prot · FY0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Detsärskilda yttrandet nr 2 handlar om invandrarverkets omlokalisering. Som allaväl känner till tillhör invandrarverket de verk som drabbas av slorasvårigheter vid flyttningen. Majoriteten av personalen vill inle - förståeligtnog - ivångsförflyttas frän . Få människor uppskattar allivångsförflyttas. Inte heller invandrare som slagit sig ner i lyckerdet är rikligt all de skall tvingas att återigen byta bosättning på grund avden slora verkskarusellen. som slatsmakterna vill satsa päinvandrarpolitiken leder statens politik pä etl annat område lill att dennasatsning avsevärt försvåras. Det flnns risker alt de ansträngningar som görsför all förbättra förhållandena för invandrare går om intet lill föfid avbrister i administrationen. Vi har inget yrkande på della område, Planerna för verkels flyttning ärredan långt framskridna, men vi vill gärna understryka att invandrarverketssvårigheter väl illustrerar och stödjer vårt krav på en omprövning av denfortsatta ullokaliseringen i etapp 2, Sedan,herr talman, vill jag gärna kommentera någonling som sadelidigare i debatten. Han tyckte all invandrarna skulle ha del trivsamt. Men,, är del trivsamt att del framläggs förslag i kommunt. ex. om all slödel lill den judiska förskolan eller den eslniska förskolanskall dras in? Det finns väl ändå en viss svårighet för socialdemokratin närman skall bedriva invandrar- politik, och det ärjustdetta med valfriheten. I socialdemokratins politik ligger ju en önskan tilllikriktning, en önskan till kollektivisering, all vi alla skall vara så likasom möjligt. Då blir del svårt att vara konsekvent välvillig, konsekvent öppenoch fri gentemot minoritetsgrupper. Jag ber all fä yrka bifall till reservationerna 2, 3, 6, 8, 10, 11 och12. HenFAGERLUND (s) kort genmäle: Låt mig säga att vad som händer i är någonting somjag inte på nägol sätt kan svara för här. Det är kommunala frågor och sådanatycker jag att man bör diskutera i . Häråterkommer man gäng pä gång till valfrihelsmälel. Jag skall bara kort och gottläsa in lill protokollet vad propositionen innehåller pä den punkten:"Valfrihelsmålel innebär alt medlemmar av språkliga minoriteter skallkunna väfia i vilken grad de vill uppgå i svensk kulturell identitet och ivilken grad de vill bibehålla och utveckla den ursprungliga identiteten." Allafrihetsmål som ställs upp har sin begränsning. Låt oss vara överens om det. Denabsoluta friheten innebär anarki, och det trorjag inle ens fru villvara med om. HerrEkinge tog upp en annan sak som fru ocksä var inne på när hon taladeom sill särskilda yttrande och sade all del bara är tillfälliga lidskrifter o.d. som skall kunna få bidrag av de eller rättare sagt av heladet sammanlagda anslaget, som utskottet begär skall öka med . att om det här förslaget går igenom och omkonstitutionsutskottets förslag ocksä går igenom, så utesluterinrikesutskottets skrivning bidrag till den eslniska och den finska tidningen?I sä fall är vi oense om innebörden i utskottets skrivning. sadeocksä något om - hans namn står också under det särskilda yttrandet - attbidraget skulle begränsas till tillfälliga tidningar. Det har inle varitutskottsmajoriletens mening. RiktUnjerför invandrar- och minoritetspohtiken, m. m. () kortgenmäle: Nej , jag tror inte vi är oense om skrivningen iutskottet, för enligt vår filosofi utesluter sällan - som det är så ofta medsocialdemokratin - det bästa det goda. Vi anser att man får så all säga väfiaden framkomliga vägen i del här fallet. Vi är inte doktrinära, men vi kommeralt fortsätta att hävda vår principiella inställning, att den estniskatidningen skall ha presstöd enligl presstöds-kungörelsen. Närdel sedan gäller begränsningen av friheten, , så är det just däroenigheten finns. Vi på värt håll är oroade över en hel del av utvecklingen idel här samhället. Och jag frågar : Är det en riklig begränsningav friheten alt inle låta minoriteter få slöd till sin förskoleverksamhet? Riktlinjerför invandrar- och minoritetspohUken, m. m. Hen () kortgenmäle: säger här att hon är orolig över den begränsning avfriheten som äger rum. Jag kan förstå del till fullo med hennes ideologiskabakgrund. Det finns vissa saker som hon skulle vifia ha ökad frihet i, mentyvärr tror jag inte heller att vi där kan komma överens, t. ex, när del gällerfriheten att ulnylfia människor. HerrANDRÉASSON i (s): Riktlinjerna för invandrar- och minoriletspolitiken är frågor somengagerar alll fler människor i vårt land. Vi bör sträva efter att så längt somdel är möjligt skapa jämlikhet mellan svenska medborgare och invandrare avolika kategorier. Invandrarna bör integreras i det svenska samhället, och defår inte känna att de slår utanför. Invandrarna,om de nu kommer frän de nordiska länderna eller från övriga delar av världen,gör som vi alla känner lill en slor insats på den svenska arbetsmarknaden. Inteminst kvinnorna bland invandrarna vill söka sig ut pä arbetsmarknaden för attde skall kunna hjälpa till med alt bygga upp ett trivsamt hem för famifien idel nya landet. Det är kanske ocksä på det viset alt många av dessa invandrarehar för avsikt att stanna här i landet under resten av sitt liv. Del är dä vårskyldighet att se lill all de fär komma med i olika organisalioner. Vi fär nogaakta oss för att vi inte bygger samhällen där bara invandrare och minoritetsgrupperskall finnas och verka, de skall som jag lidigare sagt integreras i det svenskasamhället. Det är säkert ocksä deras önskan. Jagskall nu övergå till all något kommentera reservalionerna 3, 6 och 9. Ireservationen 3 från moderata samlingspartiet framhålles att förutsättningarbör skapas för samhälleligt slöd lill ålderdomshem upprättade av invandrareoch minoriletsorganisalioner. Man gör gällande all ålderdomshem som drivs avdessa grupper fyller en uppgift. Vidare skulle både sociala och ekonomiska skältala för en sådan ståndpunkt. Socialdemokralerna och utskollsmajoriteten harhär en annan uppfallning än reservanlerna. Vadbeträffar åldringsvården anser man att frågan om särskild service för åldringarbland invandrare bör studeras pä grund av alt antalet åldringar blandinvandrarna kommer all öka. Den huvudprincip man här vill slå fast är den alt åldringsvårdenskall ges inom ramen för nuvarande anordningar. Önskemålet att åldringar skallplaceras tillsammans med andra från samma land eller språkområde kantillgodoses inom ramen för den kommunala åldringsvården. Del kan även pekas päatt åldringsvården är en angelägenhet, och då bör man frän riksdagenssida inle ge kommunerna anvisningar om hur de skall använda sina resurser idenna fråga. Det kan inte vara riktigt all invandrare, som arbetat här i mångaår tillsammans med svenska arbetskamrater, när de blir gamla och behöver vård,inle skall få denna vård tillsammans med svenskar och landsmän på nuvarandeinrättningar. Med det sagda yrkar jagavslag på reservationen 3. Ireservationen 6, även den frän moderata samlingspartiet, anses all skolor somman vill inrätta för språkliga minoriteter skall kunna få statsbidrag underförulsällning att skolorna fyller de allmänna kvalitetskrav som gäller för densvenska skolan. Vidare anser man all skolorna bör få arbetsmöjligheter som ärlikvärdiga med de allmänna skolornas. Socialdemokraternaoch utskottsmajoriteten delar inle heller här reservanternas uppfallning. Vihar den uppfattningen att invandrarbarnen skall erbjudas möjlighet att inom detnuvarande skolsystemets ram bevara och utveckla sin språkliga och kulturellaidentitet. Frågan om särskilda skolor för språkliga och religiösa minoriteterbehandlades av 1968. Dåvarande chefen för utbildningsdepartementetanförde att det måsle betraktas som en självklar rättighet för invandrarbarnenatt få möjlighel att föfia samma skolgång som de svenska barnen. Någon annanuppfattning har inte socialdemokraterna och utskotlsmajorilelen , utan videlar den uppfattningen att invandrarbarn bör undervisas tillsammans medövriga barn och inte i särskilda skolor. Med det anförda yrkar jagavslag även på reservaiionen 6. Ireservationen 9 kommunisterna föreslås att staten skall taöver kostnaderna för invandrarbyråerna på del kommunala planet. Reservanternavill även att invandrarbyråernas nuvarande verksamhet ses över samt all manundersöker i vilken form byråernas verksamhel skall bedrivas i framliden. Tilldenna reservalion skulle jag vifia säga all frågan om statsbidrag lillkommunerna kommer alt ses över i ell vidare sammanhang, och då komnier med allsäkerhet även de övriga spörsmålen i reservaiionen alt beröras. Jag ber all även vid dennapunkt få yrka avslag på reservationen. Tillsist, herr lalman, ber jag alt fä yrka bifall till vad utskollet hemställt päalla punkter. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Hen () kortgenmäle; Bara ett par korta kommentarer till i Falkenberganförande. konstaterar, och det är ju välkänt för oss inom moderatasamlingspartiet, att åldringsvården är en angelägenhet. Ja, det ärmänga angelägenheter som sköts pä del kommunala planet men där vi i riksdagenändå drar upp ramarna för hur verksamheten skall bedrivas. Och när man drar uppriktlinjerna för invandrar- och minoriletspolitiken är del väl ändå rimligtall man ulformar den sä att den blir gällande generellt över hela landet. Jagkan inte finna all det kan vara någol principiellt betänkligt i det. Sedanhävdade - och det ligger helt i linje med den diskussion somförts både i utskottet och här i kammaren - all åldringar skall vara tillsammanspä våra svenska ålderdomshem, och det skall inte finnas några ålderdomsheminrättade för några minorileisgrup- Riktlinjerför invandrar- och minoriletspolitiken, m. m. Enligl miltförmenande gör där precis samma principiella fel, när han mereller mindre förbehåller socialdemokratin rätlen att tolka ell valfrihetsmälsom vi har ställt upp för invandrarna. Utifrån våra principiella utgångspunktermenar vi all om det är någol med valfriheten, så är del inte vi som skallavgöra vad som ligger i denna valfrihet utan del är invandrarna själva. Silualionenär precis densamma pä skolområdet, men där är del inte bara en fråga ominvandrare utan där har vi en principiellt mycket kraftig skifielinje mellansocialdemokratin och den uppfattning som moderata samlingspartiet företräder.Vi vill nämligen slå vakt om enskilda skolor. Vi anser att de skolorna är ellutomordentligt komplement lill del ordinarie skolväsendet. Och dessutom gerdessa enskilda skolor möjlighel att beakta - nägol som vi har all anledning attrespektera - den tveksamhet med vilken vissa föräldrar ur olika grupper ser påutbildningen inom den svenska skolan. Och detta gäller naturiiglvis, herrAndréasson, inte minst invandrare och minoritetsgrupper. Jagtycker alt valfrihetsmålet jusl pä utbildningssidan kanske är det väsentligastenär det gäller att tillgodose invandrarnas synpunkter. Jagär medveten om all det inle är någon mening med all och jagför en slor skolpolitisk debatt här. Den debatten har vi fört oändligt mångagånger i denna kammare. Jag beklagar bara alt socialdemokratin är så doktrinäratt den inte låter sig påverkas av några sakskäl. HerrANDRÉASSON i (s) kort genmäle; gjorde gällande alt vi gör fel, och han sade att vi ärdoktrinära. Vari det doktrinära skulle bestå vel jag inte. Vi har inom utskottsmajoritetenoch från socialdemokratiskt håll en uppfallning, och den håller vi pä. Vi kanheller inte övertyga och . Därför kommer vi säkert -som avslutade sitt anförande med all säga - all skifia oss pådenna punkl även i fortsättningen. Närherr sedan talade om enskilda skolor kan vi bara konstalera all vidär har olika uppfattningar. Det hjälper inte hur myckel vi försöker påverkavarandra. Vem som har fel där vill jag inte avgöra. HenSTRINDBERG (m) kort genmäle: Ja, del är ju en demokratisk rättighetall ha olika uppfattningar, och den rättigheten är jag angelägen om att slåvakt om. Det är också en demokratisk rättighet all ha fel uppfallning. Och vemsom har fel uppfallning är väl ganska naturligt utifrån mina synpunkler. Jagskulle kunna traveslera någol och säga alt av oss två är iFalkenberg den ende som har rätt all ha fel. Hen i (m): Bortsett frän sådana här skärmytslingar som denna sisla har det sagts mångavälvalda och vackra ord om de betydelsefulla insalser som skildainvandrargrupper gör i vårl svenska samhälle. Det kommer att bli ettuppbyggligt protokoll alt studera för dessa invandrargrupper. Men dess värrekommer del också i protokollet att finnas en ful plump. Jag avser dåtidningsstödel och den diskriminering av de tvä stora tidningar som ges ut iSverige pä annal språk än svenska och som år efter är har förvägrats allmäntpresstöd. Det är med anledning av konslitutionsutskottets betänkande i delavseendet som jag nu har tagit till orda. Detär inle länge sedan vi här diskuterade presstödet lill dagstidningar. Dengången hade emellertid utskottsmajoriteten vidtagit den taktiska manövern allskjuta på de moiioner som yrkade pä produklionsbidrag lill tidningar som utgespä främmande språk. Man ville, som man uttryckte det, avvakta proposiiionen ominvandrarpolitiken, alltså den proposilion som behandlas . Vifinner nu som dä ingen anledning all sammankoppla t. ex. stödet lill denestniska tidningen med proposiiionen om invandrarfrågor. Ochvåra skäl är fortfarande dels att Eesli Päevalehl helt uppfyller de krav förproduktionsslöd som presstödskungörelsen uppställer vad gäller såväl upplagasom utgivningsdagar och konkurrenssituation, dels alt den baltiska folkgruppensom har varit i vårt land i över 30 är och är svenska medborgareicke kan betraktas som invandrare och fä sin tidning biståndsbehandlad som eninvandrartidning. Man kan ocksä fråga hur länge man egentligen är invandrare.Med lanke pä balterna måste jag säga alt del gick snabbare för oss skåningaratt bli svenskar. Det gick pä . Men här skall det ta över 30. EestiPäevalehl befinner sig just i en andratidnings konkurrenssituation som del statliga pressiödet är avsett att mildra. Därtill kommer, vilkel jag gärna vill framhålla, att Eesti Päevalehl ocksä befinner sig i en språklig konkurrenssituation som i regel inle gäller för andra tidningar. Jag skall inte gä närmare in pä det, eftersom vi har ältat de här frågorna åtskilliga gånger. Jag bara hänvisar till protokoll för . Vi finner att enda orsaken lill alt Eesli Päevalehl är efter är förvägrats produk tionsslöd av presslödsnämnden är den omständigheten all tidningen är utgiven på estniska. Vi anser emellertid inte all en tidning skall dis krimineras på grund av sitt språk. Utskoltsmajoriteten anför ocksä- och har gjort del år efter är - alt produklionsbidrag börkunna utgå även för tidning som utkommer på annal språk. Uttrycket i princip är som ofta lill intet förpliktande för del enskilda fallet. Här ger del syn för sägen. Underalla de debatter som vi har fört om bidraget lill Eesti Päevalehlhar ulskollsrepresenianlen aldrig kunnai påvisa i vilket avseende EesliPäevalehl inte motsvarar kriterierna för presstöd och därför måste fallautanför. Jag vill nu gärna in i del sisla och för femlielfle gången ställafrågan: Om det nu inle är på grund av språket som tidningen Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken, m. m. diskriminerats islödavseende, vilken annan konkret orsak kan dä åberopas? Härduger det inle, i , all bara skaka av sig någraargument i svepande sättningar och intetsägande formuleringar, sädana som viockså återfinner i dagens utskoltsbetänkande, där man skriver; "Reglerna ipresstödskungörelsen har utformats med hänsyn härtill. De har inle bedömts somändamålsenliga när del gäller att skapa ett ekonomiskt stöd lill tidningar somges ul av olika invandrar- och minoritetsgrupper." Man mäste med faderLuther fråga: Vad är det? På vad sätt skulle reglerna inle vara ändamålsenliga?Fråga redaktionen pä Eesti Päevalehl! Reglerna är ändamålsenliga, om de barablir till-lämpade. Nuär del gott och väl att invandrarverket får möjligheler alt ge s. k.projektbidrag lill invandrartidningar, och det finns ju en rad sädana somverkligen gör skäl för namnet och inle motsvarar kriterierna för allmänt presstöd.Men dit hör definitivt inte Eesti Päevalehl och inle heller den finskspråkigaRoutsin . Dessa senare befinner sig i den vanligalidningskonkurrensen - på liv och död - och bör därför ocksä få slöd eftersamma principer som gäller för de tidningar de konkurrerar med. De 400 000 kr.som nu anvisas såsom stöd lill invandrartidningar kommer ju inte på långt näratt ge det stöd som det statliga presstödel utgör. Därtill kommer all detalldeles självklart utdelas efter andra grunder, när man inte har andramotsvarande tidningar att relatera sig lill. Närvi diskuterar den proposition som bygger pä invandrarulredningen finnsdel anledning all citera vad denna utredning uttalar om presstöd lill tidningarpå annat språk än svenska. Utredningen anför att det finns "tvä tidningarpä annat språk än svenska som kan uppfylla kriterierna för allmän tidning avdagspresskaraklär enligl presstödkungörelsens bestämmelser, nämligen denfinskspråkiga Roulsin och den estniskspråkiga Eesli Päevalehl". Visom har reserverat oss i hyser inte nägon slörreförhoppning om all vinna målet, men vi uttrycker värt uppriktiga beklagande.Faslän man slösar pä vackra ord - det kostar så litet att prata, också idenna kammare - om vad invandrargrupperna utför i värt samhälle, finns det somsagl en plump i protokollet. Vi fär verkligen hoppas att pressutredningen, närden kommer, skall rätta lill den mångåriga orättvisa som jag här harpåtalat. Jag ber med della an få yrka bifall lill den vid konslitutionsutskottetsbelänkande nr 14 fogade reservationen. Hen (); Den här debatten gäller också frågan om s. k. invandrartidningar.Bland dem finns - enligt socialdemokraterna, cenlerpartislerna ochkommunisterna - bl. a. en tidning skriven för människor, som har bott här ilandet och som i regel varit svenska medborgare i snart eltkvarts århundrade. fyller alla krav på en tidning som skall fä vanligt produktionsstödenligt den allmänna pressiödskungörelsen. Men det får den inle, som visade. Den särbehandlas, därför all den är skriven på annal språk änsvenska. Iflera år har socialdemokrater och centerpartister förnekat all diskriminerats på grund av sitt språk. Men för precis två månadersedan gav man upp den försvarslinjen. ju ut pä estniska- ",sade i i debatten i "Men språket konstituerar tidningens konkurrenssituation", sade herrNordin i en litet mer invecklad formulering av samma tanke. Tillsammans sägerde att inte är skrivet på svenska och att det därför skallförvägras det presstöd som annars hade varit självklart. Viliberaler kan omöjligen se saken på del viset. Det naturliga är att tidningarutgivna i faller inom ramen för det svenska presstödet oavsett vilkelspråk de har skrivits pä. Vi kan inte förstå hur man är efter är kan ge storabelopp till exempelvis veckotidningar ute i länen och samtidigtsäga nej till , som utkommer och som harminst lika slora ekonomiska svårigheter. Dettaär i praktiken en diskriminering av balterna i . Gång pä gång har mansagl nej till presstöd lill . söker man 'glida undan detgenom att betrakta som en s. k. invandrartidning. skall kanske - säkert vel man inte - få särskilt bidrag avinvandrarverket. Till den lidigare diskrimineringen lägger man därmed ännu ettpar. Fördet första; Varför skall inte få falla under de i övrigtautomatiskt verkande regler som är tankegången bakom pro-duktionsstödel tillpressen? Varför skall bara fä etl selektivt bidrag, som päytterst godtyckliga grunder avgörs av invandrarverket? Ingen kan påstå allnågra bestämda regler kommer att bygga under dessa bidrag. Inrikesulskollelsäger tvärtom: "Del får ankomma pä invandrarverket att la ställning tillefter vilka principer stöd skall utges. Verket skall därvid vara obundet av deförutsättningar som gäller för del allmänna presstödel." På så lösaboliner skall fä sitt presstöd i stället för all falla underde automatiskt verkande regler enligt vilka andra tidningar får hjälp. Fördet andra: Varför kan inte ens garanteras de 300 000kr. som andra veckotidningar får? Utskollet föreslär all 2,2 mifi. skall gålill "projektbidrag till organisalioner, kommuner, trossamfund, tidningarm. Del är alltså massor av ändamål, och åtskilliga tidningar ochpublikationer kommer in under ett av dessa ändamål. Ingenting säger attEslniska får del belopp som vore rimligt. Tvärtom tycks risken varaslor för alt tidningen fåren betydligt mindre summa. Men det vet vi inte,eftersom det är fråga om elt projektbidrag som Riktlinjerför Invandrar- och m inoritetspolhiken, m. m. RiktUnjerför invandrar- och minoritetspohUken, m. m. skall avgöras avinvandrarverket i stället för ell presstöd som föfier automatiskt verkanderegler. Diskriminering nummer 1 av är alltidningen, därför att den är skriven på eslniska, inte får det presstöd som denär berättigad lill. Diskrimineringnummer 2 av är alt tidningen nu i stället kan få ett extremtselektivt projektbidrag, som inte alls föfier några fastställda regler såsom demer generella bestämmelserna i press-stödskungörelsen. Diskrimineringnummer 3 av är att det inte flnns någon som helsl garantiför att tidningen får de . som den borde få och som t. ex. ett stortantal veckotidningar landet runt erhåller. Bakomdessa diskrimineringar står även regeringen. Statsrådet beflnner sigjust nu i kammaren. Jag vill därför fråga henne: Av vilket skäl särbehandlas entidning som fyller alla bidragskrav i presstödskungörelsen? Varför anserregeringen all skall förvägras presstöd därför att tidningenär skriven på annat språk än svenska? Kan vi äntligen få ell auktoritativt svarpå den frågan i denna debatt? Folkpartietkan omöjligen biträda denna serie av särbehandlingar av en enskild tidning. Vikräver i stället att uttalar att "produktionsbidragför tidningar på annal språk än svenska kan utgå fr. o. m. innevarandeår". Jagyrkar bifall till reservationen vid betänkande nr 14. I della anförandeinstämde i (fp). Hen i (s): Det är rikligt att debatien om böriar bli någotmonoton. i tyckte alt vi hade ältat dessa frågor. Vi förde juen debatl om dessa saker. Jagvill då peka pä att utgångspunkten för den kritik som riktas motkonstiluiionsuiskollets majorilel är vad som skall ha hänt ipress-stödsnämnden. Enligt partikollega, , skulle man,dä man första gängen behandlade frågan om stöd till , haanfört att orsaken till alt majoriteten vägrade tidningen stöd var att dennatidning kom ut pä ell annal språk än svenska. har med en papegojasenvishet upprepat detta i debatl efter debatt. Men yttrande ochberättelsen om detta bör ställas i sammanhang med konstilulionsutskottets ochriksdagens behandling av de här frågorna efter det att det första beslutet inämnden fattades, och då var ju också med. Den27 framträdde presstödsnämndens ordförande regeringsrådet StureLundell inför konstilutionsulskoltet. För all förhindra vafie mytbildning villjag här anföra vad han då yttrade om tidningar på utländskt språk: "Vadförst beträffar tidningar som kommer ut pä utländska språk - det hargällt den estniska tidningen , Eesti Päevalehl -så harmajoriteten i presstödsnämnden ansett att pressstöd inte kan utgå till dennatidning. Inom majoriteten har därvid framförts olika skäl. Man har dels anförtden synpunkten att begreppet 'allmän nyhetstidning' förutsätter att allasvenskar kan ta del av innehållet i tidningen, dvs. att den kommer ul päsvenska språket. När del gäller har ocksä inom majoritetenframförts den synpunkten att tidningen barett speciellt innehåll. Deninnehåller i första hand artiklar och notiser som intresserar den berördaspråkgruppen; t. ex. vad som händer estländare i och i andra länder.Den kan ses som ett medlemsblad för en begränsad språkgrupp, en språkgrupp varsmedlemmar i allmänhet inte vill betrakta sig som invandrare; och nästan allabehärskar svenska språket." sade vidare alt hans personligauppfattning var den alt Eesti Päevalehl kunde betecknas som en allmännyhetstidning av dagspresskaraktär men att tidningen inte är "en sådanandratidning som man vill stödja enligt pressiödskungörelsen.