prot · FZ09123 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är en ganska enkel debalieknik all plocka ut en del av della slorakomplex och därmed försöka ge åhörarna intrycket alt del råder enighet omungdomspolilikens ulformning på anslagssidan och i andra avseenden. Det som vinu diskuierar är en särskild fråga. Däremot vill jag påslå all inle minsl genomaktiviteter frän såväl - alltså etl statligt organ - som densocialdemokratiska regeringen har vi fltt kraftiga uppräkningar av bidragen överhuvud laget. Ochlål mig, herr lalman, böria med all i della sammanhang säga några ord tillfröken om bidragsulformningen. Vad jag sade här var inlenägon.förläcki krilik mol regeringen för all den inte skulle ha gjortnågonting. Jag hänvisade tvärtom till att man haft överiäggningar ochdiskussioner med ungdomsorganisationerna om hur bidragen skulle vara utformade,inte minsl del lokala slödel. säger alt hon lycker att det är bra atl del sker någonling inomKommunförbundel och . Jag bedömer all de kan jobba likaaktivt med dessa frågor som regeringen när del gäller kommunernasansvarsområde och när del gäller landslingens ansvarsområde. Älminsione sålänge del finns en socialdemokratisk majoritet i såväl kommer de säkerl alt intensivt bevaka denna fråga. Jagblir alltmer förbryllad över inläggen frän i Agnas. Han frågarsig: Får vi verkligen fler akliviieler, blir det verkligen bäilre, med ettstatligt slöd? Om man har uppfattningen all så inle är fallei, skall mannaturiiglvis inte ge ett öre lill organisalionerna. Då skall man i ställd skärabort hela anslaget. Sedanfrågade i Agnas: Hur kan påslå all vi värnar omkommersialismen? Försök leda i bevis all vi skulle göra del! Ja, del är inlesärskilt svårl atl bevisa det. Moderata samlingspartiet är del parti som har detätaste förbindelserna med de privata storföretagen här i landet. Vad som äroroande, inle minsl när del gäller föreningslivet, är de kommersiella, privalavinstintressen som i ökad ulsiräckning gör sig gällande för all exploatera ungamänniskor, därför all de uppfällas som en köpstark grupp av marknadsförarnainom den privata fördagsamhelen. Ingen skulle vara mer tacksam än jag om herrNilsson i Agnas i sitt näsla anförande sade all moderala samlingspartiei ärberett all moiverka kommersialismen, de privata vinstintressena. Kan man fl ensådan deklaration från i Agnas kan vi säkerl vara överens i längastycken. Tillsisl sade i Agnas all del är någonting i liden som arbetar emotvad vi satsar på. Del i liden som arbelar emol detta är utbredningen av dekommersiella vinstintressena. Del som arbelar för del är, tror jag, idealitetenhos t. ex. ungdomsledare som ulan ell öre i ersällning dag ul och in, vecka,månad och år ul och in hängivet jobbar enbart för att de vill förverkliga idéersom de tror pä. Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. Bara några ord om kravei pä översyn av samhällets lolala slöd lill deninom olika ungdomsorganisationer bedrivna ungdomsverksamheten. Anslagtill ungdomsorganisalionerna, m. m. Dethär är etl krav som restes . Som har framgått av debatten är det engammal bekant fråga för mig. Av sättet alt föra den här debatten verkar det somom fröken ser på saken som om tiden hade stått stilla . Detgår inle all använda synpunkter som remissinstanserna avgav 1973.Självfallet måste man i så fall tillfråga dem: Vad skulle ni ha sagt ? Detborde ha framgått alt mycket har förändrats . Det är väl ändå dagenssituation när det gäller bidragsgivningen till ungdomsorganisalionerna somkravet om översyn avser och inle situation? Jag skall inte räkna uppvad som har förändrats - det har mina partivänner här redan gjort.Både lokalt och centralt har del hänt en hel del. Och visst är regeringen ochdepartementet inblandade i det. Vi har haft en sakkunnig tillkallad för atlhjälpa till med översynsarbetet. Så sent som ändrade vi det centralaslödel, och föreslås förändringar i det lokala stödd, helt i linje med vadungdomsorganisationerna önskar. Regeringenoch departementet styr emellertid inte eller , fröken , Det är inte ens så all kommunförbunden,vare sig del primärkommunala eller det sekundärkommunala,styr enskildakommunereller landsling. Det aren mycket underiig uppfallning omansvarsfördelningen mellan statliga och kommunala organ. Fröken del som om departementet inte hade handlat därvidlag. Hon menaralltså att allt delta måste cenlralslyras. Del är ell intressant ullalande aven representant för del parti som i andra sammanhang brukar lala om sig som etldecenlraliseringsparti. Detflnns flera skäl lill alt jag inle förslår kravei pä översyn av bidragsformernajust , även om lidigare många skäl talade för det kravet. För del första ärdet cenlrala bidragssystemet myckel färskt, och vi måsle invänta erfarenheterav hur del har utfallit innan vi på nyll kan utreda det. För del andraförklarar sig organisalionerna vilja ha kvar och utveckla denbidragsordning som finns fördel lokala aktiviielsstödel. Fördel tredje ärutredningar på gång beträffande såväl del primärkommunala som detlandstingskommunala slödel. Jagskulle vilja ha dimmorna skingrade här: Vilka frågor är del egentligen somligger lill grund för ulredningskravel? Vilka resultat skulle man kunna kommalill i en uiredning? Det är ganska meningslöst att slälla allmänna krav påutredningar om man inte talar om vad som skall lösas med dem. Frånsocialdemokratiskt håll menar vi att liden snarare är kommen för handling änför fortsatt utredande. Här behövs lokalt i varie kommun ett handfastplaneringsarbete inför allt del nya som vänlar, inte minst SIA-reformen. Detgäller de kommunala förvaltningarna, skolan och fritidshemmen. Och del gällerbäde de förtroendevalda och tjänstemännen. De måsle skaffa sig beredskap förett konkrei samarbete med organisalionerna. velalt del förekommer myckel förberedelsearbete inom organisationerna, men numåsle också vi som är poliliskl verksamma se lill att vi på alla nivåer svarar upp mot delförberedelsearbetet. Det måste alllsä vara etl handfast, verklighetsnäraplaneringsarbete. Det är det vi skall syssla med i slällel för medutredningar som de borgeriiga talar om i sina luddiga krav. Hert i Agnas (m): Del är för sä stora frågor som plötsligt kommer upp. i frågar om man inte helt skall ta bort anslagen om mantycker att de inte har givit den utdelning som man hade hoppats. När jag harställt frågan om vi har lyckats har jag inte lagl ett anklagande finger pånågon särskild ulan på oss alla, vi som står bakom förbättringarna av anslaget- det som man kallar för stöd. Jag lycker att ordet "stöd" mest haratl göra med sådana som är mycket skadade, men vi kan använda ordel här - detär väl riktigt på etl sätt. Vivill vid all statlig verksamhet ha sä stor uldelning som möjligt, sä också pådel här området. Det är därför som jag och många som jag har pratat med harfunderat över om vi har utvecklat de rätta metoderna. Jag önskar verkligenstatens ungdomsråd och andra som jobbar med delta lycka till med att aktiviseramänniskorna så alt de flr glädje och utdelning av pengarna. lalade om idealitet. Jag menar alt den nog var större förr,åtminstone i den bemärkelsen atl alla jobbade inom idrotten ulan betalning.Jag har själv varit med i ungdomsverksamhet bäde som deltagare och som ledareinom kristna organisationer. Jag har en övertygelse av alt man jobbade i stortsett hell utan tanke på pengarna. Jag tror inle att det har blivit någonförbättring där, även om jag är medveten om au ett slort antal människor jobbarotroligt myckel för idrotten också . Men del är inte de som lägger beslag påvåra anslag. Närherr Gustasson i sedan lalar om sambandet mellan och dekommersiella krafterna i sammanhanget och när han därvid säger att det är deprivata vinstintressena som är anledningen till det onda, då tycker jag att hanlalar smalspårigt och enkelt. har alltså lösningen på problemelklar för sig: Om vi kan få bort delta, dä blir det bättre. Men han menar väl dåinte att moderalerna slöder t. ex. nöjesindustrin eller andra som arbetar medulbudel för ungdomen när det gäller deras fritid? Och vad vi skall stoppa närdel gäller marknadsföringen har jag väldigt svårt att förstå. Jag vet inte vadherr Guslavsson egentligen syftar lill, men tillät mig leka med tanken atl viskulle vilja sloppa marknadsföringen av bilar - man ju blir lilel försoffadnär man sitter i bilen jämfört med när man trampar cykel eller gör något annal.Vi kan ju inie länka för andra och besiämma vad de skall köpa eller göra. Enligtmin mening gäller del atl hjälpa ungdomsorganisalionerna och de som äransvariga för hur anslagen skall användas au finna allrakliva saker all erbjudaungdomen, saker som verkligen ger ulbyle ål bäde dem som deltar i verksamheienoch samhällel i stort. i föreslog alltså en lösning av problemen genom ellavskaffande av kommersialiseringen, och han sade alt om jag anslöt mig lilldetta skulle han hälsa del med lillfredsslällelse. Jag tror emellertid att manlar alltför lätt på problemen om man tänker som , och jag trorockså atl han innerst inne vet atl vi alla är emol de krafter Anslagtill ung-domsorganlsatio -nerna, m. m. Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. som här är nedbrytande iverklig mening. Men det går inte bara alt stå här i och säga all viskall införa en lagstiftning som hindrar atl unga människor erbjuds saker somär nedbrytande eller försoffande och som motverkar våra ansträngningar på andraområden. FrökenELIASSON (c): Del som slalsrådel sade var ganska märkligt atllyssna till. Del är i själva verkel en argumentation mol den ståndpunkt somstatsrådet intog för bara två . Del är klart att ganska mycket harhänt pä skilda punkier, men del grundläggande behovet av en samordningkvarsiår. Jag har i mina inlägg pekat på den skiftande bidragsslandarden,relationer mellan öronmärkta pengar och centralt slöd osv. Våraullalanden i frågan och alt vi vidhåller utredningskravet innebär förvisso inteatl alll skall centralslyras, och all departement och regering skall siyras avKommunförbundel, Vi har aldrig följt sådana tankegångar. Vi har inte heller pänågol säll givit uttryck ål del i moiioner 1973. Låt mig bara få peka på altKommunförbundets frilidsdelegalion alldeles klart har sagt all del behövs en samordning. Man säger att statens bidrag lillungdomsorganisalionernas verksamhei måste fl en sidan utformning all ensamordning underlättas mellan dessa bidrag och landstingens och kommunernasbidrag. Detär alllså helt klart att man på olika håll fortfarande anser att delbehövs en samlad översyn, men del är också uppenbart all man tvingas lill egnainiiialiv när nu regeringen inle vill viljfara vad flera gångar harbegärt. säger all del nu är dags för handling, och vi delar denuppfattningen. Vi menar atl del är dags för handling från regeringens sida, säall de gamla kraven verkligen kan tillgodoses. Jag vill vända mig emot två uttalanden som fröken gjorde isitt anförande. Det ena var alt hon anförde argumenl frän remissinstanser år1973 som om de gällde . Det har ju hänt så mycket när del gäller dessaärenden, och det borde fröken känna lill eflersom hon suttit med ochbehandlat dem i kulturutskottet. Delandra var alt hon säger att departementet inte har gjort någonting, och alt honi del sammanhanget hänvisar till atl ingeniing har hänt hos . Det är alldeles självklart atl dessa förbund sköler sinpolilik själva, men vi har haft kontakter och överläggningar med dem för allfl en samordning och för all fl vela vilken ståndpunkt de olika organ somsysslar med della har. Departementet har haft sådana kontakter med såvälKommunförbundet som andra myndigheter och organisaiioner som har hand om dessafrågor. Delfinns en hel del samordningsproblem, men jag menar alt vi har ett gott greppöver dem , och del har vi tillsammans med dem som jobbar på detta område. Dethär akluella kravet på utredning framförs inte ens inom organisaiionslivelsjälvt. Fröken (): Del har hävdals här i debatten och även i proposilionen, att man hartagit iniiialiv till kontakter och överläggningar från departementets sida.Jag har för min del lagil kontakt pä olika håll och försökt kartlägga vilkenomfattning dessa kontakter har haft. Den information som jag hitlills har fältvisar alt del är fråga om högst sporadiska konlakler på kansliplanei. Del varinle vad begärde 1973. sade all den ville ha en skyndsamöversyn och all i översynsarbeld skulle della företrädare för bidragsmollagandeorganisaiioner och för bidragsgivare såsom kommuner, landsling och slal. Dennabegäran från sida har inte villfarils, när man gått lill väga pädelta sätt. Statsrådetfrågar: Vilka resultat skulle man komma fram lill, om man nu gjorde en sådanhär mer samlad översyn? Den frågan kan jag inle svara på. Men det är hell klartalt man från olika organisationers och myndigheters sida fortfarande vill ha ensådan samlad översyn. Jag menar därför atl del är mer berättigat atl statsrådetriktar den frågan inte till mig utan till de organisalionerna och demyndigheterna, för där är man intresserad av överläggningar. Man anser attregeringen har hanterat denna fråga alllför slapp-hänt. Anslagtill uiig-domsorganisatlo -nerna, m. m. Vi har haft en mängd kontakter med organisationer och myndigheter. Delhär kravei har inle framkommit vid dessa kontakter. Delär alldeles självklarl all om situationen vore densamma som den var 1973,skulle jag ha samma åsikt som jag hade 1973, nämligen dä jag framfördekravet motionsvägen. Men situationen är en annan, och dä måste jag ocksåändra min bedömning av den. Det är därför som jag säger alt behövs inledenna översyn. Anslagen har förbättrats successivt, och jag tror atlorganisationerna och anslagsgivningen lill dem mår allra bäst om man fortsätteratl förbättra anslaget pä del säll som har skett . FrökenELIASSON (c): Statsrådets bedömning kan tydligen växla frän etl år till ett annat.Organisationer och myndigheter vill ha en samlad översyn, och en enig riksdaghar begärt en sådan 1973 och 1975. Jag menar del är hell pä sin plats allregeringen gör ansträngningar för all uppfylla de här riksdagsbesluten. Efterdetta inlägg, herr lalman, skall jag inle yiteriigare förlänga debatten. Hert i (s): Jag vill bara rikta dt mycket kort inlägg lill i Agnas.Han lalar fortfarande på temat: Det var bättre . Då jobbade alla ulanbetalning. Del berodde på altorganisalionerna inle hade de resurser som de behövde Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. för all utveckla sinverksamhei. Men man fick också slita oerhört ont, i onödan . I daghårde flesta organisationer möjlighet all anställa vissa funktionärer. Men delrör sig ju om en försvinnande lilen minoritet i förhällande lill deungdomsledare som jobbar ideellt och aklivl. Därför frågar man sig åierigen omherr vill ha den liden lillbaka. HertNILSSON i Agnas (m): Om jag trodde all liden ginge all vrida lillbaka, iNässjö, skulle jag nog ändå tveka alt göra del. Både och jagvel att så enkel är inte historien och tillvaron. Men om man ser lillbaka i ellperspekiiv , så blir man medveten om atl del fanns både svagheteroch fördelar. Organisalionerna hade inle möjlighet all anställa folk, men manlyckades nå myckel långt med de knappa resurserna. Jag tror inte all någon avdem som då jobbade i organisationerna upplevde det som att de jobbade i onödan,utan del var en glädje just i all kunna göra någonting. Idealiteten var stark. Jagtror alt den idealiteten finns också . Men när vi nu sätter in dessa sloramedel skall vi hoppas alt de också ger utdelning, så atl vi flr fler människorul i skidspåren, i markerna, fler friska människor osv. atl vara sur ochkverulera vill jag säga atl jag verkligen hoppas atl det skall lyckas. Då skalljag gärna rösta för förhöjda anslag t. ex. till anläggningar där sädana behövs. i (s): För att undvika ytteriigare polemik skall jag nöja mig med etlkonstaterande. i Agnas säger: Om jag trodde atl liden ginge altvrida tillbaka skulle jag nog ändå tveka. Själv skulle jag inle tveka ensekund. Man kan aldrig länka sig all vrida liden tillbaka, lill sämreförhållanden från alla synpunkier, också för organisationernas del. HertNILSSON i Agnas (m): Det kategoriska päståendel all del var sämre förhållanden på allaområden förr i liden flr stå för i egen räkning. Jagvill inle göra någon belygsällning här, men del är väldigl djärvt all påslånågot sådanl. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemsiällan, dels reservationen nr I avherr i Lane-Herresiad m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller kulturutskottels hemställan i betänkandet nr 37 punklen 1 mom. 1röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av i Lane-Herrestad m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslat för ja-propositionen. Då frökenEliasson begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omrösining gav följande resultat: Ja- 236 Nej - 85 Anslagtill ung-domsorganisatio -nerna, m. m. Mom. 2 och 3 Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 2 avherr Mallsson i Lane-Herrestad m. fl., och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt voleringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 37punklen 1 mom. 4 röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av hen Maltsson i Lane-Herresiad m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslat för ja-propositionen. Dä frökenEliasson begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omrösining gav följande resuliai: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 3 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan fm i begärt voleringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion; 7Riksdagens protokoll 1975/76:123-124 Anslagtill ungdomsorganisalionerna, m. m. Den som vill all kammarenbifaller kullurulskoliels hemställan i belänkandet nr 37 punkten I mom. 6röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 3 av i m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklarades ivekankunna råda angående resultatet, varför volering med omröslningsapparalverkslälldes. Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservationen nr 4 avherr i Agnas och , och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Agnas begärt volering upplästesoch godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 37punklen 1 mom. 7 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 4 av i Agnas och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha rösial för ja-proposilionen. Då herrNilsson i Agnas begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröslningsapparal. Denna omrösining gav följande resuliai: Ja- 276 Nej - 47 M o m . Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 5 avherr Mallsson i Lane-Herresiad m. fl., och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt voleringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller kullurutskolleis hemställan i betänkandet nr 37 punkten 2 mom. 2röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 5 av i Lane-Herrestad m. fl. Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler harösial för ja-proposilionen. Då fröken begärde rösiräkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omrösining gav följanderesultat: Herr försie vice talmannen tillkännagav av anslagutfärdals om sammanträdets fortsättande . konstitutionsutskottetsbetänkande /76:47 med anledning av proposilionen 1975/76:100 om anslagunder verksamhetsområde för /77 tilldatainspektionen jämle moiioner och näringsuiskoiteisbetänkande 1975/76:59 med anledning av molion om , förstatligande avelektronikindustrin. HertFÖRSTE VICE TALMANNEN: Konsiiluiionsulskotletsbelänkande nr 47 och näringsutskoitels betänkande nr 59 debatteras i ellsammanhang och yrkanden belräffande båda dessa beiänkanden flr framställasunder den gemensamma överiäggningen. Ibudgetpropositionen 1975/76:100, bilaga 4 punkten A 9. Dalainspek-lionen, hadehemställts all till Datainspektionen för /77 anvisadeett förslagsanslag av . 1della sammanhang hade behandlais moiionerna 1975/76:168av m.fl. (fp), vari hemslällts 1. atl skulle anslulasig lill de riktlinjer som i moiionen lades fram för dalaulredningens arbete. 2. atl beslutade anla avmoiionärerna framlagl förslag lill ändrad lydelse av 25 S dalalagen,innebärande ulvidgning av rätten lill besvär över datainspektionens beslut lillall gälla även organisation som kunde anses företräda de registrerade, 1, alt uttalade sig förprincipen 1. atl myndighets personregisterendasl borde få omfatta personer som myndigheten enligt lag eller annanbestämmelse var skyldig atl registrera för all kunna ulföra sina uppgifter, 2. atl personregister hos företageller organisation endast borde fl omfatta personer som var kunder, anslälldaeller medlemmar eller som själva medgivit registering. 1975/76:192 av m. fl. (c), varihemslällls all beslutade 1. allhos regeringen begära uiredning och förslag lill en decentraliserad organisationsform för dalaverksamhelen i landei i enlighet med vad i motionen anförts, 1. all, i samband med övergånglill en decentraliserad organisationsform för dalaverksamhelen, hos regeringenbegära uiredning och förslag lill inräiiandel av regionala ansvarsnämnder meduppgifter och ansvar i enlighd med vad i motionen anförts, 2. alt hos regeringen begära atlinom , m. fl. inlernalionella organisaiioner, i vilka Sverigeingick som medlem, logs initiativ i syfte alt få lill stånd internationellakonventioner om ökat skydd för den personliga integriteten vid registrering pådala i enlighd med vad i motionen anförts, 3. all som sin mening geregeringen lill känna vad i motionen anförts om viklen av alt snarastefterkomma beslut all lillsälla en utredning med uppdragall göra en översyn av dalalagen, varvid specielll borde beaktas a)användningen av mjukdala, b) förbud mot försäljning av dataregister förkommersiellt bruk, c) anmälningsplikt för innehavare av maskinella personregistersom nytljades såsom da-taregisler. d) översyn av gällande inslruklion fördatainspektionen saml e) roll vid prövning av persondataregisier,upprällade av regeringen, 4. all som sin mening geregeringen lill känna all i direkiiven till den av på våren 1975beslutade dalalagsulredningen skulle beaklas vad i moiionen anförts belräffandea) lagfäst rätt för löntagare atl fä insyn och kontroll Överpersonaldataregisler upprällade av arbetsgivare, b) avpersonifiering av folk-och bosladsräkningar m. fl. 5. atl som sin mening ge regeringen till känna vad imoiionen anförls beträffande datainspektionens framlida resurser. 1975/76:198 av herrWijkman (m), vari hemslällls 1. all uilalade all ellsamordnal person- och adressregisler (SPAR) snarasl skulle inrällas i enlighetmed de syften som dalainspek-lionen föreslagil, 2. all besluiade all -ulan dröjsmål - lill 4 ! ; datalagen låta foga ell nytt stycke av den lydelsemotionären föreslagit, innebärande att lillslånd alt inrätta och förapersonregister skulle endast om synnerliga skäl förelåg få meddelasannan än myndighet, som förfallningsmässigl hade all föra förteckning översädana uppgifter, saml 3.all beslutade alt i anslutning härtill foga en övergångsbestämmelseav innebörd att redan existerande befolkningsregister skulle omprövas föreutgången av 1976 och all - i den mån de inle beviljades lillslånd - de snaraslskulle avvecklas.