prot · FZ09123 · 1975-12-31 00:00:00 — Denskrivning som utredningen föreslär förde nya slatsbidragsbestäm-melserna gerinte ulrymme för motsvarande bidrag lill fasta anläggningar för elektriskbussdrift, i första hand irådbussdrifl. Eftersom irådbussdrift under denärmaste 10-15 åren anses vara den enda praktiskt realiserbara formen av tystaoch avgasfria bussar är delta olyckligt. Statsmakterna kan här direkt bidralill skapandet av en bättre miljö i städerna genom all underiätta lokalabeslul. Alt undanta fasta anläggningar för elektrisk bussdrift vore att hämmautvecklingen. Vimotionärer vill därför alt de fasta anläggningar som krävs förkraft-försöriningen av eldrivna bussar blir bidragsgilla på samma säll som föreslåsgälla för motsvarande anläggning avsedd för spårtrafik. Jämförtmed spärtrafikanläggningar kräver trådbussen relaiivi små investeringar. Deltabetyder att trädbussen kan bli ell mer realisiiskl allernaliv än spärtrafik ibetydligt fler kommuner. Som exempel kan nämnas att anläggningskostnaderna förspårväg inkl. kontaklledning uppgår lill ca . per meter, medankostnaden för trådbussens konlakl- ledning uppgår till baraca . Del är således minst fem gånger dyrare alt anlägga ettspårvägsnäl. För tunnelbana är kostnaden ännu högre än för spärvägstrafik. Omvi antar alt Slockholm, och erhållerstatsbidrag för spärtrafikanläggningar pä sammanlagt 100 milj. kr., så kommervi fram lill alt man för samma belopp kan ge statsbidrag lill kanske 15kommuner med anläggningar för elektrisk bussdrift. Omstatsbidrag erhålles , dvs. samma procentsats som föreslås gälla förkontaklledning avsedd för spärvägstrafik, blir trådbussens konkurrenssituationhelt annorlunda. Statsmakterna kan här alllså genom subventioner direkt bidralill skapandet av en bättre miljö i de slörre tätorterna. I och Frankrikefår irafikföreiag statsbidrag lill trådbussar. Enligtvår uppfattning bör KOLT:s förslag lill ändrade statsbidrags-bestämmelser ulanslörre svårigheter kunna utvidgas lill atl även omfatta fasta anläggningar förelektrisk bussdrift. I departementschefens direkiiv till utredningen, vilkaåterfinnes pä s. 19-25 i SOU 1975:47, står på s. 24 fjärde stycket följande: "Ifråga om de tekniska betingelserna för kollekiivlrafiken bör de sakkunniganärmast inrikta sig på de kollekliva färdmedel som f n. används och som underden närrnasle tioårsperioden bedöms komma lill användning, dvs. främsi bussaroch i slörre städer olika spårbundna system. Även modifierade former av dessaIrafikmedel - exempelvis eflerfrå-gestyrda bussar - bör beaktas med hänsyn tillderas sannolika användning ." Dellabör rimligen kunna tolkas så, all även trådbuss bör ingå i ulredningens arbetsuppgifter.En trådbuss är ju faktiskt en modifierad form av buss, där man ersattdieselmotorn med en elmotor och försett den med slrömaviagare påtaket. Många trafikförelag kommer att påbörja enförnyelse av den myckel slora busspark som anskaffades lillhögerlrafikomläggningen. Vi har sålunda ell unikt tillfälle atl under enrelativt kort tidsperiod införa ett myckel stort anlal miljövänliga elbussar. VidSvenska lokallrafikföreningens sludiebesök i och Västtysklandkonstaterades all dagens trädbussar hunnit en generation längre än deträdbussar som tidigare fanns i och . Detär angelägel atl del även inom landet bedrives ell utvecklingsarbete för all fåfram miljövänliga bussar. Svensk leknik och svenska företag ligger relativtlångt framme vad gäller lillverkning av trådbussar. ASEA har lidigaretillverkat trädbussar och har också utvecklat lyrislortekniken. SvenskaUlvecklingsakiiebolagel har framhällil atl trådbussen har godaulvecklingsmöjlighder. a. bör del bli möjligt all öka reskomforten genomlägre instigningshöjd tack vare elmotorerna, någol som har slor betydelse inleminsl för äldre och handikappade. Den nya lyrislortekniken som medför en mjukgång bidrar också lill all höja reskomforten. Om vi skall få i gång dtutvecklingsarbete när del gäller eldrivna fordon krävs det något slagsstimulans. Jag kan här nämna all det i Nr 123 pågår utveckling av olikaformer av eldrivna bussar. Detla utvecklings- Onsdaeen den arbete betalas till 75 %av Bundesminislerium fiir Forschung und Tech- j piaj |976 Även i Frankrikeär staten direki engagerad i ulvecklingen av ---- Vimotionärer vill därför framhålla vikten av all utvecklingen av nya ochmodifierade typer av eldrivna fordon stimuleras genom statligt stöd tillberörda förelag. Av särskilt intresse är ulvecklingen av kombinerade tråd- ochballeridrivna system. Som framgått av del sagda ulgör dt kollektivt trafik-syslem medtrådbussar etl allernaliv som är värt atl las upp lill allvarlig granskning iden beredning som inom regeringens kansli arbelar med trafikfrågor. Del harockså ulskollel understrukit med anledning av motionen. Jag har därför ingetsärskilt yrkande. HertNYHAGE (m): Med anledning av all SJ i skrivelse lill regeringen i början av del häråret aktualiserade nedläggningen av bl. a. all trafik på bandelenUlricehamn-Gånghesler och personlrafiken på linjen yrkade herrMagnusson i och jag i motion nr 1595 all skulle uttala allnågon nedläggning av den ifrågavarande irafiken ej skulle kunna övervägasförrän frågan om ersällningslrafik lösls pä ett tillfredsställande säll. Delfinns här anledning alt äter erinra om de skäl som vi åberopade för värtyrkande och som självfallet alltjämt kvarstår. Pä båda linjerna är såvälperson- som godslrafiken av slor betydelse för de berörda kommunerna. Ennedläggning skulle bl. a. drabba dels mänga s. k. pendlare, dels ell antalelever vid gymnasieskolorna i , och . Näringslivet skullefå klart försämrade transportmöjligheter för sill gods. Vägarna i bygden -framför alll väg nr 41 mellan och - är inte i sådant skick att deutan en ordentlig upprustning kan accepteras för ersällningslrafik. Dentrafikpolitiska utredningen, som just sysslar med hithörande frågor, börrimligen fä fullgöra sitt arbele innan omfattande nedläggningar av bandelarfår vidlagas. Slulligen måste också de berörda kommunerna informeras och derasuppfallning och synpunkter inhämtas. Utskottethar i sill belänkande deklarerat alt järnvägstrafiken bör kunna ulvecklas ipositiv riklning, och utskottet anser all statsmakterna bör tilldelajärnvägarna en mer beiydande roll i den framlida iransporl-försöriningen.Ulskoltet uttalar atl någon nedläggning av järnvägar mol berörda kommunersvilja inte får ske under pågående uirednings- och planeringsarbete. Utskottethänvisar slutligen lill kommunikationsministerns meddelande atlnågon åtgärd frän regeringens sida med anledning av SJ:s skrivelse inte äraktuell och att någon nedläggningsprövning inte kan ske före utgången /77. Vad utskottet här har anförtmåste tolkas så, all nedläggningshold 57 Nr 123 mot de i vår molion berörda bandelarna t. v. är avvärjt. Onsrinsen rien naluriiglvismed lillfredsställelse, liksom det uttalande som trafikutskol- 17 n-iai 1976 ''ordförande gjorde med anledning av motionen. erfarenhet vet vi emellertid hur snabbt förändringar kan ske pä det här Trafikpolitiken området.Ulskoltet borde därför enligt min mening klart ha deklarerat all upprustningen av deifrågavarande vägarna skall vara genomförd innan frågan om nedläggning avde berörda bandelarna äter aktualiseras, om nu della över huvud laget måste ske. Herr lalman!Åberopande den positiva tolkning som jag alllså gör av ulskotlelsställningstagande lill del ärende jag berört ställer jag vid del här lillfälld ingetsärskilt yrkande. HertDANELL (m): 1 motionerna 798 och 1533 har jag lagil upp ell par luftfartsfrågor,och jag länkle göra några korta kommentarer i anslutning lill dem med enavslutande fråga. Imoiionen 798 om charlernygel har jag följt upp en fråga från tidigare motionerom försöken all skapa fier resmål. Vi måsle nämligen öka antalet resmål föralt öka valfriheten på marknaden och erbjuda fler människor atl åka medcharterflyg, som för de flesta är den enda möjligheten att få en mer exotisksemester än vad de annars kan få. Jag menar också alt vi måsle ändracharlerbesiämmelserna, eftersom de i vissa delar är alltför detaljerade ochsätter onödiga krokben för verksamheien. Inte minsl en jämförelse med dereguljära flygföretagens s, k. IT-trafik visar att charterfiygd inte arbelar pålika villkor. Del borde föranleda en översyn av de nuvarande reglerna. Dettaskulle också kunna medföra nybildning av förelag i branschen, vilkel herrClarkson var inne på. Om man eftersträvar fier förelag i branschen tror jag altenda möjlighelen är all man ändrar bestämmelserna och inle söker efter andrastimulanser. På det sättet får man en naturlig tillväxt. Utskottethänvisar till DAC-kommillén - del gemensamma skandinaviska arbelel i dessafrågor - och säger all ell belänkande som vänlas kornmer althandla just om liberalisering av charter-bestämmelserna. Det är bra. Dess värrehar kommitténs delbetänkande, som skulle ha kommil , av någonanledning frusit inne. Efter vad jag förslår skall vi emellertid under sommarenfå etl belänkande från DAC-komniitlén belräffande dessa frågor, och minförhoppning liksom ulskoilds är all del komnier all gä ät rätt håll. Vi fåranledning alt återkomma lill dessa frågor när vi ser vilka förslag kommitténlägger fram. 1min andra molion, 1533 om inrikesfiygd, har jag berört tvä frågor. Den förstagäller förhållandet mellan SAS och Linjefiyg i vad avser in-rikeslrafiken.Detta har redan varit inne på, och jag delar hans uppfallning. Denandra frågan är något svårare. Den gäller förhållandet mellan Lin- 58 jefiyg och den enskilda fiygföretagsamhd som finnspä området, taxiflyg med eller utan reguljärtrafik. Här finns inget existerande regelsystem. Tillvaron är därför ganskaosäker för dem som arbetar i branschen. Vissa flyger något som kan belraklassom reguljär trafik, stundom efter muntligt tillstånd. Andra flyger reguljärtrafik efter inofficiella regler och praxis. Förett par år sedan kom man i etl skandinaviskt luftfarlssamarbete överens om attförsöka utveckla något som kallades linjetaxi. Del skulle skapa en möjlighetatl på vissa premisser under en viss lid ge tillstånd att flyga reguljärIrafik. i har behandlat frågan och bett regeringenfatta beslut om reguljär trafik under benämningen linjelaxi för atl skilja denfrån annan reguljär trafik och fä ell enkelt och lättfattligt regelsystem, somklart skulle visa vilka regler som var avgörande för marknaden. Regeringen harinle velat använda de nya reglerna utan fortsätter att lala om reguljäratillstånd i olika former. Det har inle förenklat tillvaron - tvärtom finnsosäkerheten kvar. Utskottethar inte alls behandlat den delen av min molion i sill belänkande. Det är braalt utskottet föreslär att luftfartens roll skall komma in i den samordnadetrafikpolitiken, men eftersom min motion behandlas i etl annat avsnitt avbetänkandet är min fråga hell enkelt: Skall jag uppfatta ulskottsmajoritetensställningstagande sä alt även frågor som har med inrikesflyget att göra -alltså företagsamhet i Linjeflygs och annan regi - kan bli föremål för översyn föratt vi skall få en enhetlig inrikesflygverksamhd lill förmän för bådekonsumenter och företagare? i (c): Med anledning av trafikutskottets yttrande i betänkandet 1975/76:18över vår motion 273 om klassindelningen på tågen vill jag säga att vimotionärer naturligtvis inte tänkt oss alt andra klass skulle kunna slopasomedelbart. Vår förhoppning var atl man när man bygger nya järnvägsvagnarskulle ge samlliga vagnar den standard som första klass har, så atl alla- även handikappade och äldre som har svårt alt sitta i de trångaandraklassvagnarna - skulle få samma möjlighel, även om de inte har råd attbetala den meravgifi som del kostar all åka första klass. Omman bara har en klass bör del också vara lättare att få en jämn belastning pätågen med ell mindre antal vagnar. Utskottetmotiverar sitt yrkande om avslag på moiionen med atl ell slopande avklassindelningen på tågen skulle medföra ell inlktsborlfall för SJ på 40 ä 50milj. Jag vill inle bestrida att sä skulle bli fallet, men jag undrarvarifrån större delen av dessa pengar kommer.- Har man någon gäng åkt förstaklass vet man all huvudparten av dem som reser där får sina biljdler beialda avriksdag, länssiyrelser, departement, landsling och kommuner. Del är alltsåskaltebdalarna som betalar biljetterna. Man kan då säga alt staten tar pengarur den ena fickan och lägger dem i den andra, och det hela påverkar alltså inlestatens ekonomi. Dessuiomär det fackföreningar som låter sina delegater och ombudsmän åka första klasspå medlemmarnas bekostnad. Nr 123 högre tjänstemän har denna förmän. De fiesta skulle åka andra klass Onsdagenden °" -i'*' '""' ''' ° '" '''J"- 12 mai 1976 ° '''' moiiveringen att vi måste ha lyst och lugnt omkring oss närvi reser, så att vi kan arbeta. Del måste väl gå all ordna pä Lika väl som del finns kupéer för rökare och icke rökare kunde man ha någraarbetsvagnar där lysinad var påbjuden men som hade samma standard som övrigavagnar. Isovvagnarna måste man nog ha kvar en-, tvä- och trebäddskupéer, eflersom härmånga andra synpunkier kommer in i bilden, främsi olika former av handikapp. Jag yrkar inle nu bifall till vår motion. Men jag vel att svenskafolket och troligen även trafikutskottets ledamöler kommer all ansedel vara hell självklarl all man inle skall ha klassindelning pä vårajärnvägar. Vi återkommer därför med moiionen ell annat är och hoppas då pästörre förslåelse. HertBÖRJESSON i (c): Lål mig i debaitens slutskede fl rikta en fråga till utskottelslalesman. Denna fråga rör i allra högsta grad den deball som vi nu för om ökadlönsamhet för SJ. Frågan gäller SJ:s godsbefordran. Jagläsle i av i är en artikel med rubriken: "Paketskickas för alt komma fram 4." Jag skall be alt få cilera följandeur nämnda arlikel: "Kortastesträckan mellan ivå punkier är en rak linje. Så slår del i skolornasmalemalikböcker och del belraklas allmänt som en .självklar sanning. Men ändåär del inle alltid som den regeln tillämpas. Åtminstone inte inom Stålensjärnvägar och i synnerhet inle när del gäller slyckegodslrafik i Norduppland. Skutskäroch ligger båda efter Ostkuslbanan. 37 kilomeier från varandra. Men etlpaket som skickas med järnväg mellan de båda grannorierna flr färdas innan det kommer fram. Och har del passeral Skulskär ire gångeroch ivå! Transporten tar mellan tre och !" Jag har visseriigen inte kollat om uppgifterna i artikeln överensstämmermed verkliga förhållandet, men jag håller del för sannolikl, inte minsl medhänsyn lill alt jag erfarit frän andra håll i landei all man skickat gods längaomvägar innan del kommil vederbörande mottagare lill banda. Ochnu kommer jag lill min fråga. Vad vinner man frän SJ:s sida på atl tillämpa ettdylikt transportförfarande, ekonomiskt men framför allt med avseende på godkundservice? Ja,herr talman, som lekman pä området är jag i behov av en upplysning i dennafråga. Jag hoppas atl svaret och en godtagbar förklaring inle uteblir. Jag skulle egentligensälla punkl , herr lalman, men jag kan inle un deriåla alt ullala min förvåning över hur SJ i sin korisikiiga planeringlydligen underiäler atl sälla in exlra vagnar vid stora irafiktoppar. Jag grundar min 60 krilik på all SJ inle satte intillräckligt med personvagnar frän Jag länker på tåget som avgår Nr 123 frän kl, 22,35.Tydligen hade man pä SJ inle beaklat fotbollslands- den kampen i Göleborg, med denpåföljden att vagnarna var mer än överfyllda. Det fanns passagerare somt. o. m. log sovvagnarnas gångar i anspråk. orsaken till della, herrlalman, ligger i brist pä planering eller i brist på Traflkpolltikenvagnar är svårl för en utomstående att veta. men det skedda bör inte upprepas.Det är etl krav som den resande allmänheten har rätt all slälla på hela svenskafolkels järnväg. HertMAGNUSSON i (s): Trafikuiskoilel har bland många andra moiioner behandlat moiionen1975/76:1586, vari hemslälles all hos regeringen begär utredning ommöjligheterna atl Lysekilsbanan upprustas så all lyngre godståg och snabbarepersontåg kan framföras på banan, att induslrispår anläggs till Sverigesstörsta oljehamn och industriområdet vid BroOorden samt att investeringar ibätlre vagnmaleriel i personlrafiken görs. Bakgrundenlill denna molion är närmast all vid av oljeraffinaderietframställdes önskemål om atl raffinaderiet skulle förses med järnväg. För atlåsladkomma en järnväg ut lill krävdes all bandelen från Munkedaltill fick en upprusining. Banvallen måste förslärkas och rälsenantagligen utbytas. Det är en hel del arbele som måsle göras, men det ansesfrån kommuns sida vara nödvändigt för att man skall klara enjärnvägstrafik pä sträckan från till . Medhänsyn till den industrisaisning som gjorts vid med byggande avoljehamn och raffinaderi för oljeprodukter och med lanke på all ytteriigareutbyggnader av oljeindustrin förmodligen kommer att ske är en förlängning avjärnvägen till nödvändig för alt transport av oljeprodukter skallkunna ske även med järnväg. Trafikutskottelstalesmän har framhållit atl transporterna ur såväl ekonomisk synpunkt somtrafiksäkerhetssynpunkt bör ske med järnväg. Frän har medskärpa framhållits all trafikulvecklingen kräver kompleliering med järnväg förall man skall kunna lillgodose de irafikbehov som finns inom onirådel. Jagär en smula förvånad över alt ulskollel med en myckel svag motivering haravslyrkl moiionen 1586. Molionens hemsiällan sammanfaller med vår slrävan allöverföra transporterna lill järnväg. Enligi min uppfallning borde ulskollel halillstyrki moiionen och överiäninai ärendei lill regeringen för vidareutredning. kvarsiår min förhoppning au regeringen ändå i delplaneringsarbete som pågår inom kommunikalionsdepariemeniet följer Lysekilskommuns hemställan om förslärkning och förlängning av Lysekilsbanan. Jag har ingetyrkande. HenTURESSON (m): För au försöka formulera eu omdöme om dagens långa trafikpolitiska debatt skulle man vilja säga au mycket har förblivit vid det 61 gamla, åtminstone i såmåtto atl flera inlägg som vanligt har gjort SJ till den strykpojke som flubåde smäll och skäll. Enligt min mening är det där inle bara ensidigt ochorättvist, det är dessuiom felakligl. 1Slällel för all gå in på några av de detaljfrågor som berörts i debatten ochriskera all dra upp en ny deball skall jag med några ord försöka visa varfördel är så felakligl all ensidigt inrikta kritiken på SJ-föreiagei. 1del här husei skall vi ju bedriva polilik. Att med en massamisstänk-liggöranden, beskyllningar och invektiv gräla på SJ, som ju interepresenterar vare sig regeringen eller oppositionen, tycker jag liksom saknarpolitisk udd. Dessutom har inte SJ möjlighel atl på ett representativt sälldelta i debatten. Vissthar vi inom oppositionen anledning alt rikta kritik mot mycket av utfallet av1963 års irafikpoliliska beslut, och vissl har vi anledning all rikta kritikniolen hel del av den verksamhet som SJ bedriver-del skall ingen förneka. Meni första hand skall åtminstone vi frän oppositionen rikta den kritiken molregeringen - mot konimunikaiionsminislern. Och det skall vi göradärförallregeringen inle har fullföljt traflkpoliliska beslul. Därför kan delbeslutets verkningar inte bli dem man länkle sig när beslutet fattades. Idella beslul finns precis alla de ingredienser i form av olika bedömningsgrundersom nu anses nödvändiga när del gäller nedläggning av järnvägstrafik. I dagframställs de såsom nyheter, men ända har ordningen varit att närregeringen prövar en nedläggningsframslällning skall det ske frånsamhällsekonomiska, näringspolitiska, regionalpolitiska och lokaliseringspoliliskasynpunkier vid sidan om de företagsekonomiska synpunkter som SJ har presterat.De företagsekonomiska bedömningar och beräkningar som SJ bör vara kompetent altgöra skall vägas mol de övriga bedömningar som skall ske i kanslihuset. Såvitt jagvel har regeringen inle i någol ärende rörande nedläggning av järnvägstrafikbedömt au dessa senare synpunkier - samhällsekonomiska, näringspoliliska,regionalpoliliska och lokaliseringspoliliska - väger tyngre än deföretagsekonomiska. Det kan man kritisera regeringen för, men inle skall mankritisera SJ. Regeringenhar alltså inte tillämpat trafikpolitiska beslut såsom var tänkl.Därför har sä myckel gäll snett i trafikpolitiken. Där skall oppositionensälla in sin krilik. Vi skall nalurliglvis kritisera regeringen också därför auden inle har gått i bräschen för aU ge SJ tillräckliga investeringsmedel föratl rusta upp SJ och förse SJ med sådana resurser som koslar myckel pengar mensom innebär snabbare, bekvämare, säkrare och flera tåg. Sådanl kostar pengar,men regeringen har år vägrai att hos begära tillräckligt medinvesteringsmedel för all SJ skall kunna klara detla. har visseriigennågon gäng ökai pä med några liolal , vilkel inle är någonling ijämförelse med de myckel slora investeringsmedel som behövs för atl SJ skallkunna drivas så som denna riksdag vill att SJ skall drivas. Vill riksdagenförverkliga sina inlenlioner. får den även se lill att SJ erhåller ekonomiskamedel. Tillsisl vill jag erinra om alt SJ:s ledning måste känna ell ansvar bäde genlemolsina anslällda och genlemol slaismaklerna och skaltebdalarna. SJ:s ledningmåsle se lill atl intäkterna med goda och dåliga år läckerkostnaderna, så all personalens löner kan belalas och så all man slipper kommalill och begära skattemedel för atl läcka underskoll. Detla är krassarealileler och inte något "smågneligl statsbidragslänkande", som delhar sagts i debatten. Låtoss också, herr lalman, komma ihåg atl vi inom alla personalkategorier hos SJhar en väldig resurs i form av kunnande, erfarenhet och plikttrohet. SJ:spersonal är verkligen mer värd erkännande än det misstänkliggörande somsä ofta uttalas frän denna talarstol. ensidiga klandrande av dd företagsom personalen gör sill bästa för atl sköta måste på sikl verka deprimerande. Hert iGöleborg (fp): Herrtalman» Jagskall med etl par ord beröra de inlägg som gjorts av några av demsom slår för de 55 moiioner som väckis i det här sammanhanget. Lätmig säga med anledning av anförande alt de eldrivna bussarna ären sak som intresserar trafikutskottet mycket. Vi har haft lillfälle att påolika ställen se sådana bussar i funktion, och vi har med iniresse följt delutvecklingsarbete som pågår. Del finns f ö. ytteriigare ell utvecklingsarbete,som inle nämnde, nämligen kombinationen av trådbuss ochsvänghjulsleknik som skulle göra del möjligt för trådbussen alt lämna sin trådför en kortare sträcka och på det sällel bli mer flexibel. Systemet har inteutvecklats så långl ännu, men del pågår experiment i . När vi iutskotld har skrivii som vi har gjort är del därför att vi har ell verkligtintresse för denna sak. Närdet gäller fråga vill jag säga all ulskollel funnil del varamotiverat atl någol avvakla den pågående ulvecklingen. Vi lycker atllinjdaxiflygel spelaren myckel betydelsefull roll men har flit uppfattningenatt de kanske något lösa former i vilka den trafiken nu äger rum inte är lilllinjelaxins nackdel under den lid som den häller på all ulvecklas. Del är motiveringenlill att vi inte har föreslagit att linjetaxin skulle vara med i den sloraluftfartspolitiska utredningen. i Hjärium lalade om all avskaffa förslå klass på slaiens järnvägar.Del sägs i moiionen all del är den ekonomiska och sociala släll-ningen som äravgörande för om en person reser förslå eller andra klass. Jag iror inte alldel är hela sanningen. Det kan ju vara en fråga om konsumenternas valfrihet.Vissa människor tycker all de vill ha lilel mera ulrymme på resan och ärvilliga all betala för det. Det finns andra som hellre vill skaffa sig sakeroch ling och därför gör del. Delär inle bara de ekonomiska skälen som ligger bakom vår tveksamhet tillmoiionen, ulan del är också angelägenheten all slå vakl om konsumenternasvalfrihet. I fråga om sjukvård och undervisning är förhållandena hellannoriunda. Där finns behovei av likformighet i långl slörre utsträckning. i tog upp frågan om ell slyckegods underliga väg mellan tvåorter och de krokvägar som godset går. Del där beror på del knuipunktssyslemsom SJ har. För all fl en rationell irafik har man Nr 123 vissa knutpunkter där det sker omlastningar. Del syslemei lämpar sigför