prot · FY0979 · 1975-12-31 00:00:00 — Det skapar slörretrygghet för människorna i malmflilten, det innebär bättre hushållning med råvaranoch det är nationalekonomiskt förnuftigt. Återhållsamhet med malmuivinningen i redanetablerade gruvor innebär att nya fyndigheter måste exploateras. Gruvbrytningeni Norr-botlen bör breddas, och det finns också förutsättningar härför. bör därför gä in för elllångsiktigt program, innebärande intensifierad malmletning och prospekleringoch etl snabbi öppnande av redan kända malmförekomsler. Dit hör främstKaunisvaara och Mertainen," Dessa båda orter har ju nämnts iden här kammaren. Enrad skäl lalar alltså för att radikalt bör lägga om sin politik. Delstatliga gruvbolagel får inle läsas fasl vid gigantiska exporlplaner ulan börges sädana direktiv att malmen bryts i någoriunda normal takt och också medtanke på gruvsamhällenas och gruvornas framtid. Inäringsutskoltets betänkande behandlas också motionen 909 med första namn. och hans medmotionärer ger uttryck för sammaoro och menar precis som vi att takten i gruvbrytningen måsle minskas ochannan sysselsättning skapas. Motionärernaglider i sammanhangei ocksä in på en annan angelägen fråga, nämligen frågan omsamordningen mellan och . Kravet pä en bältre samordning mellan destatliga företagen är inte alldeles nyll och originellt, som några tidningarlydligen har fält för sig. Del har framförts från kommunistiskt håll vidupprepade tillfällen, senast i samband med fiolårets beslul om uppförande avStålverk 80. I molionen 1130 av och mig ställdes då förslag om altriksdagen hos regeringen skulle hemställa om initiativ lill samplanering ochresursanvändning mellan de lunga statsföretagen. Den gängen nöjde sigutskottet med att säga att utskottet tror liksom molionärerna alt ell utbyggtregionall samarbete inom den statliga företagssektorn skulle kunna visa sigvärdefullt men finner inte skäl att föreslå att skall utfärda någrasärskilda anvisningar därvidlag. I är vill utskottet la ett sleg pä vägen ochhemställer att hos regeringen skall utreda förutsätlningarna för ensammanläggning av och . Motbakgrund av våra lidigare motionsinitiaiiv är del självklart att vi ställer ossbakom denna tanke. Den är förnuftig, och del flnns stora samhällsekonomiskavinster att hämta genom en bättre samordning. Herrar i ochAndersson i tror alt den samordningen kommer lill stånd genom initiativinom och Statsföretag AB.Jag är inte lika övertygad om det. Genom ochNJA är staten en stor intressent både när del gäller malmbrytningen ochslälförädlingen. Del bör dä ses som en logisk tanke att man också vidtaråtgärder för en organisatorisk förening. Jag är glad att utskollet nu harvidgat kravet utöver del som ställs i motionen av om sammanläggningav enbart NJA och lill att omfatta frågan om sammanläggningav hela med NJA. Jag tror att en fusion av stats-förelagen kan lösaåtskilliga av de problem mån brottas med. När utskottet i fiol behandlade vårmoiion om samordning mellan statsföretagen framhölls att ett nära samarbetetorde förekomma mellan vissa av de statliga förelagen. Allasom har föfil med dessa frågor vel emellertid alt det har brustit i deltasamarbete -ja, alt de statliga förelagen har ägnat sig åt att motarbetavarandra i stället för all samarbeta. SJ har skott sig på NJA:s beroende avLKAB-malmen-egentligen borde också komma med i den härsamordningsutredningen - och vi har kunnat bevittna hur loppmäninom har ägnat sig ål att utveckla något slags motståndsrörelse motutbyggnaden av NJA. Såvisst finns det ett behov av samordning, och den kan bäst ske genom att manlägger det hela under en hatt. En förnuftig samordning skulle innebära att mankan skapa ett av världens resursrikaste gruv-och malmförädlingskombinat ochdessutom underlätta vad vi anser vara mycket väsentligt, nämligen altmalmexporten blir del underordnade och malmförädlingen del väsentliga. Dä kanman också hushålla bältre med en naturtillgång som aldrig växer lill igen ochskingra oron för framtiden i de nuvarande slora gruvsamhällena. Vitar i molionen 1650 också upp frågan om indusirispridningen i anslutning lillden slora satsningen på NJA i . Självklart kan inte legotillverkning frånNJA lösa alla problem. Helt nya industrier måste också skapas. Men det ärangelägel all mifiardsatsningen i läggs upp sä att länet i dess helhetkan dra största möjliga nytta av den. I annat fall kan suget till fåödesdigra konsekvenser för övriga länsdelar. Viär positiva lill en utbyggnad av NJA, men den utbyggnad som sker där mästeläggas upp så att helheten gagnas. Vi har mänga gånger vänt oss mol den väldigabefolkningsomflyttningen i riksmåttstock, och vi vänder oss lika bestämt mol enlångtgående koncentralionspolitik inom . Del är därför somindustrispridningen frän NJA måste utvecklas i längt större omfallning än vadsom har skett. Vihar nämligen bygder i som häller på all dö, trots del som händer.Dit hör , , och kommuner. Man måstesnabbi fä lill stånd rejäla sysselsättnings-insatser i nordöstra behövs en sysselsäliningsplan som omfallar hela länet, och det ärsjälvklart att industriell spridning utgående från NJA kan spela en positivroll i sammanhangei. NJA;sdisponent har i nägon tidningsinlervju talat om en liomilagräns som en möjligomkrets för legotillverkning. Del kan ifrågasättas om den bedömningen är riktig- framför alll kan den inle vara riklig om man lägger samhällsekonomiskaaspekter på frågorna. Men det är naturligtvis inle hans uppgift. Han ärföretagsman och ser strängt ekonomiskl på sitt förelag. ' Menvår uppgift måste vara all beakta frågorna ur ett vidare perspektiv, allverkligen sälta in statsföretagen och deras möjligheter i en samhällsekonomiskkalkyl. Såvitijagförslårsåfinns det ingen ovifia från NJA;s sida all utlokalisera viss tillverkning frånLuleå, men NJA skall självfallet inte ensamt svara för de kostnader som kanvara förenade därmed. Delär därför vi i en av våra motioner föreslär alt nu beställer en planmed syfte att ge satsningen på NJA största möjliga helhelseffekt och ävengaranterar att erforderliga resurser för dess genomförande ställs Utskottetsäger sig i beiänkandel förslå de slora problem som övriga länsdelar brottasmed trots den stora satsningen på NJA. Men ulskottet nöjer sig med att peka päatt del flnns en arbetsgrupp som arbelar med och säga all man trorpä förbättrade möjligheler all sprida framlida lokaliseringsobjekl till länelsinland. Menatt tro är all icke vela. Jag hade förväntat mig elt mer distinktställningstagande från utskottets sida. Det gäller att styra utvecklingen, ochdet handlar om behovel av mycket snabba åtgärder. Dröjer man längre minskarbehovet av ny sysselsättning, helt enkelt därför att inlandskommunernas folkredan har försvunnit därifrån. Men den lösningen vill vi inte ha. Jagvill slutligen ägna nägon minut åt den problematik som tas upp av . i moiion 620. Den gäller också mycket angelägna frågor, som vi redanaktualiserat här i . Expansioneni är längt ifrån problemfri. Det får inte skapas elt nyll Ruhromräde idelta ords sämsta bemärkelse, dvs. med väldiga miljöproblem, dåligt fungerandekollektivtrafik, dåligt planerad bostadsmifiö osv. Vi har lidigare framförtsynpunkten att samhället här har en given chans all verkligen visa att industriellutbyggnad och god samhällsplanering skulle kunna gå hand i hand. Del finnsmänga exempel pä motsatsen, bl. a. i tidigare skeden. Denforskning som vill ha lill stånd anser utskottet enhälligt varaen viktig del i förberedelsearbetet. Men jag vill ändå innan jag slutar påpeka,all om den forskningen inle bara skall bli något för arkiven, måste Luleåkommun också ges tillräckliga resurser för alt kunna åstadkomma en så god ochvettig samhällsplanering som möjligl är. Ännu vet ingen var pengarna lill dellaändamål skall las. Löser man inle de problemen kommer hur goda ambitioner somhelsl att kvävas i sin linda, och del får helt enkelt inte ske. Jagvill sluta med alt notera all vi är överens om del mesta i näringsutskotlelsbetänkande nr 18. Dit hör bl. a. förslaget att utreda frågan om en samordningmellan och . I några frågor vill vi gä längre. Del gäller bl. a. fråganom en begränsning av brytningen i nuvarande gruvor och del angelägna i all manöppnar nya. Vi anser ocksä all redan nu skall beställa en plan förutvecklandet av induslrispridning från NJA och garantera medel förförverkligandet. Medden sammanfattningen ber jag, herr talman, alt få yrka bifall lillreservalionerna 2 och 3 vid näringsulskollels betänkande nr 18. Hen (): De fem motioner som vi här behandlar upptar alla sådana problem som haratt göra med näringslivel i Norrbollens län, som är baserat pä järnet, antingeni form av malm eller i förädlat skick. Tvåav motionerna tar upp frågan, i vilken takt man bör bryta ut malmtillgångarna iNorrbotten, och olika förslag framförs i det samman- Jag skallåterkomma lill den frågan litet längre fram men vill försl säga att ell områdesplanering för sin sysselsättning, baserad pä råvarorna som finns inom området,självfallet måsle vara långsiktigt. Någol annat syslem, där man forlast möjliglskulle göra av med malmen bara för alt bli kvitt den, är helt enkelt eltkolonialt system. HerrHäll har i sin motion, som ytterst bottnar i omtanken om all man framför alllinte skall bryta ul gruvan i alllför fort, kommit fram lill att delväsentliga där skulle vara all lägga ihop Malmbergsgruvan med NJA och på delsättet skapa en ny enhet. Vi har i näringsutskotlet behandlal detta förslag ochfunnit att del i en sådan sammanläggning nalurliglvis mäste vara myckel som ärviktigt och vettigt. Det kan nämligen inte vara på del sättet att vad som ärhögsta visdom inom privata industrier - alltså samordning och samverkan mellanolika delar i företaget - plötsligt blir lögn när del gäller statliga företag.Vi kan se pä : det skulle aldrig falla in all t. ex. klyva uppgruvorna till ett företag, järnvägen till ell annal och stålverket till etltredje, ulan alltsammans är helt riktigt ett enda företag. Viföreställer oss att detta system bör vara lika vettigt när det gäller statligaförelag. Och eftersom utskottets majoritet har kommit lill den slutsatsen,begär vi hos regeringen att förulsätlningarna för en sammanläggning av LKABoch NJA skall utredas. har bett om all en bil av skulle läggasihop med NJA, men ulskottet har inte funnit detta rimligt. Ulredningen får välomfatta vad man än vill, och alllsä även det förslaget, men vi har talat om ensamordning mellan bägge de här förelagen. Sedanhar det blivit en liten lustig debatt omkring detta. Jag har sell i tidningarnaatt har gäll ul och sagt någonling om att förslaget skulle innebära attLKAB skulle fä lägre vinster och att det skulle betyda sämre skatteunderlag förgruvkommunerna. i anförde också att del på visst hällsägs alt del gäller all frisera resultaten för NJA. Jag tycker inle att deltamisstänkliggörande passar in här; det har aldrig varit vår lanke all göra en sammanläggningför att åstadkomma en försämring för nägon, utan vi föreställer oss alt delhela blir en stor förbättring i stället. Del är ju del som del är fråga om! Jaglycker inte heller att man skall ge sig in på vad som sägs om alt del för NJAgäller att få billigare malm. Ingenting av della har diskuterats och ingentingav detta sägs här, utan man vill bara ha en ulredning om förutsättningarna fören bällre samordning mellan de båda företagen - en samordning som naturligtvisär reell och riktig även i ell statligt företag. Omriksdagen nu antar del här förslaget, skulle del innebära etl misstroendevotummol Statsföretags ledning, sägs del vidare. Jag har svårt alt förslå del. Dellaär ingen ny lanke, utan precis som säger rör den frågor som mani har sysslat med i fackföreningar, politiska föreningar osv. Man kräver en bältre effektivitet. Är del då så förmätet av oss iriksdagen all säga lill regeringen: Ta och titta på det där!Vi kan inle gä till Statsföretag och be om en sådan ulredning - del har vi intekonstitutionell rätt lill - utan vi har bara att vända oss till regeringen, ochdärför gör vi det. Jagtycker inte man skall fatta detta som etl misstroendevotum mot Statsförelagsledning. De partier som här varmt talar för all man inte bör misstroStatsföretags ledning är minsann ibland beredda att gä in och gedetafianvisningar om hur elt visst statligt förelag skall skötas. Här handlardet inle om någol sådant. Detta är en myckel slor fråga, och dä måsteaktieägaren - riksdag och regering - kunna få säga sin mening. Det är möjliglatt Statsföretag har många ting all syssla med, och att de har tillkommitbetyder naturiiglvis en förbättring, men vi tycker att man bör syssla med delhär jusl . Jag kan visseriigen inte föreställa mig att regeringen geruppdraget till någol annat förelag än , men vi behöver skjuta på. Vimisstror inle Statsföretags ledning, och framför allt misstror vi den inte merän vad statsrådet gör, som aldrig ansett all man skall arbeia i division. Jagvill gärna poängtera alt vi inte är ute för att tala om att Statsföretag skötsdåligt - det är som sagl inte alls del frågan gäller - ulan vi uttalar bara en meningbelräffande behovet av en samordning. Sedankommer jag lill detta med malmtillgångarna. Man säger att malmen bryts försnabbi. är del ju en öppen fråga hur myckel malmtillgångar del finns. Närjag var barn läste jag i den geografibok som användes på den liden att med denbrytningstakt som då hölls i - del var bara någon enda procent av vadsom nu bryts - skulle malmen räcka . säger geologerna att del ärointressant att diskutera hur länge den räcker utan frågan är hur länge människornaanvänder järn. Därför trorjag inle att man alltför myckel skall måla hin päväggen här. Det finns anledning att hysa betänkligheter, , delskall jag gärna erkänna - inte totalt beträffande , del gäller inle Kirunamen det gäller . Det är möjligl all malmen där kommer att ta sluttidigare än man har tänkt sig. kanske inle ligger riktigt ifarozonen . I finns det emellertid enormt mycket malm. När man köpteTuolluvaara sades det att malmen skulle räcka tvä . sägs del att denkommer att räcka i 30 är. Bättre undersökningsmetoder ger ju mera malm. motion som står för är detta kopplat på ell sätt som jagtycker är myckel bra, nämligen att man skall minska brytningen på dessa orteroch i stället öppna nya gruvfält. Del håller jag gärna med om. Jag hoppas - ochjag iror all ledning ocksä gör del - alt man skall uppnä vissa resultati Kaunisvaara detta år. Dä gäller det för att avgöra om det ärlönsamt att bryta där. Om del är lönsamt, ja, dä förutsätter vi alt sätteri gång driften där. Är del tvivelaktigt om del är lönsamt får vi väl fundera påom vi ändå bör böria bryta där, och jag är beredd att göra vad jag kan för allvi skall kunna behandla den frågan här i . Jag lycker alltså all vi idelta läge kan nöja oss med all säga att vi gärna vill att man bryterpå fler ställen, framför alll i Kaunisvaara, eftersom Kaunisvaara är garantenför att kommun skall kunna finnas kvar. Däremot lycker jag att vi t. v.kan låta den mineralpoliliska utredningen titta på de andra aspekterna. Jagtror inle att man bryter slut på malmen - del är nog inle så alarmerande somdel låter. När beslutet om Kaunisvaara kommer får vi se vad det kan betyda ifråga om dämpning av brytningen pä de andra orterna. 1elt par motioner talas det med anledning av 80 om industrispridning -del är dels i en motion med i som första namn, dels i envpk-motion. 1 den förstnämnda molionen framhålls all man bör se till att en delav effeklerna från 80 sprids ned till Skellefteåomrädel. Utskottetpekar på all Skellefteäregionen har elt väl utvecklat näringsliv. Där finns säframstående förelag alt det torde vara ofrånkomligt att den regionen tar en delav servicejobben. Del är bara att ställa upp och försöka vara effektiv. Ivpk-molionen sägs att man bör tillsätta en särskild ulredning om hur resten avlänet, inle bara , skall . Del tycker jag är hell riktigt - delmåste vi göra. F. n. arbelar tvä olika grupper -ja, egentligen tre - med detta.Del finns en kommitté som är tillsatt av regeringen rned landshövdingLassinantli som ordförande och med representanter från departementen, fränföretagarhåll osv. som utreder vad som kan göras t. ex. i i arbetar med en speciell utredning om ungefärsamma fråga fast på ell annal plan. i har gått in med enhalv mifion för speciella åtgärder i samma syfte. Jagtycker nog all del här ändå är bilar på vägen, men leder det ingen vart skalljag gärna vara med om att vi gör ännu betydelsefullare utredningar. Jag troralt det vore farligt all bara kort och gott säga; "bygger vi Stålverk80 i . Del räddar hela . Det kommer alt sprida sig som ringar pävattnet över hela länet och småindustrier kommer att växa upp." Jag trorinle det blir en enda ny industri om man inte jobbar för del vad beträffar bådevidareförädling och service. Vibör emellertid se om de seriösa utredningar som jobbar kommer nägonvariinnan vi tillsätter ytterligare en utredning. Del är möjligt att en sådanbehövs, men jag lycker inle att del går all avgöra det . Slutligenhar väckt en moiion där det sägs all man här bygger ett jättestortindusirikomplex. Ja visst - 80 är en unik industriell satsning, och dåbör man begagna tillfället all studera hur della påverkar området, de människorsom flyttar dit, samhällsstrukturen och över huvud tagel alla sådana slorafrågor. Det talas om som elt nytt osv. Men vi skall väl ändå varalitet blygsamma. Det är inte fråga om nägol nytt , men det är givelvis enför slor händelse. Utskottet håller med och säger att mansjälvfallet bör studera och dra lärdomar av delta, om vi skallsatsa pä ell nytt sådant projekl - slörre eller mindre - på annal håll. Vi tillstyrker därförmolionen och säger alt man bör forska kring dessa Vi pekar pä någraolika forskningsorgan och kommer fram lill all ERU lämpligen kunde bedrivadenna forskning. Del gäller inte frågan om att ge mera jobb ål , ulandel gäller frågan om hur en sådan här stor industriulbyggnad påverkar natur,människor, samhällsliv och allt sådant. Med detta trorjag att vi gör någonlingsom är till nytta för hela landet. Med dessa ord ber jag att fä yrka bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkler. HenANDERSSON i (fp) kort genmäle: är mycket snar all hänvisa till pågående utredningar närdet gäller molionsframstölar, såsom i delta fall frän i Byske.Det finns utredningar på gång, säger , och då är del inleanledning att tillsätta nya. Men när del gäller sammanslagningen av ochNJA har ju i en skrivelse från statsrådet fält i uppdrag alt seöver seklororganisalionen. Det är väl då pä del sättet, , att omen sådan här sammanslagning skall komma lill stånd, så bör den väl ske därförall man därigenom uppnår förelagsekonomiska vinster, t. ex. genom förenkladadministration eller genom samordning av annal slag. Sådana frågor kan endastStatsföretag bedöma. Tillhör NJA Statsförelag?Ja! Dä är del väl också rimligt alt den samordningsorganisalion man har fårsyssla med dessa frågor. Såviii jag kan bedöma har Statsföretag denerforderliga expertisen, kännedomen och kunskapen om dessa båda företag. HerrSvanberg har i annat sammanhang i polemik mot dem som haft en negalivinställning till Statsföretag sagl; "Bara därför all del är etl statligtföretag behöver man väl inte och olid peta på del." Jag lycker trotsallt att del inle bör vara vallentäta skott mellan industridepartementet ochStatsföretag. Om så är fallet är del verkligen allvariigt. Men när Statsföretagnu fält della uppdrag av industriministern att göra en översyn avsektorsdrganisalionen fär man väl förutsätta att den kom- ' mer att ske. säger all inte harkonstitutionell rätt alt göra en beställning hos Statsföretag. Men nog finnsdet väl kanaler frän till både Statsföretag och departementet, ochinte behöver väl göra nägon speciell beställning. När man fränvpk-håll förra årel hade motionerat gick del inle, som påtalade,alt göra en beställning, men när del gäller i slort sell samma frågorpassar det. Hen i (c)kort genmäle; Lål mig försl slå fast att jag är myckel glad och tillfredsställd överden satsning som sker pä 80 i . Jag är även förväntansfull införvad som ytterligare kan hända i form av ett evenluelll valsverk, en sak som vii dag inle vel särskilt myckel om. 7 prolokoll 1975. Jaghåller med om all del skall vara en långsiktig planering. Vissthar dessa företag - både och - försökt sig på en långsiktig planering.Jag förutsätter att Statsföretag på samma sätt som koncernledning har enlångsiktig planering. Då är min fråga: Varför har det inte kommit någon begäranvare sig från NJA, från eller frän koncernledningen Statsföretag om attden här utredningen skall komma till stånd? Kan svara på del? Jaglycker att del är, som i sade, litet klåfingrigt att -när man har gett ansvaret ål en koncernledning och tvä förelags styrelser - pågrundval av en moiion begära en ulredning. Jag liksom i Örebrohar mött det här argumentet från när detgällt det motsatta förhållandet. Hans inställning vid de tillfällena stämmerinte riktigt överens med hans inställning . Sedanvill jag lill säga att jag icke har uttalat mig på del sättet altdel skulle vara fråga om att frisera resultatet för NJA. nämndeinle nägon vid namn, men jag vill gärna till protokollet få antecknat all jagicke har haft de tankarna. Sedan får man väl ändå konstatera all det är en vissform av misstroende mol koncernledningen och företagsledningarna när man måstegöra på del här sättet. HerrLövenborg tror inte all del kommer till stånd någon sådan samordning somreservanlerna i reservationen 1 understryker vikten av. Ja, det är ju en tro. Hen LÖVENBORG (vpk) kortgenmäle: Frågan om hur en beställning av en utredning om samordning uppfattasav Statsföretag eller lycker jag är av underordnad betydelse, men vad somär klart är all erfarenheterna visar alt har all anledning attbeställa en ulredning om en samordning, därför alt de statliga förelagen - detgäller även NJA och - ofta har fungerat som konkurrenter och inte somsamarbetspartner. Jagtycker ocksä alt det finns all anledning all med lillfredsslällelse noiera allherr framhåller de allvarliga aspekterna på malmbrytningens nuvarandeomfattning och all det finns invändningar alt göra. Vi inom vpk vill attmalmexporten skall bli den mindre delen av aktiviteten och malmförädlingen denhell dominerande med sikte . Det betyder att malmförädlingen måstebyggas ul långl över vad som är planerat. Del är inle rikligt, som det nuär, att tvä stora kommuner skall vara hell beroende av malmbrytningen. Frånmalmfälten har ju den svenska statskassan hämtat många mifiarder under årenslopp, och kommunerna där uppe har räll att kräva återbäring i form avförädlingsindustri. Ökad förädling innebär inte bara att man får en bällrehushållning med malmen, som noterade, utan man fär ocksä ut femgånger mer pengar för malm som förädlats lill stälämnen. Går man vidare ochförädlar lill manufaktur, får man kanske tio eller tolvgånger högre pris än vid försäljning av råmalm. Dessutom skapas nalurliglvismånga nya jobb. Del är allt della vi länker pä när vi säger all del ärnödvändigt med en strukturell förändring av de statliga förelagens verksamhet iNorrbotten. Vårabekymmer när del gäller inlandet är verkligen välgrundade. alt det nu är olika utredningar pä gång som sysslar med den härplaneringen. Jag tror alt en samordnad plan, en lotalpla-nering, är vidaviktigare än att som olika utredningar arbetar med samma frågor. Vi vet alldel måste hända någonting myckel snabbi när del gäller exempelvis Övertorneä,och övriga inlandskommuner. En grupp arbetar med problem,men det räcker knappast. När det gäller NJA är det viktigt att man fär fram enbestämd målsättning för ullokaliseringen av tillverkningen. Jag tror inteheller att 80 är det allena saliggörande och att det kan lösa alla dehär problemen. Det kan dock fä en positiv effeki. Men då måste man redan nuarbeia efter en plan för en induslrispridning, en plan som synkroniseras med NJA:s expansion i . Låter man nägon sorls liomilagräns eller extremtlönsamhetstänkande diktera är jag rädd för alt spridningseffekten kommer attbli mycket ringa. Hen () kortgenmäle: