prot · FZ09123 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagkan la ytteriigare etl exempel. När regeringen lagl fram sitt förslag omnedläggning av åtla bandelar, underkände SJ hell depariemenlds beräkningar ochgick ul med en lista på 27 yllerligare järnvägslinjer som skulle kunna varaaktuella för nedläggning. åstadkom både oro och ilska över hela landei,och det resulterade i ett slort antal moiioner som behandlas i detlabetänkande. SJ-chefen visste att han inte skulle kunna få en enda av dessa 27linjer nedlagd - det var fullständigt klart genom och regeringensuttalanden. Men han gjorde ändå denna framställning som en demonstration. Detär inte sä en företagsledning skall handla, och det har också kritiserats intebara här i och i dagstidningarna ulan även i den fackliga pressen påSJ-området. Jagvill säga lill de ledamöler som motionerat belräffande dessa 27 linjer - herrNyhage och andra - all utskottet i del fallet haft en myckel lätt uppgifi. Vihar sagt att det inle finns någol förslag om nedläggning av dessa linjer. Någonnedläggning är inle aktuell. Därför behöver inle de motionerna föranleda någonsärskild åtgärd. Det är självklart att till dess vi fått en ny trafikpolitik kvarstårkravet på alt SJ skall bära sina kostnader pä affärsbanenäld. Men del llr inleinnebära alt varie liten del av verksamheien, varie kilometer räls eller varjeenstaka låg måste ge överskott, som inle bara omfattar kapitalkostnader inkl.avskrivning på äleranskaffningsvärdd utan också vinst. En sådan"alomisering" - om jag får använda del uttrycket - av kostnadsansvaretleder till orimliga resultat. NärSJ nu säger atl man bara följer regeringens och , så ärdetta ett klart felaktigt påstående. Gång pä gäng har såväl regering somriksdag underkänt SJ:s sätt alt räkna, men SJ återkommer, nu senast i enskrivelse av , där man begär statsbidrag på 53 milj. kr. för istort sett ting som regering och riksdag redan har underkänt. Hurhade det då gått om SJ fltt sin vilja igenom? Jo, enligt SJ:s egna uppgifterskulle man för förra verksamhetsåret ha gjort en vinst pä ca 400 milj. kr. Delmolsvarar på statskapitalet. Del är sådanl som man frän visst hållbrukar kalla för övervinster när del förekommer i den privala verksamheten.Varför skulle dä denna stora vinst ha uppkommit? Jo, därför att trafiken ökadeså mycket mer än vad SJ hade beräknat. SJ-ledningenär fingen i en föriegad syn, enligt vilken järnvägarna undan för undan skallföriora andel av transportmarknaden. Delär en skenlösning när SJ tror atl man med ell smågneligl slats-bidragslänkandeoch en kalkylmetodik som förutsätter ett lågt ulnylljande av kapaciteten kandriva en verksamhet på etl företagsekonomiskt rikligl säll. OmSJ skall kunna hävda sin slällning krävs atl SJ flr investeringsmedel, och därhar visat all den inle bara kritiserar ulan också vill ge SJmöjligheter alt investera sig ur svårigheterna. har i. ex.beviljat 30 milj. kr. mer lill SJ:s investeringar än vad regeringen föreslog. Förnågon vecka sedan diskuterade vi här i med kommunikalionsminislerntvä andra järnvägsfrägor, där SJ-ledningens felaktiga in- slällning fick en bjärtbelysning. Denena frågan gällde de trakasserier som från SJ:s sida förekommer Onsdaeenden gentemot passagerarna på linjen och därmed pä allalinjer ,y .g-,/- där SJ sätter inlandsvägsbuss pä relurresor i stället för låg. munikationsministernoch jag överens om atl SJ handlade fel. Denandra frågan gällde SJ:s försök alt tvinga ut passagerartrafiken på sträckanGöleborg-Alingsås på landsvägen. Socialdemokraternai trafikutskottet har haft en svårförklariig inslällning till frågan om vad sompä kort sikt kan göras för atl rätta lill felen och fä tågresandet all blipopulärt. För två är sedan sade de att det ankommer på SJ:s ledning att vidtade successiva anpassnings- och utvecklingsåtgärderna och alt SJ skulle lämnasi fred ulan pekpinnar från sida. Förraåret var dock socialdemokraterna eniga med oss om all klart skullesäga ifrån vad som pä kort sikt måsle göras inom SJ. Meni år vill man inle vara med längre. rör del sig, säger man i sinreservation, om frågor som naluriigen ankommer på SJ:s ledning. Man sägerattdet givetvis ankommer på SJ självt atl närmare överväga åtgärderna. Närnu SJ av doktrinära skäl vägrar della, vad gör man då? SJ har inte vidlagil deåtgärder för bättre service, chartervagnar i tåg, prissänkningar på vissasträckor, som enhälligt begärde. Bordedä inte socialdemokraterna vara dubbelt angelägna om atl säga ifrån? Vad är detsom hindrar dem? Tycker de verkligen alt förhållandena t. ex. på sträckanBorås-Göteborg skall fl fortsätta? Jaghar sagt till kommunikationsministern alt det nu är att hanslår näven i bordet och ser lill all SJ följer beslul. Eftersom kommunikalionsminislernpå grund av utlandsresa är förhindrad atl vara här , skall jag inlenärmare gå in pä den frågan. Kommunikalionsminislern vel emellertid vad jagmenar. Meddella, herr talman, ber jag all fl yrka bifall lill utskottets hemställan päalla punkier. HertHJORTH (s) kort genmäle: i Krislinehamn sade all han otåligt vänlar påperiodkorlsutredningen, och även vi frän vår grupp vänlar oss myckel av den. Vitror nämligen atl det rabattkort för varie län som har nämnts här skulle belydamyckel för au stimulera kollektivtrafiken, vilkel är nödvändigl. var också orolig för lastbilstrafikens utveckling. Jag lycker liksomhan alt SJ bör fl en slörre del av den ökning som man vänlar pä godstrafikensområde. Det rör sig ju om väldiga siffror, och SJ borde alllså fl mer av denökning som bl. a. talade om. Liksom anser ävenjag all exempelvis förslagel om 18 meters fordonslängd allvariigt bör övervägas i sammanhanget. Jag häller gärna med om atl SJ har en sloruppgift all fylla. HerrSven i Göleborg log upp vägfrägorna och sade sig vara glad över all AMS-medel skulle föras över lill . I ulskbiiel hade 23 vi som bekanl en annanuppfallning om dessa 200 milj. kr., men jag skall inle här la upp en nyvägdebatl. HerrGustafson sade anden nuvarande trafikpolitiken är bristfällig, och jag kanhålla med om atl det finns skäl alt ändra pä den. Men han glömde att nämna altdel under dessa år har hänt en hel del på väg mol en ny trafikpolitik. Vi harexempelvis slödel lill de icke lönsamma järnvägarna, del förstärkta statligastödet lill olönsam busstrafik, utjämning av flyg- och teletaxor, transportstödför Norriand och , överiastavgifter och kilo-melerbeskailning av vissafordon, osv. Sådana saker är också sleg på vägen nioi en bättre trafikpolitik. Jagtror inte heller atl man kan spela ul landsväg och järnväg mol varandra, ulansom vi har sagt behövs del en samverkan. SJ har också i sin trafikpolitik gåttin för en sådan mellan rälsbunden och landsvägsbunden irafik. Delär rikligl, i Göleborg, atl vi i stort sell varense om ulskoltels skrivning. Om jag inle minns fel var del bara etl litetstycke som vi socialdemokrater ville ta bort, vilkel innehöll en anmärkning molkommunikationsministern. Men med lanke pä den trafikpolitiska proposilion somkommer får väl inle vara förvånad om även vi från vårt hållvill lägga vår syn på den kommande trafikpolitiken. När det gäller den frågaom detaljregleringar, som han speciellt ställde lill mig, var vi i utskottet avden uppfattningen all skrivningen skulle utformas så alt snäriandedetaljregleringar undveks. Och del häller vi fortfarande fast vid. iKrislinehamn (vpk) kort genmäle: i Göleborg anmärkte all vpk slod ensamt iulskoltet som anhängare av snäriande detaljregleringar. I1963 års trafikpolitiska beslut var den fria konkurrensen en hörnslen. Vad hardet fört med sig? Jo, en ohämmad utveckling av privatbilismen. Del är bl. a.della som ligger till grund för den intensiva trafikpolitiska deball som vi harfltl. 1 del lägel har vi myckel svärl att förstå varför man fortfarande tryckerpä frågor som fri konkurrens osv. i sina skrivningar här i . Som denvikligasle målsättningen ser vi en trafikpolitik som lillgodoserregionalpoliliska, sysselsätlningspolitiska, sociala och miljöpolitiska krav.För all nå dithän tror vi all man behöver tillgripa styr-ningsåtgärder. Vi ärinle i och för sig motståndare till all man också åstadkommer samverkan mellanlandsvägstrafik och järnväg. Men utvecklingen är ändå denna - vilkel herrHjorth var inne på - atl lastbilsiraflken har ökat sin andel av iraflken i värlland. Vi vill alltså i första hand ha till stånd siyrningsåigärder. Vadsom direkt menas med detaljreglerande åtgärder kan naturiiglvis diskuteras. Jagär medvelen om atl del års irafikbeslui kanske fanns saker som vi nuinte vill införa. Men om man med detaljregleringar menar sådana saker som t.ex. en minskning av fordonslängden lill 18 m, är vi obetingat anhängare av ensådan polilik. Hert iGöleborg (fp) kort genmäle: Det var inte bara formuleringen "snärjande detaljregleringar"som vi var överens om, utan vi var också överens om atl säga alt det inle börkomma i fråga alt genom delaljregleringsålgärder styra över irafiken frånlandsväg lill järnväg och atl samarbetet mellan järnväg och lastbil så långtöver huvud tagel är möjligt bör bygga på avtal och inle på regleringar. Densocialdemokratiska talesmannen i irafikdebatlen sade så här:"Samhällel måste alllså med andra ord i sin planering beräkna tillräckligaresurser eller ramar för all en tillfredsställande iransporiförsörjning skallkunna uppnås. Inom dessa ramar bör de olika trafikulövarna ges möjligheter atli marknadsmässiga former göra sig gällande efter sina olika förutsättningar." Vidareanförde han: "Fjärrtransport av tungt gods bör gå på järnväg -det sägerutskottet ifrån - i de fall då de prakiiska möjligheterna finns. Det bör ocksåske i nära samarbele med andra irafikmedel. Men del bör enligt ulskoltelsuppfattning icke komma i fråga atl man genom detaljerade regleringsåtgärderstyr över Irafiken frän landsväg lill järnväg." Detvar vi alllså överens om. Min fråga är: Står ni socialdemokrater fortfarandeför detta? Är del förhållandet alt ni inte har lagit upp denna vikliga sak i erprincipiella reservation bara ett förbiseende? Det är utomordentligt angelägetall fl ett besked härom, för del är själva kärnan i hela trafikpolitiken.Anser man del möjligt atl fl en trafik i samverkan mellan olika transportmedeleller ser man detaljregleringar såsom den enda utvägen? HertHJORTH (s) kort genmäle: i tycks lill varie pris vilja skapa ettmotsatsförhållande mellan vår inställning och vår inslällning . Mennågot sådant motsatsförhållande finns inle. Även om vi kanske inte lill alladelar gillade formuleringarna i ulskotlels skrivning, slod vi i alla fall förulskotlels hemställan , eflersom vi ansåg del onödigt medreservationer. har vi emellertid velal ha vår principiella syn framlagd ien reservation. Därför har vi inle nämnl om några detaljregleringar. Jag hällermed om atl man bör lösa dessa problem i samverkan mellan olika trafikmedel föralt fl en välfungerande trafikpolitik i detla land. Sedanflr man överväga vissa åtgärder för att stimulera Irafiken.Tra-fiksäkerhelsmässiga och även andra skäl talar för all de längregodsirans-porlerna till större delen bör överföras frän landsväg lill järnväg.Även energiskäl lalar just nu för att delta bör åstadkommas. Det går nog alllösa problemen genom samordning och samverkan. I min förra replik hann jag inte säga någontinglill om luftfarten, men också vi anser det angelägel att seöver kriterierna för primärflygplatserna. Jag kan instämma i stort i vad utskottets ordförande sagt, och jag villliksom han beklaga att vi inte har uppnått enighet Nr 123 itrafikutskottet i den här viktiga frågan. var det möjligt, men Onsdieenden ' ' socialdemokratiska delen och vpk särat sig urden sam- 12 mail 976 slämmighetsom då rådde. Jag beklagar del därför all kommunikationerna ------------ spelaren stor roll i ett lands utveckling. Trafikpolitiken är därför en Trajlkpolliiken myckelbetydelsefull del av regional- och lokaliseringspolitiken. Allaär väl överens om alt trafikpolitik inle har fyllt mättet eller ivarje fall inle använts i regional- och lokaliseringspoliliskt syfte. Det krävsen annan grundsyn för alt irafiken skall bli dt regionalpolitiski instrument.Trafiken skall ses i samhällsekonomisk belysning. Miljösynpunkterna måsle fåen mera framträdande plats. Sociala hänsyn måsle las. Medborgarnas rätt att hatillgång till Irafikservice måsle få en mera central plats. 1 värt land, somhar stor yta per invånare, ställs då naluriiglvis särskilda krav påsamhällssolidaritelen. Transporlekonomiskaanalyser är i sig själva inte ell tillräckligt kriterium. Man måste se mera påhelheten i det som man vill åstadkomma och den nylla trafiken åstadkommer.Nyttan glöms kanske alltför ofta bort, och i stället är del trafikens avigsidorsom man diskuierar mera. Den gamla sjövettsregeln som säger att den som seglarför nöje skall väja undan för den som seglar för bröd kan i och för sig varaetl uttryck för hur ser på nyttotrafiken, men del innebär nalurligtvisinle all del skall finnas flera laslbilar pä vägarna än vad som är nödvändiglför atl ulföra en rationell transport. I del längre perspeklivd med ökadetransportmängder är det därför en fråga om hur den ökade fraklmängden skalltransporteras. Vi tror atl en bättre utvecklad trafikteknik kommer attmöjliggöra att hela lastbilen, dess släpvagn, lastfiaket med last ellercontainer kommer all kunna rullas över pä en järnvägsvagn för vidare befordranpå långa och lämpliga sträckor. Ensådan utveckling är naturlig, och den bör stimuleras. Det är en fråga om atthitta lämpliga laxesältningar för en sådan samordnad irafik mellantransportföretagen, och det är frågan om ett utvecklat samarbele mellan deolika transportföretagen. Statensjärnvägar har ofta kritiserats för sin slelbenthet och sin uttalade vilja attminska antalet järnvägskilomeler. SJ hårdrar beslul med en envishetsom leder lill konflikter med samhällsorgan som betraktas somtransporlköpare. får man intrycket att det är SJ som utförsamhällsplaneringen och förändrar samhällsbilden på grund av tillgänglighetentill kommunikationer i form av tåg- och busslinjer. Det får naturiiglvis intevara på det sättet. Vi kräver alt SJ ökar ansträngningarna alt populariseratågresandet genom ökad service och låganpassning. Vi tror nämligen att järnvägenhar en framlid och all busslinjer måsle upprätthållas. Vi har därför energisktmotsatt oss varie nedläggning lill dess all vi fått del material som trafikpolitiska ulredningen skulle avlämna. Denna uiredning har lämnat betänkandet Trafikpolitik - behov och möj ligheter. Det är bara atl konstatera att utredningen inte ger det underlag 2" som skulle krävas för ell slutligtslällningstagande. empelvis inle gjortanalyser av kommunikalionsväsendd frän energi-synpunkt, Däremol hartrafikpolitiska ulredningen lagil upp ell annal område som inle låg inom ramenför ulredningens direkiiv, nämligen längden pä lastbilarna, och där kommit framlill ell enhälligt ställningslagande. 1 den remissbehandling som skett avutredningens belänkande har Ulredningens ställningstagande på den punktenblivil illa ålgångel. Många har avstyrkt förslagel och vill avvakta den vidareutvecklingen. Jag tror också alt del finns slarka motiv för atl här skyndalångsamt. Ulredningens motiv är dels en önskan all genom denna åtgärd överföramer gods frän landsväg lill järnväg, dels en önskan all slå vakt omIra-fiksäkerhten. Jag tror alt della måsle ytteriigare analyseras, innan ettklart ställningslagande kan göras. Del kan vara en felsyn all tro, atl enförkortning av laslbilslängderna skulle innebära ell mindre anial bilar påvägarna. Del kan i slällel bli tvärtom. Manskall också i denna diskussion komma ihåg atl vi trots allt har ell begränsatjärnvägsnät här i landei, , och det innebär i sig självt en klarbegränsning av transportkapaciteten. Däremol har vi allmänna och enskilda vägar. Som jag förul sagt kan ett ökat överförande avgods frän landsväg lill järnvägstransporter ske genom en utökad service frånSJ;s sida, lämplig transportteknik osv., men del är viktigt att detta sker isamarbete mellan förelagen, där rationaliteten måste vägas in i sitt rättasammanhang i valet mellan olika transportsätl, och all man inle stannar för enlösning som försvårar in-duslriutbyggnad i de landsdelar och områden där maninle har några industrier. Uiifrån ett sådant synsätt är 24-melerslängden för migen fråga om trafiksäkerhet, och där menar jag atl vi inle har ell lillräckligibra underlag för atl ta ställning. arbetar meddessa frågor, och jag poängterar alt det är lämpligt atl invänia denulredningens förslag innan definitiva ställningstaganden görs. Enannan viktig fråga som har diskuterats i trafikpolitiska utredningen ärinrättandet av en , som skulle ha vissa samordnande uppgifter. departementspromemoria som är ute på remiss föresläs i ställetinrättandet av en trafikpolitisk myndighet. Tanken äran behovei av enkontinuerlig trafikplanering fordrar ell myndighelsorgan som ger råd ochanvisningar saml sammanställer och utvärderar planeringen. Jagtror att regional trafikplanering kan bli ett ändamålsenligt instrument föratl mol bakgrund av en fastställd trafikpolitik samordna och genomföra åtgärderinom transportområdet på såväl kommun- som länsnivå. En av grundtankarna bakomregional trafikplanering är all få en sådan samordning mellan irafikgrenarnaall en från trafikpolitisk och samhällsekonomisk synpunkt väl samlad lösning påsamhällets irans-porlproblem skall kunna uppnås. Ansvaret för en sådansamordning och därtill hörande beredning måsle enligt min uppfallning falla päkommunikationsdepartementet och bör således ej överlåtas på vare sig en nämnd- som har föreslagits av trafikpolitiska utredningen - eller på en myndighetsom nu föresläs i departementspromemorian. trafikverk har nämligendet primära ansvaret för planering och genomförande inom sina sektorer, ochdet ansvaret kan rimligen inte upprätthållas om en trafikplaneringsmyndighetmed angivna uppgifter placeras mellan ämbetsverken ochkommunikationsdepartementet. Jaganser således att den regionala trafikplaneringen - där överväganden omtrafiksvaga järnvägsavsniii osv. skall ingå - även i fortsättningen skall ledasdirekt från , dvs. pä principiellt samma säll somden regionala utvecklingsplaneringen. Med delta har jag också svarat herrMagnusson i pä de frågor han ställt. Vi tror inte pädetaljreglering, . Vi tror på rationella transporter genomsamarbete. Enannan fråga som har ett trafikpolitiskt intresse är lokaliseringen till Arlandaav inrikesflyget. Genom massmedia har vi fått besked om hurinrikestrafiken med reguljärt flyg på kommer atl bedrivas efter det attregeringen har tvingat dit den delen av den trafik som Linjeflyg bedriver påBromma. Fr. o. m. skall Linjeflygs trafik vara placerad i dennuvarande utrikeshallen och SAS inrikestrafik skall placeras i den nuvarandeinrikeshallen, med en oönskad uppdelning som följd -ett från passagerarnassynpunkl naluriiglvis oacceptabelt förhållande. Detframgår inte av pressmeddelandet vilken vånda som ligger bakom den här slutligalösningen. Men vi får väl anse att det är en bristande planering som haråstadkommit den; genom regeringens lät-gä-mentalilet har intrycket förstärktsav att flyget på Ärianda kommer atl bli ett fortsatt provisorium. Enligt deinformationer jag har fått har de olika personalkategorierna och de iinrikestrafiken inblandade flygbolagen accepterat det här provisoriet under tvåförutsättningar. För det första måste kraven på en tillfredsställandearbetsmiljö även i provisoriet tillgodoses. För det andra måste såväl företagsom personal fä bekräftat atl det här provisoriet inte skall sträcka sig längreän de fem-sju är som del har talals om i underhandskonlrakten. Dethar sagts att personalrepresentanterna vid uppvaktning hos kommunikationsdepartementethar fått löfte om alt det första kravei skall tillgodoses. Jag hoppas att detlöftet kommer att bekräftas i sin helhet innan är slut. För oss ärdet viktigt alt slå fasl såväl företagens som personalens rätt att få besked iden här frågan. Men del är dessutom helt nödvändigt att vi, som ävenrepresenterar resenärerna, kräver det besked resenärerna har räll att fä om närdet skall bli slul på dessa provisorier för flygtrafiken och dess lokalfrågori vår huvudkommun. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag bifall till trafikutskottets hemställan ibetänkandet. () kortgenmäle: beklagar atl vi inle har fått enighet i utskottet i är.Kanske var det också underförstått alt del skulle vara socialdemokraternasfel. Jag har sagt tidigare atl vi - med tanke pä all vi vänlar att dentrafikpolitiska propositionen snart skall läggas fram - ville ha en meröverskådlig skrivning. Den borgeriiga majoriteten ville inte nöja sig med detutan ville i skrivningen mer utföriigl behandla sina partimolioner. Det är intemycket att säga om det, men då måsle förstå all även vi har behovav alt, från våra utgångspunkter och värderingar, ge lill känna en uppfattningbeträffande trafikpolitiken. Vi kan instämma i en hel del av det som slår imajoritetens skrivning, men vi ansåg att det skulle bli ganska tungrott ochsvårförståeligt om vi hade ändrat på en mening här och en mening där. Istället har vi i vår reservation gjort uttalanden av mera allmän ochprincipiell innebörd, som vi tycker skall vara grundläggande för dentrafikpolitiska propositionen. De syftar lill ett vaktslående om och enutveckling av den kollekliva trafiken. Genom den skall man också utjämnaekonomiska och sociala skillnader mellan olika grupper av människor. Vi villockså ha en samordning mellan trafikmedlen och ett mera samhällsekonomisktsynsätt pä trafiksektorn. HerrDahlgren kom också in på SJ:s roll, som han bedömde som stor i den kommandetrafikpolitiken. Jag vill gärna hålla med om det. SJ redovisar ju en gynnsamutveckling. Antalet resande med SJ:s express-och snälltåg har ökat under åren1973-1975 med ca 20 96, och den ökningen väntas fortsätta. Man har ävenvidlagil mätt och steg med anledning härav, bl. a. genom ulökning avpendellägen. Vidarekom in på inrikesflygets utflyttning till Arianda och denoönskade uppdelningen mellan SAS och . Ja, det är, som sade,fråga om ett provisorium, och man har efter förhandlingar mellan de bådaflygföretagen kommit fram till att det inte var möjligt att skapa en gemensamterminalanläggning, vilkel naturligtvis hade varit bäst. Man får ta de lokalersom finns tillgängliga, nämligen nuvarande inrikesterminal och utrikesterminal,och del sker alltså i samförstånd mellan de båda företagen. Jagkan dock tala om för att luftfartsverket har sagt atl man skallförsöka påskynda byggandet av den permanenta inrikes-terminalen, så att den idebatten nämnda tiden fram till dess alt man definitivt kan flytta in i engemensam inrikesterminal på Arianda kan förkortas. iKristinehamn (vpk) kort genmäle: Herr talman! beklagar att viinte kom överens i trafikutskottet. Ja, de skrivningar som presenterats både och har ju varit baserade på de borgeriigas motioner. Jag tror attinte ens menar att jag i alll skall dela de synpunkter som därkommit fram. Jag har bäde och haft anledning att reservera mig. Beträffandefrågan om fordonslängdens sänkning säger atl del finns starka motiv för atl man skall skynda långsamt - det kanvara en felsyn alt det blir ett mindre anlal bilar pä vägarna. Det kan kanskebli tvärtom. Men del här förslaget är ju kombinerat med den i mitt lidigareinlägg nämnda tanken pä en speciell linjetrafik vid SJ. Det är klart all del ioch för sig kan vara en felsyn från trafikpolitiska utredningens sida att vihärigenom skall kunna överföra trafik från landsväg till järnväg, men det ärändå dt förslag som allvariigt har övervägts och som vunnit en betryggandemajoritet i ulredningen. Jag har i mill lidigare inlägg nämnl trenden atl laslbilslrafikenökar sin andel av del totala transportarbetet. Vi har också haft att taställning lill den i trafikpolitiska ulredningen. Min fråga blir mot dennabakgrund: Vad har atl föreslå för all komma lill rätta med detta? Anserman inte all della har någon betydelse? Ser man inte med oro på denna trend?Vad vill man föreslå, om man inte accepterar de åtgärder som trafikpolitiskaulredningen kommit fram lill?