prot · FZ0935 · 1975-12-31 00:00:00 — I den nya regeringsformen, som slutgiltigt antogs av 1974års riksdag, infördes bestämmelsen att finans-och skatieutskottskulle kunna utöva beslutanderätt på vägnar Skattefullmaklför finans- och skatteutskotten Skattefullmaktför finans- och skatteutskotten rörande den indirektabeskattningen, dä inte är samlad. Även om detla innebar en förändringi förhållande till grundlagberedningens förslag, så tummades del på beskattningsrättensom bör tillkomma allena. En del av - tvä utskott - ärinte , framhöll kommunisterna i en pariimolion viddelta tillfälle. Ipropositionen 1975/76:29 föreslås skattefullmakt för finans- ochskatteutskott enligl 8 kap. 6 § regeringsformen. Propositionens förslagomfattar lagarna om mervärdeskall, allmän energiskatt, skatt på sprit och vin,tillverkning och beskattning av mall- och läskedrycker, tobaksskatt,omsättningsskall pä motorfordon och särskild varuskatt. Det är alltsåomfattande fullmakter för finans- och skatteutskotten som be-gäres. Förslagetinnebär att flera av de viktigaste skatterna kan bli föremål för beslut iutskotten. Del finns inget i regeringsformen som fastlägger omfattningen avskattefullmakten, och vi kan inte se regeringens förslag som enföljdlagstiftning. Regeringen har valt alt föreslå ett mycket vittomfattandebemyndigande. Vänsterpartietkommunisterna var motståndare till fullmaktsparagrafen, när den infördes iregeringsformen. Vi kvarstår vid denna uppfattning och vi kan därför intebiträda propositionens förslag. I molion 1975/76:39 har vi därför yrkat avslagpå de föreslagna skatlefullmakierna. Skaileutskottetsäger i sitt betänkande alt ett bifall till motionen skulle innebära attstadgandena i regeringsformen om delegation skulle bli en död bokstav på grundav att följdlagstiftning saknas. Vi kan, som sagt, inte se regeringens förslagenbart som en följdlagstiftning utan som ell förslag med vittgående konsekvenser.Inte bara del faktum all motionärerna motsatt sig grundlagsutformningen, somutskollel uttrycker saken, gör att vi går emot propositionen. Av avgörandebetydelse är alt i efterhand får la ställning till utskottens beslutoch därmed kommer all slå inför fullbordade fakta. Detta är en allvarlig saksom verkligen bör beaktas innan man ger så omfattande fullmakter. Förfarandetalt ge skaltefullmakter till två utskott atl på regeringens förslag fastställaskattesatser på indirekta skatter beskär möjligheterna lill opinionsbildningoch offentlig diskussion kring frågor som i högsta grad berör de enskildamänniskorna. Detta är en konsekvens som borde mana till eftertanke. Skatteutskottelsanlagande atl den föreslagna fullmaktslagstiftningen kommer atl användas undermyckel speciella förutsättningar och endast om det finns etl tillräckligtpariamenlariskt stöd för de avsedda skat-teändringarna förändrar inget i sak.Tillräckligt parlamentariskt stöd kanske inte är del svåraste atl uppnå, menom detta skall vara skäl för att undandra viktiga skattefrågor frän offentligdebatt måste verkligen ifrågasättas. De speciella förutsättningar utskottetlalar om bedöms också av regeringen och de panier som kan länkas stödja ettförslag om skattehöjningar. Detär en mycket betänklig väg man slår in pä genom de begärda fullmakterna.Vänsterpartiet kommunisterna kan inte biträda de i pro- positionen begärdafullmakterna, och jag vill, herr talman, yrka bifall till motionen 1975/76:39. HenWÄRNBERG (s): I motsats till vill Jag påslå att propositionen 15 ochdärav följande utskotlsbetänkande innebär en följdlagstiftning. Del är endastetl automatiskt fullföljande av det grundlagsbeslui som har fattats avriksdagen. invändningar hör alltså hemma i grundlagsdebatten istället för i dagens debatt. Dådenna fråga är avgjord av , vore del märkligt om nu skulleavslå regeringens proposition och inte genomföra de ändringar i resp. lagar somär nödvändiga för att regeringsformen skall kunna till-lämpas. Jag vill betonaall det inte kan ha varit mening att den gjorda grundlagsändringenav formella skäl aldrig skulle kunna till-lämpas. Vi måsle acceptera deföljdlagstifiningar som det nu är fråga om. Sedan kan man naturligtvisdiskulera gradskillnaden beträffande fullmakternas vidd, men det är inte dettasom det nu gäller, utan yrkar avslag på alltsammans. Ävenom Jag sade alt invändningar hör hemma i grundlagsdebatten, kannaturligtvis sakskäl anföras också . Detla är inte en bestämmelse som skallanvändas och otid. Den är omgärdad av många säkerhetsåtgärder. Först ochfrämst måste det vara fråga om ell förslag från regeringen. Utskotlsiniliativfår här inte förekomma. Bemyndigandet får naturligtvis inte användas närriksmöte pågår ulan endast när inte är samlad. Vidare måste beslutetunderställas kommande ganska omgående, och eftersom utskotten är parlamentarisktsammansatta kommer de inte att fatta något beslut som strider motriksdagsmajoritetens uppfattning. Vimåste ändå ha klart för oss att de konjunkturpolitiska svängningarna ärså pass snabba all del kan behövas alt man antingen höjeren skatt eller, , sänker en skatt, om del finnskonjunkturpolitiska skäl för det. Etlannat skäl som jag vill anföra är att man kan vilja ändra på skattesatsernainom alkohollagstiftningen. Det gäller ju att slippa ifrån den hamslring somannars sker som man skulle kunna få vänta innan riksmötetsamlas. Samma sak gäller tobaksbeskattningen, och där är hamstringseffeklen,skulle jag vilja påstå, ännu större än i fråga om alkoholen. Dendebatt som efterlyste - och som måste föras i varje fråga -kommer, men något i efterskott. I och för sig Irorjag inte att någon riksolyckainträffar om debatterar en redan genomförd lag och har storamöjligheter alt ändra på den. Jag tror inte atl det blir något fel påopinionsbildningen därför atl en skattelagsiiflning har varii i kraft en ellerannan månad. Därmedvilljag yrka bifall till skatteulskottets hemställan i betänkandet nr 15. Skattefullmaktför finans- och skatteutskotten 6 protokoll 1975/76:35-36 Skattefullmaktför finans- och skatteutskotten Hen (vpk) kortgenmäle: Jag har svårt att se det som en säkerhetsåtgärd atl initiativet skalltas i form av ett regeringsförslag. Och när talar om risken förhamstring, så är del ju ett argument som kan åberopas vid varje tillfälleförati dra ner rullgardinen och behandla indirekta skatter utan allmänhetensinsyn. Jagtycker inte att del har redovisats några vägande sakskäl för atlskattefullmakter behövs, än mindre att det skulle vara etl brådskande behov attnu fullfölja regeringsformens bestämmelser därvidlag. Även omregeringsformen möjliggör införande av skaltefullmakter, så behöver man välinte ha så bråttom. Vidare behöver man inte nödvändigtvis ge lagstiftningen denvidsträckta omfattning som föreslås i propositionen. Dellåter naturligtvis bra när säger atl ändå i efterhandfår diskulera besluten. vet vi ju hur det är i verkligheten. Del är knappasttroligt atl partierna skulle "köra över" sina utskoits-representanter,utan de beslut utskotten har fattat kommer atl gälla. Kvar står också delförhållandet att någon offentlig debatt icke har föregått besluten i utskotten. Hen (): Till skatleutskottets betänkande har fogats ett protokollsutdrag frånfinansutskottet, i vilket utskottet uttalar atl det anser att den utformning,som det föreslagna bemyndigandet har fått, i vissa situationer kan bli ettbetydelsefullt medel att snabbt fatta beslut av ekonomisk-politisk innebörd.Finansutskotiel ifrågasätter också i sitt yttrande om inte även den allmännaarbetsgivaravgiften borde innefattas i bemyndigandet. Skalteutskotiet har lagitupp den tanken och utarbetat härför erforderlig ändring i lagtexten. Jag ber allfå yrka bifall till skaiieutskoiieis hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 39 av herrHermansson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 15mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 39. Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för Ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Inrättandeav medicinsk specialitet inom området alkoholistvård, §13 Föredrogs Skatteutskoitets belänkande 1975/76:17 med anledning av propositionen1975/76:83 om ändring i taxeringslagen (1956:623) 1975/76:3 med anledning av dels regeringensskrivelse med redogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder , dels berättelse från den svenska delegationen vid Europarådetsparlamentariska (rådgivande) församling rörande församlingsmötena under lidenmaj 1974-januari 1975 (26:e sessionen) 1975/76:17 med anledning av molion om underrättelsetill anhöriga om intagning av patienter på sjukhus i vissa fall, m. m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §14 Inrättande av medicinsk specialitet inom området alkoholistvård, m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande 1975/76:18med anledning av motion om inrättande av medicinsk specialitet inom områdetalkoholisivård, m. m. I detta belänkande behandlades motionen 1975:1237av (), vari yrkats alt hos regeringen hemställde omskyndsamma åtgärder för atl 1. ge alkoholistvården ställning som medicinskspecialitet eller sub-specialiiet, 2. ge tjänstgöring inom alkoholistvårdhögre meritvärde än nu för alla läkare. Utskottet hemställde attriksdagen skulle avslå motionen 1975:1237. Inrättandeav medicinsk specialitet inom området alkoholistvård, Reservaiionhade avgivits av herrar Carlshamre (m) och () som ansett attutskottet bort hemställa altriksdagen med anledning av motionen 1975:1237 gav regeringen lill känna vadreservanierna anfört. HenCARLSHAMRE (m): Del ärende vi nu skall behandla är som ett . Den synliga bitenhandlar om utbildningen av läkare för vård av alkoholister och andraberoendesjuka, men under ytan finns hela problemet med de ytlersl bristfälligavårdresurser som vi har att erbjuda dessa patienter. Det katastrofalt dåligautbildnings- och rekryteringsläget är en fiaskhals som ovillkorligen måstevidgas om vi någonsin skall kunna bjuda en acceptabel medicinsk vård för en avvåra största folksjukdomar. Jagsäger, herr lalman, i min molion 1237 all alkoholislerna är den störstapaiienlkalegori som t. ex. en invärtesmedicinare någonsin träffar på i sittvärdarbete. Många har sagt mig atl del påståendet ändå måste vara överdrivet.Men Jag tror inte det, herr lalman. Enligt världshälsoorganisationensdefinitioner utvecklar ungefär 10 96 av den vuxna manliga befolkningen ivästerlandet alkoholberoende. För kvinnorna uppskattas andelen lill mellan Ioch 3 96, men den andelen växer. Härhemma i har man t. ex. i tillät närmare på en hel årsklass män- alla som var födda . Man har funnit atl var fjärde man i hela årsklassenminst en gång har registrerats hos nyk-terhelsnämnd, och 16 96 har registreratstvå eller fiera gånger. är del självfallet inte så atl alla som blirregistrerade hos en nykterhetsnämnd är i egentlig mening alkoholister, mensiffran är i alla fall skrämmande hög. Sakkunnigaläkare och forskare uppskattar att vi i har minst 300 000 vårdbehövandealkoholberoende personer. Av dem är del ungefär 60 000 som över huvud laget fårnågon värd. 50 000 får hjälp på öppna kommunala alkoholpolikliniker, ungefär 17000 på sjukhusanknutna kliniker och som inlagda patienter. Det förekommer enviss dubbelräkning, men man kan räkna med 60 000 totalt. Det betyder all bortåten kvarts miljon alkoholsjuka över huvud laget inte blir föremål för någon somhelst behandling. Dethar gjorts undersökningar vid elt par stora Stockholmssjukhus som visar attungefär var tredje patient som kommer in till ett psykiatriskt akutintag äralkoholist. Räknar man med läkemedelsmissbrukarna stiger siffran . Ochav de svårt sjuka - de som är så pass sjuka atl de blir inlagda - är55 96 beroendesjuka. Detblir ungefär samma bild om man i stället tittar på ett somatiskt akutintag.Även på del området har gjorts en undersökning vid ett stort sjukhus iStockholm under en, som personalen säger, ganska lugn höst-vecka. Man kunde dåkonstatera att av alla som över huvud taget kom lill mottagningen hademätbar alkoholmängd i blodet. 25 96 - en fjärdedel - hade en alkoholhalt somskulle ha varit fällande i ell mål Och såmånga som var tionde patient - av samtliga sökande - hade alkoholhalter mellan3,1 och - alltså en ganska rejäl fylla. Falletmed rekordpalienten, han med , är näsian tragikomiskt typisk förhela den vårdsituation vi bjuder. I journalen stod, när det fallet avslutats,ordagrant följande antecknat: "In i berusat tillstånd. Får sova övernatten. Kan stå på benen . Fär gä till arbeiet." Denläkare som låtit mig ta del av den uppgiften -Jag försäkrar, herr talman, atldet skedde under betryggande sekretess för patientens del - kommenterar: Manundrar verkligen om denna patient vare sig hade ett arbete eller om han gicktill något klart mål över huvud taget morgonen efter utskrivningen. För egendel skulle jag, med den lilla erfarenhet Jag har från fältet; vilja tilläggaatl han sannolikt hade ett klart mål, nämligen närmaste syslembolagsbutik. Intebara Jag, utan jag irorjag vågar säga varenda läkare som på allvar arbetar medalkoholistvård, är övertygad om atl den situationsbilden är karakteristisk föralkoholberoende människors läge i Välfärdssverige . Det är ingen somrikligt vill veta av den paiientkategorin. Denvanlige psykiatern upplever missbrukarklienlelet som en belastning - naturiigtnog - f ö. saknar psykiatrin i allt väsentligt en värdorganisation, som enstillnärmelsevis är lämpad för alt ta hand om missbrukarna och sköta dem i envård med långtidsperspekiiv. Medicinareoch kirurger snarare döljer problemen än löser dem när de ställer diagnoser somhögt blodtryck, magsår, magkatarr och allt möjligt annat - i och för sigriktiga diagnoser, där man dock går förbi patientens primära och huvudsakligaåkomma, alkoholsjukdomen, och tar fasta på vad som kanske inte kan kallas ettsymtom men i varje fall en följdsjukdom. Hurhar del kunnat bli så? I motionen och i den därifrån utgående reservationen görJag gällande all till en mycket stor del detta är etl utbildningsproblem. är inte bara det. Vi har över huvud taget alldeles otillräckliga ochdessutom mycket splittrade vårdresurser. Del är bara några få regioner där mankan lala om någon rimligt utbyggd vårdkedja. Vi har en sådan för en del avStockholms läns landstingsområde, knuten lill och lill den teoretiska somockså finns där, samt på något ytterligare ställe i landet. I övrigt finns intesådana möjligheter. Vi har den kvantitativt stora insats som görs av de lokala,oftast kommunala alkoholpoliklinikerna, men där finns inget samband från stegtill steg i en vårdkedja, och det finns inget långtidsperspekiiv i värden. Menäven om sjukvårdshuvudmännen ville och kunde snabbt bygga upp fullgodavårdkedjor över hela landet skulle vi ändå inte kunna bemanna dem medkompetent personal. Vi saknar utbildad personal på alla nivåer. Det gäller intebara läkare utan i minst lika hög grad sjuksköterskor. 500 sjuksköterskor somheltidsarbetar på alkoholpolikliniker Inrättandeav medicinsk specialitet Inom området alkoholistvård, Inrättandeav medicinsk specialitet Inom området alkoholistvård, saknar alla någon somhelst utbildning för deljobb de utövar. De klagar också över att de inte fårnågon utbildning. Meni dag gäller det läkarna, och där är brislen såvitt jag förstår katastrofal.Utskottet säger i anslutning till remissyttranden från ochandra instanser all bristen pä läkare i alkoholisivården är en del av en allmänläkarbrist. All right, det är den väl, men den är värre på detta område. Ellervar finns det vårdområde där av de ytterst få tjänster som är inrättadestår vakania och där åtminstone av dem som tjänstgör i vården saknaradekvat utbildning för sitt arbete? Det är en läkarbrist som är värre än densom gäller för hela sjukvårdsområdet i stort. Vihar polikliniker som ständigt slår inför hotet atl slängas helt av det skäletatt man över huvud taget inte har någon läkare, inte ens för de mycket fåtimmar som en sådan klinik behöver. Det är utomordentligt svårt altbemanna klinikerna för kvalificerad vård med kunnig och utbildad personal. Utanatl nedsätta någon annan klinik irorjag att man vågar säga att den mestkvalificerade kliniken i landet på detla område är sjukhusets klinikför alkoholsjukdomar. Den borde rimligen ha betydande dragningskraft, men dethar den inte. Där finns fyra underiäkartjänster inrättade. Kliniken harexisterat , och på den liden har dessa fyra underiäkartjänster haft138 innehavare. Del betyder en genomsnittlig tjänstgöringstid på ungefär tremånader. Dettager självfallet inte någon klinisk erfarenhet av vården som kan vara något atlbygga på i fortsättningen, och del ger ingen kontinuitet i vården vid denklinik det gäller. gällde det f ö. i huvudsak medicine studerande, sominte var färdigutbildade, och är det i huvudsak AT-läkare. Om detta gällerdet friska trädet, dvs. en väletablerad och välordnad klinik, vad skall då integälla på andra ställen? Menvarför är det så? Man kan fråga vilken chefsläkare man vill som håller på meddelta på någon av de stora poliklinikerna: Finns det då inget iniresse blanddina unga kolleger för denna sida av medicinen? - Jo, säger han. Vi blir oftauppringda av unga läkare och medicine studerande som skulle vara intresseradeav att arbeta i den här vården, men när vi upplyser dem om vilkenåtervändsgränd de i så fall ger sig in i drar de sig naturligt nog tillbaka. Heladenna verksamhei är som en återvändsgränd. Den ger synnerligen litet avmeritvärde. Nusäger utskollel - och del är riktigt; utskottet har över huvud taget tagitutomordentligt ambitiöst på del här ärendet, låtit grundligt remiss-behandladel osv. - att enligt nu gällande regler skall alla vårderfarenheter tillmätasstort meritvärde på områden där jusl de erfarenheterna har värde och betydelse.Ja, det skall de, och så görs kanske i något fall också. Det är bara del atthela detta sjukdomsområde är på något sätt okänt: det är inte "inne"i den medicinska traditionen. Om man ledigförklarar en tjänst som överläkare påen vanlig medicinsk klinik, tänker man hell enkelt inte på, om man försökerbeskriva den tjänsten, att kanske bortåt hälften av de patienter som läkarendär träffar är alkoholister och all grundlig erfarenhet av alkoholisivårddärför borde vara en utomordentlig meril för Jusl den tjänsten. Enligt gällandebestämmelser kan den vara det, men efter vad Jag har tyckt mig kunna förslå -och jag har frågat många - tänker man liksom bara inte på del; man tillmäterinte den erfarenheten något särskilt värde. Men del är viktigt atl man ger etlmeritvärde ål sådan erfarenhet! Detla gäller, med elt visst antal månader, inomämnet allmän psykiatri, del gäller inom rättsmedicin, med en viss kortare lid -och det är ju rimligt, eftersom de fiesta människor som rällsmedicinare får altgöra med antagligen är alkoholpåverkade - och det gäller, jag vill nästan sägalustigt nog, också inom barnpsykiairin som ett särskilt meritvärde. Annarstillämpas den allmänna regeln att man skall ta hänsyn till meriter som harvärde för det värdområde det gäller. - Detla är alltså en broms förrekryteringen. Såär det utbildningen. Förslaget i motionen och i reservationen går ju bl. a. utpå - det är huvudförslaget - all man skall inrätta en medicinsk specialitet förberoendesjukdomar. Utskottetanser - också del i enlighet med ytterligt sakkunniga remissyttranden - attdetla, åtminslone f n., knappast kan vara lämpligt, därför all, säger man, ometl medicinskt område skall ges ställning som medicinsk specialitet, krävs attvissa kriterier skall vara uppfyllda. Ett sådant kriterium är atl området skallvara väl avgränsat gentemot andra specialiteter; det skall alltså verkligenvara någonting speciellt. Och så frågar man vad del speciella elementet är ivård av beroendesjuka. Jagskulle vilja föreslå den som tvivlar all gå upp till sjukhusetsalkoholklinik för atl försöka få någon uppfattning om den vård som där ges ochför att se, om inte denna vård verkligen är en mycket specialiserad vård, somman inte ser någon"annanstans. Och del är ingalunda en utsiktslös vård!De som håller på med den räknar med en tydlig och mycket bra rehabilitering iåtminstone 50 96 av fallen. Det är inget dåligt resultat, vilket bl. a. gördenna vård direkt lönsam för samhället, om man skulle titta på del. - Nog ärdel speciellt. Nej,säger och utskottet; detta är en tvärvetenskaplig verksamhet,där man har inslag av psykiatri och invärtes medicin och socialmedicin ochfarmakologi och neurologi, och alltihop finns där detla behövs för att ta handom dessa patienter. Del ligger mycket i det argumentet. Men om nu en vissmedicinsk verksamhet kräver en tvärvetenskaplig utbildning, som är så bred attden tar minst lika lång lid som utbildningen för en annan specialitet på eltsmalt område, är då inte det i och för sig anledning nog att ge den enställning som specialitet, med alll vad som därmed följer av meritvärde ochannat? All del inte skulle finnas tillräckligt behov - man kräver nämligenminst 150 specialister på etl område för alt erkänna det som en specialitet -irorjag ingen vill göra gällande. Vi behöver många hundra specialisiutbildadeläkare på del här området. Inrättandeav medicinsk specialitet inom området alkoholistvård, Inrättandeav medicinsk specialitet Inom området alkoholistvård, Kandet vara så väldigt betydelsefullt all gå Jusl den vägen atl man inrättar enspecialitet? Jag är dess bättre inte läkare, men - det vågar jag säga -bokstavligen alla som är direki engagerade i det här arbeiet säger alldelesentydigt samma sak: Vi får inte grepp om det här problemet, vi löser del inteförrän verksamheten blir erkänd som medicinsk specialitet. Då först kan viklara rekryteringen, då först kan vi ge den utomordentligt svåra ochkomplicerade specialistutbildning som faktiskt behövs för all klaravårdproblemet. Jag tycker atl man får böja sig för detla. Nutror jag, herr talman, alt saken är på väg. Sådant har hänl . Del är inte längesedan vi fick socialmedicinen erkänd som medicinsk specialitet, fastsocialutskottet och var lika kallsinniga den gången med i stort settsamma motivering: här var det fråga om tvärvetenskap och inte om någonspecialitet. kom ändå specialiteten. Jag tror alt den till slut måslekomma på det här området också. Vadtjänar del dä till att Jag står här tämligen ensam, tillsammans med min vänherr , och pläderar för etl beslut , som väl ändå inte kan komma? Jo,herr talman, bl. a. det förhållandet -jag har nämnt del förul - attalkoholberoendesjukdomarna, trots atl de är så vanliga, är på något sätl okändaoch icke accepterade som sjukdomar gör att det kan vara viktigt alt tjata.Ibland är det det, och det är det Jag håller på med. Jag tjatar om den härfrågan för alt på det sättet dra något litet strå till stacken i hopp om att viskall kunna få ordentlig rullning på problemet. Del är en skandal, herr lalman,atl vi lämnar en av de största palientkaiegorier - kanske den största - vi överhuvud tagel har i folkhemmet nära nog ulan vård. Med detta ber jag att fåyrka bifall till reservationen. HenKARLSSON i (s): Jag vill göra några få kommentarer till långa ochdelvis engagerade anförande och närmare precisera vad utskottet sagt. HerrCarlshamre har ju i sitt inlägg refererat till en stor del av vad utskottetanfört emot hans motion. Jagtror att har rätt när han säger all de alkohol-påverkade är vårstörsta paiienlkalegori; Jag ger mig inte in i någon mot-argumeniation på denpunkten, för det finns säkerligen mycket som lalar för det. Men utskottet trorinte all man skulle kunna lösa del problemet genom att exempelvis ge läkarna påområdet något slags specialistkompetens, och del är det som ligger bakomutskottets ställningstagande.