prot · FZ09142 · 1975-12-31 00:00:00 — Som påpekas i vår reservaiion skall naturligtvis inte varjeändring i den underhållsskyldiges situation föranleda ändring i bidraget. Förstoch främst innehåller lagtexten den begränsningen att en ändring i bidragetskall ske endast om ändrade förhållanden påkallar det. Vidare understryker viatt en förutsättning för att jämkning skall kunna begäras bör vara alt bidragetmed hänsyn till de ändrade förhållanena inte framstår som rimligt. Detbör också krävas atl förändringen inte är tillfällig. I övrigt hänvisar jagtill vad som anförs i reservationen på s. 130 och 131 i utskottets betänkandeom de olika situationer då en jämkning bör kunna ske. Jag vill här endasttillägga att vi flnner att en jämkning kan vara påkallad, om denunderhållsskyldige fått en ökad försörjningsbörda gentemot ett eller flera nyabarn. Vidare bör exempelvis det förhållandet alt hans inkomster av olika skälinte följt den allmänna löneutvecklingen kunna föranleda nedsättning avbidraget, liksom den omständigheten att hans arbetsförmåga har avtagit ibeaktansvärd grad. Jagvill till slut säga att vi reservanter litar på att våra domstolar skall kunnatillämpa ändringsreglerna med urskillning, så alt såväl den underhållsskyldigessom den underhållsberätligades intressen kommer att kunna tillvaratas på etttillfredsställande sätt. Meddet sagda yrkar jag bifall till reservationen 13. I övrigt yrkar jag bifalltill ulskollets hemställan. Faderskap och vårdnad om barn Hen (): betänkande nr 33 innehåller många viktiga frågor inomhuvudsakligen område. Med hänsyn till dessa frågors storabetydelse för många enskilda människor, deras vida omfattning och i åtskilligafall komplicerade nalur kan man beklaga - jag instämmer här i vad lagutskottetsordförande sade - alt de måste behandlas både i utskott ochkammare i slutskedet av en arbetstyngd session, när ärutomordentligt hårt pressad också av andra viktiga arbetsuppgifter. Ävenom både utskottets och, inte minst, utskottets kansli har satt till alla klutaroch lagl ner ett intensivt arbete på att bearbeta dessa frågor är det risk föratt den pressade arbetssituationen har medfört att en del frågor, som skullebehöva ytterligare överväganden och belysning, inte kunnat få del. Likaså bördet noieras att frågan om faderskap och vårdnad var en av de frågor som detfrån början var meningen att skjuta på lill hösten, men efter det att utskottetfattat ett sådant beslut ändrades majoriteten i utskottet till ett beslut attärendei skulle företas till avgörande under detta riksmöle. Dessa mot varandrastridande beslut har naturligtvis inte bidragit lill alt öka den tid som harförelegat för behandling av detta lagstiftningskomplex. Jag menar att detfinns frågor som hade behövt belysas ytleriigare, vilket inte har varit möjligtmed den tidsbrist i vilken utskollel har befunnit sig under arbetet. Delta harunderstrukits i det särskilda yttrande, nr 6, som och jag Faderskapoch vårdnad om barn har avgivit, och det ärockså synpunkter som delas av lagutskottets ordförande, enligt vad vi nysshörde. Demånga reservationer och särskilda yttranden som fogats till detta betänkandevisar att del föreligger olika synsätt på åtskilliga av de frågor som därbehandlas. Det skall emellertid inte undanskymma det faktum au det finns en delförslag i propositionen som är bra, där reglerna hiltills har varit sådana attdet har funnits ett behov av atl ändra dem. Att exempelvis den s. k.faderskapslagen nu arbetas in i tror jag alla somsysslar med den här materian anser vara en fördel. Demoderata ledamöterna i utskottet har avgivit ett antal reservationer. Jag skallhär säga några ord om dem som berör vissa faderskapsfrågor, medan kommer alt behandla de reservationer som gäller frågan om gemensamvårdnad. Reservaiionen1 gäller brytande av den s. k. faderskapsprcsumlionen. Lagförslaget innebär attom en annan man än moderns make erkänner faderskapet lill ett barn som kvinnanfött och modern, mannen i äktenskapet och barnavårdsnämnden godkänner denandre mannens erkännande av faderskapet, så skall därigenom anses fastställtatt mannen i äktenskapet inte är barnets far. har det för att den s.k. äk-tabördspresumtionen skall kunna hävas alltid krävts att frågan prövas avdomstol. 1 domstolsförhandlingen har bevisning kunnat upptas pä sedvanligtsätt. Mankan nog säga att flertalet mål av den här typen är av ganska okomplicerad art.Talan om ett brytande av faderskapsprcsumlionen torde i de allra flesta fallvinna bifall. Men det väsentliga är ju att man sä långt möjligl alltidgaranteras ett materiellt riktigt resultat. Med det förenklade förfarandet,som utskottsmajoriteten föreslår, finns vissa risker atl detta inte uppnås. Mangör ett avsteg ifrån den sedvanliga grundsatsen att familjeräilsligastalusfrågor inte skall kunna disponeras av parterna. Åtskilligaremissinstanser har på den här punkten uttryckt sin oro och hävdat atl det ärrisk att faderskapsfrågor av den här typen avgörs alltför lättvindigt och atträttssäkerhetssynpunkterna inte blir tillräckligt beaktade. Det kan inteuteslutas att del flnns motiv - känslomässiga, ekonomiska eller andra - föratt parterna vill få en lösning som förefaller dem lämplig just i den rådandesituationen men som kanske inte är den materiellt riktiga. Kommer tre personer- modern, hennes make och ytterligare en man - överens om atl frågan omfaderskapet skall lösas på ett visst sätt, så torde det i flertalet fallknappast finnas någon möjlighet alt kontrollera att överenskommelsen ocksåöverensstämmer med det faktiska förhållandel. Felaktigheten kan gå ut överbarnet. Vi reservanter anser inte atl tillräckliga skäl anförts för del föreslagnaförenklade förfarandet, och jag yrkar därför, herr lalman, bifall till reservationennr 1, som innebär avstyrkande av förslagel. Reservationennr 2 gäller frågan om man skall behälla de tidsfrister som f n. finns för atlföra lalan om hävande av faderskapspresumlionen för den man som vidbarnets födelse var gift med modern och därför presumerats vara barnets far.Del är väsentligt att man här utgår från vad som är barnets bästa. En negativbördstalan som förts mot barnet - det är ju det som det är frågan om - börföras . Nackdelen med den talerätt, som föreslåsinförd, är att mannen, den presumerade fadern, kan föra lalan mot barnet eflerhur som helst. Jag anser att barnets behov av trygghet och stabilauppväxtförhållanden talar emot sådana möjligheter. Flera remissinstanser harockså pekat på risken för negativa känslomässiga konsekvenser om en sådan härtalan förs mol barnet, när det kanske är |i en känslig ålder. Det kan hellerinte uteslutas att talerätten kan användas i vissa fall i otillbörligt syftesom påtryckning på mor eller barn. Vi skall också komma ihåg att om det uppstårkontroverser inom familjen mellan mannen och barnet med anledning av att mannenifrågasätter faderskapet, så har ju alltid barnet möjlighet all, om del harintresse alt få faderskapsfrågan prövad, väcka sådan talan. Där föreligger juingen bestämmelse om inom vilken sådan talan skall väckas. Jag villockså peka på att bevissvårigheterna naturiigivis ökar ju gårutan att talan förs. Också det är ett skäl alt begränsa möjligheterna atl föralalan . Jag yrkar alltså bifall lill reservation nr 2. Låtmig sedan, herr talman, helt kort beröra ytleriigare några frågor som tas upp iulskottsbelänkandel. I motionen 1122 tas den, i varje fall ur principiellsynpunkt, mycket intressanta frågan upp om en man skall ha räll atl föra lalanoch få fastställt att han är far till ett barn, dvs. en positiv faderskapslalan.Utskottel har inte funnit atl det är erforderligt och menar - i likhet meddepartementschefen - att när det gäller talan gentemot ett barn som fölls underäktenskap måste en sådan ordning vara helt utesluten. En sådan möjlighet skulleju i hög grad kunna medföra lalan av chikanerande art eller t. ex. mer ellermindre i hämndsyfte. Samma skäl kan anföras i vissa relationer beträffande barnsom föds av en ogift mor. 1 nu gällande lagstiftning framgår enligt ordalageninte klart om en sådan här talan är tillåten eller inle. Såvitt vi har kunnatutröna under utskottsbehandlingen föreligger bara ell rättsfall som har förtstill högsta domstolen i den här frågan, och högsta domstolen kom då lill -visserligen under dispens och i motsats till un-derdomslolarna och tillföredragande revisionssekreterare - att en sådan talan inte är tillåten enligtgällande rätt. Något praktiskt behov atl genom en ändring i lagen ändra detståndpunktstagandel föreligger såviii jag kan se inte, och det menar också ettenhälligt utskott. Ireservationen 3 tas upp frågan om ett uttalande atl god man alltid skallföreträda barnet i faderskapsmål när intressekonflikt föreligger mellan å enasidan barnet och å andra sidan vårdnadshavaren/förmyndaren. Såvitt jag kanbedöma föreligger i 18 kap. helt lillfredsslällande regler omförordnande av god man när t. ex. förmyndarens intresse strider mot denomyndiges. Den ordning som gäller innebär en tillfredsställande garanti föratl barnets intresse blir tillvarataget, och Faderskapoch vårdnad om barn Faderskapoch vårdnad om barn jag menar därför att denhär reservationen slår in öppna dörrar. av utskottets betänkande upptar en diskussion om underhållsbidragsfrågor.Det är inte så konstigt, inte minst mot bakgrund av att mål om underhållsbidragutgör en stor andel av de familjerättsliga målen i våra domsiolar. Det sägersig självt all det är svårt att träffa rätt när det gäller all bestämma ettriktigt avmätt underhåll till ett barn från den som inte har vårdnaden ombarnet. A ena sidan skall barnets behov av underhåll tillgodoses, å andra sidanfår underhållet inte överstiga den underhållsskyldiges förmåga. Var och en somhar sysslat med dessa frågor vet att i de allra flesta fall har denunderhållsberättigade ett behov som överstiger den underhållsskyldiges förmåga.Vilket ställningstagande som än görs innebär det lätt att den ena parten ellerkanske båda parterna känner sig orättvist drabbade. Barnet eller dessvårdnadshavare anser inte att barnet får tillräckliga medel för sitt uppehälle,som den underhållsskyldige anser sig få betala alltför mycket. Vihar också regler som automatiskt justerar uppunderhållsbidragen. De reglerna har just i berört.Jag kan hålla med honom om att visst kan del i vissa fall slå snett. Bakgrundentill att vi har dessa automatiskt verkande regler är den ständigtpågående stora penningvärdeförsämringen. Hade vi inte den galopperandeinflationen skulle jjroblemen i detta avseende vara väsentligt mindre. Dettaär, herr talman, ett exempel på hur otäck och otrevlig en stor inflation i ettland är också på familjerättens område. Inlesällan ändras de ekonomiska förutsättningar som rådde i samband med domen elleravtalet om underhållet. I sådana fall kan en jämkning ske åt någotdera hållet.En förutsättning för jämkning är dock att väsentligen ändrade förhållandenpåkallar denna jämkning. Även om det betyder att jämkning f n., som utskottetsäger, endast sker i begränsad utsträckning, förekommer dock i praktiken inteså få jämkningsfall. Jämkning sker faktiskt t. ex. när den underhållsskyldigehar fått ändrade inkomslförhållanden eller ändrad försörjningsbörda av merbetydande och varaktig art. Reservationen13 vill ändra förutsättningarna här genom att ta bort "väsentligen" ibegreppet "väsentligen ändrade förhållanden". En lolk-ning av lagtexienskulle då rimligen innebära att det skulle bli möjligt alt göra ändringar iflera fall än f n. Viden genomläsning av reservationen 13 blir man dock inte särskilt imponerad,eftersom det görs många inskränkningar beträffande i vilka fall denna ändringskall kunna ske. Förutsättningen är att bidraget skall med hänsyn till deändrade förhållandena inte framstå som rimligt. Varje förändring skall intekunna åberopas som grund för jämkning. Förändringen skall vara någol så närbetydelsefull, säger man. Någon diskussion förs inte om att det också skallvara påkallat för den underhållsskyldige med den här ändringen. Myckel prutadesgenast och hälften prutades strax, skulle jag vilja säga. All nu göra enändring i det här begreppet och till grund för denendast ha de motiv som återflnns på ungefär en sida i reservationen 13 voreknappast välbetänkt. Detflnns, som utskottet säger, mänga skäl att överväga en liberalisering avlagstiftningen på den här punkten. Mycket talar föratt det här spörsmåletförst bör övervägas av den uiredning som sysslar med dessa problem, nämligenfamiljelagssakkunniga, och i anslutning lill ett belänkande från dem prövas avstatsmakterna. Att nu göra den i reservaiionen 13 föreslagna ändringen avlagtexten anser jag vore mindre välbetänkt. Och det skulle med de knapphändigamotiv som förebringas ställa domstolarna inför avsevärda svårigheter att nå enenhetlig rättstillämpning. Reservationerna 15 och 16 slutligen gäller överflyttning av barnrespektive rättegången i vårdnadsmål, dvs. frågan om det skall varaspecialdomstolar i vårdnadsmål eller inte. Närdet gäller överflyttning av barn anser jag att det finns skäl som talar för denändring som föreslås i propositionen. Den praktiska skillnaden jämfört mednuvarande regler är kanske inte så förfärligt stor, men jag har svårt att inselämpligheten av att huvudregeln skall vara att beslut av den här arten skallleda till omedelbar efterrättelse ulan ett avvaktande av laga kraft. I fråga omspecialdomstolar har jag, herr talman, vid åtskilliga tillfällen här i kammarenhävdat att det inte vore en lyckosam väg om vi på alltför många områden här ilandet införde sådana. Jag tror att inte minst familjerättsliga frågor är avsådan art att de bör handläggas av de allmänna domstolarna med den, som jag iprincip anser, väl avvägda kombinationen av yrkesdomare och lekmannadomare, somvi har där. Jag tror att det för att vi kan komma så långt som det ärmöjligt när det gäller att nå materiellt riktiga avgöranden. Jag har redan yrkat bifall till vissa reservationer. I de frågor, därjag inte tillhör reservanterna, yrkar jag bifall till utskottels hemställan. Faderskapoch vårdnad om barn Hen () kortgenmäle: Jag begärde replik innan på sitt sakkunniga sättredogjorde för sin syn på den nu begärda direkta lagändringen i reservationen13, som i pläderade för. Jag delar , att metoden att utan ett ordentligt genomfört utredningsarbete ochi avsaknad av nya motivuttalanden göra direkta förändringar i lagtext knappastär den som vi brukar tillämpa. Beträffandeherr synpunkter på reservationen 1, alt överenskommelse skulle kunnaträffas mellan två berörda män och modern, gissar jag att sådanaöverenskommelser i vissa fall kan träffas redan under nuvarande förhållanden.Men här kommer dock alltid atl gälla all barnavårdsnämnden, som har atl bevakabarnets rätt, får ge sin mening till känna. Visstkan det finnas synpunkter av värde i det som sägs i reservationen 2 omlalerätien för fadern, att proposilionen i det sammanhanget skall avslås ochatt regeln fortfarande skall gälla, men det är hell Faderskap och vårdnad om barn klartatl en fader som på annat sätt vill störa barnet och modern med påpekanden iandra former än att gå lill domstol efler , kan göra att det blirnog så påfrestande för barnet. Dessa andra former behöver jag inte här närmaregä in på. HerrANDERSSON i (s) kort genmäle: Jag vill först hävda att reservationen 13 är skriven efter mogetövervägande. Lagförslaget är utformat i samarbete med ett flertal jurister somverkligen kan detla område. Bakgrundenlill reservaiionen är de krav som har rests från olika ledamöter i dennakammare , alt man bör åstadkomma större möjligheter tilljämkning av underhållsbidraget i syfte att hjälpa de människor som har fått ensådan ändrad livssituation att de verkligen är i behov av en jämkning av dettaunderhållsbidrag. Vihar anseti det befogat med en sådan lagändring och att vi inte skall behövavänta tills alla olika delar i hela detta komplex är färdiglösta. Förslagetinnebär inte något föregripande av helheten, utan det innebär att man så snabbtsom möjligt skall kunna tillgodose de krav som många människor ställer. Det ärvad vi har velat föra fram i sammanhanget. () kortgenmäle: Inle belräffande några domstolsavgöranden kan man vara säker på alt deinnehåller ett materiellt sell rikligt avgörande, men det är i alla fall enförhoppning att vi med domstolsprocessen når så nära det materiellt riktigaavgörandet som det över huvud taget är möjligt. Beträffandereservationen 1 om faderskapserkännandet, som berörde, vill jagsäga att majoritetens förslag ändå öppnar större möjligheter för felaktigaavgöranden än reservanternas väg. Det är klart all fallet som jag nämnde, medtre parter som kommer överens om någonting som är fel, kan länkas klara sigäven vid en domstolsprövning. Men jag påstår absolut att risken är betydligtmindre om frågan prövas inför domstol. Del är en rättssäkerhetsfråga detla attvi får regler som så mycket som möjligl säkerställer atl avgörandet blirmateriellt riktigt. Närdet gäller ireårsregeln vill jag bara påpeka för att även denrisk som han nämnde kan uppkomma, men där får ju barnet ett intresse a\' allföra denna talan, om förhållandena blir orimliga. Om man väljer vår linjekommer barnet inte att överraskas, om den rälislige fadern, genom att enrelation som växt fram hastigt bryts och vid något tillfälleflnner anledning att föra talan gentemot barnet. Närdet gäller vad i sade om väsentligen ändradeförhållanden kan man väl möjligen säga att skillnaden i sak inte är så särskillstor mellan majoritet och reservanter. Som jag sade, har reservanterna tagittillbaka en hel del. På s. 131 står det: "Förslagetger domstolen möjligheter atl i det enskilda fallet bedöma huruvida vad somtidigare beslämts angående underhåll kan anses skäligt med hänsyn lill parternasaktuella förhållanden. Det förhållandet att man slopar kravet pä attförhållandena skall ha ändrats i väsentlig mån innebär dock inte att varjeförändring skall kunna åberopas som grund för jämkning. Förändringen bör varanågot så när betydelsefull för att jämkning skall kunna ske." Jagmenar dock atl det blir risk för ett ökat antal processer som kanske inte ledertill någonting. Ordet väsentligen avhåller kanske från en hel delprocessförsök. Tar man bort ordet måste de som sysslar med de här frågorna anseatl någonting har ändrats, och det har det. Men motiven ger sedan inte såsärskill mycket stöd för en ändring i sak. Jag menar att med beaktande avsamtliga skäl, som delvis är av motstridande arl, bör den här frågan noggrantpenetreras och då lämpligen av familjelagssakkunniga, innan man ger sig in påen ändring. Faderskapoch vårdnad om barn Hen (): Jag skall först beröra vad var inne på, nämligenanledningen till att det här ärendet har kommit upp och inte skjutits tillnästa . Den som förändrade majoriteten i utskottet var alltså jag, mendet var på mycket godtagbara skäl. Fördel första var arbetsbelastningen stor i och alla utskott bemödadesig om att skjuta på vissa ärenden. Det visade sig då att man hade gjort dettai så stor utsträckning i andra utskott att det gott och väl fanns utrymme fördet här ärendet. Det var det första skälet. Fördel andra, och del var det väsentligaste, visade det sig alt allmänheten fanndet mycket angeläget att ärendei avgjordes ganska snabbt. Det fanns alltså enpress från väljarnas sida, och en demokratiskt mer fullgången motivering föratt ta upp ärendet kan man knappast tänka sig. Detviktiga i det här ärendet är naturiigivis den gemensamma vårdnaden. Den är detallt överskuggande. 1 politiskt avseende är det ell intressant ärende, därföratt det visar att vårt konservativa parti, alltså moderata samlingspartiet, harvelat bromsa. Det är mycket egendomligt att man som man talar om dennya individualismen, som innebär alt människor själva skall få bestämma, villatt samhället skall gå in och bestämma i en så pass personligt färgadangelägenhet som frågan om huruvida man vill ha gemensam vårdnad om sina barn.Det är faktiskt ganska anmärkningsvärt. Detär också notabelt att vi å ena sidan har moderata samlingspartiet som villförbjuda föräldrar att ha gemensam vårdnad och å andra sidan vpk som villtvinga människor att ha gemensam vårdnad. Där har vi alltså polerna i dettaärende. Liberaler har ju varit pådrivande från början. Den förste som väckteden här frågan - och det var - var . Det ärdärför sjävklart au jag hälsar med stor tillfredsställelse att frågan nu hartagits upp också av regeringen. Endast ytleriigare en liten fråga. Jag instämmer hundraprocentigt medherr när det gäller att stryka ordet väsentligt Faderskap och vårdnad om barn när det gäller ändradeförhållanden för jämkning av underhållsbidrag. Del är faktiskt redan enliberalisering på gång i rättspraxis, del sades också i utskottet. Detta gällerkanske i all synnerhet skånska hovrätten. Då är det så mycket bättre alt manskjuter denna fråga till familjelagssakkunniga, där presidenten i skånskahovrätten är ordförande. Detär ett hederligt sätt att lagstifta att det står i själva lagen vad som gäller.Domstolen måste under alla förhållanden när det kommer ett sådant ärende omjämkning pröva om det är väsentligt ändrade förhållanden. Då är det bara braatt det står i själva lagtexten. Jaghåller också med om att reservationen bara är en omformulering.Man säger att det måste ha hänt någonting som är av vikl. Man säger också tänker sig att familjelagssakkunniga kommer med ett delbetänkande. Delmåste ändå vara den rätta metoden att skicka ärendet dit och inte, som herrSvanberg påpekade, ändra en lagtext hit och dit. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan pä alla punkter. HenWINBERG (m) kort genmäle: Bara en kort kommentar till för att det i protokollet inteskall lill synes stå oemotsagt vad han sade om gemensam vårdnad. Jag vill göradet , eftersom , som kommer att behandla dessa frågor frånmoderat håll, står en bra bit längre ned på talarlistan. HerrSjöholm sade att moderata samlingspartiet vill låta samhället bestämma. Det ärhänsynen till barnens bästa som har föranlett vår bedömning. HenSVANSTRÖM (c) kort genmäle: Jag vill säga till hisloriebeskrivning beträffandeuppskovet, att jag kanske hade litet större insyn i de inre omgångar som viflck ta innan det hela blev klart. Det var ju uppoffrande av andra utskott altde kunde skjuta på ärenden, men vi kommer ändå att habekymmer att hinna med alla dessa ärenden. Vad som är väsentligt, ,är att vi i utskottet inte flck den tid på oss sorn vi behövde för attordentligt genomarbeta detta förslag, trots de stora uppoffringarna från vårtkanslis sida, som påpekade. Jag vill upprepa att min uppfattning var att viicke skulle ha åstadkommit någon försening när det gäller genomförandet avdessa bestämmelser, men vi hade fått tillfälle till en litet lugnarearbetstakt. Hen () kortgenmäle: Jag påpekade ju, , att det var en press från allmänhetenssida att ärendei skulle tas upp , och det anser jag vara en godtagbarmotivering. Vad sägerverkar vara litet av den obolfärdiges för- Detta är ettmycket genomarbetat förslag. Jag kan inte fatta atl del skulle vara sämre änvad vi brukar åstadkomma. Var och en har fått tala hur länge som helst, och vihar behandlat ärendet precis som alla andra. Det är ingen skillnad alls. Mankan visst säga, , att det var det ena eller andra hänsynstagandetsom låg bakom. Men vi anser att det är av hänsynen till barnen som föräldrarnabör ha gemensam omvårdnad. Det är ju för barnens bästa. Detintressanta politiskt är ju att det konservativa partiet vill skynda långsamt,och jag bara påpekade att det är precis som del skall vara. HenSVANSTRÖM (c) kort genmäle: och jag behöver inte träta längre om detta, men herrSjöholm har två gånger upprepat atl det var ett tryck från allmänheten. Jagtror, , att det var tryck från hell annat håll. HerrSJÖHOLM (fp) kort genmäle: Det är sådant där man inte vill höra i riksdagsdebatten. En förstuckenantydan, som ingen skall riktigt begripa vad del är. Jag menar allvar alt detvar tryck från allmänheten, och jag menar att vi skall försöka rätta oss efterdet. Faderskapoch vårdnad om barn Hen i (vpk): Lagar är mäktiga redskap, som ingår i samhällets ideologiskaöverbyggnad.