prot · FY0955 · 1975-12-31 00:00:00 — Det beloppet är säkerligen större , och del visar väl attindustrin verkligen tagit krafttag för att motverka mifiöförslöringen inom dendel av den mifiöfariiga verksamheten som den slår för. Del kan också tyda påall staten kanske inle behöver öka sin satsning på detta område. Dethar vidare inom mifiövårdsforskningen tillkommit en ökad internationellsatsning, speciellt efter mifiövärdskonferensen i . Denna betydde etlväldigt sleg framåt för de internationella satsningarna. De svenska bidragenlill denna internationella mifiövårdsforskning går i stor utsträckning in underandra anslag än de anslag som redovisas under denna punkt. Det gäller bl. a.Nordforsk och Nordiska industrifonden, som speciellt har salsal påmifiövärdsomrädet. Dennaslora internationella satsning på mifiövärden bör ocksä kunna dämpa desvenska kostnaderna, speciellt vad gäller forskningen om luftföroreningarna.Tidigare hade en banbrylarroll inom miljövårdsforskningen ochmifiövårdsinformationen, men del är inte lika angeläget för oss att speladenna roll, eftersom man ute i och i väriden i slort nu har salsal merpå all angripa dessa frågor. kan därför numera i slörre utsträckningverka inom samarbelsgrupper pä området. 1Sverige har vi ju i mifiöskyddslagen fastslagit att de som förstör mifion,speciellt industrin, skall vara med och betala de skador de ställer Miljövård, m. m. Miljövård, m. m. till med; det haråiminstone alllid varit en klar socialdemokratisk åsikt. Därför har ocksåstaten ökat sin ekonomiska satsning på sådana sam-arbelsprojekl påforskningsområdet där man är tillsammans med industrin, t. ex. StiftelsenIndustrins vatten- och luftvårdsforskning, vilket framgår av punklen H9 ibudgetpropositionens bil'. Ekonomiskasatsningar, vare sig de gäller forskning eller stödåtgärder, är ofta en frågaom prioriteringar. har för mifiövårdsforskning begärt attanslagsramen ökas med 25 96, och del är ju en mycket stor ökning i förhällandelill huvudtiteln i övrigt. Ett område inom miljövärden som åtminstonejordbruksutskottet mycket uppmärksammat, produklkontrollen av hälso- ochmifiöfarliga varor, har fåll anslagel ökat för all intensifieraverksamheten. Man kan då inle kräva att andra delar, t. ex. mifiövårdsforskning,ocksä skall få mycket ökade anslag. Inomsocialdemokratin har vi alllid haft ell starkt intresse för miljövården, menvi anser att den prioritering som jordbruksministern här har gjort inom detillgängliga ekonomiska ramarna är riklig, och därför tillstyrker viregeringens förslag om en höjning av anslagel till mifiövårdsforskning med 3mifi. Jag yrkar alltså bifalllill utskottets förslag under punkten 62. Förvattenvården, bl. a. undersökningar och utredningar kring restaurering av förorenadesjöar, anvisas del i jordbrukshuvudtiteln etl anslag på 5 mifi. 1reservationer frän vpk genom och från jordbruksutskottetscenterpartister föreslås höjningar med respektive 3,5 mifi. och 10 mifi.kr. ; det sistnämnda är ett hell nyll anslag till sjörestaureringar.Naturligtvis måste man erkänna att det fortfarande finns sjöar all restaurera ivärt land, även om man under de senasie fem åren lyckats restaurera elt 50-tal.Emellertid förekommer del ingen slörre ny nedsmutsning av sjöar. Utsläppenminskar nämligen snabbi, del visar all statistik. Trots en ökad produktion, t.ex. inom skogsindustrin, har man genom avloppsreningsverken lyckats minskautsläppen. Även hushällens avloppsvatten genomgår en höggradig rening - nästan90 1974. En höjning av anslagel från 4 lill 5 mifi. måste därför varaacceptabel i della läge, där nedsmutsningen så kraftigt har avtagit. Enspeciell punkt i fråga om restaurering äv sjöar avser den kända fågelsjönHornborgasjön. Departementschefen vill inte ta ställning lill kostnadernaförrän ylleriigare utredningar har företagils. 1 detta ärende har del juuppstått vissa motsättningar mellan markägarnas intressen ochmifiövårdshänsynen. Utskottet uttalar här en önskan all utredningarna blirfärdiga så att man kan sälla i gång med restaureringen av denna myckelförnämliga fågelsjö. Belräffandefortsatta internationella satsningar på luftvårdens område är del väldigtvikligl att fä en minskad svavelhall i ofian. Del krävs internationella åtgärderså alt vi inle får in luftföroreningar över våra gränser, men del är ocksåväsentligt, anser ulskottet, all åstadkomma ylleriigare nedirappningav svavelhallen i ofian i . Utskottetsmajorilel tillstyrker propositionens förslag och anser all be- Nr 55 hovetav undersökningar om sjöreslaureringar bör kunna tillgodoses Torsdaeen dengenom de prioriteringar man kan göra inom de beflntliga anslagen. Något iq m inyr nytt anslag till åigärderför sjöreslaurering bör inie vara behövligt jusl --- mol bakgrund av denskisserade positiva utvecklingen i fråga om utsläpp Miljövård, m. m. ochavlopp. Jagyrkar därför, herr lalman, bifall lill ulskoilels förslag under punklen 64. HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle; När del gäller mifiövårdsforskning håller jag hell med dähon säger all mifiöförslörarna i första hand skall belala; del är alldelesklart. Men det är också klart alt de pengar som läggs ned pämifiövårdsforskning i värt land ändå är ganska ringa i jämförelse med t. ex.vad man lägger ned på det militära området. Vi bedömer mifiövårdsforskningen vara sä angelägen, all del är rimligt all man tillstyrkerdel statliga naturvärdsverkets krav på höjning av sitt anslag. Sedanvill jag säga några ord belräffande särskilda undersökningar på mifiöområdei,som berörs i reservationen 17. Jag vill närmast ta etl exempel som jag välkänner lill och som kan illustrera vikten av all får sinapengar för all genomföra undersökningar. Del gäller det s. k. Vänerprojeklel,som bl. a. jordbruksministern och jag hade en interpellationsdebatl om ihöstas. Jordbruksministern betonade då angelägenheten och betydelsen avprojektet. Nuär del inle länge sedan jag här i fick en moiion besvarad som gälldekommunikationsdepartementels stat. Jag krävde all skulle få del anslag somman hade begärt för sitt deltagande i projektet och som då hade vägrats. När nunaturvårdsverket begär pengar till sådana här ändamål, kan man naturligtvisinte bara avvisa de anslagskrav som verket har. Jag skulle vifia understrykaatt del projekt som gäller är i högsta grad betydelsefullt och att detär mycket angeläget att verket fär de pengar som man äskar för detta ändamål.Jag kan inle se någon logik i att man beslutar om undersökningar och sedan inleger de statliga verken de pengar de behöver för att genomföra sinaundersökningsprojekt. HerrJOHANSSON i Hållsla (c): I moiion nr 1546 vill i försöka förklara för hur tillståndet i länets sjöar och andra vallendrag är och vilka åtgärder som behöver vidtas. är, tror jag, del enda län i vårt land som genom landstingels försorg gjort en full ständig inventering och undersökning av sina sjöar. Undersökningen vi sar att av länets ca I 000 sjöar är redan 80 betraktade som f d. sjöar. Etl hundratal är sä skadade att de, trots all de biologiskt är reparerbara, av ekonomiska skäl inte anses kunna bli återställda. Sä finns del en grupp på 90 sjöar som måste åtgärdas inom 5-10 är, och lill sist en grupp 127 Nr 55 på 20 sjöar där åigärder är nödvändiga inom högst 3 är. Torsdagenden ' '" ' "'' smakprov pä bildskärmen. lOnnril 197S ''' föreställer , som ligger i Norrläfie kommun i Pen- Den är mycket svårt skadad och i praktiskt tagel Miljövård, m. m. behov av ätgärder. Bild2 visar i . Det är ell riksobjekl - en känd fågelsjö somär döende. är också ell första hands restaurerings-objekt. Bild3 föreställer i Norrläfie kommun, svårt skadad och ocksä ett förstahands reslaureringsobjekt. Trols fyrslegsreningsverk går sjön mot sin undergångom inget görs snabbt. Del är också en värdefull fågelsjö. Bild4 återger sjön , en liten sjö utanför Norrläfie tätort. Den ärmyckel svårt skadad och även den ell förstahandsobjekt bland de mindre sjöarna. Jagville med de här bilderna visa de få närvarande i kammaren hur det kan stå lillmed sjöarna. Det vara bara ell litet smakprov, vi har mänga sådana här fall.Vad vi såg var fyra av de 20 svårast skadade sjöarna. Mot denna bakgrundframstår del för mig som ofattbart hur representanterna från iulskottet har kunnai engagera sig sä dåligt för denna fråga, de har hell enkeltinle reagerat. härden mest koncentrerade befolkningsstrukturen ivårt land, men också betydande områden med gles befolkning. Människorna i denhär stora tätorten är i starkt behov av avkoppling på sin fritid. Del märksinte minst pä fritidsbebyggelsen, exempelvis i Norrläfie kommun, som har denstörsta fritidsbebyggelsen i vårt land. Sjöar och andra vallendrag med frisktvatten, där man kan fiska och även äla den fångade fisken, är en vikligtrivselfaktor, men goda badmöjligheter bidrar till trevnaden. Detta gällernaturiiglvis också i högsta grad för de permanent boende. En annan faktor sominle får glömmas i sammanhanget är att friskt vatten utgör en livsnödvändighet.Vi vel alt grundvattnet är i sjunkande och kommer alt sjunka i än högre grad omsjöarna försvinner, eftersom de är grundvattensmagasin. Vi känner alla lill altdel blir allt djupare ned till grundvattnet, och man fär dä i allt högre gradta ylvatlentäkterna i anspråk för tätorternas valtenförsörining. De anfördaexemplen är tillräckliga för alt varoch en skall förstå allvaret i situationenför vår framtida valtenförsörining om vi inte i lid försöker rädda våraförorenade vattendrag. Kostnadernaför all återställa vad vi förstört är naturligtvis slora, men tänker vi framåtpå kommande generationer och deras möjligheter all ha tillgång lill friskavattendrag kan de knappasl bli för stora. Man brukar ofta i sädana härsammanhang åberopa sysselsättningsaspekten. Del här är ett sådant ämnesområdesom, om man tillämpar den metod som professor vid Lundslimnologiska institution utarbetat, skulle 128 ge arbete ål mänga yrkesmän av olika kategorier och som kräver liten Jag kan inomparentes nämna all professor är en av väridens främsta limnologer, ochhan har fått förtroendet att leda slora projekt. Han föreslår saneringen av enav största sjöar och han leder även projekt i och ett iTyskland. Orsakenlill den uppkomna situationen skall jag väl inte la kammarens lid i anspråk förall reda ut. Men helt kort kan vi väl konstatera att orsaken är den s. k.materiella vällevnaden och det förhållandet att vi hillills trott allvattendragen skall fungera som avsfiälpningsplalser för vårt avfall. Om vi inlei lid besinnar oss slår naturen tillbaka och vär välfärd blir än mera konstlad. Delär i de flesta fall omöjligt alt säga vem som är förorenaren i de olika fallenoch därmed den ansvarige, om del är kommunen, , staten eller någotspeciellt företag, och därför är det viktigt att en kostnadsfördelning kommerlill stånd. Men nog kan vi väl vara överens om alt med nutidens människorsstora rörlighet föreligger här ett nationellt intresse, och då måste staten tahuvudansvaret och gä i täten för all vi skall komma i gång medrestaureringsarbetet. Jagvill med det sagda hoppas all kammarens ledamöter förstår allvaret isituationen och att vi alla är beredda på all krafttag måste lill innan deldefinitivt är . Jagvill härmed, herrlalman, yrka bifall till reservationen 18 och hoppas altriksdagen beslutar bifall densamma, sä all av de 10 mifionernafår la i anspråk 3 mifioner, vilket genom de gjorda undersökningarna är etlbevisat behov. Miljövård,m. FruLUNDBLAD (s) kort genmäle: i Hållsla glömde hell att nämna att utskollet trotsallt har tagit upp just förhållandena i och framhållit allförstörda sjöar är ett stort problem i länet. Man har också talat om altnaturvårdsverket håller pä att bearbeta en slörre sjöinventering av över 1 000sjöar. Först när den stora inventeringen är färdig finns ell underlag för enprioritering vid restaurering av sjöarna. Utskottet har i sill belänkande nämnt all av debevifiade bidragen lill sjörestaurering har fakiiski fält tvåtredjedelar. Även om del kan vara en tröst för ell tigerhjärta, så är detkanske en viss tröst i alla fall att har blivit så väl tillgodosett ifråga om den sjöreslaurering som har ägt rum . Hen i Hållsla(c) kort genmäle: gammalt talesätt säger ju att medan gräset gror dör kon. Jag lyckerall det talesättet är aktuellt i det här sammanhanget. Del gör delsamma hurmyckel pengar vi har fält, i , jag har påvisat del behov avsjöreslaurering som föreligger. Om tre är dör 20 sjöar i länet om inga åigärdervidtas. Det lycker jag är ett tillräckligt bevis för att vi måsle skärpa ossoch salsa än mer. är det enda i landet som har en fullständigredovisning och kan bevisa 9 protokoll 1975. Miljövård,m. hur del ligger till. Härmåste man göra någonting för att sälta fart på restaureringarna. HenSVANSTRÖM (c); Del vore naturligtvis frestande alt gä in pä en del av de värderingarsom gjorde, särskilt belräffande den roll som jordbruket har isammanhanget och den övergödsling som påstås äga rum. Eftersom jag personligeninle har blivit drabbad av del där håravfallet skall jag inle ta upp denfrågan. Jag har endast tänkt säga några ord i fråga om punklen 59Mifiövårdsinformation, där jag tillsammans med ett par kolleger har avlämnat enmoiion i vilken vi begär ell ökat anslag till de frivilligt arbetandeorganisationerna. har föreslagit en väsentligt slörre ökning än vaddepartementschefen har ansett sig kunna gä med pä. Vi molionärer har yrkat allanslaget för delta ändamål i enlighet med förslag skullehöjas lill 3 mifi. Utskottethar inle funnit anledning all villfara denna vår begäran, och jag vill här hellkort meddela alt jag i den kommande voteringen därför avser att rösla för denreservalion som har avgivit. Hen (m): Elt par ord i anslutning till reservation, nr,15, där honvill höja anslaget till vård av naturreservat med 2 mifi. Jag vågar - ochjag hoppas all inte tar alltför illa upp - sä här offentligt bekännaall mitt hjärta hell är hos henne, men ack som etl fiun så lätt är varieriksdagsman. Jag har föfiaklligen redan varit så trolös att jag anslutit migtill utskottets majoritet, helt enkelt av den orsaken att jag vill inväntaresultatet av beredning av naturvårdskommitténsförslag. Jagfruktar all det därvid kommer all visa sig att dessa 2 mifi. är en droppe ihavet. Tyvärr lär nog disproportionerna mellan vårdbehövande reservat ochtillgängliga medel alllid bli slora. Därför är det så mycket viktigare alt viförst får departementels plan, så alt vi kan överblicka läget och inle riskerarall lägga pengarna på mindre angelägna objekt, med påföfid all ingenting blirkvar till de verkligt värdefulla. Närjag tänker pä del problem som sä förfiänslfullt har dragit upp, gripsjag ibland av en känsla av maktlöshet och pessimism. Vi vill så oändligtmyckel, men vi förmår så litet. Sammakänslor bemäktigar sig väl den som läser avsnittet om sjöreslaureringar icenterns partimolion, nr 1535, och den därav föranledda reservaiionen 18. Härär del ett avgrundsgap mellan önskemålen och möjligheterna alt realisera dem.Vi moderater har inte gäll med reservanterna i deras yrkande på etl nyllanslag om 10 mifi. kr., men del är inle därför all vi skulle sakna intresse förfrågan. Själv vägar jag nog säga att det vore väl använda pengar, och jag kaninte opponera mig mot ett enda ord av vadmotionärerna i detta avseende anfört. SjönTrummen utanför är ju ett vackert exempel pä vad man kan åstadkomma -även om just här vägverkel häller på att förstöra del värdefullaste avsjörestaureringen genom all för egen bekvämlighets skull dra en väg där detfrån limnologisk synpunkt absolut inte passar. Menjag frågar mig; Är det rätta lidpunkten just nu att göra en så här storsatsning på sjöreslaurering över hela vårt land? Det är del som jag inle tror,därför alt vi först måsle fä bukt med de atmosfäriski burna föroreningarna - deterrestra utsläppen har vi nog i stort sell under kontroll, t. o. m. underbättre kontroll än i något annat land. Men vad fiänar del lill att för mifionerrestaurera vatten, om de omgående förstörs genom försurning? Här krävs detinternationella överenskommelser, och sådana tar tyvärr lid. Vi skulle ju kunnafördriva med att sopa rent framför egen dörr. Det kan nämnas att detinle behövs många ofieeldade pannor för att nedfallet skall döda en sjö med lågalkalinitet, dvs. liten buffringsförmåga när det gäller all neutralisera detsura nedfallet. Jagser i svavelsyrenedfallel det allt överskuggande problemet, och del är därförsom jag anser att pengarna i första hand bör gå lill åtgärder för att råda botmot delta. Det är också därför som jag - med den allra största aktning förcenterns yrkande - själv yrkar bifall lill utskottets förslag. FruLundblad talade om flickan som lappade håret därför att hon hade druckit vattensom var förorenat pä grund av att man odlat potatis. Jag undrar om inte fruLundblad något har fått sambandet mellan potatisodlingen och häravfallet omsin högst förfiusande bakfot, för del finns knappast någon gröda som sä tar uppall kvävegödsling som just potatis. Jag tror alt man skall vara litet försiktiginnan man riktar anklagelserna mot potatisodlingen för alt håret ramlar av -det kan vara andra orsaker och är det väl också. Tillherr i vill jag säga att jag när vi debatterade ändringar inaturvärdslagen log upp just det problem som han nämnde om försökenattrestaurera vattnen i . Degrunda slättbygds-sjöarna här uppe ärsärskilt illa utsatta - det kan man inle komma ifrån - och därför är detönskvärt all vi satsar mera pengar där. Men jag måste nog ta död på herrJohanssons i glädje över att skulle varaförst i landet med en inventering av sjöarna. minsta län nere i sydöstvar långt, långt före alla andra i det avseendet - naturiiglvis! Men det varförstås inte som gjorde inventeringen ulan del var länsstyrelsensnaturvårdsenhel. Tillsist, herr talman! En bild säger mer än tusen ord, heter det. Och vi skulle nogkunna korta av debatterna här ganska ordentligt om vi hade enprojektionsanläggning som inte befann sig pä medeltidens eller åtminstonesekelskiftets stadium. Jag vet inle i vilken ordning det skall gå, men jag villbara för herr talmannens benägna ihågkomst nämna att det kanske vore skäl attgöra någonting för att få den där apparaten i ordning. Miljövård,m. Miljövård,m. Fröken (): All problemen är myckel slora med våra niånga starkt förorenade ellerrent av döende vattenområden och att våra kunskaper är otillräckliga om hur vibäst skall restaurera vattenområdena visar att vad vi nu behöver är en kraftigökning av insatserna och en effektivare samordning av dem. Med en bredförsöksverksamhet har vi bättre förutsättningar att rädda vattenområden som nuär i en akut farozon, och vi kan också få underlag för en effektiv vattenvårdframöver. Inte minst vi som kommer från är - som framgick av vad herrJohansson i sade - medvetna om alt del är nödvändigt med myckel storainsatser för att skydda de mifiövärden som vattenområdena utgör i enstorstadsregion. FruLundblad har tidigare i debatten hävdat att silualionen förbättrats genom allavloppsutsläppen minskat, och därför skulle reslaureringsbe-hovel inte hellervara så stort som reservalionerna till utskottets betänkande antyder. Men enökning med 1 milj. kr. är i della sammanhang verkligen en droppe i havet, fruLundblad! Mänga sjöar är sä förorenade alt de inte kan rena sig själva.Nedsmutsningen av vallendragen ökar, och försurningen är ell allt allvarligareproblem. För att t. ex. rädda de mest aktuella sjöarna i krävsdel insatser av storleksordningen 10 mifi. Man har pekat på alt i ell band från den norska gränsen nedtill millen av skulle det fordras insatser som är flerdubbeltstörre än vad som behövs i under den närmaste liden. kr.räcker inte särskilt långl i del här sammanhanget, ! Medden svåra situation som många kommuner har betyder del mycket om man medstatsbidrag i ökad omfattning kan stimulera res-laureringsarbetel. Intressetför detta är som bekant stort ute i landet. Vad som också behövs är elt ökatsamarbete på della område, så alt problemen kan kartläggas, ansvarsfrågornaklariäggas, och insatserna få stadga och kontinuitet. Det kan också behövasvissa regler för hur verksamheten skall organiseras på det lokala planet medhänsyn lill de många intressen och intressenter som berörs. Behovelav en bättre samordning har jag tagit upp i niotionen 1528. Utskottet hänvisari sitt svar på motionsyrkandel främst lill en publikation av statensnaturvårdsverk. Jag har haft lillfälle all studera den publikationen, ochutskottets förhoppning om att den skall kunna befrämja etl önskvärt samarbetemellan staten och kommunerna förefaller väl optimistisk. Av innehållet i publikationenatt döma avser utskottet sannolikt all kommunerna i ökad utsträckning skallsöka statsbidrag -publikationen handlar nämligen i huvudsak om den nuvarandestalsbidragsgivningen. Delta är naturiiglvis också önskvärt, liksom det är önskvärtalt del finns anslag, så att kommunerna kan fä bidrag i ökad utsträckning.Centerpartisterna i utskottet har föredömligt och i konsekvens med della ocksåföreslagit en betydande anslagsökning. Jag menar att del skulle ha varit avvärde om utskottet i sin behandling av motionen hade gått närmare in påfrågan om behovel av bättre samordnade insatser framöver. annan motion, nr 1529, som väckts av mig och några medmotionärer fråncentern pekar vi på att de nuvarande statsbidragsbestämmelserna om slöd lillrestaurering av starkt förorenade vattenområden behöver ses över. Ävenkortsiktiga åtgärder i underhällssyfte bör enligt vär mening blibidragsberättigade. F. n. krävs i bestämmelserna all restaureringen skallinnebära att vattenområdena återställs på lång sikt. Vi hävdar i motionen attkortsiktiga ätgärder kan vara i hög grad angelägna som ell slagsupprätthållande försvar i allvarligt förorenade vattenområden, i avvaktan påall man får möjligheter att genomföra mer fullständiga reningsåtgärder. Eltannat krav som skall uppfyllas är enligt statsbidragsbestämmelserna altförelagen skall förväntas ge värdefull erfarenhet i fråga omreslaureringsmetodik. Statsbidragsbestämmelserna är, menar vi, alltför snävaoch lämnar åsido projekt som både kräver snabba insalser och är högstangelägna. Päden punkten hänvisar utskottet lill mifiökoslnadsutredningen. Del är beklagligtatt utskottet vill skjuta denna angelägna fråga pä framliden. Vi vet alt detkommer all dröja innan ulredningen framlägger förslag, och detafier istatsbidragsbestämmelserna är väl knappast en förslahands-uppgifl för enutredning av della slag. läge som uppstått genom utskottsbehandlingen finns det inte skäl allyrka bifall lill moiionskraven. Den viktigaste frågan är nu anslagets storiek,och såvitt jag förslär bör centerreservalionen ge utrymme för att de synpunklervi fört fram i molionerna i viss män kan beaktas. Delta har ocksä tidigareunderstrukils av utskottets ordförande. Med detanförda ber jag att få yrka bifall lill reservationen Miljövård,m. Överiäggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 13 avfru och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr1 punklen 57 mom. 2 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 13 av och . Miljövård, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Mom. 1 och 2 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 14 avfru , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr1 punkten 59 mom. 1 och 2 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 14 av .