prot · FY0955 · 1975-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; Mom. 3a och b Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 15 avfru , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan fm begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr1 punkten 61 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 15 av . Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 55 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning Torsdaeen den verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föl- 10 anril 1975 Ja- 259 Miljövård, m. m. Nej - 29 Avslår - 4 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 16 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr1 punklen 62 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 16 av i m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då herrLarsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 17 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med Övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition; Den som vill allkammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punkten 64mom. 1 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 17 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Miljövård,m. begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs pä bifall tiil dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 18 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr1 punkten 64 mom. 2 d rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 18 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLarsson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 2e och f Utskottets hemställan bifölls. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 873 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punklen 65 mom. 1rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 873 i motsvarande del. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 55 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfianderesultat: Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. M o m. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 19 avfru , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr1 punklen 69 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservaiionen nr 19 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gavföfiande resultat: Ja- 261 Nej - 27 Avstår - 3 Punklen 70 Utskottets hemställan bifölls. betänkande nr 7 med anledning av motion om enhetligbullerlagstiflning. I detta betänkandebehandlades molionen 1975:869 av m. fl. (m), varihemställts att uttalade alt regeringen skyndsamt borde utfärda de avriksdagen 1971 begärda tilläggsdirektiven till ira-fikbullerutredningen angåendeenhetlig bulleriagstiftning. Utskottet hemställde alt lämnade molionen1975:869 utan åtgärd. Reservationhade avgivits av herrar i (c). Krönmark (m) och (),() och i (c) saml herrar (m) och i Holmgården (c) som ansett att utskollet borthemställa allriksdagen som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anförtmed anledning av molionen 1975:869. HenLARSSON i (c): belänkande nr 7 handlar om buller. är inlenågot nytt ärende för kammaren. Del är heller inle någon föfielong i vanligbemärkelse, utan del är ell angelägel ärende, som vi reservanter naturligtvishoppas ssnarl skall få en lösning. Närdel gäller iraflkbullrel har den sillande ulredningen avlämnat ell belänkande.Utredningen kommer all avlämna ell andra betänkande som gällerflygbullret. Del buller som stör oss i arbelsmifiön är föremål för bedömning imänga olika sammanhang. buller debatterades räll ingående så sent som här i kammaren. Vadsom avses i den motion som gett anledning till reservaiionen vid dettabetänkande är de bullerstörningar som inle kan anses härröra vare sig fråniraflkbuller eller från arbetsmifiöbuller. Vi reservanter har ansett detrimligt och hell enkelt nödvändigt all det snart kommer lill stånd en utredningsom gör bedömningar som kan läggas till grund för riksnormer i dettasammanhang. Detta har haft förväntningar pä . Vidnågol tillfälle har vi ställt förväntningar på att Iraflkbullerutredningenskulle ta upp dessa problem. Denna utredning har emellertid haft så betydandeuppgifter av annat slag att den inte gärna kunnat belastas med dellatilläggsuppdrag, även om man i den kretsen lill sill förfogande har denförnämsta expertis på området som kan uppbringas i värt land. Nuhar frågan väckts igen. Man har inle uttalat sig bestämt huruvida den sittandebullerulredningen borde fä tilläggsdirektiv eller om del borde tillsättas en nyutredning. Motionärerna har över huvud taget inle ullalal sig om av vilket slagdenna utredning bör vara; de har endasl fortsatt att hävda sin krav påutredning och förslag belräffande riksnormer när del gäller sådant buller sominle läcks in av pågående utredning eller gällande lagstiftning. Delär om della vår reservalion handlar, och jag ber nu alt fä yrka bifall lilldensamma. Underdetta anförande överlog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenKRÖNMARK (m): Med instämmande i vad utskottets ordförande här anfört vill jag baraytterligare säga att den skrivelse som sände till Kungl. Maj:t är1971 ännu inte har effektuerats. Därför lycker jag alt del är servilt iöverkant när utskottsmajoriteten avstyrker motionskravei med hänvisning tillatt man i päböfiat en kartläggning av gällandebestämmelser om bullernormer m. m. När har gjort en klarmeningsyttring och delta inle har föranlett någon åtgärd, finns del verkligenanledning för att ge sin mening till känna och inte låtadepartementet handha denna fråga hell självständigt. Jagkan instämma i vad i har sagt. Detta är ett problem som avmänniskorna upplevs såsom mycket väsentligt. Jag håller också med om all det ärav mindre intresse om iraflkbullerutredningen skall få vidgade direktiv ellerom en annan utredning görs. Det väsentliga är att man verkligen lar sig anproblemel. Meddelta, herr lalman, yrkar även jag bifall till den vid betänkandet fogadereservaiionen. Hen i (s): Jag lyssnade med intresse och i viss män stigande förvåning lill herrLarsson i , när han pläderade för den lill jordbruksutskottetsbelänkande nr 7 fogade reservationen. Del gjorde jag därför alt han sade altden motion som ligger lill grund för reservaiionen skulle vara en moiion, somlar upp de omgivningshygieniska buller-frågorna. trorjag emellertid att delbygger på en förväxling av åren. Den argumentering som ärsamma argumentering som han förde . Då hade han betydligt mer rätt,för den motion som dä låg lill grund för reservalion ijordbruksutskottet var jusl en centerparlimoiion som handlade om omgivningshygienisklbuller. bygger reservanterna pä en moiion från , vari begärsatt man skall utreda en enhetlig bullerlagstiflning. Jag vill klara upp dettamed sä alt vi befinner oss på samma är. Jagkan hälla med om att detta inle är någol nytt ärende. Det har återkommit medjämna mellanrum. Första gången frågan om en särskild utredning för att summerabullerfrägorna logs upp var 1971. Även om regeringen inle har effektuerat dentidigare beställningen, har inle utskottet till behandling haftnågra moiioner som tagit upp dessa frågor. Detär inle fråga om en väldigt klar meningsyttring frän regeringen. Man begärde defacto inte kategoriskt någon offentlig utredning pä denna punkt. Man varintresserad av och krävde en enhetlig bullerlagstiflning och sade all en möjlighetsynes vara alt trafikbullerulredningen får lill-läggsdirekliv. föfier inleens reservanterna den linjen ulan talar om att en särskild ny offentligutredning skall tillsättas. Utskottsmajoritetenhar den uppfattningen all det f n. pågår en intensiv utrednings-ochlagsliflningsaktivilet när det gäller bullerfrägorna. har ocksåredovisat en del av de utredningar som är pä väg och en del av de åtgärder somhar vidtagits. Utskottsmajoriteten säger liksom förra årel - då hade vimed oss och - att del är vikligl att man prioriterar iarbetet för bullerlagstiftningen och tar de viktigaste sakerna först. Däpekade utskotlsmajorilelen särskilt på trafikbullerulredningens ocharbelsmifiöutredningens arbete. Iår får centerpartisterna sällskap med folkpartister och moderater, och villreservanterna uppenbarligen markera sitt intresse för bullerfrågorna genom allbegära all ytterligare en offentlig utredning skall tillsättas. Menulskoitsmajorilelen har som sagl en annan uppfattning. Bakgrunden är ju denall del inom f n. pågår en kartläggning avbullerfrågorna, och vi tycker nog all del borde ha tillfredsställtreservanterna i nuvarande läge. Den karlläggningen kommer nämligen alt avslöjavilka delar av bulleromrädei som inte täcks upp tillfredsställande av gällandeeller kommande lagstiftning. Därmed kan man alltså säga att arbelel pä densamordning som reservanterna är ute efter redan har päbörials. Kartläggningenkommer att visa om det finns luckor i lagstiftningen och om en samordningmellan olika tillämpningsområden är befogad. Det är exempelvis möjligl allarbetarskyddssiyrelsens anvisningar belräffande arbelsplalsbullret behöverkompletteras på en del punkter, sä att tillräcklig hänsyn också tas lill denyttre mifiövårdens ibland någol annorlunda krav. Där kommer man jusl på defrågor om det omgivningshygieniska bullret som i log upp. Meninnan pågående utredningar ännu är avslutade och departementets kartläggning ärklar så tycker utskottsmajoriteten alt vi inle vet tillräckligt om vilkakompletteringar som behöver göras. Vi vel inte heller hur man skall åstadkommadessa kompletteringar. Ulskoitsmajorilelen anser därför att det vore fel attnu tillmötesgå reservanternas krav på en ny utredning. Mol bakgrunden av deförslag som kommer från utredningarna, vilka strax är klara, kan del nämligenvisa sig att de problem som reservanterna har pekat på - buller frånsophämtning, galuarbeten etc. - är av den karaktären all de kan uppredan i samband med pro-posilionsarbeiel. En offentlig utredning skulle i dellägel bara utgöra en slarkl fördröjande faktor när det gäller att åstadkommajust det vi alla är överens om, nämligen en bällre mifiö i bullerhänseende. Jag ber med de här orden att fä yrka bifall lill jordbruksutskottetshemställan i belänkandet nr 7. Hen KRÖNMARK (m): När jag lyssnade till i fann jag mot slutet av hansanförande alt hans värderingar i stort sell är desamma som reservanternas. Deltycks närmast vara av mera formella skäl som utskoltsmajorileten inte vill varamed om all skriva till regeringen. anför att vid förra årets riksdag hade bl. a. moderata samlingspartietsrepresentanter varit på en annan linje och menat all Iraflkbullerutredningenförsl skulle ta upp de viktigaste sakerna. Då vartrafikbullerulredningen i färd med all lösa de problem som fanns angivna idirektiven, men är den utredningen i slutskedet, och därför kan del finnasanledning för regeringen att pröva huruvida denna utredning skall fortsätta medöversynen för att fä fram gemensamma bullernormer eller om man skallrekonstruera utredningen. Del borde vara en räll naturlig mening all hävda frånriksdagens talarstol. Som jag sade i mitt tidigare inlägg lycker jag attutskottsmajoriteten visar en i och för sig ur socialdemokratisk synpunktförsvarlig servilitel mot regeringen, men ur synpunkt är den mindreförståelig. Efter inlägg har sanneriigen inte skälet all röslamed reservationen minskat i tyngd utan snarare tvärtom. HenLARSSON i (c): i gav en alldeles korrekt redovisning av deltaärendes behandling. Jag gjorde mig skyldig lill en felsägning vid ett tidigaretillfälle när del gällde alt beskriva framstötarna under tidigare är. För attnågol komplettera det resonemanget kan jag säga all det dock inte är riktigtkorrekt av att påstå att det inte gjorts några framställningarsedan 1971. Det kan vara rikligt när del gäller övergripandebulleriagstiftning, men frågan om de speciella problem som man från centerhållhoppals få lösa har drivits i motioner 1972, 1973 och 1974. fårursäkta all jag inle riktigt höll reda på de olika åren. Jag kan också berättaall 1972 ansåg man att det inle alls var lämpligt all låta den sillandebullerulredningen la hand om dessa problem, och del blev beslul.1973 trodde man att trafikbullerulredningen skulle klara det här. Delmotionerades på nyll 1974. Dä envisades utskottet och att besluta såatt dessa problem ändå sannolikt på något underligt sätt skulle lösas genomtrafikbullerulredningens försorg. fär ursäkta att vi envisasoch kommer igen här. I reservaiionen föreslår vi inle, som , en offentlig utredning, ulan vi säger all en särskild utredning måsteklara av della. Del är nog väldigt svårt alt när man sä många |r i föfid harskjutit del här problemet framför sig kunna göra troligt alt olika utredningarsom nu pågår skulle bringa problemet lill en snar lösning. Meddelta, herr lalman, vidhåller jag bifallsyrkandel lill reservationen. Hen i (s): Jag vill säga till i all det är riktigt att det i riksdaghar väckts moiioner i bullerfrågan varie är . Men jag tycker inle attdel kan vara etl försvar för i all underiåta alt något meranoggrant läsa handlingarna inför årets överläggning i bullerfrågan. Del varbara ell litet påpekande som jag ville göra i detta sammanhang. Sedangläder det mig all höra att man inte skall tolka reservanternas krav pä ensärskild utredning sä alt de avser en offentlig utredning. Om del nu skulle bliså att utskoitsmajoriteien förlorar lottningen i riksdag på den härpunkten när vi går till votering, förutsatt att del blir enlottningssituation, kan det vara en iniressani och viktig information fördepartementschefen. Jag tror nämligen att framför allt sakliga skäl talar förall snabba åtgärder på det här området kräver att man håller ihop dessa frågorpå ell eller annat sätt på departementsnivå. Om man sedan de storautredningarna är klara skall se över att det inte flnns betydande luckor ibullerlagstiflning och liknande, måsle man arbeta med så mänga olikamyndigheter och sä många olika instrument alt del är i första hand pådepartementsnivå som man åstadkommer de snabba resultaten. Därför var detmycket glädjande att höra del klarläggande beskedet som jordbruksutskottetsordförande gav att en särskild utredning icke nödvändigtvis betyder enoffentlig utredning enligt reservanterna. HerrKrönmark talar om servilitel inför regeringen och säger all det skulle varaserviliteten som gjort att vi inte ville gå med på reservanternas begäran om ensärskild utredning och elt särskilt tillkännagivande. Jag har försökt attsakligt redovisa skälen till värt ställningstagande, och jag kan bara beklagaatt inte uppfattade dem pä det sätt som jag trodde. Jagskulle kunna kontra med alt säga lill att jag tror allserviliteten var betydligt slörre , då vi hade ochfolkpartiet med oss om att avslå en reservalion med liknande syfte som denna. Dähade vi nämligen inle detta kartläggningsarbele i gång. Och har del skettnågonting från är 1974 till 1975 har det varit del ur reservanternas synpunktpositiva alt vi har fått i gång det utredningsarbetet - visserligen inle iform av en offentlig utredning ulan i form av ett kartläggningsarbete, somsyftar till en enhetlig och översiktlig bedömning av bullerfrägorna idepartementets regi. Meddet nu anförda ber jag, herr lalman, all än en gäng fä yrka bifall lilljordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 7. Överläggningen var härmedslutad. Propositioner gavs påbifall lill dels utskottels hemställan, dels re- Nr 55 servationen av herrLarsson i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voleringsproposition; Densom vill all kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandet nr7 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav föfiande resultat: Dä sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på all ärendet skulle dels återförvisas till ulskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter pä herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservationenav i m. fl. § 3Resultatutjämning vid beskattningen Föredrogsskaiteutskollels belänkande nr 15 med anledning av motioner omresultatufiämning vid beskattningen. Idelta belänkande behandlades motionerna 1975:231 av m.fl. (fp), såvitt nu var i fråga (punklen 4), 1975:685 av herrar iÖrebro (fp) och (), 1975:694 av i Skärstad m. fl. (c),1975:704 av i m. fl. (fp), såvitt nu var i fråga(punklen 1), 1975:705 av m. fl. (m, c, fp), vari hemställts 1. att beslutade om ändringar i förordningen(1960:63) om rält till förlustufiämning vid taxering för inkomst i enlighet medvad som i molionen anförts, 2. att beslutade om rätt lill ufiämning ivissa fall av statlig inkomstskatt i samband medinkomststegring eller inkomstminskning i enlighet med vad som i motionenanförts, 3.all hos regeringen begärde alt skyndsam utredning om möjligheternatill en fullständig resultatufiämning gjordes, varvid i första hand frågan omresultatufiämning genom den s. k. kontometoden prövades samt alt förslag idetta syfte förelades , 1975:707av herrar i Heden (c) och i (c), 1975:1039av m. fl. (m), såvitt nu var i fråga (punkterna F3 och F5), 1975:1041 av herrBöfiesson i Glömminge (c), 1975:1067 av m. fl. (m), 1975:1076av m. fl. (m), såviii nu var i fråga (punklerna 3 och 4) saml 1975:1077av herrOlsson i m. fl. (c),såvitt nu vari fråga (punkten 1). att skulle avslåmotionen 1975:705 punklen 1, 2. belräffandeprogressionsufiämning alt skulle avslå a. motionen 1975:694, b. molionen1975:705 punkten 2, 3. beträffandeallmän öppen resultatufiämning att skulle avslå a. motionen1975:705 punkten 3, b. molionen1975:707, c. molionen1975:1067, 4. belräffandediverse fondavsättningar att skulle avslå a. motionen1975:231 punkten 4, b. molionen1975:685, c. molionen 1975:704 punkten 1, d. molionen1975:1039 punkten , e. molionen1975:1039 punkten F 5, f motionen 1975:1041, g.molionen 1975:1076 punklen 3, h. molionen 1975:1076 punkten 4, i. motionen1975:1077 punkten I. Reservalionhade avgivits av i (m) och () vilka ansettalt utskottet under 1 och 2 b bort hemställa altriksdagen med anledning av motionen 1975:705 punkterna 1 och 2 hos regeringenbegärde skyndsam utredning och förslag till /76 om dels ändringari förordningen (1960:63) om rätt till för- luslufiämning vid taxeringför inkomst och dels införande av rätt till Nr 55 progressionsufiämning vid inkomststegring och inkomstminskning i en- Torsdaeen den lighet med vad som anförts i motionen 1975:705. Tillbeiänkandel hade fogats särskilda yttranden Resultatutjämning 1. avherrar i (m). Josefson (c), (), vidbeskattningen i (c), Hallenius (c) och () samt (), 2. avherr (). Hen i (m); Vår skattelagstiftning bygger på principen att beskall-ningsåret är ensluten enhet - i allmänhet kalenderåret eller bokslutsåret - och att skattenskall betalas för alla de inkomster som har åtnjutits under denna period.Eftersom vi i vår statliga beskattning haren mycket progressiv skatteskalakommer delta att innebära all den som har en mellan de olika åren varierandeinkomst ofta blir hårdare beskattad än den som har en jämn inkomst de olikaåren emellan. Sedanlänge har det rests krav pä skapande av rättvisa genom införande av enmöjlighel all ufiämna inkomsterna. Därigenom skulle man erhålla en meralikformig beskattning av dem som har jämna inkomster och dem som har ojämnasådana. År1960 infördes räll till förlustufiämning, vilkel innebär all den som under ellår har underskoll kan få dra av del vid ell kommande års beskattning. I enmotion, som har undertecknare från samtliga de tre icke-socialistiska partierna,har vi emellertid begärt vissa ändringar som vi finner motiverade. Sålundaanser vi att man skall ha rält lill förlustufiämning även om deklarationspliklicke skulle ha förelegat under elt är. Vi kan inte heller finna att det börmedföra förlust av rätten till avdrag när aktierna i etl litet förelag försäfistill en tidigare meddelägare, om del t. ex. har inträffat ett dödsfall. Detfinns enligt värt förmenande inget som helsl motiv för att inle godkänna detta. Vidarehar vi föreslagit alt skall besluta om införande av enprogressionsufiämning i enlighet med vad som föreslogs av 1957 årsskalleutredning. En sådan skulle vara till stor nytta för dem som har ojämnainkomster, vilkel förekommer för många inkomsttagare. Den korta tid som beskattningsåretutgör kan inle sällan medföra all inkomslerna blir ojämnt fördelade. På grundav progressionen i beskattningen blir de därigenom mycket härdare beskattadeän om man hade haft en jämn inkomst. Del är därför vi nu begär all det skallframläggas för förslag om en lagstiftning i den här riktningen. Vikräver ocksä en öppen resultatufiämning, som skulle kunna få slor belydelsesärskilt för näringsutövare. Man torde kunna pröva om inte koniometoden, somredan har kommii lill användning när det gäller skogsinkomster, är en lämpliganordning. säger ulskottet att denna åtgärd kommeratt prövas avförelagsskalteberedningen. Det är väl riktigt, och därför har vi nöjt oss medett särskilt yttrande pä den punklen. 10 protokoll 1975. Förelagsskalteberedningenkommer all pröva även andra former för avsättning inom företagsamheten. Vimoderater har ju här i föreslagit alt denmindre företagsamheten, som inte har möjligheter lill nämnvärda avskrivningar,skulle få avsätta en viss del av sin vinst till en s. k.självfinansieringsfond. Detta skulle ha slor betydelse när det gäller alt byggaupp en reserv till gagn för tryggheten.