prot · FZ09145 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:145 §1 Justerades protokollet för . §2 Föredrogs men bordlades åter finansutskottets betänkanden /76:40, 41 och 43-46 skatleulskottets beiänkanden /76:66 och 67 näringsutskoltetsbetänkanden /76:70, 71, 74 och 75 §3 Arbetsrättsreform m. m. Föredrogs inrikesuiskoitets belänkande 1975/76:45med anledning av propositionen 1975/76:105 med förslag till arbelsrällsform m.m. jämte motioner. Ipropositionen 1975/76:105 hade regeringen delsberett tillfälle atl la del av vad statsministern i propositionenanfört om arbetslivets demokratisering, delsförelagt vad övriga föredragande hade anfört för de åtgärder som dehade hemställt om enligt till propositionen som bilaga 1 och bilaga 2 fogadeunderprotokoll från och . åberopade bilagan 1 () hade föreslagits efterföredragning av herr arbetsmarknadsministern att skulleanta förslag till 1. lag om medbestämmande iarbetslivet, 2. lag om ändring i lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister, 3. lag om ändring i lagen(1914:45) om kommission, handelsagentur och handelsresande, 4. lag om ändring iarbetarskyddslagen (1949:1), 5. lag om ändring i lagen(1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m., 6. lag om ändring i lagen(1969:93) om begränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikl, 7. lag om ändring isjöarbelstidslagen (1970:105), 8. lag om ändring i lagen(1970:215) om arbetsgivares kvitiningsrält, 9. lag om ändring i jordabalken, 5. lag om ändring ilivsmedelslagen (1971:511), 6. lag om ändring i lagen(1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare, 7. lag om ändring sjömanslagen(1973:282), Nr 145 13. lag om ändring i lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarligavaror. Onsdagenden '' '8 ° ändring i lagen (1974:12) om anställningsskydd, 2 iuni 1976 '''8 om ändring i lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställ- --------------- ning påarbetsplatsen, Arbetsrättsreform 16. lagom ändring i lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet m. m. för utbildning. Lagförslagen under 1 och 2hade granskals av lagrådet. I den åberopade bilagan 2() hade föreslagits efter föredragning av herrstatsrådet att skulle anta förslag 1. lag om offentlig anställning, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring irättegångsbalken, 4. lag om ändring i lagen(1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar, 5. lag om ändring i lagen(1966:413) om vapenfri tjänst, 6. lagom ändring ilagen(1960:408)om behörighet atl utöva läkaryrket, 7. lag om ändring i lagen(1963:251) om behörighet att utöva tand-läkaryrket, 8. lag om ändring i lagen(1965:61) om behörighet att utöva vele-rinäryrket m. m., 9. lag om ändring i sjukvårdslagen(1962:242), 1. lag om ändring i lagen(1975:689) om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare, 2. lag med bemyndigande attmeddela föreskrifter om anställning som präst i . Ipropositionen bereddes vidare tillfälle atl ta del av vad som anförtsunder rubriken för vissa kompletterande reformer på statens område. I propositionen 1975/76:100 bilaga 13() punkten B 9 Arbetsdomstolen hade föreslagits,efter föredragning av herr arbetsmarknadsministern , atl riksdagenlill Arbetsdomstolen för /77 anvisade elt förslagsanslag av . Beträffande det huvudsakliga innehållet ipropositionen 1975/76:105 anfördes följande: "Ipropositionen läggs fram förslag lill lagstiftning som skall öppna vägen för endemokratisering av arbetslivet genom all ge de anställda rätt tillmedbestämmande i kraft av deras arbete. Lagstiftningen syftar till att stödjasträvandena till en social förnyelse av arbetslivet. Den bygger på övertygelsenall demokratiska principer, samverkan och gemensamt ansvar bör präglaförhållandena på arbetsplatsen. De lagar som f n. reglerarförhållandel mellan arbetsmarknadens parter - framför allt lagen(1928:253) om kollektivavtal och lagen (1936:506) " om förenings- och förhandlingsrätt - föreslås bliersatta av en ny lag om medbestämmande iarbetslivet. Lagförslagetbygger - liksom gällande lagstiftning - på föreningsrättens denoch förhandlingsrättens grund. Arbetstagare och arbetsgivare skall ha t iiini 1976 rätt all sluta sig sammani organisationer och genom förhandlingar reglera sina förhållanden.Kollektivavtalet är liksom det främsta instru- Arbetsrättsreform mentet för en sådan reglering. m. m. Denmest betydande nyheten i lagförslaget är regler, som skall göra det möjligt förarbetstagarna atl genom förhandlingar och avtal vinna inflytande överarbetslednings- och förelagsledningsfrågor. Den regel som under en lång följdav år har präglat relationerna mellan arbetsmarknadens parter - atlarbetsgivaren ensam äger att leda och fördela arbetet samt fritt anställa ochavskeda arbetare - ersätts av en lagregel, som ger ullryck för allkollektivavtal bör träffas om medbestämmanderätt förde anställda. En annanviktig nyhet är att de kollektivavialsbärande fackliga organisationerna fårtolkningsföreträde vid tvist om arbetsskyldighel och lill-lämpningen avmedbesiämmanderätisavtal och att en begränsning sker av arbetsgivarenstolkningsföreträde i lönelvisier. Vidare förbättras de fackligaorganisationernas ställning i frågor, som inte har reglerats i kollektivavtal,genom regler om förstärkt förhandlingsrätt och förbättrad information. Denförstärkta förhandlingsrätten består framför allt i regler om s. k. primärförhandlingsskyldighet för arbetsgivaren. Denne måste enligt förslagetförhandla med de fackliga organisationerna på eget initiativ innan han fattarbeslul om viktigare förändringar på arbetsplatsen, t. ex. omläggning avdriften, organisationsförändringar, överlåtelse av företaget etc. Ävenviktigare förändringar av betydelse för enkild arbetstagare, t. ex.omplaceringar, berörs av den primära förhandlingsskyldigheten. 1 andra frågorkan arbetsgivaren bli förhandlingsskyldig om den fackliga organisationen begärförhandling. Den föreslagna förhandlingsskyldigheten fullgörs i första handgentemot den berörda kolleklivavialsbundna lokala arbetstagarorganisationen.Uppnås inte enighet om det beslul som arbetsgivaren avser all fatta, kanfrågan tas upp på central nivå med del berörda fackförbundet. Arbetsgivaren ärenligt förslaget skyldig att dröja med beslut eller med alt verkställa dentilltänkta åtgärden lill dess förhandling har slutförts. I nödsituationer ochdärmed jämförliga undantagsfall befrias arbetsgivaren frånuppskovsskyldigheien, men förhandlingsskyldigheten som sådan består. Denprimära förhandlingsrätten har i lagförslaget förenats med regler om rätt till information. Arbetsgivaren föreslås bli skyldig att underrätta berörda lokala kollektivavtalsbärande organisationer om den ekonomiska och produktionsmässiga utvecklingen av sin verksamhet saml om rikt linjerna för personalpolitiken. Organisationerna föreslås också få rätt all ta del av räkenskaper och andra handlingar i den omfattning som or ganisationen behöver för atl ta lill vara medlemmarnas gemensamma intressen i förhållandel till arbetsgivaren. Arbetsgivaren blir enligt för slaget också skyldig alt inom rimliga gränser biträda med sådant ul- 5 Nr 145 redningsarbete som behövs för angivet ändamål. Onsdaeen den belsgivarensoch enskilds intressen tillgodoses genom regler om lysi- 2 iuni 1976 nadsplikt.Tystnadsplikten bestäms i första hand genom förhandling mel- lanparterna på arbetsplatsen. Arbetsrättsreform Denföreslagna lagens främsta syfte är emellertid att främja kollek- m. m. tivavtal om medbestämmanderätt för de anställda,Arbeistagarinflytandet skall enligt förslagetkunna göras gällande i alla frågor som rör förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare, dvs, även frågor om företagsledning etc.Arbetstagarorganisationen föreslås få rätt att använda fackliga stridsåtgärderi den mån kollektivavtal om medbestämmanderätt inte kommer lill stånd, s, k.kvarlevande stridsrätt. En förutsättning är dock all kravet påmedbestämmanderätt har förts fram i samband med förhandlingarna omkollektivavtal om löner. En viktig fråga iförhållandet mellan parterna på arbetsplatsen är vems mening som skall gälla omdet uppstår tvist om tolkningen av regler som bestämmer parternas inbördesförhållanden. Detta s. k. tolkningsföreträde, som f n. anses i vidutsträckning tillkomma arbetsgivaren i kraft av rätten alt leda och fördelaarbetet, föreslås i fortsättningen tillkomma den kollektivavialsbärandefackföreningen vid tvist om tillämpningen av medbesiämmanderätisavtal och vidtvist om arbetsskyldighel. Arbelsiagarpartens tolkningsföreträde gäller dockinte om del skulle strida mot lag eller i andra extraordinära fall. Ilönetvister föreslås arbetsgivarens tolkningsföreträde bli begränsat på detsättet alt arbetslagar-partens uppfattning om löneavtalets rätta innebörd slårigenom, om inte arbetsgivaren omgående lar initiativet lill förhandlingar ochrättegång. Lagregler föreslås som ger de kollektivavialsbärande fackliga organisationernavetorätt mot entreprenader etc, som kan antas medföra åsidosättande av lageller kollektivavtal eller annars strider mot vad som är allmänt godtaget inombranschen. Beträffandeföreningsrätten, dvs. rätten att bilda och tillhöra organisationer påarbetsmarknaden och all verka i sådana organisationer, föreslås inte någramera väsentliga förändringar av gällande rätt. 1fråga om den fredsplikt som följer med ingångna kollektivavtal innebärlagförslaget att den s. k. 200-kronorsregeln, som begränsar den enskildearbetstagarens skadeståndsansvar vid olovlig konflikt, behålls. Dessutomföreslås regler om skyldighet för arbetsgivaren och den berörda lokalafackföreningen all la upp överiäggningar så snart en olovlig konflikt harbrutit ut och att gemensamt verka för dess upphörande. Vid bedömande avpåföljd för deltagande i olovlig konflikt skall särskild hänsyn las lill deomständigheter som har framkommit vid överläggningen och verkningarna av denna.Beträffande politiska strejker och fackliga sympatiåtgärder med utländskbakgrund sker inga förändringar i lagstiftningen. Lagförslagetinnehåller slutligen en rad bestämmelser av övervägande teknisk natur, t. ex. regler om tvisteförhandling och rättegång. Vidare " har skett en översyn av medlingsverksamheten iarbetstvister. Mångaav lagreglerna är dispositiva för att arbetsmarknadens parter Nr 145 genom kollektivavtal skall kunna anpassa den nya lagstiftningen till de Onsrlagpn Hpn speciella förhållanden som råder inom olika branscher. De grundläggande -,. \n-jc reglerna om bl. a. förenings- och förhandlingsrätt är dock tvingande. Propositioneninnehåller vidare förslag till en ny lag om offentlig an- Arbetsrättsreformställning. Förslaget ansluter till lagen om medbestämmande i arbetslivet. m. m. Det innehåller bl. a. de särskilda ställningstaganden som fördenoffentliga sektorns del har ansetts påkallade av hänsyn främst lill denpolitiska demokratin. Dennya lagen om offentlig anställning föreslås ersätta de tre viktigaste av deförfattningar, som kom till genom förhandlingsrättsreform, nämligenstaistjänstemannalagen (1965:274), kommunalljänstemannala-gen (1965:275) ochstadgan (1965:602) om vissa tjänstemän hos kommuner m. fl. Den nya lagen haremellertid elt vidsträcktare tillämpningsområde. Den ärsålunda avsedd alt ivissa delar gälla för hela den offentliga sektorn. Det betyder att den skallomfatta olika slags anställningar både hos staten och hos kommuner m. fl.,däribland anställning som kommunalarbetare. Strävanalt demokratisera arbetslivet inom den offentliga sektorn kommer genomförslaget att vila på samma rättsliga grund som inom samhället i övrigt.Medbestämmandelagen avses gälla även de offentligt anställda. Denhittillsvarande lagkonstruktionen - med elt särskilt förbud mot avtal i en delfrågor - har helt frångåtts i den nya lagen om offentlig anställning. Därigenomundgår man de problem som följer med de krav på en teoretiskt bestämd gräns sometl avtalsförbud innebär. Genomreformen lämnas åtskilliga nya frågor över för reglering i kollektivavtal. Dennya ordningen utgår från parternas gemensamma uppfattning om den politiskademokratins suveränitet. Vidare utvidgas rätten att - i egen sak eller somsympatiåtgärd - använda stridsåigärder i ar-betskonflikter. har en del andra frågor också ansetts kräva fortsatt lagreglering. Somexempel kan nämnas frågor om tjänstetillsättning, bisysslor, anställningsupphörande, lurordningar, disciplinansvar, avskedande, läkarundersökning m. m. Propositioneninnehåller också förslag till följdändringar i ett stort antal lagar. Den nya lagstiftningenföreslås träda i kraft ." 1detta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1975/väckta motionerna 1975/76:654av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 1 a) begärdes atl uttalade att deltagande i arbetskonflikl oavsett sådan var lag- elleravtalsslridig aldrig kunde utgöra saklig grund för uppsägning eller avsked. Nr 145 1975/76:852 av hert m.fl. (vpk), variyrkats Onsdaeenden ' **'' som sin mening uttalade att tvister i arbetslivetinte 2 iuni 1976 bordelösas genom skiljemannaförfarandet enligt lagen om skiljemän av Arbetsrättsreform 2. allriksdagen hos regeringen hemställde om förslag till lag om änd- m. m. ring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister syftande lill förbud mot skiljemannaförfarandet, 1975/76:854 av m. fl. (vpk),vari.yrkats alt hemställde hos regeringen om förslag till ändring avförtroendemanna-lagen, innebärande .1. atl lagen även, skulle omfatta politiskverksamhet, 1. att endast fackförening hadeatt avgöra vilken tid som behövde åtgå för att fullgöra förtroendeuppdraget, 2. atl ersättning till fackligförtroendeman för fackligt arbete utom arbetstid skulle utgå oavsett om dettaberodde på arbetsköparen eller ej, 3. att inget skadestånd kundeådömas facklig organisation eller facklig förtroendeman, 1975/76:880 av () och fru afUgglas (m), vari yrkats atl uttalade 12. att i princip helaansökningsförfarandei lill statlig tjänst borde ske under offentlighet, 13. att.regeringen borde klartredovisa vilka statliga tjänster som ej omfattades av vanligtansökningsförfarande, 1975/76:1107av herrar () och i (fp), 1975/76:1858 av m. fl. (vpk), variyrkats all med bifall lill motionen beslutade' hemställa hosregeringen om förslag lill lag som gav arbetare i konflikt rätt till tillträdetill sina arbetsplatser, 1975/76:1861 av m. fl. (vpk), variyrkats atl beslutade alt hos regeringen anhålla 1. delsom skyndsamt utarbetande av förslag till lag som förbjöd åsikts registrering, personundersökning och svartlistning av arbetare, 2. delsom skyndsamt utarbetande och framläggande av förslag till lag om obligatorisk arbetsförmedling, 1975/76:1862av m. fl. (vpk), vari yrkats 1. attriksdagen hos regeringen skulle anhålla om utredning och karl läggning av förekomsten av monotont arbete inom olika branscher på alla sektorer av arbetsmarknaden och åtgärder för alt minska detta. 2. allriksdagen uttalade alt arbetstillfredsställelse, god fysisk och psy- ° kisk arbetsmiljö ulan aibetshets ochulslagning samt trygghet i anställ- ningen skulle varaöverordnade målsättningar vid reformeringar av ar- Nr 145 betsrätten och arbetslivets villkor och att frågan om ökad effektivitet den fick underordnas dessa målsättningar, 1975/76:1864av i m. fl. (s), vari yrkats Arbetsrättsreform 1. all hos regeringenbegärde en översyn över arbetslivs- m. m. lagstiftningen i syfte attutreda var och i vilken omfattning tillämpningsproblem fanns, 2. att regeringen vidtog deåtgärder som var erforderliga för att anställda i små företag och på småarbetsplatser skulle erhålla förmåner motsvarande vad nuvarande lagar medgavför löntagare på större arbetsplatser, 1975/76:1898av hert Schött m.fl. (m, c, fp), 1975/76:2034 av m. fl. (m), vari såvittnu var i fråga (yrkandet 2) yrkats att begärde atl regeringenpåskyndade utarbetandet av ett övergripande personalpolitiskt program för helastatsförvaltningen, delsde med anledning av propositionen 1975/76:105 väckta motionerna 1975/76:2396 avherrar i (s) och (), vari yrkats alt ianslutning lill sin behandling av regeringens proposition 1975/76:105 medförslag lill arbetsrättsreform m. ni. gjorde i motionen begärt uttalande om deallmännyttiga bostadsföretagen, 1975/76:2430 av m. fl. (c), varisåvitt nu var i fråga yrkats alt beslutade 1.all anta den i propositionen 1975/76:105 föreslagna lagen om medbestämmanderättmed de i motionen gjorda tilläggen och ändringarna, innebärande bl. ; att offentlig verksamhet skulle undantas frän lagens tillämpningsområdenär del gällde verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet. beträffande14 och 20 SS all arbetsgivaren skulle kunna fullgöra sin förhandlings- ochinformaiionsskyldighel direkt med arbetslagarna på arbetsplatsen eller medombud för dessa i de fall det inte fanns lokal arbetstagarorganisation påarbetsplatsen, beträffande19 S att vissa begränsningar skulle införas i informationsplikten bl. a. ifråga om enskilds personliga ekonomiska förhållanden, hemligtutvecklingsarbete, anbudsgivning och vissa jävssituationer. 1. ansluta sig till vad som imotionen anförts beträffande omfattningen av den primäraförhandlingsskyldigheten. 2. uttala all skadestånd medanledning av primär förhandlingsskyldighet borde utdömas med stort hänsynstagandelill den rådande situationen i enlighet med vad som anförts i motionen, 9 Nr 145 4. uttala att arbetstagarorganisation ej borde ha rätt tillinformation Onsdaeenden °" företagares borgenskraft säviit avsåg personliga förhållanden, 2 iuni 1976 'uttala att i avvaktan på förändring i de associationsrälisliga reglerna gälldedessa före medbestämmandelagens regler, .Arbelsrältsreform 6.uttala an skadestånd enligt medbestämmandelagens regler borde m. m. utdömas för främjande av jämställdhet mellan arbetsmarknadsparterna, 1. att enskild personsskadeståndsansvar fastställdes av arbetsdomstolen på sätt som angivits imotionen, 2. uttala atl frågor ombemanningsplaner, personaltäthet och liknande reservaiionslösi tillhörde denpolitiska demokratins beslutsområde, 3. uttala att om part ej följdeden särskilda nämndens beslut var del atl betrakta som sådan händelse somavsågs i riksdagsordningen 3 kap. 15 ! 1. alt som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande möjligheter förpolitiska minoritetsgrupper på arbetsplatserna atl bedriva politiskverksamhet, 2. atl som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande den negativaföreningsrätten, 1975/76:2431 av m.fl. (s), 1975/76:2432 av herrGustafsson i m.fl. (s), 1975/76:2450 av herrAndersson i m. fl. (fp, c, m), 1975/76:2451 av m. fl. (fp, c, m), vari yrkats 1. atl 21 S i regeringens förslaglill medbestämmande i arbetslivet gavs av motionärerna föreslagen lydelse,innebärande bl. a. alt informationsplikt inte skulle föreligga, om det fannspåtaglig risk för skada för arbetsgivaren, 2. att 22 § skulle utgå, innebärandeavskaffande av den regel som skulle ge styrelseledamöter i berördarbetstagarorganisation rätt atl få del av information som givits undertystnadsplikt, 1975/76:2452av m. fl. (m, c, fp), 1975/76:2453av m. fl. (m, c, fp), vari yrkats 1. all 14 5; i förslaget lill lagom medbestämmande i arbetslivet och 2. att 20 i; i samma lagförslag skulle få av motionärernaföreslagen lydelse, innebärande att arbetsgivaren skulle kunna fullgöra sinförhandlings- och informationsskyldighet direkt med arbetstagarna påarbetsplatsen eller med ombud för dessa i de fall det inte fanns lokalarbetstagarorganisation på arbetsplatsen, 1975/76:2454 av i m. (c, m. fp), vari yrkats '- alt skulle besluta 10. att 54 § i förslaget lill lagom medbestämmande i arbetslivet skulle Nr 145 erhålla av motionärernaföreslagen lydelse, innebärande alt som villkor den förskadeständsskyldighet skulle gälla att arbetsgivare, arbetstagare och 2jiin; 1976 organisation uppsåtligen bröt mot denna lag, 11. all 58 5 i sammalagförslag skulle ges den av lagrådet förordade Arbetsrättsreformutformningen, innebärande alt endast om arbetsgivare utan fog utkrävt m.m. arbete under åberopande avsynnerliga skäl skulle han ersätta uppkommen skada, 3. attuttala, atl rättspraxis rörande skadeständsskyldighet borde ut bildas med måttfullhet och under beaktande av svårigheterna för alla parter att omsätta och hitta rätt i den nya lagstiftningen, 1975/76:2493av m. fl. (fp), vari yrkats att skulle bifallapropositionen 1975/76:105 med de ändringar och förtydliganden som föreslagilsi del följande, all uttalade altbegreppet "synnerliga skäl" (11 Jj) resp. "särskilda skäl"(12 S) i lagen om medbestämmande i arbetslivet gavs en vidare tolkning isamband med centrala förhandlingar i enlighet med vad i motionen anförts, att uttalade att vadi 18-22 §§ sades om skyldigheten att informera ej skulle gälla om fullgörandetav informationsskyldigheten kunde bedömas medföra påtaglig risk för skada avarbetsgivarens verksamhet saml alt vid samma förutsättningar arbetsgivarenkunde föreskriva tystnadsplikt eller begränsa den personkrets till vilkeninformationen vidarebefordrades, all uttalade att, ide fall lokal facklig organisation icke fanns på ifrågavarande arbetsplats,förhandlingsskyldigheten enligt 14 § borde fullgöras även gentemot av deanställda inom sig utsedda fackliga förtroendemän samt att motsvarande ordningborde gälla beträffande informationsskyldigheten enligt 19 §, alt beslutade att 9 Sskulle tillföras av motionärerna föreslaget tillägg, innebärande attbestämmelse i avtal, som ålade arbetsgivare atl endast anställa viss personaleller atl ha endast sådan personal anställd, saknade giltighet. all beslutade att 60S tredje stycket skulle utgå, innebärande att skadeståndet vid olovligkonflikt inte skulle begränsas till , att skulle låtautreda förutsättningarna att genom t. ex. lönedelegalion följa densärskilda nämndens verksamhet, 1975/76:2494 av m. fl. (m), vari yrkatsatl beslutade A,alt vidta följande av motionärerna angivna ändringar i den föreslagna lagen ommedbestämmande i arbetslivet: 1,orden "och verksamhetens bedrivande i övrigt" i 32 S skulle utgå, innebärande an förelagsledningsfrågor skulle undantas från medbe- '' Nr 145 stämmandelagen, Onsdaeen den 2,115första stycket skulle erhålla föreslagen lydelse, innebärande 2 iuni 1976 '*''företag med färre än tio anställda helt skulle undantas från förhand- Arbetsrättsreform 3, 11§ andra stycket och 12 § andra meningen skulle erhålla fö- m. in. reslagen lydelse, innebärande alt arbetsgivare skulle avvakta medbeslut tills förhandlingslutförts, om sådant uppskov skäligen kunde krävas av 14 S första stycket skulleerhålla föreslagen lydelse, innebärande all om lokal arbetstagarorganisationfanns, skulle förhandlingsskyldigheten enligt 11-13 Sjj fullgöras genomförhandling med denna, ; andra stycket skulle utgå,innebärande avskaffande av regler om central förhandling, skulle erhålla föreslagenlydelse, innebärande atl informationsplikt endast skulle åligga arbetsgivaremed minst tio anställda, 20 § andra meningen skulleutgå, innebärande följdändring med anledning av avskaffande ay regler omcentral förhandling, 21 S skulle erhålla föreslagenlydelse, innebärande att informationsplikt inte skulle föreligga om det fannspåtaglig risk för skada för arbetsgivaren, 22 § skulle erhålla föreslagen lydelse,innebärande atl en arbetsgivare ensidigt skulle kunna föreskrivalystnadsplikt, varvid informationer skulle lämnas endast lill särskilt utseddarepresentanter för arbetstagarna, 33-35 SS skulle sammanslås paragraf med föreslagen lydelse, innbärande atl i propositionen intagenregel om tolkningsföreträde vid lönetvister skulle gälla även för tvister omarbetsskyldighel och vid tolkning av medbestämmandeavtal, 36 S skulle utgå, innebärandeföljdändring med hänsyn till vad som föreslagits beträffande 33-35 SS, 37 S skulle erhålla föreslagenlydelse, innebärande att tolkningsföreträdet skulle övergå lillarbetsiagarparien, om arbetsgivaren underlät all påkalla förhandling ellerväcka talan vid arbetsdomstolen,