prot · FZ09106 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är absurt att som i propositionen räkna in annonsskatten blandde indirekta stödåtgärderna för dagspressen, bara därför alt den är något lägreän reklamskatten i övrigt. Annonsskatten gröper ur tidningarnas ekonomi. Delär särskilt allvariigt när kostnaderna i övrigt stiger snabbt. Detgenerella stödet till pressen bör utvidgas. I första hand bör därvid den s. k.samdislribulionsrabatten höjas. Kostnaderna för lidningsdi-stributionen harkraftigt stigit , varför en höjning perdistribuerat exemplar bör ske. Ettselektivt presslöd är vid sidan av det generella tidningsstödet nödvändigt förall garanlera pressens mångfald. a. egenutlandsbevakning är t ex. ytterst väsentliga. Vi delar därför regeringensuppfattning alt särskilt bidraget till storstadstidningar men också till andralidningar i svårigheter nu behöver öka. Menproduktionsbidraget lill lågtäckningstidningar får inte växa till en sådanomfattning att de förstatidningar som enligt grundregeln inte ärstödberältigade får sin ställning undergrävd. När det nu sker en kraftiguppräkning av stödet lill lågiäckningstidningarna måste detta problem ägnasskärpt uppmärksamhet. Avpropositionen framgår också all regeringen har uppmärksammal allproduklionsbidragel till lågtäckningstidningar i en del fall kan påverka konkurrensförhållandena påelt sätt som inte har åsyftats. Den har tagit Nr 106 hänsyn till denkritik som riktats mot pressutredningens majoritetsförslag den imin reservation i ulredningen och i framställningar från bl. a. personal 21april 1976 vid förstatidningarna iEskilstuna, och . Del är naturligtvis ---- bra all härvisal bättre omdöme än majoriteten i pressut- Stöd till dagspres- redningen. Regeringenföreslår sålunda att det även i fortsättningen skall finnas en möjlighet atlbevilja produktionsbidrag till "högiäckningslidningar". Det finnsdärvid anledning att hålla fast vid regeringens egen iakttagelse atl sådanlbidrag kan bli moliveral därför alt del selekliva stödet tilllågläckningstidningen på grund av sin slorlek har påverkat konkurrensläget påett icke avsett sätt. har således utifrån fått sina villkorpåverkade så att en avbalansering av stödeffeklen måste sökas. Dennaturliga slutsatsen blir dä att prövningen av_ett bidrag lill förstatidningenknyts lill jusl konkurrensbilden - i vilken båda lidningarna ingår och där ävenrelationen mellan deras totalupplagor är en mätare på styrkeförhållandet Helstborde automatiskt verkande regler skapas också för ett sådanl slöd. Utvecklingsbidragetbör räknas upp i jämförelse med regeringens och ulskottsmajoritelens förslag.Det är avsett främst för tidningar som inte kan få produktionsbidrag men somdrabbas av tillfälliga ekonomiska problem. Genom den kraftiga ökningen avproduktionsbidraget växer också behovet av komplellerande slöd lill lidningarsom inle kan få produktionsbidrag. Regeringenhar gått emol pressutredningens majoritet i fråga om slöd till kvällstidningar.Reservationsvis har den invändningen framförts att man inte kan acceptera attkvällstidningar undanlas från möjlighet till presstöd. Regeringen föreslår nuatt alla stödmöjligheter utom produklionsbidrag skall slå öppna också förkvällstidningar. är givetvis en förbättring i förhällande tillpressutrednirigens majoritetsförslag. Tidningar bör få möjlighet till presstödoavsett när pä dagen de kommer ut. Detfinns ell växelspel mellan annonsintäkter och läsekretsens storlek ochsammansällning som ingalunda är enlydigt Statliga ingrepp mot annonsintäkternaför vissa tidningar med motiveringen att andra lidningar som inte har likamånga annonser skulle få bättre villkor måsle avvisas. Sådana ingrepp skullesjälvfallel försämra de förras ekonomi och självsländighet utan all mednödvändighet ge de andra tidningarna bättre förulsällningar. Annonssamarbelemellan lidningar är och bör vara lidningarnas ensak. Principiellt måsteannonserna ses som en del av tidningens innehåll, och staten skall inle genomselektiva stödåtgärder söka påverka tidningarnas innehåll vare sig della gällertext eller annons. Vi kan alltså inte acceptera särskilda statliga bidrag förannonssamverkan. Härkan jag inte underlåta att påtala en märklig kluvenhet i den so cialdemokratiska synen på annonser. var annonser och reklam någonling så negativt all de borde regleras och beskattas i syfie all hålla 23 Nr 106 dem tillbaka. har annonserna plötsligt blivit något så positivt att Onsdaeenden statens uppgift alt se till au inga niedborgare undanhålles dem. 21 anril 1976 Förstinför alltså socialdemokraterna skall på annonser därför att an- nonserinte är bra. Sedan inför samma parti slatliga subventioner lill Stöd till dagspres- annonssamverkan därför all annonser är bra. Vi vill avskaffa annons- sen skallen och kan inle acceplera elt statligt stödsom påverkar den del av tidningarnas innehåll som är annonser. Isitt remissyttrande framhåller all vi nu får ell ökal anlalstödformer, av vilka fiertalel förulsätter etl stort mått av sköns-mässigprövning. Dessutom höjs beloppen kraftigt. Man närmar sig den gräns där stödetkan få väsentliga negativa konsekvenser för skrifter som inle får någol stödoch därmed kommer i konflikt med forbudet i Iryck-frihelsförordningen motåtgärder som innebär hinder för tryckning, utgivning eller spridning avtryckta skrifter. Ilikhet med anser vi alt man bör pröva möjligheterna allgrundlagsfästa principerna för presstödet. Tryckfrihetsrättslig expertis bör fågöra en särskild granskning av presstödet ur iryckfrihelssynpunkl. DenIryckfrihelsrällsliga granskningen bör omfatta också de indirekta skatter sombelastar tidningar och lidskrifier. När pressiödsnämnden nu får nya viktigauppgifter, av'vilka många har diskretionär karakiär, bör enligl vår mening rätttill besvär över dess beslut införas. På ell godtyckligt säll skiljer sialen på olika veckotidningar. Vissaveckoblad anses vara "av dagspresskaraktär" och får då del avsamhällets stödåtgärder. Andra räknas som rena veckotidningar och får ingetstöd. Vissaveckotidningar är momsbelagda, andra inte. En del veckotidningar har högreannonsskatl än andra. har räll till produklionsstöd, lånur pressens lånefond och samdistributionsrabaU. Andra ställs helt utanförpresstödet. får del av den statliga annonseringen i formav s. k. samhällsinformation. Andra veckotidningar får inte del av sådanaanslag. Del är olämpligt allstalsmakterna på punkt efter punkt gör skillnad mellan olika slag av veckotidningar och alt denna skillnad nu förstärks. Det blir lätt en godtycklig bedömning av "värdet" av olika slag avvecko tidningar. Del är t ex. inte önskvärt atl regering och riksdag handlar så, alt vissa politiska veckotidningar har räll lill alla privilegier medan ambitiösa specialtidningar drabbas av alla diskriminerande bestämmelser. Del finns oroande tecken på ekonomisk kris för slora grupper av tid skrifter. Ökande kostnader har gjort situationen myckel svår för främsl ideella och fackliga tidskrifter. En rundfråga som pressutredningen gjorde visade alt en rad lidskrifier redan inskränkl sin ulgivning eller planerar all göra det. De största problemen drabbar de lidskrifter som inle har stora och ekonomiskt starka organisationer bakom sig. Men del finns också en stor grupp lidskrifier - ägda av bl. a. samfund, ideella och fack liga organisaiioner - som varken kan få presslöd eller siailigi lidskrifls- 24 stöd. För dem behövs speciella ålgärder, helst avgenerelll slag. Deltryckta ordel bör - även i lidskriftsform - vara befriat från moms. Nr 106 Tidskrifter av olika slag drabbas av högre annonsskatl än dagspress. Också den detta är en orättvisa som bör forsvinna - givelvis helst genom all an- 21april 1976 nonsskaiten hell avvecklas. Porlokostnadernautgör för de fiesta lidskrifier en växande del av ut- Stöd tilldagspres-gifterna. En kraftig subvention av tidskrifternasdisiribuiionskosinader sen är nödvändig för all garantera fortsattutgivning av en rad tidskrifter. Detbör också bli lättare alt starta nya tidskrifter. En möjlighet är aulidskrifter redan pä planeringsstadiet får garantier om grundbidrag ochprojektbidrag, under förutsättning atl tidskriften kommer lill slånd. Enstatens tidskriftsfond bör därför inrättas för att kunna ge lån till projekteradelidskrifter. Jag ber att få yrka bifall till alla de reservalioner som har signeratsav i . HerrLÖVENBORG (vpk): Herrtalmani Den s. k. lidningsdöden började diskuteras på allvar i mitten av 1965.Del var del år då socialdemokraterna blev ulan morgonlidning i huvudsladen ochman fick ell borgerligl lidningsmonopol, eii förhållande som ju ännu varar.Efter 1965 var alla klara över att någol snabbi måsle göras, om rnan skallkunna behålla en någoriunda varierande pressflora i del här landet. Delslalliga lidningsslödet kom och det har sedan lappats på i olika omgångar. Delsom har sketl är ju inle all man har lösl problemet med sådana saker somkoncentrationstendenserna inom tidningsseklorn. Den borgerliga dominansen ärprecis lika förödande som lidigare - ja, den har förstärkts. Många tidningarbefinner sig också i en mycket bekymmersam situation och har ettsynneriigen ovisst framtidsperspektiv att se fram emot, om ingenting radikalthänder. Delsom vore avgörande för alt skapa en ny situation på pressens område, nämligenall bryta de kapilalägandes maktslällning, finns inte med i bilden förproposiiionsskrivarna. Vi har fåll ell siailigi lidningsstöd under de år somhar gåll, och del har förslärkis i olika onigängar. som delvisserligen har hejdat tidningsdöden har del också hjälpt de kapiialägande allsiärka sitt grepp över opinionsbildningen. 1 olika län har lidningar slagitssamman eller köpts upp av privalkapiialister i branschen. Siluaiionen i Värmlandhar ju undan för undan blivii den atl en enda familj i kraft av sill kapiialhar skaffat sig en helt dominerande ställning. Tidningskungen , sombefinner sig längst ut på den mörkblåa högerkanten, har samlat en imponerandetidningsbukett. Han har inle gjort del därför atl han varil den absolutskickligaste på området, ulan del har kunnal ske därför all han har haftkapital lill förfogande. Ochsiluationen i Göleborg är ju både välkänd och sorglig. En pressflora som speglade samiliga poliliska partiers meningar förvandlades lill etl hell borgeriigt lidningsmonopol. I två av rikets största städer har alltså de som vill läsa en morgontidning ingel egenlligi val. Del är en oerhörd brisl för 25 den politiska debatlen ochur demokratisk synpunkt hell olillfredsslällande. Dentidningspolitik som har utformats av pressutredningar och regering är inkonsekventMan har stoppat, åtminstone temporärt, lidningsdöden men man har inle skapaiden nya och förbäiirade silualion som måste vara en målsättning. Man skapadeett lidningsstöd som innebar alt stora och redan rika lidningar ficklejonparten, medan mindre och falliga fick ungefär så mycket att derasunderiäge konserverades. Detman har gett med den ena handen har man lagil tillbaka med den andra. SJ:s ochpostverkets taxepolitik har varit förödande. All trycka tidningar är i och försig en dyrbar sak, men all sedan få ut dem till läsarna är ännu dyrare. Där harSJ och postverket bedrivit en hänsynslös utplundring som har motverkateffekterna av lidningsslödet Sialen har alltså gett med den ena handen mentagit tillbaka med den andra. Del är svårt atl se förnuftet i den politiken. Vihar i lidigare deballer och moiioner belonal all det inte bara gäller atl hejdatidningsdöden. Det gäller också att skapa utrymme för att öka antalet lidningaroch därmed också nya möjligheler för diskussion och opinionsbildning. I vårmotion har vi pekat på den brislen när det såväl gäller pressutredningensförslag som propositionens. Förslagen på det planet är blygsamma redan ipressulredningen, men har försämrats i propositionen. Försämringenbeslår i all vissa belopp inle har uppräknats i likhet med vad som skett förandra föreslagna stödåtgärder. Framför allt har förslaget om utvecklingsbidragförsämrats i förhällande till övriga stödåtgärder. Viföreslår därför all utvecklingsbidrag till fådagarstidningar skall kunna utgåmed högst . och atl utvecklingsbidrag till flerdagarstidningarskall utgå med högst . I reservaiionen 3 föreslår vi dessulom attproduklionsbidrag lill flerdagarstidningar med alla de aspekter som kan läggaspå dessa räknas upp lill lägst . Beroendeförhållandettill penningen är ell olustigt inslag i den svenska pressväriden. Detresonemanget måste knippas ihop med frågan om annonserna, som ju för de flestalidningar avgör frågan om all leva eller dö. Den tidning som får dekapilalsiarka annonsörernas slöd kan leva vidare, den som undandras detsammastryps ekonomiskt Del handlar inle om lidningarnas kvalilel. Det har man kunnatkonslalera i många fall. Annonsmarknaden dirigeras av den s. k. privalaföreiagsamhelen, och var man i annonsform lägger sina pengar kan inie frigörasfrån de poliliska upp-faliningarna. Då är del inle borgerliga lidningar somkommer i andra hand. Deföreslagna åtgärderna när det gäller annonssamverkan kommer troligen inte aulösa problemen. De syftar framför allt till samverkan mellan ungefär lika sloralidningar, medan den lilla lidningens underiäge inte beakias. Viansåg all del förslag som har lagts fram av ledamoten i pressutredningen,, var bälire än vad som föreslås i propositionen, och vi hardärför föreslagit atl man skulle gå efter mall i stället Fleratunga remissinslanser är också inne på den linjen. Delhar kommenierats i bl. a. lidningen Journalisien, mill fackorgan, som lyckeratt idén om annonssamverkan är bra, men sorn är mycket tveksam om den nuvarandeutformningen. I lidningen skriver man bl. a.: "Men ul- Nr 106redningen lar ytterst försiktigt på detla uppslag och det stimulansbidrag Onsdaeen den som föreslås är mycket blygsamt Frågan är om del kommer all ledatill -j, -i njf. Är delför optimistiskt all hoppas på atl en finansminister i sinom lid går på detav föreslagna bidraget (10 eller Stöd till dagspres- på intäkterna mot utredningens )? Etlrejäll stöd åt annonssamverkan kan på sikl minska annonsörernas styrning avdagspressen och leda till en stimulerande konkurrens på det rent journalistiskafältet." Detär della rejäla slöd som saknas och dess utformning i propositionen gör att jagi likhet med tidningen befarar att del inie kommer alt leda någonvart. Vihar ocksä i vår molion noleral de förbällringar som proposilionen ger ullryckför, men vi kan självfallet inle gå förbi dess begränsningar. I många styckenpermanentar man nu det nuvarande läget och det betyder fortsatl borgeriigpressdorninans. Skallman bryla elt fakliskl monopol, krävs del åtgärder av helt andra dimensioner.Tanken på ell lidningsslöd föddes senl - alltför sent. Men lidningsstöd somsådanl har ju egenlligen funnits myckel länge - dvs. de kapilalägandes slödlill de lidningar som de velal satsa på. Del är ju också del som har skapai dennuvarande poliliskt snedvridna pressituationen i vårt land. Skallman komma till räita med den situationen måsle man gå belydligl längre ochdessulom föra in ideologiska och principiella synpunkler i debaiien. Forisattpressulredning med nya idéer måste ses som en nödvändighet I annal fall trorjag atl ingenting annat sker än atl del nuvarande läget när del gäller antaletlidningar låses fast för , och sedan kommer en ny våg av lidningsdöd, enny våg av försiärkla monopoliseringslendenser inom svensk press. Mot bakgrund av det sagda ber jag alt få yrka bifiill lillreservalionerna 3, 5 och 10. HerrJONNERGÅRD (c): En fri opinionsbildning, en fri debati, en allsidig nyhetsförmedlingär en primär förutsättning för vår demokrati. Därför är del nöd-vändigl all delfinns många och olika lidningar, som kan spegla olika opinioner och ge en bredoch allsidig informalion. Särskiltunder 1950- och 1960-ialen skedde del en långtgående koncen tration lill ell minskal antal dagstidningar. Tredjedelen av pressen tvingades upphöra. Vi har inle varil ovana vid omfattande slruklurförändringar i vårt näringsliv, men koncentrationsprocessen i dagspre.ssen är särskill svårbe mästrad därför all de s. k. marknadskrafterna beler sig annorlunda på lid- ningsmarknaden än på andra områden. Avgörande för konkurrenssilualio- nen är här i stort setl inle nyhetsförmedling och lexlsidor i övrigl ulan i slällel annonserna. Annonsörerna går lill de slora lidningarna, som blir slörre genom ökade annonsinläkier. är innebörden av den s. k. upp- 27 Nr 106 lagespiralen. Det är alltså främsl annonsörernas och inle läsarnas valsom Onsdaeenden ''' bakom pressens koncentraiionsuiveckling. 21 aoril 1976 '"monopolisering av nyhetsförmedling och opinionsbildning, som ul- vecklingen hotar all leda till, kan vi inle förena med den strävan lill iryck- Stöd till dagspres- frihet och yttrandeftihel som vi har skrivit in i Iryckfrihelsförordningen se/7 och regeringsformen. Tidningsdöden under de senasleårtiondena har mins- kat mångfalden iinformations- och opinionsutbytet framhålls bl. a. av Landslingsförbundeioch Kommunförbundei i remissyllrandena över pressulredningen. 1 vissa områdenhar lidningskoncenlralionen lell lill slark ensidighel i åsiklsförmedlingen,säger . Medden belydelse som dagspressen alliså har för vår demokrali måsle det vara ensjälvklar uppgift för samhället att genom en aktiv presspolitik skapa sådanaproduklionsbelingelser all lidningsdöden kan övervinnas och mångfalden pålidningsmarknaden upprälihållas. har vi en presspolilik meddella syfte. Vikligasi har varil del direkia och selekliva produklionsbidragel.Sedan della infördes har nedläggningarna av flerda-garslidningar med några fåundanlag upphört 1 stort sett har vi alltså lyckats hålla des. k,andralidningarna uppe, men såsom nu senast pressulredningen visal har dessalidningar fortfarande slora ekonomiska problem. De är även i forlsällningenberoende av slöd. Slulsalsen av detta måste bli all ell om-fallande ochförstärkt presslöd är nödvändigl för all vi skall kunna klara den mångfald imöjligheler lill information och opinionsbildning som är sä angelägen för vårdemokrati. Den proposiiion som vibehandlar nu bygger pä pressulredning. Den innebären förslärkt ochulvidgal presstöd, som alliså siluaiionen kräver. Viktigast är alltjämt deldirekia och selektiva produklionsbidraget, som förstärks väsenlligl, särskillför flerdagarslidningarna i storstäderna. Några nya slödformer lillkonimer,såsom ulvecklingsbidrag och elableringsslöd. Det sistnämnda kan vara särskillintressant Del skall inriklas på all slödja nye-lablering främsl avfådagarstidningar. Del gäller alltså inte bara all hejda tidningsdöden ulanockså all slimulera frani nya lidningar. Man får räkna med all del i huvudsakblir fädagarslidningar, rnen t. ex. en endagstidning kan bli ell belydelsefulllkomplemeni lill en slor och dominerande lidning. De riktlinjer som föreslagilsav pressulredningen och i proposilionen har i del slora hela kunnal lillsiyrkasav ulskollet Vissa problem har vi haft särskilda anledningar all uppmärksamma,men konstruktiva lösningar har, som jag ser del, nåtts under arbelel. Detgäller t. ex. det trappstegssysiem som bör klara situationen för mindrerikstidningar med fädagarsuigivning. Jag är också övertygad om all ulskolletdiskuieral fram en förnuftig lösning i fråga om presstöd lill lidningar påannat språk än svenska, s. k. invandrartidningar. Den reservaiion som vi fråncenlern har på denna punki gällerenomedelbar förstärkning genom elttilläggsanslag på 1 milj. kr. Denna fråga har ulföriigl redovisals av herrNordin. Förvånande i sammanhangeiär emellertid alt moderalerna och folkpartiei envetet hållit fast vidall de s. k. invandrartidningarna skall gå in under 28 de vanliga pressiödsreglerna. Del kan, som ulskollei framhåller, ledalill att man skapar monopolsituationerpå de delmarknader som de olika språkgrupperna utgör. Det är motsatsen lillden mångfald i debali- och opinionsmöjligheter som presstödet bör främja.Della är den enkla sanningen om den "diskriminering" som t. ex. herrWerner i har lalal om. Vihar haft anledning atl särskill uppmärksamma de lokalaensamlidningarnas silualion. Sädana lidningar är av stor betydelse föropinionsbildning, debati och nyhetsförmedling i det lokala området Många av demirängs av hård konkurrens frän slorsladslidningar och störrelandsortstidningar. fastslog förra årel all del självfallel är likaangelägel all klara de s. k. ensamlidningarna som andra lidningar. Det äranledning atl understryka detsamma . Det gör också ulskottet genom sittutlalande all del är väsentligt all de mindre ensamtidningarnas ekonomiskaproblem bevakas även fortsättningsvis, så all ytteriigare tidningsnedläggningari möjligaste mån förhindras. Moderalernahar, herr lalman, i stort sett varit med om presstödspoliliken,men tar de enligl min bedömning ell steg tillbaka. De vill ha en nypressutredning som skall leda över frän del selekliva stödet till olika typerav generella åtgärder, såsom transportstöd och papperssubventioner. villmoderaterna hålla tillbaka höjningarna av t. ex. de selektivaproduklionsbidragen, utom i storstäderna där de lycks acceplera principen omdet selektiva stödet. Det är fara, säger de, för pressens självsländighetgentemot statsmakten i ell alltmer centraliserat samhälle. Ja,slailig maktkoncentration måste med all kraft motverkas, men det gäller ocksåden privata maktkoncentrationen som knappast är lättare att las med. Det ärdemokratins uppgift alt förhindra maklkonceniralion. Kanske är del lypiski attmoderaterna ser ett alltmer centraliserat samhälle framför sig. Hjälp lill medett decentraliserat samhälle i stället! Det är den maning man bör gemoderalerna. Visstkan det vara bra med generella slödformer. Men del krävs selektivt stöd för attklara den angelägna mångfalden i tidningsväriden. Hade moderaternaspresspolitik tillämpats, så hade med all sannolikhet t ex. moderata inle varit vid liv . Dethar ju varit ell slorl paradnummer lidigare år när och främsl herrAhlmark jämfört den stora mer eller mindre kolorerade veckopressen med främstcenierns endagsiidningar och påstått all de slora vecko-lidningarna skulle varadiskriminerade t ex. därför atl cenierns endagsiidningar färproduklionsbidrag. är denna folkpartiföreslällning, t ex. såsom den nysskom lill ullryck i hanlering, väsentligt mindre, och folkpartietär därmed på väg ål räll håll. Men allljäml finns den felakliga jämförelsenkvar i folkpartiels molion och reservaiion. Kanske redan näsla är bör del slåhell klart för folkpartimolionärerna, all poliliska endagsiidningar som t ex.Växjöbladei och och varför inie den folkparlisiiskaKarislads-Tidningen är närmare besläktade med t ex. Dagens Nyheier än med t ex.Årel Rum och Lekiyr. Depoliliska endagslidningarna skiljer sig från annan dagspress jusl genom all dekommer ul . Anledningen är all de inie har Nr 106 resurser all vara dagliga. Men de har stor betydelse föropinionsbildning, Onsdaeen den debattoch informalion. Sedan kan man naturligtvis ha anledning au fundera överolika veckotidningars situation, men i det avseendet finns del knappast --------------- någolkonstruktivt i molion och reservaiion. Stöd till dagspres- Del är,herr talman, en ohållbar argumentering från och sen atl presspoliliken nu skulle kunna strida motiryckfrihelsför- Nalurliglvis ärdel möjligl för en regim atl forma presslöd och skatter så au tidningar med ettinnehåll som man inie gillar kan berövas ekonomiska möjligheler att komma ut.Det skulle givelvis slrida mol iryckfrihelsförordningen. Men delta harverkligen inte sketl. Presslödel har kommil lill i syfte alt främja denopinionsbildning och debali som iryckfrihelsförordningen slår vakl om. Presspolitikenhar prövats frän iryckfrihelssynpunkl vid olika tillfällen. senast harmassmedieutredningen och utlalal att befogade invändningar inlekan göras mol presspoliliken i den form den giviis i pressulredningen ochdärmed i proposilionen. Vårpresspolilik hindrar inle någon lidning all komma ut, men den är etl slöd förtidningar som annars inle skulle kunna komma ul. Del finns ingel försök lillkonkret analys av tryckfrihelsproblemen i och folkpartisternasmoiioner och reservalioner; där finns bara de lösa påståendena.