prot · FZ09112 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi anser alt denämneslärarulbildning som förekommer i bör få fortsätta och öka något.Men vi är angelägna om alt slå fasl att det inte får ske på bekostnad avUppsalaregionen, därför att det där just nu uppenbariigen är stora svårighelerall utnyllja den kapacitet man har. Vidareföreslär utskottet att klasslärarulbildning i fråga om mellanstadielärare ävenfortsättningsvis skall fä förekomma i . Vi föreslår därutöver en ny typ avulbildning atl förläggas lill . Utskottet rekommenderar enintensifierad försöksverksamhel med utbildning av lågstadielärare samt avförskollärare och fritidspedagoger, i syfte att finna olika former församverkan mellan dessa utbildningar Proposilionensysslar också med utbildning av speciallärare. Vi kommer, när SIA-förslagelskall genomföras i praktiken, att behöva etl avsevärt högre antal på dellaområde utbildade anställda. Därför föresläs i propositionen inle mindre än 300utbildningsplatser fier än f n. Utskottet gör det ullalandet, alt man böreftersträva att föriägga viss del av den utbildningen lill exempelvis Uppsalaoch , orter som får en minskning av sin klasslärarutbildning resp.ämneslärarutbildning. Denslora ökningen, herr lalman, gäller förskollärarutbildningen. Del kommer attbli en så krafiig ökning att det om några är kanske finns överskott päutbildade förskollärare. Propositionen talar om en femärig tid då denna högakapacitet kan vara behövlig. Den dag kommer då man av lokaliseringspolitiskaskäl rycker ul och söker bevara sin förskollärarutbildning, som vi nu riskerarall dimensionera så alt den i framliden blir för stor. Om del skulle bli såatt vi behöver skära ned drastiskt någonstans när behovet är tillgodosett ochom det skulle visa sig att behovet av ämneslärare eller klasslärare ökar igen,så vill utskottet gärna slå fast att de orter som får en minskning avklasslärar- eller ämneslärarutbildningen fä en ökning av dessa utbildningar.Man bör också försöka parera så atl det blir så små förskjutningar ochsvårigheler som möjligt inom de orter som berörs. Närdel gäller förskollärarutbildningen gör vi i utskottsbetänkandet bara enändring i förhällande till regeringens förslag. Vi föreslår att man i Halmstadutöver propositionens förslag skall få en klass med 24 deltagare. 1fråga om de utbildningar som jag här har refererat är utskottet enhälligl. Pänågra andra punkter är vi del inte. Regeringen föreslår alt en ökning avutbildningen av leckningslärare skall ske, bl. a. för att lillgodose behov avden här yrkesgruppen när vi skall genomföra SI A-skolan. Man föreslår att 24elever skall tas in i . tillstyrker förslaget, men pådenna punkt har folkparliet och vpk till allmän överraskning reserverat sig,vilkel naturligtvis Västerbotlensbänken väl observerar. Man föreslår i detsammanhangei att vi skall införa större lärartäthet s. k. halvklasser i ämnelleckning. Det har i diskussionen gjorts jämförelser med en rad andra ämnen somhar denna generösa lärarlilldelning . Men då har man förbisett atlSIA-propositionen -den nya skola som vi skall genomföra - i skolförordningenlar borl den här möjligheten. I slällel överlåter man lokalt till skolstyrelsenall använda sina förstärkningsresurser på del sält som passar bäsl. När manavskaffar de här reglerna vid utbildning i andra ämnen kan man ju inte införadem när del gäller leckningslärarutbildningen. Vidareföreslås i en reservation atl de graderade betygen skall avskaffas. Utskoilelhänvisar här till lärarulbildningsutredningen, LUT 74, som har etl uppdrag avregeringen att se över dessa frågor. Det finns alltså ingen anledning att göranågol ytteriigare uttalande från sida. Meddetta, herr talman, ber jag all få yrka bifall på alla punkter lillutbildningsutskottets förslag. Fröken (): Ulbildningsulskoltets ordförande har gett en allmän redogörelse förbehandlingen av den svåriösta fråga som gäller lärarutbildningensdimensionering och lokalisering. Vi har i slorl kommit till ensamförståndslösning utan atl för den skull med visshet kunna säga att detta ärden bästa av alla tänkbara lösningar. Skrivningarna är dock i viss utsträckningflexibla och ger utrymme för relativt snabba förändringar, om så skulle visasig lämpligt Delsom beträffande dimensioneringen gör det svårl atl komma lill elt slutligtställningstagande är del förhållandel, vilket utskottsordföranden redanpåpekat, att prognoserna för lärarbehovet visat sig synnerligenotillförlitliga. Inle heller går det att för någon längre lid framöverbeträffande lärarbehovet överblicka följderna av de beslut som kommer alt lasmed anledning av SIA-propositionen och lärarutbildningsutredningens arbeie. Vihar därför accepterat en lösning av dimensioneringsfrågan som ger utrymme fören framtida uiökning av antalet utbild-ningsplatset Lokaliseringsfräganstår i viss relation lill dimensioneringsfrågan. Det går inte att dela upp etlbestämt antal utbildningsplatser på hur många orter som helst. Frånfolkpartiets sida hade vi dock setl del som önskvärt all man kunnat behållanågon del av klasslärarulbildningen på alla de orter som har sådan . Vihar dock anslutit oss till den kompromisslösning utskottet stannat för menräknar med att om utbildningen av klasslärare behöverökas, då bör - som utskottet skriver - "ökningen förläggas lill högskola,vars klasslärarutbildning nu avsevärt minskats eller avvecklats". Vi menarall då bör i första hand och tillgodoses. Vi ser det ocksäsom naluriigt att om annan försöksverksamhel än den som enligt utskottet börföriäggas till skulle komma till stånd, då bör samma princip förlokaliseringen till-lämpas. Självklart kommer vi här att noga följautvecklingen. Närdet gäller leckningslärarutbildningen har utskottet tillstyrkt regeringensförslag att starta sådan ulbildning i budgelårel 1976/77 och att där dettaår anta 24 studerande till utbildning. Vi har från sida intekunnal bilräda det förslaget, då vi menar atl det behövs etl bättre underlagför dimensioneringen, innan man beslutar om en sådan utökning av utbildningen.Skulle delningstalet för teckningsundervisning i skolan sänkas sä att man fårs. k. halvklass, kommer naturiigtvis frågan i etl annat läge. Ännu är dettaemellerlid inte fallet, även om SIA-propositionen kommer att leda lill ettbeslut som ger kommunerna möjlighet atl också använda förstärkningsresursernapå det sättet, och jag yrkar därför bifall till reservationerna nr 5 och 8. Tillsist, herf lalman, vill jag också ullrycka tillfredsställelse med dettillkännagivande till regeringen som utskottet föreslagit med anledning avfröken och min mofion om dietistutbildningen. (vpk): kommunisterna har krävt en ökadplanmässig utbyggnad av förskolan. har vära'krav inle mölt någotgensvar från de övriga riksdagspartierna. När man frånregeringshåll deklarerade att barnstugebristen skulle vara avhjälpt inom entioårsperiod väckte detta hos många ell hopp, som tyvärr visade sig varaalltför optimistiskt - om vi tar regeringens konkreta ålgärder på området ibetraktande. Vänsterpartietkommunisterna anser att den överenskomna barnstugeutbyggnaden om 100 000 resp.50 000 barnslugeplatser i daghem och fritidshem är alltför liten.Målsättningen, menar vi, måste vara att tillgodose alla barns rätt till en brabarnstugeplats. Det innebär alt alla barn i förskoleåldern skall kunna beredasplats pä daghem, att alla barn i åldern skall ha tillgäng tillfritidshem och att detta mål skall uppnäs . Vänsterpartietkommunisterna föreslår därför en utbyggnad med 50 000 barnslugeplatser per är. Vikräver förutom en krafiig kvantitativ utbyggnad också en kvalitativ utbyggnad.I den kvalitativa ulbyggnaden skall ingå en ökad personaltäthet och mindrebarngrupper kommunisterna föreslår en personaltäthet om tvåvårdare på fem barn i småbarnsgrupper och en vårdare på fem barn i övrigagrupper. Både kravet pä ökad personaltäthet och kravet på mindre barngrupperinnebär givetvis också krav på ökad utbildning av barnstugepersonal. De förslag som regeringenväcker i propositionen 89 om lärarutbild- ningens dimensionering ären direkt följd av propositionen 92, som behandlar utbyggnaden avbarnomsorgen. Det föreslås att antalet intagningsplatser till utbildningen avförskollärare och fritidspedagoger skall ökas med 1 250 resp. 1 000 platser Ärdå den här ökningen tillräcklig för att tillgodose de kvalitativa krav sommåste ställas pä barnomsorgen? Regeringens förslag leder inte till enlillfredsslällande personaltäthet Utgångspunkten för regeringens förslag harvarit nuvarande personaltäthet i daghem och fritidshem, och den är som bekanlinte alls tillfredsställande. Vänsterpartietkommunisterna kan därför inte acceptera alt den nuvarande lågapersonaltätheten får utgöra underlag för dimensioneringsbeslut. Det rimligaborde ha varit att dimensionera personalutbildningen efterbarnstugeutredningens förslag. Dessutom borde regeringen inle heller ha ulgättenbart från nytillskottet av barnslugeplatser utan även ha tagit med idimensioneringen redan befintliga daghem och fritidshem för att stimulera enökad personaltäthet på både gamla och nya barnstugor Detfinns beräkningar när det gäller behovet av förskollärare som gjorts av olikaulredningar och organisationer Enligt SEL behövs en ökning av anlalet platserinom förskollärarutbildningen på över 3 000 . Men om man skall laregeringens uttalande om att det skall råda s. k. full behovsläckning avdaghemsplatser inom tio är på allvar, behövs en fördubbling av den nuföreslagna dimensioneringen av förskollärarutbildningen, alltså etl inlag på 6000 I barnstugeuiredningens belänkande Utbildning i samspel förutsättsatt mellan 100 000 och 160 000 barnpedagoger behöver utbildas inom tio är. Detfinns med andra ord elt mycket stort utbildningsbehov hur man än räknar ochberoende på vilken ambitionsgrad belräffande personaltäthet man vill uppnå. Manbehöver alltså inte befara att det skall bli en arbetslös förskollärarkår, somherr Alemyr antyder. Det är tydligt atl både regeringen ochut-bildningsulskotlel nöjer sig med en dålig personaltäthet. Del visar ocksåatt man inte är beredd all satsa pä en kvaliletsmässig utbyggnad av barnomsorgen. Delär märkligt alt centerpartister och folkpartister i utbildningsutskottet inteinstämt i vpk;s krav när del gäller personaltätheten i barnstugorna. För någonvecka sedan diskuterades barnomsorgen i kammaren, och då hade vpk, ochfolkpartiet en gemensam reservation beträffande ökad personaltäthet, och omman menar allvar i frågan om personaltätheten måsle de krav man för framöverensstämma i parallella ulskottsbeslut Man kan väl inte agera olika när delgäller likartade beslut, och det är i konsekvensens namn inle heller för mycketbegärt att partiernas agerande i del ena utskottet överensstämmer med derasagerande i det andra. Föratt täcka utbildningsbehovet, enligt vpk;s krav, fordras en utbildningskapacitetav närmare 8 000 förskollärare, 2 500 fritidspedagoger och över 10 000barnskötare . Det är tyvärr inte möjligt att uppnå detta /77,eftersom det fattas både lärare och lokaler till dessa utbildningar. Vänsterpartietkommunisterna föreslår att utbildningen av lärare till förskollärar- ochfrilidspedagogulbildningarna ökas med 225 platser för att senare möjliggöra eltökal intag av förskollärare och fritidspedagoger, såsom vi föreslagit. Men detär möjligt atl redan nu öka intagningen till förskollärarutbildningen med 800och till friiidspedagogutbildningen med 550 platser utöver regeringens förslag. Detär väsentligt att påpeka att ulbyggnaden av förskollärar- och frilidspedagogulbildningarnainte får ske lill priset av all dessa ulbildningar försämras. Tvärtom måstekvalitativa förbättringar åstadkommas. Utbildningensinriktning måste stämma överens med den målsättning som bl. a. kommer tilluttryck i barnslugeutredningen. Det är inte rimligt att man för lärare inombarnslugeverksamheten nöjer sig med en utbildning som till omfattning ochinnehåll är mindre än vad som gäller för lärare inom t ex. . Det äratt underkänna barn-slugeverksamhelens betydelse för barnens utveckling. Vänsterpartietkommunisterna har tidigare krävt alt förskollärarutbildningen skall förbättrasgenom att den görs treårig och genom atl praktiken bakas in i självautbildningen och varvas med de leoretiska studierna. Förskollärarna har självai påpekat nödvändigheten av en utvidgning av utbildningstiden. Jagyrkar således, herr lalman, bifall till reservalionerna 1, 2, 3, 4 och 7 vidutbildningsutskottets betänkande nr 26. Ioch med tillkomsten av den nya läroplanen Lgr 69 genomgick ocksä teckningsämnelstora förändringar. Teckningsämnets innehåll har successivt förändrats och dethar på ett hell annat sätt än tidigare blivii ett bildkommunikationsämne.Huvuddelen av all kunskapsinhämtning i teckning går över det praktiskt skapandebildarbelet Teckningsundervisningen släller därför krav på en långt drivenindividualisering. En sådan är emellertid omöjlig att genomföra på grund av atttecknings-undervisningen alltid bedrivs i hela klasser. Teckning är nu det endalaborativa ämne i skolan som inte ges resurser som möjliggör en delning avklassen. De stora undervisningsgrupperna i leckning lägger också hinder ivägen för ett genomförande av skolans övergripande målsättningar. Detär befogat att möjliggöra även när det gäller teckningsämnel, som laboralivlämne, att undervisningen bedrivs i s. k. halvklass. Juslnu pågår behandlingen av regeringens proposition om skolans inre arbeie iutbildningsutskottet Och det framgår av propositionen apropå justundervisningsgruppernas storlek att kommunerna skall kunna inomförstärkningsresursens ram bestämma dessa gruppers slorlek för olika ämnen. Detkan alltså i teorin bli möjligt att dela alla ämnen inkl. teckningsämnel, menfrågan är om della är en praktisk verklighet beträffande bl. a. justteckningsämnet. Vpkmenar att målsättningen beträffande undervisningsgruppers storlek måste varaatt ingen undervisning bedrivs i större grupper än med 16 elever - vare sig detgäller teckning eller matematik. Vpk anser att det är befogal med ett uttalandefrån i denna fråga och att uttalandet bör gällajust ämnet teckning. Somen allmän princip för den yrkesinriktade utbildningspolitiken måste gälla atlden som utbildar sig för ett visst yrke också skall vara garanterad arbete -etl heltidsarbete - i jusl sitt utbildningsyrke. När skolöverslyrelsen gjortsina beräkningar av utbildningsbehovet inom teckningsämnet har man utgått frånen tjänstgöring som omfattar 20 veckolimmar. Tjänstgöringsskyldigheten i dagär emellerlid vid full tjänst. Genom att beräknautbildningsbehovet för 20 veckotimmars undervisning uppvisar skolöverstyrelsenelt betydligt slörre behov av teckningslärare än vad som föreligger. Dettamotiveras med atl leck-ningslärarna bara arbetar i snitt per veckaoch föredrar partiell arbetslöshet för att själva kunna leka med penseln, somdel heler. Vem skulle komma pä idén alt kräva av kemilärarna ellersvensklärarna alt dessa lärare bara skulle arbela tvä tredjedels tid för atlkunna leka med kemilådan eller skriva dikter ? Denrådande bristen pä leckningslärare kommer att vara upphävd 1980 med nuvarandeutbildningskapacitet kommer det att vara etl stort överskoll avleckningslärare, närmare 700 stycken. Mot bakgrund av detta frågar man sig omdet är vettigt att ytteriigare öka utbildningskapaciteten, vilkel regeringenvill. Del förefaller inle som om en ökning av utbildningskapaciteten bör skeunder nuvarande förhållanden. Omdäremot delningslalet för teckningsämnet sänks till 16 kommer behovet avteckningslärare i ett helt annat läge, och kapaciteten kommer att behöva höjas.För atl garantera teckningslärarna full sysselsättning inom sitt yrke måstedärför ett beslut om ökning av utbildningskapaciteten föregås av en sänkningav delningslalet till 16. I avvaktan på ett sådant beslut bör inte någon utbyggnadav utbildningen av teckningslärare ske. Jag yrkar med detta, herrlalman, bifall lill reservationerna 5 och 8. Betygenoch sättet att individuellt gradera olika studerande är en av hörnstenarna idet svenska skolsystemet På alla nivåer bidrar betygssystemet till att bevaraoch förstärka en auktoritär skola som bygger på individuell konkurrens istället för på solidaritet och kollektivism. Betygens roll i skolan, både igrundskolan och i den högre utbildningen, kan jämföras med arbetsplatsernas ackordssystem.Den röda tråden i båda dessa system är tanken om "piskan och morolen"som drivkraft Ettgenomgående drag i de ulredningar som sysslat med betygsfrågan har varil att degenom tekniska förändringar av betygssystemet försökt lindra betygens mesl uppenbaranegaliva effekter. Men belygsfrägan är inte ett tekniskt problem. Betygensnegativa konsekvenser beror inte främst på hur de är utformade ulan på atl deöver huvud taget finns. Arbetet med belygsfrägan måsle bedrivas utifrångrundförutsättningen au de graderade betygen ovillkoriigen skall avskaffas. Enfolkpartimoiion instämmer belräffande lärarutbildningen i vpk:s krav alt degraderade betygen skall avskaffas. Jag har i utbildningsutskottet yrkat bifalllill denna motion, som stämmer överens med gamla Man kan frågasig huruvida motionen kommit till av misstag Nr 112 eftersomvpk var det parti som yrkade bifall till motionen och som också Onsdaeenden reserverade sig lillförmän för den. Del skall dock sägas att folkparliet 28aoril 1976 sä småningom anslöt sigtill reservationen. Jag yrkar, herr talman,således bifall också till reservationen 6. FrökenHÖRLÉN (fp) kort genmäle: I anslutning till lal om utbildning av förskollärare villjag bara säga att frågan om lärartäthet sysslar ju socialutskottet med. jobbar med är utbildningen av förskollärare, och i delbelänkande som vi nu diskuterar föresläs en avsevärd ökning av kapaciteten. Jaganser att den ökningen har gått så långt som över huvud laget är realistiskt idagens läge. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Del måsle ju finnas någon konsekvens i argumentationen. Om man i ettutskott säger alt man vill ha en ökad personaltäthet -på grunder som stämmeröverens med vpk;s krav - så innebär ju det att man måste följa upp del kravet iutbildningsutskotlel, som har alt ta ställning till dimensioneringen avutbildningen. Det verkar råda väldigt dålig samstämmighet mellan -och även - ledamöter i socialutskottet ochutbildningsutskottet. Jag tycker all del är en inkonsekvens i det härhandlandet och att det naturligtvis skadar förtroendet när man handlar så härolika i parallella och sammanhängande frågor. FrökenHÖRLÉN (fp) korl genmäle: Behoven pä de olika områdena kommer väl atl kunna göras samstämmiga iden mån som vi får den här utbildningen att växa fram. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Man kan ju inte i ett utskott pläderaför ökad personaltäthet och sedan avstå frän att i ett annal utskott följa uppdel kravet när det gäller att ocksä utbilda personal för den ökadepersonaltäthet som man vill ha i våra barnstugor. iStaffanslorp (c); Utskottets ordförande talade om för kammaren hur vi har blivit överensi utskottet om den svära problematik som lärarutbildningen utgör Låt mig däberätta litet grand om förhistorien. Jag vill erinra om att det fanns enarbetsgrupp i departementet som arbetade fram elt förslag tilldimensionering av lärarutbildningen. Gruppen föreslog atl ämnes- ochklasslärarutbildningen skulle läggas ner pä elt fiertal orter i landet. Flera remissinstanservar starkt kritiska mot det förslaget, men jag behöver inte närmare gå in pådella. 15 protokoll 1975/76:111-112 det är rätt sä välkäntnumera. Svårigheleriär ju att fä fram en prognos som är tillförlitlig, och jag instämmer gärna ivad utskottels ordförande sade på den punkten. Det är nödvändigt attprognosmaterialei förbättras. Mycket talar nämligen för att arbetsgruppen somjag nämnde beräknade behoven för lågt. Del förslag som regeringen föreladeriksdagen på grundval av vad arbetsgruppen hade kommit fram till hamnadedärmed också på ett för lågt utbildningsantal, enligl mångas åsikt. De motionerav räll slor mängd som väcktes med anledning av propositionen var ju ocksåkritiska mol detta förslag. Cenierns motion vände sig starkt mot attlärarutbildningen skulle skäras ned på så många platser som propositionenföreslog. Vi menar atl det stred mot det decentraliseringsbeslut i fråga omhögskoleutbildningen som fattat. Det gäller ju egenlligen attförsöka bygga upp dessa nya högskoleorter, och därmed såg man givetvis enmöjlighet atl bibehålla lärarhögskolorna. Vårtförslag gick därför ut pä att bibehålla någon del av nuvarande ulbildning vidde olika högskolorna. I det förslag som utskottet förelägger har viockså så långt möjligt från sida försökt tillmötesgå detta önskemål.Genom den ökade utbildningen av förskollärare och fritidspedagoger jämte detgenom SIA-proposilionen aviserade ul-bildningsbehovet belräffande speciallärareinnebär utskottets förslag en uiökning ui;över propositionen. Denna utökningbetyder atl vi fär ytterligare 30 ämneslärare och 72 klasslärare. Genom dellaförslag har vi i inte ringa män kunnat tillmötesgå de motionärer som föreslagiten större dimensionering. Jag tror det är betydelsefullt ur både pedagogisk synpunktoch lokaliseringssynpunkt. Proposilionenlalar om en eventuell ökning av utbildningsbehovet ; Vi har ocksäuppmärksammat detta propositionens förslag i vår molion. Vi fäste oss faktisktvid alt departementet hade aviserat en rätt snar ökning. Om man dä lade nedverksamhet på vissa orter, skulle del naturiigtvis vara väldigt svårl alt kommaigen och komplettera utbildningen med nya inlagningsplalser. Ulskottetsordförande har ocksä här vältaligt underslrukit vad utskottet har sagt pä dennapunkt, och jag vill ytterligare understryka det, för jag tror att det har storbetydelse. Mindre orter kan då komma i fråga i stället för alt man ytterligareskulle bygga ut de nu redan väletablerade slörre lärarhögskolorna. Eltproblem har i detta sammanhang varit intagningstalen, talen 48 resp. 24 hardiskuterats. Vi kom i utskottet till uppfattningen atl man borde göra försökmed 24-inlagning i , som också utskottsordföranden här nämnde. Vi harockså sagt alt om del försökel utfaller väl, skulle vi t ex. rätt snart kunnatillgodose också en ort som Kris-lianslad, som misler klasslärarutbildningenenligt det förslag som föreligger. Jag hoppas och tror att man iKristianstad därmed skall kunna se fram mot att det blir enklasslärarutbildning igen på den orten. Det är betydelsefullt atl så kan ske,för en decentralisering av utbildningen skapar också möjligheter för fler attnå önskad utbildning. Jagskall inle närmare orda om delta, för del har tidigare talats om den lokalabenägenheten i dessa sammanhang. Lärarlillgången är uppenbariigen ganskaberoende av lokaliseringsaspekierna. Vihar sålunda enats i utskottet om det förslag som föreligger. Jag tror atl vifrån oppositionens sida härigenom lyckats medverka till en något störredimensionering av lärarutbildningen än vad som annars hade blivit fallet. Fårjag, herr talman, sluta detta lilla anförande med att säga några ord om endetalj i belänkandet. Del gäller dietistutbildningen. Fröken ochfröken har i en motion tagit upp dietistutbildningen och pekat på viktenav att snabbi få i gång en sådan ulbildning. Utskottet säger också att detutredningsarbete som återstår bör ske skyndsamt och bygga pådieiistutredningens förslag, och ulskottet föreslår att som sinmening ger regeringen detla till känna. Detär viktigt att frågan om dietisternas utbildningsmöjligheter får en snabblösning. finns elt 80-lal tjänster. Åtskilligt fier skulle behövas. Överhälften av dem som arbetar som dietister har inte fått utbildning-förändamålet. Dietisierna har ett viktigt och växande verksamhetsfält inomsjukvården. De är ett väsentligt inslag i det arbetslag som behandlarpatienterna. Dietisierna kan förklara för patienterna vilken mal de skallundvika, hur de skall laga till maten osv. - alll sådant som läkarna egentligenvet mycket litet om. Därför är det viktigt att vi snabbt fär fram engrundläggande ulbildning för dietister, och utskottels skrivning understrykerockså detta.