessatankar från denna talarstol för ell par limmar sedan. Vadskall nämligen dessa folk- och bostadsräkningar fiäna för syfte? Jo, bl. a. attskapa ökad kunskap om de enskilda människornas behov när del gäller boendet ochvad som sammanhör med delta. Bostadspolitiken, sade litetuppgivet, blir nog ungefär vad den har varit. Han menade väl med det allsocialdemokraterna och också de två mittenpartierna i en betydande gradav enighet skapar den bostadspolitik som skall gälla för framtiden. Hanbeklagade att det förhöll sig pä del sättet all numera ochfolkpartiet kunde ena sig med socialdemokraterna i sä många och väsentligafrågor på det här området. Dessa partiers företrädare har ju svarat för sigsjälva, och det flnns ingen anledning för mig all kommentera den sucken frånherr Wennerfors. HerrDanell har ägnat hyresgäströrelsen etl visst intresse i denna debatt. I likhetmed upplevde jag det han sade som i hög grad etl utfall molhyresgäströrelsen. Naturligtvis kom frågan om de s. k. kolleklivanslulnamedlemmarna i hyresgäströrelsen in i det sammanhanget. handlar del juom kollektivanslutning till del socialdemokratiska partiet, men gällerdel alltså hyresgäströrelsen. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Hyresgäströrelsenär svag och föga ägnad all ta del ansvar som har lagl på den, sägerherr . Jag tror alt del vore förståndigt av att vända siglill sina med-medlemmar i , som han själv tillhör, och inomhyresgäströrelsen, och ta upp de här frågorna från utgångspunkten hur man skallkunna stärka hyresgäströrelsen och eventuellt göra den ännu bättre skickad allaxla del ansvar som har lagl på den. Del vore enligt mitt sätt att progressivt och befruktande än att, väl skyddad för varie möjlighet fördenna rörelse att försvara sina intressen, ullala sädana synpunkter som herrDanell här har fört fram. Numisstänker jag att också saknar kännedom om det som vi brukar talaom ibland, nämligen historien. Och historien går tillbaka lill en lid då viinle diskuterade om etl överskott på bosläder, framför allt inte etl överskottpä goda bostäder. Det var när folk levde under vidriga förhållanden päden s. k. bostadsmarknad som då fanns. Då föddes HSB, då föddeshyresgäströrelsen - båda med samma syfte: all söka lösa problemen på del härområdet. Elt studium av den historien skulle kanske föra fram tillinsikt om all sambandet och samarbetet mellan HSB och hyresgäströrelsen ärutomordentligt naturligt. Det är ell samband och etl samarbete som jag förmenarhar varit lill nytta för de människor det här handlar om, nämligen de boende. Jagyrkar bifall, herr talman, lill utskottets hemställan i betänkandet nr 7 utombeträffande punkten 49, där jag yrkar bifall till reservationen 20. HenSTRÖMBERG i (fp) kort genmäle: ulgår från en alldeles bestämd situation i en särskildkommun - om jag fattade honom rält hans egen hemkommun . Den kommunenhar en icke-socialistisk majoritet, och utifrån dess agerande i ett enda falldömer han ul alla de tre icke-socialistiska partiernas markpolitik. Jagkan referera lill situationer i , där socialdemokratiskt styrdakommuner av olika anledningar tvingats säfia mark som de helsl velat upplåtamed tomträtt, men för den skull skall jag inle göra elt angrepp pä helasocialdemokratins markpolilik. Det kan ha funnits skäl som vi inte känner lill. F. ö., , hände det för inte så längesedan att en av de ekonomiskt värst trängda kommunerna här i landet - den finnshär i - uppvaktade finansministern och begärde hjälp i sinekonomiska situation. Enligt tidningarna fick man svaret: Säfi mark! Hen ÅKERFELDT (c) kortgenmäle: Det är tillfredsställande all höra utläggningar omtomträtten i sä måtto all även han nu lovprisar valfriheten. Såvitt jag kanerinra mig är ell sådant klart uttalande från hans parti en nyhet. HerrHenrikson kan emellertid inle vara helt oreserverad, utan vill gärna ge enkänga ål, som han säger, de borgeriiga politikerna. Del gör han med ell exempelpä hur man i någon viss kommun hanterar frågan om att prioritera tomträtt resp.äganderätt. Jag tycker all sådana exempel inte för debatten särskilt mycketframåt. Del är lika lätt att hitta fall där man skulle kunna beskyllasocialdemokratiska politiker för något liknande. Jag skall inte göra detta; jagvill bara konstatera all de debatter som vi här i har fört omtomträttens fördelar, både och , har haft lill syfte alt ge enledtråd för kommunerna i deras agerande när del gäller upplätelsefrägor. Jagtror att kommunerna, efter den grundliga debatt som har förts och , bör ha vissa möjligheter all göra en bedömning. Den bedömningen måste,eftersom ståndpunkterna dock är relativt näraliggande, lill slut bli all delskall vara valfrihet, och då har vi nätt ett väsentligt syfte i denna fråga. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. () kortgenmäle: Mitt exempel från den egna kommunen är inte avsett att utgöra någotslaglrä mol företrädare för de partier som slutit upp på i stort sell sammalinje som socialdemokratin när del gäller markfrågorna. Jag har bara velatåskådliggöra alt man ändå förväntar sig all dessa uttalanden som vi gör iriksdagen skall få genomslagskrafl i kommunerna ute i landet. Får de inte det,menar jag, fiänar dessa uttalanden mer lill alt döfia vad som egentligen ärsyftet än till all vara en viljeinriktning som man avser att föra ul ipraktisk politik i de enskilda kommunerna. Därför ligger del makt uppä, enligtmitt säll att se, all de ståndpunkter som vi slår för här i förs utlill de människor som har alt handlägga frågorna i kommunerna. Menden vikliga poängen var all när människor begärde att fä köpa mark som varitupplåten med tomträtt, fick de ja, När man begärde att marken skulle upplåtasmed tomträtt, fick man nej från kommunens sida. Delta harmoniserar inte riktigtmed den s. k. valfrihet som det här talas om. Sedanhar jag inte ullalat någon ny mening från socialdemokratisk sida i denna fråga.Vi har aldrig menat att man i alla lägen och i alla kommuner, oavsell behov ochförhållanden i övrigt, skall tillämpa endera den ena eller den andraupplälelseformen. Vi har hävdat tidigare - och gör det också nu - all det skallfinnas möjlighet att tillämpa båda dessa upplålelseformer i den enskildakommunen. HerrÅKERFELDT (c) kort genmäle: säger nu att han inte vill använda dessa exempel somslaglrä mot de partier som sluter upp pä i stort sett samma linje som hansjälv. Då vill jag bara påpeka att i hans exempel sades uttryckligen att detvar borgerliga partier. 8 protokoll 1975. Nr 46 Hen i (fp) kort genmäle: Onsdaeen den talman! lar nu delvis lillbaka de slutsatser han 2 ril 1975 "S' ''' tidigare anförande om de icke socialistiska partiernas agerande iLinköping - all del skulle gälla mera generellt. Men i slutet av sitt Anslag till bo- anförandekom ändå lillbaka lill della. Sedanvill jag stryka under vad säger, alt del är an- m. m. geläget att det som vi beslutar och säger i fårgenomslagskraft över hela landet. Del börha genomslagskraft i kommunerna - del är rikligt, . Det voreocksä angelägel att det fick genomslagskraft hos herr finansministern, och detkanske kan se till. HenHENRIKSON (s) kort genmäle: Till i vill jag säga all jag inte har tagitlillbaka någonting av vad jag har sagt tidigare. Jag är måhända litetöverraskad över alt just företrädare för de två partier som jag ägnade allraminst intresse i mitt anförande nu känner sig utomordentligt besvärade av alljag har tagit fram detta exempel med . Jag ägnade den största delen avmitt anförande ät att polemisera mol , som i den här frågan visar enväsentligt annorlunda inställning än vad övriga partier i gör. Delfanns därför, menar jag, särskild anledning all ägna dem sitt intresse i ellkort inlägg i en debatt som denna. HerrJADESTIG (s); styrdes ju bostadspolitiken i stort sett av enskiltvinstintresse. Då var bostaden sä alt säga en handelsvara. är del ensocialt inriktad bostadspolitik som vi för. har den varitinriktad på att komma till rätta med en bristsituation. Dagensdebatt har rört sig en hel del kring överskottet av bostäder. Det är ju ca 25000 lägenheter i statligt belånade hus som slår tomma, och det gäller hus somär byggda . Om man tar hänsyn till all vi har ell bestånd av över tremifioner bostäder i det här landet förstår man att del ändå är en liten sektorsom vi här diskuterar. Antaletouthyrda lägenheter varierar starkt ocksä mellan kommungrupper och enskildakommuner. I den här debatten låter del nästan som om alla kommuner skulle haöverskott pä lägenheter i flerfamiljshus, men ,så är ju inle fallet. Jag boremellertid i en kommun som har drabbats av del här problemel. Det är därför jaghar funnit anledning att la till orda i debatten, och då inle minst på grund avherr Wennerfors inlägg. HerrWennerfors tog upp frågan om hyresförlustlån och eftergiftsmöj ligheter, och argumenteringen i hela hans inlägg gick ut pä all lägga allt ansvar pä de drabbade kommunerna och främst på de förtroendemän som handlagt frågorna. Förslagen lill åtgärder var få i anförande. Ja, del fanns elt förslag om likvidation - all del statliga organet bosiadsslyrelsen skulle överta ansvaret. Men kunde inle 114 komma ifrån alt någon til syvende og sidst måslebetala kalaset. Jaghade tänkt att en gång för alla ge bakgrunden lill att en kommun kan hamna i ensådan här situation. Denort som jag kommer från expanderade myckel snabbi under 1950-och 1960-talen. Vihade ständigt bostadskö. Vi byggde flerfamifishus sä långt våra kvoter räckte,och vi uppvaktade de statliga myndigheterna med begäran om exirakvoter som viutnytfiade för småhusbebyggelse. 1967 byggde vi 150 hyreshus och 48 småhus,alltså 198 bostadsenheter. 1969 byggde vi 426 hyreshus och 50 småhus, således476 bostadsenheter. 1971 var sisla året som vi byggde hyreshus - 288flerfamifishus och 42 småhus. Efter1971 har vi inle byggt ell enda hyreshus, och i det bostadsprogram som nuföreligger för min kommun är den beräknade produktionen 50 ä60 lägenheter i småhus . Trots delta har vi ca 200 outhyrdalägenheter, vilka är koncentrerade till etl bostadsområde som var i produktionåren 1966-1971 - elt område som det dessutom rådde lotalentreprenad på. Kommunenhade som bakgrund för dåvarande bostadsförsöriningsplan erfarenheterna av ensnabb expension och en förväntad befolkningsökning. Prognoserna hade gjorts avregionala organ, länsbostadsnämnden, , länsarbetsnämnden samtkommunen och byggde naturligtvis delvis pä en beräkning av induslrikapacileleni kommunen. Befolkningsökningenavstannade emellertid och det blev en stagnerad befolkning - ja, det skedde t.o. m. en avflyttning. har det varit en neltouinytlningfrän kommunen på ett par hundra personer , och tyvärr synes denutvecklingen fortsätta. Även om talen inle blir så höga som under de senasieåren fär man dock räkna med en minskning av befolkningen. Vi har alltså fän enbefolkningsminskning i stället för en beräknad befolkningsökning. Projektetavsåg lotalentreprenad och omfattade ca 1 000 lägenheter med en byggnadstid . När bostadsområdet planerades var det en kronisk bostadsbrist. Ni minnssäkerligen vilken härd kritik som framfördes motbostadspolitiken här i landet - vi kunde inle skaffa bostäder ål folk. Deltagällde naturiiglvis inle bara den industriort där jag bor, ulan del gällde istort sett över hela landet. Prognoserna visade att industrin behövde folk,föfiaklligen satte vi i gäng detta projekt. Vi skulle haft en befolkningpå mellan 22 000 och 23 000 invånare men har bara ca 18 000 invånare iHallstahammar. Expansionenblev inle den som man räknat med. Kommunens befolkningstal minskade. Däremotbyggdes bostäderna såsom planerats. En del av produktionsenheterna i kommunen -från en av ortens större industrier - omlokaliserades till övre . Detinverkade givetvis menligt. Men byggnationen var i full gäng. Dessutom bedömdeman situationen sä både frän kommunens och från industriledningens sida, alltrots en beräknad utflyttning från orten på 200 anställda skulle bostädernabehövas. Industrierna räknade nämligen med en fortsatt expansion. Del blevdock ingen sådan. Men det var inle fullt klart att Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. vi skulle få en sådanbefolkningsminskning förrän byggnadsprodukiionen hade pågått , dvs.någon gång . Delområde som del här gäller är inle något höghusområde. Visserligen finns delnågra sexvåningshus, men bostäderna där är mycket attraktiva. De outhyrdalägenheterna finns i ell lägenhelsbeslånd i irevånings lamellhus. Inte hellerkan del vara den kommunala servicen som gör del svårt för oss all fä delägenheterna uthyrda. Jag vågar nämligen påstå all få bostadsområden har en såstarkt utbyggd samhällsservice som delta. Dessutom gränsar det tillmyckel slora öppna fria ytor. Även de önskemålen är alltså tillgodosedda. Nej,mina vänner, orsaken är att det är för få människor i regionen som sökerbosläder. Expansionen i har stagnerat. Kringliggande kommuner- , , och andra -har precis samma problem somHallstahammar. Vad vi behöver är arbetsplatser. Vi behöver bygga ul vårtnäringsliv. Situationen med de lomma lägenheterna kan inte förbättras pä annatsätt än genom näringspolitiska åtgärder. Ireservationen 13 av herrar Wennerfors och yrkas att hyresförlustlånskall vara tidsbegränsade. Det skall vara en engängsinsats i avvaktan på attnyproduktionen i bostadsområdena kan anpassas efter konsumenternas efterfrågan.Jag ställer mig dä frågan: Om della yrkande skulle bli beslul,vilken situation skulle då sådana orter som räka i? Jo, vi skullehell enkelt inle kunna klara situationen. Del skulle innebära ekonomiskt kaosför kommunen. Detär inle heller som reservanterna tror, all det är vetskapen om all dessaslödmöjligheter finns som skulle ha gjort att vi inte har iakttagit denförsiktighet som det har funnits skäl lill. Jag vågar säga att vi har iakttagitden. Jag kan där hänvisa lilll att produktionen av flerfamifishus avslutades såfort den första etappen var klar, och vi har inte byggt och planerar f n. inleheller alt bygga ytterligare flerfamifishus i avvaktan pä en ändradeflerfrågesiluation. Egentligenskulle jag göra som i och för min del bjuda in herrWennerfors till för att studera objekten ordentligt. Att jagdessutom har anledning bjuda in , som är från länet, är attbeklaga. Han borde ju rimligen känna lill situationen något bättre. Jagvill påstå att kommunalmännen känner sitt ansvar, och därför är den moderatareservationen ell bevis på bristande förtroende för den representativademokratin. Vi konstaterar med lillfredsslällelse att det finns möjligheterlill lån för täckande av hyresförlusterna och till avskrivning av dessa lån.Men trots avskrivningsmöjlighelerna innebär hyresförlusterna för t. ex.Hallslahammars kommun - det rör sig om en årlig förlust pä ca 2 mifi. - 1krona i extra utdebitering. Vi är medvetna om att det är kommunen somhar huvudansvaret för den situation vi har hamnat i, men vi är glada över attdet ekonomiska ansvaret delas mellan kommun och stat. Likvidationvar den lösning rekommenderade. förordar alltsåövervältrande av det ekonomiska ansvaret pä andra. Del är måhända en vanligkapitalistisk lösning, men den passar inte in i bilden när del handlar ombostäder. Bostaden måste anses vara en social angelägenhet. Velförresten alt det inle enbart är kommunala bostadsföretag somdrabbats av del här problemel? har redan visat på det. Del finnsexempel på all enskilda byggherrar byggt bostadsområden med avsikt att behålladem i egen förvaltning men råkat ut för uthyrningssvårigheter och då hemställtalt kommunen skulle hjälpa dem ur svårigheterna. Om sä skett har antaletouthyrda lägenheter ökat lios de allmännyttiga bostadsföretagen och minskal hosde enskilda, men i sak har ju problemel kvarstått. Så har t. ex. iHallstahammar etl av Ortens slörre företag sålt sina bostäder i flerfamifishus.De är nu överlämnade till den allmännyttiga sektorn. Inomnäringslivet har man den inställningen att näringslivet inte skall äga ochdriva bostäder - del är en samhällelig uppgift, och den uppgiften lycker vi ossockså ha anledning att ta på oss. Jag har framfört dessa synpunkter därför all jag lycker att det ärskäligt att försöka klariägga problemen med överskottet av lägenheter, inte medutgångspunkt i utopier som gör ulan mera med utgångspunkt ipraktiska erfarenheter. Jag har en gång för alla, hoppas jag, slagit fastall hyresförlusterna inte, som talesmännen för gör gällande, berorpå slarv av förtroendemännen i de drabbade kommunerna. De har hamnat i ensituation som de inte kunnai råda över och som har förorsakat problemen. Delkommunala fastighetsbolaget i min kommun drivs av en styrelse med femledamöter, tre socialdemokrater och tvä moderater. Den ene av dessa tvämoderater har varit förste vice ordförande i länels avdelning av moderatasamlingspartiet. De delar den grundsyn som jag här har skisserat. Den grundsynsom talesmän i civilulskottet anlagt delas säkert inte av moderatasamlingspartiets lokala företrädare. Anslagtill bostadsbyggande, m. m. () kortgenmäle; har jag också blivit inbjuden lill . Jag får väl ta medfamiljen och åka runt både till och till . Jagskulle i min tur vifia la med på en resa till . Därfinns ocksä etl allmännyttigt bostadsförelag. Jag säger della därför att herrJadeslig böriade med att påminna om att del ocksä finns allmännyttiga företagsom inte har problem med hyresföriuster. Del gör del förvisso. I en tidningredogör chefen för det allmännyttiga företagel i för hur man klaratsig undan lomma lägenheter och hyresförluster. Han säger: "Vikligl ärocksä att man inte låler kvoltänkandet styra bostadsbyggandet .Man måste vara realist och bygga det som passar efterfrågan ochinle slaviskt föfia politiska program." Anslagtill bostadsbyggande, m. m. Nuär jag på det klara med att man i har haft speciella problem,särskilt med befolkningsutvecklingen. Det var iniressani all höra den härredogörelsen - även om jag skulle ha velat få veta mera. Om man t. ex. bortserfrån hyresförlusterna, vad kan då sägas om del allmännyttiga bostadsföretagelsekonomi i ? Hur ler sig resultaten, om man just bortser från delomma lägenheterna? Hur är del med likviditeten, osv. Dessutom- även om det var intressant alt lyssna lill redogörelse förförelaget där hemma - kanske vi inle bör döma enbart efter hur förhållandena äri . Vi kan ju inte jämställa förhållandena där med hur man harskött sädana företag i , i , i eller i , föratt ta några exempel ur högen: Delär ell kapitalistiskt synsätt, säger vidare, alt övervältrakostnaderna och ansvaret på andra. Men del är just vad ni själva gör! Ni låterskattebetalarna betala kostnaderna utan all ni egentligen behöver stå lillsvars för de politiska misstag som ni har gjort. Del tycker jag är väl säallvarligt. HenJADESTIG (s) kon genmäle: Vad jag framför allt har sagt är all vi kanske överbetonar betydelsenav de oulhyrda lägenheterna, som är 25 000-26 000 till antalet, i delbostadsbestånd på över tre mifioner lägenheter som vi har i det här landet. Delär nämligen pä del sättet att de är koncentrerade lill etl fätal platser, ochdet är della som utgör problemet för de kommunerna. Detär väl bara med tillfredsställelse vi kan konstatera att vi har skapat ell lägedär människorna har möjligheter att fä bostäder genom att det har blivit ellmindre överskott av lägenheter - om de hade varit jämnt fördelade över helalandet. Jag har levat i kommun, där vi ocksä har haftbostadsbrist, vilket dä även ekonomiskt har drabbat enskilda människor. Nudrabbar överskottet på lägenheter i stället samhället kollektivt. Del är i ochför sig betungande, men tidigare var det också betungande för människorna allinle få bostäder. Visträvar helt naturligt efter balans pä bostadsmarknaden, och vi är medvetna omatt problemel aren näringspolitisk fråga mera än en renodlad bostadspolitiskfråga. Vi vill inte som övervältra ansvaret på andra. Sålundaär vi inle intresserade av del moderata förslaget om likvidation, ulan vi trorpä samverkan mellan kommunerna och staten - del är det som är vär förhoppning. är välkommen till medhela sin famifi. Vi skall då försöka ge honom den information han så välbehöver. () kortgenmäle: Tack för det,; del skall jag hälsa dem där hemma! Tycker allpåpekandet av politiska misstag, som kostar skattebetalarna hundratalsmifioner, är att överbetona? Det lycker inle Nr 46 jag.Och vad anser skattebetalare i de kommuner där man har försöki r\ a a att sköta det här på eltriktigt sätt om att behöva betala misstagen i 7 anril 197S Jag finner att detta ärelt myckel allvarligare politiskt problem och Anslagtill bo- ansvarsproblem än manlydligen anser inom regeringspartiet. Detta är stadsbyggande, m. m. HerrJADESTIG (s) kort genmäle: Jag vill till att böria med säga att när vi hade bostadsbrist, herrWennerfors, kostade den de enskilda människorna måhända inle bara hundramiljoner kronor, ulan man fär nog lägga till hundratals miljoner. Det kostadenämligen människorna myckel pengar all bo pä den ena orten och alt ha famifienpå den andra. När vi nu har fäll jämvikt i bostadsefterfrågan bör vi väl intemisströsta, men vi skall naturligtvis försöka verka för att överskottet pålägenheter så snabbt som möjligt får normala proportioner. Därför hälsar jagmed tillfredsställelse all bostadsminislern nu kommer alt tillsätta endelegation som får lill uppgift alt kanalisera de här frågorna. I de orter somdrabbas är vi väldigt glada över att vi får det här stödet. Vi kan lägga allakorten på bordet - vi har inte pä något säll missbrukat del förtroende somväfiarna har givit oss. Herr talmannen anmälde att anhållitalt till protokollet få antecknat alt han inle ägde räll till ytterligarereplik. HenNYQUIST (fp);