prot · FZ0967 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:67 §1 Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. Omstörre upplagor av statliga ulredningsbetänkanden §2 Om större upplagor av statliga ulredningsbetänkanden Herr statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:219, ochanförde: har frågat mig vilka principer som ligger till grundför beslut om storleken på en upplaga av ell slalligl betänkande. Föratt ell belänkande skall få tryckas i t, ex, serien (SOU) behövs lillslånd av chefen för det departement som utredningen sorterarunder. Enligt de anvisningar som gäller skall ansökan om tryckning göras eftersamråd med LiberFörlag/Allmänna förlaget och med departcmenicls kontaktman förSOU-ärcnden, Vid detta samråd söker man göra en så säker beräkning av upplagansom möjligt. Man räknar fram del antal exemplar som behövs förremissbehandlingen, för försäljningen, för departementets egel behov och för demyndigheter och andra som enligi särskill beslut har rätt all få friexcmplar avalla beiänkanden i , Kan upplagans storlek inle beräknas närmare börförslå upplagan av ell belänkande i begränsas till 3 000 exemplar.Samtidigt som departementschefen medger all tryckning får ske, bestäms hur storupplagan skall vara. Deanvisningar som jag nu har redogjort för finns intagna i den Handledning iailminislraliva frågor för kommiltépcrsonal som departementensorganisalionsavdelning har geii ut och som tillställs alla utredningar. Skalljag försöka all kort sammanfalla hur syslemel hiliills har fungerat i praktikenkan jag säga all upplagorna snarare har varit för stora än för små. Jag vill tacka slatsrådet försvaret på minfråga. Min utgångspunkt då Jag frågade var att del finns mycket gott att sägaom det statliga utredningsväsendet och dess produkter SOU-be-länkandena. MenJag är också medveten om de svagheter som existerar: betänkandcnas utförlighetoch deras ofta språkliga svårlillgänglighei. De erbjuder emellertid ellutomordentligt faklamalerial i vikliga, politiska akluella frågor och ger ellgoli underlag för både informalion och opinionsbildning. Det är därför viktigthur de presenteras och disiribueras - alt de över huvud tagel finns då deefterfrågas. Nr 67 med smidiga rutiner för all bl. a.öka upplagan måste då finnas. Tisdaeenden '" nalurligtvis viktigt allbeiänkandena kan sällas i händerna på 17februari 1976 ' ' ''"'' ''" °' deltar i en remissomgång. Del ärdärvidlag som jag har upptäckt all del brister. När SIA-ulredningen behandlades förelåg Om störreupplagor det stora svårigheler au få ta del av eller bli ägare av del belänkandei.av statliga utred- Och jag har ett annal färskt exempel:disiribuiionsuiredningens huvud-ningsbetänkanden belänkande som publiceradesoch överlämnades i september.månad i tjol och vars remisslid löper fram lillden . Där visade del sig i börian av del här året all det saknadesbetänkanden. Del var verkligen inle län all få reda på hur man skulle förfaramed nytryck och sådanl. Situationen försvårades av att det kom ut enkomprimerad sammanfattning genom konsumenlverkeis försorg där man uppmanadeläsarna all också läsa betänkadel. Då anmäldes au ifrågavarande belänkande imefanns au få. Jag vill gärna tro, herr statsråd, altbelänkandeupplagorna ofta är för stora, men det händer uppenbarligen också allde är för små. Det vore därför intressant alt få vela: Hurudan är rutinen föratt anpassa upplagan lill efterfrågan? Vem har ansvaret för delta - är detdeparlemenlel i fråga eller Allmänna förlaget? Behöver möjligen dessaansvarsförhållanden förändras eller klarläggas? I mitt svar redovisade jag just de principerefter vilka upplagorna i bl. a. bestäms. Jag vill gärna, eftersomfru log upp frågan om ett speciellt beiänkande, med några siffrorfå illusirera vad jag sade i mill svar. Siffrorna avser , somär för vilka vi har en fullständig statistik. Genomsnittsupplagan förSOU-bclänkandena var 3 500 för år1973 och 3 800 för . största upplaga var 10 000 exemplar ochden lägsta 1 000 exemplar. Det visar de stora skillnader som råder mellan deolika beiänkandena. I del övervägande antalet fall har den ursprungligaupplagan mer än väl räckt lill för all tillgodose efterfrågan. 1 de fall därefterfrågan visat sig vara större än del beräknade behovet har dellillgodoselis genom en s. k. lilllryckning. skedde del i 16 fall, år1974 i 11 fall och har 11 betänkanden tilltryckts i enlighet meddepartcmenische-fens beslul. Vi har även meddelat Allmänna förlageilillslånd all ta fram nya upplagor för 12 beiänkanden. En av de omständigheter man skall beakta när man beställerupplagan är, som jag nämnde i mill svar, antalet friexemplar. Utöver de serier som skall gå lill myndigheter m. fl. finns på de olika departementen listor för friexemplaren. Det innebär bl. a., för all ta justitiedepariemeniet som exempel, all beiänkandena går ui i 600 fricxemplar. Sedan finns del olika inrällningar, 1. ex. länsbibliolek och ett ston anlal andra bib- lioiek, som skall ha exemplar. 6 Såviii jag kan se av del materialjag har med mig om del speciella betänkande fruLewén-Eliasson efterlysie skall del finnas överupplagor både i Allmännaförlagels lager - i varje fall - och i depariemeniensSOU-förräd, så seni som . Del måsie således ha uppslån någol felbeiräffande de uppgifter fåll om alt belänkandei skulle varahell slul. Ävenjag har kunskapal sedan jag siälldc den här frågan och lyckligtvis, skulle jagviljasäga, har del nu beslutats om ell tilllryck av betänkandet SOU 1975:69med ytleriigare 1000 exemplar. Del är nog ganska klan all de uppgifter som lämnals inle varit akluelladå del inte finns exemplar ati få uum nytryck måste ske. Men jag har också lagtmärke lill alt det uppenbarligen kommer till väldigt stora upplagor som aldrigtas i anspråk; det gäller t. ex. Psalmer och visor, SOU 1975:2, 3 och 4, därdet enligt de papper jag har är utomordentligt stora reslupplagor. Jaghar sior förståelse för all man håller ner upplagorna, bl. a. av kostnadsskäl.Men vad jag är ute efter är en ruiin som ger möjlighet alt få fram elllillriickligl anlal beiänkanden när del visar sig alt ell belänkande går ål,alt det läses och används, vilket i sin lur beror på hur slorl inlresse delväcker men också på hur det las om hand av organisationer, myndigheter etc.Det är ganska vanligt alt man stimulerar ett grupparbete i samband medremissbehandlingen, och då måste del finnas ett arbetsmaterial för detta. Minfråga står egentligen kvar: Är rutinerna tillräckligt anpassbara för att manskall kunna la fram större upplagor? Då är jag för min del nöjd. Vi vet altkostnaderna är stora för utredningsväsendet, och därför skall vi också se lillatt resultatet når så många som möjligt. Del förekommer läla kontakter mellan departementen och Allmännaförlagei. Departementen håller sig därigenom löpande un-derräuade omupplagesituationen. Au del nu har faiuus beslul om iryck-ning av yllerligare enupplaga av del akluella belänkandei visar väl också all rutinen fungerar väl pådeiia område. Jagupprepar all syftet med min fråga inie var all få jusl delta spörsmål lösi,ulan all få en allmän belysning av läget. Jag utgår från all, om nu rutinernairois alll inle iir rikiigi lillfredssiällande, man kommer all förbättra dessa. Överläggningenvar härmed slutad. 0//7Större upplagor av statliga ulredningsbetänkanden §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:108 tillnäringsulskottei 8 4 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:2191 tillutbildningsutskotlel §5 Föredrogs men bordlades åter betänkanden1975/76:35-37 juslitieulskollets beiänkanden /76:20-22 lagutskottets betänkanden1975/76:7 och 8 försvarsutskottels beiänkanden /76:18 och 19kulturutskottets betänkanden /76:26 och 27 utbildningsutskottetsbetänkanden /76:17-19 näringsutskoiiets betänkanden /76:23-26civilutskotlets beiänkanden /76:9 och 10 §6 Återkallande av motion 1skrivelse denna dag lill kammarkansliei har återkalhu den avhenne väckta motionen 1975/76:1182 om åtgärder för ökad förebyggande tandvård. Jag har därför avskrivitdenna motion. Skrivelsenlades lill handlingarna, §7 Anmäldes och bordlades Motioner 1975/76:2192 av herrHermansson m. jl. 1975/76:2193 av fröken len m.jl. 1975/76:2194 av fruJohansson i //(..//, 1975/76:2195 av hen 1975/76:2196 av henNordstrandh m.jl. 1975/76:2197 av m.jl 1975/76:2198 av frökenRogestam och fröken 1975/76:2199 av m.jl. 1975/76:2200 avherrar och medanledning av propositionen 1975/76:89 om lärarutbildningens dimensionering ochlokalisering m, m. 1975/76:2201 av herrAhlmark m.jl. med anledning avpropositionen 1975/76: 1om ändring i vallagen § 8 Anmälan avinterpellation den Anmäldes och bordlades följande interpellation som ingivits till kam- pfebruari 1976 markansliet ------------- (/('/;/ 7 Jebruari 1975/76:116av () lill herr kommunikaiionsminisiern om taxiflygförelagensekonomiska förhållanden: Trots all svenskt inrikesfiyg domineras av SAS ochLinjeflyg är del ur flera synpunkter ulomordeniligl värdefullt med enflygbransch, som beslår av flera - små och slora - bärkraftiga flygförelag meduppgift all iransporiera såväl passagerare som gods, Föruiomall del även inom flygbranschen behövs en konkurrenssi-luiuion är del för mångaförelag, organisalioncr och kommuner av stort värde all med hjälp av fleralaxiflygbolag snabbi och enkell kunna ha kommunikaiioner med olika delar avsamhällslivcl, Inle minsl ur be-rcdskapssynpunki behövs del många flygförelagmed sior kapaciiet, dä inför en krigssilualion inle kan anses halillräckligi med iransporiflyg inom försvarsmakten. Påsenare lid har del emellertid framkommit uppgifter om att den del avallmiinflygei - med totalt omkring 1 500 anställda - som allmänt benämnslaxiflyg har åsamkats avsevärda ekonomiska problem i sin verksamhet. Några avSveriges mest kända laxiflygbolag har sådana ekonomiska bekymmer att delmåste anses som möjligt all försäljning lill större flygbolag eller nedläggninglill slul blir den enda uivägen. Flygbolagens problem kansägas vara framför alll ire. Fördel förslå är de av typisk småförciagarsirukiur och således ulomordeniliglkänsliga för de snabbi accelererande pålagorna, framför alllarbetsgivaravgifter. Fördel andra har dessa relativt unga förelag i branschen ilrabbals myckel hån avde våldsamma höjningarna av bcnsinprisei sedan 1973-1974. Fördel iredje har av regler och nya i och för sig berättigadesäkerhetskrav förvärral företagens situation. Höga avgifter lill luftfartsverketdrabbar de minsia företagen hårdast. Genom att ge det slalliga och dominaniaflygbolagei Crownair alll större rörelsefrihet och i. o. m. monopolsuillning ivad avser befraktning ål statliga myndigheter och verk har tidigare självklara- beroende på dess konkurrenskraft - uppdrag lill den privata delen avflygbranschcn försvunnit. Meddessa problem som bakgrund är del hell klan alt branschen för taxiflygbolag -med 25-30 förelag som möier en bredare kundkreis -måste studeras siirskill ochålgärder vidtagas för au förhindra holande arbeislöshei. svårigheler medkapitalförsörjning, monopolisering och ökade kommunikaiionsbekvmmcr för månualandsdelar. Medanledning av del anförda anhåller jag all lill herr kommunikaiionsminisiern fåsiälla följande fråga: .Avsersuusrådei all vidiaga ålgärder för alt moivcrka dagens ekonomiska krislägebland uixiflygbokigen'.' § 9 Meddelande om frågor Meddelandesall följande frågor framställts 1975/76:231av i (fp) till herr kommunikationsministern omålgärder för all förhindra brandkalaslrofer i bussar: Vilka ålgärder ämnar stalsrådel vidia-med anledningav busskaiastrofen vid i syfte all söka förhindra olyckor av dciiaslag i framliden? 1975/76:232av i (c) lill herr kommunikaiionsminisiern omförbäiirad posiservice i vissa orier: SJ:s låginskränkningar och nedläggandet avjärnvägssialioner har på vissa håll i landet lett lill en försämradposiservice. Som exempel kan anges i med ca 2 000invånare, där en avsevärt försämrad posiservice blivii resultatet av indragensåväl person- som godstrafik. ex. ett brev postas i lördag efter avgår det inle diirifrånförrän kommande måndag. brev adresserat lill kan därmed iallmänhei icke komma adressalen lill banda förrän lidigasi lisdag. Åvilandetmellan och är ca 2 mil. Jag är övertygad om all liknandeexempel kan anges från andra håll i landet, där posl-servicen blivit försämradunder på grund av bl. a. tåg-inskränkningar ochjärnvägsnedläggelser. Invånarna i berörda orter har samma rätt lill entillfredsställande posiservice som de som är boende i de större läiorierna. Jagvill därför rikta följande fråga lill herr kommunikationsministern: Ärstalsrådel beredd medverka lill förbäiirad posiservice i de orter- som fånförsämrade förhållanden på grund av tågindriigningar och järnvägsnedläggelser? §10 Kammaren åtskildes .