prot · FZ09106 · 1975-12-31 00:00:00 — Den handlar om en svenskmodell för politiken gentemot massmedierna, som kommer att röna slorinternationell uppmärksamhet Med utgångspunkt i en liberal massmedieideologisöker den dra klara gränser för hur långt statens inflytande bör sträcka sigför alt garantera all pressen skall kunna upprätthålla sina klart definieradedemokratiska funktioner. Detär viktigt att det i förslaget slås fast alt det övergripande målet förmassmediepolitiken inle bör sökas inom massmediebranschen. Tidningar är förmerän handelsvara eller "Karamellkok" - för att ta titeln på en aktuellbok. Utgångspunkten bör vara att man ställer de demokratiska värdena icentrum. Massmedierna skall hjälpa till au förstärka och fördjupa den svenskademokratin. Man skall därvid ta sikte på de speciella särdrag som kännetecknarSverige med stark betoning av representativiteten och med organisationerna somelt viktigt inslag. Frän den synpunkten kan man hävda alt massmedierna framförallt skall upp-rällhålla fyra funktioner; de bör ge allsidig informalion,kommentera olika dagshändelser, utöva kontroll och granskning av olikamakthavare och underlätta kommunikationen inom och mellan organiserade grupperi samhället. Införvad här sade vill jag gärna stryka under att genomtryckfrihetslagstiftningen står fast vid att skydda den redaktionella frihetenmot staten. Det innebär siadganden om censurförbud, etable-ringsfrihet,särskild formell ansvarighet för vad som publiceras, särskild uiiömmandebrollskaialog, siraffrihet för meddelare, rätt lill anonymitet för andramedverkande än den formellt ansvarige och särskild rättegångsordning. Dennyligen framlagda propositionen om förändringar i tryckfrihetsförordningen,vilka bygger på massmedieutredningens belänkande, fullföljer dessatryckfrihetsvänliga traditioner. Varför skall då med citat frånutomstående försöka misstänkliggöra den socialdemokratiska inställningen i dessafrågor? Menäven på yttrandefrihetsområdet har ulvecklingen lärt oss all otyg lade marknadskrafter blir ett hot mot massmediernas möjligheteratt full följa sina demokratiska funktioner. Ser man lill pressen har del i alla länder med marknadsekonomi skell en koncenlralion. Det har betytt au ett ston anta) tidningar \agts ner och atl ägandet blivit samlat på alll färre händer. Det har uppstått lidningskedjor och monopol på de 39 Hososs fanns det 1945 två eller fler dagstidningar på 51 orter. 1975 hade siffransjunkit till 21. Om dagspressens ägarförhållanden uppger pressutredningen attde 10 största ägargrupperna svarar för av pressens totala upplaga ochatt ensam svarar för . flesta länder har statsmakterna mer eller mindre passivt betraktat vad somägt rum på tidningsmarknaden. Branschintressen och misstolkade gamlafrihelsideal har stått som hinder för en nödvändig aktivisering av åtgärderfrån staten för atl hindra fortsatl lidningsdöd. Man har tillsatt utredningaroch gjort analyser, men därvid har det i slorl sett stannat Hososs har vi gäll en annan väg. Åtgärderna har vuxit fram under del senasleårtiondet och har för första gängen i den proposition och detutskottsbetänkande som vi nu behandlar systematiserats, utbyggts ochprincipiellt motiverats. Vad skall besluta om är alt de direktabidragen till behövande tidningar höjs med 74 milj. kr., dvs. från 122 till 196milj. De lyngsla inslagen i åtgärdspaketel utgörs av 140 milj. kr. iselektiva produktionsbidrag, som föreslås gå till tidningar som har låghushållsläckning och därmed små möjligheler all hävda sig på annonsmarknaden. Ulskotieitillstyrker också införande av eiableringsbidrag och ulvecklingsbidrag. Desenare bidragen skall gå lill lidningar som inle uppbär produktionsbidrag mensom råkat i förhoppningsvis tillfälliga ekonomiska svårigheter. Mera generelllverkande bidrag är samdislribuiionsrabalien, 25 milj. kr., de förmånliga lånenfrån pressens lånefond, 15 miljoner, samt samverkansbidrag för 5 milj. kr.Vidare får pressiödsnämnden egna kansliresurser. Sammanfattningsvisinnebär denna svenska modell för massmediepolitik atl staten tilldelas en rolldå det gäller att påverka tidningsstrukturen, nämligen i sä måtto att manefterslävar att bevara läsarens frihet alt välja inom en mångfald tidningar.Två saker bör därvid särskilt framhållas. Reglerna skall vara lätt tillämpbaraoch så långt möjligt av automatiskt verkande karaktär, och vidare skall detregelsystem som styr fördelningen av de statliga bidragen till pressen grundaspå en analys av marknadsförhållandena och befordra god hushållning bland de tidningarsom får slöd. bör tilläggas all det statliga presstödet aldrig kommer all svara mot sittsyfte, om inte tidningsutgivarna och de anställda inom branschen själva verkarför ett ökal samarbete utanför det redaktionella området i syfte att pressa nerkostnaderna för atl möjliggöra den demokraliskl önskvärda åsikisnyanseringenoch allsidigheten i nyhetsförmedlingen och inom den redaktionellaverksamheten. Samverkansbidra-gen bör här tjäna som statliga"morölier" för all åsiadkomma en sådan önskvärd utveckling borl frånen för branschen alliför dyrbar loialkon-kurrens. Den lovandesamverkansinledningen på samdistributionsom-rådel måste få en fortsättning påproduklionssidan och gärna också inom annonsförsäljningen. Dådel selektiva presslödel infördes efter en politisk uppgörelse mellansocialdemokraterna och cenlern blev del etl väldigt larm. Det stred moliryckfrihelsförordningen, del hade lillverkats över av Sträng ochHedlund ulan koniakl med branschsakkunskapen, och del var ingen hejd på deolyckor som propositionen skulle dra över folket, enligt vad som kan läsas iriksdagsprotokollet. Dåvarande centerledaren höjde ell varningensflnger mot kritikerna. I debatten förklarade han alt det intefinns anledning tro all annonsskallen ävenlyrar möjlighelerna för någon endatidning atl fortsätta sin verksamhei. Erfarenheten skall nog visa detla, sadeherr , som däremot fann det ställt utom alll tvivel atl presstödetkommer att betyda all ålskilliga lidningar som eljest skulle tvingas lägga nedsin verksamhei nu kan fortsäiia all leva. Del skulle inle förvåna mig om vissaav de så kriliska debaltörerna inom etl eller annal är kommer till denuppfatlningen att det hade varit bälire om åtskilligt hade varil osagt av demånga överorden, menade den dåvarande centerledaren. Femår har gått På konsiilutionsulskottets begäran har presstödet noggrantgranskats under medverkan av så många branschexperter all namnen fyller flerasidor i pressuiredningens belänkande. Likaså har belänkandet sänls ul påremiss lill en rad sakkunniga församlingar. Vad har resultatet blivit av dengrundliga behandlingen? Jo, många sidors analys och synpunkter sammanfallas braav presslödels andre eller skall vi säga förste målsman iproposilionen på s. 135, där del sägs följande: "Föregen del vill jag framhålla att den mångfald inom dagspressen som är önskvärdknappast kan uppnås ulan ell selektivt utformat stöd. Marknadskrafterna verkarselektivt - de gynnar vissa grupper av tidningar och missgynnar andra. Dellagör att ocksä presstödet i väsenllig grad måsle vara selektivt Jagvill i della sammanhang erinra om", säger finansministern, "alt detunder lång lid i den svenska debatten om dessa frågor fanns en stark opinionmol selektiva siödforrner. belänkande och remissinstansernassynpunkler pä delta visar all del numera i slällel finns en myckel bred enigheiom nödvändigheten av en sådan inriktning av det slalliga slödel vilket jagfinner myckel glädjande." De19 reservationerna, som finns fogade till det här betänkandet gendriver intedepartementschefens omdöme. Faktum kvarstår au fyra av de fem riksdagspartiernai allt väsentligt stöder propositionen. Moderalerna agerar Molvalls käring menmed argument som jag knappasl Iror atl alla i deras riksdagsgrupp själva villställa sig bakom. Den mesl förintande kritiken mot position haranföris av del moderata huvudorganet som i denna fråga, visav egen erfarenhei, fronderar moi sitt eget parti. Detär beklagligt, skrev , all tidningsdödenredan gått så långt all del inom slora delar av landel bara finns en enda lokalmorgontidning alt köpa. en ökad konkurrenslidningarna emellan, medan dess avskaffande innebär att konkurrensen långsamtdör, medan antalet monopoltidningar stadigt växer, heler del i . Moderaternasreservation innebär atl slödel görs otillräckligt på 15 av de 17 orter där detfortfarande finns både borgeriiga och socialdemokratiska lidningar. Däremoiskulle storstadstidningarna fä behålla sitt presstöd, vilket bl. a. innebär19,5 milj. kr. Jag yrkar avslag på reservationen 2. Folkpartietröstar för förslaget om selektivt presstöd men vill motivera det med synpunkterfrån sitt massmediepolitiska program. Det är anspråksfullt i överkant atträkna med alt riksdagsmajoriteten skulle ställa sig bakom delta. Jag noterarmed en viss förvåning hur lätt det liberala parliel lar pä riskerna för privalmaktkoncentration inom den svenska åsiktsindustrin. Del är särskill egendomligtmed tanke på hur karsk Per var i den allmänpoliliska debatten, då hanironiserade över socialdemokraternas "fascination inför privataimperiebyggare". Då det rör sig om imperiebyggare i det egna meningslägretrör inte så mycket som en fena, ulan solar sig gärna i glansen avdessa tidningsfurslars beröm över hur väl han kämpar för etl borgerligt regimskifte.Jag yrkar avslag på reservationen 1. Folkpartietgör också gemensam sak med moderalerna i kravet på en uppräkning avsamdislribulionsrabatten. Utskotlsmajoriteten erinrar om att syftet med dennainte i första hand är alt lämna elt generellt stöd till distributionen avdagstidningar, utan att slimulera lill kostnadsbesparande samverkan på deltaområde. För dessa ändamål har utgående rabatt visat sig vara tillräcklig somstimulansmedel. Någon ytterligare stimulans lill samverkan på detla område ärdärför inle f n. nödvändig. Jag yrkar därför avslag på reservationen 6. Medhänvisning till min inledande motivering för presstödet och dess principiellauppläggning och syfte vill jag också yrka avslag på de reservationer som berörde tryckfrihetsrättsliga frågorna. Jag vill här gärna instämma i vad herrJonnergård sade i replikskiftet med . Jaghar också läst vad hovrätten har utlalal i den här frågan. Det är ändå viktigtför moderalerna att la del av det som sägs, att varken mot det nu förekommandepresstödet eller mot del reformerade stöd som föreslås av 1972 årspressutredning torde några befogade invändningar kunna resas ulifrån denståndpunkt som hovrätten har intagit. Sedan påpekade alt delkunde vara viktigt med en fortsatt principdiskussion i den frågan och atl Sveahovrätt uttalat sig härför, och det är fulll rikligt Men del blir jumöjligheter till en sådan principdiskussion i anslutning till den prövning aven rättslig reglering av presstödet - exempelvis även i grundlagen - som bliraktuell i samband med all den nya massmedieutredningen fortsätter arbetel meden ny massmediegrundlag. Jagvill här gärna också anföra vad massmedieulredningen har påpekat i dessa frågor.Ulredningen avråder nu från en närmare grundlagsreglering av principerna förpresslödel och uttalar som sin uppfattning att pressutredningens förslag intestrider mol tryckfrihetsförordningen. Och i det uttalandet finns enighei mellande politiska partierna. Men jag vill gärna understryka vad deparlemenlschefenhar sagl, nämligen att enligt hans mening bör kraven på tryckfrihetsrätlsliggranskning vara lillgodosedda genom den ingående behandling som dessa frågorfått i yttranden frän hovräll och massmedieutredningen samt all frågan omgrundlagsreglering av presslödel får behandlas av den nya utredning som skalltillkallas. Jagförstår inte riktigt invändningar. Här tillgodoses ju kravei påfortsatt diskussion om de här frågorna, då självklart den principiella frågankommer in när den nya massmedieulredningen fullföljer sina resonemang. Men inuläget, säger hovräll, finns det ingen anledning att rikta anmärkning molpresslödel från tryckfrihetsrättsliga utgångspunkter. Jagvill alltså här understryka alt bestämmelserna, också om de skall beslutas iform av lag, kommer att tas upp av den utredningen och att för en sådan lagligreglering - del skall alliså inte vara en kungörelse utan en lag - finns slorasympatier inom hela konstitulionsutskotlet Förslagetalt upphäva annons- och reklamskatten har tidigare avstyrkts av skalteutskolleioch vi yrkar avslag på de reservalionsvis framförda yrkandena i denna fråga. Jagvill ocksä med anledning av uttalanden av bl. a. säga atl vi närdet gäller utvecklingsbidragen och samverkansbidragen följer propositionenslinje. Det rör sig ju här om nyinförda bidrag, som man inte gärna kan hävda allde bör uppräknas. Jag yrkar också avslag på de avslagsyrkanden som slälls idessa sammanhang. Tillsist några ord om presstödet till de s. k. invandrartidningarna. sade här atl regeringens slöd inle ger någon lösning avdessa tidningars problem. Del kan ju vara fallet. Men det framgick också avherr och av inlägg att konstitutionsutskottetsmajoritet har skapat en sådan lösning. HerrWerner i talade, som del väl anslår en präst, på latin för alt uttryckasin förvirring inför majoritetens uppträdande i denna fråga. Jag tycker nog attherr i stället borde ha ägnat sig ät att läsa svenska iulskoitsbelänkandet I så fall hade han inle behövt tolka betänkandet såsom enviss potentat läser , för del här förslaget innebär atl denna fråga nu påsocialdemokraternas initiativ får en lösning - och atl det finns en majoritetför den lösningen har ju framgått av och här. Enligt det förslaget kommer stödet lill dessa lidningar altfördelas över ett särskilt pres-slödsanslag, särskilda regler kommer attkonstrueras så att presstödet lill dessa lidningar lillgodoser samma syfte förinvandrar- och mino-rilelsgrupperna som slödet till övriga svenskadagstidningar, nämligen att främja en fri debatt och opinionsbildning. Jagutgår från alt regeringen snabbi, på vår beställning, skall utformabestämmelserna i detalj och lägga fram förslag tillriksdagen . Iallt väsentligt har slöll del här förslaget. I den reservaiion manavgivit godtar man i princip den nya ordningen, men man begär dessutom en uppräkningav anslaget . Det tycker vi från socialdemokratisk sida är ologiskimed tanke på all syftet med den nya ordningen inte kan tillgodoses förrän nyaregler har utarbetats. All erfarenhet visar att tidningsutgivning måsle byggapä långsiktig satsning. För informationen inför valet kan en uppräkning avanslaget från budgetårels början knappast hinna få någon effekt Redan genomriksdagens beslut och inrikesulskottets hemställan har anslaget lill dessalidningar fö. Enligl vad jag erfaril kan medel fråndetta anslag beviljas detta år. Följer majoritetensförslag innebär detta alt anslag enligl den nya ordningen, som syftar lill allfrämja en fri debati genom flera pressröster, även för denna kategori tidningarkan utgå från nästa kalenderårs början. Jag yrkar bifall till utskottels hemställan under samtliga punkter. i (m)kort genmäle: i drar sig inle för alt la partistöd frånSvenska när det gäller atl argumentera borl . Del är julecken pä en viss ödmjukhet. Menhan ger sken av att vi pä någol säll skulle vara mot presstöd. Det är alldelesbefängt. Vi begriper lika väl som övriga partier att pressen måste stödjas. Vadvi i slorl yrkar är en ny uiredning, som vi vill skall undersöka möjligheternaför de generella slödålgärderna att bättre komma lill sin räll. Vi menar atl dehar en preventiv verkan i det här sam-rnanhanget Vad händer , herrSvensson? Kompenserar då fortfarande en 50-procentig täckning en åriigkostnadsökning på för de lidningar som inte får presslöd? Vi villförebygga att ytteriigare lidningar seglar in i behovssilualionen. Därlillkommer moment av godtycklighet som alllid lurar vid ell så uireral selektivtstöd som föreslås. Därför vill vi faslhålla vid del lidigare stödsyslemel tillsutredningen kommil med någol nytl förslag. Vadgäller invandrartidningarna värdet verkligen i klarhelens intresse jag försökteuttrycka mig på latin, men om lyssnade på del övriga jag sade vardet nästan lika klart. Dock fick jag ingen kommentar till skrivelsen fråninvandrarverket som jag berörde i mitl lidigare anförande. Det skulle varamyckel värdefullt att få en kommentar till den skrivelsen därför att den berörsädana saker som bör intressera det socialdemokratiska partiet, t. ex. detlaatt invandrarverkel känner olust inför utsikterna att lämna stöd lill ettförelag som inte kan ge avtalsenliga löner osv. Det är myckel sloff som hamnalvid sidan om. Jaganhåller om en kommentar lill den skrivningen från invandrarverkel. (vpk) kortgenmäle: Nr 106 i yrkade avslag på våra re- Onsdaeen den servationer utan närmare motivering. Del är inle så slarkl. 21onr\\ 1976 Jag har lidigare sagl attdet förslagna tidningsstödet innebär fram- ' steg men också allvariigabegränsningar. Vad ger det för möjligheter att Stöd till dagspres-skapa nyatidningar för alt på del sättet försöka bryta en monopolsiluation sen på en orteller i en region? Utredarna har länkl sig att en grupp som planerar endagstidningsutgivning skall börja så smått med en veckotidning för att sedansuccessivt trappa upp. Men det faktiska slöd som propositionen ulgår frånmåste, såvitt jag förstår, göra det oerhört svårt atl slarta en ny tidning ochdessulom gå över lill dagslidningsutgivning. Det tror jag också iEskilstuna, som är yrkesman, häller med mig om. Omelableringsstödet är snäll blir del förhållandevis ännu snålare vid övergångtill fierdagarstidning som kräver mycket slörre resurser. T. o. m.Landsorganisationen som haft långt framskridna planer på startande av endagstidning lär ha resignerat inför de slora kostnader del medför. Då måsle maninse atl för mindre kapitalstarka grupper är möjligheten att starta en nytidning mer eller mindre obefintlig även efter det stöd som propositionenföreslår. Detär alltså svårl all slarta nya lidningar, men vi finner del ur demokratisksynpunki viktigt atl jusl de möjligheterna skapas. När del gäller den saken harpropositionen enligl vårt förmenande en klart otillräcklig för att inte sägaomöjlig karakiär. Jag skulle vilja fråga om tror all detta kanstoppa koncentralionslendenserna inom den svenska pressen. Jag Iror detverkligen inte. HerrJONSSON i (fp) kort genmäle: i betonade all debaiien varil stillsam, ochhan blev högslämd när han lalade om den svenska modell som är färdig altfastläggas. Han gissade även på elt gotl världsrykte. taladeockså om au den byggde på en liberal grundsyn. Jag vill närmast säga atteftergifter åt liberalt håll kanske varit riktigare varubeleckning. Försvaretför annonsskatten övertygade inte heller för det skall också tilläggas att detfordras många miljoner för att kompensera just det skatteuttaget Annonsskaltenär ju inte bara dyr för de tidningar som drabbas av den, utan den har en dyradministration, den är orättvis och den ger statskassan förskräckligt lilelpengar. Närdel gäller kommeniarer i fråga om invandrartid ningarna lycker jag alt del är felakligl atl här i kammaren försöka ge sken av att det just är socialdemokraterna som tagit iniiialiv ull ell särskill presstöd för invandrartidningar. Det är närmast en märklig historieskriv ning. Verkligheten är nämligen den all socialdemokraterna med cen terpartistisk medverkan ända till nu motsatt sig och förhindral ett sådant presstöd. Nr 106 För att travestera egna ord om den svenska modellen Onsdaeen den bordedet väl vara rimligl all också invandrarna fick leva på svenska 21 aoril 1976 villkor.Från folkpartihåll har vi hävdat au - det vill jag upprepa - in- -------------- vandrartidningarna skall behandlas pä samma sätt som övrig dagspress Stöd till dagspres- när del gäller presstöd. Invandrarlidningar som trycks och utges i sen skall inte diskrimineras för att de utkommer påannat språk än svenska. Att invandrartidningarnaär vikliga och fyller en både informativ och opinionsbildande funktion ärsjälvklart, och i den delen är vi också överens. Del vore väl ändå rimligt attgå efter den modell som förordals från vårl håll och som ger enriktigare uppläggning. Jagtycker att även skulle kunna vara så pass blågul all han kundeövertala sina socialistiska vänner atl slödja en sådan linje. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Till i vill jag säga att det gör mig litet ont atthöra honom argumentera mot presstödet och anta alt det förslag han lägger framskulle kunna ha några positiva verkningar. Han vill ju framför allt komma framtill stöd för de lidningar som är ledande på marknaden och har möjlighet attkompensera sig genom prishöjningar på annonser och abonnemang. Däremot vägrarhan att vara med om en 40-procentig uppräkning av presstödet för delandsortstidningar som lill av sina inkomster är beroende av presstödetDet innebär risk för tidningsdöd i följande städer; . De enda städer i vilka villuppehålla mångfald är och . Där är han i stället mycket generösoch ökar stödet till från 13,5 milj. kr. till 19,5 milj. kr.I två lidningsstäder skall man ha kvar mångfalden, i övriga städer är han inleberedd atl göra någon insats. Jagförslår atl vill ha högre anslag för samverkansbidrag och ävenför utvecklingsbidrag, där har samma uppfattning. Men det rör sigom en försöksverksamhet och vi kräver insatser från tidningsutgivarnas egensida för att åstadkomma lösningar som kan verka kostnadsnedpressande. Ifråga om slödet lill invandrartidningarna vill jag påpeka att vårl svar påinvandrarverkels skrivelse lill ulskollei är del förslag som presenterats.Och del förslaget är väckt på socialdemokraliskt initiativ, och det bygger påpresslödels principer för mångfald även när det gäller invandrarpressen. Delär mol monopolisering som var den folkparlisiiska och moderala modellen förpresslöd lill invandrarpressen. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Jag vet intevarför i får så dystra visioner av mittanförande. Vad vi vill är att få till stånd en ny utredning som också inbegriper degenerella biständsätgärderna. 46 ningen är klar vill vi faslhålla vid det nuvarande systemet. inte fä de gräsligaeffekter som här har anfört Del hjälper inle, , höjer rösten aldrig så mycket, del är orden och innehållet det hänger på.Försök atl lyssna litet på vad som sägs. HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: Menar man allvar med att man vill bryta monopoltendenserna på pressensområde så måste de praktiska möjligheterna skapas för partier ochorganisationer att starta nya lidningar i de områden där en faktiskmonopolsituation redan inträtt Jag kan inte finna, hur välvilligt jag änstuderar propositionens förslag, alt man klarar den uppgiften. Denutveckling som redan skett och som fortsätter när det'gällermo-nopoliseringstendenserna inom den svenska pressen är ganska förskräckande.Den situation vi har är att antalet orter med lokal tidningskonkurrenshar minskal från 1945 till 21. I slällel har kedjebildningen ökat, dvs.större tidningar köper upp mindre, bildar tidningshus och dominerar regionalt.Det finns en rad exempel på detla, och del framgår även av den utmärktapressutredningen, som serverar en väldig massa faktamaterial. Inom regionernaDalsland, , , , äger familjerna och som tillsammans har av dagspressenssammanlagda upplaga inom området Dellaär ju en utveckling som har pågått och som fortfarande pågår och som tyvärr,såvitt jag kan bedöma, inte stoppas ens av det förslag som läggs fram i den nyapropositionen. Det är också en utveckling som innebär ell hot mot pressfriheteni det här landel. i (s) kort genmäle: Till vill jag säga all vi är ju ändå överens omhuvudparten av de här förslagen och de stora pengarna dä det gäller detselektiva presstödet. Det är ju rätt marginella förändringar som föreslås härfrän kommunisternas sida. HerrWerner, jag behöver inte höja rösten för att förstärka min argumeniaiion. Nimoderaler begär ju, , inte bara en ny utredning om övergång tillett generellt stödsystem. Ni vägrar ju ocksä att biträda höjningen avproduklionsbidragel till landsortspressens an-dralidningar. Det får den effektjag beskrev - risker för en mycket omfattande tidningsdöd. Det bör klart för sig.