prot · FZ09134 · 1975-12-31 00:00:00 — Söderom har föreslagits att en dylik anläggning skall placeras iLjusdal, och vidare kommer att gynnas, då utsetts somplats för en induslricenteranläggning. detta område ligger alltså , som är helt ulan sådan anläggning.Ändå är det - vilkel torde vara bekant för samtliga som har sysslat med de härfrågorna - så all från sysselsättningssynpunkt har de värstaproblemen av samtliga dessa län, och där har Ange, som jag tidigare framhållit,del särskilt bekymmersamt. MenAnge var inte endast ur sysselsättningssynpunkt den plats som borde haihågkommits i detta sammanhang. Ange har som tidigare framhållits föreslagitsav utredningsnämnden, och då kommer inte endast sysselsättningssvårighelerna ini bilden. Dådet gäller att anskaffa industrier till dessa industricentrer är det givetvisen fördel om orten som sådan är attraktiv. Del är Ange bl. a. ur trafiksynpunktdå den är en stor järnvägsknutpunkt, belägen mitt i landet meddirektförbindelser även med . Viddel besök som inrikesutskoilel för sedan gjorde vid in-dustricentrei iStrömsund frågade jag chefen för ett norskt förelag som etablerat sig där omföretaget hade sökt etablering på andra platser och om han i så fall hade variti Ange. Han förklarade att han hade varit där, och hade del funnits eninduslricenteranläggning i så hade företaget legal där med lanke pä deiransporlförmåner som Ange kan ge ett förelag som ar intresserat av attetablera sig norrut. Även i ett fall som della är Ange au föredra framför andraorter, och då borde det vara lättare alt få företag lill en induslricenteranläggningdär. Mennu stannade arbetsmarknadsministern inför, som han säger i proposilionen, enplats i norra och en söderut. Majoriteten i inrikesutskoilel följerpropositionens anvisningar, vilket också framgår av att del belänkande som vibehandlar nu har stannat inför en s. k. välvillig skrivning när del gäller Angeoch avför Ange från dagordningen. Ytterligareindustricenteranläggningar, m. m. Nr 134 belsmarknadsministern menar all denna plats kan komma, i fråga när Fredigen den *'gäller ytterligare eiableringar av indusiricentrer. Men hur långt in 21 mai 1976 'framtiden det löflet kommer att sträcka sig kan givelvis inte ulskolls- majoritetenuttala sig om. Jag är fullt medveten om att en industri- Ytterligare industri-cenieranläggning i inte löser de stora sysselsättningsproblem som centeranläggningar, råder på denna plats. Men de skulle ändå ha haft sinbetydelse från m. m. sysselsättningssynpunkt och även sin storapsykologiska betydelse bland en befolkning som underårtionden fått bevittna en stadig utfiytlning. Den eller de som har bott i ettdylikt område vet hur deprimerande dessa förhållanden verkar på befolkningen.Det är som om det inte fanns någon framlid. Ungdomen flyr och åldringarna blirkvar. Och delta är karakteristiskt för en plats som Ange. 1delta sammanhang vill man gärna ställa sig frågan varför arbetsmarknadsministerIngemund stannade inför exempelvis . Arbetsmarknadsministernär ju känd för att inte lova mer än han kan hålla, och vid en TV-debatt för entid sedan om sysselsättnings-förhållandena i utlovadearbetsmarknadsministern en induslricenteranläggning där. Hårt trängd som han varvid det tillfället så gav han detla löfle, och han har hållit del. Någondylik TV-debatt har de lokala myndigheterna i inte varit nog framsynta attordna. Kanske hade del gått lika bra där. är ju känd för atthålla sina löften. Jag tog vid ett annat lilirälle exempel på della.Befolkningen i dessa områden menar att man numera kan betrakta vårarbetsmarknadsminister som "den löftesrike." Han håller vadhan lovar. Då är bara frågan: Vem eller vilka i skall kunnapåverka vår arbetsmarknadsminister att avge löften om sysselsättning tillVästernorriand? Kanske del skulle kunna gå lika bra där. Självfallethar jag ingenting emot alt industricenteranläggningar förläggs, som enligtförslaget, till och - det framgår också av min reservation.Men jag anser att Ange bör medtas i della sammanhang. Befolkningen i kanknappast vara nöjd med att leva på en välvillig skrivning och en förhoppning omatt ett industricenter skall komma till stånd en gång . Jag yrkar alltså bifall till min reservation, nr 1, vilket ocksåinnebär bifall lill en rad motioner och yrkanden i dem - motioner avriksdagsledamöter från samtliga i representerade partier, framförallt från . Men den bänken tycks vara tom just . Inte enenda ledamot från är i kammaren just nu då frågan om Angebehandlas, trots alt samtliga motionerat i denna fråga. Under delta anförande övertog fru tredje vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i (s): Utskottet ställer sig myckel positivt lill försöksverksamheten medindustricentra. Erfarenheten visar dock all del har varit svårt att skaffaindustriförelag lill och . Därför menar utskottet alt delflnns skäl att iaktta en viss försiktighet när vi nu skall besluta om utbyggnadpå några nya orter. Vi har funnit departementschefens förslag om utbyggnad påtvå orter väl avvägt och ansluter oss till detta. Beträffandeortsvalet är det helt naturligt att det är många som har anmält sitt intresseför att komma i fråga för denna verksamhei. Jag kan betyga för kammaren att vihar gjort mycket noggranna avvägningar och alt vi mycket ingående har studeratdet bakgrundsmaterial som bl. a. geograflska institutionen vid iUmeå har lagt fram. Vi har stannat för och som lämpliga orterför nya centra. Vi får då den geografiska spridning som SliflelsenIndustricentra vill ha. ligger längst upp i norr med sinaTornedalsproblem, med sina speciella problem som en gränskommun - vid gränsentill . ligger längst i söder, den stora skogskommunen i västraHälsingland, som f. ö. är placerad i grupp 1 i utredningen, vilket betyder attLjusdal står i den grupp som man betraktar som mest angelägen när del gälleratt få ett statligt industricenter. Utskottettillstyrker alltså departementschefens förslag om och , men vigör ett mycket viktigt tillägg. Med hänsyn till problemen i Ange ochVilhelmina uttalar utskottel all dessa två orter bör prioriteras i nästautbyggnadselapp. Jag skall villigt erkänna att del har varit väldigt svårt attgöra delta urval. Men när vi har lyft fram dessa fyra kommuner i kön, har vigjort ett val som helt överensstämmer med geografiska institutionens i Umeåangelägenhetsgradering. HerrLorenizon har på ett myckel vältaligt sätt utvecklat sina tankar ireservationen 1 om att Ange borde ha fått vara med i första omgången. Jag harinte så mycket att invända emot den skildringen. Jag vill bara peka på att herrLorenizon gör exakt samma bedömning som utskottsmajoriteten, nämligen att manbör gå ganska försiktigt fram i den forisalla uibyggnaden. Men sedan föreslårherr Lorenizon alt vi skall bygga ett centrum till - alliså ta tre centra iförsta etappen. Delskiljer egentligen inte så mycket mellan reservation ochutskottets betänkande genom alt vi säger att Ange bör komma i fråga i nästautbyggnadselapp. Vi har alltså prioriterat Ange - Ange är inte avfört fråndagordningen, som sade. Ireservaiionen 2, som har talat för, pläderas för mindreindustricentra på mindre orter. Låt mig bara referera vad industricen-iraulredningensade. Utredningen konstaterade bl. a. att de orter som kan bli aktuella förindustricenteranläggningar bör ha en arbetsmarknad och eit serviceutbud somtillgodoser en större region än den egna kommunen. Jag kan också tillägga au centrumanläggningarav den här typen bör kunna ge en gemensam service ål förelagen och följaktligeninte m. in. Nr 134 behöver inrymma bara ett fåtal företag. den ritetensin tidigare uppfattning, som är konfirmerad av , att 21 mai 1976 industricentrabör förbehållas regionala centra i inre stödområdet. --------------- HerrGustafsson i har inte haft ordet ännu, men jag kanske Ytterligare industri- fårkommentera även hans reservation nr 3 med några ord. Han har centeranläggningar, f. ö. ångrat sig och det har delals ut ett nytt förslag närdel gäller re- /;;. m. servalionen 3. anslutersig i reservationen lill förslaget om och men vill ha medTorsby i en andra etapp. Jag skall bara på den punkten säga att i den mycketnoggranna utredning som geografiska institutionen i gjort har man rangordnatTorsby i grupp 2 i samtliga alternativ, och i den gruppen ligger orter som manfrån det hållet inte betraktar som så angelägna när det gäller statliga industricentrasom de orter vilka är placerade i grupp 1. Jag vidhåller alltsåulskottsmajoritetens uppfattning på denna punkt. Jag skall bidralill all förkorta den här debatten och slutar med att yrka bifall tillutskottels hemställan på samtliga punkter och avslag på samtliga reservationer. HenJONSSON i (fp): Efler vad som har sagts tidigare i den här debatten kan jag fatta migkort - detla också med hänsyn till att vi har haft en lång debattdag. Jagförmodar alt de flesta av kammarens ledamöter helst vill resa hem vid den härtidpunkten. Utskottsbetänkandetbehandlar frågan om att bygga ut ytterligare industricentra på ett par orter ilandet. Ulskollet förordar att så skall ske, och jag ber att få instämma i detförslag som utskottet framlagt med anledning av propositionen 1975/76:185. Jagtror del är bra alt dessa industricentra kommer till stånd och all det finns enmöjlighet för Stiftelsen Industricentra att på det här sättet vidga sinverksamhei. Men det flnns också, som här anförts, framställningar från mångaandra orter. Jag tror all det är rätt angelägel att man prövardessa. Utskottet har vidare funnit alt man i en andra etapp vill förordaytterligare ett par orter, nämligen Ange och , utöver vad man härföreslagit när det gäller och . Sedanär det problemet med möjligheterna att bygga ul industrier på andra orter än regionala centra. Det är en ganska viktig fråga och ett problem som bör lösas på något sätt. Många kommuner har själva fått ta initiativ lill byggande av hantverks- och industrihus, och på många orter har man också löst problemet, men det har inte skett utan starka ekonomiska påfrestningar och stora satsningar från kommunernas sida. Därför är det angeläget att finna någon stödform för byggande av in dustriella anläggningar också på orter som inte är regionala centra och som därför inte uppfyller kraven för alt få en induslricenteranläggning. 156 Utskottet har skrivit all del finns möjligheter altge bidrag av bered- skapsmedel, men jag trorändå att det vore önskvärt att finna nya former som underlättar en satsningockså på sådana orter som jag här har talat om. Utskottet skriver all dennafråga bör las upp i ett större regionalpolitiskt sammanhang. Jag ber all fåunderstryka den synpunkten, som jag tror är ganska viktig. Vidarevill jag betona vad utskottet skriver om marknadsföringens betydelse. För mångaförelag är det värdefullt att få ett stöd när det blir fråga om au föra ut nyaprodukter på marknaden. Del kräver nämligen stora ekonomiska insatser, och förmånga företag - inte minst för mindre och medelstora - är det svårt attgenomföra sådana åtgärder. Jag ber helt kort att få yrka bifall till vad ulskollet hemställer isitt betänkande nr 43. Ytterligareindustricenteranläggningar, m. m. Hen i (c): fattade ett principbeslut om att enförsöksverksamhet med industricentra skulle påbörjas i regionala centra inominre stödområdet. I en första etapp skulle industricenteranläggningar uppförasi och . Den fortsatta utbyggnaden borde enligtriksdagsbeslutet övervägas först sedan erfarenheter vunnits av den förstaetappen. skall vi falla beslut om ytterligare industricenteranläggningar förlagdalill och . Därmed kommer att få fyra sådanaanläggningar, och det är bra. När det gäller den fortsatta framtida utbyggnadenföreslår inrikesutskottet att i nästa etapp prioritet skall ges åt Ange ochVilhelmina. i Karistad m. fl. har i motionen 1975/76:659 yrkat attinduslricenteranläggning skall uppföras i . Det torde inte råda några somhelst tvivel om all behovet av statliga industricenteranläggningar i Värmlandär lika slort som i Norriandskommunerna. uppfyller också de krav som kanställas pä en lokaliseringsort för induslricenteranläggning. När det gällerbefolkningsutveckling ligger klart sämre till än , ochVilhelmina. Det skulle få stor betydelse för och norra iövrigt, om en anläggning av dei här slaget komme till stånd, eflersom storasysselsättningsproblem råder inom regionen. Detgäller också att slå vakt om befolkningsunderlaget i för all där kunnaupprätthålla viktiga servicefunktioner. Industricentra har visal sig vara enform som i många avseenden ger en värdefull service och därmed stimulans förnäringslivet, särskilt för de mindre företagarna. Del är därför av vikl att enort med de problem beträffande sysselsättning, befolkningsutveckling etc. somTorsby har kommer med bland de orter som skall prioriteras i en framtidautbyggnad av industricenteranläggningar. Jaghemställer därför, fru talman, att belräffande framlida utbyggnad avindustricentra med anledning av motionen 659 beslutar uttala all börprioriteras på samma sätt som ulskollet har föreslagit m. ni. i fråga om Ange ochVilhelmina. Ireservationen 5 tar vi upp frågan om marknadsföringsåtgärder m. m. Regeringensförslag om lånegaranti för marknadsföringsåtgärder är en direkt följd avriksdagens ställningstagande . Vi finner del vara värdefullt attmöjligheter på detta sätt öppnas för ett bredare samhälleligt engagemang förnäringslivsutvecklingen i sysselsätthingssvaga regioner. För att stödet tillmarknadsföring skall bli verkningsfullt fordras alt även kostnaderna för marknadsplanenfår ingå i slödunderlaget. Vidare är del nödvändigt att skapa sådana regler,att förelagen själva inte behöver slå hela risken förmarknadsföringskostnaderna vid en misslyckad lansering av en produkt. börlösas på så sätl, att förelagen erhåller lån med villkorlig återbetalning upptill 50 96, dvs. om lanseringen skulle misslyckas begränsas sårbarheten hosföretagel. De förelag det här är fråga om är i allmänhet små och har begränsadeegna resurser för marknadsföringsåtgärder. Om flera småföretag gemensamtbildar ett försäljningsföretag, är della från många utgångspunkter värdefullt.Regionalpolitiskt stöd för marknadsföring lill ett sådant försäljningsföretagbör därför också utgå. Med stöd av det anförda ber jag alt få yrka bifall till reservationerna2, 4 och 5 och i övrigi lill utskottets hemställan. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Jag vill bara först säga att ingen tvivlar på att även harsvårigheter när det gäller arbetsmarknaden. Men den sammanvägning som gjortsfrån geografiska institutionens sida visar ändå, om man tar med samtligafaktorer, att ligger bättre till än de föreslagna orterna. Vadsedan gäller förslaget om bidrag eller lån till marknadsföring så är delta enförsöksverksamhet. Jag tror att del finns anledning att gå försiktigt fram ibörjan. Därför vidhåller jag utskottets förslag på den punkten. HenGUSTAFSSON i (c) kort genmäle: i talade i sittförsta inlägg om att det gällde att få en geografisk spridning påindustricentrumanläggningarna och alt de fyra vi nu skall besluta om har fåtten bra geografisk spridning. Då tycker jag att man också kan sträcka sittintresse så långt - även om ligger i grupp 2 - alt man kunde tänka sigen anläggning något söder om . Hen i Karistad(s): 1 motionen 659 har vi motionärer aktualiserat förläggandet av ettindustricentrum till i . Vi grundar vårt krav på denarbetsmarknadssituation som vi har i och på den starkastrukturrationalisering som vårt län drabbats av. Värmlandslän har som bekant fått vidkännas en negativbefolkningsirend. Våra värmländska döttrar och söner har fått lov alt flyttatill andra, mer expansiva regioner i vårt land. De regioner Nr 134 somfått känna av de största utflyttningarna är den norra och den östra -. De kommunersom drabbats hårdast är , och , \qj( För altillustrera hur allvarlig situationen är i Filipsiad skall jag nämna ett parsiffror. Underden allra senaste månaden har i aviseratcenteranläiignlni;ar. om inskränkningar, i första etappen om en reducering avarbetsstyrkan /;;. /;;. med ca 150 och dessutom med normal avgång fram tillsommaren 1977. Denna industri är en viktig basnäring. En industrienkät somgjorts visar hur allvarlig situationen är. Den totala minskningen är 450arbetstillfällen. Företagen anser att de kan öka med 300, men fortfarande flnnsalltså en brist på 150 arbetstillfällen om skall klara denregional politiska målsättningen. Jag har velat nämna dessa siffror för att visa att även utanförstödområdesgränsen kan problem uppstå. Man kanske bör överväga nya former försatsning på orter även utanför stödområdet. Torsbydäremot är en utpräglad jord- och skogsbruksbygd, där kalhyggena numera baravisar på en förr mycket stolt era. För skulle en lokalisering av ettindustricentrum betyda oerhört mycket för all den arbetskraft som harrationaliserats bort inom jord- och skogsbruket. är dessutom en ort somväl motsvarar de krav som har ställts för etablering av industricentra.Länsstyrelsen har vid åtskilliga tillfällen framhållit vikten av statligainsatser. De fackliga organisationerna har också vid upprättandet av Länsplan74 framhållit vikten av en ökad sysselsättning, särskilt i den norraförvaltningsregionen. Man efterlyste ett statligt industricentrum först ochfrämst till , men även har nämnts som ett tänkbartalternativ. Iutskotlsbetänkandel sägs att valet av orter bl. a. innebär att den enaanläggningen bör ligga längre söderut än tidigare anläggningar. I så falltycker jag, fru lalman och ärade kammarledamöter, all är somklippt och skuren för denna lokalisering. tillhör del inrestödområdet och uppfyller således alla krav. Därför tycker vi motionärer attTorsby borde komma i fråga i detta sammanhang. Jag beklagar attutskottsmajoriteten inte har gått oss motionärer lill mötes och inte hartillgodosett de fackliga organisationernas krav och upprepaderemissyttranden. Omvi blickar västerut till andra sidan gränsen kan vi se all allt flerindustricentra växer upp i på så att säga samma breddgrad som våraregioner. Problemen i , med den höga medelåldern bland invånarna, är imångt och myckel likartade med problemen i Norrlandslänen och i de orter ochregioner som utskottet nu har fastnat för att i första hand salsa på när detgäller den framtida uibyggnaden av industricentra. Jagär medveten om att alla de problem som jag har snuddat vid inte helt löses bara genom, förläggande av ett industricentrum inom länet. Men självfallet skulle det bli en skjuts framåt för de orter som berörs '59 av lokaliseringen avindustricentra. Under överläggningarna har framförts ett yrkande av iSäffle, och jag kan i allt väsentligt ansluta mig till det -all såledesifrågakommer vid en kommande lokalisering av industricentra. På förslag av fru tredje vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta den fortsatta överläggningen om della belänkande lillett senare sam- § 8 Omtillämpningen av anvisningar till lagen om anställningstrygghet beträffandelärares tilläggstimmar erhöll ordet för att besvara () den 7maj anmälda fråga, 1975/76:358, lill herr arbetsmarknadsministern, ochanförde: har frågat arbetsmarknadsministern om han anser altanvisningarna till lagen om anställningstrygghet vad gäller de s. k.tilläggstimmarna slår i överensstämmelse med intentionerna i lagstiftningen.Frågan har överlämnats till mig för besvarande. k. tilläggstimmar avses tjänstgöring som en lärare i det allmännaskolväsendet fullgör utöver den tjänstgöring som hans lärartjänst omfattar.Med tilläggstimmar avses alltså en form av övertidstjänstgöring. Dennaöverlidstjänslgöring ingår dock inte i lärarnas tjänst på samma sätl somövertid förändra offentligt anställda. Om en lärare skall fullgöraöverlidstjänslgöring, får han nämligen en särskild anställning som avserövenidstjänsigöringen. Denna anställning, till formen en arvodestjänst somtimlärare, är helt fristående i förhållande till lärarens tjänst. Förordnandetpå arvodestjänsten gäller t. v. högst för viss lid. Lagenom anställningsskydd gäller varie slag av anställning, alltså ävenanställningar på deltid. Enligt lagen kan regeringen meddela bestämmelser somavviker från lagens bestämmelser för statligt reglerade tjänster, däriblandtjänster som lärare i det allmänna skolväsendel. I de avseenden som berörs avherr Nyhages fråga har regeringen meddelat bara två bestämmelser som avvikerfrån lagen om anställningsskydd. Dessa bestämmelser ingår i kungörelsen(1974:1007) om tidsbegränsning av statligt lönereglerad anställning, m. m.Enligt den ena bestämmelsen befrias arbetsgivaren från skyldighet altunderrätta arbetstagare med tidsbegränsad anställning om alt fortsattanställning inte kommer alt erbjudas honom. Befrielsen gäller om anställningenvarat högst . Den andra bestämmelsen befriar arbetsgivaren från vissvarselskyldighet. Detla gäller om anställningen har beräknats ej översliga tremånader och ej heller kommer att omfatta mer än i följd. Befrielsengäller också i vissa fall vid pensionering. Vad jag nu anfört innebäralltså bl. a. följande beträffande en anställ- ning på s. k.lilläggslimmar. Om fortsatt anställning inte kommer att erbjudas läraren närförordnandet utgår skall arbetstagaren underrättas härom enligt 15 § lagen omanställningsskydd om anställningen varat mer än . 1 sådana fallskall i princip också varsel ske enligt 29 § lagen om anställningsskydd. Enligtvad jag inhämtat har några anvisningar till lagen om anställningsskydd inteutfärdats. Däremot lär företrädare för vid konferenser ominnebörden i bl. a. lagen om anställningsskydd ha framhållit all äventilläggstimmar omfattas av kravet på varsel och underrättelse. Omtillämpningen av anvisningar till lagen om anställningstrygghet beträffandelärares tilläggstimmar Hen NYHAGE (m): Jag ber att få tacka för svaret på den av mig framställda frågan. Jagvill första deklarera att jag nalurligtvis med tillfredsställelse hälsar altanställningsfrågorna har fått den lösning som de har, inte minst för denpersonalkategori som del här gäller, så myckel mer som jag själv hör hemmaunder den kategorin. Men del är, vilket framgår av svaret, en väsentligskillnad mellan de limmar som en lärare har upp till sinundervisningsskyldighet och de limmar som ligger därutöver. De senare haringenting med själva trygghelsfrågorna all göra, de har oflast tillkommit avschematekniska skäl och kan, som jag angivit i frågan, variera såväl mellan sominom läsåren. Det är också just de här timmarna som min fråga avser. Detframgår av svaret att del flnns en tidsgräns som gäller förvarselskyldighei i detta fall. Det vanliga är att övertimmarna är utlagda överell läsår. Det blir då fråga om än och dåföreligger alltså varsel- och meddelandeskyldighet. Då kan det ofta röra sig omett stort antal ärenden med en myckel begränsad mängd övertimmar, och del kan iextrema fall vara fråga . Då skall, såvitt jag förstår avsvaret, även uppsägning eller varsel göras om dessa timmar. Del är inget tvivelom att det medför ett byråkratiskt syslem för skolstyrelserna ochskolkanslierna. Det har sagts mig att man på en skolexpedition har tvingatsanställa särskild personal för att klara denna fråga. Del blir alltså extrakostnader för kommunerna. Jagvill gärna återigen ställa frågan, eflersom del inte framgår av svaret, alltsåom intentionerna i lagstiftningen är sådana att den också skulle gälla för denhär typen av timmar. Del borde flnnas en enklare lösning på denna fråga än vadsom f. n. tycks vara fallet. Som framgår av svaret är intentionerna sådana som nämnde.Jag vill erinra om att de nya reglerna ännu inte varit i krafl och prövats iverkligheten. Skulle erfarenheterna visa att tillämpningen av reglerna äralltför betungande i administrativt hänseende finner jag inte uteslutet attfrågan, i förenklande syfle, kan bli föremål för nya överiäggningar mellanberörda parter. protokoll 1975/76:134-135 Nr 134 I propositionen 1974:88 med förslag till lag om facklig förtroendemans den ställningpå arbetsplatsen m. m. behandlades bl. a. frågan om alt till den 21 mai 1976 offentligasektorn utsträcka den allmänna lagstiftningens reglerom un- --------------- derrättelseplikt då anställning för begränsad tid inte kommer att förnyas.