prot · FZ09125 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi yrkar därför pä alt förslagsvis 3 miljoner skall slällas till förfogandeför att göra avvecklingen mindre kännbar för personalen. En sådan åtgärd ärlångt mera meningsfylld än att acceptera de miljonbelopp i nya satsningar somregeringen föreslår, som styrelsen tydligen anser vara till fyllest, men somrevisorerna betecknar som olillräckliga, liksom . Erfarenheten ger allanledning all tro an sådana nya satsningar skall visa sig lika bortkastade somde redan gjorda. Jag yrkar, herr talman,bifall till reservationerna 2 och 3. SvenskaUtvecklingsaktiebolagel, m. m. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. Genom herrar Böriessons i Glömminge och Regnélls pläderingar för dereservationer som de slår för har en hel del av de ting som också jag tänkl laupp blivil redovisade, jag skall därför, herr lalman, försöka fatta mig ganskakort. SvenskaUtvecklingsaktiebolagel har funnils . Det är inte någon särskiltlång tid i företagssammanhang. Men åtskilligt har hunnit hända under dessa år.Dock inle del man hade hoppats från bolagets lillskyndare. Del har redanframgått av genomgäng av de premisser efter vilka Utvecklingsaktiebolagelskulle arbeta och vilka uppgifter det skulle ha. Del blev inte riktigt som mantänkl. Man har inte fält fram de angelägna produkler, de metoder och de systemsom det var avsikten alt Utvecklingsakriebolaget skulle utveckla. En och annanprodukt kan man naturligtvis peka på, t. ex. bilskyllar, men i stort sett hardel inle gäll bra. Deresurser som har tilldelats Utvecklingsaktiebolaget är inga småbelopp. Vid starten fick bolaget 25 milj, kr, 1971 beviljade 6,5miljoner, 1972 beviljades 12 miljoner, 1974 30 miljoner och så sent som idecember beviljades, som vi hörde , ytterligare 40 milj, kr. Delgör lillsammans 113,5 milj. kr. Menlägel var ändå inle ljust när man summerade anslagsgivningen i december 1975.Tvärtom var det ulomordenlligl dystert. Industriministern själv formulerade iden proposilion som lades fram för en skarp kritik mot bolagetsskötsel. Det står i proposilionen: "Av det material jag har lagil del avframgår emellertid alt utfallet i SU-gruppen i inle ringa grad även är en följdav brisiande planering och kontroll av verksamheien." Del var beska ordfrån del ansvariga statsrådet. fick vi SU:sårsredovisning. Studiet av dotterbolagens ställning är en ganska dysterläsning. Det är inte så många förelag kvar. Av de dotterbolag som finns hadeAnalom AB en omsättning på 15 milj. kr. och en förlust på drygt 5 milj. kr. ABCarbox hade en omsättning på 2,7 milj. kr. men ell minus pä hela 14 milj. kr. Grubbens-FraclionatorAB hade 12,2 milj. kr. i omsättning och ett minus på 4,3 miljoner. hade 11.8 miljoner i omsättning och en lilen vinst på 0,7 milj. kr.Slutligen har vi del företag som har vållat mest bekymmer, nämligen AB Samefamed en omsättning pä 42 miljoner och en föriusl på nära 33 milj. kr. Medden resultatredovisningen för dotterbolagen kan resultatet för SU-gruppen i sinhelhet inle bli annat än en kalastrof Industriministern konstaterade ocksåredan i sin redovisning rörande lill riksdageni höstas: "Aklierna i Utvecklingsbolaget torde sakna värde." proposition som vi behandlar föreslås också atl dessa aktier överiäls lillAB Statsföretag för . Pä älta är har således beviljat nära 115milj. kr., men när bolaget nu föresläs bli inlemmat i Statsföretag skall detske lill ett aklievärde av . Men del är värre än så. För all kunnarekonstruera bolaget vill regeringen att skallbevilja ytteriigare 27 milj. kr. i medelslillskolt och 26,7 milj. kr. för attbetala igen ett lån frän Investeringsbanken som Utvecklingsaktiebolaget inleklarat av att reglera. Det är en förfärande miljonrullning som saknarmotstycke. Islulel pä Utvecklingsaktiebolagds årsredovisning, som jag citerade ur,finns en revisionsberättelse, som mina kamrater i utskottet förul haruppehållit sig vid. Jag vill även för min del peka på del anmärkningsvärda iau revisorerna inte beviljat ledningen ansvarsfrihet. Frågan har uppskjuiitstill bolagsstämman med hänsyn till att "ägaren varit väl informerad och ivissa fall bäde påverkal och deltagit i beslut som väsentligen påverkatresullat och ställning." Ansvaretlyfts således tillbaka på regeringen och det ansvariga statsrådet. Ja,men då, kanske någon undrar. Den har ju varit med om att beviljapengar gäng på gång. Det är riktigt. Vi måste också ta värt ansvar. Förfolkpartiets del gick vi med på atl bevilja 40 milj. kr. Men vigjorde det under del mycket klart uttalade villkoret alt nu måste del varaslut. Vi föreslog all man skulle sälja dotterbolagen. Vidare menade vi att dentanke som fanns redovisad i ell gemensamt uttalande från Statsförelag ochUtvecklingsaktiebolagel om atl inlemma Utvecklingsaktiebolagel i Statsföretagvar riktig. Bolaget har en viktig resurs i personal och kunnande. Denna börbevaras och ges möjlighet all fungera i en miljö som kan ta till vara dessinsalser. Somett utvecklingsorgan inom skulle bolaget få tillgång lilldet kapital och det kompletterande kunnande på t. ex. marknadssidan som krävsför en framgångsrik verksamhei. En viktig faktor i sammanhangei var också atlStatsföretag förklarat sig villigt alt tillskjuta kapital. Desynpunkter vi förde fram häller vi fast vid även . Vi ansåg alldel med hänsyn till personalen i varnödvändigl att tillstyrka de då begärda 40 miljonerna. Bolaget slod inför enomedelbar likvidation, och det behövdes tid för en planmässig rekonstruktion avföretagel. Rådrumhar nu getts, och enligt vår uppfattning får man finansiera rekonstruktionenmed hjälp av försäljningar och tillskott från Statsföretag. Vad försäljningarnakan inbringa är alltjämt rätt oklart. Oss förefaller det som om tillgångarnaskulle kunna realiseras med bätlre ulfall än vad som redovisais. Häromdagenkom ell omfattande uttalande, som herrar Böriesson i Glömminge och Regnéllockså har varit inne pä, från fackklubbarna vid Samefa. Om rrian, som jag gjorttidigare , deltagit i Statsföretags bolagsslänima och läsl ikoncernöversikien: "Vidare skulle förelagen ha som mål att nåalli siörrearbeisiillfredssiällelse förde anslällda och vikten av en fördjupadförelagsdemokraii framhölls", och sedan läser della ullalande fränpersonalen vid Samefa, ja, då blir man minst sagt häpen. Jag är fullt medveten om,herr talman, att Statsföretag och Svenska SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. Utvecklingsaktiebolaget isin nuvarande form inte har med varandra att göra. Man borde dock kunna kräva att de riktiga synpunkier som finns anförda i Statsföretags årsredovisning också skall vara tillämpliga inom en annan gren av den statliga förelagssektorn. Men så tycks tyvärr inte vara fallet, all döma av de uttalanden som vi har fått citerade. Jag skall också bidra med ett litet citat. Det heter så här - en ganska kraftig salva f ö.: "Med SAMEFA som bakgrund ler sig debatten om ökat inflytande pä arbetsplatserna endasl som en teoretisk debatt i landets folkvalda be slutande organ. Detta uttalande är ett verklighetsförankrat exempel pä all den vanligelöntagaren alllid får dra del tyngsta lasset då makthavarna ensidigt beslutarutan förankring bland de anställda." Man tvingas att konstatera att Samefa är inte bara ett ekonomisktelände - de ansvariga har uppenbarligen också brustit allvariigt i fråga ominformation och inte tillgodosett minimala krav på företagsdemokrati. Jag ber atlfå yrka bifall lill reservationerna 1 och 3. Herrförste vice lalmannen lillkännagav all anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . Hert WÅÅG (s): Anspråken på statens företag är ofta inte särskilt rimliga. Dels skallde vara mönsterförelag för de anställda, dels skall de fullgörasysselsätlningspolitiska uppgifter och tillgodose högt ställda miljökrav, delsslutligen skall de vara samhällsekonomiskt nyttiga i största allmänhet.Dessutom begär vi här i att de också skall vara lönsamma. Industriellutveckling är alltid ett äventyr. Förluster på en utvecklingsverksamhet somden som vi nu behandlar bör inle ses enskilt utan i förhållande till densamlade verksamheten. Ulvecklingsakliebolagetsknaggliga väg har målande skildrats av de tre tidigare talarna frånnäringsutskottet. Även om det inte är så, som i Glömmingeantydde, all bolaget kom lill som en val-argument, är skildringarna i allmänhetgrundade på fakta som närings-utskottet fåll ta del av. Bolagethar behandlats tidigare här i , senast i hösias.Riksdagsmajorileten uilalade då all Ulvecklingsakiiebolagel borde bevaras förfortsatt verksamhet och alt bolaget borde övertas av Statsförelag, som lordeha behov av ett organ för utvecklingsverksamhet inom koncernen. Det är såledesriksdagen som har beslutat alt Statsförelag skall överta bolaget. Detuttalades vidare att verksamheten inom Utvecklingsaktiebolaget inte fick knytasenbart till Statsföretag ulan utrymme borde beredas för vissutvecklingsverksamhet även inom andra sektorer av samhällslivet. I väntan pä enslutlig rekonstruktion av Utvecklingsaktiebolagel anvisade etl anslagpå 40 miljoner för all göra det möjligt för bolaget all driva verksamheten . Iregeringens proposilion framläggs nu förslag till rekonslruklion och framtidafinansiering av Svenska Utvecklingsaktiebolagel. Det föresläs altUtvecklingsaktiebolagel övertas av Statsförelag fr. o. m. meden inriklning som svarar mot tidigare verksamhet och mot uttalande . För rekonstruktionen föreslås ell aklieägar-tillskott på 27 miljoner,främst för att möjliggöra insatser i samband med försäljning av kvarvarandedotterbolag. För fullgörande av vissa forsknings- och utvecklingsuppdrag, somej gäller Slalsförelag, föreslås alt Utvecklingsaktiebolagel för i första handår /77 får ell anslag från STU pä 3 miljoner, och för vissa utvecklingsarbetenvid Carbox anvisas 5 miljoner ur del anslag pä 20 milj. kr. som i annatsammanhang ställdes lill utvecklingsfondens förfogande. I ersättning lillInvesteringsbanken yrkas 26,7 milj. kr. Utskottetuttalar beträffande Utvecklingsaktiebolagel "alt vad som har förekommitbör resultera i ingående överväganden av de problem rörande styrning ochledning av statliga företag som har aktualiserats". I del sagda ligger,säger utskottet, en bestämd krilik mol atl de ekonomiska frågorna har fått ståtillbaka för de tekniska och "en uppfordran till åtgärder för atlförebygga atl liknande situationer i framliden kan uppkomma inom den statligaföretagssektorn". Utskottetinstämmer också i industriministerns uttalande av uppskattning av mångapositiva resultat av Ulvecklingsakliebolagets verksamhet. Särskilt villulskollel uttala tillfredsställelse över det målmedvetna rekonstruktionsarbetesom bedriviis den senasle tiden. Utskottet instämmer därmed iindustriministerns helhetsomdöme och tillstyrker propositionens förslag. Ianledning av propositionen har avgivits tvä moiioner, som föranlell trereservationer. 1 motion 2345 liksom i reservalion 2 yrkas avslag påpropositionen och begärs en ny proposition sedan fullständigt bokslutframlagts. Därvid skall inget bidrag till Investeringsbanken och inga löpandesubventioner utgå. Förslaget innebär att såväl Ulvecklingsakiiebolaget somdotterbolagen ivingas lill likvidation. Därigenom drabbas ett slort antalanställda av varsel om uppsägning och riskerar sina anställningar. Med andraord avvisas i reservationen del rekonstruktions-förslag som beställt,eflersom förutsällningarna för en rekonstruktion lorde saknas vid den tidpunktdä riksdagsbeslut eventuellt kan fattas i anledning av en ny proposilion någongång till hösien. 1motionen 2365 liksom i reservationen 1 föresläs atl Svenska Utvecklingsaktiebolagelskall överlåtas pä Statsföretag utan vederlag för förluster och alt inga medelskall anvisas för gotlgörelse lill Invesleringsbanken. Resullalel förUtvecklingsaktiebolagel och de anslällda torde därmed bli ungefär detsamma somenligt reservationen 2. kan inle tvinga Statsföretag atl ulanvederiag överta ett föriustförelag, och vägen lill en överlåtelse blir lång ochkrånglig och kan föranleda konstitutionell erinran, om den reservalionen skallföljas. Det är för enkelt atl resonera som gjorde - siatcn somstaten - eftersom SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. man ju är skyldig atlredovisa vae avsnitt för sig. Detförslag som framförs om alt Statsföretag utan vederlag skall överta förlustföretagenoch i stället få rätt alt ej leverera viss del av sin vinst svär hell mol denantagna målsättningen för Statsföretag. Flera av de andra förslagen i moiionenförutsätter också en, omläggning av Statsföretags instruktioner. Båda dessamotioner och reservationer avstyrks därför av ulskollsmajoriteten. Vadgäller motståndet mol atl Invesleringsbanken skall få ersättning för sittavskrivna lån i kan konstateras att Invesleringsbankeningalunda saknat säkerheter för della, utan atl avskrivningen skett för att gebolaget möjligheter lill en rekonstruktion. Vad del gäller är närmasl altstaten skulle frångå sitt betalningsansvar i en affär som uppgjorts - ettförfaringssätt som knappast skulle kunna kallas hedrande och som inle skulletillämpas, om det vore en annan bank än Investeringsbanken. Uiskottsmajoritetenavvisar också dessa propåer och tillstyrker propositionens förslag även här. Deföreslagna anslagen från STU och Utvecklingsfonden tillstyrker utskottet, inleminsl mot bakgrund av uttalande , såsom jag harnämnt. Med detla yrkar jag bifall lill utskottets förslag på alla punkter. () korlgenmäle: Det var en formulering av som fick mig att begära ordel. HerrWååg menade atl moderala samlingspartiets förslag att säga nej till nya bidragtill Utvecklingsaktiebolaget skulle innebära all både moderbolaget ochdotterbolagen skulle tvingas till likvidation. Delta kan inte vara rikligl.Finner man en köpare som är beredd att överta etl dotterbolag, är ju meningenmed denna överiåtelse alt dotterbolaget skall leva vidare i en eller annanform - kanske inte i den juridiska form del har , men i alla fall med sinverksamhet och med delar av sin personal. Isammanhangei är del kanske skäl all sälla etl frågetecken för den språkligaegendomlighet som man träffar på i resonemangei om avveckling av SvenskaUtvecklingsaktiebolagel. Del lalas om atl "sälja" det och del, mennär man närmare undersöker villkoren, finner man atl moderbolaget skall betalaett anlal miljoner för alt bli av med dessa dotterbolag! Del visar ju altmoderbolaget inte är villigt - och kanske inte heller kompetent - all skötadotterbolagen. Då måste del vara åtskilligt bättre för dem att hamna i etl nyttsammanhang, där de passar bättre och kommer under bättre ledning. Att säga alldetta skulle innebära likvidation, och alllså en kalastrof för bolaget somsådant och för de anställda, kan inte vara riktigt. () kortgenmäle: Del var ju en konjunkliv i det sade: "Om man kanförutsätta all man finner köpare, då behöver man inte träda ilikvidation." Del är en förulsällning som vi inle ulan vidare kan hoppaspå. Vi måsle se sanningen i vitögat: likvidalionshotel är överhängande. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: Del är vissl sant att jag använde en konjunkliv, alltså en betingadformulering. Finner man inle någon säljare , innebär det alt de som kanbranscherna - del är skilda branscher - bedömer utvecklingen av dessa företagsom omöjlig. De bedömer företagens ekonomiska situation på det sättet atlförelagen inte står att rädda. Det skulle betyda alt förelagen stannar kvar somdotterbolag hos moderbolaget. Man förstår innerligt väl den tveksamhet somStatsföretag visar inför utsikten atl få in sådana medlemmar i familjegruppen. HertBURENSTAM (): Sedan vi diskuterade det statliga utvecklingsbolagets svindlandeaffärer har vi fått en ny proposition, en nyrevisionsberättelse och en omgång inlagor frän personalen i etl av de hårdastdrabbade dotterbolagen. Alla dessa handlingar försiärker hållbarheten i denkrilik del fanns anledning all framföra redan tidigare. Hurhar det varit med medbestämmandet i samband med de rekon-struklionsförsök somhar gjorts? Den frågan har rests redan här i debatten och den kan tas upp pånytt mol bakgrund av att industriministern i den proposilion vi fick förrahösien förklarade alt nu skulle del till en aktiv medverkan av företagelsanställda. sammanträffade personalrepresentanter med RuneJohansson och efter det samtalet skickades del ul ell meddelande till allaanställda inom och dess dotterbolag, där delstod följande: "Industriministernsade att han pä grund av de särskilda förhållanden som gäller i värl fall inseralt man måste ta speciella hänsyn utöver trygghetsavtalet till den personal someventuellt kan komma att bli övertalig vid rekonstruktion av gruppen. Hanförklarade på direki fråga att ingen anställd med anledning av den uppkomnasituationen skall behöva känna oro för all bli utan arbele." Menbitterheten är nu stor, sä stor som den blir när förväntningar byggs upp endaslför att svikas. 1 en sammanfattning i inlagorna från personalen hur de ser päsina erfarenheter av de olika turerna säger man: "Medstatens uttalade ambilioner som förebild vad beträffar anställningstrygghetoch företagsdemokrati anser vi att dessa ambitioner pä långl när inte harinfriats. Inteens har grundläggande avtal följts som företagsnämndavtalet ochtrygghetsavtalet." Närjag läsle de raderna fick jag en känsla av atl ha hört dem . Och del harjag också. Därför atl det har på senare lid blivil alll vanligare SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. 5 protokoll 1975/76:125-126 SvenskaUtvecklingsaktiebolagel, m. m. och alll lättare all finnauttalanden om distansen mellan prat och verklighet med den byråkratiska slalensom arbetsgivare. Omindustriministern vill ha ett färskt ullalande går del bra all läsa del senaslenumret av . debatt som vi för är del inte så myckel fråga om alt hittasyndabockar som all granska erfarenheter för all finna ledning inför framtiden.Erfarenhelerna från del slalliga Utvecklingsaktiebolagel är på alla plan sådanaalt svenska folkel måsle säga sig alt socialdemokraternas strävanden atlsocialisera allt större delar av svenskt näringsliv är synneriigen farliga förutveckling, för sysselsättning och för medbestämmande. Manbör fråga sig hur det skulle vara som löntagare i ett socialistiskt samhälledär det i själva verket finns bara en enda arbetsgivare, det offentliga. Hurskulle del gä med verkligt medbestämmande och oberoende för individen i ensådan situation? Denfrågan har var och en anledning all ställa sig. Men en fråga som vi måsteslälla till industriministern är följande: Vad är hans kommentarer lill deanställdas synpunkier? Vad har han alt säga på den här punklen? Har han - föralt göra del läll för sig i sädana här konlakler - lämnatutfästelser som inte infriats? Har trygghetslagar och förelagsnämndsavtalrespekterats i alla olika skeenden? Har medbestämmandet fått vara sä stort somdet enligt regeringens nya arbetsrättsliga lagförslag bör vara? Delta är frågorsom kräver svar. Enannan principiell fråga gäller möjligheterna för och allmänheten atlvinna insyn i den slalliga verksamheien. I den proposition som vi diskuierarsäger industriministern på s. 5 atl "blev detkänl att föriusien för skulle bli avsevärt slörre", dvs. slörre änbudgeterade 17 milj. kr. "blev det känl". Man frågar: Förvem blev det känl? Ja, del kan knappast ha varit för de anslällda som del blevkänl, för då skulle de ha varit än mer förvånade över alt del långl in på ddåret, ända fram , nyanställdes folk åtminstone i det hårdastkrisdrabbade av dotterbolagen. Där kan det inte ha blivil känl . Nåväl,var det för allmänheten som del blev känl att del var illa ställt förföretaget? Nej, industridepartementets sammanställning över statliga förelag,som kom ut , sade rakt inget om någon kris iUtvecklingsaktiebolaget, tvärtom. Vardel för eller för dess näringsutskolt som del blev känl attlägel var krisartat i Utvecklingsaktiebolagel? Del skulle man ju kunna länkasig, eflersom t. ex. näringsutskoitels ordförande ofta hörs tala om öppenhet,även om han sällan själv hörts vara öppen. Nej, och näringsulskollelfick inte reda pä något . Menvem var del då som det blev känl för , som del sägs här i proposilionen?Var del för styrelsen i Utvecklingsaktiebolagel? Den måsle havarit väl medvelen om krislägel lidigare och fick möjligen baraen bekräftelse pä hur allvariigt läget var, när tertialbokslutd lades fram -bokslutet för den första tredjedelen av året. Atl styrelsen inte kan ha fåttnågot meddelande som plötsligt skulle ha gjort någol känl för den i juniframgår alldeles klart av den revisionsberättelse som vi f n. kan studera. Detframgår också av den revisionsberättelse som man lade fram . Lät migcitera ur den revisionsberättelsen som flera talare här har berört.Där säger revisorerna: "Vidde diskussioner som fördes inför fastställandet avbokslut och årsredovisning , pekade vi bl a på övervärden i aktier idotterbolag, pågående projekt och immateriella lillgängar. Vi bedömde riskernai dessa poster till ca . Mot bakgrund av den förlust som SU hade 1974 ochden budgeterade föriusien saml risken i förenämnda poster framhöll viatt relationen mellan eget kapital och risklagande engagemang varotillfredsställande. Vi befarade också att gjorda bedömningar av resultat ochkapitalbehov var optimistiska. Vi hemställde därfiir att styrelsen ochverkställande direktören skulle ombesöria att budgetar revideradesoch vi förordade vidare en ominvenlering av varulagret i Samefa." Detta- jag påpekar det på nytt - var vad som sades i diskussioner i februari-marslill styrelsen. Och del var inte bara till styrelsen del sades. Avrevisionsberättelsen framgår atl revisorerna också hade överiäggningar med"ägarna", dvs. staten, industridepartementet, överläggningar somberörde krislägel i Svenska Utvecklingsaktiebolagel, som det tedde sig redan ibörjan av 1975. Vemär del som detta krisläge 1975 plötsligt blev känl för? Det kan inle ha varitför allmänheten, näringsulskoltet eller de anställda - de fick reda pä detsenare. Del kan inte ha varit för styrelsen, för den var klart medveten om atthär rådde krisläge långt . Det kan heller inte ha varii försialen-ägaren. för den var informerad av revisorerna . Del endajag kan länka mig är all del var för industriministern personligen som delblev känt, som det står i propositionen, att det var ett krisläge. Låtoss anta alt det är pä del viset. Mendå uppstår den slörre frågan lill industriministern: fördes inte dessauppgifter vidare? Varför salt eller stod industriministern där och teg? Denfrågan är ju alldeles speciellt berättigad som en fri och öppen debatt ochinsyn är särskilt ofta angivna som motiv till att näringslivel skallsocialiseras. Vifick inte höra någonting från maktens företrädare. Inte ens i denriksdagsdeball vi hade klargjordes lägets allvar av industriministern.Han gav i själva verkel en hell missvisande bild. Hör här vad i sitt anförande : "Det fanns ingen anledning för oss allunder ha någon annan uppfattning än den som uliryckies avUlvecklingsbolagei. Visserligen redovisade man en föriusl ," - detskall antagligen vara 1974; det är väl en felsägning av industriministern -"men den var inle mer omfattande SvenskaUtvecklingsaktiebolaget , m. m. SvenskaUtvecklingsaktiebolagel, m. m. än all den rymdes inom enbalanserad budget. Vi hade därför enligt vår uppfattning tid och möjlighet attgöra en utvärdering och pröva hur vi skulle lägga upp verksamheten förframtiden." Detlavar den bild som industriministern valde att ge i debatten idecember. Men hur rimmar det med vad revisorerna sade och hade sagt redan ibörjan av året? Åtminstonetycker man ju att när det läggs fram propositioner - som del nu har gjorts tvägånger här - och så att säga sanningen ändå måste fram, borde dessaproposilioner innehålla vinst- och föriusträkningar och balansräkningar. Detkritiserade vi och det har vi kritiserat i vår motion även nu attpropositionerna inte innehåller sådanl material. Nåväl,då har vi fäll höra all bokslutet förelåg inle, så därför kunde detinte tas med. Men som jag faktiskt påpekade i debatten finns det väldelårsbokslut i det här bolaget.