prot · FZ0932 · 1975-12-31 00:00:00 — Iett tidigare skede, i synnerhet , hade striderna mer karaktären avreguljära inbördesstrider än vad de sedan kommit att få. Vårt synsätt måsle jupåverkas av den fortgående utvecklingen i , där den utländskainterventionen från i första hand och och i bakgrunden en långrad stormakter blivit mer och mer markant. Man har fått något av envielnamisering av striderna i , Det gör atl - såviti jag kan bedöma -förutsällningarna för den svenska attityden till MPLA och till Angolassituation har förändrats successivt vartefter de utländska interventionernablivit mer och mer uppenbara. Detfanns visserligen ganska starka indicier för t, ex. samarbeie mellan Sydafrikaoch UNITA redan under den lid då man stred mot den portugisiskakolonialmakten, men del är trots alll fråga om indicier. Däremot är deluppenbart alt ett samarbete fanns mellan och dåman stred mol den portugisiska kolonialmakten. Den klara karaktären av utländskintervention via de här organisationerna har kommit framför allt nuunder hösten. Det finns anledning alt la det förhållandet ad notam när manbedömer vilka insatser vi skall göra i . 0/77svenska initiativ lill förmån JÖr Hen (vpk): Jag är självfallet ense med utrikesministern om all alla rimligaåtgärder bör vidtas här för att få lill stånd etl slut på kriget i . Mendå måste man i första hand rikta sig mol de huvudagerande, dvs. emot dem somstår bakom invasionen, för alt få dem att upphöra med sin intervention. Del äringet tvivel om vilka de huvudagerande är. De är , och andraNATO-siaier plus apari-heidregimen i . Ävenom man skulle önska att ett s. k. försoningsmöte mellan FNLA, UNITA och MPLAkom till stånd, är detta i nuvarande läge en illusion. FNLA och UNITA är bara quislingorganisalionersom utgör en fasad för den intervention som andra makter utför i . BeträffandeOAU vet man att del finns olika meningar. Vi har stater som aktivt är med iinterventionen, framför alll men också , och andra stater.Det intressanta är att så många afrikanska stater har erkänt Agoslinho Netosregering. Till dem hör inte bara Braz-zaville, , ,m. fl. Jag kan inte räkna upp dem alla. Men hit hör också den störstaav alla afrikanska stater, den som inte brukar räknas lill den progressivasidan, nämligen , Bland de stater som erkänt Netos regering är ocksåsådana stater som och Demokratiska republiken i . Beträffande det område somMPLA behärskar kan man kanske 4 protokoll 1975/76:32 Omsvenska initiativ till förmån JÖr ha en diskussion om detgäller en tredjedel eller en fjärdedel eller myckel mera. Det beror på vad manmenar.. De intervenerande styrkorna har gått fram på de stora vägarna, och manhar alla skäl att tro att den landsbygd dessa vägar går igenom forlfarande ärunder MPLA:s kontroll, nämligen överallt där de tidigare hade kontrollen.Tidigare hade vi diskussioner här i kammaren om erkännandet avrepubliken . Etl argument som då användes var atl PRR intebehärskade huvudstaden. I fallet bortfaller delta argument, eftersomMPLA sedan självständigheten har behärskat huvudstaden och områdetdäromkring. Jagskall inte debattera mycket längre. Jag vill bara säga att jag instämmerhelhjärtat i vad sade om del svenska biståndet tillbefrielserörelserna i de portugisiska kolonierna. Jag kände, liksom BirgilitaDahl och flera här i kammaren, den legendariske ledaren i GuineaBissau och har hört honom i internationella sammanhang prisa den svenskabiståndsinsatsen. Sverigehar /72 givit elt visserligen inte stort men dockbetydelsefullt bistånd till MPLA. Under /75 uppgick del biståndsom utfäsis lill sammanlagt 6,2 milj. kr. I ett uttalande som statsrådetGertrud gjorde förklarades att det då återstod4,8 milj. kr., alltså av föregående budgetårs utfästa bistånd. Sedan sades det:"Svårigheter atl få kontakt med MPLA i och andra praktiskaomständigheter har gjort alt leveranserna inte har kunnat ske i planeradtakt." Underinnevarande budgetår skall del tydligen bara bli etl katastrofbistånd påsammanlagt . Men när behovet är siörre än någonsin borde det varamöjligt att fä fram ett humanitärt materiellt bistånd av åtminstone sammastorlek som föregående budgetår. Tillsist en kommentar till : Ingenstans mer än i de områden där MPLAhar haft maklen före självständigheten och där de har makten nu har det funnitsen social organisation med skolväsen, hälsovårdssystem etc. UNITA och FNLA haröver huvud taget inte sysslat med sådana sociala angelägenheter. Det var med verklig besvikelse som jag lyssnade till . Jag trodde faktiskt.att han besjälades av vilja atl stödja delangolanska folkets självsländighetskamp och också hade klart för sig vilkakrafter som verkar där. använde typiskt nog, men lill synesomedvetet, beteckningen "vielnamisering" som beskrivning av denutveckling som skett. Som kanske inte vet, men skall få vela,innebar "vielnamisering" för den amerikanska krigsledningen heltenkell att man skulle byta ul amerikanska soldater mol vietnamesiska för att deskulle få föra strid i ställe. Att göra en jämförelse härvidlag och tadet till intäkt för att ge bistånd lill FNLA eller UNITA, som uppträder somhjälpreda åt allehanda utländska in- iressen, tycker jag ärhäpnadsväckande. Det vore som all lala för att Saigonregimen i skulleha fått bistånd från svensk sida. Jaglycker alt man verkligen skall göra skillnad mellan att erkänna att enorganisation kan ha anhängare och att påslå att den har folklig förankring. Detär som att påslå att quislingarna i skulle ha haft folklig förankringbara därför atl det fanns anhängare lill nazisterna i under kriget. Tillslut vill jag påminna om ett faktum som många slora afrikanska ledare mycketofta har framhållit, nämligen att det är ell av förtryckarnas mestkännetecknande trick atl försöka utnyttja påstådda stammolsäll-ningar,splittring, i sina syften. Det är precis vad man gör framför alll när detgäller FNLA:s verksamhet i . Befrielsekampen har på många sätt redan tidigare varit svårare i Angolaän i någon annan av de portugisiska kolonierna - inte minst därför alt mångaolika utländska intressen där har varit engagerade - och är det . Just avdet skälet är del viktigare än någonsin att vårl stöd är entydigt och kraftfullt. Omsvenska initiativ till förmån för När uttalar sig för ett bistånd lill säger han attdel verkar som om del skall bli ett katastrofbistånd på . Jag vill beherr all läsa mitl interpellationssvar, där del slår: "Underinnevarande budgetår har katastrofbistånd för sammanlagt . Del står också: "Regeringen prövar aktivt möjligheternaatt ge humantärl bistånd lill den krisdrabbade befolkningen." Viförutsätter att det skall behövas ökade humanitära insatser. Jag vill, när jag ändå har ordet, säga både tillherr Gransledt och till att regeringen givetvis har en hög beredskapför att kunna hjälpa det angolanska folket. Men det är, som vi också säger,omöjligt att i dagens situation gå in och planera något långsiktigtutvecklingssamarbete. Det fär vi ställa - och vår förhoppning ärnalurliglvis alt det blir en snar framtid. Hen (): Jag vill begagna tillfället alt uttrycka i varje fall min anslutningtill den operativa delen av utrikesministerns och statsrådet deklarationerhär , nämligen att det i nuvarande läge gäller atl i första hand se vadsom kommer alt hända och att inte ta ställning. Del är inte , som BirgittaDahl sade, "viktigare än någonsin atl vårt stöd är entydigt". Det ärju en myckel svår situation, och det är då något övermaga att vi här i , med de mycket knapp-händfga informationer vi har, skulle kraftigtstödja den ena parten -eller rättare fortsätta stödja den ena parten. Det måstevara en klok politik atl vi avvaktar vad som kan hända i området och vad denafrikanska organisationen kan göra för atl lösa problemen. Nr 32 Det är självfallet att vi alla här i riksdag ser med ytterstkritiska Tisdaeen den blickarpå den intervention som från olika håll äger rum. märkligt att bara sydafrikanska trupper har nämnts. Del finns ju lika klarabevis för alt kubanska trupper och massvis med sovjetiska strids- 0/77 svenska vagnarf n. håller på alt föras in i huvudstad - allt lika förkastligt initialiv lill förmån och beklagansvärt. Men det gäller nalurliglvis elt rikt område, vilket för har vissa konsekvenser, och det spelar också enpolitisk roll. Vihar här fåll en deklaration från kommunistiskt håll som klart ger vid handenatt ur kommunistisk synpunkt, ur synpunkt, är MPLA den enda riktigafolkliga rörelsen atl stödja. Det tycker Jag inte på något sätt utgör ett skälför att andra partier i skulle ha samma uppfattning. Jag vågar intealls ta ställning i denna fråga. Jag kan personligen ställa mig något tveksaminför det stöd som så okritiskt har lämnats från svenskt hålllill en av grupperna. Beteckningen"quislingar" gör vidare ett patetiskt intryck i dessa sammanhang. Vitror att vi kan sitta här i den svenska , långt från skådeplatsen ochlångt från konkreta goda informationer, och uttala oss om vilka sociala ochpolitiska krafter som är verksamma inom det angolanska folket. Jag hartjänslgjorl en del år i , och en av mina grundläggande erfarenheter ärall i dessa länder, även om vi försöker använda moderna svenska termer somkommunister, socialister osv. ändå en väsentlig faktor ännu är de olika etniskagrupper och konstellationer som existerar. Delnämndes också helt riktigt av att det finns olika folkgrupper idetta område som har olika meningar. Vi kan inte mer än önska att deskall finna en gemensam nämnare. Det kan säkerligen hinna inträffa ytterligareblodiga strider innan man kanske når fram till denna. Först då ärtiden kommen alt öka del bistånd som vi bara i mera allmänna termer kanplanera. HenGRANSTEDT (c): uttalade sig för etl kraftfullt och entydigt stöd för delangolanska folkel, och det gjorde hon i elt anförande där hon ansträngde sigallt vad hon kunde för att ge sken av motsättningar i uppfattningarna mellanhenne och mig, som inte existerar, dvs. ge intryck av att det stöd som finns ärbetydligt mindre kraftfullt och entydigt än del kanske i själva verket är. FruDahl ägnade sig åt ordrytteri och hakade bl. a. upp sig på ordet "vielnamisering", som hon gav en annan innebörd än vad det hade i mitl anförande. Hon försökte vidare antyda att-jag var anhängare av biståndsinsatser för UNITA-FNLA, som jag inte alls gjort mig lill ta lesman för. Jag vet inte vilket slags bidrag menar att hon ger till debatten med den typen av inlägg. Jag tror all jag har redovisat min inställning till MPLA ganska tydligt, men det kan jag göra utan att för den skull behöva skriva under på en fullt så förenklad bild av 52 verkligheten som den gav. Del är iroisallt en verklighet att även FNLA och UNITAhar åtnjutit siöd frän vissa folkgrupper inom ; sedan kan man diskuteraom man vill använda termen "folklig förankring" eller inte, men ettsådani stöd från vissa stamgrupper har förekommit. Allutländska krafter utnyttjar de motsättningar som kan finnas mellan olikastamgrupper i är, precis som säger, ett vanligt mönster,och vi har sett del i många andra sammanhang. All utländska krafter försökerutnyttja de tendenser till splittring mellan olika stammar som kan finnas iAngola hindrar ju inte alt splittringslendenserna existerar och alt de är ellfaktum som man måste räkna med. Men jag instämmer helt i analys avverkligheten när han säger atl det enbart är MPLA som har ansträngt sig för attbygga upp en fungerande social organisation i de områden som organisationenhar behärskat. Så långt mina informationer sträcker sig harjag funnit all delär precis på del sättet. Det är enligt min bedömning också helt uppenbart attden enda organisation som har en mer omfaltande folklig förankring i ärMPLA. Utgångspunkten för hela mitl resonemang är också all det då måste varaMPLA som kommer alt spela den dominerande politiska rollen i etl självständigtAngola. Jagvet inte om jag delar uppfattning om atl vi har så liteninformalion om utvecklingen i all vi inte kan ha någon uppfattning alls.Jag lycker all när man står inför en av allt alt döma tämligen omfaltandesydafrikansk intervention - för att inte la utrikesministerns ullryck"invasion" - och ser den utvecklingen framför sig, är del svårt attinta den vänia-och-se-attityd som gör sig lill tolk för. Dålycker jag att man har tillräcklig information för ell ställningstagande. Omsvenska initiativ till förmån för HerrTAKMAN (vpk): har redan bemött yttrande om all vi intehar tillräckligt med information. Jag lycker del är sällan som man har hamnat ietl sådant informationsflöde som just från , med rapporter frånSydafrika, från , från del inre av olika områden däriblandrapporter från korrespondenter som torde stå ganska nära ipolitiskt hänseende. Jag tycker det har varit en ovanligt entydig rapporteringden här gången om den roll som , FNLA och UNITA spelar. Sedan bör man väl kalla en katt för en katt och enquisling för en när man har atl behandla sådana. ,UNITA:s ledare, och Holden , FNLA:s ledare, har haft sin motsvarighetpå andra håll i tidigare. Vi behöver bara erinra om Tchombe och Katangaför atl sammanhanget skall slå fullt klart. Ingen är gladare än jag om det visar sig alt Jag har misstolkat herrGransiedts tidigare inlägg. Del var kanske emellertid inte Omsvenska initiativ till förmån för sä konstigt om jag gjordedel, eftersom del inte var helt klart vart han ville komma med det. Del skullekunna lydas som en anslutning till eller åtminstone en reverens för ledandepartivänners krav i på att vi skall ge bistånd tillFNLA och UNITA, och det får kanske då förlåtas mig, om jag blev litet upprördöver del. Detkan inte vara lätt atl vara progressiv i den här frågan i ! Jagvill än en gång önska lycka till i det missionsarbete han harframför sig. Sedantycker Jag, , inte att det är riktigt klädsamt - allra minst fören f d. diplomat - alt slå upp här i kammaren, där vi sitter som ansvarigarepresentanter för det svenska folket för att besluta i sådana här frågor, ochsäga att man har så dålig kunskap atl man inte kan ta ställning i en fråga, därdet för den som vill söka kunskap finns kunskap att hämta. Det är inte bara detatt svensk och internationell press över-fiödar av informationer om den nupågående interventionen, utan många kunniga afrikakännare har gjort studier påplatsen och rapporterat om vad de olika befrielserörelserna representerar.Bland de mycket respekterade afrikakännare som så sent som för mindre än eltår sedan återvände lill efter sådana studier finns Per . De somhar lyssnat till hans beskrivningar av de illgärningar som såväl UNITA som FNLAhar gjort sig skyldiga till tvekar inte atl ta ställning i den här frågan. Förden som vill söka kunskapen som ett underlag för de beslut som vi har ansvaretför att fatta här finns den alltså. Hen (): Jag tror att det delvis har uppstått etl missförstånd. Jag har inte förnekatatt del finns en hel del kunskaper om interventioner utifrån. Jag bestriderinte elt ögonblick att del har kommit trupper eller annan hjälp från såväl norrsom söder. Men kunskaper är tydligen mycket begränsade, för hanhar ännu inte sagt ett ord om atl det har kommit några kubanska soldater ellernågra ryska stridsvagnar. Vadjag talade om var uppfattningen inne i landet. När och kanske ocksåfru - jag kommer inte riktigt ihåg det - kallar då två andragrupperna, FNLA och UNITA, quislingar, är det enligt min mening ett ovanligtnaivt sätl att behandla det här problemet. Somdet har framgått redan av tidigare uttalanden här finns det olikabefolkningsgrupper som bor både söder och norr om sydgräns. Var dekommer atl hamna kan vi inte säga, och därför finns det allanledning alt vara försiktig. Delkan också komma att visa sig att det inte blir den organisation, MPLA, somintensivt stöds och har stötts av och delvis av som ilängden får del folkliga stödet och därmed regeringsmakten, utan all det blirFNLA eller UNITA eller kanske alla tre tillsammans, som lyckas komma överens.Var slår vi då, om vi entydigt har givit allt vårt stöd till MPLA? All del sedan kommer inrapporter om illgärningar är ingenting märk- Illgärningar begås ialla krig, i all synnerhet i alla inbördeskrig, och de begås från alla håll.Och om jag hade rest på den ena sidan och konstaterat en hel del illgärningarhade därmed inte myckel varit sagl om vilken grupp som representerarmajoriteten eller vilka möjligheter del finns au komma överens. Del är ettohyggligt mänskligt förhållande att illgärningar begås, men det säger inte ettord om lösningen på konflikten. HenTAKMAN (vpk): Antingen var frånvarande i rent fysisk mening när jagtalade eller också var han frånvarande i psykiskt hänseende. I mitlinledningsanförande nämnde jag åtminstone två eller det vapenbiståndsom får från och . Om åtgärder mot narkotikamissbruket Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Om åtgärdermot narkotikamissbruket Herrjustitieministern erhöll ordet för att besvara () den28 oktober anmälda interpellation, 1975/76:39, och anförde: har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser all vidtaför att möjliggöra en effektiv satsning från polisens sida mötnarkotikamissbruket, dels om Jag avser att vidta några åtgärder för att kommatill rätta med narkotikamissbruket på fångvårdsanstallerna. Jaghar tidigare här i kammaren upplyst om vilka åtgärder somvidtas för all bekämpa narkotikabrottsligheten i vårl land. Jag är självfalletberedd att upprepa min redogörelse. deltar aktivt i arbetet iinternationella organisationer, och vi utnyttjar naturligtvis del samarbete somsker inom . Det är ingen överdrift atl påslå atl bekämpandet av denillegala narkotikahanteringen numera har blivit en av de absolut viktigasteuppgifterna för . Den svenska polisen har vidare etablerat ell direkisamarbeie med polisen i olika länder. Sådani gemensamt spanings- ochutredningsarbete har i åtskilliga fall visat sig mycket framgångsrikt när detgäller all bekämpa internationella ligor. Slutligen arbetar naturligtvispolisen och tullen inom landets gränser för atl bekämpa narkotikahanteringen. Jagtror all jag, utan att riskera alt bli motsagd, kan påstå att den svenskapolisens insatser är berömvärda. De avslöjanden som gjorts under de senastemånaderna tyder på att polisen kunnat ingripa mot brottslingar som befinner sighögt uppe i distributionskedjan. uppehåller sig i sin interpellation särskill vid opiaterna. Enligtde uppgifter jag har fått är opium numera sällsynt på den svenska marknaden.Åren 1973 och 1974 ingrep svensk polis mot ligor som hade etablerat insmugglingav heroin. Därvid gjordes flera beslag av små kvan- Om åtgärder mot narkotikamissbruket I dessafall ledde polissamarbetet över gränserna lill ingripanden även mot utländskagrenar i smugglingskedjorna. Därefter har några nya smugglingsfall inteuppdagats. På senare lid har emellertid rapporterats förekomst av heroin blandsvenska missbrukare. Både tullen och polisen är ständigt uppmärksamma påheroinsiluationen, och rapporterna följs nu noggrant upp av rikskriminalen. Detär ännu för tidigt atl bedöma eventuella konsekvenser av den i återupptagnaodlingen av opiumvallmo. Uppgifter från att turkiskt heroin skulleha beslagtagits där är obekräftade. efterlyser siörre resurser till narkotikapolisen. Narkotikabrottenhör till de brott som - i enlighet med broliskommissionens förslag -prioriteras. Polisen har satt in ökade resurser för att reda ut denna typ.avbrottslighet. a. har med hjälp av personal frånrikskriminalen i en del län bildal tillfälliga narkoiikaenheter, sammansatta avpoliser från olika distrikt i ell län. Metoden har uppgetts vara effektiv. Enligtmin mening är det lika viktigi atl insatser även görs av andra samhällsorgan.Socialministern har närmare behandlat denna sida av narkotikaproblemet i svarpå en interpellation . Somhar framgått av vad jag nu har sagl anserjag - tydligen i motsats till fruKristensson - att polisen gör en effektiv insats mot narkotikabrotten. Jaganser därför inte atl del för dagen behövs några ytlerligare åtgärder. Jag övergår härefter lillfru andra fråga. Narkotikahar blivit elt allvarligt problem på kriminalvårdsansialierna. Insmuggling ochbruk av narkotika och andra berusningsmedel förekommer vid vissa anstalter ien utsträckning som inte kan anses acceptabel. För all komma lill rätta meddetla uppmanas personalen att iaktta speciell vaksamhet. Därutöver utförsvisilalion av de intagna, deras bostadsrum och övriga allmänna utrymmen påanstalterna. Vid visilalion och övrig kontroll tvingas personalen även atttillgripa kroppsvisitation och kroppsbesiktning. Vidkriminalvårdsansialierna Kumla, och finns särskild personalavdelad för visitationsverksamhel, s. k. visitaiionspalruller. Dessa harverksamt bidragit till alt bl, a, insmugglingsvägar och innehav av narkotikakunnat uppdagas. Även vid andra kriminalvårdsansialter har särskildavisitationer företagits med hjälp av dessa visitaiionspalruller. Vid någratillfällen har även narkotikahund använts. Differentieringenav intagna är också av betydelse för bekämpningen av narkotikamissbruket påanstalterna. I vissa fall har av vård- ochsäkerhetsskäl funnit det nödvändigt atl överflytta intagna lill annan anstalt.Även om detta endast varit en mera kortsiktig lösning av problemet har dock ien del fall erhållits en positiv effekt på den anstalt där missbruk har förekommit.I en del fall har styrelsen även genom särskill bemyndigande lillfiilligtförstärkt vård- och tillsynspersonalen för atl trygga kravet på ordning ochsäkerhet vid anstalten. Jagvill i detta sammanhang erinra om del arbeie som utförs av de s. k.narkomanvårdsleamen. Varje team beslår av bl. a. läkare, psykolog, kurator ochsjuksköterska. Stockholmsteamel började sin verksamhet . Malmöleametkommer troligen atl ha samtliga tjänster besatta och kunna fungera från börjanav 1976. Göteborgsteamet har ännu inte kommit i gång. Stockholmsteamelhar sin verksamhei föriagd huvudsakligen lill allmänna häktet i menhar även kontakter med intagna på andra anstalter och i frivård. Teamet tar påhäktet kontakt med såväl anhållna som häktade med narkotikaproblem. Kontaktenetableras ofta i del akuta abslinensskedei, och man söker därefter motivera denhäktade för fortsatt behandling. En omfattande kontaktverksamhet med olikabehandlingshem och liknande institutioner i bedrivs. Teametsöker aktualisera kontakter som den häktade tidigare haft med behandlare, ochnya kontakter etableras även. I fall där det flnns anledning all tro all denhäktade kommer att dömas lill skyddstillsyn söker man t. ex. i samråd med denhäktade och lämplig behandlingsinstitution all lägga upp en behandlingsplan somkan påbörjas omgående efter domen. Teamet håller även kontakt med intagna somådöms fängelsestraff Teamets psykolog leder samtalsgrupper på häktet och påkriminalvårdsansiallen . Individuella kontakter hålls även med olikaintagna som passerar häktet. Även beträffande dem som dömts till fängelse sökerman etablera kontakter med olika behandlingsinstitulioner, och placeringarenligt 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt förbereds i många fallav narkomanvårdsteamet. Narkomanvårdsteamet söker således genom olika åtgärderatl engagera de intagna att bearbeta sina narkotikaproblem. Somframgår av vad jag nu har sagt följer kriminalvårdsstyrefsen utvecklingen medstor vaksamhet och vidtar åtgärder både för atl begränsa och försvåra införselnav narkotika lill kriminalvårdsansialierna och för all mera varaktigt kommatill rätta med missbruket därav. Några åtgärder från min sida är därför inteaktuella för dagen. 0/77 åtgärder mot narkotikamissbruket Jag ber att få tacka justitieministern för det utförliga svarei på minatvå frågor. Detär riktigt att justitieministern har upplyst mig inte bara en utan flera gångerom de åtgärder som vidtas för alt bekämpa narkotikabrottsligheten. Jag ärdärför myckel lacksam för atl svarei i den delen är synnerligen koncentrerat.Det är för mig inga nyheter, jag är ganska väl insatt i verksamheten.