prot · FY0915 · 1975-12-31 00:00:00 — Men det var inte statsministern talade om attvi skulle klara vår sysselsättning genom att bygga ut den offentliga sektorn.Då var inte den industriella sektorn med i bilden på ens tillnärmelsevis sammasätt som . Det går fort undan i svängarna! Sedanåter till frågan om oppositionen och demokratin. Vad kommer att hända,statsminister , när socialdemokratin lämnar regeringsställningen ochblir ett oppositionsparti i ? Kommer , om han är kvar då,och hans socialdemokrater då att fungera som något slags knähundar och äta urden då sittande regeringens hand, eller kommer att bedriva enkraftfull oppositionspolitik? Alla som känner och socialdemokratinvet att det kommer att bli en verkligt hård fight den gången och att det bliren hård oppositionspolitik som ni kommer att bedriva. Vad som hänt är juatt socialdemokraterna val har gjort en dygd av nödvändigheten.Ni lever under galgen på grund av jämviktsläget 175-175 i . 1höstas citerade statsministern ett nummer av Times, som var helt ägnat åt attbehandla vårt land och svensk politik. Det är ett mycket intressant nummer. a. följande beskrivning av vad som hänt efter valet : Medan herrPalme tidigare, före valet , var konfrontationsapostel har han nu blivitett koncentrat av den sötaste resonlighet. Minfråga är: Vad händer om socialdemokraterna åter skulle få en betryggandemajoritet? Kommer vi inte att åter få se konfrontationsaposteln i all hansprakt såsom vi såg honom års val? () kortgenmäle: Statsministern säger att denna riksdag kan ta viktiga steg framåt underkvinnoäret mot större jämställdhet mellan män och kvinnor. Betyder det attregeringen tänker lägga ned motståndet mot vårt krav på en lag motkönsdiskriminering? Eller är det ett för stort och djärvt steg? Sedanförde statsministern ett intressant resonemang där han, såvitt jag förstår,påstod att de problem som vi ser i den internationella ekonomin - särskilt ifattigländerna - inte skulle vara nya. Visst är det riktigt att arbetslöshet,svält och fattigdom inte är någonting nytt. Det nya är att vi har fått en totalomkastning i världsekonomin med de femdubblade priserna på t.ex. olja och konstgödning, fyrdubbling av priset på ris och en fördubbling avpriset på vete. Och det går ut över de allra fattigaste länderna. Det ärkatastrof, och därför är det så viktigt att den svenska håller fastvid sitt löfte till fattigländerna och så beklagligt att regeringen sviker -som fier än behöver vårt stöd. Vii är glada över att nu ansluter sig till vår linje. Skulleinte regeringen också kunna ändra sig, så att kan hålla det löfte somhar getts ? Sverigekan självfallet inte undgå att påverkas av dessa och andra förändringar ivärldsekonomin, så beroende som vi är av handeln med andra länder, men justdärför är det allvarligt att statsministern ger en väl glättad bild av våraegna utsikter . Därför tycker jag att det vore klokt om statsministernredan i dag ville säga ut att regeringen är beredd att sätta in för vår ekonominödvändiga stimulanser, så att vi kan klara våra åtaganden mot folk här hemma,så att vi kan klara åtaganden mot de fattiga länderna. Statsministernsäger att underskottet i bytesbalansen utgör ett särskilt problem. Det är ocksåriktigt. Statsministern framhåller att regeringen med öppna ögon tar sikte påett utlandslån. Men han tillägger sedan: Utlandslån är inte något ymnighetshornsom man ostraffat kan ösa ur. Nej, vem har sagt det? Men den risk ni löpergenom att tala om utlandslån och inte göra något är faktisktatt vi kan komma i en svårare situation. Man kan inte länge ostraffat tala omdetta utan att ränte- och amorteringsvillkor påverkas negativt. Vi kan intelägga ned den för demokratin nödvändiga debatten i denna fråga, men vi villicke driva den därhän att vi på något sätt försvårar den svenska statens upplåningsmöjligheter.Därför är det nödvändigt att regeringen och tar sig samman. HerrBohman har ju yttrat sig så vänligt om tanken påförhandlingar om statsskatten att jag nästan fått det intrycket att över posten som vice ordförande i tillAnna i LO eller någon annan - väl kvar somordförande åtminstone i den föreningen. Men är kvar i sittgamla förtal av Hagaöverenskommelsen. Han vänder sig inte bara mot dessinnehåll utan också mot att den skulle vara en skenlösning. Ja,det gick möjligen att säga detta så länge Hagaöverenskommelsen bara fanns påpapperet, men kommer den ut i verkligheten, och då är debattläget ett annat.Folk läser av på sina löneremsor - särskilt i de folkpartiledda kommunerna, därinte skattehöjning sker - att det är en betydande förbättring i förhållandetill 1974. Folk ser också hur pensionerna stigit med . för var och en avmakar och med . för ogifta samt hur pensionstillskotten stiger underåret. De ser hur egen-företagarna får en betydande lättnad redan i åretsdeklaration, och de vet att också i nästa års deklaration kommer en lättnad iform av spar- avdraget som då kommer attfå sitt gamla realvärde tillbaka. Jagtror att man på grund av dessa och andra vinster är beredd att se sakligt på ensådan överenskommelse. Man kallar den icke en skenlösning om den ger en direktförbättring av den egna kassan och möjligheten att av egen kraft höja sinstandard. Det var det innehållet i Hagaöverenskommelsen som för oss var detavgörande - det innehåll som har kritiserat och som inteställt sig helt bakom. Särskiltmed tanke på slutord om att man är beredd att allvarligt pröva deförslag som mittenpartierna lägger fram i och kan ställa sig bakomdessa om man kommer fram till att de är riktiga för hela landet tror jag attdet är klokt att lägga ned polemiken och förtalskampanjen mot överenskommelsen.Det är inte längre meningsfullt att fortsätta efter den linjen - detkanske var det när människor faktiskt inte visste vad Hagaöverenskommelsensyftade till. Jagtror också att det vore riktigt om mot den bakgrund som han självtecknar inte startade en sådan diskussion med att indirekt misstänkliggöratanken på ett vårdnadsbidrag till småbarnsföräldrarna. Att göra gällande attden utbyggnad av bidragssystemet som äger rum är skadlig är inte detbästa sättet att starta en diskussion om hur man skall samla de treoppositionspartierna till en gemensam linje. (vpk) kortgenmäle: 1 ett föregående inlägg citerade inte bara sin beundrarpost- varvid man gjorde reflexionen att måste ha egendomliga beundrare- utan han berättade också Sagan om , som väl rörde oss alla djupt. 1 kortsammanfattning lydde den ungefär så här: Allt var mörkt i landet.Så möttes de två. Allt blev ljust. Detenda som saknades var den klassiska avslutningen på sagorna: Så levde de längelyckliga. Det kanske icke vågade utlova. Detär betydligt intressantare att veta sanningen om innehållet i Hagaöverenskommelsen.Sanningen är ju att Hagaöverenskommelsen försämrade eller uppsköt reformer somdet redan fanns en majoritet bakom. Det var ju inte herrar och somute på hittade på skatteförslaget. Det hade utformats i 1972 årsskatteutredning. Det var inte heller de som hittade på att man skulle sänkapensionsåldern. Det fanns det också ett utredningsförslag om. Menpå lyckades försämra finansieringen av skattereformen. Detvärdet ena man åstadkom. Det andra var att man lyckades skjuta på tidpunktenför sänkningen av pensionsåldern. Jag tycker inte att det är så mycket attskryta över, . Intressantareär väl också vad som skall hända , bl. a. på skattepolitikens område. Därtror jag att det finns en fråga som det är angeläget att besvarar,eftersom man talar så stort om behovet av en fortsatt skattereform och allt vadden skall innebära för löntagarna. Och det är en mycket konkret fråga jag villställa till : Hur stor skattesänkning villfolkpartiet ge en löntagare med . Det måste tala om för allmänheten. Detär några som säger att de som ligger . i årsinkomst inte ärintressanta och inte behöver några större skattesänkningar. Man säger att de ärdeltidsarbetare eller folk som inte arbetar , att de inte är någraegentliga löntagare. Jag visade förut en statistik här på TV-skärmen som gjordeklart att det fortfarande , alltså , finns mycket stora gruppersom ligger . i årsinkomst - enligt beräkningar inte mindre än 1100 000 löntagare. Större delen av dem är deltidsarbetande eller arbetar intehela året framför allt därför att det inte finns jobb för dem. Men då måste manställa frågan: Skall de som har dålig lön därför att de inte kan få full arbetstidockså straffas med en mycket sämre skattesänkning? Vårt parti tycker att det ären felaktig linje. Vi menar att man också måste-satsa på en verklig skattesänkningför de många som har låga löner, som ligger . Vivill att den som tjänar . skall få en skattesänkning med ,och jag vill gärna höra hur mycket är berett att ge iskattesänkning för den gruppen. Energifråganär en stor fråga. Vi skall säkert återkomma till den . Man kan inteuttömma den i korta repliker. Jag är också förvånad över om "en avvaktande hållning intill dess att vi kan få ettsäkrare kunskapsunderlag". Jag har nämligen svårt att tolka in densocialdemokratiska partistyrelsens beslut under den formuleringen. Är det intefortfarande så, , att om man räknar per invånare är det svenskakärnkraftsprogrammet enligt regeringens riktlinjer det mest omfattande i helavärlden? I så fall tycker jag att det är svårt att tala om en avvaktandehållning. Detfinns också en rad andra problem som inte är klarlagda. Beräkningar visar attbara en tredjedel av ökningen av energiproduktionen gicktill en höjning av befolkningens standard, medan över hälften använts tillstrukturförändringar i form av längre resor, längre transporter, ökadbyråkrati, ökad reklam, en alltmer omfattande emballageindustri osv. Dessaberäkningar har inte vederlagts, och de visar ju att sambandet mellanenergiförbrukning och standardökning icke är så rätlinjigt som det iblandpåstås i debatten. Detfinns också andra frågor som det är väsentligt att få svar på innan riksdagentar slutlig ställning till kärnkraftsprogrammet. Vad kostar en utbyggnad avkärnkraften enligt regeringens förslag? Beräkningar visar att EPU:s högrealternativ skulle kosta att bygga . Kostnadenför kärnkraft har ökat snabbt. Hur mycket energi går det åt för att bygga enkärnkraftsreaktor? Hur mycket kostar i energi regeringens kärnkraftsprogram? Defrågorna måste det ges svar på innan man kan ta ställning till detenergiprogram som regeringen avser att framlägga. hade förut vänligheten att citera sju nobelpristagareshälsning till en socialdemokratisk kongress. Jag skall återgälda hans vänlighetgenom att citera tidningen , som med kraft uppmanar herrHermansson att återgå till förnuftet i kärnkraftsfrågan. Föratt höja auktoritetsnivån en grad ytterligare vill jag påminna om att det varen person som sade en gång att kommunism är sovjetmakt plus landsbygdenselektrifiering. Han pekade på hur man med elektrifieringens hjälp skulle göradet möjligt att höja den kulturella nivån på landsbygden och övervinna, t. o.m. i de mest avlägsna delarna av landet, efterblivenhet, okunnighet, fattigdom,sjukdomar och barbari. Den som sade detta var , men det har tydligen inteherr sinne för . Sedanär det klart att både och är sura påHagauppgörelsen. De försvann ju på ett tidigt skede ut i kulissen och , någotgrättna, måste de bevisa att det var rätt att ställa sig utanför. Menjag blir ändå inte riktigt klok på . Om jag är vänlig, då blir herrBohman oerhört arg. Det finns ingenting som provocerar honom mera. Skulle jagvisa min verkligt rätta natur, är jag rädd för att skulle fåblodstörtning av ilska. morrar jag till ibland och har ett och annatpolemiskt ord till . Men han blir lika arg för det. Då säger han atthär kommer med gliringar. "Får inte vi opponera? Skulle intesocialdemokratin opponera om ni var i opposition?" Vilketbemötandet än är så blir oföränderligt arg. Är jag vänlig blir hanarg för det, polemiserar jag mot moderata samlingspartiet så blir han nästanlika arg. Jag kan inget annat göra än att även iaktta dennalämpliga balans mellan vänlighet och polemik för att därmed försöka hålla herrBohman i någorlunda acceptabel jämvikt. Tillherr vill jag säga att vi tog fasta på det här förslaget om lag motkönsdiskriminering, och en utredning av experter arbetar med detta och kommeratt lägga fram argumenten inom en ganska snar framtid. Sedan får man taställning till om det är en lämplig åtgärd eller inte, men jag har i alla fallvelat kartlägga fältet. Tillherr , slutligen, vill jag säga att det tydligen är besvärligt för herrFälldin att läsa men att det är lika besvärligt att höra. Jag sade att för detbegränsade kärnkraftsprogram som vi ställer oss bakom bedömer jag interiskerna som så stora att jag för den skull är beredd att offrasysselsättningen. Men till skillnad från det stora flertalet andra länder iVästeuropa, och för all del också i kommuniststaterna i , satsar viicke på en långsiktig forcerad utbyggnad av kärnkraften. "Vi avvaktar ochser vad det kan komma fram för ytterligare praktiska resultat - inte teoretiskalösningar - i fråga om dessa säkerhets- och avtalsproblem. För nästabeslutssituation behåller vi en ganska bred marginal av handlingsfrihet. 4 Riksddiiens prolokoll 1975. Såsäger att gick energiförbrukningen ned. Ja, men vi kan interäkna med evigt mildra vintrar, som svarade för en mycket stor del av dettaförhållande. Vi kan inte lita på initialeffekter som kommer i början när mangör stora sparaktioner på industrier och genomför ransoneringar och kontroller. Jagvill bara påminna om att elförbrukningen låg 15 96 överelförbrukningen . Det går inte att bygga långsiktiga prognoser påett enstaka år. Mendet väsentliga är: inget annat land i har vågat gå på en så lågkonsumtionsökningsprognos som vi. Vi lägger oss klart under hela OECD-kretsen,och vi lägger oss i realiteten klart under amerikanerna också eftersom vi här utplåningseffekten. Vi går så långt som de stora vetenskapligastudierna - bl. a. Fordstudien - kunnat rekommendera oss att gå. Vad har herrFälldin då för belägg för att vi skulle kunna gå lägre utan att allvarligtäventyra sysselsättningen? Nugick ju ut med ett slags besked. Han vill stoppa allakärnkraftverk och riva dem. Det är i och för sig sorgligt. Inte en kilowattimmetill skall vi få av kärnkraft. ,Vadhar då för alternativ till elförbrukningen? Ja, vattenkraften ärJU tabu i . Var har oljan? Har någonsin bryttsig om att sätta sig in i de risker,som är förbundna med förbränningen avoljan? Det är svaveldioxiden i luften; den ger - som man ju anser numera -upphov till väldigt många cancerfall. Det är tungmetallerna. Det är koldioxidenmed dess risker för en försämring av klimatet på länge sikt. Jaghar mödosamt försökt lära mig en del om detta och har som lekman kommit tillden slutsatsen att riskerna, om man skall jämföra dem -och det tvingas manalltid göra - är större vid en fortsatt väldig utbyggnad av förbränningen avfossila bränslen än de är med kärnkraft. Men står ju heltalternativlös, och då säger jag: 1 ett samhälle är det alltid fråga ombesvärliga avvägningar. Det är därför vi har gått ut till människorna,diskuterat med dem öppet och fritt ocbfått ett brett material. Materialethar alltså diskuterats fram i våra partiinstanser, och sedan vi vägt alla dessating mot varandra går vi på en dämpning av förbrukningen så långt vi vågar. Vigår fram med försiktighet när det gäller alla dessa energikällor - oljan,vattenkraften och kärnkraften. Men vi slår vakt om sysselsättningen. Vi villinte försätta oss i den situationen att vi genom okloka beslut när det gällervår energiförsörjning berövar människor arbete, berövar människor möjlighet attkomma ut på ar-,betsmarknaden. Och det beslutet tar vi med fullt ansvar. Vi tarriskerna, men de är inte så stora att vi vill offra sysselsättningen. HerrFälldin är inte beredd att ta risker alls - åtminstone inte på det här områdetmen tydligen på andra områden, så han är inte alls konsekvent. Men i och medatt han inte är beredd att göra det offrar han någonting annat, nämligenmöjligheten att värna och bygga ut syssel- sättningen och attfullfölja välfärdspolitiken, i politiken står man alltid inför val mellan olikahandlingsvägar. Man kan inte köra alla tänkbara linjer på en gång. Ochom det nu plötsligt är beskedet här att ni i skall gå emot heladenna kärnkraftsutbyggnad och riva de kärnkraftverk som finns - ja, då har nigjort ett val. Då har ni, vilket jag tycker vore synd, manat till kamp mot oss- inte mot oss som parti men mot det mål som för socialdemokratin förblir detviktigaste: arbete åt alla. HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle: Statsministern hävdade i sitt förra inlägg att vi i blivit ettrov för kastningar i opinionen. Får jag då fråga: Vilken folklig opinion fannsdet , när vi ställde yrkandet att inte ta kärnkraftverken i bruk? Vihade samma yrkande 1974 och i en motion . Det är alltså en fullständigt raklinje. Sedankom statsministern tillbaka till att det föreligger handlingsfrihet, och dåupprepar jag min fråga: Om sysselsättningsaspekten och kapitalförstöringsaspektenväger så tungt , vilken tyngd kommer de inte att ha när vi får 13kärnkraftverk? Vilka möjligheter har man då att växla om? Inteheller har jag fått svar på vad det är för praktiska erfarenheter somstatsministern vill ha. sade ju vid partistyrelsens sammanträde iSundsvall : "De framlagda beräkningarna är trots alltteoretiska kalkyler, som kan behöva klarläggas genom erfarenheter av praktiskdrift." Statsministern har tidigare talat om de risker som föreligger.Skall en olycka först ske innan vi har fått den erfarenhet och det underlag somgör att vi stänger kraftverken? Detär viktigt, jag upprepar det, att ni klarar ut vad som är er besparingslinjeoch på vilket sätt man egentligen skall kunna jämföra de och de somdet har talats om. Och tala inte om den milda vintern . Denna vinter harväl varit lika mild som den förra! Jag har själv sagt att man inte bygger någralångsiktiga prognoser som stämmer med en 6-procentig minskning, men nog skallman väl akta sig för att skapa ett så absolut samband mellan sysselsättning ochenergiförbrukning som statsministern gör, när vi detta år med ett sving på merän 10 96 kunde öka sysselsättningen med 100 000 jobb i framför allt industri-och tillverkningssektorerna. Nog visar väl det med all tydlighet att sambandetmellan produktionsökning, sysselsättningsökning och energiförbrukning inte ärså klart som man hävdat . Såtill sist - jag trodde inte att jag skulle behöva säga det till statsministern- lägg inte i min mun orden: Riv kärnkraftverken! Jag har aldrig använt deorden. Jag har av statsministern beskyllts för bristande läskunnighet och någotannat, vad det nu var för fel, och det är fullt klart att vi inte har sammaformella utbildning. Jag vet att jag är underlägsen där. Men så mycket har jaglärt mig att jag är medveten om att man inte kan riva enkärnkraftsreaktor som har varit i bruk. Läggdärför inte de här orden i min mun, herr statsminister, när jag aldrig haranvänt dem! HerrBOHMAN (m) kort genmäle: Vi skall väl inte, och jag, klyva näbb om vem av oss som ärstyggast. Vad debatten gällde var ju en mycket viktigare fråga, nämligen ettoppositionspartis roll och skyldigheter i en demokrati. Det var den frågan jagtog upp. Sedan får väl åhörarna bedöma halten av våra reaktioner och graden avvänlighet, om de har lust. Menvad som är intressant är att landets statsminister inte velat eller kunnatsvara på de två frågor jag ställde. Vill socialdemokratin driva en aktivpolitik mot infiationen eller inte, och vad vill man i så fall göra? Detta ären verkligt betydelsefull fråga. Och hur ser på det kommunalamaktövergrepp som skett i ? Det har statsministern inte heller svarat på.Det där med vänligheten var tydligen roligare att syssla med än de konkretafrågorna. Jagär inte ett dugg "sur" på Hagaöverenskommelsen, , och jagförtalar den inte. Jag talar bara om vad jag tycker om den -det måste jag ju ialla fall ha rätt till. Men för att inte göra ledsen skall jag nöjamig med att konstatera att det "spjärntag mot inflationen" somHagaöverenskommelsen skulle innebära togs det år då vi hade högreinflationstakt i vårt land än vi haft efter den stora Koreakrisen ibörjan av . Det år då spjärntaget togs var alltså vårt värstainfiationsår. Och inflationen är det kanske största hotet mot de enskildamänniskornas välstånd, värre än skatterna. Jaghar roat mig med att titta på en tabell över vad den skattesänkning som mansagt så många vackra ord om och som skulle vara ett resultat avHagaöverenskommelsen - i själva verket växte den fram i skatteutredningen -kommer att ge inkomsttagarna med en 10-pro-centig inflation. får 1975 en skattesänkning på . Men pengarnakommer att förlora i värde med , alltså med mer än det dubbla. får en skattesänkning på . För honom kommer pengarnaatt minska i värde meid , dvs. uppemot en tredubbling. får en skattesänkning på . Hans pengarförlorar i värde med , dvs. ungefär det dubbla. Detär inte märkvärdigt att infiationen, prisstegringarna, av det svenska folketuppfattas som det allt överskuggande problemet. Men för att komma till rättamed det finns det inga konkreta förslag från regeringen, bara allmänt prat. () kortgenmäle: Låt mig först till säga att vad det gällde var attförhindra att det inflationstryck som fanns ute i världen ytterligare skullefortplanta sig till . Man tar väl inte spjärntag mot inflationen om det inte är krafter pågång som man måste;ta spjärn emot. Resultatet blev också att fick en förhållandevis lägre inflation 1974 än fler talet andra, jämförbara länder. Tillherr , som gjorde det kloka uttalandet att man inte skallskapa motstridiga förväntningar på ett parti, vill jag säga: Tänk på det närdet gäller kvinnofrågan! Vill man vara jämställdhetens man 1975, kan man intesamtidigt rösta nej till lagen mot könsdiskriminering. Attherr inte är beredd att utan strid ge upp ordförandeposten iföreningen är efter hans inlägg alldeles uppenbart. Hanfortsätter på den fabel han har berättat; de röda bären är herrHermansson välbekanta. Hagaöverenskommelsen berövade som bekant kommunisternaåtskilligt inflytande. Det var en nyttig biprodukt av. de sakliga effekterna.Herr vet att Hagaöverenskommelsen är en av förutsättningarna föratt avtalsrörelsen skall lyckas. När det gäller , 1976,fordras det ytterligare en omgång för att inte marginalskatten på nytt skalläta upp de löneförbättringar som löneförhandlarna kan åstadkomma. Jagkan gärna säga till - det kanske för debatten ett steg vidare -att vi från är beredda att acceptera de skattesänkningar sommajoriteten har föreslagit för dem som ligger i 25 000-kronorsklassen. Men viär icke beredda att acceptera försämringar för de många människor som ligger ide vanliga inkomstlägena högre upp, stora delar av LO-kollektivet och mycketbetydande delar av TCO:s tjänstemän. Detär inte i första hand genom förändringar i statsskatten som man kan förbättraläget för den som har låga nominella inkomster. Vi fick igenom en delförbättringar på : att pensionen skall höjas, att pensionärerna skall fåbehålla mera av sina bostadstillägg när dé har en liten extrainkomst och attegen företaga re - handlare, hantverkare, jordbrukare, fiskare, journalister,författare, fotografer - skall slippa egen-avgift på sina första . ;det betyder mycket för denna kvarts miljon människor, som i genomsnitt inte harstörre taxerad inkomst än 27 000. Men totalt fordras det en rad andra åtgärderför att verkligen förändra och förbättra situationen för dem som nominellt harlåga inkomster. Sedantycker jag att skulle komma ihåg att års allmännaskatteberedning klargjorde att bland människor med låga taxerade inkomster ävenfinns sådana vilkas faktiska standard överstiger den taxerade inkomsten. (vpk) kortgenmäle: Det var med stort intresse jag hörde med instämmande citeratidningen . Jag avstår från kommentarer. Reflexionerna görasig själva, som det brukar heta i . HerrPalme citerade också Lenins kända tes om sovjetmakt och elektrifiering. Skallman tolka det så att den socialdemokratiska partistyrelsen på sitt nästkommandesammanträde avser att behandla frågan om sovjetmakt i ?