prot · FY0978 · 1975-12-31 00:00:00 — 6. lämna molionen 1975:1533 ulan åtgärd, såviii den ejkunde anses besvarad med vad utskottet anfört. Reservation hade avgivits av herrar iBorrby (c), (), i (m) och i Holmgården(c), () samt herrar i () och Annerås (fp) somanseit all utskottet under 6 bort hemställa allriksdagen skulle som sin mening ge regeringen lill känna vad reservanternaanfört med anledning av niotionen 1975:1533. 1 reservationen lill jordbruksutskottets belänkande nr 8 har vireservanter framhållit alt effektiva ätgärder snabbi måste vidtas för att skapaförutsättningar för yrkesfiskarna att fortsätta inom sitt yrke undertillfredsställande grad av ekonomisk trygghet. 1motionens syfte instämmer ulskottet. Vi är alltså, oavsett om vi är med påutskottets skrivning eller pä reservanternas, av den meningen alt fisket skallbevaras, och därmed är vi eniga om målsättningen i den här frågan. Efiest hadetroligen inie utskottsmajoriteten instämt i motionens syfte. Menenligl reservanternas mening räcker det inte med att instämma i motionens syfteoch som det i betänkandet skrivs lämna molionen "utan åtgärd, såviii denej kan anses besvarad med vad utskottet anfört", ulan vi anser att detkrävs åtgärder och snabba sådana. Jagskall inte här ingående utveckla näringens ekonomiska läge. Det har skett imolionen. All näringen är av vital belydelse vel vi - det är självfallet medlanke på folkförsöriningen och även sett från regionalpolitisk synpunkt.Dessutom är den en god rekryteringsbas för såväl sjöförsvaret somhandelsflottan. Närdel sägs att den i molionen väckta frågan faller inom ramen förfiskeriutredningens uppdrag, så har jag inte kunnai finna della i direktiven.Inle heller har tilläggsdirektiv lämnats som går ul på att de förslag som vimolionärer framställt ens skall prövas. Utskolletpåtalar att det är en komplicerande faktor all en del av fångsterna landas iullandel. Detta vill jag inle bestrida, men man kan för den skull inte sittaavvaktande och se hur den svenska fiskeflottan minskar, att båtar säljs ochatt flskarna går i land för all finna sin utkomst pä annat sätt, när den dåligalönsamheten är orsaken lill att de lämnar det yrke de helst vill arbeia i. Jagskall givelvis inte påslå all del inte gjorts insalser från statens sida föratt hjälpa fisket. Då vore jag orättvis. Men åtgärderna har ej visat sig varatillräckliga. Kostnadsutvecklingen har varit skrämmande för yrkesfisket. Utskottet säger sig inteveta om den föreslagna regeln är möjlig eller Denna undran bör ejvara ell motiv för att avslå reservaiionen. Jag är övertygad om all del går attlösa problemen om viljan finns. 1vår reservation säger vi alt statsmedel på sätt som i motionen antytts eller päannal lämpligt säll i erforderlig omfattning bör kunna las i anspråk för alt getillräcklig inkomstförstärkning. Därmed är inle uppbundet hur det skall ske.Men vår målsättning är all åtgärderna skall sällas in pä den lättaste ochrakaste vägen. Viföreslår i motionen att statsmedel ställs till förfogande på samma säll som fn. sker belräffande mejeri- och charkuteriprodukier. När förslag härom förstagången framfördes avvisades även detta. är del accepterat att man pädella säll skall förbilliga baslivsmedel för konsumenterna. Därför bör detkunna gä även när del gäller fisket. Det borde inte vara uteslutet att dennafråga kan lösas utan att den går till fiskerinäringsutredningen. Denna harsäkerligen tillräckligt med arbetsuppgifter för alt skapa bällre villkor ålnäringen pä . DäUlskottet instämmer i motionens syfte borde det inle vara någon slörresjälvövervinnelse all nu i kammaren föfia reservanlerna i slrävan efter snabbaåtgärder. Vi har inte råd alt förlora näringen eller all hell utmatta den. Delär all slatsmakterna nu även i gärning visar sin sä niånga gånger videxempelvis fiskerisammankomsler uttalade goda vifia. Min förhoppning är all enmajoritet i kammaren har förståelse för den akuta situationen och vifia attsnabbast möjligt lösa den. Reservanlerna hemställer att regeringen snarastmöjligt förelägger förslag till åtgärder i angiven riklning. Jag ber all fä yrka bifall lill reservaiionen vid jordbruksutskottetsbelänkande nr 8. Hen (); Utöver det all yrkesfisket är etl hårt och slitsamt jobb ärdet ocksä ennäring som är ovanligt känslig för skiftande konjunkturer. Inle minst har desenaste åren bevisat del på ell alldeles särskilt sätt. Del kanske må förlåtasmig, som har sysslat med fiske i hela mitt liv, att titta lillbaka litet grandunder de jag har anmält mig för alt tala. Åren1966-1969 drabbades det svenska fisket och f ö. fisket i många andra länder avslora motgångar. I vårt land var de kanske mer kännbara än i mänga andra länderdärför all de statliga stödåtgärderna inle var lika effektiva här som i en heldel andra länder, vars fiskare vi hade att konkurrera med. Dessa är var mycketsvåra, och jag vill inle säga annat än att myndigheterna ingrep. Det gjordes enhel del för fisket som hade stor belydelse, det skall villigt erkännas. Mängafiskare kunde räddas undan de ekonomiska och i vissa fall psykiska katastrofersom kanske annars hade inträffat. Del gick inle alt undvika vissa konkurser,men en del kunde bärgas, och jag vill försöka vara rättvis och peka på det.Kvar står dock det faktum att genomsnittsinkomsten för flskarna under dessa årsjönk med - och del i då inkomsten för Stödåtgärder på fiskets område de allra flesta i värtsamhälle befann sig i stigande. Iböfian av 1970-lalel blev förhållandena nägol lugnare, och de få flskare somhade orkat hälla sig kvar i yrket böriade se förtröstansfullt på framliden.Tusentals fiskare hade tyvärr lämnat yrket och slörre delen av den flotta somlidigare fanns - de största och modernaste bålarna hade sålts undan. Kvar finnsi dag 6 000-7 000 verkligt aktiva yrkesfiskare. År1970 förklarade regeringen att det borde finnas ell svenski yrkesfiske ocksä iframtiden. Delvar klokt att säga del därför att många fiskare och även andrahade undrat om regeringen verkligen ville ha någol svenski yrkesfiske. Sedandess har del blivit vissa förbättringar, men inle tillräckliga enligl de allraflesta flskares mening. De radikala åigärder som måste till för all inordnayrkesflsket bland de näringar som anses mer angelägna väntar vi fortfarande på.Del kan naturiiglvis invändas all den sillande fiskerinäringsulredningenbehandlar dessa frågor och skall konima med förslag lill mer långsikligaåigärder. Vi fär se resultatet av det arbetet . Mentyvärr har motgångarna under del våldsamt drabbat del svenskafisket slag i slag. Försl och främst de fördyrade bränsle-kostnaderna, somomedelbart äter upp en slor del av det netto, som skulle bli fiskarens inkomstför hans slit ute på havet. En slörre trålare förbrukar ca en halv mifionliter brännofia, vilkel med nuvarande priser gör en utgift pä 200 . Förra årel dä priserna låg ännu litet högre var del närmare 300 000 kr.Därtill kommer att de syntetiska redskapen, som ju har samma ursprung, harstigit i pris på motsvarande sätt. Alla andra priser på fiskets förnödenheterstiger ocksä. Del är bara en sak som inte har stigit, och del är fiskprisettill fiskaren. 1 det avseendet har utvecklingen gått ät rakt motsatt häll. Däbränslekostnaderna böfiade stiga så hastigt, av orsaker som vi alla kännertill, vände sig fiskels organisationer förra årel till regeringenoch begärde nägon form av slöd för all eliminera skadeverkningarna. Det gjordeman bl. a. därför att flera andra länders regeringar snabbt gick in medstatliga subventioner för att stödja fisket. Dennabegäran frän fiskels organisationer överlämnades lill fiskerinäringsulredningen,och är ännu inle slutbehandlad. Under liden har, enligl de uppgifter som jagkunnai fä av kolleger i andra länder, samtliga gått in för allsubventionera bränslekostnaderna för sina fiskare. är väl del sistalandet i raden som för endasl beslöt att betala perliter brännolja. som redan lidigare hade stalssubveniioneral sitt fiskeför innevarande är med 185 mifi. höjde dessa subventioner med ylleriigare270 mifi. beslöt alt anslå 50 mifi. dollar för att hjälpafiskarna ur de nu rådande svårigheterna. Jagvill påstå att den svenske fiskaren inte är otacksam för vad som gjorts. Hanhar noterat de förbättringar som införts. Men han mäste konstateraatt i de inlernationella sammanhang, där han ulan tvivel hör hemma, är hanhopplöst eftersatt. medel i värt eget land harskapat en besvärande konkurrens för fiskels produkter. Skall fiskaren säfiasina varor på export, måste han klättra över tullmurar som byggts upp, i vissutsträckning med goda minne. Här hemma har vi inga imporlregleringar istil med dem som skyddar jordbrukels produkter, ulan fiskaren är helt utlämnadät en mördande konkurrens frän länder som skyddar sina flskare både medstats-subventioner och med imporlregleringar. reservalion som är fogad vid utskottets belänkande finns ell ord som jagmåsle slryka under, samiidigi som jag yrkar bifall till reservationen.Effektiva åigärder måsle snabbi vidtas, sägs del. Snabbi måste det göras. Jagär glad över de åtgärder som föreslås i proposiiionen. De är bra. Det är ingetfel på dem i och för sig, men de är otillräckliga. Ävenom fiskerinäringsulredningen skulle komma med förslag lill förbättringar förfisket pä sikt så räcker inle della. Fisket är i en sådan situation attdel skadas alllför mycket om tiden får rinna i väg tills sedvanligtremissförfarande m. m. hinner slutföras. 1böfian kunde man glädja sig ål alt flykten från flsket bromsats.En och annan ungdom gick lillbaka till det fäderneärvda yrket, och man böriadehoppas på en normal utveckling. är vi inne i samma farliga situation som islutet pä 1960-lalei. Ungdomen vägrar att gå in i yrket. Om inle denna trendbryts har vi inga fiskare kvar om ell eller . Det är detta somjag ser som det absolut allvariigaste i sammanhanget. Det bör stå klart för varoch en alt vi inle har råd med en sådan ulveckling - och den harmonierar inteheller med de uttalanden som gjordes av både regering och riksdag år 1970.Därför måsle vi snabbi vidta åigärder för all hindra en tragisk ulveckling. I molionen 1533 av m. fl. las frågan om förbättringarför fiskets utövare upp. Om de allmänna meningsyttringar som uttalas i motionenråder det naturiiglvis inga delade meningar i Ulskottet. Tvärtom slår utskottetfasl att yrkesfiskarna självfallet skall ha en tryggad bärgning. Delfinns en del konslaleranden i motionen som jag vill ta upp. Del sägs all del år1963 fanns 16 000 fiskebålar men tio är senare knappt 6 900; del säger man ulanatt reflektera över alt båtarna är av en helt annan dimension och utrustade företl betydligt effektivare fiske än för tio är sedan. Likaså sägs det attfiskarkårenniinskat under samma lidsperiod från drygt 8 300 till knappt 4 650man. Del beklagas all så skett. Del har också beklagat.Angelägenheten av all minskningen icke forlsäller framhålls också. Jagvill påpeka alt om vi skulle ha samma antal fiskare och samma antal bålar 1963 med de effektivare fångstmetoderna och den kapacitet som finns sä skulle del vara synnerligen besvärligt för dem som utövar näringen.Silualionen skulle vara ännu värre än den är , i synnerhetmed lanke pä de slora avsättningssvårigheter som f n. råder. Huvudsaken är välalt de fiskare som är kvar i näringen också får en tryggad utkomst. Prisernapä för fiskenäringen nödvändiga förnödenheter har givetvis stigit, liksom förandra förnödenheter. Men otvivelaktigt har ocksä priset på fisk stigit. Det fårvi som konsumenter erfara, och del är hell naturligt. Beslutetsom logs är 1968 om tillkomsten av prisreglermgslörenmgen Svensk fisk är ellsleg för att trygga utövarnas inkomster. I propositionen är ett belopp om 9mifi. upplaget för föreningens verksamhel, vilkel innebär en höjning med 1 mifi. Nusäger visseriigen att åigärder vidtagits, och i detta har PerÅberg instämt. I rättvisans namn bör väl också nämnas de åigärder som vidtagitsför all förbättra fiskarnas situation. Sä har exempelvis gränsen föregenföretagarnas avgiftsfria inkomsldel i fråga om arbetsgivaravgift höjtsfrän . lill , vilkel ocksä kommer fiskarna lill del, eltfasl avdrag om lidigare . har höjts till . , och 2 milj.kr. har överförts från prisregleringsfonden lill arbetslöshetskassan föruppbyggnad av fonden. Detta har inneburit all månadsavgiften har kunnat hållasnere. Vidare har staten vidtagit åtgärder lör alt lyfta av borgensansvarel förlån till fiskarnas båtar. Jagär övertygad om all ytterligare åigärder behöver vidtagas för all förbättrafiskarnas situation, och det är ju fiskerinäringsulredningens uppgift altkonima med förslag därom. Ulredningen är väl nu framme i sitt slutskede, ochdet är att hoppas all lämpliga förslag lill åigärder kommeratt framläggas.Fiskerinäringsulredningen aren parlamentariskt sammansatt utredning. Den hartillgäng lill expertis på fiskels område. Fiskels organisationer är företräddaav bl. a. ordföranden i , och de politiskapartierna har ju sina representanter. Utskollsmajoritetenhar förtroende för att fiskerinäringsulredningen även prövar sådanaändamålsenliga åigärder som nämns i motionen 1533, utan att därombehöver fatta särskilt beslul. efterlyser snabba ätgärder, ochjag tror alt detta är det snabbaste sättet all komma lill resullal, när nuulredningen är sä långl framme, inle att påböfia nya utredningar. Tillherr vill jag säga, all han ju har alla möjligheter att tillvarata fiskarnasintressen, eftersom han deltar i utredningen och också representerar flskarnai olika sammanhang. Jagvill än en gång poängtera, alt det är min förhoppning att utredningen komnieralt framlägga förslag, som är till gagn för flskerinäringens utövare, och attde kommer all ge snabba resullal så att arbetet att siödja flsket effektivt kanfullföfias även i fortsättningen. Med del anförda ber jag all få yrka bifall till utskottets hemställan. HenÅBERG (fp); Del som framhållits av är, såsom hon också nämnde, givelvis ingetnytt för mig. Jag erkände också i mitt anförande alt det har vidtagits en heldel ätgärder. Av förklarliga skäl brydde jag mig inle om att räkna upp något avdelta, även om jag i och för sig skulle ha haft möjligheler alt göra det. Menjag vill säga all jag varken i milt anförande eller i mina göranden ochlåtanden i övrigt har önskat en återgång lill det antal fiskare och bålar somvi hade 1963. Dä var del svenska flsket nämligen i viss mån överdimensionerat,och det har sedan skett något av en sanering på detta område. Vad del gäller äralt del fiske vi har , med nuvarande antal båtar och fiskare, måsleskyddas. Krympningen fär nu icke gå längre än vad som hillills skett. Del är påden punklen jag är mycket orolig. Vidarevill jag säga att jag inle har förordat en ny ulredning, som del här varit talom, och nägol sådant krav framförs inle heller i reservationen. Av denanledningen kunde jag ocksä yrka bifall till denna. Del räcker med denutredning som pågår. Jag är bara orolig för att även den tar för läng tid.Anledningen härtill är, som jag ocksä pekat på, att det i andra länder redanhar vidtagits en hel del åigärder inom en tidrymd av ell är. Det ena landetefter del andra har beslutat om statliga subventioner, medan det inle vidtagitsnågra motsvarande åigärder för fiskarna här i . FruOhlin nämnde vidare alt det i propositionen föreslås en ökning av medlen tillfiskels prisreglering med 1 mifi. Ja, nu är det tyvärr så att svårigheternaför fisket har medfört alt en slor del av prisregleringspengarna redan gållål. I uppgörelsen mellan fiskets förhandlingsdelegation och statensjordbruksnämnd hade inräknats en ränteinkomst, som ingår iprisregleringsmedlen, om totalt 9 milj. kr. Men genom alt en del av del kapitalpå vilkel denna ränta skulle beräknas har ätits upp eller är på väg alt ätasupp försvinner också möjligheten till denna ränteinkomst, vadan dessa 9mifioner icke blir 9 mifioner. Jag begär inle att skall kunna vara såinsatt i frågan att hon kan föfia alla detaljer, men jag har ändå velat upplysaom det verkliga förhållandet. Vadjag är ute efter är snabba åtgärder, så snabba alt de bara kan vidtas i kanslihuset.Därför måste jag vända mig lill jordbruksministern, och jag är glad över atthan är här inne . Har man för avsikt all försöka göra någonting som gårsnabbare än det förfarande som måste lill i ulredningssammanhang? nämnde all den fiskeriulredning som tillsattes 1968 nu är påväg all lämna ell förslag. Del är sådant som vi motionärer inle känner lill,men vi vel alt näringens läge är akut oroväckande och av många yrkesutövareupplevs som svårt - svårt intill förtvivlan, sägs del . Genomåren har statsråd i rad upprepade gånger lill flskarna lämnat löften somuppmuntran all fortsätta. Skall fiskarna verkligen få tro lill 5 protokoll 1975. Stödåtgärder på fiskets område att den goda vifian avsesresultera i åtgärder, snabba åtgärder medan lid är, anser jag att vi bör visadem det . Med anledning av alt del i debatten i tidningspressen understundom harpåståtts att regeringen skulle ägna ell tämligen förstrött intresse ät fiskethar jag begärt ordet för all göra några kommenlarer. Jag måsle konsialera alldess bältre har i varie fall inle sällat sig till den sorlenskritiker här i kammaren; han har ändå uppriktigt redovisat att här har gjortsen hel del . Jagvill med anledning av den kritik som man har fört fram i tid-ningsdebatlen pådel bestämdaste tillbakavisa varie påslående alt regeringen skulle varaförstrött intresserad av fisket. Lät mig försl få påminna om alt regeringen i1970 års fiskeproposilion uttalade att målet för fiskeripolitiken är att genommarknads- och slrukturpoliliska åtgärder skapa stabila ekonomiska förhållandenför ell fiske som är väl anpassat till avsättningsmöjligheterna på den svenskamarknaden och vid export. Jag har sagl det i andra sammanhang tidigare, och jagsäger det återigen: Den målsättningen ligger fast. Vi skall ha elt fiske i värtland som gör del möjligt för oss alt utnytfia de naturliga förutsättningar somfinns för fiskerinäringens bedrivande. Jag har understrukit den roll som fisketspelar för all i vissa delar av landet göra det möjligt alt bibehålla enåreiruntboende befolkning. Allregeringen menar allvar med sitt uttalande har den visat genom de åigärder somden har vidtagit . Jag vill som exempel hänvisa lill delomfattande konsolideringsstöd som har lämnats och som har räddat många fiskarekvar i fisket; det verifierades ju också av . Staten satsarnaturligtvis inle på det här sättet för att sedan överge näringen. Även del direktainkomststödet lill fisket har förstärkts, och regleringsföreningen fiskhar fält ökade befogenheler alt agera sä att slödel lill fisket blireffektivt. Enligl den proposilion som vi nu diskuierar skall förprisregleringen disponeras 9 mifi. kr., och dessutom kan regleringsföreningenom den anser del nödvändigt använda en fiärdedel av sinkonjunklurufiämningsfond, vilket betyder ytterligare omkring 5 milj. kr. Svenskfisk har också när del behövts ingripit med stor energi. Genom dess åtgärder hart. ex. nu under årels fängslsäsong torskpriserna till våra fiskare på sydkustenhållits inle högre än vad danska fiskare fått. Del är någonlingsom man ocksä fär la med i bedömningen av hur våra fiskare har del ställt ijämförelse med sina yrkesbröder i andra länder. Det är konkreta åigärder somkrävs, och del är konkreta åtgärder som ocksä har vidtagits. Sä kommer vi altarbeia även i fortsättningen. Reservanternai utskottet har bl. a. skrivit: "Statsmedel bör härvid pä sätt i molionenantytts eller pä annat lämpligt sätt i erforderlig omfattning kunna las ianspråk för att ge yrkesfiskarna erforderlig inkomstförstärkning. "Reservanlerna ställer således inle en krona mer till förfogande och är i och för sig inteklara över hur elt stöd på lämpligaste sätt skall utgå till fisket, utan manmenar att della bör diskuteras. Härkrävs alltså enligl reservanternas yrkande, om jag förslår saken rätt, eltulredningsunderiag. Ett sådant utredningsunderlag är också på väg, vilket inlekan vara obekant, föreställer jag mig, för utskottets ledamöter.Fiskerinäringsulredningen kommer all framlägga sittbelänkande. Dä kan vi bältre diskutera olika konkreta åigärder. Det är regeringenocksä beredd all göra mol bakgrund av den allmänna målsättning för fisket somjag inledningsvis gav uttryck för. Jag tror alt det är den snabbaste väg - därinstämmer jag med - som vi kan komma fram pä när del gäller att fäell begrepp om hur vi skall agera i förhållande till fisket i fortsättningen.Sä snart vi fär denna utrednings betänkande, som är aviserat lill någon gängunder sommarmånaderna, får vi la fatt på de förslag som framläggs från utredningenssida och diskutera hur vi skall agera i fortsättningen. Hen (): Eftersom statsrådet kom in pä den polemik som hade förts i en av de störresvenska tidningarna, vill jag gärna säga några ord. Jag har varit påhavsrättskonferensen i , så jag var inle hemma när deltastod i tidningen, men jag fick se del när jag kom hem, då jag plöjde igenom enhel del tidningar. 'Dä kunde jag med detsamma konstatera all den polemik somuppstod i tidningen mellan statsrådet och mig berodde på alt vi heltenkelt talade förbi varandra. Vi talade inle riktigt om samma sak. Statsrådetpekade pä vad som har gjorts - del som nämnts här och som jag också gettell erkännande. I den intervju som vederbörande journalist hade med mig ell innan jag åkte, var jag helt inne på den akuta situationen - del somjag har nämnt här om subventioner till de ökade bränslekostnaderna ochliknande åtgärder. Del var i del sammanhanget jag sade att man från densvenska regeringens sida ingenting har gjort. Precis som gjorde jagjämförelser mellan vad som har hänt i de andra länderna, exempelvisEG-länderna, och vad som har hänt i . Dä måsle jag konstatera att idessa andra länder har detta skett, i har ingenting motsvarande skett. ansåg all jag var en aning otacksam, kan jag delvis förstå honomdärför all vi inte talade om samma sak. Han talade om de mer långtgåendeinsalser som man håller pä med, jag talade om den akuta situationen ochingenting annat. Sedanvill jag gärna säga att Svensk fisks agerande och denna förenings ökademöjligheler är till stort gagn och stor glädje. Jag är myckel nöjd med altföreningen tillskapades genom samverkan mellan statsmakterna och fisketsorganisationer och att den får möjlighel att fortsätta sin verksamhet. Menäven det är en sak på sikl. Vad som djupt oroar mig är alt den akutasilualionen skrämmer bort ungdomen från fisket. Vi måste ha lag i ungdomen, vimåsle fä del därhän att rekryteringen Omytterligare en del ungdomar skräms bort frän flsket genom att de görjämförelser med andra länder och säger all "vi får inle samma stöd här iSverige", dä blir det en obotlig skada för det svenska fisket, och det harvärt land inte råd med. Det är det jag vill peka pä. Massor av ungdomar lämnadeyrket när svårigheterna rådde. är vi inne i exakt sanimasituation igen. Vi har icke råd med en sådan avtappning en gång lill, slår utvecklingen lillbaka och del finns bara några gamla gubbar kvaroch ingen som kan föra yrket vidare. Det är den utvecklingen jag vill varnaför. FruFREDRIKSON (c); Jag finner anledning all upprepa vad jag sade i mitt inledningsanförande. "Jag skall givelvis inle påstå alt del inte gjorts insatser från statenssida föratl hjälpa fisket-då vore jag orättvis-men åtgärderna har ej visat sigvara tillräckliga." Dessutom har jag pekat på behovel av snabbaåigärder. Jag har för mig all regeringen under andra utredningars arbeie givitdem order om att snabba på och t. o. m. fastställt datum för när förslag skallvara framlämnat. Det kanske skulle finnas anledning att tänka på del ocksä närdet gäller fiskerinäringsutredningen.