prot · FZ0959 · 1975-12-31 00:00:00 — Vilkel pris är vi beredda att belala för en stundsavkoppling? Skall kanske våra barn nu och i framliden belala notan? Vi får inte försitta någon tid att genomföra en politik på bred frontsom ger våra barn en god uppväxt och en god start i livet. Det är den bästainvesteringen för framtiden. Hen KRÖNMARK (m): Statens skattepolitik är ett av de absolul viktigaste instrumenten förall genomföra samhällets allmänekonomiska mål. står inför ellbrydsamt samhällsekonomiskt läge. Del kraftiga underskottet i handelsbalansenär etl problem som vi visserligen delar med åtskilliga andra industriländer mensituationen blir inle mindre allvarlig för den skull. harangivit ramar för alt uppnå balans gentemot ullandel . Medlet attåstadkomma detta är ytterligare investeringar i svenskt näringsliv för atlkunna erbjuda exportmarknaden ökad volym av svenska produkter och på så sätttillföra det svenska folkhushållet ökade tillgångar. Ifråga om denna allmänna målsättning torde det knappast föreligga några delademeningar. Jag vill dock betona alt del inle räcker med att skapa lekniska ochekonomiska förutsättningar för atl salubjuda svenska varor - dessa varor måsteockså kunna produceras till priser som gör att de blir konkurrenskraftigagentemot varor från konkurrentländer. Förattnå balans i de utrikes betalningarna 1980 måste prishöjningarna i Sverigedämpas. Vi vet alt vi inte kan hell avskärma oss frän de prishöjningar somkommer utifrån, men del är då desto viktigare au vi gör allt vad som kan görasför att eliminera de inhemska prishöjningseffekterna. Det är här den svenskaskattepolitiken griper iri på ett påtagligt sätt. Även om de slegradeenergikostnderna har varit förklaringen lill en viss del av inflationen underde så kan man inte resonera bort atl det främst är de sloralönestegringarna som verkal prishöjande. Att lönestegringarna har blivit såkraftiga är ell resullat av de orimliga marginalskatterna. Löntagarna har hellenkell varil tvungna att begära lönekompensation för skatterna, antingen man nuhar sagt ut det helt öppet eller inte. Attskattepolitiken faktiskt fungerar på det här sättet är ocksä regeringenmedveten om. De upprepade skaiteprovisorierna är ett uttryck för denna insikt.Men skatteprovisorierna hårde faclo inneburilen fortsalt ökning av det lolalaskattetrycket. Den s. k. skatleelasliciteten illustrerar delta. Den har underåren 1970-1975 varit i genomsnitt 1,20. Detinnebär alt när den gemensamma kakan, BNP, har ökal har den offenlligasektorns inkomster ökat . Den offenlliga sektorn har alltså tagit alltstörre del av den gemensamma kakan. Betraktarman resten av 1970-talel genom långtidsutredningens glasögon så förutsätterden i alternativ 1 en skatleelasticitet på 1,24, alltså elt stegrat skatteuttagoch i alternativ 2 en skatleelasticitet mellan 1,33 och 1,41. Även om sådanahär sifferserier är tråkiga alt lyssna lill så visar de dock att man i detsocialdemokratiskt ledda kalkylerar med ell ökalskattetryck för atl komma lill rätta med de samhällsekonomiska problemen. Vii moderata samlingspartiet anser alt detta är en felaklig metod för atl rättatill problemen i samhällsekonomin. Den ytterligare ökning av del totalaskattetryckel som landei kommer atl få uppleva om socialdemokraterna skallleda utvecklingen under resten av 1970-lalel kommer att försvåra i stället föratl underlätta uppnåendet av balans i de utrikes betalningarna fram till 1980.Det skulle innebära inte bara etl fasthållande vid den förda högskattepolitikenulan t. o. m. en skärpning av skattetryckel, vilket i så fall kommer all ledatill atl vi fortsättningsvis kommer alt få kraftigare nominella lönehöjningar ivårt land än i omvärlden. Det är mol denna bakgrund vi moderater bestämt hävdaratt högskat-tepoliliken måste stoppas. Det är endasl via etl rimligareskattetryck som vi kan stärka vår konkurrensförmåga genlemol utlandet. Vi ärför vår välfärd helt beroende av vår utrikeshandel. Det är därför viktigare allse lill all: man kan förverkliga de uppställda målen än atl presli-gemässiglhänga fasl vid en förlegad skallefilosofi. Pägrund av den kraftiga progressiviteten i de statliga skatteskalorna kan dessainte fungera utan justering numera. Det är redan klart att nuvarandeskatteprovisorium måste ersättas av etl nytl provisorium den 1 Januari 1977.Det provisoriet kommer inte atl utarbetas av skal-teutredningen, och lika braär kanske det; varje provisorium har hillills fördröjt utredningens arbete etlår i laget och meningen är ju inte atl skatleulredning skall bli enevighetsmaskin. Förhoppningsvis bör utredningen dock kunna presentera förslagtill definitiv skatteomläggning alt träda i kraft . Jagvill betona att det då är väsentligt atl nästa års provisorium inle blir sådanlalt del försvårar den definitiva omläggningen. Jag har tidigare anfört att deli della läge vore rimligt atl begränsa sig till atl indexreglera skatteskaloroch grundavdrag. Dess värre tycks regeringens och socialdemokraternas motståndmot en indexmetod i detla fall vara utomordentligt presligebundel. Vi fåravvakla vad som kommer från finans- Låt migdock deklarera att i den mån man vill göra en skatteskalejustering som i stortsell motsvarar en indexreglering, så kommer vi moderater inte att lägga stenari vägen. Jag vill nämna detta, ifall det nu är så, att del Just är ordetindexreglering som för herrar socialdemokrater är elt mer eller mindre fullord. Vadsom hillills saknats i den svenska skalledebatten är en egentligmålsätlningsdiskussion. Del kan i och för sig förklaras av att inflationstaktenvaril sä hög under 1970-lalel och all därför de kortsiktiga orim-ligheternaframstått som så orimliga att ingen liksom orkat se längre fram än till nästaårs bekymmer. Atl konstruera.elt skattesystem som fungerar med en lioprocenliginflationstakt är nära nog en omöjlighet - såvida man inle går över lill eltrent proportionellt system. Däremot bör man kunna åstadkomma etl smidigt syslemsom fungerar om prishöjningarna reduceras lill nivån 3 96 . är Judilemmat att det ena föder del andra. För att vi skall korhma ner till eninflationstakt pä 3-4 96, vilket i dagens läge är en ambitiös målsättning,måste progressiviteten dämpas. Och staten får inte ta igen vad den inle längrevinner på progressiviteten genom höjda arbetsgivaravgifter.Vi måste få rimligamarginalskatter. Har man som målsättning att komma fram lill en sådanutveckling - och alltså har fastställt målel - måste man också välja medel förau nå det. Del är därför vi i moderata samlingspartiet i årels partimotion harsagl att vi bör ha etl system som innebär att inkomster under 100 000kr. drabbas av maximalt marginalskatt. Vi är medvetna om att man inte kannä därhän från del ena ärel till del andra. Progressiviteten i skattesyslemelbetyder så pass mycket för statens inkomster alt vi bedömer det somnödvändigt atl använda de mellanliggande åren för successiva sänkningar avskatietrycket för alt nå fram dit. Omvåra politiska motståndare till äventyrs säger all delta är en omöjlig linje,vill jag bara dra fram vad som är del andra alternaiivei. Jag tar dålångtidsutredningens alternativ 2 som innebär en ökning av den privatakonsumtionen med 2 96 medan den offentliga konsumtionen skall stiga med2,. Med långtidsutredningens beräknade löneökningar på 8 96 och överoptimistiskaförhoppningar om prishöjningar på innebär detta all den som i dagtjänar . kommer atl tjäna . Han betalar 18 000kr. av sin inkomsl i direkt skatt, vilket gör . skulle han fåbetala . i skatt eller 47 96, om man inte vidtar några åtgärderdessförinnan. Jag tror att alla inser att en sådan skalteutveckling inle kanaccepteras. Låtmig så ta upp en aktuell detaljfråga inom skattepolitiken. F. n. ligger påriksdagens bord en proposition angående de fakliskl sambe-skaltade. Det gälleralltså de fall där både man och hustru arbetar i det egna företagel. Del kanvara lanibrukare, köpmän eller andra fria yrkesutövare. Den kategorin glömdesbort vid skatteomläggningen 1970. Dessa människor har under de år som gällsedan skatteomläggningen betalat mera i skatt för samma inkomsl än andra makar.Del är bra all regeringen inle längrehar lyckats bromsa en omläggning av skattesystemet för just denna kategori.Jag vill dock påpeka atl den gräns för uppdelning av inkomslen som regeringenföreslagit, 600 limmars arbetstid , gör att många lantbrukarhustrur ochandra som hjälper till i makens rörelse kommer atl ställas utanföromläggningen. Vi har från moderata samlingspartiels sida krävt atl gränsenskall sänkas , vilkel innebär att i varje fallflertalet av dessa människor har möjlighet alt få en rättvis beskattning. Delbör dock vara en regel alt människor skall betala samma skatt för sammainkomst. Sammanfattningsvisvill Jag, herr talman, i några punkter fastslå principerna för moderatasamlingspartiels skattefilosofi. Fördel försia: Vi är motståndare till varje form av maskering av skattetryckel.Skatten skall vara öppen så alt medborgarna vel vad de betalar lill samhället. Fördelandra: Skatten skall baseras på inkomsttagarnas skatieförmåga. Skattesystemetoch del sociala bidragssystemet bör samordnas. Del skall inle vara så alt manbetalar ul bidrag för all kompensera människor för elt orimli:?t skattetryck.Jag vill dock betona atl vi har förordat dessa älgärder i ordningsföljd - förslett sänkt skattetryck, sedan översyn av bidragssystemet. Fördet tredje: Vi måste få en sänkning av marginalskatterna sä all löntagarna scmkollektiv inom ramen för samhällsekonomin genom lönelyft kan fiirbättra sinstandard. Fördet fjärde: Kapitalbeskattningen måste ses över. Del gäller framför alltfamiljeföretagen. Kapital som arbeiar i företaget måste beskattas lindrigareän kapital som är direkt disponibelt. Fördel femte: Övergången lill ett fungerande skattesystem måste ske successivt.Fram till 1980 bör de successiva stegen i en skatteomläggning i försia handvara inriktade pä inkomsttagare i normalinkomstlägen. Fördel sjätte: För alt möjliggöra målsättningen med ett fungerande skattesystem1980 bör syslemel i varje fall fram lill denna tidpunkt indexregleras. I annatfall kommer automatiken att sälla hela systemet ur balans. Omnågon gentemot detta säger alt i sä fall kommer den offentliga sektorn inte atltillväxa så mycket som annars skulle vara möjligt, är delta räll. En sådan skattepolitiksom vi förordar leder dock till all den slora gemensamma kakan växer fortare,och del är Just delta som i dagens samhällsekonomiska läge mäsle vara den alllövergripande målsättningen. En sjuksköterska har berättat för mig, hur hon en gång blev ertappad aven av sjukhusets mänga civilekonomer i en verkligt komprometterande siluaiion.Hon stod nämligen elt ögonblick och talade med en patient. Den ungecivilekonomen sade inget ät henne förrän hon kommil ul i korridoren igen, mendå påpekade han: "Ja, ni lycks då verkligen inte ha förmyckel all göra." Pädel sjukhuset, liksom på alla andra, hade vårdpersonalen nämligen klagat på sinalltför stora arbetsbörda och tidsbrist. Idén all någon del av denna dyrbaratid skulle användas till något så onyttigt som ett mänskligt samtal med densjuke var alltså fullständigt främmande för administratörerna. Dethade väl inte med deras personliga inställning atl göra så mycket som med deramar inom vilka de var satta att arbeta - ramar som säger all frisk skallpatienten bli av medicin, bandage, hygien och operations-kniven. Alt den sjukeär en människa med egel ansikte, en egen personlighet och en egen vilja ochförmåga atl bli frisk, del kommer liksom bort i det schemat. Såhär har vi skött sjukvården i mänga år-del är inle fel. harvi börjat fatta att del inle går. I säger vi : Det hjälperinle all ösa aldrig så mycket pengar över vården, vi måste också organisera denpä etl nytt sätt, så alt människorna verkligen får glädje av den och så att detlivsviktiga förtroendet mellan patient och vårdare får bättre utrymme. För delär i falla fall på del förtroendet som en stor del av tillfrisknandet vilar. Vi tror då bl. a. påtvå säll att ordna vården: husläkaren och vårdlaget. Husläkarenfanns en gång i världen - om också inte för alla. Han kände sina patienter,även deras föräldrar eller barn. Han ersattes av en sjukvård på löpande band,där palienlerna sköttes - och för den delen än sköts - av en oändlig radvärdare, som alla gör sin lilla bil och som man aldrig hinner bli bekant mednär man ligger i sjuksängen. Går patienten i öppen värd, iräffar han en nyläkare varje gång och måste rabbla upp samma sjukdomshisloria. Alltmer viktkommer atl ligga vid Journalerna där allting står - allting utom del viktiga.Man kan ju inte skriva ned på ett papper del intryck en läkare får av sinpatient, del som ger honom chansen - om han är en bra doktor - att inle baraslälla rätt diagnos ulan att också bli rätt förstådd av patienten. Sådantkan man inte och skall man inte sälta på data. Man skall inte sälla del ens påvanlig svenska. Det behövs i stället människor som har tid alt lyssna på varannoch får göra det mer än en gäng. landsmöle log eltvårdprogram, som har blivit en riksdagsmotion, och där kräver vi elt nytlhusläkarsystem. Varje människa skulle då få skriva in sig hos en viss läkare -valet skall vara fritt, och man skall också kunna byta läkare om man vill. Närman blir sjuk eller råkar ut för en olycka eller ens barn blir sjukt, ringerman lill den doktorn eller lar sig dit om man kan. Eller doktorn kanske renl avkommer på hembesök. Vi har en viss förhoppning om alt hembesök skulle kunna blilitet vanligare med det här systemet. Och behöver man komma lill sjukhus färman en remiss av sin egen doktor. Vadsom kommer all hända med ell sådanl här system är all den läkare som känner sinpatient kan ge adekvata råd och behandlingar ulan så mycketundersökningar, eftersom han känner sin patient från början. Hanhar följl den här människan tidigare, och han känner hennes starkare ochsvagare sidor. Han har dessutom chansen alt själv bli en mycket bättre läkare,för han fär ju vad alltför fä läkare får i del nuvarande systemet - inblick ihur hans egen behandling verkar. Det enda sättet för en doktor alt lära signågol mera är ju atl kolla upp resultatet av sill arbele. Del är självklart ialla andra yrken - bara läkarna har ofta varil hindrade från del. Varoch en av oss kan ju tänka efter själv: Hur har man kunnal talamed den läkare som gav en medicin eller en behandling och i lugn och ro berättahur del gick, hur man verkligen kände sig, hur tillfrisknandet såg ut på längresikt? Den som gav en råd från början får väldigl sällan se resultatet, del görnågon annan. Delandra förslaget som kommer med för att få en mänskligare vård ärell vårdlag eller gruppvärd. Löpandebandprincipen börjar se omänsklig ut t. o.m. i bilfabrikerna numera, och man försöker ersälla den med arbetslag somjobbar ihop pä en och samma uppgift. När del gäller vård av sjuka människor ärdel ännu mera ändamålslösi alt stycka upp värden i en mängd bilar, skötta avvärdare som inte hinner lala med varann. En mindre grupp av personalen börenligl värt förslag sköla en mindre grupp patienter. Då kan de dela på arbetsuppgifterna,rycka in för varann, samråda i vården, Och patienterna får en chans all kännaigen åtminstone en vårdare vid varje stund pä dagen. Delhär har prövats i prakliken, bl. a. pä . Det skall utvärderas,Vi tror atl del är den sorlens vård som skulle vara bra på alla sjukhus. Tillsaken hör också all de som arbeiar i vården alltid har en mängd egnaerfarenheter och förslag om hur deras arbeie kunde skötas bättre. Men dessaförslag kommer ofta bort för alt ingen lyssnar på dem. Vägen är sä läng lill decentrala administratörerna. Där har vi ett annat folkparliförslag: mera avvårdarbetets vardag skall bestämmas av landslingen och mindre avsocialslyrelsen, och mera skall bestämmas av de vårdarbeiande själva och mindreav deras chefer. Vi vill slutligen atl patienterna själva, särskill de somvårdas länge, skall få säga lill om vad de tycker om vården och hur den kundegöras bättre. Förtroende-det anser Jag ärett grundord för ett mänskligare samhälle. Det goda samhälletkan näsian beskrivas enbart med au säga: Etl där människor har förtroende förvarann. Alla samhällsåtgärder eller åtminstone de flesla skulle bedömas eflerden måttstocken: Gör del här alt folk får lättare, eller svårare, alt haförtroende för varann? Och med den måttstocken vill jag till slut mätaytteriigare två av de åtgärder som vi i föreslår inom sjukvården:vårdombudsmannen och datasäkerheten. Vårdombudsmannenskulle vara till för att ingen skall behöva tveka om alt han kan få sin rättnär han behöver den. När patienter klagar på den vård de har fåll beror det imånga fall pä all de inle har förställ läkaren och han inte dem. Mängder avsädana fall kommer upp till medi-cinalväsendeis ansvarsnämnd, där de inte harall göra. man skall bl. a. vara tillför att undanröja sådanl. Så skall han naluriigtvis finnas lill patienternashjälp, när de verkligen behöver framföra sin klagan. Ingen kan ju haförtroende för ett system som inle skulle vilja i praktiken stå för sinafelhandlingar. Värdombudsmannentycker vi skulle vara en institution inom varje landstingsområde, och han skallslå alldeles oberoende till sjukvårdsorganisationen och kunna föra patientenstalan, när det behövs. Sedanvar del dalasäkerheten. Del är en ny konsekvens av det invecklade tekniskasamhällel, som vi måste tackla på ett vettigt sätt. Del finns sjukdomar som manfaktiskt bäst kommer åt genom alt göra riktigt bra statistik över dem och se ivilka sammanhang de förekommer, vilka jobb patienterna har haft, vilkamediciner de har ätit, vilka områden de bor i osv. Till sådant ärdatamaskinerna i och för sig utmärkta -men bara om de hanteras i fullständigtöppet och förtroendefullt samarbete med dem som registreras. Mångaforskare klagar pä den svenska datalagen, som lägger sådana krokben fördem. Men om de följde de etiska regler för samarbetet med palienlerna som derasegna internationella organ utarbetar, så skulle de ställa ännu högre krav päsig själva än vad datainspektionen gör. All vetenskap som studerar människoroch gör det utan all behandla dem som medarbetare, med respekt och insikt, ärdålig vetenskap. Det behöver alltså inte bli någon konflikl mellan vetenskapenskrav och den personliga integriteten - bara forskarna inser att människor inteär föremål, inte ens marsvin. Mendala på sjukhusen används Ju ocksä administrativt, för att hålla reda på detiotusen fakla och de många tusen patienterna. Där har mycket vunnits isnabbhet och lällålkomlighet. Där har ocksä nya faror kommit upp. Del går likasnabbt alt få fram dala lill den som inte har rätt alt få dem, som till den somhar rätt - ifall inte systemet har en kraftig inbyggd säkerhet och människornasom sköter det tänker på sitt ansvar. Meninte bara olaglig åtkomst av data kan kännas plågsam och farlig för individen,som blir utlämnad eller är rädd atl han skall bli det. En massa uppgifter ommänniskors sjukdomar och ganska personliga förhållanden i samband med demflyter omkring mellan en läng rad myndigheler, som alla anser sig ha rällatt ta del av dem. Vadsom kom fram när den värnpliktige undersöktes av mililärläkaren t. ex. lämnadeslill för bara ett är sedan automatiskt över till , när han söktekörkort där. Del är bara etl enda exempel - den läckan råkar vara tillstoppadvid det här laget - men enligt Spris utredning om data i sjukvården finns delinte mindre än 23 olika fall i lagen, där olika typer av sjukvårdsdala måstevara tillgängliga för en rad olika myndigheter. Vad de används till ärförhoppningsvis enbart lill vårt egel bästa; men poängen är alt ingen patientfår vela vart alla hans data flyter vidare, vem som nyttjar dem och vad desammanställs med. Tills vi har fått klarhel och regler och insyn i delta, anserfolkpartiet alt patienten skall harätt all vägra att hans uppgifter sätts på data. Detär ett klumpigt sätt atl skydda sig, men vi fär la del i brist pä bällre ochtills vi har fått bättre lagar om saken - tills vi, med ell ord, kan ha fulllförtroende för vart våra dala lar vägen. Tillsist ett ord om det djupaste och enklaste förtroendet av alla, del som deminsta och mest skyddslösa bland oss inte kan klara sig utan när de blir sjuka:barnets förtroende för sina föräldrar. Alt komma på ell främmande ställe blandfrämmande människor jusl när man har ont och mår illa och är rädd och behöverpappas och mammas närvaro bättre än någonsin - del bidrar inte till atl manblir frisk. T. o. m. vetenskapen erkänner atl sjuka barn blir fortare friska,om de slipper känna sig övergivna och atl de klarar chocken av att komma päsjukhus mycket bättre om de har någon av de sina hos sig. Därföranser vi i atl föräldrar skall kunna besöka sina sjuka barn varjetid , även kunna övernatta och ha särskilda möjligheter lill ledighetoch föräldrapenning när barnen värdas pä sjukhus. Det där med övernattning påsjukhusen är på intet sätt omöjligt. Det är genomfört på sina ställen här iStockholms län. Kravet om ledighet och föräldrapenning är samma krav som Räddabarnen framfört i sin kampanj för sjuka barn. Antingenvi är stora eller små blir vi alltid litet mindre än oss själva när vi kommerpå sjukhus. Litet ängsligare, litet försvarslösare. Prövo-sienen pä hurmänskligt etl samhälle är, del är kanske jusl hur del behandlar oss då.Folkpartiets långa och innehållsrika vårdprogram, som jag skildrat någraviktiga punkter ur, är en bra grund för just ett sådant mänskligarevårdsamhälle. Del återstår nu ca av den s. k. jämviktsriksdagen. E.ftervalet har vi förhoppningsvis en sådan sammansättning avden här kammaren all den bruna lottlådan, som sä ofta har figurerat här päpodiet, kan förpassas lill en mera undanskymd plats vid kammarens arbetsplena. Somlidigare kvittningsman vill jag även uttala den förhoppningen, all de kollegersom nu har det besväriiga jobbet, också skall fä det litet lindrigare efterhöstens val. Dörrar som går i baklås och eventuella feltryckningar, som iprincip kan drabba oss a||a, bör då fä mindre belydelse för en frågas avgörandeän f n. Nuskall i ärlighetens namn sägas atl denna jämviktsriksdag, som av många dömdesul redan från början och som man trodde skulle drabbas av handlingsförlamning,trots alll har uträttat en hel del för medborgarna i landet. Mängastora och för medborgarna betydelsefulla reformer har tagits med sloramajoriteter. Vad vi har dragit lott om är i regel småsaker. Vi kan alltsåkonslatera alt regeringen i allt väsentligt har fått igenom sina förslag.Socialdemokratin har således med framgång kunnal driva De nederlagsom noterats har i de flesla fall varil av mindre betydelse. Denborgeriiga oppositionen har trots sin numerära siyrka, där man förfogal överhälften av kammarens röster, fått synnerligen liten utdelning. Man skulle,herr lalman, kunna säga alt sällan har sä mänga uträttat så litet. Detåterstår au se om man kan undgå atl falla för frestelsen alt, i syfle altskaffa sig en god plattform i valrörelsen, utnyttja jämviktsriksdagens till överbud och demonstrationer av olika slag. Nutror jag personligen att det inte finns någon marknad för en sådan polilik utebland de breda väljargrupperna. Allt fler börjar förstå att del i den rådandekonjunkturen är en nödvändighet för oss alt hälla ell fasl grepp om landelsekonomi. har människorna via press, radio och TV informerats omsituationen i vår omvärid. Som statsministern lidigare påpekade går del 17miljoner människor arbetslösa i den västliga väridens industriländer. Enkraftig inflation har dessulom gjort att löntagarna fått sin standard kraftigtförsämrad. Vi har kunnal hålla sysselsättningen uppe, och prisstegringarna harvarit måttliga i förhållande till flertalet länder i vår omgivning.Reallöneutvecklingen har också varil så kraftig all vissa industriledare nukräver elt lönestopp. Skallvi kunna trygga sysselsättningen och välfärden, klara kampen mot arbetslöshetoch prisstegringar och motverka underskottet i vår handel med utlandet, säkrävs det en fast ekonomisk polilik.