prot · FY0939 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi behöver kanske inte orda så myckel mer om detta nuutan bara konstatera att det är på det sättet och att det kräver omedelbaraåtgärder. Detvore klokt att pröva något som av eleverna skulle uppfattas som en radikalförändring av deras vardag. Vi framhöll i en motion lill fiolårets riksdag attnågon veckodag ute pä en arbetsplats för alla elever i årskurs 8 eller 9 -jagär medveten om att begränsningar är nödvändiga av praktiska skäl - kanske voreen väg att beträda. Utskottet gjorde på grund av denna och ett par andramotioner i linje med denna ett nytt uttalande för att försöka fä fart på denverksamhet som man hoppats pä efter framställningen 1972. Omförsöksverksamheten med praktiska inslag på högstadium Omförsöksverksamheten med praktiska inslag på högstadium Nusägs i svaret att regeringen gav i uppdragatt utforma och inkomma med förslag rörande olika metoder för försöksverksamhetmed ökning av de praktiska inslagen i undervisningen på grundskolanshögstadium. Efter riksdagsbeslutet hände tydligen ingenting positivt, mendet är naturiiglvis värt att notera - och det gör jag såsom positivt - att detstrax efter ell nytt riksdagsuttalande hände en del. Jagdelar de synpunkter som statsrådet fört fram i svaret om att inriktningen motett praktiskt och laborativt arbetssätt över huvud taget i skolan är av storbetydelse både för att skolan skall kunna ge eleverna en mer verklighetsnäraundervisning med varierande arbetssätt och för att eleverna skallkunna få ytterligare möjligheter att i skolan utveckla flera olika sidor av sinpersonlighet. Det vill jag gärna understryka och notera som en positiv del isvaret. Detär bra att den arbetsgrupp inom som nämns i svaret har kommittill, och jag noterar alt statsrådet utgår från att arbetsgruppens förslagtill generella åtgärder bör syfta till alt bättre integrera elevernas arbete iskolan med samhälls- och arbetslivet. Om den tolkningen är riktig stämmer denväl överens med de synpunkter som vi framförde i motion vid fiolårets riksdag. Statsrådetsvarar ja på min fråga om avsikten med riksdagsbeslutet beträffandeförsöksverksamhet med praktiska inslag på högstadium blivitbeaktad. Då menas väl tillsättandet av arbetsgrupp. Det ärdet som är svaret pä den frågan om jag fattat rält. Annars stämmer det judåligt med lanke på de avslag som departementet gjort på framställningar iärendet, framställningar som t. o. m, tillstyrkts av . Närdet gäller de modellförslag som enligt interpellationssvaret skall utformas avSÖ vill jag ställa en direkt fråga: Bedömer statsrådet det så attförslagen kan komma fram så att regeringen hinner taställning till dem och en försöksverksamhet på några platser komma i gånghösten 1975? Jag anser att problemen är så pass allvariiga att det verkligenbrådskar med förslag lill lösningar. Det skall inte behöva ta åratal för att fåfram sådana förslag som det här gäller. har tryckt på vid olikatillfällen, men vi har noterat en viss tröghet när det gäller utarbetandet avde förslag som sagt ifrån skall komma. i (fp): Det ämne som tagils upp här i inlerpellationen, dvs, de praktiskainslagen i skolundervisningen, har ju diskuterats länge, men vi kanske ändå kansäga all det har åstadkommits ganska litet. Statsrådet svarar "ja" påfrågan om de praktiska inslagen på högstadium blivit beaktade ihandläggningen, men redogörelsen i övrigl bekräftar all det har hänt mycketlitet. Jag hör till dem sombeklagar alt det dröjt sä länge innan regeringen Det hänvisas, somockså här sagts, i interpellationssvaret till del uppdrag som Kungl,Maj:l i fiol gav ål SÖ att utforma och inkomma med förslagrörande olika modeller för försöksverksamhet etc. Vad man lägger märke lill ärväl att det kanske är ganska stor vaghet om vart detta syftar. Dettalas om den Ökade samhällskonlaklen, integrationen av elevernas arbete iskolan med samhälls- och arbetsliv. I och för sig rikliga saker, men man harsvårt att fä grepp om var del här kan landa. Närdel gäller de selekliva åtgärderna sägs det att dessa syftar till att geeleverna en mera meningsfull skolgång, och del är naturligtvis riktiga ochvackra ord, men fortfarande saknas de konkreta åtgärderna. Detta kanske inte ärså konstigt eftersom förslagen ännu inte är lagda; fortfarande lever vi alltsåi något av ett tomrum. Jagkan heller inte underlåta alt konstatera att det är hell riktigt vad som sägsatt grundskolebeslut fattades i stor enighet i den män det gällde degrundläggande principerna. Men pä en viktig punkt fanns det starkt delademeningar i dåvarande statsutskottet, och det gällde just de praktiska inslagenpå högstadiet. Från och sida hävdade vi då att detmåsle finnas ell ordentligt inslag av praktiskt inriktade moment kvar iundervisningen. Slårvi upp statsutskottets utlåtande nr 179 , finner vi i den gemensammamittenreservationen föfiande: "Man torde utan tvekan kunna göra denbedömningen att flertalet elever på de praktiska linjerna har upplevt sinutbildning som värdefull. Detta har omvittnats från lärarhåll och elt flertallänsskolnämnder och andra remissinstanser har också understrukit all slopandetav dessa linjer kan komma att innebära en allvarlig försämring av ifrågavarandeelevers situation. Utskottet anser del nödvändigt all man i den nya läroplanensöker tillgodose dessa elever utan alt försvaga högstadiets karaktär av attvara i huvudsak sammanhållet. Detta kan ske genom att man utformartillvalsämnena teknik, konst och ekonomi sä alt de praktiska momenten får encentral ställning. Dessa tillvalsämnen måste innehålla sä myckel praktisktutövande verksamhet att de kan upplevas som verkliga alternativ rör de eleversom har en sådan intresseinriktning." Detvar alltså en skrivning som den socialdemokratiska majoriteten då inte varintresserad av. Att man sedan har ändrat mening och att det har varit möjligtför utbildningsulskollet att göra enhälliga ultalanden i frågan, som skedde t.ex. 1972, är naturiiglvis bra, men jag hör också till dem som tycker atthistorieskrivningen borde vara mera korrekt. Bara en ytterligare synpunkt, och den gäller de praktiska inslagen, somenligt min uppfattning inte enbart bör begränsas lill . Den beröralltså även gymnasieskolan. 1971lade en arbetsgrupp från förslag till en rad modeller för hur manskulle kunna tillgodose detta syfte. De förslagen har också förts fram viamotioner i . Tyvärr har inle majoritet varit beredd attutvidga frågan till att också omfatta gymnasieskolan. Omförsöksverksamheten med praktiska inslag på högstadium Omförsöksverksamheten med praktiska inslag på högstadium Men jag hoppas att del kanbli en ändring på den punkten, så att etl enhälligt utbildningsutskott och ensamfälld riksdag kan uttala alt även inom gymnasieskolan bör man försöka fä eltbättre inslag av praktisk verksamhet pä de linjer som saknar det. FruSUNDBERG (m): Mycket var positivt i statsrådet svar, och jag skallinskränka mig till att ställa ett par konkreta frågor. Såsompåtalats av de föregående talarna har det tagit innanriksdagens beslut har resulterat i ätgärder; åtskilliga av dessa åtgärder ärtydligen ännu bara på planeringsstadiet och har inte kommit eleverna ochskolsystemet till del. Men när gjorde det här uttalandet om ökadepraktiska inslag kom det givetvis inte som något nytt för departementet. Delhar funnits starka strävanden att öka de praktiska inslagen - bl. a.för att kompensera det bortfall när det gäller praktisk verksamhet ihögstadiearbetet som borttagandet av de praktiska linjerna medförde. Närdet har tagit sä som det har gjort är det ganska självklart attåtskilligt redan måste ha gjorts av läroplansarbetet. Jag råkade i minlandsända för inte länge sedan få ta dei av ett läromedelspaket ina-turorienterande ämnen, som hade utarbetats pä i var ett undervisningspaket som var avsett att sträcka sig ända från förstaårskursen upp genom högstadiet. Det var utomordentligt intressant, inle minstdärför alt det syftade till att eleverna själva skulle iaktta, uppställaproblem, observera resultat och dra slutsatser. Pä del sättet blev helaundervisningen baserad på laborationer och iakttagelser - något som statsrådetsäger är positivt och värdefullt för skolans arbetssätt. Närsådana här ämnespaket flnns färdiga uppslår problemel att få ut dem i detpraktiska skolarbetet. Jag har diskuterat den här frågan med statsrådetHjelm-Wallén tidigare, och jag har beklagat att del råder så att säga en spärrmot att låta de läromedel som redan finns komma skolorna till godo. Jag skulle, som jag sade,vilja ställa ett par frågor till statsrådet. Minförsta fråga är: Hur har del beslut som fattade för två och ett halvtår sedan påverkat läromedelsproduktionen? Med tanke pä hur läng tid det tar attproducera läromedel över lag för högstadiet, mellanstadiet och lågstadietborde sädana här riktlinjer komma i stort sett samtliga läromedelsproducentertill del redan på ett tidigt stadium, dvs. redan när har gjort ellsådant här uttalande. Minandra fråga lyder: Hur har detta uttalande påverkat SÖ;s ochlänsskolnämndernas fortbildningsverksamhel? I och med att harföreslagit ökade praktiska inslag borde forlbildningsverk-samheten la upp ochföfia upp det. Har man i de kurserna beaktat detta uttalande och påtalatnödvändigheten av att öka de praktiska inslagen i undervisningen? Dentredje frågan är: I vad män har detta uttalande nått. ut, sominformation, till lärare och till de lokala skolstyrelserna? Det är ju delokala skolstyrelserna som har att ta ställning till vilka läromedel som skallanvändas, och finns pä läromedelsmarknaden ämnen som i varierandegrad ulnytfiar elevernas möjligheter till praktiskt arbete, laborativt och påannat sätt. Har skolstyrelserna informerats om att man kan vänta sig enförändring i arbetssättet - hoppas jag - i många avseenden tvärs igenom helagrundskolan? Detta skulle medföra - vilket inte minst är värdefullt för deelever som kanske har svårt med teorin - att man i högre grad än hittillsskulle kunna tillämpa ett laborativt, undersökande och observerande arbetssätt. Jagskulle vara tacksam om statsrådet kunde lämna litet konkreta svar pä vad somgjorts på delta område eller tala om huruvida framtagandet av de aktuellamodellerna för högstadiet har stoppats upp eller låst alla aktiviteter pä deområden som jag har berört. Omförsöksverksamheten med praktiska inslag på , högstadium Jag vill först konstatera att representanter för olika partier nu tycksvara ganska ense i upplevelsen att dagens skola bör tillföras mera av praktiskamoment. nämnde motion om insatser pä del området.Jag nämnde i interpellationssvaret för att fullständiga bilden också ensocialdemokratisk motion på området. Jagvet dock inte om vi alla talar om riktigt samma saker. Jag tänker: särskilt påherr i , Något som utmärkte beslut var att centern-folkpartietdå ville ha in mera av praktiska inslag inom ämnesområdena konst, teknik ochekonomi. Våra resonemang är inte alls begränsade till de områdena utangäller praktiska inslag rent generellt. Jag är inte säker på att situationenskulle ha ändrats särskilt mycket om hade bifallitcenterns-folkpartiets säryrkande 1968, Förstagängen tog något initiativ i frågan var, som tidigare, nämnts, 1972.Nu frågar om det inte har hänt någonting . Ja, vad saderiksdagen 1972? Man syftade dä framför allt pä läroplansarbetet. Låt mig citeraell ganska långt stycke ur den skrivning som antog; "Inom ramenför här återgiven huvudprincip i läroplanen bör däkursplanernas anvisningar och kommentarer ses över tillmäta de praktiskamomenten i skolundervisningen ökad betydelse, varvid bör beaktas att elever medolika anlag skall kunna finna en för dem tillfredsställande studiemotivation.Inom överstyrelsen pågår en läroplansuppföfining för (). Härframlagda synpunkter beträffande ökade praktiska moment i skolarbetet börsärskilt beaktas i den fortlöpande läroplansöversynen. Arbetet med dennaöversyn bör bedrivas i samråd med ." Riksdagenangav alltså inte särskilt konkret hur detta skulle genomföras, ulan delskulle ske i den normala fortlöpande läroplansutvecklingen. Skolöverstyrelsenhar också försäkrat att man har beaktat det ullalande som gjort. Nugår inle sådant arbete särskilt snabbi. Omförsöksverksamheten med praktiska inslag på högstadium och därför är det svårtalt uppvisa konkreta resultat . Än mindre kan man göra det i detsammanhang som nämnde, dvs. Läromedelsproduktionen styr vi ju knappast. Man kan indirektstyra den genom att i läroplansarbetet konkretisera innehållet förläromedelsproducenter. Också i fortbildningsverksamheten måste man för attkunna lägga in sädana moment mera konkret veta vilka praktiska moment som börbeaktas. Vadsom hänt efter 1972 är alltså att man i läroplansarbeiet har tagit fasta påriksdagens uttalande. Vidare har SIA-ulredningen framlagt sitt betänkande, ochdenna utredning har beaktat uttalande i mänga delar. Detta gäller t.ex. när den talar om ätgärdsplanering för svagt studiemotiverade elever. Mankonkretiserar det när man talar om samlade arbetsområden inom samhällsorienterandeämnen och religionskunskap. Detta gäller också när man talar om hurförsiärkningsresursen skulle kunna användas, då man exemplifierar med att enmera laborativt arbetssätt skall tillämpas. Jag menar all del är ell fintresullal av uttalande . Dennya arbetsgrupp inom SÖ som kom till riksdagsbeslut har arbetatrelativt snabbi, fär man väl säga, och vi förväntar alt den kommer att läggafram resultatet nu i vår. Det är naturiiglvis en olämplig tidpunkt alt läggafram etl förslag. Sedan regeringen faltal beslut på grundval av del, måstekommunen ges tillräckligt med planeringstid. Jag tror att kommunerna behöverordentlig lid för planering. Det brukar alltid framhållas. Del är därförknappast möjligl all göra någonting pä grundval av den här arbetsgruppensförslag fram . HerrElmstedt menade vidare, trots del jag nämnde i svaret, all vi icke har föfilupp beslut på elt tillfredsställande sätt. Jag måsle upprepa alt jaginte känner lill någon negaliv praxis i departementet eller i SÖ under denhäriiden. Därför vill jag be all precisera sig, så får jagförsöka svara honom sedan. Statsrådet sade all man bedriver elt läroplansarbete ochdärmed skall utröna vilka praktiska moment som skall beaktas. Men om man nu harett pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete som pågår , bordeman då inle böria arbetet med att direkt inventera vad som redan är gjort närdet gäller utformandet av läromedel som i högre grad bygger pä elevenspraktiska aktiviteter i undervisningssituationen? Enligtde informationer jag har fält - bl, a, frän i - hardel varit svårt att fä ul ell läromedelspaket som i uppläggningen följerläroplanen men innebären mera laborativ undervisning. Det är i och för sigmycket bra att man, efter det all har gjort ett sådant uttalande,säger att nu skall man låta det här slå igenom när det gäller läroplansarbetet,men jag tycker att man redan från böfian borde inventera så att man kan sägasig: Här finns detta och detta gjort. och det kan vi pröva meden gång, Pä det sättet skulle man kunna göra åtskilliga tidsvinster när detgäller att till praktiskt resultat föra ut vad har uttalat. antydde att vi kanske talar om olika saker. Det syftade inte pämig, men eftersom statsrådet i interpellationssvaret talade om "ökadsamhällskontakt som syftar till att skapa möjligheter för att bättre integreraelevernas arbete i skolan med samhälls- och arbetslivet", vill jagtillägga att det ju kan vara på det sättet att sådan samhällskontakt i och försig inte innebär mera praktiskt arbete för eleverna, annat än att de kanske ivissa fall får flytta på sig för att lyssna på föreläsningar eller föredrag päannat håll. Jag tror alt det är viktigt att man i utformningen av den delen avdet som skall bli en ökad praktisk undervisning för eleverna inte låter självainformationen som sådan bli av den arten att eleverna ändå förhäller sigpassiva. Omförsöksverksamheten med praktiska inslag på högstadium Vi kanske inte skall träta så mycket om den snö som föll i fiol, mendet skorrar litet när statsrådet säger att hon är till freds med attrepresentanter för oppositionspartierna - jag minns inle exakt hur orden föll -har slutit upp kring nödvändigheten av att få mera praktiska inslag pägrundskolans högstadium. Om hade haft möjlighet att följa dediskussioner som förts i utbildningsutskottet , sä tror jaginte att hade använt den ordvändningen. Vem som har gjort vadkan vi kanske diskutera . Men jag kan försäkra att aktiviteten pådetta område har varit stor, i varie fall från det parti jag företräder. Detgår också bra att läsa motionen 1035 från i fiol, som dessutom rält detaljeratanger hur man bör kunna komma lill rätta med delta problem. tog juäven fasta pä vad som sades bl, a, i den motionen. Påden fråga jag ställde om möjligheterna att fä en prövning i så god lid attbeslutet kan verkställas fick jag svaret att det inte går. Detbetyder att det blir en förskjutning ytteriigare etl år. Men om det finnsmöjligheter att få elt beslut i någorlunda vettig tid, så tror jag att detfinns kommuner som är beredda, som har gjort långtgående förberedelser och baraväntar på att få ett besked, en klarsignal sä att säga. Men jag beklagar attdet inte går all få ett avgörande så att del kan bli någonting av det under denkommande våren. Det blir alltså ytterligare ett dröjsmål med . 1mitt anförande angav jag att det finns kommuner som har ansökt om möjligheteratt få en sådan tingens ordning att de kunde fä mer praktiska inslag för mångaav de elever som inte kan hänga med i svängen. Dessa ansökningar har faktisktavslagils. Jag torde vara förhindrad, lika väl som statsråden, att från dennatalarstol ta upp konkreta fall. Men om jag nöjer mig med att säga att sädanaansökningar har avslagits , efter riksdagsbeslutet, så hoppasjag att det är tillräckligt. Omförsöksverksamheten med praktiska inslag på högstadium i (fp): Enigheten sträcker sig ändå sä långt att vi ser ul att bli överens omall vi behöver starkare inslag av de praktiska ämnena i vår skola. Statsrådetsade att jag kanske hade missat litet av debatten genom att inte tala riktigtom samma sak som hon. Statsrådet menaratt begreppet pä senare år har vidgats.Det må i och för sig vara ett riktigt påpekande. Men jag upplever att det intepå något sätt underkänner de framstötar som har gjorts bl. a. frånfolkpartihåll i denna fråga. Rörelseriktningen är nämligen mycket klart angiveni den mittenreservation till statsutskottets utlåtande nr 179 är 1968 som jagciterade ur. Det är en grund som håller . Jagtror alltså att det är angeläget att skolan blir mer anpassad till yrkeslivet.Detta är mycket viktigt inom . De som inte söker sig tillgymnasieutbildning utan går ut i yrkeslivet direkt efter har juenbart kunskaperna från den obligatoriska skolan med sig. Det är därför som jagmenar att det är så viktigt att den ger en god yrkesförberedelse och leder god start i arbetslivet. Islutet av mitt inledningsanförande sade jag också att jag upplever det somviktigt att detta skall gälla även i gymnasieskolan. Att vi där inte har fåttlika enig uppslutning från sida innebär inte att jag inte harförhoppning om att del skall ges en god yrkesförberedelse också i den delen avskollivet. Jag har uppfattal situationen så att vi har möjlighet att ocksådiskutera enskilda fall. Eftersom jag hade anledning att misstänka att det varnågonting med Blekingeanknyining, har jag undersökt detta. Då har jag iskolöverstyrelsen - inte i departementet - funnit etl fall där anordnande avförsöksverksamhet med obligatorisk maskinskrivning i årskurs 7 icke harmedgivits . Man önskade byta ul tvä timmar fritt vall arbete molmaskinskrivning. Jagmenar för det första alt elt sådant förslag inte stärker de praktiska momentensärskilt myckel. Men för det andra har i och för sig inlevarit negativ lill detta - man har hänvisat till en arbetsgrupp på dellaområde som höll pä att bli färdig. Vi bereder nu arbetsgruppens förslagi departementet och kommer mycket snart att fatta beslut om att gå fram med enförsöksverksamhet i ämnet maskinskrivning för att man bättre skall kunnatillgodogöra sig de resurs-timmar som där finns. Utifråndetta enstaka fall är det ändock litet svårt att dra ul en praxis, särskilt somdel härvidlag inte i sig är fråga om elt negativt ställningstagande. Närdel gäller vad som kan komma har jag ingen ingående kunskap omarbetet i på området - jag känner bara lill all vi skall fåförslaget . Jag konstaterar då att plane- ringstiden för kommunernaförmodligen blir för kort för att man pä grundval av della förslag skall kunnagöra någonting . Men är det sä att kommuner har förslag färdiga somde vill pröva är de naturiiglvis välkomna att ansöka om försöksverksamhet hosregeringen. HenELMSTEDT (c): Jag har den största respekt för statsrådets ambitioner att undersökaförhållandena i mitt hemlän, men faktum är att den skrivelse som jag åberopadegäller en helt annan kommun, nämligen Kari-skoga kommun. Där har man hemställtom att fä anordna försöksverksamhet med anpassad studiegång, med ökade inslagav praktiska moment och med varvad utbildning. Man säger också pä ett ställe iskrivelsen: "Utbildningenskall i första hand omfatta med tillsyn av utseddinstruktör/handledare. ges 16 lektioner i arbetslivsorientering och 13 lektioner iarbetsskydd med mellanliggande inslag av praktiskt arbete," Delär en del av vad man hemställer om. Det rörde sig alltså om en ganskaomfattande verksamhet med relativt stora avvikelser från den normala gängen. Omförsöksverksamheten med praktiska inslag på högstadium Karlskogafallet minns jag mycket väl, och jag har tagit fram beslutet.Det grunnade vi ganska mycket pä. Vi har inte avslagit den ansökan - jag kanläsa upp precis vad som står i beslutet: "Medhänvisning till bestämmelserna i 36 § andra stycket skollagen (1962:319) och i2 kap, 11 § andra stycket skolstadgan (1971:235) lämnar Kungl, Maj:tansökningen utan åtgärd," Detvå hänvisningarna i beslutet gäller för det första möjligheten till befrielseoch för det andra möjligheten till jämkad studiegäng: HenELMSTEDT (c): Jag är inte helt övertygad om att man i Kariskoga uppfattar del som envälvillig behandling att departementet lämnar en utförlig och omfattandeansökan utan åtgärd. Men vad vi påpekade för skolstyrelsen i Kariskoga var att möjlighetenall göra det som skolstyrelsen önskade redan fanns. På det kan man inte grundapåståenden om någon negativ praxis. HenJONSSON i (fp): Lål vara all statsrådet har rätt i sill senaste inlägg. Men vi kan ändåkonstatera alt del man hänvisar till - dels den jämkade studiegången, delsbefrielse från skolplikten - är naturiiglvis ingen bra lösning. Vad vi väntaross är betydligt bättre saker än enbart dessa bägge åtgärder. Överiäggningenvar härmed slutad. § 8 Föredrogs ochhänvisades Nr 22 till trafikutskottet § 9 Föredrogs ochhänvisades §10 Föredrogs, men bordlades åter lagutskottets betänkanden nr 8 och 9,socialförsäkringsulskottets belänkanden nr 7 och 8, utbildningsutskottetsbelänkanden nr 4-6 samt trafikutskottets betänkande nr 2. §11 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr 43. §12 Anmäldes och bordlades Proposilioner Nr 35 om ändringar ilagsfiftningen om utlämning för brott m.m. Nr 45 om riktlinjer förarbetsmarknadsutbildningen Nr 60 om fortsatt garanti till AktiebolagetAeroiransport Nr 63 med anledning av vissa av internationella arbetskonferensenår vid dess femtionionde sammanträde fattade beslut §13 Anmäldes och bordlades Redogörelse Nr 13 revisorers berättelse öververkställd granskning av tillstånd, styrelse och förvaltning underär 1974 §14 Anmäldes och bordlades Nr 9 med anledning avmoiioner om hundskatten Nr 10 med anledning av motion om skaltelindring förperson som inte tillhör Nr 11 med anledning av motioner om rätt till avdragvid inkomstbeskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål, m. m. Nr 7 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller anslag lill polishus, m. m. jämte moiioner Nr 8 med anledning av proposiiionen 1975:1 såvittgäller anslag lill Ersättning för personskador på grund av brott, m. m. Nr 11 med anledning av motion om skydd förarrendator mol vissa villkor i arrendeavtal