prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag frågar: Hur då? På vilkel sätt begränsas medlemmarnasinfiyiande om de personligen löser sitt medlemskort i del socialdemokratiskapartiet? Fördet tredje: påstod att vi vill begränsa fackföreningarnas rätt attfalla egna beslut. Jag frågar: Gäller denna fackföreningarnas beslutsrätt ävendemokratiskt tveksamma beslul, gäller den rätten obeskuren i alla lägen? Fördet Qärde: säger all detta är en angelägenhet för fackföreningarnasjälva. Är inte en kollektiv anslutning i hög grad en fråga för dem somdrabbas, förde individer som mot sin vilja kollektivt ansluts? Fördet femte: säger all ett förbud är ett kraftigt ingrepp i denfackliga demokratin, och det motsätter han sig. Men har vi inte en politiskdemokrati här i landet som är likvärdig med den fackliga demokratin? Fördet sjätte: fortsätter med parallellen med statskyrkan och en frikyrka och säger alt del ligger kanske en del i den parallellen. Då frågar jag:Om i framliden skulle besluta sig för all avskaffastatskyrkan, kommer då den svenska fackföreningsrörelsen och delsocialdemokratiska partiet i konsekvens därmed att frivilligt upphöra medkollektivanslutningen? Tillsist vill jag säga atl det faktum att påtvingats sitt namn av någonföretagare för myckel länge sedan väl ändå inte är ett argumem idebatten om kollektivanslutning. I vilkel fall som helst befinner sig herrGeijer ju när det gäller namnet inte i sämre läge än herr justitieministern. HerrSJÖHOLM (fp) kort genmäle: Av alll del intressanta och naturiiglvis i hög grad hörvärda som sade skall jag bara la upp det som hör lill ämnet för dagens Överiäggning. Nr 149 Först skall jag be att få hålla med honom om vad han sade om slals- P ,, kyrkan.Jag har alltid fördömt den form av hyckleri som del innebär 4 iuni 1976 '"'acceplera det ena och inte del andra. I en av mina första motioner --------------- här iriksdagen yrkade jag att man skulle sälla stopp för bägge, och Fri-och rättigheter i den fick en röst vid voteringen. Året därefter ökade anslutningen med grundlag ståtliga - den fick då alltså två röster mendetta har inte gjort Jag harfortfarande meningen all man skall dra en parallell där. har vi i fått veta atl i kommer att rösta förstatskyrkans avskaffande. Han är mot kollektivanslutning och han försvarartvångsansluiningen till statskyrkan med alt del är en statskyrka. Alltså börherr i logikens namn rösta för avskaffandet av statskyrkan. Det är ennyhet för kammaren och förmodligen också för . HerrArne började liksom jag med att anknyta till debatten omarbetslivet, men vi kom till direkl motsatta slutsatser. Jag menar atl detviktigaste där var att man ger den enskilda människan rätl i ökad utsträckningatt beslula själv, och det går inte ihop med alt man sedan förmenar denenskilde rätten atl själv bestämma vilket parti han vill tillhöra. Jagupprepar vad jag sade lill justitieminister , all demokraiins värde ochkvalitet mäter man på det lägsta planet, hos den enskilde individen. , en fackförening kan inte få falla beslut ens i demokratiskordning som förgår sig mot den enskildes demokratiska rättigheter. Och del ärvad jag menar att vi tillåter genom den här kollektivanslutningen. Vihar självfallet inget emot samhörigheten mellan fackei och partiet - tvärtom,den har väl mänga gånger varit en slor fördel för samhället. Men det är ochförblir en skam för svensk demokrati all del socialdemokraliska parliel somhar gjort så oerhört mycket för all vidga och fördjupa demokratin - del vorelöjligt all förneka det - kan vidhålla denna odemokratiska form. Varför intelåta den enskilde själv bestämma? Del är inte demokratiskt all underkänna denenskildes eget omdöme. Men del är vad man gör när man tillåterkollektivanslutning. HertGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Herr lalman! Jag sade i mitt inledningsanförande alt en av hörnstenarna i vår demokrati är den enskildes rätt att själv avgöra sin partitillhörighet och att detta skall respekteras. Det är utgångspunkten för den här dis kussionen. säger atl de lokala fackföreningarna be slutar i sina egna angelägenheter. Absolut är det så - ingen bestrider del. Men vi diskuterar nu den enskilde individens angelägenhet, den enskilde individens demokraiiska rättighet. Och måste vi föra ul dis kussionen litet längre. Då är del inte en kollekliv angelägenhet, ulan den enskilde individen måsle själv få fatta beslul om partitillhörigheten. 90 Enligt vår mening är individens rätl atl fritt ochsjälvständigt välja po- litiskt partigrundläggande för demokraiin. Kollektivanslutningen strider mot dennaindividuella fri- och rättighet. Reservationsrätten för den enskilde förändraringenting i det avseendet. Vihar sagt lidigare i sädana här debatter all de svenska partierna är bärare avden svenska demokraiin och all del är på deras förmåga att hävda den enskildesoch samhällets fri- och rättigheter som framtidens demokrati i vårt land beror.Del måste då i första hand ankomma på partierna att avslå från sådana åtgärdersom är ägnade att urholka tron på deras vilja att hävda det demokraiiskavärdet. Sedanförsökte visa hur viklig kollektivanslutningen är genom attpeka på ökningen av antalet medlemmar i fackföreningsrörelsen. Det är väl heltnaturiigt atl antalet medlemmar ökar när vi har haft enständig ström lill arbetslivet. ökar ju antalet förvärvsarbetande. Anserherr att de lokala fackliga organisaiioner som inte tillämparkollektivanslutningen är mindre slagkraftiga? Arbelar de sämre? Det skulle varaintressant att höra. Betraktar den andra stora fackligaorganisationen, TCO, som inte tillämpar kollektivanslutning, som mindreslagkraftig? Har den sämre möjligheter atl hävda sina medlemmars intressen? Sedanville göra gällande all kroppsarbetarna inte har någotförtroende för exempelvis . Jag vill då hänvisa lill den 15-årigakamp som vi förde för sänkt pensionsålder. För den kampen har vi fått mångabevis på tacksamhet. Fri-och rättigheter i grundlag Underdetta anförande överlog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (vpk) kort genmäle: Jag skall bekänna att jag var mycket förväntansfull med tanke på omArne argumentation skulle kunna tillföra debatten något nytt. Enligtmin mening gjorde den tyvärr inte del. Men därmed är det inte sagt attanförandet var oskickligt. Tvärtom, men valde all lala om andrasaker än kollektivanslutningen. I stället polemiserade han mot enmoderatreservalion, som grundar sig på en moiion, och gjorde sken av all allaopponenter stödde den reservationen, nämligen den som handlar om lagsiiftning,Däremoi måsle jag säga all gjorde en korrekt begränsning av denpersonkrets som stöder kollek-livanslutningen. Han sade ungefär så här på talom reservationsrätten och dem som reserverar sig: Det är folk som lillhör andrapartier, partilösa och kloka socialdemokrater. Följaktligen är det den andragruppen socialdemokrater som stöder kollektivanslutningen. Vidareberättade för kammaren att en företagsledning en gång hade bestämthans namn. Del är klart all sådant måste komma som en rekyl, menförelagsledningen bestämde ändå inte vilket parti skulle tillhöra,hoppas jag. Om del var så illa var del oriktigt Nr 149 då som . På samma sätt tycker väl många fackföreningsmedlemmar Fredaeenden '' själva vill bestämma vilket parti de skalltillhöra. 4 iuni 1976 Sedansade att det inte skall lagstiftas mot fackförening- arna, ochvpk stöder den inställningen. Men trots det har våra förslag Fri- och rättigheter i omvidgade rättigheter för fackföreningarna, lokal strejkrätt, vetorätt mot grundlag uppsägning och omflyttning, lagen om förtroendemansställning på ar- betsplatsen avslagits avbl. a. parti. Man har alltså med hjälp av lagstiftning begränsatfackföreningarnas makl. Delosmakliga i det här, , är ju hur det går lill praktiskt. Man bliralltså kollektivansluten utan att veta om det, och beslutet kan ha fallatsmånga år lillbaka i tiden. Får man sedan reda på förhållandet och vill hatillbaka de pengar som gått till det socialdemokratiska partiet måste man oflavända sig lill en expedition och ställa sig i kö, och därmed röjer man i varjefall all man inte stödjer det socialdemokratiska partiet. Det är del som vi harvänt oss emot och tycker är osmakligt. HerrARNE i Slockholm (s) kort genmäle: framhöll i sin replik all den enskilde själv bör få avgöravilkel parti han vill tillhöra. Men jag sade att den enskilde har denmöjligheten genom en reservationsrätt som ingår i all kollek-livanslutning. Sedanvill jag säga några ord till i . Han yttrade alttilltron lill fackföreningsrörelsen minskar, något som jag bestämt villbestrida. Del finns ingenting som ger belägg för ett sådant påstående. Vidarefick jag frågan om det är en mindre slagkraftig aktivitet i fackföreningar sominte är kolleklivanslutna än i sådana som är kolleklivanslutna. Det är enfråga som avslöjar en ganska slor okunnighet. Man kan inte konstatera att detär någon skillnad och säga atl det är så eller så. På dl ställe kan det vara påett visst sätt och på dl annal kan del vara tvärtom. Men del finns ingengenerell uppfattning som kan presenteras som belägg för det ena eller delandra. De övriga replikerna harjag ingen anledning atl ta upp. HertSJÖHOLM (fp) kort genmäle: tar nu lill den gamla räddningsplankan reservationsrätten,men den är ju sönderskjuten för länge sedan. Del är inget bra försvar, för renlprincipiellt skall man nalurligtvis inte behöva begära sitt utträde ur enorganisation som man aldrig begärt sitt inträde i. Del är ganska självklart. Dessuiomlillkommer alt man genom reservationsrätten röjer sin partitillhörighet. Jagförstår i och för sig inte all människor är så rädda för all bekänna vilkelparti de tillhör, men om de inte vill det sä är del en demokratisk rättighetatt inte behöva avslöja del. Har inte något annal all komma med såär hans försvar inte mycket värt. Vikan väl än en gång slå fast att det enda demokratiskt fullödiga sättet att gå in i elt parti är alt själv anmäla atl man vill'vara medlem. 92 Ingen annan skall bestämma det genom någon sortsförmynderi. Hert i (m)kort genmäle: Nr 149 Jag ställde i min replik sex konkreta frågor till herr denArne . Han säger nu att han inte tyckeratt han har någon anledning 4jjj jcjyg all besvara dem, medsåvitt jag förstår dl undantag. Han tog dock 35 --- minuter på sig italarstolen för att ge sin syn på bl. a. kollekiivanslul- Fri-ochrättigheter i ningen, och då tyckerjag att kunde ha ägnats åt altbesvara grundlag de konkreta frågor som ställts. HerrGeijer sade i alla fall atl någon mindre slagkraftig aktivitet kan man inteförmärka i fackföreningar som inte är kolleklivanslutna. Nä, då så! Då fallerju argumentet bort för kollektivanslutning. sade nämligen i sittförsta inlägg att etl förbud mot kollektivanslutningen skulle försvårafackföreningarnas verksamhet. Men tar tillbaka det och menar attdet finns ingen skillnad - ibland går del bra och ibland går det mindre bra,men det har ingenting att göra med om fackföreningsmedlemmarna kollektivansluiseller inte till del socialdemokratiska partiet. Jagtycker, herr talman, all delta klart visar vad det är fråga om. Del handlar omatt få inkomsler, eftersom kollektivanslutningen alltså inte har någonbetydelse för verksamheten. Jag har ingenting emot att fackföreningsrörelsenskänker pengar lill politiska partier, men det skall inte ske genom atl mankollektivt ansluter människor lill ett parti. Jag anser atl man skall skiljamellan bidrag och anslutning till poliliska partier, men del vill inte herrGeijer göra. HertGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: I sitt första anförande hävdade alt syftet medkollektivanslutningen var all förbättra de fackliga organisationernas styrkaoch slagkraft. sade också att det inte är förbunden utan de lokalaorganisationerna som har avgörandet. Men säger att del inte kanpåvisas någon generell skillnad mellan kolleklivanslutna fackföreningar ochandra. Man kan inte säga att den fackförening som inte är kollektivt anslutenlill socialdemokraliska parliel arbelar sämre. Del argument som fram faller ju därmed platt lill marken. Sedanär det myckel märkligt att inte vill diskutera utan är heltfrämmande för en av demokratins grundläggande principer, nämligen den enskildaindividens rätt all själv avgöra tillhörigheten till politiskt parti. Del ärden enskilda individen och ingen annan som skall avgöra det, om vi vill iakttade grundläggande demokraiiska rättigheterna. Jag är mycket förvånad över alldel socialdemokratiska partiet inte vill vara med och värna om denna vikligarättighet. Efter anförande om kollektivanslutningen borde jag rimligen ha avstått ifrån att yttra mig . också avstå från altframföra alla de argument som jag antecknat under 93 Nr 149 lidigare talares anföranden, eftersom så utomordentligt den genomlysandeoch utföriigt behandlat dem. 4 iuni 1976 ''8vill nöja mig med alt la upp en synpunki. I vär nya regeringsform finns en regel till skydd för förenings- Fri- och rättigheter friheten, för fackföreningarnas och de politiska partiernas frihel atl genom i grundlag i demokratisk ordning fattade majoritetsbeslutbestämma om sina egna inre angelägenheter.Kollektivanslutningen är en del av denna frihel. Jag utgår ifrån all vi äröverens om att inte tumma på detta skydd, utan i stället förslärka del. Delligger i linje med denna syn på föreningsfriheten atl vid fleratillfällen med slor majoritet tagit avslånd från tanken på all genomlagstiftning förbjuda kollektivanslutning. Tillallra sist: talade om den s. k. gamla goda tiden, då del efternamnhan bär blev påtvingat genom en arbetsgivare. Jag är tveksam om det låg någonkritik emot den arbetsgivaren i det som sade. För den händelse såskulle vara fallet, vill jag för min personliga del säga att jag känner detsom en heder atl få bära samma efternamn som . HertSJÖHOLM (fp) kort genmäle: Efiersom namn har kommit att spela en stor roll idebatten, får man säga alt det var tur att den arbeisgivaren hade ett så gottomdöme all del blev etl så vackert namn med en god klang i det här landet. JustitieministerGeijer säger atl så ingående har belyst frågan omkollektivanslutningen, men det är inte riktigt. Hur bra kari än är- och det är han - så har han inte diskuterat kollektivanslutningen här. Jagtycker det var bra alt justitieministern log upp detta med all föreningarnahar frihet. På den punklen lycker jag dock alt jag fällt hela försvaret förkollektivanslutningen. Även om det sker i demokraiisk ordning kan ju inte enförening eller organisation få lov alt förgå sig emot den enskildes demokraiiskarätt. Del förbigick justitieministern. Jag sade atl även i en diktatur finnsdel en viss grad av demokrati, men den hamnar högt i toppen, där man gör precisvad man vill - som man lycker i demokraiisk ordning. Sedan är den demokratinslul. Idelta enskilda fall är demokratin slul när organisaiionerna får säga all så ochså skall det vara och förgår sig mot den enskildes demokratiska rätt. HertFÄLLDIN (c): Eftersom vid utgången av detta lämnar , vill jag gärna la detta tillfälle i akt all uttala elt er kännande lill honom för hans omfattande insatser på viktiga och stora områden inom svenskt samhällsliv. Jag vill gärna också säga alt i det 94 tal han höll var hans hänvisning lillpersonliga erfarenheter från 1930-lalel av sådanislag som säkert grep oss alla som hade tillfälle all Nr 149 Hans sätt attdriva sina uppfattningar har alllid ingen stor Fredaeen den respekt hos mig. I själva sakfrågan somnyss diskuterats, om kollektivanslutningen, vill jag för min del slå fastalt det är omöjligt att hitta motiv för något Fri-och rättigheter i annalän all anslutningen lill ett politiskt parti skall vara resultatet av grundlag elt personligt beslut. Endast så bör en sådan anslutning kunna kommatill stånd. Del är därför som jag lycker atl del borde vara självklart försocialdemokratin alt inte ta emot medlemmar på annan grund. Våra medborgerliga fri- och rälligheler är en förutsättning för vårfolkstyrelse. Dessa fri- och rättigheter är oumbärliga för oss. Vi kan i vissutsträckning hävda atl friheten är urgammal i vårt land. Men de demokraiiskafri- och räitigheterna har vi vunnit först under senare lider. De har vuxitfram i takt med atl vär demokrati har utvecklats. Förstmed vår nya regeringsform har de medborgerliga fri-och rättigheternablivit i verklig mening grundlagsskyddade. I den gamla regeringsformen, somtillkom 1809, fanns i delta avseende strängt taget bara den bekanta 16 ! ; somavsåg all ge den enskilde dl visst skydd mot övergrepp från den styrandemaktens sida. Den kan väl sägas vara elt arv från den gamla kungaeden. Det ärviktigt atl notera och slå fasl atl den paragrafen aldrig var skriven för vårademokratiska fri- och rälligheler. Tryckfrihetendäremoi har länge varil grundlagsskyddad. Den första tryckfrihetsförordningenfick vi på 1700-lalel. Men,herr lalman, just del förhållandel all våra fri- och rättigheter har vuxit framtill en levande praxis är i sig ett besked om att här gäller del något som vitill mycket slor del är ense om, och del är verkligen anledning all understrykaden stora betydelsen av denna demokraiiska värdegemenskap. All finna skydd förvåra fri- och rättigheter i våra skrivna grundlagar blir på denna grundegentligen något självklart. 1 regeringsformen införde vi ett särskiltfri- och rällighelskapitel. Del var betydelsefullt. Men då fick vi ocksåbekräftat alt det i vissa avseenden är en mycket svår uppgift all i grundlagenprecisera våra fri- och rättigheter. Vi var inte hell nöjda med resultatet,och därför rådde också slor enighet om att tillsälta fri- ochrättighetsutredningen. Denna utrednings förslag ligger lill grund för denproposition som vi nu har au behandla. Det är obestridligt alt det föreliggandeförslaget ger väsentligt förbättrade grundlagsgarantier ål våra fri- ochrättigheter. Detlagrundlagsarbete är viktigt. Men det är riktigt att säga att del starkasteskyddet för grundläggande fri- och rälligheler.är demokraiins egen livskraft.Del viktigaste är all klara en levande demokrati där medborgarna får godamöjligheter lill aktivitet i olika frågor. Därför är del så viktigt all skapaoch bevara en stark demokrati. Centraliseringen i samhället är enfara för demokraiin och därmed också för fri- och rättigheterna. På grundval av fri- ochrättighetsutredningen kan vi nu beslula om 95 Nr 149 ett förstärkt, vidgat och mer preciserat grundlagsskydd. Fredagenden '' ' S* ' ' '"" enighei. Del är också god enighei om attföra '" sociala räitigheterna som målsättnings- eller, om man så vill, pro- --------------- gramstadganden i grundlag. Det är ett bra uttryck för värdegemenskapen Fri-och rättigheter i attvi skriver in i grundlagen som målsättning t. ex. arbete, bostad och grundlag utbildning ål alla och lika rättigheter för män ochkvinnor. anser vi att bland de härmålsättningarna också borde tas med näringsfrihet, egendomsrätt, föräldrarättoch barnens rätl. Detär värdefullt att den enskilde i grundlag av det allmänna till försäkrats ersättning för t. ex. exproprierad egendom enligt grunder som bestäms i lag. Detla har i någon mån varit en stridsfråga. föreslås del i etl par reservationer att det i paragrafen skall slå, atl ersättningen skall vara "skälig". Naturiiglvis skall ersättningen i sådana fallvara skä lig. Men vi har från inte funnit anledning att föra in ordel"skälig" i grundlagslexten, dels därför att del knappast är etl vanligt sätt atl skriva grundlag, dels därför all formuleringen , där ordel"skälig"" inte fanns med, bör betraktas som en uppgörelse som vi har anledning att upprätthålla. Själva sakinnehållet i grundlagen, såsom del varit for- .j mulerat , framgår tydligt avkonslitutionsutskottels skrivning, där det sägs att enersättning som är endasi symbolisk inte uppfyller grundlagens krav och allsådan inte kan komma i fråga enligt gällande rätt. Den som utsätts förexpropriation skall hållas skadeslös, helt enkelt. Det är inte svårt alt igrundlag ge klart ullryck ål hur skyddet skall upprätthållas av de fri- ochrättigheter som vi kan anse som absoluta, undantagslösa, icke inskränkbara. Delgäller t. ex. förbud mot dödsstraff skydd mot annat kroppsstraff, skydd motåsiktsregistrering, förbud mot rällighelsbegränsning enbart på grund avåskådning, förbud mot diskriminering på grund av ras eller kön. Ändring isådana fall kan bara ske genom ändring av grundlag. Om detta råder fullständigenighei. Svårigheternagäller de fri- och rättigheter som måsle kunna begränsas. Här är del främstfråga om opinionsfriheier och rörelsefriheter. Sådana friheter, t. ex.yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet och demon-slrationsfrihel,måste lill vissa delar kunna begränsas. Skälet lill alt den möjligheten måstefinnas är just hänsynen lill medmänniskors frihel och lill gemensamma intresseni samhället. Det råder också allmän enighet om att sådana här friheter måslekunna begränsas. Det är i grundlagen från 1973-1974 stadgat atl sådana fri- ochrällighelsbegränsningar inte får ske på annal sätt än genom lag. Det betyderalt förändringar kan göras genom elt beslul med vanlig enkel majoritet.Angelägenheten av elt bättre skydd var anledningen lill alt fri- ochrättighetsutredningen tillsattes. Den föreliggandepropositionen förstärker skyddet förde begränsnings bara fri- och rättigheterna genom att i grundlagen ställa upp ändamål och ramar för möjliga begränsningar. Diskriminering med avseende på politisk eller annan åskådning, ras och kön skall vara förbjuden. Del 9" har i viss kritik sagts att sådana ram- ochändamålsbestämmelser är opre- Del skallinte bestridas all det ligger sanning i det. som"'godtagbart i ett demokratiskt samhälle" har inget absolutavgränsat Fredaeen den begreppsinnehåll.Problemen när vi kommer i konfliki med de här gran- a gf. serna är mycket små i lätoss kalla del normala, situationer. blemenkomnier i ansträngda och av olika skäl infekterade situationer Fri- ochrättigheter i samhället. Del är då det är viktigt all ha dessa gränser så klartpre- i grundlag ciserade. Propositionen ger oss här i jämförelse med tidigareetl klart förstärkt grundlagsskydd för fri- och rättigheterna. Del är i stortsett enighei om detla. Men del är också värdefullt att konstitulionsulskotlet ifull enighet föreslår, att den nya ulredning som förordas skall få i uppdragalt försöka finna möjligheter atl använda tryckfrihetsförordningens meraultömniande reglering även i fråga om andra opinionsfriheter än tryckfriheten.Elt säkrare skydd för fri- och rättigheterna kan då ges i grundlagen. Detstora problemet nu är atl propositionen inte har något säkrare skydd all kommamed än vanlig lagsiiftning för de fri- och rättigheter alla är ense om måstekunna begränsas. Detta är enligt vår mening inte tillfredsställande. Därför harvi från föreslagit dels obligatorisk lagrådsgranskning av förslag tilllagstiftning som begränsar medborgerliga fri- och rättigheter, dels dl särskiltkvalificerat lagstiftningsförfarande då det gäller sådana förslag, etl syslemmed två s. k. läsningar. Detär alltså fråga om en dubbel riksdagsbehandling, om tidsuldräkl mellan tvåriksdagsbeslut. Tiden mellan besluten har vi föreslagit . Dettasystem med två beslul skall enligt våra förslag gälla inte bara de s. k.opinionsfriheterna, dvs. yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet ochdemonslrationsfrihel, utan all lagstiftning som berör de grundläggande fri- ochrättigheter som finns med i regeringsformens andra kapitel. Del gäller härvidlagsiiftning som berör den enskilde mera direkl, såsom förändringar ibarnavårdslagen, i omsorgslagen, i bestämmelser om frihetsberövanden av olikaslag, i egendomsrätten och i upphovsrätten. Vidsynneriiga skäl, dvs. i absoluta undanlagsfall, skall det enligt vårt förslagkunna räcka med ett beslut i fråga om fri- och rättigheter på de här områdena.Men för all ett sådant beslul skall vara giltigt skall det då krävaskvalificerad majoritet. Minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälftenav ledamöter skall rösta för det förslag som då är uppe lillbehandling. För framliden kan vi länka oss atl tillämpa systemet med tvåläsningar även i fråga om annan lagstiftning.