prot · FY0936 · 1975-12-31 00:00:00 — Alla vet ju att del har funnits tvähuvudalternativ all väfia mellan; länsförvaltningsutredningens gamlabetänkande, alltså del länsbyråkraliska alternativet, som har fått stöd avsocialdemokraterna, och det länsdemokraliska alternativet som utarbetades avlänsdemokraiiulredningen och som har fåll stöd av , ochmoderaterna. Socialdemokraterna har sett till all utredningsarbetetkoncentrerat sig pä det ena alternativet, nämligen det länsbyråkratiska. Manhar vägrat och vägrar allfiämt att låta utreda del andra alternativet. Jag harflera gånger frågat i Trollhällan vad det beror på och om hantycker del är fel all man har flera alternativ att väfia mellan när man skallbestämma sig. Borde inte få välja mellan två alternativ som är likaväl genomarbetade, lika bra belysta? Men det tycker inle iTrollhättan. Han tycker att fär finna sig i regeringens alternativ. Iklartext säger han: Tag länsberedningens förslag eller också fär saken vila!Det kallar jag maktspråk. Hen i (m): i efterlyste enighet i den här frågan och sätill vida föreligger det enighet alt alla partier i länsberedningen har varitöverens om etappen 1. Sedan är del självklart alt man måsle driva fråganvidare, och dä kommer vi in pä etappen 2. Det skulle vara mycket tacknämligt omenigheten kunde-utsträcka sig även dit och alt alltså socialdemokraternaansluter sig lill del söm de borgerliga skisserat i etappen 2. Eller fär jagtolka vad som här har sagts så alt socialde- mokraterna vill genomföraetappen 1 och sedan sälla punkt? Därmed skulle alltså deras intresse förlänsdemokratin vara slut. Ärdel en riktig tolkning av vad i har sagt tidigare ieftermiddag? HerrJOHANSSON i (s); ståndpunkt är jag hell på del klara med. Han villgenomföra etapp 1, och sedan vill han utreda ytterligare etapper. Men herrMolins ståndpunkter har jag ännu inle fattat. Han har anklagat oss alla för alldet inte föreligger några alternativ. Ja, då måsle det finnas tvä läsarter närdet gäller reservationen - läsart Fiskesjö och å ena sidan och läsartMolin å andra sidan. Läsart innebär att man vid behandlingen här skall hatvå alternativ. Sedanfrågar mig om jag motsätter mig att man har olika alternativ allväfia mellan. Mitt svar är ell bestämt nej. Men varför begärde intefolkpartisterna i länsberedningen, herrar och , altlänsdemokratialiernalivet skulle uttryckas i lagtext? De stödde ju del andra.Jag kan inle gärna uppehålla förbindelserna med folkparlisliska ledamöter iolika utredningar och söka påverka dem. Men har ju haft denmöjligheten. Man har emellertid mig velerligt inte begärt en sådan utredning. HerrBjörck i frågade om mitt intresse upphör i och med att eventuelltlar en första etapp. Jag lät i mitt första inlägg förstå all jag har en myckelpragmatisk syn på detta; jag vill först inhämta erfarenheter av den ordning someventuellt kan genomföras. HenMOLIN (fp) Låt mig bara säga all - bl. a. - begärt attlänsdemokratialternativet skulle utredas. i har självi flera av dessa debatter, som ledde till olika beslut, sagt attlänsberedningen skall utreda de båda alternativen. Det har länsberedningeninle gjort. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl., och förklaradesden förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iNässjö begärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller hemställan i belänkandet nr 8 röstarja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genomuppresning förklarades tvekan kunna råda an- Nr 36 gående resultatet, varförvotering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav föfianderesultat: Ja- 150 Nej - 150 Avstår - 1 Då sålunda de avgivna rösterna var lika deladegavs proposilioner pä att ärendet skulle dels återförvisas lill utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter pä herrtalmannens anmodan i Ulfsbyn (c) ur urnan upptog den ena av dessabåda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammaren hade alltså i enlighetmed ja-propositionens innehåll bifallit utskottets hemställan. Föredrogs betänkande nr 9med anledning av dels propositionen 1975; 1, såvitt gäller anslag underfinansdepartementets verksamhetsområde för /76 tillpresslödjande ändamål, dels motioner. 1 proposiiionen 1975:1, såvitt nu var i fråga(bilaga 9, s. 128-130 och 148-149), hade regeringen föreslagit att riksdagenför /76 anvisade till Produktionsbidrag för dagstidningar ellförslagsanslag av , lill Samdistributionsraball för dagstidningarett förslagsanslag av . samt till Pressens lånefond ettinvesteringsanslag av . Till pressens länefond hade anvisats anslag med25 mifi. per är under budgetåren 1969/70-1973/74, dvs. totalt 125 mifi. kr.Sammanlagt hade lån på 85,6 milj, kr. bevifials från anslaget. Departementschefenhade föreslagit att lån ur pressens lånefond fick bevifias även /76 inom ramen för befintliga medel under anslaget. Iproposiiionen hade regeringen föreslagit att godkänna en ändring igrunderna för produklionsbidrag för dagstidningar, innebärande att bidraget perton pappersförbrukning (minskad med den andel som gick ål för annonsutrymme)höjdes från . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:309 av m. fl. (s), 1975:413av herrar () och (), vari hemställts att uttaladeatt regeringen borde lägga fram förslag som begränsade den nuvarandediskrimineringen av vissa veckotidningar. 1975:996av m. fl. (c), vari hemställts att vid behandlingenav huvudtitel, E 7, Produktionsbidrag för dagstidningar,uttalade angelägenheten av alt produktionsbidrag enligt de bestämmelser, sompressiödskungörelsen möjliggjorde, lämnades lill sådana lokala ensamlidningar,som i sin totala konkurrenssituation i hela spridningsområdet uppenbarligenhade samma svårigheter som en andratidning samt , 1975:1000 av iStaffanstorp (c). 1. medbifall till propositionen 1975:1, såvitt nu var i fråga (bilaga 9, p. E 7), a) godkänna de i proposiiionen föreslagna ändringarnai grunderna för produktionsbidrag för dagstidningar, b) till Produklionsbidrag för dagstidningar för /76 anvisaell förslagsanslag av , 2. med bifall till propositionen 1975:1, såvitt nu vari fråga (bilaga 9, p. E 8), till Samdistributionsraball för dagstidningar /76 anvisa ett förslagsanslag av , 3. med bifall till proposifionen 1975:1, såvitt nu vari fråga (bilaga 9, p. V 5), till Pressens länefond för /76anvisa ell invesleringsanslag av , 4. förklara motionen 1975:996 besvarad med vadutskottet anfört, 5. avslå motionerna a) 1975:309, b) 1975:413, c) 1975:1000. Reservation hade avgivits av () somansett alt utskottet under 5 b bort hemställa attriksdagen skulle med bifall till molionen 1975:413 uttala att regeringen bordelägga fram förslag som begränsade den nuvarande diskrimineringen av vissaveckotidningar. Tillbetänkandet hade fogats elt särskilt yttrande av herrar (), iMalmö (m) och , i (m). Hen (); är del femte året som vi fortsätter att besluta om del s. k.provisorium som presstödet skulle vara. Jag hoppas att det här är sisla gångenvi behöver arbeta efter regler som aldrig utreddes innan de lades fram förriksdagen. Och jag hoppas att pressutredningen skall kunna presenteraockså förslag till generellt presstöd i botlen, alltså etl stöd som kommer allatidningar lill godo men genom sin konstruktion framför allt hjälper de mindretidningarna. På den grunden kan man sedan lägga selektivainsatser under förutsättning att de föfier automatiskt verkande regler. Det är viktigtalt undvika att en statlig nämnd sitter och fattar beslut om en enskildtidning. Del leder lill beroende eller till en känsla av beroende. Det ärcentralt för demokratin att den tredje statsmakten - pressen - är självständigtill regering, riksdag, partier och organisationer, alt tidningarna fritt kangranska och kritisera de makthavande i samhället. a. att det är beklämmande alt annonsskalten finns kvar. Den tar jupengar från tidningarna, gröper ur deras resurser och gör dem svagare. I vissafall är sådana tidningar beroende av statligt produktions-stöd. Man lar med enahanden och ger med den andra. Resultatet blir bl. a. att tidningen är merberoende av statligt stöd än den annars skulle vara. kräver också iår att annonsskatten skall avskaffas. Vi liberaler harsammanfattat vår pressyn i partiprogram: "äromistliga i en demokrati. tidningar blir i regel mersjälvständiga - mol statsmakter, ägare, an- nonsörer och organisationer. Liberalism slår vakt om tryckfrihets förordningen som en av grundlagarna därför att den ökar skyddet för det tryckta ordel när påfrestningarna är stora." Delär på de principerna som vi försöker bygga våra förslag. Vi hoppas intensivtatt pressutredningen, som skall bli klar , lyckas an lägga etlbetänkande som slår vakt om just de värden som vi har formulerat i värtpartiprogram. Enviss oro just nu känner vi ändå. För någon vecka sedan lade regeringen framförslag till litteraturstöd. Man avvisade litteraturutredningens förslag generell ordning för inköp av ny svensk skönlitteratur. Man vill i ställetinföra ett syslem då 50 böcker premieras i efterhand. Det är inle bara elt svekmol tidigare löften i kulturpolitiken och elt orimligt snålt förslag. Det ärinte bara verkningslöst när det gäller att stimulera svenska författare. Dethar dessutom av slalsrådel själv motiverats i ideologiska termer som gör detbefogat att ta upp i en debatt om presstödet. Iliiieralurulredningen ansåg vi all en av fördelarna med elt generellt stöd,eller rättare sagt ett stöd som föfier automatiskt verkande regler, var all mansä långt som möjligt eliminerade risken för otillbörlig styrning. Man skallinte lägga makten över litteraturstödet till en liten grupp av människor i ensluten nämnd. säger statsrådet i stället att det generella stödetär ell hot mot yttrandefriheten. Tänk nämligen om man tvingas minska delta stöd- då kommer ju en del av bokproduktionen i fara! Mankan naturligtvis lika gärna fråga vad som händer om man minskar elt selektivtstöd. Då kommer naturligtvis den utgivning i fara som skulle bygga på delselekliva stödet. Men del intressanta är regeringens principsyn: att generelltstöd är ett hot mot yttrandefriheten. Jag vill fråga konstitutionsutskottetssocialdemokrater: ni alt den principen kan användas också för presstödet?Är ell generellt stöd eller ell selektivt stöd som föfierautomatiskt verkande regler ett hot mot yttrandefriheten i landet? Eller skalllitteraturstödet bygga på en princip och presstödet på en helt annan princip?Det vore intressant att få etl svar pä den frågan. Huvudfråganär alltså: Skall stöd lill tidningar och böcker utgå enligt bestämmelser somgör att man i förväg vet vad som får stöd och vad som inle får stöd? Så verkarju ändå i huvudsak dagens produktionsslöd till pressen. Eller skall presstödoch litteraturstöd utgå efter myckel allmänna bedömningar där besluten i variesärskilt fall fattas av en statlig nämnd? Statsrådet har fört osslill etl vägskäl i debaiten, och den gäller i lika hög grad presstödetskonstruktion. Somexempel på vad jag menar med olämpligt presstöd vill jag ta upp de fall somnämns i reservationen, som jag yrkar bifall lill, och del särskilda yttrandet.Det gäller premieringen av vissa veckotidningar och diskrimineringen av andra.En del veckotidningar, som sägs vara av dagstidningskaraktär, får . Del är ofta ceniernsveckotidningar. I stor utsträckningfungerar de som medlemsblad. De fär en mycket stor subventionering om man sertill deras upplaga. Säfinns del andra fall som behandlas på ett helt annat sätt. Jag vill främst laupp Eesii Päevalehl - . År har denna tidning söktpresstöd. Lika har majoriteten i presstöds-nämnden avvisat dessbegäran. Lålmig jämföra en veckotidning som får . med , sominte fär någonting - och jag tar då Gävle-Dalabygden. Den har enligtTU-slatisliken en upplaga på 2 400 exemplar. Dess lösnummerpris är . Denkommer ut en gång . Den fär 300 000 i produktionsslöd. Del betyder allför varie tryckt exemplar av Gävle-Dalabygden får man . Tidningen kostar alltså alt köpa - och så får manstatsbidrag med ! Del är en, i jämförelse med allt annat presstöd,utomordentligt stor subvention per tidningsexemplar. och det stöd den får med . Den tidningen kommerul , inte en gång som Gävle-Dalabygden. Den har 2 700exemplar i upplaga. Läser man (med hjälp av tolk) igenom ochjämför den med Gävle-Dalabygden finner man all den är minst lika myckelnyhelsorgan som cen-lerlidningen i . Eftersom Estniska Dagbladetkommer ut blir dess samlade årsupplaga drygt dubbelt sästor som cenlerlidningens. Men den får inget som helst bidrag - del harpres-slödsnämnden stödd av socialdemokrater, centerpartister och kommunisterhär i kammaren beslutat. är alt den är skriven på estniska. Det kommer säkertherr i att förneka nu som . Del är lika myckelhyckleri nu som . fyller de krav som ställs ipressiödskungörelsen S 13; den är en "allmän nyhetstidning av dagspresskaraktärsom normall utkommer med minst ell nummer vafie vecka och vars upplaga lillövervägande del inle är abon- är också en andratidning i kungörelsens mening: "dagstidningsom på sin utgivningsorl har mindre upplaga än annan tidning". Ändå fården inget produktionsstöd. har själv inför konstitutionsutskollei medgett attmajoriteten förvägrat stöd därför an den inle är skriven påsvenska. Anlag nämligen all hade varit skriven på svenskaoch i övrigl sett ut precis som den gör . Då hade presstöd varitsjälvklart. Det är därför helt uppenbart att del är det estniska språket somgjort att den nu diskrimineras. År pågår denna diskrimineringsamtidigt som man lämnar slora bidrag lill andra veckotidningar. År efter årförsöker socialdemokrater, centerpartister och kommunister att döfia all delär del estniska språket - och därmed indirekt balterna i - som mandiskriminerar. Fyramotioner har väckts om tidningar utgivna i på annat språk änsvenska. har tagits upp som det viktigaste fallet eftersomden getts ul och har sökt bidrag . Motsvarande motionertidigare haralltid behandlats inom ramen för presstödet. ,1975, har man förvägrat oss att över huvud tagel la upp moiioner om i samband med del svenska presstödet. Man skall vänta tillsproposiiionen om s. k. invandrarfrågor kommer. Trots att invandrarulredningensjälv förordade att skulle ingå i del vanliga systemet förpresstöd, trots att ingenting i reglerna säger alt man skall särbehandla andraspråk, trots all balterna har varit här i landet , trots att mångaär födda här och de flesta varit svenska medborgare så får derastidning inte behandlas inom ramen för det svenska presstödet. Delbetyder att vi motionärer inle heller här i kammaren nu formellt får yrka bifalltill motionerna. Vi har ju tvingats la upp dem i ett särskilt yttrande. Manlägger en diskriminering av ovanpå en annan. harman sagt alt får inle bidrag därför att tidningen inteuppfyller bestämmelserna, dvs. är skriven på estniska. säger man dessutomatt tidningen skall hänföras till invandrartidningarna och över huvud lagetinte passar in i det svenska presstödet. Attbalterna själva upplever det här som ett övergrepp är naturligt. Del är ju etl övergrepp.Man ser del som etl nytt uttryck för den nonchalans som socialdemokrater ochcenterpartister ofta visat inför balternas problem, kommunisterna skall vi intetala om, vi vel ju alla var de slår. Jag vill ställa den frågan lill OlleSvensson: Känns det inte genant an här förneka altEstniska diskrimineras på grund av sitt språk när alla vet all det ärjust del estniska språket som gör att den inle får presstöd? Känns del intelitet svårt all söka döfia det uppenbara? Är del inle dags nu all medgesanningen? Centerpartisternavill jag fråga: Hur känns det all driva igenom ett mycket ston stöd till decenlersympatiserande veckotidningarna och sedan inte visa den minstagenerositet gentemot en ekonomisk! tvädagarstidning, varsenda misstag är att den är skriven på estniska? Känns det inte litet krasst iöverkant för en centerpartist att ordna fram så myckel pengar som möjligl lillde egna och sedan säga nej till varie presstöd lill ? Under detta anförande överlog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenWERNER i (m); Del är drygt 120 mifi. som skall fördelas på skilda tidningari vårt land. Vi är överens om del eftersom vi anser all det är viktigt atttidningarna får ell sådant stöd att del möjliggör etl allsidigt utbud församhällsinformationen. Jag är dock iveksam om svensken i gemen barden meningenatt vi i kan salsa drygt 120 mifi. extra pä tidningarna. Närvi ursprungligen log del här beslutet var man ängslig för all det skulle bli enstatlig styrning om tidningarna fick så omfattande stöd. Så har inle blivitfallet, men man skulle önska, herr lalman, att det blev en psykologiskstyrning, så all tidningarna kände en större ambition för sanningslidelse - i vafiefall under valår. När nu stöd utgår med så höga belopp är det viktigt alt delfördelas efter rättvisa grunder. Det har - som påminde om -hitintills varit ett provisorium, och vi hoppas att del snart skall avlösas avriktigare och mer generella regler. Delfinns ell knippe moiioner som knyter an till proposiiionen om presstödet.De behandlas i stort sett välvilligt och förslående, bortsett frän herrAhlmarks motion om veckotidningarna. Men eftersom press-utredningen redan isommar lägger fram sill slutbetänkande låter man motionerna anslå lill dess. Det är välbetänkt på alla sätt. på främmande språk har man förvisso icke behandlat likavälvilligt, ulan dem har man ställt . Vi har tidigare under alla årbehandlat dessa motioner i samband med presstödet. Majoriteten har försläsavslagit dem, men vill man inte ens det. utan man skjuter dem framför sig.Det gäller , Eesli Päevalehl. framgår intenågonting av betänkandet om dessa motioner - de står inte ens nämnda - eftersomman skjutit upp behandlingen av dem. Del betyder inte all man leg om saken iutskottet. Där var en omfattande debatt om dessa tidningar. Så var även falletvid en hearing som vi hade med docent , sekreteraren ipressulredningen. är vi emellertid förhindrade att reservera oss lill förmånför de här motionerna, men vi har all anledning all gå in på sakfrågorna föratt motivera varför motionerna hade bort behandlas . Manmenar alt invandrarulredningen som har kommii med sitt slutbetänkandekommeratt resultera i en proposition. 1 samband därmed är det lämpligt attdessa moiioner behandlas. Det aren ganska underlig åtgärd all förpassa Eesti Päevalehltill invandrarfrågorna. Som helt riktigt nämndes kom balterna till Sverige1944. Det är en grupp på ca 25 000 människor, många har varit svenskamedborgare . De är väl assimilerade i värt samhälle och gör betydandeinsatser i näringsliv och förvaltning. Det är en folkgrupp som vi har storgemenskap med, vi har ell gemensamt kulturarv inte minst i kyrkligt avseende. Hurlänge är man invandrare egentligen? Balterna har varit här och ärdärför svenska medborgare . Del är klart all en proposition ominvandrarproblematiken har anledning alt ta upp frågan om tidskrifter påfrämmande språk för invandrare. Men när en folkgrupp har varit här kandet inle vara befogat med den infallsvinkeln längre. Det är ganska intressantatt gå till invandrarulredningen där man också diskuterar denna press, bl.a.Eesti Päevalehl. Utredningen menar att dessa tidningar verkligen borde ha stödenligt pressiödskungörelsen i vanlig ordning; Man skriver att del finns endasl"tvä tidningar på annat språk än svenska som kan uppfylla kriterierna förallmännyttig tidning av dagspresskaraklär enligt pressiödskungörelsensbestämmelser, nämligen den finskspråkiga Ruotsin och denestniskspråkiga Eesti Päevalehl". Om nu verkligen regeringen gör enproposilion på basis av pressulredningen, kommer den proposiiionen att bli enbumerang som drabbar utskottet och ger en klar fingervisning om var de här tidningarnahör hemma bidragsmässigl. Manframhåller nogsamt all dessa tidningar faller utanför kriterierna för presstöd.Eesli Päevalehl är ingen allmän nyhetstidning av dagspress-karaktär. Den harinte andratidningens konkurrenssituation. Det är påståenden som vi ofta hört,men vi får aldrig klara belägg för alt det förhåller sig sä. På EestiPäevalehts redaktion upplever man konkurrenssituationen värre än för mängaandra tidningar. har inle bara etl yttre konkurrensläge ulan påvisst säll ett inre konkurrensläge, så lill vida att de estniska prenumerantersom har varit i länge och kan svenska språket synneriigen branaturiiglvis också håller sig med en svensk tidning, medan del förvisso är merasällan som en person med svenska som modersmål prenumererar på Eesli Päevalehl.Nog finns där en konkurrenssituation som kan vara värre än många andratidningars. Det är beklagligt att man i det här avseendet år skallvara så snål gentemot en folkgrupp som vi verkligen har anledning alt visarättvisa. Jag har tyvärr inle möjlighet till något annat yrkande än om bifalllill utskottets hemställan. i (s); betänkande om presspolitikeh kommer ovanligttidigt under vårsessionen, och del präglas av små me-ningsskifiaktigheter.Detta beror dels på en faktisk ökad enighet i dessa frågor, dels på alt antaletsäryrkanden har reducerats, vilket i sin tur beror på ledamöternas vetskap omatt pressulredningen blir färdig med sina förslag.Det betyder att vi har möjligheter all föra en betydligt mer djupgåendeoch principiell debatt inle bara om samhällets relationer till pressen ulanockså om massmediepolitiken i stort. Somdet påpekas i betänkandet har redan en forskarrapport som pressulredningenutgivit lämnat viktiga upplysningar om rådande förhållanden och givit enutvärdering av presstödet. Nya rapporter väntas om pressens funktioner och omolika samarbetsfrågor som berör tidningsbranschen. HerrAhlmark sade alt de här reglerna genomfördes ulan utredning. Men vad varorsaken till alt de här reglerna tillkom så snabbt och alt presstödet kom såsnabbi? Jo, orsaken var att man ville stoppa tidningsdöden. efteråt närpresspoliiiken utvärderas kan del konstateras att just dessa åtgärder har variten viktig orsak lill att tidningsdöden med ell beklagligt undantag har stoppatsunder 1970-talel. Sådan snabbhet och sädana ambulansuiryckningar lill förmånför del fria ordet bör man inte ironisera över eller kritisera. Man bör istället vara lacksam för alt sådana utryckningar har gjorts. Det hör tillpresstödets omisskännliga förfiänster att det har hindrat tidningsdöden. Sedanförsökte Per locka till en principiell debatt . Han förde in enrad saker. Större delen av hans anförande ägnades åt sådant som inte finns iKU-beiänkandet - ät litteraturstödet, som skall behandlas i annat sammanhangoch av annat utskott, och ät stödet lill invandrartidningar, som behandlas ielt senare sammanhang och alltså ännu inte varit föremål för sakbehandling ikonstitutionsutskottet. Jag skall nu motstå frestelsen att här gå in på enlängre principiell debatt, så mycket mer som jag själv deltar ipressulredningens arbete och får skäl att återkomma. Menmed anledning av de principiella deklarationer som gjorde skullejag också vifia peka på några viktiga utgångspunkter. Låt mig böria med allbekänna all enligt min uppfattning bör mediepolitikens yttersta mål vara attförstärka och utveckla den svenska demokratin. Utifrån den ståndpunkten kan manhävda att massmedier framför allt skall upprätthålla vissa funktioner, såsomatt ge allsidig information, göra kommentarer kring olika samhällshändelser,utöva kontroll och granskning av olika makthavare samt - och där vel jag allpressutredningen kommer att presentera viktigt nytt material - underlättakommunikationen inom och mellan organiserade grupper i samhället.Konsekvensen, om man vill alt de funktionerna skall fyllas, blir krav på enmångsidig och differentierad press.