prot · FZ0987 · 1975-12-31 00:00:00 — Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda volering antagit reservationen nr 20 av herrHylländer. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoieringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 23 mom.24 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 21 av i Vikmanshyltan m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fröken rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resullat: Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 22 avherr i Vikmanshytian m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken begärt voleringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsutskottels hemställan i betänkandet nr 23 mom.25 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 22 av i Vikmanshyltan m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenRogestam begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 23 avherr Hylländer, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Kammarenbiföll reservationen nr 6 av i Vikmanshyltan m. fl. i denna del. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 5 Om åtgärder motungdomsarbetslösheten Herr statsministern erhöll ordel för allbesvara () anmälda inlerpellalion, 1975/76:121,och anförde: har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidla förall garantera ungdomar utbildning, jobb eller praktik. Trotsden svåra kris som drabbat de västliga industriländerna under de senaste årenhar sysselsättningen kunnat värnas i värt land. I industriländerna går 17miljoner människor arbetslösa. Sysselsättningen och reallönerna har minskat imånga länder, medan sysselsättningen här har ökat med nära 200 000 personerunder ivä år och reallönerna under samma lid har ökat kraftigl. Enrad åtgärder saltes lidigi in för alt möta en vikande efterfrågan ulifrån medbl. a. statliga bidrag till företagen för produktion på lager, investeringar ibälire arbetsmiljöer och andra invesleringar för framliden. I stället förpermittering eller avskedande har tusentals anställda deltagit i utbildning.Den nya lagen om anställningstrygghet har förhindrat den under lidigarelågkonjunkturer så vanliga ulslagningen av äldre och handikappade. Kampen motarbetslösheten har kunnat föras in pä arbetsplatserna. Till det kommer attmänga arbetsgivare har en annan attityd till de anställda än tidigare, dåman ofta använde dem som buffert vid konjunktursvängningarna. Samtidigtsom vi har funnil allt verksammare metoder mot ulslagningen av äldre ochlyckals bälire alt värna sysselsättningen för dem som redan har etablerat sigpå arbelsmarknaden, kvarstår en rad problem för de nytillträdande päarbetsmarknaden. Det gäller främst ungdomarna. Andelenungdomar i åldern som har arbele har ökat kraftigt, frän 60,2 96 1970till 65,5 96 1975. Frän 1972 har arbetslösheten stadigt minskat från 5,7 96till 1975. Arbetetpå all finna former för en mjukare och smidigare övergång för ungdomarna fränskolan lill arbetsmarknaden har sedan en lid intensifierats kraftigl. Attbekämpa arbetslöshet bland ungdomar är en av samhällels viktigaste uppgifter.Del fordras omedelbara åtgärder och åtgärder på längre sikl. Åtgärder pälängre sikl måste förankras i del lolala sysselsättningsperspekliv somsysselsättningsutredningen arbetar med. Kontakten mellan grundskola ocharbetsliv måste, som framhålls i proposilionen om skolans inre arbete,kraftigl förstärkas. Omungdomarna skall få en fasl fot på arbelsmarknaden visar nuvarande situationatt någon form av yrkesinriktad utbildning krävs efter den obligatoriskaskolan. Denna utbildning bör kunna erbjudas i väsentligt mervarierande former än . Vi behöver ett vitt spektrum av möjligheter frånrelalivt fria kombinationer av praktik, kortare kurser och arbele tillfleråriga sammanhållna linjer. Mende problem som ungdomarna nu upplever på arbelsmarknaden är i väsentligutsträckning förknippade med lågkonjunkturen och måste övervinnas på kort sikl. Arbetslöshetenbland ungdomarna steg för att sjunka under julmånaden och slegsedan åter . Del är i och för sig en normal bild iarbetskraftsundersökningarna . Arbetslösheten bland ungdomarnasjönk kraftigt igen till 26 000 . Flera tecken tyder nu pä enkonjunkturuppgång uie i världen, men del kan ännu dröja innan en ökadefierfrågan ger effekler pä den svenska arbelsmarknaden. Tvåårs framgångsrik kamp för att upprätthålla sysselsättningen ute i företagen harinle räckt för all ge alla nytillträdande ungdomar de arbeten develat ha..Regeringen satte på ett lidigi stadium in ålgärder som i olikaomgångar har byggts på för att slödja ungdomarna på arbelsmarknaden. Föruiomde ålgärder som satts in för att värna syssel- sättningen för allagrupper - de hjälper naturligtvis också ungdomarna - har särskilda åtgärdersatts in direkl riktade till ungdomarna. 100exlra arbetsförmedlare, som enbart ägnar sig åt ungdomens sysselsättning, harsatts in på ett 15-lal orter. Statsbidragen till kommunala beredskapsarbeteninriktade på ungdomar har höjts i två etapper frän lill 50 96 och därefterfrån 50 96 till 75 96. Utbildningsbidragenlill ungdomar som dellar i arbetsmarknadsutbildning höjdes kraftigt . De ungdomar som är berättigade till kontantarbetsmarknadsstöd får bibehållen ersällning motsvarande delta stöd jämteyllerligare . per dag om de utbildar sig. Arbetslösaungdomar erbjuds jobb hos kommuner och landsting när den ordinarie personalendeltagit i utbildning betald av AMS. Statligt bidrag av lönen förersättarna ulgår lill kommuner och landsting. Arbetslösa ungdomar erbjudsarbele i näringslivet när arbetsgivare sätter en redan anställd i utbildningoch för den får ell bidrag på . Arbetslösaungdomar skall nu också kunna erbjudas särskilda arbeten i näringslivet förpraktik och yrkesulbildning med ell bidrag pä . Intagningen avvärnplikliga lill grundutbildningen kan nu påverkas av arbetsmarknadsläget.Kontantslödei vid arbeislöshei höjdes . februari/mars var 5 300 ungdomar sysselsatta vid kommunalaberedskapsarbeten. Vid statliga prakiikarbelen var merän 4 000 ungdomar sysselsatta.Ytterligare platser beräknas tillkomma under den närmaste liden. Iarbetsmarknadsutbildningen dellar ca 15 000 ungdomar och vid särskilda kurser igymnasieskolan ca 2 000 ungdomar. En arbetsgrupp inom utbildningsdepartementethar i samarbete med vissa kommuner utarbetat elt förslag lill annorlunda kurserför elever som normall inte söker till gymnasieskolan. Sådana kurser är redan igäng under detla läsår. Beredskapenär hög och arbetet på att följa utvecklingen och förbereda ytleriigare åtgärderpågår kontinuerligt inom regeringens kansli. För att följa upp regeringensålgärder hölls en överläggning med representanter för vissa kommuner,som hade en hög ungdomsarbetslöshet. Flerakommuner kunde visa pä goda resullal sedan de med slöd av de Slalliga bidragenlillsammans med arbeisförmedlingarna gäll lill angrepp moi arbelslöshelen isina kommuner. En så gon som samstämmig grupp kommunalmän trodde att kommunernamed god vilja och fantasi skulle kunna öka sina insatser för ungdomarna. Föralt ytleriigare följa upp och informera om regeringens åtgärder avserregeringen att hålla liknande överläggningar mednäringslivet. Myckelomfattande insatser genomförs således för att särskilt slödja ungdomarna påarbetsmarknaden. Arbetsförmedlingarna och de flesta kommunerna följer upp dessainsatser med åigärdsprogram för att bekämpa arbetslöshet bland ungdomarna. Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten för fram i sininterpellation är redan förverkligade eller är identiska med förslag frånsysselsättningsutredningen och bearbetas inom regeringenskansli. Yllerligare förslag med samma syfte har förelagts i den s.k. SIA-propositionen. Sysselsättningsutredningenformulerade målet för de reformer vi nu arbetar med på följande sätl:"Samhällel måste tillförsäkra alla ungdomar utbildning, praktik ellerarbete." Till del målet anslöt sig också folkpartiels representanl iutredningen. Svaretpä fråga är sammanfallningsvis alt en lång rad åtgärder ärvidtagna eller kommer att vidtagas för all för det första stödja deungdomar som inle kan få arbele direkt pä grund av de tillfälliga svårighetersom orsakas av lågkonjunkturen. För det andra barett omfattande reformarbetepåböriats förati underlätta ungdomarnas övergång frän skolarbetet till att snarastfå fast mark under fötterna i arbetslivet. Detväsentliga i dagens läge är konkrela förslag och en slark vilja att komma tillrätta med de praktiska problemen. Därför är det bra att folkpartiel liksomregeringen ser allvarligt på ungdomarnas problem på arbelsmarknaden. Regeringenkommer alt ingående och sakligt pröva alla de förslag som kan förbättra derassituation. Hen (): När vi ser ut över världen är del lätt alt, som sialsministern,beskriva hur andras bekymmer är myckel slörre än våra. Arbelslöshelen iindusiriländerna har vuxil lill den högsia nivån sedan 1930-talel. I Sverigehar vi kunnat samlas till handling för att stimulera ekonomin och tryggajobben. Företagen har fått slöd för att behälla människor i produktion ochutbildning i stället för att tvingas avskeda. Del har förhindrat mänskligatragedier. Det är dessulom klok samhällsekonomi. Ändåär del dålig tröst för de arbetslösa ungdomarna att det gått hyggligt för demsom redan har fotfäste på arbelsmarknaden. Tvärtom kan billerheien ochbesvikelsen bli sä mycket slörre för en del - "vad är det för fel på migsom inle fär jobb fast så många andra har det"? Allahar vi mött ungdomar som säger ungefär så här: Ni kostar på oss nioårig skola.Ni ställer upp med plats i gymnasieskolan. Ni betalar förall jag skall kunna få ännu bättre utbildning om jag vill det. Och sedan, närjag skaffal mig all den här kunskapen, är del som om ni inle vore särskilliniresserade om jag får användning för min energi och mina kunskaper. Tiotusentalsungdomar hör skolporten slängas bakom sig ulan all se porten lillarbetslivet öppnas framför sig. Uppgången i världsekonomin dröjer. Del slår numed all kraft igenom på nyanslällningarna. De kvarslående lediga plalserna varvid den senasle mätningen 10 000 färre än . Och när ekonominväl böriar gå uppåi igen har förelagen goil om lager alt avveckla och personalau sälta in i produktionen. Nyanställningarna tar verklig fart långt in i denkommande Därförkan mängder av ungdomar berätta detsamma som en tonårsflicka i ett reportagefrän en arbetsförmedling: "Del är mänga som söker elt och samma jobb.Alllid är det någon som har bättre papper. Del känns ganska hopplösl all gå hitvarie dag och nästan i förväg veta att det inle finns någol nylt för mig. Manfår la i sänder. Så långt som ell halvår framåt vägar jag inte tänka.Det är många som slåss om för få jobb. Det är felet." Detvar inför den här verkligheten som och tidigt föreslogen ungdomsgaranli för arbete, praktik eller utbildning. Samordna det som redangörs av bl. a. skola och arbetsförmedlingar. Fyll sedan ut luckorna sä att vitill varje flicka och pojke upp lill kan säga: "Vi ger dig garantiför att du skall få elt meningsfullt arbele eller en meningsfull utbildning.Oavsell om du sluiar efter den nioåriga eller väljer att fortsättanågra år ytterligare skall du ha rält alt bli anvisad arbete, praktik ellerutbildning." Del var och är vårt förslag. Delfyllde vi med praktiskt innehåll: bättre resurser lill arbetsförmedlingarnaför all handfast hjälpa arbetslösa ungdomar, fler och mer varierande kurser pägymnasieskolan, slöd till kommunerna för att ge jobb och praktik åt ungdom, entiokrona till förelagen för all nyanställa och utbilda ungdomar och en hel delannat. Viär glada för att regeringen nu är med pä myckel av det här. Men vi tyckeratt del är tråkigt att det dröjt så . 75procent i statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten för ungdom och . itimmen i bidrag till företag som nyanställer och utbildar ungdomar - delföreslår nu regeringen från . När vi ville besluta om det här redani höslas gick man emol. Därmed gick också ett viktigt kvartal förlorat i kampenmot ungdomsarbetslösheten. Statsministernsäger nu i sysselsällningens efterföljd: "Samhället måste tillförsäkraalla ungdomar utbildning, praktik eller arbete." Del är bra, del är myckelbra. Men ungdomsgarantin för utbildning, praktik eller arbete hade behövtsdenna vinter som är den värsta på mänga, mänga år för ungdomar päarbetsmarknaden. ISlället för all medverka lill ett positivi beslut hade man tyvärr fränregeringspartiets sida en rad invändningar. Det var en socialdemokrat som iriksdagsdebatten om ungdomsgarantin för exakt sade all folkpartietär inne pä en farlig väg. Hon fortsatte: "Del finns speciella problem isamband med ungdomars inträde pä arbelsmarknaden. Men därav följer ju inle skall ulfärda garaniier för en grupp arbeis-sökande." Äveni sysselsällningsulredningen resle man molsländ moi kravei all ulfärda en sådanhär ungdomsgaranli för sysselsällningen. Folkparliels represenlani fick ägnaveckor av segi arbele åi au överiyga om del veitiga i vårl förslag. Del blir nui siaisminisierns version all folkparliels representanl "anslöt sig"till tanken alt "samhället måste tillförsäkra alla ungdomar utbildning,praktik eller arbete"! Omåtgärder mot ungdomsarbetslös -heten Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Menhistorieskrivningen betyder mycket mindre än den verklighet som ligger framföross. Det vikliga är att statsministern ansluter sig och regeringen tillden tanke drivii nu framför allt genom som och nu lyckats få majoriteten iinrikesulskottel att stödja. Vi hoppas alt också minoriteten i utskottet tillslut ansluter sig lill detta. Iriksdagens inrikesutskoit har och moderaierna för första gångenställl sig bakom en inriktning av åtgärderna mot ungdomsarbetslösheten sominnebär "att samhällel tillförsäkrar alla ungdomar möjlighet till arbete,utbildning eller praktik". Däremot har socialdemokraterna reserverat sigmot detta. Del är oklart vad som kommer alt stå i deras reservation. Men jaghoppas all man inte skall behöva lolla i om den garanli förungdomarna som statsministern nu släller sig bakom. Fortfarandeåterstår viktiga bitar i del program mot ungdomarbeis-lösheten som jag redovisadei min inlerpellalion. Den intensifierade arbetsförmedling för unga sökande somdet pågår försöksverksamhet med bör byggas ut över hela landet. Men jag skulle vilja laupp två andra viktiga saker med statsministern. Fördet första: Hur skall vi också framål få fler jobb? Fördel andra: del är nödvändigl all ge ungdomar räll lill en uibildning som fyllerverkligi angelägna behov, framför alll inom vården. här lägkonjunkluren är ungdomarna speciellt drabbade och måste få särskillstöd pä arbetsmarknaden. Men del på sikl avgörande är att vi har en ekonomi somger fler nya jobb. Bara då kan beredskapsarbeten, praktikplalser ochyrkesutbildning övergå i fasta arbeten som ungdomarna själva väljer och trivsrned. Skallvi klara det måste riksdag och regering satsa pä hela näringslivet, inte barapä de slora förelagen och de slalliga företagen. Vi måste få en näringspolitiksom ger bälire villkor också för de många mindre förelag som kläms hårt avkostnadsutvecklingen. a. föreslagit att man skall la bort den allmänna arbetsgivaravgiftenför fem anställda. Del skulle ge en direkt lättnad på . förmånga små familje förelag som behöver den lättnaden. Självfallel måste ensådan reform belalas i samband med en kommande skatteomläggning. Avgörande äratt något påtagligt görs för de mindre förelagen, som i alll snabbare taktläggs ned eller köps upp av bjässarna i näringslivet. Bättre villkor för demindre företagen är nödvändigl av elt par skäl: Fördet första ger de sysselsällning åt hundratusentals människor runt om i landel.De har ofta lällare än de slora företagen att ta hand om ungdomar med dåligutbildning. I stora delar av landet är framgångsrika mindre företagförutsättningen för att unga människor skall kunna få bo kvar i den hembygd därde trivs och som behöver deras insats. När det finns framtidstro och livskrafti många mindre företag ger det sam- tidigt framtidstro ochlivsglädje ät mängder av ungdomar, som annars kanske blir utan arbete och hopp. Fördel andra ger mindre företag och nyförelagande utvecklingskraft och förnyelse ivär ekonomi. Då får vi resurser all bygga ul vården och barnomsorgen, därmängder av ungdomar behövs för viktiga sociala insaiser. Mendä måste vi också ställa upp och ge dessa ungdomar utbildning. Den här veckanhar blivit klar med den senaste statistiken översökande och antagna lill sjuksköierskeskolorna. Hösten1975 sökte 5 674 personer som var behöriga till grundulbildning. Men bara 1470 kom in. Desom sökte den längre utbildningen pä fem terminer var 4 464. 804 av dem fickplats. Närdel gäller den kortare utbildningen på tre terminer var del I 210 som sökte och666 som kom in. Dessutomär det säkert många som avståll från all söka därför att de vel alt del ärsvårt att komma in. År har vi haft den här situalionen. Mängder avungdomar som vill utbilda sig lill sjuksköterskor förvägras den utbildningendärför all inte regeringen sett lill alt del finns lillräckligi mängautbildningsplatser. Samtidigtvet vi all behovel av personal inom vården kommer att växa myckel snabbt denärmaste åren. Enbart för all vårda de allt fler äldre skulle ungefär 35 000fler behöva anställas inom långtidsvården . Skall vi sedanförbättra vården, skapa mänsklig kontakt och ta slörre hänsyn lill denenskilde, då behövs ytleriigare ungefär 10 000 nya tjänster. Och dä gäller delbara att lillgodose så grundläggande mänskliga krav som att patienterna självafår bestämma när de vill gä och lägga sig och inte tvingas i säng eller fyra pä eftermiddagen, att de ges samma hygieniska slandard somfriska människor och att de får möjlighet till aktiviteter och inte bara"förvaras" i värden. Frånfolkparliel har vi gjori vårl poliliska val: de gamla får inle svikas i ellkärvt ekonomiskt läge. Vi måste salsa de resurser som krävs för att ge en godvård ål de människor som behöver den. Ochdä är det här någonting i grunden snett i värt samhälle. Tiotusentals ungdomargår arbetslösa. En hel av dem vill utbilda sig till ett vårdyrke. Samiidiglropar vården efter ulbildad personal för all klara omsorgen om människor i enviss silualion då de sä inlesivi behöver mänsklig värme och omlanke. Ändåavvisas lusenials ungdomar varie år frän just vårdutbildning! Vihar lagl fram förslag i en partimolion om krafttag för att bygga utoch förbättra vårdutbildningen. Det är viktigt både för att ge en brautbildning åt ungdomar, som annars kanske går arbetslösa, och för att kunna geen bälire vård ål dem som har byggt upp . Jaglackar statsministern för det i stort sell myckel positiva svaret på mininterpellation. har i slulel av del några erkännsamma ord omfolkparliels engagemang i kampen mot ungdomsarbelslösheten. Han förklarar där allregeringen är beredd att sakligt pröva veitiga förslag. Alll det här glädermig. Ty kommer våra förslag om utbyggd vårdutbildning upp tillbeslut här i . Det skulle vara bra om vi kunde enas också här genomatt ni stödjer de förslagen, liksom ni stött våra krav påstimulanser lill kommunerna och förelagen alt anställa arbetslösa ungdomar. Ellsådanl besked från slatsminislern nu skulle göra den här riksdagsdebatten av de viktigaste . Mot bakgrund av det arbete som bedrivs i sysselsättningsulredningenhar den här debatten naluriiglvis silt speciella inlresse. Denbästa garantin till arbete som man kan ge dagens ungdom är ökad sysselsättning,dvs. ökad tillgång till Jobb. Det är också konklusionen av det delbetänkandesom sysselsättningsutredningen avlämnade . I del längre perspektivetmåste problemet ungdomsarbetslösheten lösas genom en ny näringspolitik. Måletmåste vara "arbete ät alla", en målformulering som statsministerndock inte ens nämner i sitt svar. Principen för samhällets sysselsättningspolitikmåste vara den som sysselsättningsutredningen anger: att sträva efter all allamänniskor skall ha rätt lill arbete var helst de bor i landet. Del är mot dennabakgrund som cenlerns näringspolitiska handlingsprogram har målsättningen 400000 nya jobb. Målsättningen förutsätter alltså en ny näringspolitik med ettväsentligt slörre inslag av regionalpolitik än f n. Manlöser inte detta problem, som sysselsältningsutredningens majoritet föreslår,genom alt fördubbla flyiiningssiimulansen. Utflyliningen av ungdom frånskogslänen under 1960-ialel och lill dags dato har inle löst några problem medungdomsarbetslösheten, men den har snedvridit yrkesstrukturen och skapat nyaproblem för framliden i synnerhet i de bygder som drabbats av denna utflyttningav ungdom. Man kan inle hänvisa lill alt dagens problem enbart ärkonjunklurbetingade, som jag fär ell intryck av all statsministern gör i sittsvar. Det ligger djupare än sä. Förutom brisierna i samhällets näringspolitikär del brister i kontakten mellan skola och arbetsliv som sett i del längreperspektivet är huvudorsaken till många av de problem som vi f n. har. Deltalas om varvad utbildning och ökad kontakt mellan skola och arbetsliv. Alltdella är synnerligen angeläget, och där kan jag instämma i vad statsministernantyder, alt här måste ske snabba reformer, här måste portarna mellan skola ocharbetsliv verkligen öppnas på vid gavel. Man behöver över huvud taget en ny syni samhällel på ungdomens introduktion i arbetslivet. Menäven kortsiktigt finns myckel all göra. Bakgrunden till de förslag som vi fråncenlern och log fram inför den ekonomiska debatlen varungdomsarbelslösheten. Del gäller alltså att skapa förutsättningar för ökadulveckling i näringslivet. De många små förelagen har i detta sammanhang enviklig position, eftersom de svarar för en decentraliserad och finmaskignäringsstruktur som ger ökad kontaktmöjlighet rned närings- och arbetsliv förungdomen. Del är faktiskt så, herr statsminister, alt regeringens nej till deåtgärder vi föreslog i finansutskottet också är ell nej lill ungdomen somsöker sig ul i arbetslivet i detla konjunkturläge. Centernanser frågan om ungdomens sysselsättning så viktig att vi införöverläggningarna mellan regeringen och kommunerna krävde en ökad insats fränstaten för sysselsättningen av ungdomen. HerrFälldin slällde i den ekonomiska debatten en fråga till slatsminislern om detinle var rimligl all erbjuda samma möjligheler för ungdom som går lillnäringslivet som till kommunerna. Han fick vänta pä svaret, men det kom i formav 10-kronan för särskilda arbeten i näringslivet för praktik ochyrkesutbildning. Som jag ser det är det all diskriminera den ungdom som bara ärhänvisad lill sysselsättning i näringslivet. Alla ungdomar kan rimligen inte fåen chans i kommunerna, och dessutom har ju regeringen där satt ell lak. Denungdom som är hänvisad till näringslivet är diskriminerad med den uppläggningav sysselsättnings-Stimulansen som regeringen här har gett uttryck för. Numåste man kombinera dessa insaiser med all öka insatserna inomarbetsförmedlingsverksamheten så att man där verkligen tar hand om den ungdomsom vill ut i arbetslivet. Jag vill underslryka angelägenheten av allarbeisförmedlingsorganen utnyttjar sina resurser maximalt för alt ge ungdomendet stöd den behöver för att få det arbete som kan stå till buds och få hjälpmed introduktionen i arbetslivet.