prot · FZ0986 · 1975-12-31 00:00:00 — HamnulredningenDe svenska hamnarna och promemorian sammanfaller i vissa avseenden. Båda harmött en myckel stark kritik mot de siyrningstendenser som finns inbyggda iförslagen. Som jag ser del lider de, generellt sett, av en brist. I båda fallenhar man prickat ut hamnar med jämna avstånd utmed den svenska kusten vilkaskall svara mot ett visst , lål vara att det inle är samma hamnar ochhamnområden som nämns i de båda förslagen. Man bortser då från all de s. k. diversifieradehamnarna inte har som hela det område som de avses ha. Närman har prickat ut de diversifierade hamnarna resp. regionhamnarna på ettvisst avstånd från varandra har man vidare i ulredningarna bortsett från altdet mellan tvä sådana hamnar kan finnas en specialhamn Nr 86 - eller vad man nu kan kalla del - eller hamnområde som har en sådan den diversifieringav trafiken och en sådan godsomslutning att det väl svarar °kraven pä de föreslagna diversifierade hamnarna. Om en sådan hamn blirklassificerad som specialhamn blir den nalurligtvis begränsad lill Om planeringen av attvara del i fortsättningen. hamnsystemel Stalsrådelsäger i slutet av sitt svar: "Givetvis måste hamnväsendet successivt anpassas lillde krav näringslivet släller." Men det måste innebära att en hamnsom blir klassificerad som specialhamn men som i realilelen har en omslutningsom en diversifierad hamn ändå på sikl fär en begränsad verksamhel. Statsrådet förslårsannolikt mycket väl att jag när jag lalar om en specialhamn som hamnat mellantvä diversifierade hamnar länker på hamn. Örnsköldsvikshamnområde hade 1973 en godsom-sluining på 1 . Det uppdelades påolja, skogsprodukter, bulk-gods och styckegods. Man hade alltså hela raden avgodstyper som nämns för diversifierade hamnar. Godsomslulningen är av sammastorleksordning som grannhamnarna i och . Men denna hamn, somhar ett sä storl hamnområde, skall ändå klassificeras som specialhamn. Detta ärett exempel på hur man kan försnäva verksamheten bara genom att använda en visstyp av begrepp. Koncentrationen av godshanteringen till vissa hamnar kommeratt negativt påverka den regionala utvecklingen. En koncentration av godsettill vissa hamnar kan dessutom påverka och besiämma servicenivån i fråga omfarleder, loisverksamhet, isbrytning, osv. Då blir del något som ytterligareökar oron för följderna av ell genomförande av de förslag som läggs fram i denpromemoria som benämns Planeringen av de svenska hamnarna. Lål mig säga lill all huvudparten av remissinstanserna -jag har inte yttrandena med mig, men jag kommer ihåg innehållet - inte delarherr oro för att den planeringsordning som vi nu föreslår skulle göraplaneringsförhällandena sämre i framliden för kommuner med hamnar. Jag kan urminnei påminna mig , som jag nämnde tidigare, , enrad länsstyrelser, , sialskonlorei, riksrevisionsverkel,Trans-portarbeiareförbundei m. fl. Alla dessa acceplerar lankegångarna bakomdenna ändrade planeringsordning. Vi har vänlat på någonting somskulle förnya vårl länkande när det gäller vår hamnplanering. Hur många är ärdet inle sedan vi tillsatte hamnutredningen! Och något måste lill slul komma utsom skall göra förhållandena helst bättre än de har varil och är. Del hindrar inle - och dettycker jag att jag kan säga både lill herr i och herrSellgren - att i den män remissyttrandena ger underlag för vissaförändringar i vad som skall bli slutprodukten skall vi naturligtvis inte ellögonblick slå främmande för det. Del här är en 174 börian lill en planering, del aren förberedande planering som sedanskall följas upp och fördjupas,som jag sade i ett lidigare inlägg. Del är inte en slulprodukl för alla lidergiven. Men jag iror ändå all vi har mänga möjligheter att med en sådan härstart pä sikl få någonling bälire än det vi nu har. Vadvi måste vara uppmärksamma på - del är därför vi sysslar medplaneringsverksamhet på olika nivåer - är att vi inte hamnar i elt läge där viovetande om det i kommunerna och länen tappar den ekonomiska kontrollen övervåra åtgöranden. Vi har skrämmande exempel pä elt helt annat område, nämligenpå flygfältsområdel. Jag önskar under inga förhållanden hamnkommunerna i delläge som vi kan observera när del gäller vissa län och derasflygfältsfrågor i skilda kommuner. Vi skall gemensamt se till all vi förskonarkommuner med hamnar från de ekonomiska och andra bekymmer som vissa kommunerrunt om i landel har skaffat sig just på grund av brislande gemensam planeringöver kommun- och länsgränserna när del gäller så här dyra invesleringar. Hen i (c): Jag vill gärna lacka statsrådet för hans deklaration om - jagförmodar all den också kan gälla - där han säger all trots att mananvänder benämningen specialhamnar skall en sådan hamn, även om den har skogsprodukleroch kanske olja som huvuduiskeppningsvara, inte behöva minska del övrigasortimentet. Efter den deklarationen kan man ställa vissa förhoppningar pä detregeringsförslag som eventuellt skall komma. Statsrådetsade att ulredningen hade varil mycket grundlig som utredningar brukar vara.Jag vill ändå säga att man har mött många kritiska invändningar mot den, ävenrent tekniskt alltså. Det förekommer felräkningar i flera avseenden, man hartagit upp fel uppgifter beiräffande hamnomsättningen i både ochHudiksvall, osv. Jag tror all även har påvisat elt par sådanasaker. För den skull behövs del väl ändå en översyn, bl. a. med ledning av vadremissinstanserna säger. Närdet gäller planeringen är del alldeles uppenbart att det behövs ell samråd.Härvidlag går uiredningens förslag ganska långl: skallgenomföra en långsiktig, fördjupad och övergripande planering för landelshamnväsende, och tillståndsprövning skall införas när det gäller belopp pämellan fyra och fem miljoner. Det är klart att del fordras en viss planeringoch ett ökat samråd. Det är också naturligt all länsslyrelsen dellar isamordningen mellan landirafik och sjötrafik. Jag vill dock varna för all manhär slår sönder den effektivitet som hamnarna ändå haft genom dennärhet de har lill kunderna. Hamnverksamheten har drivits pä ett affärsmässigtsätl, och del har skapat en smidighet och effektivitet som man måste vara räddom, inle minsl med hänsyn till vad statsrådet sade om lönsamheten. Risken finnsatt den här verksamheten genom en cenlralplanering kanske blir alllförby-råkralisk och all man därmed förlorar en hel del av effektiviteten. Nr 86 Jag skulle till slul bara uttala den förhoppningen au statsrådet ser Torsdagenden " *" '' utredningen och beaktar vad remissinstanserna harsagl. ''' soda förhoppningar om att de mindre hamnarna, som är av --------------- utomordentligt stor betydelse för sina områden, skall kunna vara kvar. Om åtgärder för att Denutveckling som skett i verkligheten ger goda förulsällningar härför. förhindra oljeut släpp i , (): m. m. Slalsrådels svar ingav förhoppningar. en försiåelse för ell mernyanserai synsäll på det förslag som framlagts i den här promemorian. Det vorevärdefullt om det kunde komma till uttryck i den fortsälla behandlingen avfrågan. Slalsrådeisade all huvudparten av remissinsianserna inle delade den oro som jag gavullryck för. Del kan man kanske förslå. Men jag kan säga all den kommun jagrepresenierar och länsslyrelsen i vårt län har samma uppfattning som jag härhar gett uttryck för. Man bör hos departementet kunna vinna förståelse för enenhällig uppfattning i en viss region. Somjag tidigare framhållit är jag inie främmande för att del behövs enövergripande planering. Men jag är inte så orolig som statsrådet beträffandeulvecklingen inom de svenska hamnarna och kan inte göra en jämförelse medulvecklingen på fiygets område. Jag tror alt förulsätlningarna för all hållahamnutvecklingen inom rimliga gränser är större än när det gäller molsvarandeutveckling inom flyget. Del tror jag alt vi kan vara överens om. 1 varie falltror jag inte alt någon kommun kommer alt bygga diversiflerade hamnar, omsådana inle behövs. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Om åtgärder för att förhindra oljeutsläpp i , m. m. Herr kommunikationsministern erhöll ordelför att i elt sammanhang besvara dels () den 26 februarianmälda interpellation, 1975/76:133, lill herr jordbruksministern, dels herrTorwalds (c) anmälda interpellation, 1975/76:140, och dels herrRosqvisis (s) anmälda fråga, 1975/76:252, och anförde: har frågat mig vilka ålgärder som jag avser att vidiagaför all "märkning" av olja möjligl skall komma lill Slånd, omjag avser all intensifiera ansträngningar att förbättra nu gällandeinternationella överenskommelser rörande skyddet av miljö ochom jag anser att nu befintliga anläggningar för lankrengöring i anslulning tillangöringsplatser för oljetankfartyg har erforderlig kapacitet. har frågatmig om departementet överväger alt snabbi återinföra det generellaförbudet för svenska fartyg att släppa ut olje- 176 blandat välten i , om jag ämnar la nägol iniiialiv för allsnabbt få till stånd enkonvention med övriga ÖstersjÖstater för att förhindra "lagliga"oljeutsläpp i och vilka åtgärder som departementet överväger för attsnabbt förbättra fartygens möjligheter att rensa tankar och bli av med sludgem. m. i svenska hamnar och därvid inte endast i Östersjöhamnar utan även ivästkust-, Mälar- ocb Vänerhamnarna. HerrRosqvist har frågat mig om oljeutsläpp får ske i enligt gällandesvensk lagstiftning och, om svaret är nej, vad regeringen i sä fall avser attvidta för yttedigare åtgärder för att förhindra oljeutsläpp. Jag besvararinterpellationerna och frågan i ett sammanhang. Enligtnu gällande bestämmelser får olja inte släppas ut från fartyg inom svensktsjöterritorium. Också på det fria havet, däri inbegripet utanförsvenskt vatten, gäller enligt svenska och internationella bestämmelser iprincip förbud mot sådanl utsläpp. Där är det dock tillåtet att tömma utoljeblandat vatten under vissa noggrant angivna villkor, som är avvägda så attskador inte skall uppkomma. Några dispenser som avser har intemeddelats från angivna regler. Bakgrundentill interpellationerna och frågan är ett oljeutsläpp som har skett iÖstersjön med betydande skador på fägefbeståndet som följd. Med hänsyn till hurvillkoren för utsläpp är utformade i den svenska lagstiftningen torde det ståklart att dessa villkor inte kan ha beaktats vid ifrågavarande tillfälle ochatt utsläppet alltså haft större omfattning än vad som är tillåtet enligt vårlagstiftning. Möjligheternaatt ingripa mot utländska fartyg är beroende av i vad mån fartygels hemland ärbundet av någon av de överenskommelser om åtgärder mot oljeförorening somingåtts mellan en rad olika stater. Det inlernationella samarbetet är medhänsyn härtill av central betydelse, och från svensk sida faster vi störstavikt vid att detta samarbete drivs energiskt och omfattar så mänga länder sommöjligt. Våregen lagstiftning utformas med utgångspunkt i de internationellaöverenskommelserna. Ienlighet med konvention om skyddet av miljöhar i lagen (1976:6) om ålgärder mot vattenförorening inom Östersjöområdetintagits totalförbud mot utsläpp av olja, oljerester, oljeblandatbariastvatlen etc. Vidare kommer enligt konventionen och lagen särskildamoltagningsanläggningar att anordnas pä sädana platser där oljeblandatbarlastvatten behöver avlämnas. För att inte ekonomiska intressen skallmotverka ett ulnylljande av anläggningarna skall avlämnandet av förorenatvatten i svenska hamnar bli avgiftsfritt för fartygen. Delta bör ha särskildbetydelse i fråga om fartyg från länder som inte är bundna avÖslersjökonventionen eller motsvarande äldre överenskommelser. En riktpunktför lagens ikraftträdande är den . Närdel gäller det viktiga utvecklingsarbete som drivs frän svensk sida för enmetod att märka oljelastrester vill Jag nämna, att en försöksverksamhet i storskala har avslutats och all regeringen har uppdragitåt de sakkunniga som svarar för utvecklingsarbetet att bl. a. verka för eninternationell lillämpning av märkningsförfarandel inom . Omåtgärder för att förhindra oljeutsläpp i , m. m. 12 protokoll 1975/76:85-86 Omåtgärder för att förhindra oljeutsläpp i , m. m. man att få helt nya möjligheterall identifiera och beivra otillålna ol-jeutsläpp. Avslulningsvisvill jag framhålla, all regeringen ser myckel allvarligt på det inträffade. Vadsom har hänl markerar i hög grad vikten av de ålgärder som regeringen häller påall genomföra. HenLOTHIGIUS (m): Jag beklagar att det är så sent och alt kommunikationsministerntvingats vara uppe sä länge, då han blivit omfamnad av ganska . Detär, herr talman, ingen av oss som har trott att miljön i ett sådant härlekniskl och utvecklat samhälle som vi lever i kan klara sig från alla risker,som man egentligen skulle önska. Den form av ulveckling och standard vi har läri viss män pä miljön och försämrar ofta naturens framtida bärkraft. Vadvi upplever och har upplevt på värt innanhav oroar oss alla,åtminstone alla som är övertygade om att om vi ytterligare skall öka våratillgångar, förbättra förhållandena för människorna och bygga samhället skönareoch bättre måste vi göra det med iakttagande av ett starkt försvar för denlevande miljön. del blir del ingel liv för oss heller. Därför är deomkring 40 000 alfåglarnas och tusentals andra fåglars död ett bevis på ettmisslyckande. Det är ännu ett kors på havsmiljöernas kyrkogård. Jaglänker inte söka den direkta syndaren till det brott som medvetet elleromedvetet är begånget. Del går inle att i efterhand uppdaga och rekonstruera.Den verklige syndaren finns dock mitt ibland oss: riksdag, regering, kommuner,rederier, fartygsbefälhavare, andra länders parlament, regeringar och fartyg. Pädetla område finns i varie fall en teoretisk chans att nära - jag säger nära -till klara varie form av utsläpp. Del är fråga om -i likhet mednedskräpning av den yttre miljön - att man inte medvetet kastar ul skräp: ölburkar,papper, plast osv. Del är ungefär likadant med olja - skillnaden är att man idet första fallet kan reparera skadan näsian fullt ut, medan del är svårare attgöra det vid oljeutsläpp. Vadär orsakerna till oljeutsläppen i ? Vad är det för oljeprodukter somkan inverka på miljön? Vi har den där nödvändiga smöri-ningen av cylindrarna -jag har lärt mig del av skeppare och andra. En del går upp genom skorstenen, ca10 96 smöriolja rinner ner i sumpen, resten går ner i kölen och sugs vanligenupp med vattnet och pumpas ut. Smörjoljan kommer näsian sländigl ut i vattnet,om man inte har lämpliga tankar för della ändamål. Tankbåtarnasom levererar olja till oljeföretagen vill frigöra sig från olja pä väggar ochi bollen. Man sprutar het ånga på det hela som sedan rinner ner i s. k.soptankar. Mänga gånger försöker man leverera della avfall på del ställe därman levererar oljan. Meningen är att della avfall skall tömmas i land. För altslippa den stora volymen oljeblandat vatten låler man ofla oljansamlas på ytan i dessa tankar, vilket lar . Man hinner inle ligga sålänge i hamn och vänta lills oljan koncentrerat sig. Det kan ske under gångeller några dygn . Dä pumpar man ul vattnet för att senare, eventuelltnär man kommer i hamn nästa gäng, lämpa ifrån sig den koncentrerade oljan. Menom mängden inte är stor använder man den liberala tillåtelsen att pumpa ul vissoljemängd under gång. Hur mycket kan aldrig kontrolleras, herr kommunikationsminister.Det kan hända alt många fartyg gör del i en följd vid ungefär samma lillfälle.Del kan aldrig kontrolleras förrän vi fär en effektiv bevakning genom flyg ochgenom patrullering. Detfinns i kommunikationsministerns svar ingenting som säger att vi när del gälleröverenskommelser med andra länder kan nå en sådan bevakning. Del är juegenlligen, herr kommunikationsminister, den springande punkten för att kunnahävda vår egen lagstiftning. Den konvention som vi tillsammans med andraländer har undertecknat är en förutsättning för delta. Hur har då regeringentänkt sig alt följa upp den konvention som enligt kommunikationsministernsförhoppningar skall träda i kraft , och vars utformning jag tycker all delinte finns något att anmärka på? Vadinnebär de nu gällande bestämmelserna? Jo, att man åtminstone fram lill 1977kan använda sig av de liberala reglerna. Fartyg under gång fränland får släppa ut vissa kvantiteter olja - per sjömil eller för varie ballastresa en femtontusendel av fartygets lastkapacitet. Dettaskulle ske på den s. k. skamfläcken i . Detverkar inle vara så myckel, men beräkningar som har gjorts för hela Östersjönvisar all ca olja ärligen spolas ul frän fartyg i . Likamycket beräknas komma från land. orkar inle med delta. Det ärberäkningar som har gjorts på ansvarigt håll, men del är allmänna beräkningarav vad man tror all får ta emot. Vadhjälper del att vi står pä , slår oss förvärt bröst och under applåder påpekar de flna bestämmelser vi har, när vivarken kan eller vill ordentligt efterleva dessa bestämmelser? Menarkommunikationsministern att ett ansvar är slut i och med att lagar ochkonventioner är undertecknade? Omvåra fartyg eller andras fartyg som anlöper våra kuster inle på ell enkelt,tekniskt tillfredsställande och billigt säll kan göra sig av med oljerester,hjälper inga bestämmelser i väriden. De fartyg som följer bestämmelsernautsätts för stora tidsförluster, länga liggetider och vissa avgifter, vilketnaturligtvis påverkar hela situalionen. Mot den bakgrunden måste man se dethela och handla därefter. Liksomdet ankommer på att hålla rent utmed våra vägar ankommer det påmyndigheterna all se till att det i våra hamnar finns fullvärdiga lanksysiem,som kan ta hand om oljeresierna. Det finns f n. 16-20 sådana plalser, varav defiesta är dåligt utrustade och svåra alt komma till. Det är inte möjligt attutnyttja dem ulan stora ekonomiska Omåtgärder för att förhindra oljeutsläpp i , m. m. Omåtgärder för att förhindra oljeutsläpp i , m. m. Harkommunikalionsministern någon rapport om hur dessa mottagningsstationerfungerar - hur mänga fartyg som utnyttjar dem och hur mycket olja som pumpasfrån fartyg in i dem? Liggerdel inle på regeringens ansvarat! skamfläcken, som utsuddades åtminstone påpapperet 1962 genom att man utsträckte skyddszonens bredd , vilket gjorde att ländernas skyddsområden nådde varandra, återinfördes1969 genom ratificeringen av de nya konventionsreglerna? Vad berodde det på?Jo, alt man inte bereddes möjlighet att leva upp till beslut. Vadblev då resultatet? Jo - kanske var det sä -att man inte fick förtroende förregeringens vilja och mening att bestämmelserna skulle uppmärksammas. Såtvingades man till denna liberalisering. Om jag vore skeppare ulan sinne attförslå naturens lagbundenhet, skulle jag än mindre begripa regeringens strävanatt fl till stånd lagar, när viljan saknas att konlrollera hur lagarnaefterlevs. Nuandas kommunikationsministern optimism . Han hoppas att det skall blimöjligt att uppfylla de krav som ställs för att båtarna skall kunna följabestämmelserna. Kommunikationsministern säger i sitt svar att det är tillätetatt tömma ut oljeblandat vatten under vissa noggrant angivna villkor, som äravvägda så att skador icke skall uppkomma. Det där är en väldigt lösformulering. Dessulom existerar fortfarande ett dispensförfarande som haranvänts för några fartyg. Del är inte omöjligt att dispenserna kan medverkalill nedsmutsning av , även om de skulle avse utsläpp av olja i andravatten. Det kan hända alt man också har utnyttjat möjligheten all ge dispensför utsläpp i , något som väl inte har varit meningen. Kommunikationsministernavslutar det hela med att han anser att 1977 skall det bli en kraftigförändring. Del är min förhoppning all vi genom en stark övervakning skallkunna få en förändring i , men utan en effektiv övervakning kan viinle få det. Om vi skall kunna begära all fartygen efterlever de krav viställer, måste kraven också kombineras med en myckel god teknisk service. Detmåste vara möjligl att lämna ifrån sig oljerester i samband med de härtransporterna som ändock är nödvändiga för vårt land. Hen (): Jag ber att fa tacka kommunikationsministern för det lika utföriiga sompositiva svaret. Jagmåste säga att det känns tämligen olustigt att vid denna sena timme tära på slalsrådelsoch hans medhjälpares liksom på presidiets och stenografers tålamod för eltlängre inlägg i debatten. Jag skall därför försöka undvika historieskrivningoch en upprepning av vad så väl utvecklat och nöja mig med attredovisa ett par problem som ännu ej kommenterats. Svarethar givit mig anledning att närmare sludera lagen om åtgärder motvattenförorening, dvs. svensk författningssamling 1976:6. På en enda punkt -det är i 4 i; - förekommer ordet olja. I övrigl talas det om ol- jehaltigt bariast- ochtankspolvalten. Jag förslär bakgrunden, därför att när man talar om det här isåväl 9 som II §S är man bunden vid ett resonemang omkonsekvenserna beiräffande olja i tankbåtar. Men jag har försökt att forskalitet mer om vad det är för olja som släpps ut. I min interpellation talade jagom sludge - det är närmast vad vi kallar för spillolja - och jag undrar om intetankfartygens problem med all rensa sina tankar har blivit alltför centralt närman har funderat över vad det är för olja som dyker upp. Det finns nämligen enmassa andra båtar, vanliga torrlastfartyg, som producerar ganska mycketspillolja . Jag tror alt det är dessa båtar som i större omfattningsyndar både här och på de inre vattenvägarna. Båtarna går ju många gångermellan hamnar där man inte omsätter olja och där del alltså inte ens efter dennya lagens ikraftträdande finns några krav pä att man skall tillhandahållaanordningar för all ta emot sådant vatten. Detinnebär att dessa fartyg skall, för att bli av med sin olja, behöva gå in hamn som de normall inle besöker och där göra sig av med en, två eller trehinkar spillolja. Det frestar naturligtvis på samvetet. radiointervju sades klart ifrån att det här även var fråga om svenska båtar.Jag hade i det längsta hoppats och trott att sädana utsläpp inte skulle görasav svenska bålar. Man framhöll att det var svårt att hitta lämpliga ställen attbli av med oljan, och därför skippade man den när man var i . Sammaföreteelse har funnits på andra håll. Jagvill inte kritisera stalsrådel för detta, ingalunda. Jag har själv intekritiserat lagen när den tillkom, del är först när Jag nu i efterhand börialkontrollera jusl den här detaljen ytterligare som jag finner all man kanskeborde komplettera lagen pä den punkien. Jagtror all det är ganska enkla åtgärder som erfordras. Jag vill där hälla medherr när han säger att man inte skall göra det sä komplicerat. 1Västerås har man enligt vad jag inhämtat gjort det hela mycket enkelt, och jagtror mycket effektivt. Man har hell enkelt ställl två containers vid kajen, denena för spillolja och den andra för sopor. Jag lade samma förslag i Göteborgshamnstyrelse, men del väckie tyvärr inget som helst inlresse. Där gäller ju vadman skrivit in i sin hamnordning. Om exempelvis ell litet fartyg kommer frånVänern och passerar skall befälhavaren ringa lill slamsugningsbolagelför all delta skall ordna med hämtning av kanske lio liter olja. Det kostar 200kr. Dessutom måste man lägga sig vid kaj och vänta, och det lar kanske tväeller . Tror nägon att della blir gjort? Nej, verkligheten blir attden där hinken med spillolja hamnar i vassen i Göla älv. Detär alltså enkla och informella ålgärder del är fråga om. Hamnmyndighetenskulle åläggas att ställa upp en container för spillolja och en för sopor päett lämpligl slälle i hamnen där passerande båtar lätt kan befria sig frånspilloljan och annal avfall. Först dä kommer vi någoriunda till rätla meddella problem. Omåtgärder för att förhindra oljeutsläpp i , m. m. Nr 86 Jag skulle vilja uppmana kommunikationsministern att se efter vilka Torsdaeenden kompletteringar som kan behövas för alt hamnarna skulle kunna åläggas imÄ enviss minimiservice, främst ät de små torrlaslbåtarna. problem trorjag kommer all lösas med de beslämmelser som vi nu hoppas Om åtgärder jör att skall träda i kraft . förhindra oljeut släpp i , (): Jag ber att fä tacka herr kommunikationsministern för svaret på min fråga. Detär mycket beklagligt att denna händelse med oljeutsläppet har inträffat. Dethar inle kunnal ut varifrån oljan har kommit.