prot · FZ09101 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag utgår ifrån alt hela beloppet måste in i den bilden närdet gäller att bedöma kvalitet, och där har enligt vårt förslag707 milj. kr. att röra sig med. Inom den ramen bör det gå att åstadkomma mycketav kvalitet. Det kan ju inte vara så att dessa 35 milj. kr. skall varakvalitetspengar och de andra pengarna något slags grundbelopp. Attyttra sig om höjda avgifter, säger , vore att föregriparadioutredningen. Det är en mycket bristfällig logik i det resonemanget. Nividgar frikostigt utgiftsramen för och menar att det inte är attföregripa radioutredningen. Däremot hävdar ni att om man höjer inkomsterna förSveriges Radio, så är det att föregripa radioutredningen. Jag kan inte förståden sortens logik, utan jag betraktar det fortfarande som undanflykter. Manvill inte ta de obehagliga bitarna av detta paket utan bara de bekväma ochöverlämna åt andra att klara de svårigheter som uppkommer. () kort genmäle: Jag vill hävda atl det inle i första hand är en utbyggnad avprogramverksamheten som det här rör sig om, utan det är en höjning avprogramkvaliteten. Jag tror också att det inte bara är vi här i utanalla TV-tittare som har kunnat märka den påfallande sänkning avprogramkvaliteten som ägt rum i och med att man på har tvingatsavslå från alt göra egna program och i stället i allt större utsträckning fårfylla ut programtiden med inköpta serier. Det gäller här också sambandet medatl bereda kulturskaparna möjligheterali medverka i i störreutsträckning än vad som sker . är ju de möjligheterna närmastobefintliga. Jag menar att det är kulturpoliliska ansvar sommåste belönas i detta sammanhang. FruNORDLANDER (vpk): Frågan om televisionen och ljudradion har stått på riksdagensföredragningslista , det är riktigt. slerpartiei kommunisternahittills har drivit en konsekvent linje i denna fråga har utskottets viceordförande här redogjort för. Vi är i vårt parti medvetna om den påverkanmassmedierna utövar, inte minst då radio och TV, som når ut med sina programtill den övervägande delen av svenska folket. Det "kulturulbud" somgörs och den upplysningsverksamhet som bedrivs i dessa medier är kanske detenda som erbjuds många människor. Och måste man enligt vår mening skapagarantier för ett kvalitetsmässigi gott utbud. Vänsterpartietkommunisterna känner en allvarlig oro över vad som händer med Radio.Den kvalitetsförsämring och utarmning av programmen som blivit en följd avanslagspolitiken har varit till allvarlig skada för hela det svenskakulturlivet. Först och främst drabbas publiken. Den nuvarande programutvecklingenmot allt fler utländska importer, mera skvalprogram, drastiskapaniknedskärningar, ökat gehör för kommersiellt länkande hos ansvariga cheferoch mindre utrymme för experiment med nya programformer går stick i stäv medden kulturpolitiska målsättning som antogs av 1974. SverigesRadio tvingas köpa alltför många "billiga" program från utlandet, iförsta hand från och . Många av dessa program präglas av reaktionärtinnehåll, underhållningsvåld och falsk lyckomoral, presenterat i utländskadåliga seriefilmer. Det är vad vi erbjuder i allt större omfattning. Och delstrider mot de värderingar av kultur som arbetarrörelsen i vårt land alltid harhaft. Ävenom enbart höjda anslag inte garanterar ett bättre programutbud står del klartatl genomförandet av de krav vi ställer fordrar ett ökat ekonomiskt underlag.Vänsterpartiet kommunisterna har år varit ensamt om atl här iriksdagen kräva större anslag för programverksamheten i radio och TV, föråtgärder mot nedskärningarna och den försämrade programkvaliteten. Nuär vi inte längre ensamma om den bedömningen. Enligt utskotts-majoritetensmening är del ofrånkomligt all medelsbehovet för nästa budgetår bedöms medutgångspunkt i den faktiska situationen när del gäller programverksamheten. Enväsentlig synpunkt härvidlag är att radio och TV spelar en viktig roll isträvandena atl förverkliga kulturpolitiska mål. Skillnadenär bara den all ulskolismajoriielen vill öka anslaget med 35 milj. kr., medanvi anser atl och TV skall få hela del belopp som man där ansernödvändigt för ett förbättrat programutbud. Delförbättrade programutbudet vill man uppnå genom insatser på tre områden,nämligen för utnylljande av utomstående, kvalificerade krafter, för meragenomarbetade program och för vidareutveckling av den egna personalen. Deltasammanfaller hell med vårt partis uppfattning. Utöverdetta framhålls behovet av en vidgad programverksamhet för invandrare, vilketvpk också stöder i en motion. Vissa krav ingår i överenskommelsen,sammanfattade i radioavtalet. I övrigt är alla partierense om den centrala roll radio och TV har som kulturförmedlare.Såvitt jag har kunnat bedöma är vi också eniga om att en programutarmning skettunder senare år. Jagskall inle föregripa behandlingen av proposition 135 om den statligakulturpolitiken, som till stor del behandlar skilda kulturarbetares ekonomiskatrygghet. Men jag vill säga att det av många motionsyrkanden framgår att dettagörs bäst genom skapandet av flera arbetstillfällen, vilket också stämmeröverens med kulturarbetarnas egna önskemål. Detfinns såväl enskilda som fria grupper, såväl författare, musiker,dansare och dramatiker som teatergrupper med artister av olika slag som ingethögre önskar än atl ställa sin förmåga och sina kunskaper till förfogande förprogram. Det finns anställda inom , vilkas yrkeskunnande inteutnyttjas för skapande programverksamhet. Egenproduklionenför TV inom har minskat kraftigt, både i fråga om antaletsändningstimmar och i relation till den lolala sändningstiden. Minskadegenproduktion betyder färre arbetstillfällen och färre möjligheter tillengagemang för kulturarbetarna. Underde har konstaterats ett minskal utnylljande av de friakulturskaparna. Kulturarbetarna som drabbas av de minskade arbetsmöjligheternahar genom sina fackliga organisationer försökt göra de ansvariga uppmärksammapå sina problem. Ytterst har de riktat sig till regeringen och deriksdagspartier som vägrat ge tillräckliga anslag förprogramverksamheten. Vpkstöder kulturarbetarnas kamp för sina intressen. Det är en kamp motkommersialiseringen, som spelar en tilllagande roll inom hela kultursektorn.Massproduktionskultur där inte kvalitet utan lönsamhet och vinst är avgörandemåste stävjas, här liksom på andra kulturområden. Detta måste bevakas avarbetarrörelsen tillsammans med de kulturarbetare som vill bevara och utöka denprogressiva kulturen. Det finns ingen rimlig anledning all samla pengar i enfond som man konstaterar en pågående nedrustning avprogramverksamheten. Sammamotivering kan användas när det gäller lokalradion, som skall fylla behovet aven allsidig täckning av lokala händelser och rörelser i den egna trakten. Detgäller också alt utnyttja lokala kulturkrafter i egenproducerade program. Dåbehövs både tekniska och personella förstärkningar, dels för atl kunnaframställa egna självständiga program, dels för att programmen skall kunnautnyttjas både lokalt, regionalt och på riksplanet, om de har eil allmäntintresse. I exempelvis har man ingen anställd som kan varasamordnare av den lokala programverksamhelen, vilket enligt vår mening är nödvändigt.Del är viktigt alt man i uppbyggnadsskedet får möjligheter att arbeta med kvalificeradoch tillräcklig personal och fullgoda tekniska resurser. sade i debatten om lokalradion : "----- Om förslagetom lokalradio antas av , får vi åtminstone vissa garantierför lokal debatt och allsidig information, även om nätet av tidningarredan har tunnats ut. Lokalradionfår emellertid enligt min mening inte bara bli en rapp nyhetsradio. Den börspegla områdets kulturliv. Den bör kunna bygga upp nya kontakter och låta fiermänniskor komma till tals." Viär överens med utbildningsministern om att det är så lokalradion skall fungeramen tvivlar på förutsättningarna med de begränsade ekonomiska resurser somfinns. Beträffandedragningsrätten har vi gått på förslag att den upptas till 30milj. 1976/77. Alla vet att det i dagens läge kan vara svårt att görahållbara kostnadsberäkningar, och dragningsrätten skulle då kunna bli dengaranti som säkrar planerad verksamhet så att man kan undvikapaniknedskärningar. har byggt sina beräkningar på enkostnadsökning men kan först vid oktober månads ingång göra entillförlitlig uppskattning av kostnadsökningarna. En summa på 30 milj. kr. ärju liten om man ser till hela kostnaden för verksamhet. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 2, 3 och 4 som ärfogade vid kulturutskottets betänkande. Som flera talare redan har påpekat är ljudradion och framför allttelevisionen ett kärt debattämne såväl i pressen som i åtskilliga församlingaroch här i . Debatten har kretsat kringprogrammens innehåll, kring radioverksamhetens uppbyggnad och organisation. Desenaste åren har, som i påpekat, debatten i hög gradrört sig kring behov av ytteriigare medel för att hållaprogramutbudet på en hygglig nivå. Det har, som också framhöll,inte diskuterats så mycket i kammaren men desto mer i pressen och ikulturutskottet. Iår befinner vi oss i den situationen att den radioutredning som arbetat sedan1974 har lovat komma med sina förslag . Radioföretagets akuta ekonomiskaproblem har därför varit det väsentligaste och kanske också förra året.Men det är inget nytt problem. /70 hade antaletegenproducerade, hemmaproducerade, program i TV proportionellt minskat ijämförelse med hur det var året före, 1968/69, då vi hade bara enTV-kanal. Som jag ser det har situationen inte förbättrats därefter annat ännågot enstaka år. Utvecklingen har i stort sett varit den motsatta. Det harnaturiigtvis ett direkt samband med kostnadsökningarna. Utskottetoch har, som påpekade, intagit en tämligen kärvhållning när del gäller äskanden om ytteriigare medel. Del harförts en ganska intensiv debatt om huruvida slösareller inte slösar med sina medel. Många vädrar sina personliga erfarenheter avhur det går till vid programinspelningar och liknande. har SverigesRadio självt genomfört en omfattande rationaliseringsutredning och visat klaraam- bitioner att göra vadföretaget kan för atl förbättra den ekonomiska situationen och vidta åtgärdersom har besparande konsekvenser. har vi alltså inte funnit skäl att intasamma strikt snäva och strama hållning som . Vi har stannat vid attgranska den aktuella ekonomiska situationen, och det är den som har föranlettutskotlsmajoritetens ställningstagande. Detär odiskutabelt att antalet egenproducerade program minskat under de senasteåren och att de riskerar att minska ytteriigare. Det är också alldeles klartatt man av kostnadsskäl har tvingats minska antalet medverkande krafterutanför . Man måste minska antalet medverkande i enskilda program.Teaterförbundet har använt /72 som jämförelseår - det var första åretdå vi hade en fullt utbyggd kanal - och konstaterar alt nästa verksamhetsår,1976/77, kommer att kunna erbjuda bara hälften så mångasysselsättningstillfällen för skådespelare, regissörer, författare, musikerosv. Dettaär beklagligt av fiera skäl. Det gäller möjligheter att fyllasina kulturpolitiska uppgifter, att ge ett gott program till tittarna runt om ilandet. Men det har också en annan tråkig effekt, som har påpekats av både fruDiesen och , nämligen att antalet arbetstillfällen har minskatkraftigt för frilansarna, för dem som står utanför . Det harockså resulterat i att det har uppstått en konfliktsituation mellanTeaterförbundet och . vilar f n. på hanen iavvaktan på ställningstagande om någon timme. Delär på grund av den här situationen, att programutbudet odiskutabelt fått enförsämrad kvalitet, som utskottsmajoriteten föreslår en höjning av anslagettill den allmänna programverksamheten med 35 milj. kr. Socialdemokraterna i utskottet ställer sig avvisande. De vill nöja sigmed det belopp som föreslås av regeringen. De anser alt det innebär fullkompensation för såväl icke förutsedda kostnadsökningar under innevarandebudgetår som beräknade kostnads-stegringar under /77. Underutskottsbehandlingen fick vi ta del av ett rikt siffermaterial, framlagt avsåväl departementet som . Ytteriigare material har lagts framunder diskussionen i pressen. Jag tror att det är meningslöst att härytteriigare gå igenom sifferunderlaget och beräkningarna. Utskottetsmajoriteter ifrågasätter på goda grunder att den i propositionen föreslagnaanslagsökningen täcker kostnadsökningarna, i synnerhet om man tar hänsyn tillden ökning av tiden för sändningar till invandrargrupper som radion kommer atlgenomföra och dessutom tillkomsten av lokalradion - den medför ju ökadekostnader för för bevakning av lokalnyheter av riksintresse.Allt detta talar för att den höjning av anslaget som socialdemokraterna villvara med om inte täcker kostnadsökningarna. Men jag tror, som sagt, att det ärmeningslöst atl här bolla med siffror som ingen kan hålla i minnet - manbehöver en svart tavla och en bra bunt kritor för atl klara av den saken. 2 protokoll 1975/76. Utskottsmajoritetensförslag innebär att får möjligheter att vidta vissa åtgärder isyfte alt höja programverksamhetens kvalitet. Här hänvisar utskottet tillSveriges Radios anslagsäskanden. Där sägs att man vill förbättraprogramkvaliteten genom ett vidgat utnyttjande av utomstående kvalificeradekrafter och att man önskar ökade resurser för att göra mer genomarbetadeprogram och större insatser för vidareutveckling av den egna personalen. Enligtreservationen 1 och vad i sade skulle detta på ettolyckligt sätt föregripa de förslag om en utbyggnad som just nu slutbehandlasinom radioutredning. Jag tror inte att man kan tala om en utbyggnad -på den punkten instämmer jag helt med bl. Det är inte fråga omatl bygga ut verksamheten, utan det gäller att återställa den kvalitet som hargått föriorad . Jag kan återigen peka på det faktiskaförhållandet som har påvisat: med den kostnadsutveckling somskett har inte haft råd atl engagera utomstående krafter i denutsträckning som man tidigare kunde göra, och om propositionens förslag gårigenom kommer man under näsla år atl kunna sysselsätta bara hälften så mångakonstnärer ur olika grupper som man kunde göra för . Det äralltså inte fråga om en utbyggnad, utan det är fråga om att i görligaste månåtergå till tidigare programstandard. Utskotlsmajoritetenvill alltså bättra på driftbudget med så där . Om det på ettolyckligt sätt påverkar radioutredningens kommande förslag, som påstår, begriper jag sannerligen inte vad radioutredning sysslarmed! Jag har utomordentligt svåri att föreställa mig att man på något vis kanföregripa utredningens förslag genom denna åtgärd i marginalen. var fundersam över hur man mäter kvalitet. Vad är kvalitetspengar?frågade han. vill ha 61 milj. kr. för att bättra påkvaliteten i jämförelse med närmast föregående år och uppnå en tidigareprogramstandard. Vad är 35 milj. kr. extra kvalitet , om nu utskottetsförslag går igenom? 35 milj. kr. kvalitet - finns det? Ja, det finns, herrAndersson. Vi har diskuterat detta ingående i utskottet. Har man råd attengagera flera kvalificerade människor, får man faktiskt ett bättreprogramutbud. Har man möjlighet att låta de enskilda producenterna, när delägger upp sin budget för olika program i , få litet mer pengaratt röra sig med så att de kan lägga ner mer tid och arbete på att fullföljasin produkt, blir produkten bättre. Det finns ett utomordentligt klart ochenkelt samband mellan kvalitet och pengar. Del är därför vi över huvud tagetdriver en kulturpolitik i detta land. Ireservationen 1 tar man också upp mottagaravgifterna. Man anser att del ärrimligt att föreslå en höjning av mottagaravgifterna, eftersom de anvisademedlen till ökas med 35 milj. kr. Delär riktigt all rundradiofonden håller på att tunnas ut. Det är ingen nyhel. Mendet faktiska förhållandet är all reservanterna föreslår att fon- den totalt skall belastasmed något under en miljard kronor-de kostnader som enligtpropositionen drar kommande år. Vi i utskottsmajoriteten vill förbättra dennamiljard med ytterligare 35 milj. kr. Procentsatsen kan vem som helst räkna ut.Det kan naturiigtvis inte innebära någon radikal försämring av fondenssituation just nu! Menvisst måste mottagaravgifterna höjas - däri har fullständigträtt - och de måste höjas snabbt. De har varit låsta och legat på samma nivåsedan oktober 1971. Fonden håller på att tunnas ut så att det snart inte ärnågonting kvar av den. Om inte radioutredningen redan aviserat att den skallföreslå en höjning av mottagaravgifterna, licenserna, hade utskottsmajoritetenutan tvekan nu föreslagit en höjning. Det vore då ofrånkomligt. Men kan vi ilugn och ro vänta på utredningens förslag. Minförhoppning är f ö. att utredningen skall föreslå att mottagaravgifterna höjssuccessivt efter någon lämplig indexskala eller liknande. Det kan inte varaklokt att låta avgifterna ligga stilla i fem för att sedan göra endrastisk höjning och därefter åter låta dem ligga stilla i fem . Jaghoppas på ett klyftigt förslag från radioutredningen. Ireservationen 3 har tagit upp lokalradion. haräskat 41,2 milj. kr. för lokalradions driftkostnader. I propositionen hardetta prutats ner till 36,3 milj. kr., vilket utskottets majoritet haraccepterat. Det är naturiigtvis en avvägningsfråga. Mycket talar för attlokalradioverksamheten bör få en förstärkning. Men utskottets majoritet harenats om att lägga hela höjningen, 35 milj. kr., på den allmännaprogramverksamheten. Det kan väl betraktas såsom ett led i den stramaekonomiska hållning som utskottet intar gentemot . Ireservationen 4 tar upp den s. k. dragningsrätten. Den avsersedan länge 15 milj. kr., och har begärt att den skall utökastill 30 miljoner. Reservanten stöder företagets framställning, men utskottet iövrigt har inte funnit skäl att föreslå någon ändring vad gäller det belopp somdragningsrätten skall omfatta. Systemetmed dragningsrätt har alltid varit ett otympligt försök att klara de ekonomiskabekymmer som kan drabba radioföretaget mot slutet av verksamhetsåret.Dragningsrättens existens hänger samman med att tilldelas medelför i taget, en ordning som inte medger en effektiv långtidsplaneringoch som förhindrar radion att så att säga av egen kraft möta oförutseddakostnadsökningar. Det är min varma förhoppning att radioutredningens betänkandeskall innehålla sådana förslag om finansiering av verksamheten attdragningsrätten nu diskuteras i kammaren. Reservationen5 av och i Agnas - är dess värre sjuk ochinte här - innehåller två önskemål. Reservanterna önskar storaförändringar i etermediepolitiken i . De föreslåratt bifallermotionen 2014, där det i yrkande 2 hemställs att hos regeringenanhåller att radioutredningen får i uppdrag att beakta vad som i motionen 1979anförts om den framtida radio- Detvore en förgäveshandling att nu ge radioutredning helt nya ochomfattande direktiv. Utredningen har ju kommit in i slutarbetel. Reservanternaär för sent ute. Ireservationen sägs också att inte på ett korrekt sätt följergällande programregler, och reservanterna föreslår därför ett uttalande avriksdagen. Det är en recidivreservation som bygger på en recidivmotion, ochutskottets ställningstagande är ett recidivställnings-tagande. Det har judiskuterats gång på gång hur radion respekterar avtalet med staten omprogramverksamheten. frågade hur utskottsmajoriteten såg på frågan,om verkligen följer reglerna i avtal och lag.Utskottsmajoriteien har inte gjort något uttalande på den punkten, men jag trorjag kan säga alt man tycker att radioförelaget har följt avtalet ganska hyfsat.Som ledamot av radionämnden kan jag för min del säga att jag tycker attSveriges Radio har följt avtalet riktigt hyfsat. Härbör naturligtvis erinras om att regeringen förebådat att den ämnar säga uppavtalet mellan staten och till näsla år, då dellöper ut. En formulering i budgetpropositionen kan knappast tolkas på annatsätt. Jag bör väl också påminna om att en utredning lagt fram förslag om en nyorganisation för radionämnden som skall ge oss en effektivare radionämnd. Detförslaget har lämnats till radioutredningen för beaktande. Jag gissar att detkommer förslag om en förstärkning av radionämndens resurser. Ireservationen 6 påpekar att det är angeläget att programmen iljudradio och television inte medverkar till atl sprida diskriminerandeuppfattningar kring kvinnan. Reservanten yrkar atl bör uttala atlett stadgande i ett nytt avtal bör innehålla regler som förhindrar sådandiskriminering. Viär nalurliglvis alla i utskottet ense om alt en diskriminerande programverksamhetinte skall förekomma, oavsett den nu riktar sig mot kvinnor eller män. Om ensådan förekom , skulle del utan tvivel utgöra ett brott mot gällandeavtal, främst det avsnitt där det sägs alt i sin verksamhetskall hävda de grundläggande demokratiska värdena. I övrigt finnernaturligtvis utskottet att det är mindre välbetänkt att nu göra ett uttalandeom vad ett nytt avtal bör innehålla. befinner sig som sagt iupploppet av sitt arbete. Ireservationen 7 önskar ökad sändningstid i såväl ljudradio somtelevision på invandrarspråk. har som bekant - det har sagtsmånga gånger i kammaren - slor självständighet i sin programverksamhet, dvs. ensjälvständighet inom de huvudregler som dragits upp av . Av det skäleihar alltid avstått från uttalanden vadgäller enskilda drag iprogrampolitiken. Det tillkommer som bekant radionämnden att i efterhandgranska enskilda program, programinslag eller programområden och undersöka omde följer de givna huvudreglerna. Radionämndenhar granskat just den programverksamhet som vänder sig till invandrarna. Enligt7 j i avtalet skall också tillgodose minoritetsgruppersintressen. fann vid sin granskning att programverksamheten vartillfredsställande vad angick de finsktalande grupperna i landet, men mankonstaterar också att övriga grupper - jugoslaver, greker, turkar - kommit påundantag. Dethär uttalandet gjordes . Program riktade till dessaspråkgrupper har ökat . Och för /77 harradioföretaget, som redan påpekats, begärt ökade medel för att just ytterligareförbättra programmen på detta område. Med del sagdayrkar jag bifall till vad utskottet hemställt. i (s) kort genmäle: Jag uppfattar att nu intog den positionen att utskottetvisseriigen tidigare enhälligt visat en kärv attityd när det gäller SverigesRadios ekonomi men att majoriteten inte hade funnit att det nu fanns skäl attbehålla denna kärva attityd. Detta är något märkligt mot bakgrund av attregeringens förslag redan det innebär en kraftig höjning av medelsanvisningen.Därtill kommer den utbyggnad av lokalradion som sker. Vidare skallradioutredningen lägga fram sitt betänkande. Sedankommer in på kulturpolitiska uppgifter och sägeratt det finns naturligtvis ett samband mellan kulturpolitik och pengar. Men erhåller enligt reservationens förslag 707milj. att röra sig med, och inom den ramen bör det rymmas rätt myckel avkulturpolitiska insatser. Denhär diskussionen liknar rätt myckel bilden av att plocka russin ur kakan. Jagminns mycket väl diskussionen i utskottet . och några tillville ha ytteriigare 16 miljoner till . Vi fick då från SverigesRadios sida veta all om man inte fick de här pengarna skulle de och deprogrammen bortfalla. Man inbjöd alltså att "reagera",därför att sådana här populära program kan man naturligtvis inte vara med omatt plocka bort. Det var nämligen populära program som man redovisade såsomhotade. Detsamma var förhållandet när man ville höja med 30 miljoner. Vidbåda tillfällena intog utskottet en avvisande attityd och menade att man kaninte gå in på den här sortens diskussion och säga atl ni behöver litet extra pengarför att plocka in några goda russin i kakan, utan frågan måste ses i sinhelhet. Självfallethar ett stort kulturpolitiskt ansvar - inom ramen förde rättgeneröst anslagna medlen på 707 milj. kr. Det innebar enligt vårt sätt att sefull kostnadskompensation. Det vill nu inte gå in och diskutera.Han tycker att det är meningslöst och säger att utskottsmajoriteienifrågasätter om det är full kompensation. Jag har inte kunnat hitta någotuttalande om det i utskottets skrivning, men jag kan heller inte minnas att detunder vår diskussion i utskottet anfördes någon tveksamhetpå den punkten.