prot · FZ09119 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:119 §1 Justerades protokollet för . Meddelandeom val av ombudsmän §2 Meddelande om val av ombudsmän Jagfår meddela all vid morgondagens sammanträde kommer alt företas val av fyrariksdagens ombudsmän. §3 Om de värnpliktigas reseförmåner Herr försvarsministern erhöll ordet föratt besvara i Skärstad (c) anmälda fråga,1975/76:328, och anförde: i Skärstad har frågat mig vilka skälen är lill altvärnpliktiga numera måste förhandsbeställa färdbiljett. utfärdades avförsvarels civilförvaltning sedan SJ hade hörts. Efter vad jag inhämtat haromfattningen av vpl 10-resorna kraftigt ökat. Detta uppges ha försvåratplaneringen för SJ. Fr. o. m. har därför nyatillämpningsföreskrifter utfärdals. Dessa innebär bl. a. all biljetterna säljsgenom saml all beställningarna skall göras i god tidföre avfärden. Jaghar besvarat en interpellation av i i dettaärende. Jag har därefter låtit tillsätta en arbetsgrupp inom försvarsdepartementetmed uppgifi alt bl. a. granska och utvärdera vpl 10-resorna. Gruppens arbelepågår f n. HertJOHANSSON i Skärstad (c): Jag ber atl fä lacka försvarsministern för svaret. Vi har här iriksdagen varit ganska överens om att förbättra de värnpliktigas villkor både närdet gäller den ekonomiska och den praktiska sidan. En viktig del är devärnpliktigas hemresor. Det måste underlättas på alla sätt för de värnpliktigaatl snabbt komma från föriäggningsorten till hemorten eller annal mål förledigheten. Del förhållandel att många värnpliktiga har lång hemresa gör detlaännu viktigare och mera angelägel. Det är ett mycket berättigat krav från devärnpliktiga alt de smidigt och enkelt kan erhålla biljetter för alt komma medlämpliga kommunikationer. Därförhar de värnpliktiga, med all rätt, reagerat mot den överenskommelse somträffals mellan SJ och försvarets civilförvaltning. Jag har från 750 värnpliktigavid A 6 i fäll en resolution, som lyder på följande sätt: "Tidigarehade vi värnpliktiga möjlighel all för . lösa biljdler pä alla SJ:sstationer och resebyråer. har denna rättighet beskurits för oss.Genom en märklig överenskommelse mellan ,måste vi nu beställa biljdierna upp lill i förväg. Delta har redangivit upphov till en rad problem - rätlen för oss värnpliktiga att slå vakt omvår redan begränsade frilid har kraftigt beskurits. Förmånen all få lösa enbiljell för . gäller ej heller plais-biljeller och anslutandekommunikationer, därigenom kan en resa i själva verket kosta närmare 50kr." Nusäger försvarsministern alt han tillsatt en arbetsgrupp. Det hade varit rimliglalt låta arbetsgruppen göra sin granskning och ulvärdering innan man genomförändringar i negaliv riklning. Manskulle också kunna ställa frågan om liden inle nu är inne all ta stegel fulltul och ge de värnpliktiga fria resor, ell frikori. Försvarsministernåberopar all resornas omfattning har ökat kraftigt. Del lyder på all de kommerall öka yllerligare om de värnplikliga får denna förmån, som vi anser att detär riktigt all de skall ha under den lid de gör sin tjänstgöring. Med den ringainkomst de har är även de en stor utgift för dem. Jaghoppas att försvarsministern vill medverka till en återgång lill lidigareordning. Om i Skärstad hade sluderal kammarens protokoll, skullehan ha fått klart för sig alt dessa frågor har diskuterats en gång lidigareganska utförligt här i kammaren. Departementet har inle genomfört ellermedverkat till dessa förändringar, ulan del är försvarels civilförvaltning somi samförstånd med SJ har ändrat bestämmelserna. Det var då som iGävle reagerade och som jag gav lill känna atl jag tillsatt en grupp som skullese över möjligheterna au fä en ordning, där man bibehåller så myckel sommöjligt av förmånerna för de värnplikliga ulan all försvära för dem i del härhänseendel. Gruppen är ännu inle färdig, men jag hoppas för min del all viskall kunna komma fram lill etl positivt resultat. HertJOHANSSON i Skärstad (c): Jag hoppas å de värnpliktigas vägnar alt denna arbetsgrupp inte arbetaralltför . Detla är en fråga som behöver lösas snabbi för de värnpliktigasskull. Del är ju inle anledning alt tro del, eftersom jag snabbare än herrJohansson i Skärstad har reagerat i den här frågan. Överläggningenvar härmed slulad. § 4 Om vidgad rätt till bidragsförskott för adoptivbarn Omvidgad rätt till bidragsförskott for adoptivbarn Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:332, ochanförde: har frågal mig dels vad del skulle kosta atl ge barn, somadopterats av en förälder, räll lill bidragsförskott, dels om jag vill verkaför all den rällen införs. Närell barn står under vårdnad av bara den ena av föräldrarna eller av annan änföräldrarna kan bidragsförskott utgå i förhällande lill den förälder som inlehar vårdnaden om barnet. Bidragsförskoltd utgör i princip förskoll påunderhållsbidraget från den underhållsskyldige föräldern och utgår inle i defall föräldern fullgjort sin underhållsskyldighet gentemot barnet genom allbetala ett engångsbelopp. Vidadoption upphör underhållsskyldigheten mellan de biologiska föräldrarna ochbarnel och adoplanien övertar förpliklelserna gentemot barnet. I de fall enensamstående person adopterar ett barn torde därför enligt gällandelagstiftning förutsättningarna saknas för atl bidragsförskott skall kunnaulgä. Jag är inle beredd all här ullala mig om de ekonomiska och andrakonsekvenser som skulle följa om en generell räll lill bidragsförskott infördesför dessa fall. De frågor rörande bidragsförskott som anknyter till reglernaom underhållsbidrag prövas f n. av en särskild arbetsgrupp med represenlanlerför de departement som berörs av hithörande frågor. HertROMANUS (fp): Adoption bör bli en möjlighel för alla som önskar och är lämpade attadoptera - inte bara för dem som har goda inkomster. i eftermiddagkommer , om man följer socialförsäkrings-utskottets förslag, all taett stort och vikligl.steg för att möjliggöra detta. Allimer böriar man ocksåanse atl ensamstående bör kunna få möjligheten atl adoptera om de vill och ärlämpliga för del. Del är en följd av den ändrade syn på ensamföräldrar, somväxer fram. Menbarn som adopteras av en ensamslående får inle del av samhällsstödet på sammasätt som andra barn med en ensam värdnadshavare. De har normalt ingen sombetalar underhåll. Men de får inte heller bidragsförskott, som ulgår i andrafall när det inte finns någon förälder som betalar underhäll. Barnpension kanutgå lill ell barn som har adopterats av en person, men bara i de fall däradoptivföräldern har varit gift med barnets avlidna förälder. Annars drasbarnpensionen in om barn Nr 119 adopterats - t. o. m. om adoptivföräldern har leval lillsammans medbar- j . , netsavlidna förälder. sådanl fall, som inträffat, har säkerligen \n-t(. En enkel form för all ge dessa barnsamma slällning o maj 1 y/o som andrabarn med ensamma värdnadshavare, vore att ge dem räll öm vidgad rätt tdl tillbidragsförskott. Jag vet all deila inle går alt genomföra med gällande bidragsfÖrskolt för lagstiftning. Socialministern säger i sill svar all, i defall en ensamstående adoptivbarn person adopterar ell barn torde förutsättningar förall bidragsförskott skall kunna utgå saknas.Uttrycket "torde" förvånar mig, och jag vill fråga socialministern;Betyder denna formulering atl saken inte är rikligt klar, alt bidragsförskotteventuellt kan utgå, eller vad avses med ordet "torde"? Jag beklagar atlsocialministerns svar i övrigt är så negativt, och all inie ens vill tala om vad del skulle kosta alt införa denna rätt. Jag har inle själv försökt göra någon uträkning, eftersom jag utgick från all jag i varje fall skulle få svar pä den frågan, men jag kan nämna att 23 ensamslående personer har adopterat barn frän.andra länder . Räknat för dessa personer skulle årskostnaden inle ha blivil slörre än . Jag vill slutligen fråga socialministern: sista meningen i svarei " all den fråga jag ställt är eller säkert kommer allbli prövad av en ar- För alt ge svar på fråga hur myckel del egentligen skullekosta all utvidga rätten till bidragsfÖrskolt vid adoption krävs en radpreciseringar av frågeställningen. Dessuiom fordras - och del vill jag särskiltbetona - en bearbetning av adoptionsstatistiken ell anlal år tillbaka, vilkelegentligen går utanför ramen för etl frågesvar. Delta är anledningen till alljag i mitt svar sade all jag inle är beredd all lämna någon direkt uppskattningav dessa kostnader. Delkan naturiiglvis synas enkelt att utvidga rällen lill bidragsförskott till allgälla den grupp som här har aktualiserat. En sådan utvidgningskulle emellertid innebära etl principiellt avsteg frän den grundläggandeprincip som hela liden gälll för denna stödform, nämligen alt bidragsförskottulgår i ställd för underhållet från den underhällsskyldige föräldern. Sammaprincip gäller även i del fall faderskapet inle är fasisiälll. Somjag framhållit i min svar och som framgår av den proposilion om faderskap ochvårdnad som lämnats till för någon vecka sedan arbetar f n. enarbetsgrupp inom kanslihuset med de frågor rörande bidragsförskotten somanknyter lill reglerna om underhällsbidrag. De frågor som behandlas av gruppenberör således vissa av de principer som här har lagit upp. Jag beklagar all jag inle kan lycka atl socialminislerns senasle inlägggav klart besked på den fråga jag ställde, nämligen om förutsättningarna föroch de ekonomiska konsekvenserna av att ge bidragsförskott också till barn somadopterats av en ensamslående kommer all redovisas av denna arbetsgrupp när denlägger fram sina resultat. I övrigt får jag väl tolka inlägg såalt jag bör återkomma med en interpellation med mera preciseradefrågeställningar, och del skall jag gärna göra. Del är kanske för sent att göradel , men jag vill fråga: När kommer arbdsgruppen fram med någonling? Säsnart ell material redovisats av arbetsgruppen kanske del finns anledning förmig atl återkomma. HerrAspling talar om de grundläggande principerna för bidragsförskott. Men delfinns, , också en annan grundläggande princip, och den innebär alladoptivbarn skall behandlas på samma säll som andra barn. Del görs inle i detlafall. barn som har en ensamslående värdnadshavare får normall slöd avsamhällel. Om inte underhållsbidrag utgår frän en förälder utgår antingenbidragsförskotl eller barnpension. Men ell barn som adopterats av en ensamslåendeperson får inget sådant slöd. Den grundläggande principen om likabehandling avadoplivbarn och andra barn uppfylls alllsä inle. Nuvel jag all regeringen inle är särskilt entusiastisk för denna princip. a. av proposilion om föräldraförsäkringen, mensocialförsäkringsulskotld har ju givit bakläxa på den punklen. Avdelta borde regeringen dra slutsatsen all man även i den fråga vi nu diskuierarbör visa en något större känsla för adoptivbarnens situation än vad herrAspling har gjort i sina inlägg här . Jag har fäll en fråga av . Det är den frågan jag svarat på. Överiäggningenvar härmed slulad. §5 Om formerna för pensionsutbetalning Herr socialministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1975/76:338, ochanförde: har frågal mig om jag är beredd att överväga möjlighetenatt i framliden sända pensionsavierna i slutet kuvert. Isamband med att nuvarande rutiner för pensionsulbeialningar infördesövervägdes också alternativa dislribuiionsformer för pensionsavierna. Därvid bedömdesdel inle vara möjligi alt inom gällande tidsramar för utskrift och distributionanvända slulna kuveri för pensionsavierna. En sådan disiribulionsform skullesannolikl göra del nödvändigl alt se- Nr 119 narelägga utbetalningsdagen förpensionerna. Härtill kom att en övergång Torsdagenden ''" utsändning i slutna kuvertskulle medföra betydligt ökade kostnader. '' redovisade förhållandena är ihuvudsak fortfarande gällande. --------------------- Mol denna bakgrund anser jag alt del f n. inle finns underiag för atl Omfonnenia för vidla någon allmän omläggning av ulbetalningsformerna.pensionsiiibeialiiiiig HertJONASSON (c): Jag ber all få lacka socialn-iinislern förall han svarat på frågan. Jag beklagar dock all svarei är negativt. Pensionsutbetalningarna sker f. n. genom postanvisning.Många, som har gemensam posihämtning. har irriterat sig på alt utbetalningarnasker på del här sällel. De lycker atl summan är en privat angelägenhet, och harsina synpunkter på detla utlämnande. Därför önskar de få avin i slutet kuvert. säger socialministern atl del inte är möjligt, och alldel skulle försena utbetalningen. Dd är naturligtvis inte önskvärt. Del har jagfull förslåelse för. Men jag finner del ändå märkligt all man inle, med hänsynlill nuvarande teknik, skall kunna klara en så enkel sak. Socialministern säger också all utsändningen i slulnakuvert skulle medföra belydligi ökade kostnader. Jag har ungefär sammamotivering där, jag lycker inle atl kostnaderna skulle behöva öka sä mycket förden skull. Jag medger gärna, herr talman, atl delta inie är någonslor fråga. Men del borde inie vara någon stor fråga för slalsverkei heller. Socialministern säger i varie fall lill sisi all deila fn. inie är möjligi. Jag hoppas del går all pröva möjligheterna, och att man kanklara denna fråga sä småningom med litet god vilja. säger all delta är en enkelsak. Låt mig påpeka all varie månad går 1,1 miljoner folkpensionsanvisningarut. Med en sä stor volym blir självfallet all hantering mycket tidskrävande.Tidsmarginalerna för distributionen av anvisningarna är myckelpressade. Därför skulle en kuverlering påverka den tidpunkt då pensionärerna fårsin pension. Jag har också ansett del motiverat att nämna atl delsjälvklarl också finns en kostnadsfråga i den här problemställningen. Jag vill emellertid påpeka, herr lalman, alt den pensionärsom så önskar kan få sin pension överförd till sin bankkonto, poslgirokonioeller per-sonkonio. Han får då i slällel för pensionsanvisningen enspecifikation av överföringen, som översänds i slutet kuvert. Hert (): Den upplysningen ber jag atl få lacka speciellt för. Delta hade jag inle klarhet i. Del bör kunna lösa problemen i de speciella 10 situationer som kan uppstå, och däbör man kunna klara sig med det Sedanhoppas jag alt maskintekniken blir sä avancerad att den kan Nr 119 klara även de andra anvisningarna. Överläggningen var härmed slutad. för hög biillernlvä i § 6 Om åtgärder mot förhög bullernivå i nöjeslokaler iiö/eslokaler Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordelför all besvara i (c) anmälda fråga,1975/76:327, lill herr socialminislern, och anförde: i har frågal socialministern om gällandebestämmelser om den lillåtna bullernivån följs på etl tillfredsställande sättpå diskolek och i liknande nöjeslokaler eller om socialministern vill medverkatill all skärpta regler aktualiseras då bullernivån i många fall hell uppenbartöverstiger den tillåtna nivån. Frågan har överlämnats lill mig för besvarande. Föratl förebygga att de anställda i diskotek och liknande nöjeslokaler skalldrabbas av hörselskada har arbetarskyddsstyrelsen utfärdat föreskrifter sominnebär att ljudnivån i regel skall undersliga och atl den inie fåröversliga . Övervakningen av dessa reglers efterlevnad åvilaryrkesinspektionen. Jag har inhämtat atl arbetarskydds-styrelsen avser attrekommendera , att för tillslånd alt anordnanöjestillslällning av det slag avser, kräva au s. k. Ijudbryiareskall finnas. Härmed avses en anordning som aulomaiiskl sällerhöglalaranläggningen ur funktion när ljudnivån överstiger vissl värde ellerockså signalerar ell sådanl översligande. Jagvill också nämna all allmänna bullerföreskrifter från arbetarskydds-styrelsenär under tryckning. Dessa föreskrifter kommer alt få betydelse även när detgäller buller i diskotek och liknande nöjeslokaler. Somframgår av min svar har myndighderna redan vidlagil och planerat ålgärder somsyfiar till alt komma till trätta med de problem tar upp i sinfråga. HertBÖRJESSON i (c): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret pä min fråga. Anledningentill atl jag har både motionerat och interpellerat oni detla vid dt flertal tillfällen i denna kammare är alt jag upplever den här frågan som mycket, mycket allvarlig. Det förekommer tyvärr i ntänga nöjeslokaler, framför allt där man har popband, att musiken är så pass störande att det är fråga om en sanitär olägenhet. Del inträffar också då och då au s. k. popsångare besöker vårt land för framträdanden. Av tidningsuppgifter framgick det - både i text och bild -att poliserna som i etl sådant san-imanhang hade att se till att ordningen upprätthölls var rustade med hörselskydd, uppenbarligen för att skona sina öron för den II Nr 119 bedövande ljudstyrkan i samband med uppträdandet. den '"''ä fall ungdomar - hade tydligen inte några hörselskydd vilkel na- 6 mai 1976 lurligiviskan innebära, om de besöker dessa lokaler alllför ofta, att de --------------- fårnedsatt hörsel som etl handikapp hela livet igenom. Om åtgärder mot Av detsvar som jag har fått av arbetsmarknadsministern framgår med jÖr hög bullernivå i all önskvärd tydlighet atl man från myndigheternas sidahar observerat nöjeslokaler den här frågans allvar. Men del kan ifrågasällasvarför polisen, öm man hade haft möjlighel allstoppa exempelvis den höga ljudnivån pä bullret i del diskotek det här gällde,över huvud laget inte slog larm. Del lycker jag förefaller underligt. Dellillkommer emellertid inte vare sig mig eller arbetsmarknadsministern atlavgöra delta. Kontentanav hela mill resonemang är all denna fråga är allvarlig, och jag vet atl jaghar en stark opinion bakom mig som kräver åtgärder - och all åtgärderna skallkomma lill slånd skyndsamt. Jag har ju ingen annan uppfallning om del här problemet än den herrBöriesson i har gett till känna, även om min egen praktiskaerfarenhet är ulomordenlligl begränsad. Delär klart atl här uppslår konfliktsituationer mellan å ena sidan en ungdomligpublik, som uppenbarligen vill ha öronbedövande väsen, och den personal somtvingas uppleva det. Vi måste naturiiglvis obetingat ta slällning förpersonalen, och del är därför som arbetarskyddslyrelsen nu föreslår de ålgärdersom jag nämnl och som jag slarki understryker behovet av. Del måste alltsåförhindras alt de som tvingas arbela i de här lokalerna skall utsättas föralltför kraftigt buller. Jaghar den alldeles klara uppfallningen all med de ålgärder som är planeradekan man komma lill rätta med förhållandena i alla diskotek och liknandeanläggningar. Del kan bli en smula svårare på slora anläggningar av typ Grönalund och , men även på sådana ställen måsle man nalurliglvis se lillatl de som arbetar där inle blir hörselskadade. HertBÖRJESSON i (c): Jag vill vitsorda all jag har icke direkt några praktiska erfarenheteri det här avseendet, men däremol kommer jag genom min engagemang inomHörselfrämjandeis riksförbund i koniaki med dessa problem och vel au dd ärfråga om verkligt slora problem. skall skydda dem som arbetar i sådana här lokaler är helt na-lurligi. är lika nalurligl all vi också skall la hänsyn lill de ungdomar som vistasdär. för del blir lil syvende og sidst samhället som får la hand om dem när deen gäng blir hörselskadade. Detla är etl allvarligtproblem. När ungdomarna inte själva vill inse faran i all vislas i dehär lokalerna, där del dock är fråga om sanitär olägenhet på grund av denhöga bullernivån, så är del vår skyldighet 12 all frän samhälleis sida se lill all ålgärder vidtas. i första hand ske genomupplysning, och jag är glad och lacksam över atl man har kommil sä pass långlall man är beredd all gä med pä alt del skall finnas Ijudbryiare, när ljudnivånöverskrider ell vissl anlal decibel. Delär alllsä vår skyldighet all verkligen se lill all saken ålgärdas, innan skadanär skedd för ungdomarnas del. Överiäggningenvar härmed slulad. Omåtgärder för alt trygga sysselsättningen i . m. m. §7 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i , m. m. Herr arbeisrharknadsminisiern erhöllordel för all besvara i Bolkyrka (fp) anmäldafråga. 1975/76:330, och anförde: i Bolkyrka har frågal mig dels om jag anser del urregionalpoliliska synpunkier rikligl all ge lokaliseringsslöd för all fiyltaell förelag frän ell område med svag sysselsäiining, dels om jag avser allvidta ålgärder för att trygga sysselsättningen i . Bakgrundentill fråga är ell yllrande av i etllokaliseringsstödsärende. Ärendet skall avgöras av regeringen. Handlingarna iärendet har kommit in till arbetsmark-nadsdepartementet. Jag anserdärför all jag inte bör kommentera del aktuella fallet. På den principiellafråga som har siälli vill jag svara all jag inle anser del lämpliglalt ge lokaliseringsslöd för all flytta ell förelag från dt område med svagsysselsättning. Som svar på den andra delen av frågan vill jagframhålla all arbetsmarknadsmyndigheterna numera förfogar över betydanderesurser sont kan sättas in när arbelslöshei hotar. Om del blir nödvändiglkommer givelvis sädana insalser all göras också i . Belräffande denakluella delen av kommun vill jag dessuiom erinra om de beslul somriksdagen har fattat med anledning av regeringens proposition omålgärder inom skärgårdsområdena. Hert i Bolkyrka(fp): Jag villlacka slalsrådel för svarei. Elllilel förelag kan ibland belyda niyckel för en bygd. Finns det prak-liski lagdinga allernaliva arbetstillfällen kan betydelsen bli väldigl slor. Så är fälldi Roslagen och i i kommun. Ligger sedan orten geografisktganska illa till och det inte finns andra arbeten i bygden runt omkring kannedläggningen av det lilla förelagd fä slor inverkan. Allell förelag flyilar händer ju ibland, och skälen kan vara mänga. Men om enförelag med hjälp av ställiga pengar skulle flylla frän en Ominnehållet i (leinonsirationsjilm om maik-och bostadspolitik orl med svärasysselsällningsproblem lill en annan ort, som kanske också den harsysselsättningsproblem, blir man ju förvånad. De slalliga pengarna skapar ju idel fallet inga nya jobb. AMS-pengarna är ju till för all ge sysselsäiining,inle för au flylla arbdslillfällen mellan olika brist-orter. Nuhar slalsrådel här lämnal ell principielll svar pä min fråga, och del lackarjag alltså för. Jag är helt nöjd med det svarei. Från de regionalpolitiskasynpunkier som jag företräder i egenskap av representant för det gamlaStockholms län, B län, som också omfattar kommun, ser jag det sometl helt riktigt och konsekvent svar. Jagnoterar också med tillfredsställelse all sisla delen av slalsrädeis svar har enpositiv grundlon saml all slalsrådel ulan atl binda sig alllför hårt ändå visarpä möjligheter all hjälpa en orl av den här typen. Men hur del nu än blir medbeslutet i departementet har det inträffat någonting som har föregripithändelseförloppet. Företaget har nämligen råkat brinna ner, och resullalel blirväl nu all man flyttar under alla förhållanden. Lokalerna finns ju inte längrekvar. Och uppstår ell problem för orten. Då undrar jag om det är möjligt alli del nya lägel använda AMS-medlen och om Slalsrådel är beredd all försökasälta in resurser för alt klara situationen. Vi har ju skyldigheter all hjälpa lill i . dels närdel gäller det allmänna lägel där. dels iden siiuaiion som föreligger. Men jag villupplysa om all vi under de senasle åren ibland har vägrai medverka tillutflyltning frän . Vi har haft praktiska exempel pä fördag somhar gjort upp med kommunen men där vi sedan har sagt nej. Vi hade t. ex. ellförelag som fiyllade lill och då förespeglades lokaliseringsslöd. menregeringen sade nej. Del är vår principiella inslällning. Onidel emellertid skulle inträffa atl en förelag av praktiska skäl vill flyttadärför an man har en verksamhet på annan orl och om man då är beredd an självskaffa fram molsvarande sysselsäiining. så kommer frågan i ell annal läge. Omföretaget så alt säga garanterar lika mycket eller mer sysselsättning än mantidigare hade. då kan man diskutera frågan, inte annars. Överläggningenvar härmed slulad. §8 Om innehållet i demonstrationsfilm om mark- och bostadspolitik Herrbostadsminislern erhöll ordel för au besvara () den 28april anmäjda fråga, 1975/76:326, och anförde: Herr lalnian! harfrågat mig om jag anser au den svenska filmen införHABlTAT-konferensen ger en objekiiv bild av hur landets konimuner bedrivermark- och bostadspolitik.