prot · FZ0916 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:16 §1 Fyllnadsval till utskott Företogs val av en suppleant i socialutskottet ochen suppleant i . Depå föredragningslistan upptagna valen är föranledda av alt ersättarna förherrar i och Wachlmeisier i skall beredas platsi utskott. Vidvalen tillämpas acklamationsförfarande, om ledamot ej begär att valen skallförrättas med slutna sedlar, vilket i så fall kommer att äga rum vid ettföljande sammanträde. Valberedningenhar enhälligt föreslagit till suppleant i socialutskottet iMarkaryd och till suppleant i jordbruksutskottet i . Kammaren utsåg till suppleant i socialutskottetherr i (c) suppleanti jordbruksutskottet i (m) §2 Föredrogs och hänvisades 1975/76:32 lilljordbruksutskottet 1975/76:46 tillsocialförsäkringsutskottet 1975/76:47 tilljustitieutskottet 1975/76:62 tillnäringsutskoitet §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:31 tillskaiteulskoitet 1975/76:32 och 33 lillnnansutskoitei §4 Föredrogs och bifölls interpellationsframslällningarna 1975/76:469. Arbetstagaiesrätt till ledighet för studier § 5 Arbetstagares rätttill ledighet för studier Föredrogs inrikesutskollets betänkande 1975/76:1med anledning av molion om arbetstagares rätt till ledighet för studier. I detta belänkande behandlades motionen 1975:1725av m. fl. (m), vari yrkats att lagen (1974:981) om arbetstagaresräll till ledighet för utbildning skulle ändras på följande punkter: 1. kvalifikationstiden för rätt lill ledighet skullevara 12 månaders anställning, 2. räll lill ledighel för utbildning skulle gällautbildning , 3. objektanslälld personal, praktikanter, vikarier ochliknande skulle endast i undantagsfall ha rätt till ledighet för utbildning, 4. företrädesrätt lill ledighel skulle ej gälla förutbildning som avsåg fackliga eller med facklig verksamhet sammanhängandefrågor. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1975:1725. Reservation hade avgivits av herrar ()och () som ansett atl utskottet bort hemställa atlriksdagen med anledning av motionen 1975:1725 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört om utvärdering av hur lagstiftningen omrätl lill ledighet för utbildning fungerat. HenNORDGREN (m): höstriksdag antog, enligt förslag i proposition 148, lagen omrätt lill ledighet för utbildning. Vid behandlingen av ärendet då framhöll jagfrån den här talarstolen all det ökade intresset för vuxenstudier är positivtoch medverkar till utvecklingen av såväl den enskilde individen somföretagsamheten. Delta gäller alldeles speciellt på yrkesutbildningens områdedär vi nu - liksom med ännu större arbetslöshel inte minst blandungdomen - haft anmärkningsvärt stor brist på kvalificerad yrkesuibildadarbetskraft. Det är därför värdefullt atl en viss reglering av de anställdasmöjligheler lill sludieledighet lagfästs. Detär emellertid också angeläget att lagar som föreslås och antages av riksdagenges en sådan utformning att de medger god anpassning lill såväl lokala sombranschspecifika förhållanden. Om så ej sker kan lagarna bli ett allvarligt hotmot vissa branscher eller sektorer inom näringslivet. Det kan bli fallet medden från i kraft varande lagen om rätt till ledighel förutbildning vad gäller speciellt de mindre och medelstora företagen och derasanställda. Dessa företag har, av naturliga skäl, inte sammaomplaceringsmöjligheter i samband med eventuell sludieledighet som t. ex.större förelag. De mindre företagen kan genom lagen få delspersonalrekryieringsproblem, dels problem i samband med ålerintagningav studieledig anställd på grund av lagens krav att vederbörande skall erbjudaslikvärdig anställning efter studieledigheten. Andraproblem för de mindre förelagen och deras anställda är t. ex. all lagen ejanger någon maximerad längd på studieledighelen och att företag kan tvingasmedge fierårig sludieledighet. Det bör enligt min mening endast förekomma iundantagsfall. Viss lidsbegränsning borde ha föreskrivits. Studieledighetborde vidare ifrågakomma försl då ett långsiktigt anställningsförhållandeetablerats eller konsoliderats. En kvalifikationstid på förslagsvis tolvmånader synes lämplig. Extraanslälld personal, praktikanter, vikarier ochliknande borde vidare vara undantagna från lagen. I dessa anställningsformerförutsätts en begränsad lid. Del är rimligt atl hela fullföljs avbåda parter. Någon företrädesrätt för viss facklig utbildning bör inte hellerförekomma. Dehär synpunkterna framförde jag och flera andra ledamöier motionsvägen . Ulskoltsmajoriteten sade sig ha viss förståelse för motionärernassynpunkter när del gällde vikarier m. fl. men var inte beredd att föreslå någonändring. Imotionen 1725 vid riksdag har herrar , och Jag ånyopåtalat dessa problem. I den vid utskottsbeiänkandet fogade reservationen avherr och mig i anslutning till motionen konstaterar vi attlagstiftningens generella karaktär kan innebära sådana svårigheter inom vissabranscher och mindre företag som Jag här påtalat. Lagstiftningen har emellertidendast varil i kraft , varför någon större erfarenhet ännu ejvunnits. Detkan inte heller överblickas i vad mån del är möjligt alt genom kollektivavtalanpassa lagstiftningen till förhållandena i de skilda branscherna. Det äremellertid ytterst angeläget att man försöker få en bildav hur lagen verkar, så alt det blir möjligt att ta ställning till behovet avändringar. Vi reservanter föreslår därför atl regeringen lar initiativ till ensådan utvärdering, atl den görs under medverkan av arbetsmarknadens parter ochatt resultatet redovisas för . Jagtycker det är en rimlig och rättvis önskan, och med lanke på den klart posilivainställning till den här betydelsefulla sektorn inom svenskt näringsliv som bl.a. framkom från såväl regeringens representant handelsminister som de tre partiledarna den avhållna hoppas jag verkligen att riksdagensärade ledamöter bifaller förslaget. Meddet anförda, herr lalman, ber Jag att få yrka bifall lill reservationen av herrStrindberg och mig. Arbetstagaiesrätt till ledighet för studier Arbetstagaresrätt tiil ledighet för studier Hen i (s): Den lag som vi diskuterar - om arbetstagares rätt till ledighet förstudier - har varil i kraft endast . Moderalerna återkommer medsamma krav som : man vill begränsa lagen på fyra viktiga punkter. För delförsta vill man förkorta kvalifikationstiden förrätt till ledighet förstudier.Fördel andra vill man begränsa studietiden lill högst 18 månader. Fördel tredjevill man uteslutas, k. objektanställd personal, vilket i praktiken bl. a.skulle innebära alt en stor grupp av byggnadsarbetare skulle ställas vid sidanom den här lagstiftningen. För del fjärde vill man la bort den företrädesrättlill ledighel för fackliga studier som finns i lagen. Ireservationen nöjer man sig med att kräva en utvärdering av denna lagstiftning. Isakfrågan är att säga all utskottet har samma mening nu som , nämligenför det första att sådana begränsningar skulle innebära väsentligaförsämringar för de anställda. För det andra är lagen disposiliv på flerapunkter. Den kan alltså genom förhandlingar anpassas efter olika branscher ocholika storlekar på företagen. För det tredje anser utskottet att vi har alltförkort praktisk erfarenhet av denna lagstiftning - den har knappast trätt ut idel praktiska livet - för att nu göra en utvärdering av lagen. Meddella som bakgrund yrkar utskottet avslag på motionen 1975:1725, och jag ber,herr talman, atl få yrka bifall till utskottets hemställan. Hen (): i säger atl vi kommer lillbaka med samma krav.Del stämmer emellertid inte riktigt överens med reservationen - och det medgavockså sedan. Vad vi är angelägna om - och detta hoppas jagframgick av mill lidigare anförande - är atl möjligt få en utvärderingav hur lagen inverkar på de mindre och medelstora företagens möjligheter alldriva sina rörelser någol så när kontinuerligt. Det kan bli till nackdel för deanställda i de företagen, om t. ex. en verkmästare vill med kort varsel ta utsludieledighet men det inte går atl få någon ny verkmästare eller vikarie påobestämd lid. Då kan det uppslå problem även för de övriga anställda. Det ärsådana saker som vi är rädda för att lagen kan medverka till. Likadant är deldå det gäller praktikanter, elever, lärlingar eller objektanställd personal.Efter viss tid skall de i sin tur också kunna begära studieledighet. Vad detgäller är om delta är lämpligt för företaget, för dem själva och för företagetsövriga anställda; det är delta vi vill ha en utvärdering av och del är del somvi begär i reservationen. Detär inte vår mening atl försämra förhållandena för de ansiällda. Både de sioraoch de små förelagen är lika myckel beroende av de anställda som dessa är avföretagen. Hen i (s): För atl kunna göra en utvärdering av en lag behöver man ha en längretids erfarenhet av hur den har verkat i prakliken. Det har vi inte hunnit få idet här fallet, och därför tycker vi all en utvärdering nu skulle varameningslös. Jag ber alt få yrka bifalllill utskotlets förslag. HenNORDGREN (m): Vi begär inte atl en utvärdering skall företas , ulan att regeringenvid lillfälle skall la inilialiv till en sådan. Regeringen borde kunna bedömanär en sådan utvärdering är lämplig alt göra. Arbetstagaresrätt till ledighel för studier Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels reservationen av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskollets hemställan i betänkandet nr1 röstar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfierialel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNordgren begärt rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:2 med anledning avmotion om tillsättningen av högre tjänster inomstatsförvaltningen 1975/76:3 med anledning av motion om ett personalpolitisktprogram Kammarenbiföll vad utskottet i dessa beiänkanden hemställt. § 7 Utskottssammanträdeunder kammarplenum Föredrogs konstiluiionsutskollels betänkande1975/76:16 med anledning av motion om utskotlssammanträde under kammarplenum. I detta betänkande behandlades motionen 1975:305 avherr m. fi. (fp), vari hade framlagts förslag lill ändring itilläggsbestämmelsen 4.11.2 riksdagsordningen, innebärande att utskott ej ficksammanträda med kammaren. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1975:305. Reservation hade avgivits av herrar (), Werneri (m). Fiskesjö (c), Jonnergård (c), i (m), () ochMolin (fp) som ansett atl uiskoltet bort hemställa atlriksdagen med bifall lill motionen 1975:305 skulle anta av reservanternaföreslagen lydelse av tilläggsbestämmelsen 4.11.2 riksdagsordningen. Hen (): I den nyariksdagsordning som infördes finns en bestämmelse som ger utskotten rättalt hålla sammanträde som kammaren sammanträder, under föruisällningalt kammarbehandlingen inte avser avgörande av ärenden. Dessutom krävs i dennabestämmelse atl utskotten fattat ett enhälligt beslut härom. Dettaär enligt min uppfattning en felaktig bestämmelse, eftersom den kan hindrakammarledamot som så önskar atl i kammaren avlyssna eller della i debatt avallmänt intresse. Denna bestämmelse bör därför, som yrkats i en motion av herrAhlmark m. fl., upphävas. Ävenom denna nya bestämmelse används ganska sparsamt har den tillämpats på ettsådant sätt all utskottet ofta fortsatt pågående sammanträde när plenum harböriat, ulan att utskottet har fattat något formellt protokollfört besluthärom. Man har helt enkelt släckt lampan "Sammanträde pågår" ochsedan fortsatt sammanträdet som om ingenting hänt. Ett betydande tryck hardärmed uppstått på den ledamot som önskat bryta sammanträdel för att bege sigtill kammardeballen. Något fall där förslag om fortsatt utskottssammanträdeunder plenum har avslagits finns heller inle. Jagtror inte atl den här bestämmelsen fyller någol behov. Det är i allmänhet intemöjligt för ett utskott alt i förväg avgöra när kammaren ägnar sig åt frågesvaroch när kammaren ägnar sig åt avgörande av ärenden. För utskottens planeringav sitt arbete vore det därför en fördel alt få en entydig bestämmelsehärvidlag. Jaganser alltså att man inte genom bestämmelser av något slag skall begränsariksdagsledamöternas möjligheter atl få information i politiska ärenden ochyrkar därför bifall till reservationen vid konstitutionsulskot- tets betänkande nr 16, sominnebär att denna bestämmelse får lydelsen: "utskott får ej sammanträda samtidigtmed kammaren." Hen i (m): Jag kunde inskränka mig lill alt instämma i vad har sagl.Del var onekligen ett steg lillbaka när man inle i den nya riksdagsordningentog in förbudet mot alt sammanträda i utskott under plenitid. Del måstetillhöra riksdagsledamöternas demokratiska rättigheter all inle känna sigförhindrade atl närvara vid plena. Som har nämnt är det ju intealltid möjligt för en utskottsledamot atl påverka ett beslut omutskottssammanträde på plenitid. Jag tror att man får finna andra vägar. Problemethänger förslås ihop med den stora , som ofta ger oss långa debatter,vilket resulterar i atl vi kommer i lidsnöd, och så kommer problemet medutskottssammanträden. Konstilutionsulskottethar varit ute och rest och setl på andra parlament. En av anledningarna lillutskottsresorna ärju atl man skall lära sig ett och annal. I folketingei iKöpenhamn hade man stort besvär med utskottssammanträdena. De var ofta förlagdalill plenitid då ärenden avgjordes, och det var ingen som var lill freds meddet, vill Jag minnas. Inte ens var av annan mening. Sedankom vi till i . Där planerade man i förväg de stora debatterna.Man bestämde hur lång lid de skulle ta, och sedan portionerade man ul debattidtill de olika partierna proportionellt. Det tyckte jag var en bra åtgärd. Dåvisste man när och var en debatt slutade, och man kunde planera in andrasammanträden och verksamheter. Det vore något att tänka på. Jag tror att det ärriktigare alt gå sådana vägar än att inskränka på riksdagsmannens möjlighel altnärvara i kammaren. kan man tycka atl viljan till sådani inle är så storändå, så det gör kanske delsamma. Men man skall inle beträda den breda vägenmed lagens slöd. Jag vill varmt yrka bifall till den reservation som är fogad lillutskotlets betänkande. i (s): Del är i och för sig en myckel liten fråga vi nu diskuterar. Utskottenkan säkerligen fullgöra sina uppgifter även om reservationen skulle bifallas. Åandra sidan skulle detta i vissa sällsynta fall försämra arbetsmöjligheternaför utskotten. Låtmig få erinra om all den nuvarande bestämmelsen föreslogs avgrundlagberedningen. Ärendet hade där förberetts av en särskild arbetsgruppsom sysslade med arbetsformer och som leddes avkonsliiutionsuiskottets dåvarande ordförande . Den tog sikle påde sällsynta fall då ett utskott är starkt arbeisbelastat och kan behöva fåytterligare tid föratt kunna fullgöra sina beredande uppgifter. Ser vi på den ordning somhittills har tillämpats i måsle vi konstatera alt man harbegagnat möjligheten att hålla utskottssammanträde under vissa plena med denallra största försiktighet. Det stora flertalet utskott har aldrig ansett sigbehöva tillgripa denna utväg. Några utskott har gjort det men i sällsyntaundantagsfall. HerrMolin lät förstå alt utskotten ofta fortsatt sammanträdena under sådana härförhållanden. Det stämmer inte med de reella förhållandena. Del är ytterstsällan ett utskott har fortsatt sitt sammanträde. Skullereservationen bifallas kan del uppslå besväriigheter för utskotten, framförallt i slutet av en termin - i slutet av höstterminen eller i slutet av vårterminen.Då ordnas ibland interpellaiionsdebatter , Det ärnödvändigt. kan behöva fortsätta någol över den tid utskottet från början har tänktsig genom beslut som man då fattar i förväg och som skall vara enhälligt. Mankan börja ett interpellationsplenum . Det är inte säkert atlutskottet kan räkna med att bli färdigt till ; kanske beslutar man frånbörjan att hålla på till kl. II. Det skulle vara omöjligt med den ordning somkommer atl gälla om reservationen bifalles. Detkan naturiigivis invändas all ulskollen kan starta lilet lidigare på morgonen.Och vissl kan ulskollen del - de kan börja kl. 5 eller kl. 6 . Mensådana förslag brukar inte tas emot med någon större entusiasm; harJag inte märkt alt de som ivrar för sådant här absolut förbud omfattatförslag atl böria ens kl. 8 med någon större entusiasm. Mankan naturligtvis också säga atl utskotten kan börja tidigare på måndagen.Inlerpellationsdebatien börjar - utskotten kan starta kl. 7 eller kl. 6på . Men jag är inle säker på all del är en metod som utskottentillgriper. Visom har tillhört fri- och rättighetsutredningen kan också rekommendera enannan metod, nämligen alt man lägger sammanträden . Det ärnaturligtvis helt möjligt för utskotten alt sammanträda ochsöndagar, medan inlerpellalionsdebatterna med stort antal närvarande pågår påfredagar och vid de aktuella lidpunkterna . Men då kommer vi inpå en fråga som vi väl får anledning att diskutera ganska mycket ifortsättningen, nämligen hur man skall kunna bereda riksdagsledamöternamöjligheter till kontakter utanför detta hus. Det är inget tvivel om alllördagssammanlräden försvårar detta. Åtminstone jag tvangs avsäga mig föredragoch konferenser under den lid fri- och rätlighetsutredningen arbetade pålördagar och . Dååberopar man att den enskilde ledamoten inle skall vara förhindrad att lyssnatill inlerpellalionsdebatterna och delta i dem. Några sådana hinder föreliggerinte för en enskild riksdagsledamot. Om en ledamot av ett utskott anmäler atthan inte kan delta i ett utskottssammanträde, så blir det heller inle någoluiskottssammaniräde anordnat . Och så mycket moralisktmod har säkert varje riksdags- ledamot all han eller honanmäler delta. Ledamoten kan då säga att detta är en så viktig fråga alt hanvill sitta och lyssna på debatten. Eller han kan säga atl i deninterpellationsdebatten tänker han gå upp. Möjligen kan del bli besvärligheterom en kammarledamot har tagit som sin ambition alt delta i allainterpellationsdebaiier, och i så fall får del utskott han tillhör låla bli altsammanträda under den tiden. Men detta bör ju inle hindra andra utskott frånall sammanträda. F. ö. har jag aldrig träffat någon sådan riksdagsledamot, ochkammarens ledamöter är kanske lika glada för alt del inte finns någon som gårupp i varje interpellaiionsdebatt som förs här i kammaren. Sedanlät förstå att den enskilde inle kunde bedöma när del vararbeisplenum och när det var interpellationsplenum, men det måste väl ändå varaett misstag. Det sätts ju ut när del hålls arbeisplenum, och jag förutsätteralt kammarens ledamöter noggranl studerar de dagordningar som upprättas. Vidarehar det hänvisats lill att den enskilde riksdagsledamoten kan ha stor nytta avinformationerna under inlerpellalions- och frågedebatter. Del vill jag inleförneka. Men om man har ett utskottssammanträde , såfinns det möjligheter atl läsa debatten i del tryckta protokollet. HerrMårten tog oss sedan med på en nordisk utflykt, och det var inlressanlalt återuppliva de erfarenheter vi gjorde tillsammans under vår resa. FörDanmarks del är det alldeles påtagligt att man där knappasi skulle vågaframställa ett förslag om absolut förbud mot utskottssammanträde underpågående plenum. Det står i de danska bestämmelserna alt utskottssammanträdeinte bör anordnas på tid då plenum pågår. Till vad redananfört,kan jag foga att del danska finansutskottet sammanträder varje onsdagkl. 14, alldeles oberoende av vad som försiggår i kammaren eller i landet iövrigi. Och den ordningen har hiiiills ingen vägat rubba. Detnorska systemet har säkert stora fördelar, men del eliminerar inte debesvärligheter som i sällsynta situationer kan uppstå för ett utskott, och detär för dessa sällsynta situationer som undanlaget finns. Den enskilde harmöjligheter atl påverka det. Beslutet skall vara enhälligt, och det skall varafattat på förhand. Del finns emellertid ett mera principiellt perspektiv på denna fråga,och Jag vill sluta med det. När vi diskuterade fri- och rättigheterna blev och jag överens om att grundlagar inte borde ändras medlottens hjälp. Jag vill fråga: Skall vi låta avgöra denarbetsordning vi skall ha, när den är reglerad i tilläggsbestämmelser? Bordeinte det förnuftiga resonemanget att grundlagar inte skall ändras med lottenshjälp - som jag utgår från atl alla här i kammaren omfattar - kunna utsträckasockså lill tilläggsbestämmelserna? Borde man inle vara försiktig med att ändradessa bestämmelser med hjälp, så mycket mera som man i detta fall intehar kunnal påvisa några egentliga praktiska olägenheter av det system som vi nuhar? Man må gärna driva principen, men kan maninte nöja sig med atl slå fast den och sedan låla oss i lugn och ro resonera omhuruvida det finns möjligheler all hitta andra lösningar och alt därför inle nuöverlämna - som del kanske blir - till att avgöra vilken ordning vihär skall tillämpa? Med del anförda yrkar jag bifall tillutskotlets hemställan i konstitulionsulskottets betänkande nr 16. Hen i (rh): Man får väl ändå säga all utskottets ordförande spelar över någotfruktansvärt när han utmålar alternativet till den nuvarande ordningen: Omreservanterna skulle vinna får vi stiga upp kl. 5 om morgnarna och gå tillriksdagen. Det är väl ändå inle i allvarligamening? I slutet av sitt anförande sade i attmöjligheten bör finnas för alla eventualiteters skull; det kan inträffa någongång all man behöver utnyttja den, behovet är inte så slort osv. I så fallskall man väl inle måla upp en sådan karikatyr. Jag blir förbluffad över all enså stringent herre som gör sig skyldig till någol sådant. nämnde också vårt besök i och sade att där inte fanns någonsom skulle våga rubba den ordning man har. Nåja, det sade man väl ingenting om.Men del väsentliga är att ingen var till freds med ordningen. Alla framhöll densom ett problem. Delär underligt alt ordningen med ett förbud fungerade i gamla , herrJohansson. Jag vill minnas atl vi aldrig steg upp tidigt på morgnarna och gicklill något utskott. Del gick bra att ha förbud mot utskottssammanträde påplenitid. vet också all del vissl inle är sä atl riksdagsmannen alltid kanpåverka silualionen. När det sitter en suppleant i utskottet då utskottetbeslutar om ett sammanträde har den ordinarie ledamoten inte möjlighel all görasin stämma hörd. Den här ordningen inskränker därför verkligen den demokratiskafriheten. Jagtycker inte att del har anförts några skäl som ger oss anledning att frångå vårreservation. Vi är tyvärr i det lägel att får avgöra saken, men det kanju ordnas på annat sätl, t. ex. genom att någon klok man - eller kvinna får detkanske vara - röstar med oss i den kommande voteringen. Hen (): Konsliiutionsuiskottetsordförande manade fram bilden av täta morgontidiga sammanträden i utskotten.Men sade i själv all den här möjlighetenbara kunde tänkas användas i undantagsfall. Då är väl den naturliga slutsatsenatl man i de sällsynta fall när utskottens arbeie motiverar det får la lillmöjligheten atl ha ett och annal morgontidigt sammanträde. Jagtror att det för utskottens planering av sitt arbete är väsentligt att man haren entydig bestämmelse. Då behöver man inte sitta och fundera över när kammarenägnar sig åt frågesvar och när kammaren ägnar sig åt alt besluta i ärenden. Jagtror alltså att det för utskotten skulle vara en fördel att få en klarbestämmelse härvidlag. HenJOHANSSON i (s): Låt mig försl erinra om atl arbetsbördan ökat år för år. Del är riktigtall den situation som Jag talar om kan inträda för ettutskott. Men då är den så mycket besvärligare. Jaghar inte velat hota med morgontidiga sammanträden. För mig ter del sigingalunda som ell hol. Inte ens lördagssammanträden gör del. Jag har velat pekapå denna utväg. Men Jag skulle tro all många tycker att del är en onödig utvägoch all man i stället bör ha möjligheten atl någon enstaka gång sammanträdamedan interpellationer besvaras. talade om den demokratiska friheten.