prot · FY0975 · 1975-12-31 00:00:00 — Han vet ocksåalt del inte var så självklart i utgångsläget all del skulle vara fallet. Jagupprepar: I och med alt denna del ligger kvar i botlen och har kompletterats pådel sätt som skedde i den slutliga uppgörelsen finns det goda skäl attfortfarande säga att överenskommelsen har låginkomstprofil. ()kort genmäle: Visst, , skall jag lägga fram de olika förslag tillbesparingar som vi har i besparingsutredningen, men jag har velat redovisa demhär också, sä alt inte säger att bara pratar ombesparingar men inte har några förslag all komma med. Vi har dessutom avgiviten reservation, nr 14, som innebär all skall göra klart alt det ärbråttom alt åstadkomma dessa besparingar, så att det kan bli utrymme förverkliga skattesänkningar. Hur mycket jag än talar i utredningen, kvarstårfaktiskt det förhållandel att jag inle där företräder en majoritet. Även om jaghar goda förslag, kan det hända alt socialdemokraterna i utredningen, om de ärlika ointresserade som av alt del verkligen tas några lag på deltaområde, inte ställer sig bakom de initiativ som behövs. Vidare,, kvarstår frågan varför skaltedebatten fortsätter. Jag har ännuinte fått något svar på det. Regeringen säger att den har genomfört femskattesänkningar . Det är högt berättigat att slälla följande fråga;Om regeringen har rätt när den säger all del verkligen är skallesänkningar somhar genomförts, varför har då icke skaltedebatten i allt väsentligt kommit attnästan avstanna? Varför har man efter fem skattesänkningar, som finansministernsjälv i en intervju sagt, kommit i det läget alt man nu måste böria tala omskatterna som ett hot? Svaret på della är att del icke är skattesänkningar utanskallehöjningar som genomförts. Under tal om totalfinansiering är detskaltehöjningar som genomförts, t. ex. pågrund av att infiationen smyghöjer skatterna. I den skatteomläggning som nudiskuteras och med de skatter som det kommer alt bli under detta och nästa ärblir det omfattande skattehöjningar. Ett exempel är att marginalskatternakommer alt stiga för de genomsnittliga inkomsttagarna - jag vill understrykadet - och det är utomordentligt allvarligt. Ettnytt skattesystem, säger , går inle alt åstadkomma. Nåväl, ell nyttskattesystem eller lägre skattesatser skulle behövas för att åstadkommastabilitet i ekonomin, och det har även sagt. Det är inte baraherr Odhner som hävdat delta, har sagt: Aldrig meraförhandlingar med den typ av arrangemang som Hagaöverenskommelsen utgör. Delbör väl övertyga om att det behövs andra initiativ än de som hansjälv överväger. GunnarSlräng har sagt att han inte tror att det är så lätt att genomföra en skatt påproduktionen, och jag håller med honom på den punkten. Men det är mycketmärkligt när säger att han träffat alltför mänga av sina vänner sominbillar sig att en skatt pä produktionen är så lätt att genomföra. väl ha träffat sig själv också. Han har ju, som och jagtidigare påpekat, i Hagaöverenskommelserna skrivit på alt man skall försökakomma fram lill ett nytt skattesystem av den typen. Sänkningav inkomstskatten, m. m. () kortgenmäle: tycker att signatärmaklerna skall stå för och all de även skall deklarera att de gör del. Ja, ,jag säger att vi kan stå för den uppgörelse som vi kom fram lill. hoppas jagbara all inte uppfattar det som ett så ohejdat skryt, all hanän en gång måste tala ulrikiska och citera av . Vi beundrade välalla när han lagade strömming i TV . Vi beundrar inteherr lika mycket när han talar om de sura röda rönnbären. Jagtror all del varit ett genomgående fel i fiera av inläggen att man haft svårtatt tänka sig in i vilka faktiska lönesummor som kommer att gälla ,Det var ju del felet som skatteutredningens majoritet gjorde när den i december1974 lade fram ett förslag som var helt otillräckligt för den avtalsrörelsesom just skulle sälla i gång. Det är tydligen så alt tanken och känslan har försvårt alt hänga med när del gäller den faktiska takten i infiationen och i lönehöjningarna.En genomsnittlig LO-medlem kommer 1976 all ligga en bit ,, ochdet är för de slora grupperna i de vanliga inkomsllägena som vi har varit angelägnaom att driva fram de här förbättringarna. Sedangick det som jag trodde: finansministerns goda humör blåste bort när jag togupp vad som skall gälla i fråga om den mera varaktiga skattereformen. Det bordeväl inle vara så svårt att säga: Det är viktigt och väsentligt all vi nu fårfram det mera varaktiga skaltesyslemel. Vi måste sikta på all försöka klaradel! Sedan vet vi alla all del kan komma Sänkningav inkomstskatten, m. tn. hinder pä vägen som göralt vi lill sist misslyckas - remisskritiken blir för hård, spänningarna förstora. Men det är försöket, det allvariigt menade försöket som skall göras. Finansministernsreservationer under förhandlingarna var av precis samma art som de jag nuåterger, icke mer än så. Därför hoppas jag alltjämt all det goda humöret skallkomma tillbaka och finansminislern skall säga: Det är bra för svensksamhällsekonomi, om vi 1977 har ett mera varaktigt skallesystem. (vpk) kortgenmäle: Både och har tagit upp min kritik avförändringen av låginkomstprofilen i det ursprungliga förslaget frånskatteulredningen. säger; "Ja, men läginkomstprofilen är jukvar." säger; "De lågavlönade fick den skattesänkning ikronor som skrev under." Det är inle riktigt korrekt, förjag skilde mig något från skatteutredningens majoritet, men det är en bagatelli det här sammanhanget. Detväsentliga är ju att av den ytterligare miljard som man lade på fick de somligger . inte ell öre. Del måste, herrar och ,innebära en förändring av profilen i förslaget; det kan väl ingen människaförneka. Häller man skatteförändringarna likadana som förut för dem som liggerunder , men plussar pä för dem som ligger ,, dä har manväl ändrat profilen, om inte jag alldeles har missförstått innebörden i ordetprofil. Medanledning av kritik av när det gäller tidpunkten förett förslag frän skatteutredningen vill jag säga, all jag instämmer i herrSträngs mänga reservationer och delar hans försiktighet. Om man i folkpartietär sä väldigt het på gröten och vet precis hur den långsiktiga skattereformen skallse ut, finns ju den möjligheten - man har haft den , först genom fruNeltelbrandt, som har suttit i skatteutredningen, och sedan genomherr Mundebo, som sitter där f. n, - att framlägga detta geniala, enkla systemtill skatteutredningens prövning. skall man väl inte berätta vad somförekommer i utredningar - del är inle riktigt honnett - men man kan ju sägavad som inte har förekommit där. Jag har i varie fall inte upptäckt någotsådant förslag från som skulle innebära en långsiktig lösning avskatteproblemen, och jag tror inte att någon annan av utredningens ledamöterheller har gjort det. Jagtog förut också upp min kritik av de ökade avdragen, och jag tycker att det ärväldigt viktigt att peka på den effekt som hela detta avdragssystem har. Demånga avdragen innebär att ju högre inkomst man har, dess större reellamöjligheter har man att göra avdrag. Avdragen växer alltså med inkomsten. Detlåter väldigt trevligt att öka pä sparavdrag, villaavdrag och alla möjligaandra avdrag, men effekten av detta blir i realiteten att man ytterligaregynnar höginkomsttagarna och försämrar läget, relativt sett, för dem som harlåga inkomster. Jag skall gärna svara på den fråga har ställt tvägånger: Varför fortsätter skaltedebatten, fylld av klagan och kritik över dehöga skatterna? Detfinns fiera förklaringar på detta. Även om jag går tillbaka bara lill åren1970-1975, så vet vi alt den kommunala skallehöjningen representerar ungefär 4kr. , och det känns för folk med relativt låga inkomsler. Det harfunnits motiv för denna höjning därför att det har varit en reformverksamhet påden kommunala sidan som har kostat sina pengar. väsentliga är naturligtvis all skaltedebatten kommer all fortsätta sålänge vi har ell speciellt parti - i det här fallet moderata sam lingspartiet- vars företrädare, fiitiga som bin, far omkring och försöker övertyga svenskafolket om att samhället kan fortsätta ungefär likadant som vi upplever det , men med kraftiga skattesänkningar. Pä nägol underligt sätt löser sigproblemet i alla fall. Med hänsyn till de agitatoriska medel som ni har tillert förfogande, , är det givet all en hel del människor,som tycker att skattebördan är stor, gärna faller för den här enkla ochosakliga propagandan. Det blir ell annorlunda samhälle om man, som 1. ex.moderata samlingspartiet föreslår, lar bort 4 150 milj, kr, i förhällande tillbudgeten som den ser ut . Del är ju innebörden i era parlimotioner. Där ärden enkla förklaringen. Tillherr vill jag säga att det är en orättvis beskyllning motskalleutredningen om man påstår att den har svårt att hänga med. Skatteulredningenhade sina direktiv. Den skulle göra ell skalteförslag som fick kosta 4miljarder, och den gjorde del skatteförslaget, som presen terades. I del kundevi alla observera de komplikationer, de motsättningar som finns i det skattepolitiskaskeendet, där olika grupper hävdar sina intressen. En majoritet i utredningenlade fram ett förslag som ogillade. Menskyll inte på skatteulredningen! Den gjorde det bästa möjliga av de 4miljarderna den hade all röra sig med. Sedan skaffade vi fram en extra miljardtill skattesänkning, bl, a, genom alt lyfta av taket på socialavgifterna. Mankan säga att det var de allra bäst betalda som här fick vara med och bekosta enförstärkning för mellangrupperna, som både och jag ansåg det varabefogat att ta hänsyn till när vi nu hade en miljard extra att röra oss med.Del är följaktligen den enkla förklaringen. HerrHermanssons uppfattning i detta sammanhang gladde mig, eftersom herrHermansson sitter som ledamot av skaltekommittén och alltså har upplevtsvårigheterna all komma fram lill denna långsiktiga lösning , Detär ju det det är fråga om, ifall man skall ta ett beslut och haett nytt förslag . Jag vet alt en annan av skatteutredningensledamöter, , som också dellog i partiledarförhandlingarna, hadeungefär samma uppfattning -att det är en övermäktig uppgift för utredningen. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. fast att detta bör vara enriktlinje, och visst bör det vara det, Alla är vi glatt överraskade omutredningen lyckas. Jag tror inte på del personligen, och jag har sagttidigare att man inle med hugg och slag kan jaga fram ett betänkande som inleär ordentligt genomtänkt. FruTROEDSSON (m): Il-överenskommelsen innebär tyvärr en återgång lill det tidigareorimligt höga marginalskaltelrycket. Om antar förslagel måste dengenomsnittlige heltidsarbelande nästa är på nytt tjäna tre hundralappar extraför att efter skall få behålla en enda. Barnfamiljer med en inkomst får kanskebehålla en hundralapp av fem. Detsamma gäller fiertalet pensionärer. Delhar under senare är blivit allt svårare för den enskilde att av egen kraftförbättra eller ens bibehålla sin standard. Allt fier har på detta sätt blivitalltmer beroende av stöd och bidrag av olika slag för att över huvud tagetklara sin försörining. Jag skall bara ge några exempel på detta. Vibetalar ju alla varandras baslivsmedel över statsskatten. Vi betalar istor utsträckning varandras hyror, inle bara genom behovsprövade subventionerutan också genom generella subventioner till alla som fiytiar in i nybyggdalägenheter. Samhället stöder krafiigt men ensidigt den vård av barnen som skeri regi, och det har lett till att allt fier föräldrar tvingas slällasig i kö till denna. Detär ur demokratisk synpunkt utomordentligt betänkligt att ett växande antalmedborgare för sin försörining blir alltmer beroende av stöd och bidrag avolika slag, Pä detta vis äventyras ju inte bara den enskildes självförtroendeulan också möjligheterna all på lika villkor välja mellan olika alternativ närdet gäller boende, konsumtion och barnens vård. Föratt komma lill rätta med det här problemet krävs en genomgripande förändring avskattesystemet som ger den enskilde tillräckligt myckel över för nödvändigkonsumtion, som gör det lönande att arbeta och som inte har eninfiationsdrivande effekt pä lönekostnaderna och därmed på priserna. Det ärdärför vi moderater anser att skatteutredningen måste lägga framförslag om en planmässig sänkning av det totala skattetrycket under enfemårsperiod. Det bör möjliggöras genom besparingar och genom att en del av deväxande statsinkomsterna sätts av för en verklig skattesänkning. Nuhar redan besvarat detta vårt yrkande med att det är olämpligtatt komma med tilläggsdirektiv - vad skatteutredningen behöver är arbetsro. Menproblemet är ju, , att det blir ingen arbetsro, det blir ingenvaraktig skattereform sä länge direktiven för skatteutredningen är sädana attvarie skattesänkning måste motsvaras av en minst lika stor skatteökning någonannanslans. De skatteprovisorier som har beslutals harju bara inneburit att den enskilde via höjda arbetsgivaravgifier och därmedgenom höjda priser själv fält betala sina skattesänkningar och mer därtill. Vadsom krävs är - och jag vill upprepa del - en verklig skattesänkning. Skatteutredningenbör också enligt vår uppfattning se på sambandet mellan skattesystemet och delsociala bidragssystemet och även la upp frågan om negaliv skall. Meddella, herr lalman, ber jag all få yrka bifall lill den vid skalleutskottelsbetänkande nr 25 fogade reservationen 17. Jagskall så något gå in på de skalleproblem som gäller speciellt barnfamiljer ochpensionärer. Underden allmänpolitiska debatten i börian av året anförde jag några exempel för attvisa hur trängd barnfamiljernas situation är. Jag visade bl. a, all enirebarnsfamilj där en av föräldrarna är hemma och som har en hyra pä , imånaden måste ha en förvärvsinkomst pä , för all efter skatt ocherhållna bostadstillägg komma upp till socialbidragsnivän här i -alltså lill vad som kan betraktas som en acceptabel standard. Har familjen istället fyra barn och en hyra , krävs en inkomst pä ungefär 80 000 föratt familjen skall kunna nå den här standarden. Dessaexempel tycker jag visar ganska väl att ett stort antal barnfamiljer, framförallt de som har fiera barn och där en av föräldrarna ofta måste vara hemma,ligger långt under en nivå som kan betraktas som godtagbar. En av anledningarnatill detta är just skattesystemet. skatteomläggning innebar ju enändrad skatteskala, och det betyder att hur mänga eller hur få som än skallleva pä en enda inkomst sä är skallen, med undanlag för hemmamakereduktionen,precis densamma. Men lägger man lill detta effekten av de avtrappadebostadstill-läggen, så får man det minst sagt remarkabla resultatet att den somhar störst behov av en inkomstökning därför all det är fiera som skall leva päinkomsten, också vanligen får behålla allra minst. Så länge som barnfamiljermed låga eller vanliga inkomster på det här viset får vidkännas störreavbränningar på samma löneökning än andra kommer barnfamiljerna helt naturligtatt fortsätta att halka efter andra grupper i samhället. Moderatasamlingspartiet har därför krävt tilläggsdirektiv till skalleutredningen omförbättringar för framför allt barnfamiljer med en inkomst. Skatten måste påett helt annat säll än nu la hänsyn lill hur många som skall leva på inkomsten,inte bara till hur många som riänar in den, I avvaktan på ell sådant härrättvisare skattesystem har vi yrkat att familjer med hemmamake och barn skall få ett exlra familjeavdrag pä , redan fr, o. m, i är. Jag ber attfå yrka bifall till reservationen 8. Imånga barnfamiljer förvärvsarbetar båda föräldrarna. De gör del därför att deav olika skäl önskar göra detta, eller det kan vara av rent ekonomiska motiv.Det sistnämnda gäller inte minst många låginkomsttagare och framför alltensamföräldrar, som alltför sällan har något val. En förutsättning för attdetta skall vara lönsamt är vanligen att barnen får plats i den starktsubventionerade kommunala barntillsynen. Men väldigt många får inte plats förbarnen där, eller också kan man av olika skäl inte ulnyuja denna tillsyn, Dellagäller naturligtvis främst familjer med fiera småbarn, där värd idet egna hemmet ofta är det enda realistiska alternativet. Dessa barnfamiljermåste dä på egen bekostnad skaffa fram en ersättare, något som kan bli nog såsvårt och nog så dyrbart, därför att förvärvsavdragel är begränsat lill 2 000kr, . De måste således av redan beskattade pengar betala lön och socialaförmåner lill en ersättare. Men det som blir kvar av förvärvsinkomsten efterskall och bortfallna bostadstillägg, om en hemmamake tar förvärvsarbete,räcker alltför ofta inte ens till en myckel låg lön för en ersättare. Jagskall ta ett exempel bland mänga pä dessa förhållanden. Del gäller en familjdär mannen är anläggningsarbetare och ofta borta . Makarna hartre småbarn, men på grund av ryggskada orkar hustrun helt enkelt inte kånkamed, bylta på och av barnen osv. a, av den anledningen är inle hellerdaghem att länka på. Hustrun har därför gäll tillbaka till sin tjänst somsekreterare och får för del , om årel, dvs, . hon arbetar kommer en grannfru och sköter barnen. Hon gördet för en betydligt lägre ersättning än hon skulle haft som hemsamarit, honfår , . Vadinnebär då detta arbetsbyte ekonomiskt för den här familjen? Ja, när skatten ärbetald, när bostadstillägget fallit bort och när hemma-makeavdraget harfrånräknats kostar detta arbetsbyte familjen . mindre kvar att leva på än om den bara hade haftmannens inkomst. Mannen i den här familjen är minst av allt högavlönad. Därförinnebär detta arbetsbyte naturligtvis en oerhört pressad ekonomi för familjen. Jagskulle vilja veta vad utskottets talesmän anser om fall som detta. Inteunderlättas sådana familjers situation genom att man som ulskottet säger attbarntillsynskostnaden är en privat levnadskostnad, och privata levnadskostnaderär inte avdragsgilla, Vårdersältning eller skatteskalor som lar hänsyn lillbarnfamiljernas lägre skalteförmäga är man på socialdemokratiskt håll benhårdmotståndare till. Vilket råd ger man då familjer som denna, som inte kanutnyttja den kommunala barntillsynen utan helt enkelt är piskade att själva pänågot sätt ordna barntillsynen? Det är många runt om i landet som verkligenskulle vilja höra regeringspartiets syn på denna sak. Imoderata samlingspartiet anser vi att sådana barntillsynskostnader som har ettdirekt samband med föräldrarnas förvärvsarbete och som är oundgängligennödvändiga för detta skall betraktas som utgifter för inkomstens förvärvandeoch därför vara avdragsgilla. Vi är väl medvetna om all del givelvis måslefinnas ell lak för en sådan avdragsräll, men del lakel måsle sällas med hänsynlill barnens ålder, alllsä barnens värdbehov, och barnens anlal, inle medhänsyn till föräldrarnas inkomst. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillreservationen 5, Någraord också om den faktiska sambeskaltningen. var orolig för att detgemensamma borgerliga kravet pä ett förslag i denna fråga redan underinnevarande är alltför mycket skulle belasta såväl skatteulredningen somregeringen. Jag måste för min del säga attjag finner del självklart allotåligheten i den här frågan växer. Del är log principenom individuell beskattning. har vi kvar den faktiskasambeskaltningen och enligt en betydligt härdare skatteskala än som skulle hagällt om de hade fått beskattas var för sig. Med infiationen och de höjdamarginalskatterna ökar olägenheten för dessa familjer av alt makarna inte färbeskattas var för sig. Enligt vad jag har inhämtat från ledamöter avskatteutredningen ligger också utredningsmaterialet i denna fråga mycket långtframme. Så förfärligt svårt skall det väl ändå inte vara all äntligen få denhär självklara rättvisefrågan i hamn. Utskottetär enigt om att sparavdragel skall fördubblas fr, o, m. Mananser att den stimulans av det enskilda sparandet som delta innebär är välmotiverad. Frän moderat håll instämmer vi i detta, Sparavdragel kan sägas varaett slags kompensation för de penningvärdeförsämringar som urholkat sparademedel. Men enligt vår uppfattning räcker det inte med detta. Väldigt många,framför allt barnfamiljer, har mycket små möjligheter att över huvudtagel få något över att spara. Det som återstår av inkomsterna efter skall gårhuvudsakligen ål till mat, hyra och andra nödvändiga utgifier. Därför har vifrän moderat håll föreslagit en rad åtgärder för att göra detmöjligt också för dessa grupper att spara. En egen bostad är för mångamänniskor ett så naturligt sparmål och en så efterlängtad boendeform att detfinns all anledning för statsmakterna att underlätta sparandet till en sådan.Även därutöver önskar vi utredning om en generös premiering avhus-hällssparandet med särskild inriktning på låginkomsttagare och barnfamiljer. Vivill också att den utredning som har tillsatts om löntagarfonder skall fätilläggsdirektiv all undersöka möjligheterna att införa sparlön. Meddetta ber jag, herr lalman, alt få yrka bifall lill reservationen 4. kommer jag lill pensionärernas beskattning. Det är onekligenen myckel svär och invecklad fråga, som rymmer många snåriga aspekter. Jagskall därför be all la ta kammarens lid i anspråk för alt gå igenom några avdessa. Pensionärer som utöver folkpension ochpensionstillskott bara har mindre sidoinkomsler är vanligen befriade fränskall. Delta sker genom all de medges exlra avdrag utöver de sedvanliga. Menavdragen trappas ju av, om inkomsterna överstiger dem som annars hade varitskattefria. Det betyder att man då måste betala skatt både på den extrainkomsten och på delar av den inkomst som förut hade varit skattefri. Delfungerar på samma sätt som en extra hög marginalskatt. Delta har medfört att många pensionärer näranog har fäll betala för att de har förtjänat något extra eller har haft andrasidoinkomsler. Alltför ofia har skatt och avtrappade bostadstillägg tagitmellan 90 och 100 96 av extrainkomsten. Naturligtvis är dettaorimligt. kritik har också lett till att bostadstillägget fr.o, m, trappas av med en tredjedel i stället för som tidigare med 50 96 avde exlra inkomsterna. Men del innebär inte alt allt är bra. Jag skall beatt få återkomma till detta. Samtidigthar pensionerade makar sambeskaltals på så sätt att det extra avdraget harberäknats i förhällande lill deras gemensamma inkomster. Många pensionärer sombara har folkpension har på det viset drabbats av höga kvarskaiier därför attden andre maken haft vissa inkomster. Talet om skattefri folkpension gälldealltså inte i de fallen. Deltahar - som både utskottet och framhåller - väckt stark irritationbland de gifta pensionärerna, och det rimmar ju illa med principen omindividuell beskattning av A-inkomster, Därför föreslås nu individuellinkomstprövning av det extra avdraget. Gift pensionär skall, oberoende avmakens inkomst, kunna fä ett sä stort extra avdrag all folkpensionen och ensidoinkomst på högst , blir skattefria, I sidoinkomsten skall - imotsats till vad förhållandet är nu - också pensionstillskotten inräknas. Förensamstående skall motsvarande bestämmelser gälla. Dettalåter i och för sig bra, och det finns all anledning all tillstyrka övergångentill individuell skatteberäkning så långt. Serman närmare på förslaget, visar det sig dock all den föreslagnasärbeskatiningen bara gäller om den pensionerade och hans eller hennes make haren förmögenhet . Skulle den sammanlagda förmögenheten överstiga80 ,, utgår inga som helst extra skatte-lällnader. Det kan medföra att enpensionär som saknar förmögenhet och bara har folkpension och pensionstillskottändå drabbas av en avsevärd skatt just därför alt maken har vissa tillgångar -tillgångar som maken i vanlig ordning skattar för och som i sin tur påverkarhans eller hennes exlra avdrag. Den föregivna särbeskatiningen kan alllsä isjälva verket bli en "sambeskatlning" - men inle med denandre makens inkomst, ulan med den andre makens förmögenhet. Menförslaget innebär inte bara detta. Del innebär dessutom all båda makarnas exlraavdrag skall avtrappas mot en och samma förmögenhet. Det betyder attförmögenheisinnehavet för makar leder till en dubbel avtrappning av avdragen.Jag skall med ett exempel visa hur orimligt och orättvist detta kan slå.