prot · FZ0986 · 1975-12-31 00:00:00 — Länsslyrelsen i har i sillremissvar undersirukit betydelsen av alt kanalen bevaras och utvecklas som enviktig irafikled och anfört all man betraktar del som en viktig älgärd för enpositiv regionalpolilisk utveckling. Om jag inte misstar mig är ledamoti lekmannastyrelse i . Jag blev alltså ytterligtförvånad när jag hörde kommenlar. Statsrådetnämner i sitt interpellationssvar bl. a. remissvaret frän SJ, som hellinstämmer i det förslag den Hjalmarsonska utredningen lagl fram ulom pä enpunkt. SJ avvisar förslaget om transportstöd lill last-trafiken. Bakom dettasvar anar jag mer en omtanke om SJ:s transportekonomi än om kanals.Tanken pä en modernisering av Göla kanal och en fördjupning av dess Väslgöladeltill - vilket skulle medge 1500-tonnare all gå upp lill -finner statsrådet lydligen varken framsynt eller ekonomiskt försvarbart. Framsyntheien är delkanske ganska meningslösl an diskulera. kan del endasl vara frågaom hur man bedömer Göla kanals framlid som iransporlled. Jag gör en annanbedömning än den kommunikaiionsminisiern redovisat, och utifrån min bedömningfinner jag det framsynt alt salsa på kanalen för transporter enligt1500-ionsalternalivet. Jag tror nämligen att gjorda utredningar felbedömtmöjligheterna att öka godstransporterna pä . Dels vet vi altlandsvägstransporterna blir allt dyrare, dels kan man inte ulgå från delnuvarande ringa utnyttjandet av kanalen när man gör framtida ekonomiskakalkyler. I har en enhällig länsstyrelse ställt sig positiv ulbyggnad av kanalen. Som ledamoi av dess lekmannastyrelse tillåter jag migatt citera några rader ur del remissvar som vi lämnal över den senasleutredningen: "Trafikminskningenpä kanalen beror enligt länsslyrelsen på den osäkerhet sområder om kanalens framtid. Detla medför att några investeringar i nytt lonnageej förekommer. Företagen söker mera långsiktiga transporilösningar. Därmedundandras kanalen transporter. Ulredningenuppskattar de totala transporterna på kanalen till ca varav ca blir lönsamt att transportera på en utbyggd kanal.Transportkostnadsbesparingen beräknas till ca I miljon kronor per år.Länsstyrelsen anser att en utbyggd kanal kommer att attrahera gods som transporteraspä annat sätt." Jagvill starkt ifrågasätta de analyser som 1. ex. gjorts beiräffande oljelransporlernalill . Även om jag är medveien om alt det blir stora hamnavgifierexempelvis i , tror jag alt de kalkyler som SJ redovisat när detgäller att transportera olja exempelvis lill inte heller häller ochalt man borde göra noggranna kostnadsanalyser och jämförelser mellan de tvåalternativen. Jag vill över huvud taget siarkt ifrågasätta om statsrådet liksomulredningen i bedömningen av lönsamheten av utbyggnaden har tagit tillräcklighänsyn till den goda transportekonomi som ligger i all kunna gå med de s. k.Europafartygen från del alltmer utbyggda och moderniserade kanalsyslemel iVäst- och direkl lill hamnar i anslutning till . Jagtror alt det skulle vara god transportekonomi. Isill svar till om de inre vattenvägarnas roll i påpekadestalsrådel all vårl land är ett avlångt land. Ja, förvisso, och jusl därför bören tvärgående vattenled genom della avlånga land, väl utbyggd för transporter ivarie fall från upp till , vara en god satsning. Och det ären tvärgående vallenled vi här diskuterar. Statsrådetfinner inie en ulbyggnad av försvarbar, ens som beredskapsarbete.Låt mig bara säga, herr statsråd: noga de statliga satsningar sorn görsexempelvis via och salsningar som görs inom olikastatliga företag för att trygga sysselsättningen. Gör sedan en analys avlönsamheten! Jag tror att del skulle vara en viktig studie, som måhända skullepåverka statsrådets syn på framsyntheten av en ulbyggnad av Göla kanal. Stalsrådelsäger all kosinaderna kommer att stiga. Ja, givetvis stiger de liksom alllannat i ell samhälle, som är utsatt för en ständig kost- Omplanerad upprustning av Göla kanal Visseriigen skulle mycket kunna tilläggas, men dä jag är medveten omatt denna fråga kommer upp pä nytt i samband med behandlingen av de molionersom är väckta beiräffande Göla kanals framtid, skall Jag avstå från ytterligarekommentarer. tog upp en aspekt på denna fråga som ingen av ossberört, nämligen försvarsaspekten. Eftersom jag vill vara fullsländig i dennadeball, bör Jag väl la upp den också. När det gäller försvarsberedskapen sadeinte - det kunde bero på att han tycker all liden är sen - allöverbefälhavaren i sitt yttrande har anfört alt Göla kanal kan få betydelsefrån militär synpunkl bara om både Östgöta- och Västgötalederna byggdes ut. Denmilitära betydelsen skulle då ligga, säger han, i möjligheten all omgrupperasjöslridskrafier mellan och . Överstyrelsenför ekonomiskt försvar ser en utbyggnad av Västgötaleden som betydelsefullfrän de synpunkter slyrelsen har alt beakta. Men det förutsätter givetvis ocksåhamninvesteringar inom Vätterområdet. Överstyrelsen pekar på behovet av enoljehamn i . Som jag sagt i milt interpellationssvar föreligger ingaförulsältningar för en sådan utbyggnad. Inte heller i övrigt ger irafikunderiagelutrymme för en differentierad hamnrörelse med anordningar för t. ex.styckegods. Beredskaps-värdet av en sådan ulbyggnad blir då förhållandevisringa. med den starka utbyggnad som skell av hamnarna där gerdäremot enligt min mening goda möjligheter för undanförseltransporter frän syd-och östkusten, om sådana skulle aktualiseras i ett beredskapsläge. Jaghar ansett, herr talman, att delta kunde vara värdefullt att tillägga till detidigare inläggen, eftersom pekade på frågan omförsvarsberedskapen i detta sammanhang. Hen (): Man fär den uppfattningen alt inte har särskilt stortförtroende för den tidigare partiledaren, eftersom han så våldsamt sablade nedden utredning som har presterat i detta sammanhang. Delär riktigt, som säger, att jag lillhör lekmanna-styrelsen iSkaraborgs läns länsstyrelse. Men denna länsstyrelse har icke förordat enomedelbar ulbyggnad av . Den har däremol sagl att det kan finnasintresse av alt för framtiden pröva dessa frågor. Det är helt klarl altlänsstyrelsen i intar en allmänt positiv attityd lill Göla kanal,men den har faktiskt inle krävt en omedelbar utbyggnad av . Vi ärinte på något sätt negativa lill Göla kanal, och Jag hoppas alt ingen fältuppfaitningen alt så skulle vara fallet. HerrSven i påstod all jag ville få en molion re-albehandlad . Också det är alldeles fel. Vi har upplevt en öldebatt på fyra limmar ikammaren, trots att det finns motioner i den frågan som kommer au behandlas imaj månad. Det var alltså ell grundlöst påslående som gjorde idetla avseende. Anledningentill att jag framställde min inlerpellalion var att det är angeläget alt få ettbesked om . Jag vill säga till kommunikationsministern alt jag varlitet besviken över att del inte i budgetpropositionen klart utsagts närpropositionen om Cföta kanal kan väntas komma. har jag fått beskedel att denkommer , och det är jag tacksam för. Jag skulle givetvis gärna ha seltatt den kommit , men jag förstår också alt det tar tid all beredaden här frågan. Vadstatskontoret har framhållit i sill remissvar lill den Hjalmarsonskaulredningen finner jag ganska självklart. Man säger där alt en uppruslning nubevarar handlingsfriheten för framtiden. Om förhållandena skulle ändras så kunde komma fram lill nya transporttekniska system, en annan kanallrafik påkontinenten osv. och om man skulle kunna få en annan teknik förgodstransporter, kan det visa sig att en utbyggnad av kan bli lönsami en framtid. Då har man alltså handlingsfrihet, men då måste man ju i förstahand se till att man rustar upp kanalen , innan den fullkomligt rasar ihop. Jagslällde ell par frågor till kommunikationsministern angående skepparnasbekymmer och möjlighelen att hjälpa dem alt med båtar de nu har så långt sommöjligl ändå fortsättningsvis på en uppruslad kanal driva viss fraktfart. Jagskulle gärna vilja höra ell uttalande om detla från kommunikationsministern. FruANDRE (c): Kommunikationsministern log i elt inlägg upp en kalkyl som Föreningenför inre vattenvägar har gjort. Föreningen har kommil till slutsatsen att enutbyggnad av Göla kanal kan vara berättigad. Departementet har den meningenall kalkylen inle är realistisk. Här står alltså den ena kalkylen emot denandra. Motioneri frågan har väckts i bl. a. från . Man får därför ivanlig ordning analysera kalkylerna, och överväganden får göras i ulskoltet. Jag vill inte la upp någon debatt med tror nämligen alt både och jag i själ och hjärta har sammaåsikt när det gäller . Det kanske bara är litet svårare för PaulJansson att erkänna det, eftersom han har sin partilojaliiei att ta hänsynlill. Hen (): Del var intressant att den föregående ärade talaren slutade sillanförande med att lala om partilojaliiei, eftersom frågade mig, omjag inle hade förtroende för den lidigare partiledaren . Jagvill svara att jag hade ett utomordentligt storl förtroende förJarl som partiledare, men del innebär inte all jag okritiskt behöveracceptera allt som han senare gör i sin egenskap av utredare av Göla kanal ochdess framlid; det har ju inle ett dugg med de politiska eller de personligabedömningarna att göra. Attjagnu begärt ordel berodde närmasl pä alt jag lyckle att när kommunikationsministernciterade överbefälhavarens svar rörande borde han ha fortsatt litellill. Överbefälhavaren konstaterade nämligen i sitt remissvar: "Utbyggnadfår militär betydelse för omgruppering av sjöslridskrafter endasl om ävenöslgölalinjen utbygges." Men han fortsätter: "Urtotalförsvarssynpunkl är dock en utbyggnad av väslgö-tadelen av stort värde dåden ger förbättrade möjligheter att vid beredskap och i krig sjöledes spridamateriel m. m. från väslkuslhamnar till vätterområdet." Detta gäller inleenbart petroleumprodukter. Jag vill gärna säga lill att vi alla har inlresse av Götakanal, och jag kan berätta för att jag ända sedan mitt första år iriksdagen 1962 har sysslat mer eller mindre med frågor om Göla kanal, och jaghar motionerat om dessa i olika avseenden. Fråganom Jag skulle vara tvingad att inta en viss ståndpunkt i denna fråga pä grundav partilojaliiei tycker jag är oväsentlig. Här gäller det enligt mitt sätt attse att göra en realistisk bedömning, och då är det enda man bör göra attförsöka klara kanalen innan den rasar ihop. Del gäller alltså att snabbt fåtill stånd en upprustning. Jagvill sedan vända mig till . Han säger alt han hade fulltförtroende för som partiledare, och det förslår jag. Men herrStrindberg hade mindre förtroende för som utredare av frågan omGöla kanal. Det var väl ändå så att som partiledare ochordförande för dåvarande hade all bedöma slora samhällsekonomiskafrågor av enorm vikt. Men har trots detta icke förtroende förJarl när det gäller hans förmåga att ekonomiskt och pä andra sättbedöma en fråga av beiydligi mindre vikt. Jag vill bara konsiateradetla. HenSTRINDBERG (m): Detta är egentligen en meningslös debatt, men låt mig bara säga tillherr att jag inte kan se någol motsatsförhållande mellan förtroende fören människa och alt man diskuterar de synpunkler som han har fört fram. Överläggningenvar härmed slulad. § 6 Oniplaneringen av hamnsystemet Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara herrO/550/K i (c)anmälda inlerpellalion,1975/76:120, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att medverka tillalt även de hamnar som i departementspromemorian (Ds K 1975:9) Planering av desvenska hamnarna betecknats som specialhamnar får möjligheter lill allsidigutveckling, för att slärka näringslivet i där berörda områden. Denhittillsvarande utbyggnaden av våra hamnar har skett utan någon sammanhållandeplanering. Detla har gällt såväl de kommunala som de enskilda hamnarna.Erfarenheterna från bl. a. länsstyrelsernas regionala trafikplanering visaratt det behövs en samlad mera långsiktig planering. Genom en sådan skapasförutsättningar för en bättre avvägning mellan utbud och efterfrågan påhamnkapacitet. Möjligheter ges också till en bättre samordning med andra samhällsinvesteringar.I den angivna departementspromemorian har en skiss gjorts lill enperspektivplan för hamnväsendel, och förslag har framlagts all sjöfartsverketskall ges ansvaret för det fortsatta arbetet med en fördjupning ochuppföljning av planeringen. Medhänsyn lill de behov av sjötransporter som föreligger längs den svenska kustenkrävs elt väl utbyggt hamnväsende. Det är härvid angeläget all etthamnsysiem vidmakthålls, som innefatiar eii anlal stora och utvecklingsbarahamnar i landets olika delar. Det är i detla sammanhang de diversifieradehamnarna kan komma att fylla en viklig funkiion. Dessa hamnar har normalt enslörre region som . Fören myckel betydande del av godsmängderna längs kusten krävs också en annan typav hamnar, vilka i departementspromemorian benämns specialhamnar. I dessahanteras mera ensarlat gods. Slora fördelar från hanteringsmässig, teknisk ochekonomisk synpunkl torde stå all vinna genom att vissa hamnar ävenfortsättningsvis specialiserar sig pä hanlering av särskilda varuslag. Dehamnar del här är fråga om har i många fall goda utvecklingsmöjligheter.Givetvis fär man räkna med att i dessa specialhamnar liksom även andragodsslag kommer all hanteras. promemorian gjorda genomgängen av vilka funktioner de olika hamnarnalämpligen bör ha skall - som framgår av det föregående -uppfällas som en förstaskiss till en perspektivplan, vilken sedan får prövas, fördjupas och revideras.Syftet med den föreslagna planeringen är alt befrämja en ordning, där de olikahamnarna kompletterar varandra i elt integrerat iransporlsyslem. Den roll somenskilda hamnar härvid kommer alt spela kan givetvis inte närmare bestämmasulan får bli en följd av bl. a. planeringen. Givelvis måste hamnväsendelsuccessivi anpassas till de krav näringslivet ställer. I detla ligger dä ocksåalt de s. k. specialhamnarna i takt medatt behov uppstår bör kunna utvecklas för alt slärka näringslivet i berördaområden. HenOLSSON i (c): Jag ber alt få framföra mitt tack till stalsrådel för svarei påmin interpellation. Närjag tog del av det material som lämnades lill före ettremissyttrande över den nämnda departementspromemorian, blev jag verkligenoroad av de yttranden som där hade gjorts från kommunerna. Elt kommunalråd iSöderhamn sade t. ex. all hamnarna kommer att dö sotdöden om den härutredningens förslag skulle genomföras. Det gällde främst en oro för altutredningen skulle innebära en koncentration av hamnväsendel. Jaghar lagil upp frågan i slorl, i princip. Men jag känner närmasl lill mill län,och det är främst hamnar av och typ som jag haftanledning att iniressera mig för. De ar betecknade som specialhamnar ipromemorian. Detär alldeles uppenbart all vi i ett landskap som , där vi har haftslora svårigheter all klara sysselsällningen och där vi i olika områden påolika säll har försökl höja industrialiseringsgraden och sysselsättningen,också har förstått att hamnarna där betyder väldigt mycket, inle bara för dekommuner där de är belägna ulan också för det eller inland som hamnarnabetjänar. En nedtoning av sådana hamnar skulle för mig te sigverklighetsfrämmande, och jag kan inle finna skäl för alt det skulle bli ensådan ulveckling. Det skulle Ju strida rnot strävanden i andra sammanhang fränsamhällets sida för att förbättra sysselsällningen. Svaretär ju i viss mån positivt. Det lämnar möjligheter öppna för ett handlande sommedger fortsall verksamhet och utveckling vid den här typen av hamnar. Sä långllycker jag att det är bra. Frågan är vad som kommer alt hända. Åandra sidan lämnas i svaret inga utfästelser. Statsrådet lar inte avstånd frånklassificeringen diversifierade hamnar och specialhamnar, som uppenbarligen harlett till missförstånd i viss män. Inle heller säger slalsrådei någol omhuruvida del bakom denna promemoria ändå ligger en lanke på långsiktigkoncenlralion av hamnväsendet. Idirektiven lill de ulredningar som genomförts på hamnområdel har oftaframhållits betydelsen av att koncentrera resurserna. Farhågorna föröverdimensionering har som regel påpekats. 1 direktiven lill 1965 årshamnulredning anfördes brislen på arbelskraft - del låler ju ganska egendomliglnär man så här efteråi läser direkiiven - som eil skäl för all man bordekoncenlrera hamnverksamheien. Del gällde alliså den befaradearbetskraftsbristen på längre sikl. Utredningarna har lagt fram många olikaförslag. Man har föreslagit hamnregioner och kommunalförbund, men man hartydligen ännu inte hittat något bra förslag som vunnit regeringens stöd så attdet kunnat läggas fram som förslag till I1971 års stalsverksproposition antyder kommunikationsministern också behovet avanpassning till ulvecklingen, ökad koncentration, en mer markeradarbetsfördelning mellan hamnarna, osv. Utredningens slutsatser ärmångtydiga. Jag skall anföra ett lilel citat: "Medhänsyn till de behov av hamnkapacitel som föreligger längs den svenska kustenär det önskvärt med ett väl utbyggt hamnväsen. pågår, som framgått avovanstående kapitel, en koncentration av hamnverksamheten till allt färrehamnar. Det bör därför eftersträvas att erhålla ett antal hamnar längsden svenska kusten som är sä stora och utvecklingsbara att de kan motverka enspontan utveckling mot en än mer accentuerad hamnkoncentration." Delär svårt att bli rikiigi klok på ett sådant yttrande. Det skulle ju kunnatolkas så att man måste koncenlrera hamnverksamheien till vad som benämns diversifieradehamnar, såsom hamnarna i och , för att undvika en ännu längregående koncentration. Jag har alltså svårt att förstå meningen bakom ett sådantuttalande, för man kan knappast under överskådlig lid länka sig att riskenfinns för en koncentration där även hamnar av och Gävles typ skulleförsvinna. Vadjag lycker är i viss mån oroande är just benämningen diversifierade hamnar,specialhamnar. När man talar om specialhamnar i ulredningen säger man all delskall vara fråga om enstaka produkter. Det är klart att folk i hamnstyrelsen iSöderhamn och då liksom inte känner igen sig. Man frågar: Är delverkligen meningen att vär hamn skall specialiseras lill all omfaila någraensiaka produkier? Delär möjligl au del är slarvigt skrivet eller ofullständigt utformat, rnen det ärinte bra som del är, lycker jag. När del lillas om specialisering fär man ändåintrycket att del måste innebära en renodling, en ulsorlering av gods fråndessa hamnar till några få slag. Detta måste leda till en försämring förhamnarna liksom för kommunerna och deras saml för induslrin i delberörda områdel. Kommunernahar ju också siarkl kriliseral förslagei. Länsslyrelsen har underslöllkommunernas synpunkter och beiräffande benämningarna sagt att man egentligenborde tala om stora hamnar och små hamnar. Det skulle leda mera rätt, ochdärmed fär man anpassa hamnsiorleken efter förulsätlningarna, efternäringslivets ulveckling i de olika områdena. Lägetär ju inle sä mörkt, om man ser på utvecklingen. Ser man först lillbaka finnerman att hamngodsvolymen ökal kolossalt - från 1960 lill 105miljoner ton 1972. Beträffande ulvecklingen framåt sä bedöms den totalahamngodsomslutningen komma all öka med ungefär 50 96 till 1980, och lill 1985räknar man med en fördubbling. Del är alltså en siarkt stegrad godsvolym manräknar med. De mindre hamnarna har hävdal sig väl, enligt uiredningens egelmalerial. Hamnar under 250 000 lon har ökal sin marknadsandel från 22,3 lill29,6 96 under liden . Även de mindre hamnarna har alliså hävdal sigväl och Nr 86 1. o. m. ökal sin marknadsandel. Torsdaeen den hänsyn till den ulvecklingen lycker jag del är onödigt att här ''''"" " koncenlralion för all uinyilja resurserna på ell effekiivare Delär ändå ell allmänt intresse alt använda sjövägen för gods- Om planeringen av transport, om det går. Det är en stor fördel ur flera synpunkler, inte hamnsystemel minst med hänsyn till energiåtgången, som ju nu äraktuell. Urregionalpolilisk synpunkl belyder hamnarna mycket, som jag här har framhållit.Detla gäller i synnerhet de små hamnarna. Det är inte fallet bara i ,ulan jag föreställer mig all de mindre hamnarna har en stor regionalpoliliskbelydelse runt hela vår kust. Del är kanske just de svagare utvecklade områdenasom är beroende av den mindre hamnen. Delfinns myckel mer alt säga, men jag skall la hänsyn till tidpunkten och barafråga statsrådet om han vill något förtydliga de oklara formuleringarna iulredningen och kanske säga hur regeringen kommer all lackla problemen iframliden. Jag skulle då hoppas all del kan bli ell lugnande besked när delgäller hamnar av den lyp som finns i och . Jag vill böria med all säga alt promemorian om en förbättrad och fördjupadhamnplanering har ju verkligen inte lagils fram och behandlats på ett mindrenoggrant sätl än det som vi lillämpar i andra sädana här frågor. Tvärtom i vanlig ordning och enligt det säll vi skall arbeta på remissbehandlatsoch varit ule för yttrande hos alla dem som på något vis kan vara berörda. Detgäller exempelvis kommuner och naturligt nog också Svenska hamnförbundel, somvid en extra kongress för sedan med överväldigande majoritetbeslöt godla planeringsordningen och de nya tankegångarna i fråga om vårplanering. Jag ulgår från all och alla andra som har hafttillfälle att bearbeta och la ställning till dessa frågor har gjort det med grundlighel som vi är vana vid att möta från sakkunniga människor på olikaområden. Jag säger inle della därför all i ell ögonblickskulle ha ifrågasalt del ulan bara i klargörande syfle för all alla skall velaalt denna fråga har handlagts pä det grundliga sätl som den är värd. Sedansade att här finns det ändå en oro, som kanske bl. a. sammanhänger med benämningarna specialhamn och diversifierad hamn. Ja, vi har i någol sammanhang mött den oron, men inle alls så ofta eller så starkt som många kanske tror. Vi gjorde del redan för halvannan vecka sedan, när man uppvaktade mig från jusl och . Den uppvaktningen leddes av i och i , och då diskuterade vi hela denna pro blematik med företrädarna för nämnda kommuner. Jag iror alt efter det länga samtal som vi då hade med varandra blev man åtminstone från '72 cle tvä orterna lugnade i de avseenden som herrOlsson i här har tagit upp. Ipromemorian har , bl. a. med utgångspunkt i den regionala trafikplanenför länet, ansetts ha goda möjligheler att utvecklas som specialhamn förskogsprodukter. Den bedömningen markerar en viss inriktning när del gällerhamnens forlsalia ulveckling. Vi vel alla, och ingen lär väl någon gångbeslrida del, all huvudsakliga inrikining f n. pekar päskogsprodukler. Men - och del är väl här som och jag bör möias,innan vi sluiar denna debaii -jag kan inle för min del se, och del säger inleheller del planeringsunderlag som vi här har presenierai, all en sådanulveckling är oförenlig med den verksamhel som f n. bedrivs i hamnen. Om manallisä där har annan hamnverksamhei än den nuvarande med skogsprodukler, ellerom sådan verksamhel tillkommer, så finns det inget motsatsförhållande i detkonstaterandet. Jag utgår från all del är del som närmasl har hafti tankarna här i debatlen och i sin inlerpellalion. Och hoppas jag att efterdet som jag har sagt här och efter det som jag tidigare vid personligt besök hosmig haft alt säga till representanterna för dessa tvä kommuner skall den oronnu vara skingrad. Hen (): Till all böria med vill jag insiämma med herr slalsrådei i all delsvenska uiredningsväsendel är siarkt, så lill vida all del medger elt brettremissförfarande, där man frän olika håll har möjligheter att ge uttryck försin mening om de förslag som läggs fram i olika ulredningar. Del är verkligenen styrka. Mende förslag som läggs fram i denna promemoria om planeringen av de svenskahamnarna är frän regionalpolilisk synpunkl i mänga fall mycket oroande.Förslagen innebär också ett betydande avsteg från principen att hamnägarnasjälva skall beslula om hamnutbyggnader på grundval av egna företagsekonomiskabedömningar, och i så måtto är de därför också ett betydande ingrepp i denkommunala självbestämmanderätten. Därmed har jag inte velat säga att hamnägarnasjälva ensamma och till alla delar skall bestämma om utbyggnad. Det finns redannu en viss begränsning.