prot · FZ09100 · 1975-12-31 00:00:00 — Del strider helt mol den uppfallning som vid otaligatillfällen framförts från värt parti, nämligen kravet på en lindrigarebeskallning av del i företagen arbetande kapitalel. Detta krav ligger tillgrund för de tilläggsdirektiv som förelagsskalleberdningen fick lill sittutredningsarbete . Vi anser denna ståndpunkt vara sä oerhört väsentlig, särskiltför de mindre och medelstora förelagen, all vi hell ansluter oss lill den. Menden går inle att förena med det ställningstagande som givituttryck för. Hert (): Med anknytning till det sista vill jag säga att jag mycket väl tror attdessa ståndpunkter går all förena. Jag sade i mitt första anförande att det ärfullt möjligt alt hålla isär det man kallar arbetande kapital i ett företag fråndel kapital som investeras vid själva köptillfället. Vi skall komma ihåg att ensådan åtgärd kommer att ha en preventiv verkan i sänkande rikining päprisläget, något som i sin tur inverkar på taxeringsvärdena och därmednaturligtvis också på förmögenhetsbeskattningen som blir lägre. Sedanhakar upp sig på den sista meningen i motionen. Den tål nog, herrJosefson, att läsas en gång till. Försök penetrera den från den synpunkten somvi i varje fall en och annan gång anlägger på dessa frågor i dennakammare, att man beklagar människor som har Nr 100 sina pengar ickevärdebesländigt placerade! Från den utgångspunkten tror jag inle att man kansäga annat än precis vad jag sagt här, nämligen att pengar som placeras ivärdebeständiga tillgångar - märk väl placeras - skall beskattas på samma sättsom pengar som icke är värdebesländigt placerade. Detta bör vara möjligt all genomföra,med beaktande också av de krav jag har ställl i min molion. Jag har läst desista meningarna i Axel motion åtskilliga gånger och jag kan intetolka dem på annat sätt än att de helt strider mot vad vi i iandra sammanhang begär. Kapital som placeras i värdebeständiga tillgångar blirofta bundet kapital, och vi har krävt en lindrigare beskattning av det iföretagen,arbetande och därmed också bundna kapitalet. Jag får vädja lill Axel Kristianssonall han till kommande är vidareutvecklar sin uppfattning om denna motsättning.Skrivningen kan jag inte tolka på annat sätt än att den står i motsättningtill den ställning som tidigare intagit. Därför har vi för vårdel avvisat motionsförslaget. HerrKRISTIANSSON (c): Jag vill för att ytterligare förtydliga vad jag menar säga alt en sådanåtgärd inte pä någol sätt kommer att påverka det, låt oss säga, i jordbruketredan arbetande kapitalet. Ensådan åtgärd skulle, såsom jag sagt, bidra till att bromsamarkvärdestegringen. Det vore väl, både i nuvarande stund och i framliden, enav de allra mest angelägna åtgärderna. Överläggningenvar härmed slutad. Proposiiioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 1 av i och fruTroedsson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandejabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller skatieulskotlets hemställan i betänkandet nr 52 mom. 2 a röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr I av i och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 240 Nej - 44 Avstår - 7 () anmälde all han avsett allrösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 52mom. 2 b röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruTroedsson begärde rösträkning verkställdes voiering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1975/76:30 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitl gäller anslag till byggnadsarbeten för domstolsväsendet § 4 Lag om behandlingenav häktade och anhållna m. fl. Föredrogs justitieutskoitels betänkande 1975/76:31med anledning av propositionen 1975/76:90 med förslag lill ny lag ombehandlingen av häktade och anhållna m. fl., m. m. jämte motioner. 1 propositionen 1975/76:90 hade regeringen(justitiedepartemenlet) föreslagil att anta i proposilionenframlagda förslag till 1. lag om behandlingen av häktade och anhållna m.fl., 2. lag om ändring i lagen (1966:301) omrättspsykiatrisk undersökning i brottmål, 3. lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande avsluten psykiatrisk vård i vissa fall, 4. lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda, 5. lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning avstrafftid m, m. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Iproposilionen föreslås all lag om behandlingen av häktade och anhållnam, fl, skall ersättas med den i propositionen föreslagna lagen i samma ämne. Dennya häkleslagens huvudsakliga syfte är att underlätta de häktades situation iolika hänseenden, Lagen ger de häklade möjlighet att få ku-rativt, socialt stödoch rätt lill viss gemenskap med andra intagna i häkten och kontakt medomväriden genom tidningar, lidskrifter, radio, television, brevväxling, besökoch telefonsamtal, I lagen ges också närmare regler för åklagares ochhäklesföreståndares beslutsfunktioner i frågor om tillstånd rörande olikaförmåner för de intagna, Lagen är tillämplig inte bara på häktade utan också påvissa andra personer som berövats friheten, framför alll anhållna samt dömdasom intagits i häkte för förpassning till kriminalvårdsanstalt. När termenhäktade används i det följande avses i tillämpliga delar även dessa intagna. Proposilionenupptar också ell förslag om tillägg till lagen om rätts-psykiatriskundersökning i brottmål. Förslaget ger bestämmelser om möjlighet att avvårdskäl i vissa fall vägra den som vistas på rättspsykiatrisk klinik såsomhäktad eller ivångsinlagen att avsända brev eller annan skriftlig handling.Förslaget har tillkommit efter en hemställan från justitieombudsmannen (JO). Vidareföreslås genom tillägg till lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård ivissa fall och lill lagen angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda bestämmelser om förfarandet med alkohol och andraberusningsmedel m. m., som omhändertagits hos intagen. Även dessa förslag hartillkommit efter hemställan av JO. Slutligenföreslås en ändring i lagen om beräkning av strafftid som ger möjlighet attförvara en dömd i allmänt häkte i avvaktan pä beslut omansiallsplacering." Lagom behandlingen av häktade och anhållna m. fl. Lagom behandlingen av häktade och anhållna ni. 1 detta sammanhangbehandlades moiionerna 1975/76:1065av m. fl., vari yrkals att skulle anta det ipropositionen 1975/76:90 framlagda lagförslaget och hos regeringen hemslälla omförslag lill ändringar i lagförslaget orh behandling av häklade och anhållnam. som angetts i motionen, att föreläggas under innevaranderiksmöte, och 1975/76:1091 av herrUilsten (fp). 1. att skulle anta det i propositionen1975/76:90 framlagda förslagel lill lag om behandlingen av häklade och anhållnam. med den ändringen all 4 § iredje stycket skulle erhålla av utskottetföreslagen lydelse, innebärande redaktionell jämkning till följd av gällandesjukvårdslagstiftning, 2. att beträffande begäran om lagändringarskulle avslå motionen 1975/76:1065, 3. att skulle anla de i proposilionenframlagda förslagen till a) lag om ändring i lagen (1966:301) omrätlspsykialrisk undersökning i brollmål, b) lag om ändring i lagen (1966:293) om beredande avsluien psykialrisk vård i vissa fall, c) lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorgerom vissa psy-kiski uivecklingssiörda, d) lag om ändring ilagen (1974:202) om beräkning av strafftid m. m., 4. attriksdagen belräffande förbällring av häkiel skulle avslå molionen 1975/76:1091. Reservalion hade avgivits vid punklen 2 av herrPettersson i (vpk) som ansett all utskottet under 2 bort hemställa allriksdagen beträffande begäran om lagändringar i anledning av molionen1975/76:1065 hos regeringen skulle anhålla om förslag lill ändringar i deavseenden som reservanten angett. HertLÖVENBORG (vpk): Vi har i vår molion framhållit att regeringens proposition ombehandling av häktade och anhållna innebär förbättringar i jämförelse med vadsom nu gäller. Jag vill återge något ur motionen därför att den koncentreratvisar vad vi anser vara framsteg, men också vad vi anser varaotillräckligheler. "Behovetav reformer när del gäller behndlingen av häktade har länge känts angeläget.Häklingstiderna är ofta långa, och de särskilda förhållandena i samband med enhäktning utgör en hård press på dem som drabbas därav. Alla länkbara åtgärdermåste därför vidtagas för alt detla frihetsberövande i sig inle skall blionödigt plågsamt. Lagförslaget utgör etl sleg i sådan rikining. Den nya häkleslageninnehåller bl. a. bestämmelser som rör möjlig- heten för de häktade attfå kurativt och socialt stöd, erbjudande om arbete eller annan sysselsätlningunder häktningstiden, gemenskap mellan intagna i häktet samt häktadeskontakter med omvärlden genom tidningar, tidskrifter, radio/TV, brevväxling,besök och telefonsamtal. Vibetraktar förslagen som har all göra med ambitionen att bryta de häktadesisolering som de viktigaste i proposilionen. Det mest plågsamma i samband meden häktning är den strängt slutna miljön med fasta rutiner men också mångadagar ulan några meningsfulla avbrott. Den minimala kontakten med andramänniskor - annal än i förhörssammanhang - och sysslolösheten har av mångahäktade betraktats som nära nog outhärdliga. Det är ur humanitär synpunktviktigt att en reformering sker." En sådan tycker vi alt förslagetinnehåller. Vi säger också: "Lagförslagetsinriktning på sådana förändringar motverkas dock i många fall av tänjbaraformuleringar av typen 'såviu möjligi', 'om så kan ske utan olägenhet', 'i denuisträckning det lämpligen kan ske' etc. Detfinns en rad oklarheter, vars konsekvenser är svåra att förutse och som bäddarför ett visst godtycke. Sådana tänjbara formuleringar finns i en rad avlagparagrafer både i den gamla och i den nu föreslagna lagen. Vissahäktesföreståndare kan tolka lagen mera repressivt än andra, och då kan ocksåskillnaden mellan gamla och nya bestämmelser komma att suddas ut. viktiga frågan om rällen alt få vara tillsammans med andra häktade" -en form av gemenskap - "sägs att detla skall få ske 'om lokalförhållandenamedger det', 'om det kan ske utan fara från säkerhetssynpunkt' eller 'utanfara för att bevis undanröjes eller utredning om brott eljest försvåras'. Detär allt för mänga om och men för att det skall kunna anses tillfredsställande.Såvitl vi förstår förutsattes all del även i fortsättningen ankommer påundersökningsledaren eller åklagaren att bestämma den häktades rätt på deltaområde." Närvi uttrycker bekymmer för de tänjbara formuleringarna är det bl. a. motbakgrund av de otillräckliga resurserna. Bristfälliga, omoderna och trångalokaliteter gör att man kan rida pä dessa formuleringar i sådan grad att dennya häkteslagen i betydande utsträckning kommeratt stanna på papperet. Deanmärkningar vi har på en rad punkter är tillgodosedda, vilket framgår avskrivningen. Dit hör bl. a. att man mycket starkt markerar - och det tycker viär positivt - vikten av särskilda insatser för häktade utlänningar som ju löperrisk att hamna i en sämre situation än övriga. Del är bara att hoppas attintentionerna i utskottets yttrande verkligen beaktas i den praktiskahandläggningen. Det heter bl. a. iutskottels yttrande: "Vadgäller situationen för häktade utlänningar delar utskottet den i molionen 1065framförda uppfattningen att särskilda insatser måste göras för denna kategorihäktade. Frågan har också uppmärksammats Lagom behandlingen av häktade och anhållna m. fl. Lagom behandlingen av häktade och anhållna m. fl. av kriminalvårdsstyrelsen.I rundskrivelse 95/75 har styrelsen beträffande behandlingen av utländskmedborgare inom kriminalvärden lämnat anvisningar bl. a. rörande tolkning ochöversättning, svenskundervisning, information och fritidsverksamhet. Utskottethar vidare inhämtat att man inom förbereder eninformationsbroschyr på flera språk som skall delas ut till alla nyintagna. Idenna del kan utskottet också instämma i departementschefens yttrande att detär angeläget att bryta häktade utlänningars språkliga isolering genom all ommöjligt tillhandahålla dem tidningar och annan litteratur på deras eget språk.Beträffande utlänningar som är häktade är det också, som framhållits iremissyttrande av statens invandrarverk, viktigt all besöksfrågan särskiltbeaktas. För de utlänningar som ej får besök kan det, som verket framhåller, ien del fall vara lämpligt att häktespersonalen efter förfrågan hos den intagnetar kontakt med invandrarbyrån, som kan vara behjälplig med att skaffa fram enlandsman eller språkkunnig person som kommer pä besök." Vitycker att detta är en ganska stark skrivning. Den är viktig ur vår synpunkt,och vi hoppas att den också lämnar papperet. Viär alltså överens med departementschefen om det mesta i den framlagdapropositionen. Men vi hyser sammanfattningsvis en viss oro över att en delgummiparagrafer kan utnyttjas på ett sätt som motverkar departementschefensintentioner. Vi vill därför ha en överarbetning av lagförslaget, och jag yrkarbifall till reservationen av i . Underdetla anförande överlog fru tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Innan jag kommenterar inlägg tycker jag del finnsanledning att ge ullryck för den tillfredsställelse som vi i justitieutskottethar känt över att propositionen om behandlingen av häktade nu har presenteratsför . Jag vill erinra om att begärde en översynav denna lagstiftning, och därför är det att nu har fått ettlagförslag till behandling. Närvi 1974 debatterade lagen om behandling av intagna på anstalt, den s. k.behandlingslagen, framfördes kritik mot att man i det sammanhanget inte hadefält ta ställning till en förändring av lagen om behandling av häktade. Den sominte är dömd borde ju rimligen ha lika bra förhållanden som den redan dömde.Man hade inte haft tillfälle all klara detta, men vi sade då att vi förväntadeatt vi inom korl skulle få ett sådant här lagförslag. Fränutskottels sida-och här får jag kanske inkludera , eftersom hansinlägg lydde på att han också var ganska nöjd med propositionen - har viansett att propositionen i stort sett uppfyller de önskemål man kan ha pårimliga lättnader i de häktades situation. sagt att när det gällerden s. k. behandlingslagen anser vi det viktigt att vi fick så långt gåendepreciseringar som möjligt av lagtexten för all därmed undanröja oklarheter somkunde bli till men för både personal och intagna. Samma resonemang hade vi närvi behandlade denna proposilion, och vi har försökt att i några kommentarerprecisera vissa av de i lagen ingående bestämmelserna. Denskillnad som finns mellan utskottsmajoriteten och reservanlen är egentligen attmajoriteten finner det helt naturligt att som departementschefen anse att detmåste vara vissa begränsningar i de friheter som man kan ge de häktade,nämligen begränsningar föranledda av säkerhetsskäl och med hänsyn tillkollisionsrisker. I reservationen säger man all det skall finnas en ovillkoriigrätt till de lättnader som lagen föreskriver. Sedan jag läst reservationen ochefter vad jag förstått av inlägg vill vpk egentligen intevitsorda att man i den begränsningen skall ta hänsyn till säkerhets- ochkollisionsrisker. Åtminstone har jag uppfattat det sä. Iövrigt är jag mycket tacksam för de långa föredragningar som av innehållet i utskottets betänkande. Det gör del litet lättare för mignu, när jag inte behöver tala om exakt vad utskottsmajoriteten har sagl i detena eller andra hänseendet. Jagvill emellertid för egen del understryka ytterligare två saker. Den ena är attutskollel i sin helhet med kraft har framhållit betydelsen av all vi inle närdet gäller häktena får de bekymmer med narkotika som vi tyvärr har vidvåra fångvårdsanstalter. Där har vi tryckt på att de nya reglerna inle får ledalill att narkotika kommer in pä häktena. Vi förutsätter att utvecklingen i detfallet följs med uppmärksamhet. Detandra är att vi utgår från att de uttalanden som utskottet gör, inte bara närdet gäller narkotika utan även i övriga avseenden, kommer att beaktas av denmyndighet som skall utfärda anvisningar om till-lämpningen av lagen ochnaturiigtvis av departementet som skall utfärda tillämpningsföreskrifterna. Slutligenfinns det också anledning notera all man nu äntligen försöker företa enmodernisering av del nya för att få häkteslokaler ochpromenadulrymmen bättre anpassade lill den nya syn på behandlingen av dehäktade som återspeglas i denna lagstiftning. Jag kan ändå inte låta bli atterinra om att jag pä frågade justitieministern - då varKronobergshäktet ännu inte färdigt, det skulle tas i bruk -om det inte var möjligt att innan häktet var färdigt försöka göra vissajusteringar, främst när del gällde prome-nadutrymmena men också beträffandesjälva häkteslokalerna för att få utrymmena mera tillfredsställande. Men detansågs inte vara möjligt, man hade kommil sä långt i byggnationen.Justitieministern sade dä att möjligheterna att införa andra anordningar ärytterst begränsade med hänsyn till läge och förhållandenadär. är det bara att notera, alt när häktet är färdigt finns del möjligheteratt göra ändringar. kommer man att anslå reparalionsmedel ur postenReparations- och Lagom behandlingen av häktade och anhållna m. fl. Lagom behandlingen av häktade och anhållna m. fl. underhållskostnader förall göra ombyggnader av del nya Kronobergs-häktet. Jag noterar alltså del somnågot bra. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. HertLÖVENBORG (vpk): På s. 17 i proposilionen 1975/76:90 står bl. a.: "Byggnadsstyrelsenvill understryka de svårigheter som finns alt tillgodose de lokalbehov m. m.som lagförslaget leder fram till och att reformverksamheten måste ske på långsikt." Del är här jag menar att de tänjbara formuleringarna kan komma altspela en otillbörlig roll. Vi är inle heller ensamma om dessa bekymmer. Blandremissinstanserna, vilkas yttranden sammanfattas i propositionen, säger t. ex.socialstyrelsen alt del är anmärkningsvärt alt det på åtskilliga ställen i deföreslagna förfaltnings-lexterna förekommer sädana utlryck som "i den mändet lämpligen kan ske", "om möjligt", "när särskilda skälföreligger", "i skälig utsträckning" etc. Enliglsocialstyrelsens mening föreligger en risk för all del på skilda häkten kanutbildas olika praxis när det gäller tolkningen av bestämmelserna. Detär klart alt det med på sina håll trånga och otillräckliga lokaler finns enfrestelse att utnyttja dessa tänjbara formuleringar. Det lycker ocksåFöreningen när man säger att det finns risker förgodtycklig tolkning av de föreslagna bestämmelserna, eftersom dessa lill sinkaraktär är vagt formulerade. Liknande synpunkler anförs av . Svenska psykiatriska föreningen och . Det återges i proposilionenatt sistnämnda instans anser det vara en stor fara såväl för den enskilde somför den samhälleliga demokratin att tänjbara formuleringar tillåts att bredaut sig i lagtext. Sådana bestämmelser urholkar successivt rättssystemet, anserKRUM. Detlavisar att våra farhågor delas av många och lunga remissinstanser. Del gör altjag upprepar mitt yrkande om bifall lill vår reservalion. FruKRISTENSSON (m): Det som är värt alt notera är all uiskollsmajoriteten också delar dennauppfattning. I värt betänkande har vi verkligen tydligt uttalat att man iparagraf efter paragraf kan slrama upp formuleringarna. Jag tror alltså inleall skall utmåla något motsatsförhållande mellan dessaremissinstanser och utskottsmajoriteten. Vadvi frän ulskotlsmajoriletens sida inte kan skriva under på är en ovillkorligrätt lill lättnader, någol som inte är möjligt alt tillämpa i praktikeneftersom det gäller så olika förhållanden. Det är en ramlagstiftning som skalltillämpas för samtliga olika slag av häkten. Man får anpassa praxis efter deförhållanden som råder. Del hindrar inte all det är väldigt viktigt atttillämpningsföreskrifterna blir utformade så entydigt som möjligt. Det har vifrån ulskotlsmajoriletens sida verkligen understrukit. Överläggningen var härmedslutad. Proposiiionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservalionen av herrPettersson i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri voiering uppläsles ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskoitels hemställan i betänkandet nr31 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av i . ' Vid omrösining genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha rösial för ja-proposilionen. Då herrLövenborg begärde rösl-räkning verksiälldes voiering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 276 Nej - 11 Mom. 3 och 4 Kammarenbiföll vad ulskoilel i dessa moment hemställt. 1975/76:32 med anledning av proposilionen1975/76:100 såviit gäller anslag till förvärv av jordbruksfasligheler förkriminalvården 1975/76:18 med anledning av molion omavgångsvederlag vid upphörande av kommissionsuppdrag Kammarenbiföll vad ulskollen i dessa betänkanden hemställt. Avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. m. §6 Avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. m. belänkande 1975/76:21 med anledning av propositionen 1975/76:81med förslag om ändring i lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar påförmögenhetsrättens område, m. m. jämte motioner. 1propositionen 1975/76:81 hade regeringen () Avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. m. efter hörande av lagrådet- föreslagil alt anta 1. lagom ändring i lagen(1915:218)om avtal och andrarättshandlingar på förmögenhetsrättens område, 2. lag om ändring i lagen (1915:219) omavbetalningsköp, 3. lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal, 4. lag om ändring i lagen (1927:78) angående införandeav lagen om försäkringsavtal, 5. lag om ändring i lagen (1936:81) om skuldebrev, 6. lag om ändring i lagen (1936:82) angående införandeav lagen om skuldebrev, 7. lag om ändring i lagen (1949:345) om rätten tillarbetstagares uppfinningar, 8. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätttill litterära och konstnärliga verk, 9. lag om ändring i jordabalken, 10. lag om ändring ilagen (1970:995) om införande av nya jordabalken. Belräffandeproposilionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås att domstolarna skall få ökade möjligheter all jämkaelleråsidosätta oskäliga villkor i avtal och andra rättshandlingar. Förslaget byggerpå ett betänkande av generalklausululredningen. Vidbedömningen av om ell avtalsvillkor skall anses oskäligt skall domstolarna tahänsyn till hela det avtal där villkoret ingår. Vidare skall beaktasomsiändighelerna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden ochomständigheterna i övrigt. Särskild hänsyn skall tas lill konsumenternas behovav skydd, och förslagel utgör på det sättet etl komplement lillavialsvillkorslagens bestämmelser om förbud mot oskäliga avtalsvillkor. Deökadejämkningsmöjligheterna gäller emellertid också beträffande avtal och andrarättshandlingar utanför konsument-området. Denya bestämmelserna föreslås bli intagna som en ny s. k. generalklausul iavtalslagen. föresläs att de nuvarande civilrättsliga generalklausulernai skuldebrevslagen och andra särskilda lagar upphävs. De nya bestämmelsernaföreslås träda i kraft ." Idella sammanhang hade behandlats delsden med anledning av propositionen väckta motionen 1975/76:167 av ()och ().