prot · FZ0929 · 1975-12-31 00:00:00 — Ickeförty har ulskoltel kommit fram till delia enhälliga uttalande. Del är därförur vår synpunkt inte så meningslöst, som det sades i första inlägget, att inteuppträda i debatten på annat sätt än vad som har skett. Jag vill erinra om atl dendanska och den svenska delegation som tillsattes för en lidsedan har alt penetrera hela det paket som tog ställning till idecember 1973 och som omfattade KM-leden, HH-leden och en flygplats påSaliholm. På grund av omständigheter som jag här inte skall gå in på föll deltaförslag i danska folketingel, och vid senare kontakter mellan svenska ochdanska regeringarna tillsattes nämnda delegationer med uppdrag alt se överhela detta problemkomplex, som omfattar alla de tre alternativen HH-leden,KM-leden och Saltholm. Delegationerna har fått kort lid för sill arbeie. Deskall vara beredda att avlämna förslag . Närdet förslaget föreligger har Ju all anledning all la ställning tillförslaget som sådant och i anslutning därtill även la en stor irafikdebatl idelta spörsmål. Men att ta en större debatt när utskollel är enigt lyckervi är ganska överflödigt. Deolika frågor som har ställts här är ju frågor som delegationerna har atlöverväga. De skall, som jag har sagt, penetrera hela detta spörsmål. På basisav sitt arbete får efter hand tillfälle att ta ställning till deöverväganden som den danska och den svenska delegationen kommer fram till. Lålmig bara slutligen än en gång understryka för all detta är etlärende som ett enigt utskolt står bakom. Därför kan man knappast skilja ul denena politiska uppfattningen från den andra, ulan - Jag understryker det än engång - utskottet är enigt. Självfalletkan vi beklaga atl det inte gick att realisera delta stora nordiska projekt iden tidsplan som vi hoppades skulle kunna genomföras. Men detvar Ju omständigheter som vi inte kan göra så myckel åt som fällde projektet.Vår förhoppning är emellertid alt de nämnda delegationerna, med densammansättning som de har fåll, skall kunna komma fram med etl nytt förslag sominnebär ett realiserande av såväl KM-leden som HH-leden och Saltholm. Medde orden, herr lalman, ber jag all få yrka bifall lill utskottets hemställan. Jag skall försl be alt få säga att jag inte är från kommun.Men jag är granne lill , vilket gör atl jag kanske i någonmån också känner till problemen i denna kommun. Mitl parti, , haraldrig varit emot ett mera differentierat näringsliv i . Trelleborgsnäringsliv har en ganska ensidig struktur, och därav kommer en del avkommunens svårigheter. Vi är helt beredda att medverka lill atl man får enstörre variation i fråga om möjligheter till sysselsättning i kommunen.Däremot, , är vi definiiivi emot atl i sin expansionbygger på sådan jord som klassificeras som den bästa för Jordbruk. Vi menar attdet är alt illa tillvarata de naturtillgångar som landet har. 7 protokoll 1975/76:29 Hen i (s): Jag har redan försökt belysa felaktigheterna i påståenden av karaktäreni sin expansion". Det vi f n. upplever i den kommunen äringen expansion. Jag har noterat alt instämde i alt är emot expansionen i sydväsira . Jag lar del förvad del är, ell misslyckai men upplysande valtal. FruFREDGARDH (c) kon genmäle: Det förekommer expansion i sydväsira även om den inte berörTrelleborg. Expansion förekommer i. ex. i min egen kommun, där vi haft hårdadiskussioner om hur expansionen skall ske. Men det är knappast lämpligt au herrHåkansson och Jag diskuterar lokala problem här i . Det kan vi görahemma. Vadvi i hårt har gått in för är alt få en bättre balans över hela Malmöhuslän. Det finns områden i detta län som kan behöva expandera. De kämpar iviss mån för sill liv. Vad vi i vill förhindra är en överdrivenexpansion i sydväsira . HerrHÅKANSSON i (s) kon genmäle: Herr lalman! Vi kan tyvärr inte klaraav del hemma, , för vi tillhör skilda kommuner. Jag lycker del ärfel alt utmåla Trel-leborgsförelrädarna som dem som vill ta i anspråk godåkerjord när lillväxl av del slaget förekommer inte minst i kommun,som tillhör, jämte flera andra s. k. cenierkommuner. () kongenmäle: Jag kör , när jag skall till och från Siurup, genomexpanderande områden i , , där man nu planerar ochbygger hus. a. den slora Högalidsgården, som har prima jord, är föremål förbebyggelse. HenSJÖHOLM (fp): Om vi nu skulle återgå lill ämnet! Här har vi en förfärlig massa bilarsom skall forslas från elt land till etl annat. Hur skall vi lösa del? Jo,säger ett ljushuvud, vi bygger en tunnel för låg. Del är situationen i ellnölskal. Jag har här bett atl få svar på hur det går ihop, men ingen har ännusvarat på den frågan. Jagsade tidigare, , alt utskoueis ledamöter hade gått under vattnet.En del ledamöter hade ändå anmält sig lill debalien. Jag tror t. o. m. att herrMellqvisi själv hade gjort det och strukit sig sedermera för atl det skullevara lugnt och fridfullt här. Det var det jag menade med vad Jag sade. HerrMellqvisi framhåller alt det är etl enigt utskott. Ja visst,' men omjag tycker atl uiskotiet har fel är det ju så myckel värre för mig alt det ärenigt. Del är del som är det kusliga. Jag hoppas, , att jag får svar på frågan: Hur kanman tro att det skall bli mer Järnvägstrafik bara för att man händelsevistransporterar godset under i stället för ovanpå? De som skickar godsmed bryr sig väl inte ett skvatt om det. Godset kommer fram i vilketfall som helst. Del hela fungerar alldeles utmärkt redan som det gör. Del är endel sådana synpunkter som är mycket svårbegripliga. Är det ändå inte så, , att s-ledamöterna idet här utskottet känner sig litet överkörda? talar med stora ordoch säger: är saken klar, nu är del som bestämmer. Här bygger vi entunnel och skippar bron . Vad man än säger om bron mellan Malmöoch , så hade den löst problemet atl transportera bilar. Det ärabsolut obegripligt hur man kan lösa bilpro-blemel med en tunnel som inte taren enda bil! i (vpk) kort genmäle: Jag försökte förut förklara för lunnel-projekiel ingår som elt led i en trafikpolitik, som innebär atlirafiken skall överföras från landsväg till järnväg. Det är ganska viktigt idetta sammanhang. Vidare finns det möjlighet atl ta bilar på låg genom tunnelnöver lill andra sidan. kan sägas hjälpa oss alt få bättreförbindelser med kontinenten och utlandet på . Del svarar mol deintentioner som finns ute i au förbättra järnvägsväsendel - även förbindelsernamed . Tunnelprojeklet stämmer mycket bra in i det perspektivet. sade tidigare att han hade aktuella uppgifterom atl i varje fall ledningen för inte var intresserad av tunnelbygge. Omdet nu skulle vara så att ledningen inte är del tror jag att del hör ihop medaktuella problem. Men jag vet alt det har funnits intresse för delta,och jag kan försäkra alt del på alla nivåer inom SJ finns elllevande intresse för atl få denna tunnel i HH-leden till stånd. Hen () kon genmäle: Det som anförs av utskottet omjärnvägstunneln är precis detsamma som utskottet framhöll i sitt förrabetänkande , ingenting annat. Sedan säger atl s-ledamöterna blivitöverkörda och atl utskottets uttalande gjorts av de borgerliga i utskottet. Jagber att få protestera mot det. Del var faktiskt inte på det viset, ulan vi harbehandlat del här ärendet som så många andra och kommit fram lill just dennaenhälliga lösning i avvaktan på resultatet av det arbete som bedrivs av denberedning som regeringarna i och har tillsall. Jag är ledsen över att kanske läserutskottets betänkande på ungefär samma säu som en viss potentat på sin tidläste . Om , med sin goda fattningsförmåga, faktiskt studerardetta utskottsbetänkande tror jag alt han skall komma fram till en annanslutsats. Nr 29 Hen CLARKSON (m): Jag behöver inte göra några tillägg tillde uttalanden "trafikutskottets vice ordförande gjort beträffande betänkandet såsom --------------- sådantmen finner del angeläget alt här i påvisa orikiigheter HerrSjöholm står här och påstår inför oss allesamman atl del är bilarna som är detslora problemet när det gäller överfarten mellan och . Så ärinte fallet. Inte ens under starldagen och slutdagen av den storaindustrisemestern är väntetiden för alla de lusentals personbilarsom då kommer till resp. . Under heladen övriga liden av året åker man med första bästa färja som ligger inne när mankommer. Hur då kan påstå att det är bilarna som är problemet närdel gäller förbindelsen H-H eller över huvud taget mellan och Sverigeförstår jag inte. I själva verket är det kollektiviransporten på som ärdet slora problemet. Under normal högkonjunktur slår järnvägsvagnarna långtuppe i och väntar på överfart. Enligtprognoserna kommer godsmängden på olika ställen över all fördubblas till1985. skall inte tro atl - om del blir en tunnel - den kommer atlbli tom och ulan passerande tåg. Självklart kommer godsmängden påJärnvägsvagnarna alt passera genom tunneln, kanske en mängd som är dubbelt såstor som den är . HerrSjöholm säger atl trafiken på minskat eller åtminstone stagnerat. Detär naturligtvis delvis styrt av atl fått en ökad trafik som jag ioch för sig gratulerar till och unnar . Det är inte santalt det är trafik som konkurrerar med den som går över i övrigt,eftersom irafiken via oftast går till eller den del avEuropa i övrigt som har den närmaste förbindelsen med . Det som hargjort att HH-leden stagnerar f n. - precis som KM-leden - är självklart dennedgång i exporikonjunkturen som trots alll bör känna till. Del ärdet slora problemet , ett problem som kanske inte rättartill sig förrän eller så. Då kommer godsmängden på nytt atl öka. Jag har gjort detta inlägg vid sidan omdiskussionen om trafikutskottets betänkande och helt och hållet som en replikpå de uppgifter som jag finner felaktiga i anföranden. Hen (): Det var väl överflödigt all sade alt han höll sittanförande vid sidan om - del upplevde vi säkert. Det var i alla fall bra allherr Clarkson, som har hoppat till talarlistan, från talarlistan och lill denigen, slutligen hamnade på den. Annars har Ju en viss vana allhoppa av. Det var som hoppade av överenskommelsen 1972 samtidigtsom han hoppade av tåget i när vi kom tillbaka från . är del ändå så allbangodsel har minskat . stått i husorgan men är trots det faktiskt sant. Den tendensen är säkertihållande och beror självklart på atl godset går över . Jaglycker forlfarande atl del är en monstruös dumhet att bygga en tunnel för tågnär tågen har mer eller mindre försvunnit. Jaganser, herr talman, att Jag forlfarande inte har fåll svar på den väsentligastefrågan, därför att det är bilarna som är problemet. förnekar , men om jag minns rätt var anhängare lill förslaget om enbro mellan och . Den var ju för bilar, , och det ärju inget problem alls med bilarna! Varför tillstyrker då all manbygger en jättestor bro för bilar? Det är väl litet svårt att förklara. Detär självklart att det är anhopningen av bilar som gör alt problemet blir stonnär det gäller trafiken mellan och . ärvettig på det sättet att den löser en del av problemet, men en tunnel lösericke något problem. Därför är det som sagl en monstruös dumhet att slängapengar på en sådan. HenCLARKSON (m): Även jag kan uppskatta humor, även om Jag har lyssnat tillden att den nu börjar bli vardagsmat för mig, men jag lyckerdäremot det är trist all bli beskylld för avhopp av kammarens mestprofessionelle avhoppare! Överläggningenvar härmed slutad. 1975/76:5 med anledning av propositionen 1975/76:14om överlåtelse av viss staten tillhörig fast egendom, m. m. 1975/76:6 med anledning av motioner angående svenskföreiagsetablering inom charlerflygbranschen i 1975/76:14med anledning av motion om mykoloxinforskning inom foder- ochlivsmedelsområdet 1975/76:10 med anledning av motioner om platsombudinom arbetsförmedlingen, m. m. 1975/76:11 med anledning av motion angåendeambulerande skrivbyråverksamhet 1975/76:12 med anledning av motion om längretidsintervall mellan antagande och ikraftträdande av arbelsrältsliglagstiftning ';dagens protokoll 1975/76:29 Nr 29 1975/76:13med anledning av motion om sammanförande av den ar- den beisrättsliga lagstiftningen till en arbetsbalk --------------- Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs inrikesutskoliels betänkande 1975/76:14med anledning av motioner om dubbelt medborgarskap. HenSÖDERSTRÖM (m): I delta utskottsbetänkande behandlas bl. a. min motion 1975:188. Denyrkar på åtgärder i syfte alt undanröja de problem som fortfarande flnns meddubbelt medborgarskap för barn, födda av svenska medborgare. Jaghar läst betänkandet och är givetvis glad över atl Jag får stöd för minuppfattning såväl av utskollel, som skrivit välvilligt, som av statensinvandrarverk, som i sitt remissvar anser det önskvärt med en lösning. Tidigarehar regeringen genom statsrådet i ett interpellationssvar 1972 angettalt problemet med dubbelt medborgarskap kommer all försvinna avsig självt. Huruvida detta är anledningen till alt regeringen intagit en såpassiv hållning i denna fråga undandrar sig min bedömning. Minglädje över del stöd Jag fått grumlas dock betydligt av den uttaladekompakta misstro till möjligheten att göra något konstruktivt som kommit frami skrivningen. säger rem ut: "Regeringens bedömninghar varit att det är mycket små möjligheter alt få till stånd en ändring ellerett avtal i denna fråga mellan och ." Avslutningsvisanförs: "Verket anser del önskvärt all en lösning av dessa problem kankomma till stånd. Syftet med motionen - att undvika dubbelt medborgarskap -överensstämmer med de allmänna principer som tillämpats i svenskmedborgarskapsrätt. Det ligger emellertid utanför verkets kompetensområde altgöra en bedömning av hur man från svensk sida bör agera i frågan." Efteratt ha inhämtat detta utgår utskollel från all "regeringen på olika nivåerfortsätter all verka för överenskommelser med främmande makter med syfte atlbegränsa fall av dubbelt medborgarskap. Dessuiom förutsätter utskottet attregeringen även på annat sätt tar lill vara alla de möjligheter som står lillbuds atl undanröja negativa effekter av dubbelt medborgarskap för berördaenskilda personer." Vår mäktige granne i österhar tydligen salt sig i respekt hos den svenska regeringen.Regeringen vill hellre ägna sig åt andra ting, där den kan vänta sig bättreutbyte av sitt agerande. Jag beklagar detta, herr talman, inte minstdärför att det betyder atl många svenska med- 102 borgare tvingas leva sina liv i ständig fruktan för atl någontingskall hända dem - något som dealltsedan 1940-talet försökt fly undan för atl kunna leva ett människovärdigtliv i frihet. Jag har mot ett enigt utskott inget yrkande, men Jag har ändå velatframhålla dessa synpunkter. Överläggningenvar härmed slutad. Kunskaperi finska språket som merit vid tillsättning av tjänst §25 Kunskaper i finska språket som merit vid tillsättning av tjänst Föredrogsinrikesutskollels betänkande 1975/76:15 med anledning av motion om kunskaper ifinska språket som meril vid tillsättning av tjänst. Hen i Agnas (m): Det var med stort intresse jag läste det betänkande som behandlas,och jag lycker alt inrikesulskoilet visserligen kortfattat men på ett bra siillhar gett en överblick över hur del ligger lill i den här frågan. Del .som slåri reciten därom anser jag vara värdefullt. 1motionen har vi från tre partier framfört vår uppfattning att kunskaper ifinska språket skulle kunna vara en merit vid anställning och att man därigenomganska lätt. åtminstone på vissa platser, skulle kunna hjälpa människor som nuär mycket illa ställda på grund av att de inte förstår svenska. I finnsnu 300 000 finländare, och kan inte tala svenska, i varje fallinte när de kommer hit. På många områden är det då besvärligt för dem när delinte finns tolkar till hands. Nuskriver utskottet i sitt belänkande myckel vänligt om motionen, instämmer idess syfte och säger att "del är viktigt att i språkligt avseende på olikasätl hjälpa icke svensktalande invandrare". Man redovisar vissa åtgärderoch finner del "önskvärt all ytterligare ansträngningar görs för att ökarekryteringen av tvåspråkig personal bland såväl socialarbetare som personalvid olika vårdinstitutioner". Del kan jag inte annat än hålla med om - detär precis vad vi åsyftat i motionen. Påsista sidan i utskottsbetänkandet finns del ell par meningar som Jag särskillhar strukit under: "En ökad rekrytering av flerspråkig personal är önskvärdhos myndigheter och institutioner på orter med större språkliga minoriteterbland befolkningen. Det kan därför vara berättigat atl vid tillsättning avvissa tjänster tillmäta kunskaper i främmande språk ett särskiltmeritvärde." Rätttolkat innebär Ju detta ett tillstyrkande av motionen, fast utskottet sedanhemställer alt inte skall vidta någon åtgärd med anledning av den.Jag tänker inte heller komma med något nytt yrkande i del här läget, närutskollel är enhälligt. Jag vill bara anföra ensak i del här sammanhanget. Kunskaperi Jlnska språket som merit vid tillsättning av tjänst av tidskriften iSverige finns en artikel av kapten , som är ganska intresseradav de här frågorna, där han säger: "I kan nu alla inföddasvenska, även om de har finska till modersmål." Nej det är inte därproblemen finns. Vi har nämligen i motionen sagt alt den bestämmelse som gällerNorrbotten om atl man skall ta hänsyn till kunskaper i finska också borde varatillämplig i övriga delar av . är frågan inte längre så brännande iNorrbollen, ulan det är på andra ställen den är aktuell. Såhar artikelförfattaren i Ny i en liten passus som Jag gärna vill läsain i protokoll: "Vi räknar numera i landet ca 50 000 ungdomarunder som härstammar från finsktalande hem, av vilka åtskilliga bland demsom stannar i landei efter hand också kommer ul på arbetsmarknaden. De flestatorde visserligen genom sin skolgång tala bättre svenska än finska, men har förden skull inte glömt sitt modersmål. Alltför ofta slussas de ut i olika arbetenutan hänsyn till sina dubbla språkkunskaper. Själva lever de ofta i föreställningenatt de inte har någon användning för finska språket i och försummardärför delta. Men det är just detta de har, om vi i hade förmåga atl tavara på deras språkkunskaper och placera dem i sådana befattningar, där både desjälva och vi andra kunde dra nytta av deras dubbelspråkighet." Delhär är skrivet sedan motionen väcktes, så vi kunde inte föra in det i motionen,och det är därför jag gärna ville citera del. Jag lycker alt det låter vettigtatl man - med rätt använd kunskap om var de finns - kan ha människor till handssom kunde placeras så, att de vid sidan om sill arbete fungerade som tolkar påposten och på andra håll. Utskollelsäger sedan: "Motionärernas förslag är dessutom behäftat med den svaghetenalt det endast tar sikte på finska språket och statliga befattningar, medanproblemen kan vara minst lika svåra när det gäller andra språk och kommunalatjänster, exempelvis inom social-, hälso-och sjukvärden." Jag kan geutskottet rätt i att vår motion är begränsad, men den gäller ell steg på vägensom särskill staten kan göra någonting åt. Jag lycker inte all del är ensvaghel i motionen. Vi får väl ta del i etapper, men vill utskottet gå ännulängre så hälsar jag det med tillfredsställelse. I samma tidning som jagciterade finns det andra artiklar som visar just hur besvärligt del är förmänniskor som bor här i vårl land och som inte kan språket. Jag har velatsäga detta och har intet yrkande. Överläggningen var härmedslutad. Utskottels hemställan bifölls. 1975/76:16 med anledning av motion om översyn avden svenska zigenarpolitiken 1975/76:4 med anledning av propositionen 1975/76:30om ändring av reglerna för beräkning av låneunderlag i fråga om bostadslån förnybyggnad av småhus Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §27 Anmäldes och bordlades Proposition 1975/76:81 med förslag om ändring i lagen(1915:218)om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m.m. §28 Anmäldes och bordlades Motioner 1975/76:133 av herrHermansson m.jl. med anledning av propositionen 1975/76:23 omkommunal rösträtt för invandrare 1975/76:134av herrar Elmstedt och medanledning av propositionen 1975/76:37 om ändring i lagen (1970:939) omförvaltning av kyrklig jord, m. m. 1975/76:135 av henHernehus med anledning av propositionen 1975/76:55 omändring (1972:620), m. m. 1975/76:136av hen .Åkerfeldt m.jl. med anledning av propositionen 1975/76:56 omändring i byggnadslagen (1947:385) §29 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande inlerpellationersom ingivits lill kammarkansliet 1975/76:64 av () lill herr finansministern om vidgad avdragsrält vidinkomsttaxeringen för vård av feriebarn: För socialvårdande myndigheter i framför allt enstorstad som uppstår svårigheter atl finna lämpligaferiehem för barn, som har stort behov av alt komma i en lugnoch god miljö på landsbygden. Det finns många familjer som år öppnatsina hem för dessa s. k. feriebarn, och en mycket god kontakt Nr 29 har utvecklats mellan resp. föräldrar och barn. Onsdagenden " behovet av sådana hem ökat . splittrade och mindre lämpliga hemmiljöer härav allt att döma vuxit, vilket medförökade svårigheter för de sociala myndigheterna atl placera dessa Anmälan av barnunder någon lid i annan och välgörande hemmiljö. interpellationer Fördessa barn måste ett feriehem på landet ha om möjligt ännu större betydelse än för barn somkommer från mer problemfria hemmiljöer. Defamiljer som ålar sig omvårdnaden av feriebarn lägger ner etl synnerligengediget och uppoffrande arbeie. Ofta täcker inte den ersättning de får ens deutgifter de åsamkas. Vid sidan om mal, husrum etc. uppkommer en rad andrakostnader. Familjerna är måna om att ge "sina" barn möjligheter tillutflykter och andra förnöjelser som kan erbjudas. Alla erfarenheter visar alldel endast i mycket sällsynta fall förekommit misshälligheter av något slag isamband med barns ferievistelse. I regel är det familjer med ambitioner au gebarnen det bästa de förmår som också anlitas av myndigheterna. Iprincip skall dessa familjer inte göra någon förtjänst på atl ha feriebarn. Denersättning som utgår skall i ston läcka de kostnader som familjerna åsamkas isammanhanget. Det har emellertid visat sig atl de lokala taxeringsmyndigheternatillämpar olika värderingsgrunder när del gäller avdrag i deklarationer fördylika kostnader. Det föreligger uppenbarligen oklarhet om hur avdragen skallbedömas. Detta upplevs i många fall självfallet som orättvist av familjer somanser sig ha följt de faktiska kostnader de haft i samband med feriebarn.Emedan del enligt min uppfattning är av synnerlig vikl atl det finns hem somvill ta emot feriebarn anserjag alt större generositet beträffande avdragsrältnär det gäller kostnaderna borde åstadkommas. Medstöd av det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd au lill herrfinansministern få ställa följande fråga: Vill statsrådet medverka till all störregenerositet tillämpas vid inkomsttaxering i vad gäller avdragsrält förfaktiska kostnader för vård av feriebarn? 1975/76:65 av herrBengtsson i (c) till herr justitieministern om ökat inlegritelsskyddför läkarpatienier: När en enskild människa uppsöker läkare för vårdeller rådgivning skall patienten obetingat kunna lita på atl vad som undersamtal mellan patient och läkare har framkommit icke skall komma till obehörigskännedom. Detsamma gäller självfallet också de uppgifter som finns införda ipatientjournalerna, där Ju uppgifter av strängt personlig natur finnsantecknade. Inomden svenska läkarkåren håller man myckel strängt på den lystnadsplikt somåvilar varje läkare och annan anställd inom sjuk- och hälsovården. De strängaetiska och andra regler som finns inom detta område hålls i helgd av dem dessaregler berör. Detta är en trygghet för de enskildapatienterna som de med rätta förslår all uppskatta lill siu fulla värde. Undersenare år har emellertid en mängd beslut både här i och i andrasammanhang fattats som förefaller atl peka i riktning mot atl sekretessen ochdärmed patienternas trygghet håller på atl luckras upp. har uppmärksammats hur försäkringskassornas rätt att ta del avförsäkringstagarnas intimaste uppgifter i sjukjournalerna hos vederbörandeläkare innebär ell hot mol patienternas integritet.