prot · FY0983 · 1975-12-31 00:00:00 — mer lill sin verksamhel. All visedan har diskuterat skillnaderna i bidrag mellan de icke prioriterade och deprioriterade cirklarna utan nägol ställningstagande i den frågan är ganskanaturligt, eftersom utbildningsministern ju redovisar att den kommandeulredningen om gränsdragningen mellan olika former av vuxenutbildning skallpröva denna fråga. Vad gäller reservationen 3 beträffande anslagsberäkningar, avgiven avcenterns och ledamöier, har jag här lidigare nämnt den brist påkonsekvens som jag lycker alt dessa partier ger uitryck för. De går med på althöja bidragen till studiecirklarna med 14 mifi. kr., men när det gäller allbetala räkningen, pä vilkel sätt det nu skall ske, svävar man på målet. Jagvill i likhel med fråga företrädare, om de exempelvisinte har lyssnat pä TCO, som har framfört ganska bestämda och samfällda krav pådenna punkt. Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. är ju en av de storalöntagarorganisationer som bl. a. mycket slarkl har betonalavgiftsfinansieringen. Med del anförda skall jag låta mig nöja i denna omgång. Vi fär juanledning att återkomma med yrkanden pä de olika punkterna iutbildningsulskollels betänkande nr 16, och jag skall då yrka bifall tillutskottets hemställan under dessa vilket innebär avslag på de vid dettabetänkande fogade reservalionerna. HenNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Som jag uppfattade del försökte i begynnelsen av sittanförande nägol misstänkliggöra vår målsättning pä borgerligt håll i vadgäller vuxenutbildningens uppgifter. Jag vill med. anledning härav för herrWiklund anföra några citat ur moderalmotionen och ur mitt eget tidigareanförande, som visar alt detta misstänkliggörande är obefogat. Vi säger föfiande. Fördel första: "Enhuvuduppgift för vuxenulbildningen-------------- är således all överbrygga debildnings- och utbildningsklyftor av olika slag som finns i samhället ." Fördet andra: Det är angelägel för vuxenulbildningen "att i första hand ge dekorttidsutbildade möjlighet till vidareutbildning och fortbildning". Fördet iredje: "Vuxenulbildningen bör ge medborgarna bältre förutsättningaralt möta förändringarna i arbetslivet och därmed inge dem en störretrygghet." Jagskulle kunna la ell par citat lill, men jag avstår från del. Detta är värmålsättning, och den målsättningen förmodar jag är densamma som den herrWiklund företräder. Jag vill bara ha detta konstaterat. Viär alllsä ense om målen på båda sidor, men om medlen och vägarna är vi oense,åtminstone till slor del. Vi moderater ä vär sida - del framgick väl ganskatydligt av mitt lidigare anförande - underkänner ingalunda de fackligaorganisationernas roll i uibildningsavseende när del gäller den uppsökandeverksamheten och vad den kan leda till. De fackliga organisationerna - vad deän kallas och vilka de än är - skall spela sin roll i den samverkan som ärnödvändig, men enligt vår uppfattning bör det yttersta ansvaret för utförandetligga hos studieförbunden, som sedan gammalt kan de här sakerna bäst av alla. Utvidgningen av kretsen prioriterade cirkelämnenskall jag inle uppehålla mig mer vid. Men om man nu vill ha prioriteradecirkelämnen och skall utvidga det området, menar jag alt del i så fall finnsandra ämnen som ligger närmare lill hands att väfia med hänsyn till de ämnen vitidigare haft i relation till ämnesuppsättning. iVikmanshyttan (c) kort genmäle: Herr lalman! Del var någotmärkliga sätt all uppfatta dagens debatt som föranledde mig alt begära ordet. HerrWiklund säger att det närmast är en läpparnas bekännelse när vi lalar ombehovel av en vidgad vuxenutbildning, och så riktar han blicken mot mig. Jagtror alt om hade lyssnat pä mitl inledningsanförande i den härdebaiten, hade han kunnat märka all jag klart slog fast behovet av en vidgadvuxenutbildning med hänsyn till de mänga människor här i landet som har en alltförsvag ulbildning och som fått lida för det hela sill liv. Del är angeläget attse till, att inle minst de yngre generationerna fär en vidgadvuxenutbildning, så att de kan få det bättre än den äldre generationen harhaft, som har fått slita med sin dåliga grundutbildning. Depunkter som räknade upp som väsentliga för en vidgadvuxenutbildning återfanns praktiskt tagel samtliga i mitt inledningsanförande- men det kanske har glömt, för det hölls för drygt tre timmarsedan. Jagnämnde också fem områden som är väsentliga och böriade då med all tala om denfackliga ulbildningens betydelse med hänsyn till förändringarna i arbetslivet.Jag redovisade yrkesutbildningens belydelse, jag talade omfolkbildningsidealen, om samhällskunskapen och om språkutbildningen. Jag trorall det kan vara belägg nog för hur vi ser på behovet och angelägenheten av envidgad vuxenutbildning med etl brett utbud, sådant somfolkbildningsorganisalionerna kan slå till fiänsl med tillsammans med sina medlemsorganisationer. Vidaresäger all vi inle vill vidga begreppet vuxenutbildning. För oss,, gäller det begreppet inte bara facket, utan det skall gälla allasom är i behov av vuxenutbildning, och de är mänga i della land. Alla måsle defå en möjlighel. Det innebär all vi tydligen går elt sleg längre än vad herrWiklund gör, som vill begränsa del hela. Men om vi går ell steg längre, betyderdet absolut inle all vi vill omyndigförklara de fackliga organisationerna ochunderkänna deras insatser på arbetsplatserna. Tvärtom har vi betonat hurväsentlig den uppsökande verksamhel är som de fackliga organisationerna kanbedriva pä arbetsplalserna. Men vi har ocksä hävdat att det finns stora områdenutanför, som del gäller att nä med insalser som innebär alt man kan engageramänniskor för den vuxenutbildning som de så väl behöver och som de också villha, bara de kan fä möjlighet - och ocksä tillräcklig motivation. Det finnsingen anledning, , all pä del här sättet söka skapa motsättningar ien fråga som är väsentlig för många människor i delta land. VuxenutbUdningen,m. i (fp) kort genmäle: talade om läpparnas bekännelse, och frågan är väl om detinle slår tillbaka ocksä på sagesmannen. När del talas om alla dem päverkstadsgolvet som behöver en förbättrad vuxenutbildning, så är det oerhörtangelägel all man säger ut - och det har vi gjort så mänga gånger här attvi knappt behöver upprepa del - att det finns andra grupper som också behövervuxenutbildning men som glömmer,nämligen de arbetslösa, de hemarbelande, de som inle näs via de störrearbetsplatserna; vi har nämnt bl. a. lantbrukarna och fiskarna. Närdel gäller att avslå frän 0,15 96 av lönesumman sä måste ankla- Vuxenutbildningen, gelsen riktas mot annat håll än mol , eftersom vihar sagt m. m. att vi genom all väfia en annan konslruklion lösgörmer medel för slu- Vihar den uppfattningen all del är principiellt felaktigt att medarbetsgivaravgifter flnansiera en allmän undervisning. Insinuationenom all våra förslag skulle hindra en förbättrad vuxenutbildning vill jagbestämt bestrida. Moiioner, reservationer och medverkan i utskollsarbelel fränfolkpartiets sida lalar ell annal språk. HerrWiklund lalar om nya och beprövade vägar. Ja, varför då låsa fast ulvecklingenenbart lill de beprövade? De nya vägarna-har vi pekat alldeles speciellt på,och jag har nämnt de grupper som skulle kunna komma i fråga i del sammanhanget. Påsiåendeiom omyndigförklarande av en facklig intresseorganisation upplever jag också somhell ogrundat. Studieförbunden skall med sina medlemsorganisationer - i dettafall de fackliga organisationerna - samverka i fråga om att föra utinformaiionen om en förbättrad vuxenutbildning. Jag tror inle all man kan köra fram argumeni somall vi skulle vägra att böja oss för fakta. Jag vill hävda att vi merarationellt har sett på uppgiften all nå ul till nya grupper och ge möjlighelför alla att få del av elt breddat kursutbud. Oppositionens förslag lillgodoserdetta önskemål pä ell bättre sätt. i (c) kort genmäle: Även om jag kanske löper risken all på nytt bli anklagad av herrWiklund för alt komma med en läpparnas bekännelse, vill jag ta den risken ochprecis som gjorde påpeka all också vi har samma n-iäl i frågaom vuxenulbildningen som förordar. Jag lar inle lalel omläpparnas bekännelse i min mun när det gäller i det sammanhanget. Sedananförde en katalog över företeelser där vär bedömning skulleskifia sig frän hans. Han talade om överbryggande ulbildning och återkommandeulbildning, om behovel av att utsudda gränserna mellan ungdoms- ochvuxenutbildning. Lål mig erinra om all del därvidlag inle finns någon skillnadmellan åsikt och den åsikt som har gjort sig lill tolkför. Den enda skillnad som finns i delta sammanhang gäller var ansvaret för denuppsökande verksamheten på arbetsplatserna skall ligga. Vi säger: All lägga deltaansvar uteslutande hos de fackliga organisationerna är all skapa elt prerogativför dessa organisationer, vilkel medför all man inte ger samma uirymme försatsning pä andra håll. Dessutom lar man inte lill vara den erfarenhet som herrWiklund förut framhöll att man skulle ta vara på, den erfarenhet från många årsarbeie som finns hos studieförbunden. Låtmig erinra om alt del står studieförbunden frill all använda fackligastudieorganisatörer för denna uppsökande verksamhel. Del var visserligen inteherr som gjorde del ullalande som kunde fä en alt tro alt om inteansvaret för denna uppsökande verksamhel skulle ligga på de fackligaorganisationerna, så skulle del kunna medföra risk för alt man på vissaarbetsplatser från - som jag fattar det - fackliga organisationers sida skullestänga tillträdet för dem som bedrev en sådan här verksamhet. Jag har mycketsvårt att tro att de förbindelser som finns mellan de fackliga organisationernaoch studieförbunden - vilket studieförbund det sedan än är fråga om - skullekunna ta sig det uttrycket. Vuxenutbildningen,m. () kortgenmäle: Jag framhärdar att i varie fall försöktemisstänkliggöra FÖVUX i inledningen. sade -jag återger det sågott som ordagrant - alt den uppsökande verksamhel både på arbetsplatserna ochi bostadsområdena som redovisats av FÖVUX inle hade gett sä myckel. Del var enav orsakerna. Sedansade i alt man "nasade ut" kurser. Jag harjobbat ganska myckel inom studieförbunden, men jag har aldrig varil med om att"näsa ut" kurser. Del är möjligl att menade någontingannal. Alt näsa är emellertid, som jag ser det och enligt knallebegrepp i variefall, att man går omkring och prackar på folk saker som de egentligen inle villha, men man gör del hela färggrant och lockande och så betalar folk litet förmycket för att fä det. Viär ense om målen, . Men hur skall vi nä de målen enligt herrNordslrandhs resonemang? Jag hävdar all de fackliga organisationerna - och däransluter jag mig lill vad utskottets ordförande har sagt - bäst kan bedriva denuppsökande verksamheten på arbetsplalserna. Jagber om ursäkt för att jag tittade pä i i någotsammanhang. Del var inle meningen, . Jag tyckte att en bra inledning men kom liiren dålig slutsats när han yrkade bifall tillreservationerna. Jag har emellertid inle speciellt riktat mig lill herrCarlsson med nägon form av kriiik. Vihar ju varit överens om all vi skall ge företräde för de korlutbildade päarbetsplatserna. Varför inle böria med del nu då? Vi har sagl att vi skall haen försöksverksamhet i bostadsområdena och satsa ell mindre belopp på del. Jagerkänner alt del är litet pengar. Men vi hoppas att det skall kunna utvecklasallteftersom ekonomin tillåter delta. Låt oss emellertid böria påarbetsplatserna, när vi har varil ense om all där flnns de stora grupperna medde verkligt stora behoven. i blandade in de arbetslösa. Vi kommer ju lill den sakensenare i afton, då vi skall diskutera arbetsmarknadsutbildningen och dekriterier som gäller för den. Men skall vi inte blanda in denna grupp, fördet förslag till en förbättrad arbetsmarknadsutbildning Nr 83 som föreligger ger de arbetslösa helt andra förmåner än vad de övriga -p, , , korlutbildade vuxna har. HerrKARLSSON i (c) kort genmäle: Vuxenutbildningen, Herr talman! säger att "näsa ul" skulle vara ell knal- f}j_ f_ lebegrepp. Visserligen hade jag förbindelser med knallebygden, innan jag kom tillMellansverige, men jag har en känsla av all begreppet "näsa" hör hemma på helt andrahåll. Vadjag gjorde var alt jag i milt anförande nämnde att man på vissa håll har använtuttrycket "näsa ut" kurser. Jag skall förtydliga del med all läsa uppföfiande citat ur ett urklipp som jag har här med rubriken . Del slår; "Vuxenskolan lycker alllsä inle om all del är deanställda själva och deras egna studieförbund, som skall få ansvaret förverksamheten. I sann liberal anda vill man släppa loss kursnasare av olika slaglill en fri tävlan på arbetsplatserna." Dellavar alltså citat ur etl urklipp som jag har här, och varifrån det härstammarkanske man kan faen viss uppfattning om, ifall jag fortsätter att citera:"Fackföreningsrörelsens ansträngningar all ge de missgynnade enmöjlighet till bällre utbildning får inle förfuskas." Jagbehöver inle direkt kommentera ordvalet. Jag tror att frågan om frihelsbegreppeli det här sammanhanget, när del gäller att-väfia ämnen och form för de studierman bedriver, är väsentligare än ordvalet. Jagber, herr talman, om ursäkt för att jag tvingades läsa upp detta citat. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Vad har målen för vuxenutbildningen att göra med att FÖVUX - som jagskulle ha sagt - inle har givit sä mycket? Målen är väl desamma för del, herrWiklund! Men del är dock så, herrWiklund, all den uppsökande verksamheten om man skall vara ärlig, ochefter vad man har läst sig till i rapporterna generellt sett inle har lettlill de myckel goda resultat som de flesta hoppats på; också jag, det vill jaggärna deklarera. Och del är väl därför som vi nu sä ivrigt diskuterar vägarnaoch medlen för den uppsökande verksamheten för att förhoppningsvis nå bättreresultat än som nåtts tidigare. Slutligenvägar jag än en gäng hävda, , att jag inte tror all de fackligaorganisationerna ensamma skall kunna göra etl bällre arbeie inom den uppsökandeverksamheten än de kan göra i samverkan med studieförbunden. HerrJONSSON i (fp) kort genmäle: alt de fackliga företrädarna kan in formera bäst pä arbetsplatserna, och jag häller med om del. Jag tror att de inle bara fysiskt ulan även utifrån andra grunder informerar allra 78 bäst. Men della fär ju inle hindra att vi också taransvar för den andra bil som jag här nämnde,och där det gäller att informera om det totala Nr 83 utbudet. Och därmenar jag alt ocksä gruppen arbetslösa självfallet måste T' d p dkunna komma i fråga. Ty vad vi skall informera om är ju inte endast or»mai 1975 traditionellastudiecirkelverksamheter utan vi skall ocksä informera om den kommunalavuxenulbildningen, om utbildningen vid kurser på folk- Vuxenutbildningen,högskolor, om arbetsmarknadsutbildning och om vad som över huvud m. m.taget kan erbjudas i den vägen. Jagmisstror inle vare sig eller någon annan i utskotlsmajorilelennär del gäller vifian alt göra sill bästa i denna sak. Men omvänt tycker jagändå del är litet trist att man ifrågasätter motiven hos oss, som förordar enannan och - som jag ser del - en bättre lösning. HerrCARLSSON i (c) kort genmäle: Herr talman! Låt oss böria påarbetsplatserna med den uppsökande verksamheten, säger . Fär jag däsäga: Lät oss ocksä ulnylfia de resurser och erfarenheter som studieförbundenoch deras medlemsorganisationer har! Därmed kan vi nå längre än bara tillarbetsplatserna. Vi kan dä nä ul till många fler i det här landet, till demånga korttidsutbildade som vi möter överallt och som behöver och efterfrågarvidgad vuxenutbildning. Med ambitioner borde vi väl också kunnavara överens på den punkten, all det är angelägel att alla får del av dennavidgade vuxenutbildning och att vi ulnytfiar alla de resurser och möjlighelersom står till buds i vårt samhälle . HenWIKLUND (s) kort genmäle: i citerade med känsla och gillande uttrycketom all näsa, och jag trodde all han skulle komma fram lill att delvar något som förekom i . Del gjorde han emellertid inle. Jag skall nuinte orda mer om del. Kursnasare pä arbetsplalserna kommer vi knappasl attuppleva, i vafie fall inle efter vad jag tror. Sedanfår säga vad han vill, men jag tror inle att han kännerarbetsplatsernas problem, om han menar att del som FÖVUX redovisar frän sinuppsökande verksamhet är ett misslyckande. I varie fall försökte herrNordstrandh ge sken av del och sade än en gäng alt det inte har blivit som deflesta hoppats. Jag tror, , att de flesta är ganska nöjda meddel malerial som FÖVUX redovisar. Det visar att del här är den väg man måsle gänär del gäller den uppsökande verksamheten på arbetsplatserna för all fä dessamänniskor att övervinna inle bara elt hinder ulan kanske de har all övervinna10-15 sociala hinder, innan de bestämmer sig för all della i någon form avvuxenutbildning. Den uppsökande verksamheten har inle ens i del sammanhangetkaraktären av någon ulbildningslerror. Del är bara alt konstalera hur del serut pä arbetsplatserna. Jagförstod i fel första gången om han nu i sitt senaste inlägg sade räll när han förklarade att del gällde informaiion 79 Vuxenutbildningen,m. om alla former avulbildning på arbetsplatserna. Jag kunde inle tänka mig all han över huvudtaget skulle nämna den saken, för på den punkten råder del full enighet. Vi harflerfaldiga gånger uttryckt meningen att uppsökarna inle skall springa omvarandra i trapporna i bostadshusen. De skall inte heller springa om varandrapå arbetsplatserna - del är vi helt överens om. Studieförbundensresurser är bra, i , och det skall vi ulnyuja. Delsade jag i mitl inledande anförande, och det tycker jag vi skall försöka varaöverens om i fortsättningen. Men studieförbunden har, om vi ser rent praktisktoch kallt pä della, inle möjligheter all komma in pä arbetsplatserna. Det ärarbetsplatsernas folk som skall ges företräde i detta sammanhang - det har vivaril överens om, och det hoppas jag att vi skall vara överens om även ifortsättningen. Att vi böriar en försöksverksamhet, där studieförbunden undanför undan får bygga upp sina resurser, med en uppsökande verksamhel i bostadsområdensom omfallar också andra grupper av korlutbildade vilka har behov avvuxenutbildning - del är ocksä något som vi är överens om - förändrar inlelägel på arbetsplatserna, och det är där vi skall salsa våra resurser . Herrförste vice talmannen anmälde att herrar i och Nordstrandhanhållit all lill protokollet fä antecknat alt de inte ägde rält tillylleriigare repliker. I elt internationellt perspektiv är en gynnad nation. Det ären iakttagelse som vi ofta har anledning att göra här i huset. Det gäller ocksåpä det område som vi skall diskutera och - utbildningssektorn.Värt ulgångsläge är gott, vi har förhållandevis goda resurser och pä grund aven serie kontinuerliga reformer är värt undervisningsväsende mycket välutbyggt. Del betyder emellertid inte alt vi kan slå oss lill ro i tron attreformarbetet är slutfört. De lidigare utbildningsreformerna liksom andraulvecklingsfaklorer skapar ständigt nya levnadsvillkor för människorna ochställer nya krav på insalser frän samhällets sida även påutbildningsområdet. Inle minst gäller del att bevaka all eftersatta grupper färsina krav tillgodosedda och att orättvisor i fördelningen av resursernamotarbetas. Närförändringar sker i samhället - del gäller både önskvärda och icke önskvärdaförändringar - finns del alltid risk alt del uppstår icke önskvärda och ickeförutsedda effekter, all de redan tidigare sämst lottade kommer i kläm och altde tidigare välförsedda ytterligare stärker sina positioner. Vi vel avundersökningar och försöksverksamhet alt della gäller särskilt pävuxenutbildningens område. Efterde senasie decenniernas skolreformer stiger nu utbildningsnivån mycket snabbt iungdomsgenerationen. Men ännu har - som flera lalare redan påpekat i debatien -över hälften av alla vuxna i förvärvsaktiv ålder i slort sett barafolkskola som grundutbildning. Allteftersom antalet personer med 11-12 årsgrundutbildning ökar växer risken att de kort-utbildade får alll svårare althävda sig i samhället. Idella läge är del en fråga om rättvisa och solidaritet all bekämpa tendenserlill nya klasskillnader och risker för nya generationsmotsättningar. Därförmåste en breddad och differentierad vuxenutbildning vara en mycket centralutbildningspolitisk fråga under de närmasle åren, och inom vuxenulbildningenmåste vi satsa mer på de sämst ställda grupperna. Jag tar för givet altriksdagen under del närmaste decenniet ett flertal gånger kommer att få taställning till en utvidgning av reformer jusl på vuxenutbildningens område,eftersom det i vårl land lika väl som internationelll är delutbildningsområde som på etl alldeles särskilt sätt står i centrum. rättvis fördelning, , är inle detsamma som lika ät alla, ulandel är mer ät dem som tidigare fält minst. uppfattning omjämlikhet är en utslätad jämlikhet. Det väsentliga när man skall tillgodosebehovel hos de grupperna som är eftersatta i samhället är ju all de fär mer ände andra, de som lidigare har fält mest. Fördetia talar i all synnerhei demyckel vikliga erfarenheter som FÖVUX har gjort -jag vill gärna säga della,- i sin föredömliga försöksverksamhet. Jag kan visserligenhälla med om att resultaten inle pä alla punkler har blivit vad vi hade väntaloss, men det väsentliga är all vi genom försöksverksamheten har skaffat osserfarenheter av på vilka säll och med vilka metoder vi skall bedriva envuxenutbildning för all verkligen reellt skapa ökad jämlikhet iulbildningshänseende. Dettahar ocksä, såsom LO;s arbetsgrupp för vuxenutbildningsfrågor påpekar, enmoralisk sida - och, gärna för mig, även en moralisk-politisk sida. Det är fråndenna övertygelse som regeringen har framlagt sin proposilion omvuxenstudieslöd och vidgad vuxenutbildning. Den kompensatoriska överbryggandevuxenulbildningen måsle prioriieras. De som har den kortaste ulbildningen måstei första hand få chansen lill en vidgad ulbildning. Den tanken har f ö. fältell överväldigande och omfattande slöd av remissinstanserna. Därför behandlarvi den principiellt och på kort sikt viktigaste jämlikhetsreformen päutbildningssektorn. - På kort sikl betyder nalurliglvis inte, som jag harsagt, att satsningen på vuxenulbildningen är en snabb affär av kortsiktignatur, men det innebär all den enskilde som fär vuxenutbildning får uppleva enreform med relativt snabb verkan. Redani dag pågår en omfattande vuxenutbildning. 130 000 människor dellar i denkommunala vuxenutbildningen, 2 mifioner människor brutto redovisas somdeltagare i studiecirklar. Arbetsmarknadsutbildningen -som vi senare skalldiskutera här i kammaren - i offentlig regi engagerar ungefär lika mänga somden kommunala vuxenulbildningen. Folkhögskolorna engagerar ca 50 000studerande per är. Privata företag och branschorganisationer' bedriver en betydande utbildningsverksamhet. Vuxenutbildningen,m. 6 protokoll 1975. Vuxenutbildningen,m. som dock alllför myckelinriktas pä dem som redan har god utbildning. Den fackliga rörelsensutbildningsprogram expanderar ocksä kraftigt i takt med att arbetslivetsförnyelse ställer nya krav. Totaltsell är det alltså en ganska ansenlig mängd vuxna som redan nu förbättrar sinallmänbildning - fortbildar sig eller vidareutbildar sig eller vad rnan villkalla det. , men oftast inle, leder de nya kunskaperna till formellameriter. För den enskilde kan del ibland vara en fördel-ekonomiskl eller påannal sätt-om kurserna ger formella meriter, eftersom del kan öka möjligheternaatt väfia jobb, klättra i karriären osv. Däremot är del långl ifrån säkert allde formella meriterna väger tyngst, om man ser vuxenulbildningen som instrumentför ökad jämlikhet och önskvärda förändringar i samhället. Låtmig la ell exempel. För all arbetarna skall kunna göra sig gällande och få enbättre arbetsmifiö och ett slörre inflytande i företagel behöver de kunskaper -ekonomiska, tekniska, administrativa osv. Dessa kunskaper kan de skaffa sigbåde genom praktiska erfarenheter och teoretiska studier.