prot · FZ09127 · 1975-12-31 00:00:00 — Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av Vid omrösining genom uppresning förklaradesflerlald av kammarens ledamöler ha röslai för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resuliai: Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 2 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill au kammaren bifaller ulbildningsulskoitels hemställan i betänkandet nr 27 mom. 7och 11 röslar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruFraenkel begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omrösining gav följande resullat: Mom. 8-10 saml 12 och 13 Kammaren biföll vadulskollel i dessa momenl hemställt. Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i Skärstad m. fi., och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 27 mom. 14röslar ja, den det ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 3 av i Skärstad m. fi. Vidomrösining genom uppresning förklarades fierlald av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvolering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa niomenl hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 5 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärl volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsulskollels hemställan i beiänkandei nr 27 mom. 30röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 5 av . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflerlald av kammarens ledamöter ha röslai för ja-proposilionen. Då herrSvensson i begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resuliai: Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa momeni hemställt. Nr 127 § 4 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. 14 mai 1976 betänkande 1975/76:40 med anledning avproposilionen 1975/76:154 om reglering av priserna på jordbrukspro- Reglering av dukter,m. m. jämte motioner. jordbruksproduk- Sedanregeringen i propositionen 1975/76:100 bilaga 11 under punk- ter, m. m. ternaC 1 och C 3 (s. 38 och 39) beräknat medel för nedannämnda ändamål hade regeringen ipropositionen 1975/76:154 () 1. medge att regeringen eller, efter regeringensbeslämmande, statens jordbruksnämnd fick vidta de ålgärder som behövdes för attgenomföra regleringen av priser m. m. på vissa jordbruksprodukter underreglerings-ård 1976/77, 2. godkänna vad som i propositionen förordals i frågaom användningen av införselavgiflsmedel, som inflöt eller hade influlii underreg-leringsäret 1976/77 eller tidigare regleringsår, och av andra i samband medjordbruksregleringen under samma regleringsår infiutna eller inflytandeavgiftsmedel, 3. medge aU den röriiga kredit på högst 120 milj. kr.som ställdes lill statens jordbruksnämnds förfogande iriksgäldskontoret för ändamål utanför fördelningsplanen förinförselavgiflsmedel flck under regleringsärei 1976/77 användas av regeringeneller, efter regeringens beslämmande, statens jordbruksnämnd, för ändamål inomjordbruksregleringen, 4. godkänna de av regeringen förordade grunderna förreglering av sockernäringen för tiden 30 juni 1977, 5. godkänna de riktlinjer för statens jordbruksnämndsorganisation som i proposilionen förordals i del föregående, 6. bemyndiga regeringen alt vidta de övergängsåtgärderoch åtgärder i övrigt som behövdes för all omorganisationen av statensjordbruksnämnd skulle kunna genomföras. Vidarehade regeringen föreslagil all för /77 under niondehuvudtiteln anvisa 1. lill ett förslagsanslag av14 , 2. till Prisreglerande åtgärder pä jordbrukets områdeett förslagsanslag av 2 . Idelta sammanhang hade behandlats delsde med anledning av proposilionen 1975/76:154 väckta motionerna 1975/76:2349av m. fl. (m), vari hemställts all beslutade 1.atl lämna regeringen bemyndigande att vidta de åtgärder som er fordrades för all genomföra prisreglering pä jordbruksprodukter under 16 regleringsårei 1976/77, 2.all sammansättningen i statens jordbruksnämnds styrelse skulle vara oförändrad, 1975/76:2350av i m. fl. (c, m, fp), vari hemställts alt somsin mening uttalade alt någon förändring av jordbruksnämndens nuvarandesammansällning inle borde ske, 1975/76:2368av m. fl. (vpk), vari hemställts att tillPrisreglerande åtgärder på jordbrukets område för budgelärel 1976/77 undernionde huvudtiteln anvisade etl förslagsanslag av 3 . och att avdetta belopp 3 . fick disponeras för ersättning lill följd avprisslopp m. m.. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. dels de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöie väckta moiionerna 1975/76:1630av herrar i () och Nisser (m), vari hemställts alt riksdagenbeslutade ge regeringen lill känna vad som anförts i motionen angåendeutarbetandet av förslag rörande ett semes-lersyslem för jordbrukare ochavbytarhjälp lill djurvårdande jordbrukare vid sjukdom, 1975/76:1679av i Holmgärden m. fl. (c), vari hemställts all riksdagenuttalade som sin mening att lantbrukets avbytarnämnd borde få i uppdrag all isamband med det fortsatta utvecklingsarbetet i fråga om avbylarverksamhelenutarbeta och framlägga förslag med sikle pä all förbilliga jordbrukareskosinader för avbylarljänsler vid semester, sjukdom och militärtjänstgöring, 1975/76:1706 av hertNilsson i Trobro (m), 1975/76:1738av m. fl. (c), vari hemställts att beslutade atl vidkrislägen som sjukdom och inkallelse lill repetitions-övningar mellanskillnadenmellan sjukpenning och verklig kostnad bekostades av statsmedel, 1975/76:1741 av m. fl. (fp), varisäviii nu var i fråga (yrkandel 3) hemslällls all beslutade attkommande budgetär 5 milj. kr. av prisreglerade medel på jordbruksprodukteravsalies för en sociall anpassad försöksverksamhei med avbylare inom lantbruketi . Ulskollel hemställde allriksdagen skulle 1. medge att regeringen eller, efter regeringensbeslämmande, statens jordbruksnämnd fick vidla de ålgärder som behövdes för allgenomföra regleringen av priser m. m. pä vissa jordbruksprodukter underreglerings-ård 1976/77, 2. godkänna vad i proposilionen förordats i fråga omanvändningen av införselavgiftsmedel, som inflöt eller hade influtit underregleringsårei 1976/77 eller lidigare regleringsår, och av andra i samband medjordbruksregleringen under samma regleringsär influtna eller inflylande avgiftsmedel, 2 protokoll 1975/76:127-129 Nr 127 3. medge att den rörliga kredit på högst 120 milj. kr. Fredaeen den ställdeslill statens jordbruksnämnds förfogande i riksgäldskonloret för 14 mai 1976 ändamålutanför fördelningsplanen för införselavgiftsmedel fick under /77 användas av regeringen eller, efter regeringens Reglering av bestämmande,slaiens jordbruksnämnd, för ändamål inom jordbruks- piiserna på regI e ri n ge n, Jordbruksproduk- 4.godkänna de i proposilionen förordade grunderna för reglering av ter, m. m. sockernäringenför liden 30 juni 1977, 5. lämnautan åtgärd moiionerna 1975/76:2349,yrkandet 1, 6. lämnaulan åtgärd moiionerna 1975/76:2349,yrkandet 2, och 1975/76:2350, 7. godkänna de riktlinjer för statens jordbruksnämndsorganisation som i propositionen förordals, 8. bemyndiga regeringen atl vidla de övergängsåtgärderoch åtgärder i övrigt som behövdes för atl omorganisationen av statensjordbruksnämnd skulle kunna genomföras, 9. till för /77under nionde huvudlileln anvisa ell förslagsanslag av , 10. med bifall till regeringens förslag och med avslagpå motionen 1975/76:2368 till Prisreglerande ålgärder på jordbrukets område /77 under nionde huvudlileln anvisa ell förslagsanslag av , 11. som sin mening ge regeringen lill känna vadutskottet anfört med anledning av moiionerna 1975/76:1630, 1975/76:1738, 12. ansemoiionen 1975/76:1741, yrkandel 3, besvarad med vad ul skoltet anfört. 1. angåendesialensjordbruksnämnds styrelse av herrar i Borr by (c). Krönmark (m) och (), i (c), i (m), () saml () som ansett alt utskottet under 6 bort hemslälla attriksdagen skulle som sin mening ge regeringen till känna vad reservanternaanfört med anledning av motionerna 1975/76:2349, yrkandel 2, och 1975/76:2350, 2. angående anslaget lillprisreglerande åtgärder på jordbrukels område av (vpk) som anselt all ulskollel under 10 bort hemslälla attriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och med 18 bifall till moiionen 1975/76:2368 lillPrisreglerande ålgärder pä jordbru- kels område för budgetåret1976/77 under nionde huvudtiteln anvisa Nr 127 ettförslagsanslag av 3 . i (c); Årets prisregleringsproposilion på jordbrukets område ut- Regleringav mynnar i en hemställan om anslag på 2 . Del är avsett priserna på att utgöra ersättning till jordbruket för uteblivna pris- ochavgiftshöj- jordbruksproduk-ningar till följd av prisstoppet,subventionering av viss livsmedelsimport, ter, m. m. täckning avkostnaderna för läginkomstsalsning och avbylarverksamhet inom jordbruket samtersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Också självasockerregleringsavialel innefattas här. Dessaförslag grundar sig på en myckel omfattande uiredning och överläggningarmellan regeringens representanter och jordbrukels förhandlingsorgan. Det finnshär inte någon anledning all gä in i ytterligare diskussion på dessa punkter;proposilionens förslag har över hela linjen tillstyrkts av utskottet. Däremothar en speciell fråga i prisregleringsproposilionen föranlett delade meningarinom ulskoltet. Del gäller propositionens förslag om statens jordbruksnämndsorganisation. ingår som ledamöler - förulom generaldirektören,som är ordförande, och tvä personalföreträdare - tvä representanter förjordbruket och en representant för vardera konsumenterna, det enskildanäringslivel och konsumentkooperationen. Härtill kommer vid handläggning avfiskeärenden en representant för fisket. Nämnden har därigenom, såsomulredningen och .remissinstanserna framhållit, fäll en allsidig sammansällningmed personer i central position och med sakkunskap i frågor som rörjordbruksnämndens huvuduppgifter. Nämndens sammansättning innebär att såväldet allmänna samhällsintresset som olika intressegrupper är företrädda, ochdärigenom har . förutsättningar skapats för en bred förankring av beslulen. Vidden löpande tillämpningen av jordbruksavlald har jordbruksnämnden att arbelainom de ramar som fastlagts. Vidare är balansen mellan olika partsintressensådan atl generaldirektören har ulslagsröst. Vi är några motionärer somanseratt denna balans bör bibehållas, då den ger del allmänna etl avgörandeinflylande. kan också underställa jordbruksdepartementetviktiga frågor som berör avialel. Idella sammanhang bör också framhållas att jordbruksnämndens sty relse i sitt yttrande över förslaget anfört, alt del måste beaktas alt om man med företrädare för dd allmänna samhällsintresset avser - något som del finns anledning alt förmoda - atl ernå en pariamenlarisk för ankring, förutsätter den föreslagna utökningen av antalet ledamöter i nämnden en så allsidig och avvägd politisk representation atl nämndens prakiiska arbetsmöjligheter i hög grad skulle försvåras. En sådan ordning skulle bli desto mer olycklig i samband med nämndens uilokalisering. Enligt nämndens mening bör samhällets intresse inom jordbruksnämn dens arbetsområde i vanlig ordning komma lill uttryck i och 19 regeringens beslut och direktiv.. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Detär på grundval av dessa fakta som vi också har reserverat oss motutskottsmajoritetens förslag och yrkat avslag pä del förslag somutredningsmannen framlagt och som departementschefen instämt i. Vi anser alldet inte finns tillräckligt grundad anledning all nu förändra sammansättningenav jordbruksnämndens styrelse. Del har vi framhållit i reservationen I, som jagber att få yrka bifall till. I övrigt, herr talman, berjag att få yrka bifall till vad utskottet hemställt. HertWACHTMEISTER i (m); Eftersom i nästan ord för ord har sagt vad jag hadetänkt alt säga kan jag inskränka mig till atl för moderala samlingspartietsräkning yrka bifall till reservationen 1. Jag hoppas alt kammaren föriäter migatt jag är så kortfattad. Hert (): Jag kommer i mitt anförande endasl att beröra frågan omsammansättningen av jordbruksnämndens styrelse. Dennuvarande ordningen atl regeringen bestämmer anlalet och utser ledamöterna istyrelsen kommer alt beslå. Mol den ordningen har ingen i utskottet haftnågonting att invända. har emellertid departementschefen för riksdagensinformation redovisat sina avsikter atl utöka jordbruksnämndens styrelse medrepresentanter för del s. k. allmänintresset. Vi reservanter anser däremot attstyrelsens nuvarande sammansättning bör bibehållas. Jag vill som motivering förmill siåndpunkisiagande i korthet anföra följande. Vidremissbehandlingen av utredningens förslag, som ligger lill grund förpropositionen, har tanken att utöka styrelsen inte fått slöd. anser att den nuvarande intressesammansällningen kan bibehållas,och jordbruksnämnden själv säger delsamma som i just harframhällil. LO, LRF och anför liknande synpunkter.Förhandlingsresultaten i fråga om priset på jordbruksprodukter underställs juregering och riksdag, och i sitt arbete som verkställande myndighet ärjordbruksnämnden bunden vid de riktlinjer som fastläggs av riksdag ochregering. Till jordbruksnämnden finns knuten en konsumentdelegation, även denutsedd av regeringen, med uppgift att framföra synpunkier och önskemål frånkonsumenternas sida. Omdel s. k. allmänintresset inte skulle tillvaratas inom jordbruksnämndensverksamhetsområde, kan det, säviii jag förslår, inle bero på styrelsens sammansättning.Enligt vad jag har kunnat finna har varken utredningen, departementschefeneller utskottsmajoriteten lämnal bärande moriveringar för förslaget attutvidga jordbruksnämndens styrelse med representanter för allmänintresset, ochinga exempel har heller lämnais på brisiande bevakning av allmänintresset. Dettaär, herr talman, bakgrunden lill att jag i ulskollel följl upp yrkandena imoiionerna om en oförändrad sammansättning av jordbruksnämndens styrelse. Jag ber altfå yrka bifall lill reservalionen 1. (vpk): I jordbruksutskottets betänkande nr 40 behandlas vpk;s partimotion2368. I motionen, som följs upp med reservationen 2 till utskottsbetänkandei,yrkas pä en sådan uppräkning av medelstilldelningen i fråga omprisi-egleringen på jordbrukets produkter m. m. att den subventionering avbaslivsmedel som pågätt kan fortsätta på den ursprungliga grunden.Det innebär att prisstoppet bibehålls på de ifrågavarande baslivsmedlen och atthela prisstegringen subventioneras bort på det sätl som skedde i börian. Utskottethänvisar till att frågan om prissystem för jordbrukets produkter är föremålför utredning inom 1972 års jordbruksutredning och att utredningen beräknas blifärdig . Detta är självfallet ett rikligt konstaterande, men det ärinkonsekvent att åberopa del för att avstyrka motionen. Skulle man ha handlatkonsekvent i vad gäller att avvakta utredningens resultat, skulle man inte hainfört livsmedelssubventioner, därför all del kunde anses vara atl föregripautredningens kommande val av prislinje. 1 och med att man införde livsmedelssubventioner"körde man över utredningen" på den här punkten, om jag får uttryckamig så. Därmed har jag inte sagt att det var oriktigt att införalivsmedelssubventionerna. Från vpk:s sida anser vi i stället atl det var enriklig åtgärd, och vi stöder den. Vi har krävt införande av prisstopp pä alladagligvaror, och i konsekvens med detla krav kräver vi nu att prisstoppetåtminstone skall upprätthållas på de baslivsmedel som hitlills varitprisstoppade. Defördelningspoliliska effekterna av livsmedelssubvenlioner har studerats inom1972 års jordbruksutredning. Man har därvid funnil alt livsmedelssubvenlionergynnar låg- och medelinkomsttagare och kan missgynna dem som har högainkomster. Subventionerna har således en för-delningspolitisk effekl som ärgynnsam för i första hand låginkomsttagarna. Det har för vår del avgjortställningstagandet till livsmedelssubventionerna. Enfråga som kan diskuteras är vilka livsmedel som skall subventioneras i delfall endast vissa livsmedel är prisstoppade. Subveniione-ringen kan ju ledalill en snedvridning av konsumtionen och konkurrensen mellan olika livsmedel,exempelvis kött kontra fisk. Men i det fall som aktualiserats i moiionen rördel sig om atl upprätthålla prissioppel pä livsmedel i den ulsiräckning somskett frän början. Hur myckel ytterligare medel som behöver anvisas för attprisstoppet skall kunna upp-rällhållas har del inle ställ all fä säkrauppgifter om. Vi har därför i moiionen mer eller mindre skönsmässigl yrkal atlde medel som skall användas för upprätthållande av prisstopp skall räknas uppmed 500 milj. kr. Utskottethar som sagt bara hänvisat till all uiredning pågår då del gällt all moliveraavslag på motionen. Som jag redan påvisat så är delta inte konsekvent. Vi anserdet mera konsekvent att söka upprätthålla prissloppet på de baslivsmedel somfrän börian har varit prisstoppade. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Del betyder entransferering lill läginkomsltagarnas förmån. Jag yrkar därför, herr lalman,bifall lill reservalionen nr 2 av . FruLUNDBLAD (s): Propositionen om reglering av priserna på jordbruksprodukter /77 innehåller också, som sagts, vissa förslagkring frågan om jordbruksnämndens organisation efter del att nämndenutlokaliserats lill . Den reservation som de borgerligarepresentanterna i utskottet har enat sig om är ett myckel intressantaktstycke, speciellt i belysning av de borgeriiga partiernas mångadeklarationer om vidgad demokrati och kamp mol maktkoncentration och när manser till ordalydelsen i de motioner det hänvisas lill i reservationen. Menförst skulle jag vilja säga några ord om vpk;s reservation om ytteriigarestatsmedel för atl stramt bibehålla prisstoppet på livsmedel. I och för sig kanjag förslå de strävanden som kommil lill uttryck i reservationen, men detskedde ju inte någon stor höjning av t. ex. mjölkpriserna och andra viktigabaslivsmedel. Höjningen av priserna lades främst på grädde, vispgrädde ochfinare köttvaror. Därför blev resultatet av prispålägget inle så svårl för t.ex. barnfamiljerna. Man har alllså inte med årets beslul om reglering av prisetpå jordbruksprodukterna minskal de Slalliga subventionerna i kronor räknat, menman har koncentrerat dem till ett smalare sortiment av viktiga baslivsmedel.Del tycker jag ur fördelningspolilisk synpunkl bör vara det viktigaste. Därför,herr talman, yrkar jag avslag på reservation nr 2. Icenterpartimotionen, som ligger lill grund för reservationen, uppges attjordbruksnämndens huvuduppgifter är två. För det första skall nämnden vara ettslutligt förhandlingsorgan när man skall göra upp om jordbruksavtalet. Del ärjust ell sådant avtal /77 som behandlas i den proposilion som liggertill grund för jordbruksutskottets betänkande nr 40. För del andra skallnämnden vara en verkställande myndighet när avtalet skall tolkas och de olikabestämmelserna tillämpas. Del sislnämnda måsle ofta på grund av det skiftandepris- och produktionslaget - bl. a. utomlands - ske pä ett självsländigl sätt,även om statsmakterna dragit upp rikllinjerna lidigare. Del är ofta de slalligamyndigheternas uppgift all lillämpa olika riktlinjer, och ändå anses de fiestaav dessa myndigheters styrelser behöva ca ell liolal ledamöler. Del är inlealllid bara fråga om en snäv avlalsiillämpning utan det berör för jordbruksnämndensdel jordbrukspolitik, handelspolitik, det gäller förvallning av slora slalligasubventioner lill näringsprodukler som ett led i hela prispoliliken. Man bordekanske också lägga litet mer hälsomässiga synpunkter på Slödel lilljordbruksproduktionen. Koslens betydelse för vår hälsa är ständigt omviiinad.och här skulle dl siörre allmäninlresse verkligen vara befogat. Närman läser cenlerparlimotionen frågar man sig också hur del inom de borgeriigapartierna egentligen förhåller sig med inställningen lill ökad jämställdhet mellankvinnor och män. har enbart manliga ledamöler, likasåjordbrukets förhandlingsdelegation, konsumentdelegationen har ett par kvinnor.Och ändå är del främst kvinnor som intresserar sig för livsmedelspriser ochkvaliteten på varorna. Enutökning av antalet ledamöter i jordbruksnämnden vore ju en chans atl bryta denmanliga dominansen. Har den tanken verkligen inte föresvävatmotionärerna och reservanterna från , och ? Icenterpartiets motion anges också ett annal skäl för alt undvika ulökning avjordbruksnämndens styrelse med s. k. representanter för allmänintresset. a. lill jordbruksnämndens yttrande och säger att en allsidig ochavvägd politisk representation skulle försvåra nämndens arbele, speciellt viden uilokalisering. Vad menar man nu med detta? Skulle de borgeriiga partiernaverkligen inte kunna tänka sig atl andra än stockholmare kunde komma i fråga?För all del - LRF:s cenlrum ligger ju i Slockholm, men hur är det meddecentraliseringen? Ledamöter bosatta utanför har ju länge fått sökasig till sammanträden i Slockholm, och deltar ju riksdagsledamötersom allmänhetens representanter i sammanträden i styrelserna för utlokaliseradeverk. Del nu anförda skälet är sanneriigen anmärkningsvärt mol bakgrund avcenterns ofta uttalade önskan om decentralisering. Jagskulle också vilja hänvisa lill alt folkpartiledaren i finansdebatten sadeföljande: "Vi har etl program för hur man i slällel kan vidgamedbestämmande och ansvar i det svenska samhället och i värt näringsliv tillfler människor, fler förelag, fler regioner. Vi inbillar oss inte all allvisdom är samlad i Slockholm." Kan -verkligen represenlanlerrösta för ett förslag som bygger på de tankar som kommer till uttryck i dencenlerpartistiska motionen? Nej,motståndet mol en utökning av jordbruksnämndens styrelse med representanter förallmänintresset, dvs. representanter för andra än de direkt inblandadeparterna, jordbruket, livsmedelsindustrin, konsumenterna, måsle bero på atlman inte vill ha för stor insyn i och breddning av verksamheten. Del är allmäntkänt alt prisregleringssystemel och mängden av avgifter och bidrag kringjordbrukels produktion och förädling av våra viktiga livsmedel är en labyrintsom man svåriigen hittar in i och kanske knappasl kommer ul ifrån.Lanlbruksekonomiska sam-arbeisnämnden har bl. a. utgivit en hel skriftpä 60 sidor för atl förklara beräkningsmetoderna, och även den skriften ärsvåriäsl. Jag anser det nödvändigl att en så slor och vikiig sektor somproduktion och prissättning av våra baslivsmedel inte blir för svår att begripaför en slörre krets av medborgare. Det fär inte enbart bli ett experternasgöromäl, såsom texten i moiionerna och reservationen har kunnai antyda. Sammanfattningsvis,herr lalman, vill jag slå fasl all jordbruksnämnden har en mycket litenstyrelse, 6 personer, där jordbruket och livsmedelsindustrin är välrepresenterade. Vi vill bredda insynen frän samhällel med represenlanler ulandirekt intresse i de behandlade frå- Regleringav priserna på jordbruksprodukter, rn. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. gorna, som ett led i enallmän politik för ökat medbestämmande och ökat engagemang i det som ofta påborgerligt häll kallas den statliga maktapparaten. Deborgerliga partierna hade här en chans alt följa upp sina ofta framfördatankar på fördjupad demokrati och mindre byråkrati, men den chansen har deinle tagit när del kommer lill ett verkligt prov på den poliliska viljan.