prot · FZ0933 · 1975-12-31 00:00:00 — Avsiffermaterialet i den promemorian, vars riktighet det inte finns anledning attbetvivla, framgår atl av fritidsbebyggelsen i vårl land ligger inom 3 96 avlandels yta. 60 96 av all fritidshusbebyggelse ligger inom frånStockholm, och . Med ulgångspunkl i detta är del, precis som Jagsade i milt första anförande, alldeles uppenbart au det - om vi bortser frånkuster och stränder - i vårt land finns slora markområden där vi med vettigkommunal planeringsberedskap kan på olika sätt ganska snabbt tillfredsställaden stora efterfrågan som finns på spridd fritidsbebyggelse. Avde handlingar som jag refererade till alldeles framgår det också att 85-9096 av människorna föredrar just gles fritidsbebyggelse och inte den form avfritidsbebyggelse som vi fick se att man tydligen försökte attarbeta fram på östkusten. Vi såg där fritidsstäder med omkring 5 000 invånare,med diskotek, biografer och stora centrumanläggningar, som jag tror på intetsätt motsvarar vad folk vill ha på sin fritid. Del är för mig obegripligtvarför man på sin fem veckors semester skall åka från sitt tätorlssamhälleSkärholmen lill ell nytt på östkusten. Man kanske får något närmaretill bad, men där kommer det alt vara nog så trångt. Sedan,herr talman, bara en kort kommentar också lill uttalande omfrågan kring Örnäs skj'uifäll, som verkligen har varit utomordentligt besvärlig.Men för alt rätt skall vara rätl skall man ha reda på atl del hela harkomplicerats av all alla de sju eller åtta alternativ som fakiiski fanns, sommilitären hade arbetat fram, inte fick offentliggöras. Detta berodde på aumilitären enligt de regler som gäller måste hemligstämpla sina förslag. Jagtycker att del är helt förlegade och mycket dåliga regler, som vi skall försökabli av med. Men man var bunden av de regler som fanns och hanterade ärendet pårätt sätt. Militärerna föreslog f ö. inte i första hand den plats som var bäslför dem utan den som de trodde skulle passa in också i samhällsplaneringen iövrigt. i (c) kortgenmäle: i läste högt ur civilutskottets belänkande nr I,och också Jag skall göra det. Vi skriver bl. a. följande: "Enligtutskotiets mening finns det lika litet nu som anledning till erinringarmot den fysiska riksplaneringens allmänna uppläggning och syften." Därmedmenar vi atl det är angeläget atl medel skapas för hushållning med mark ochvatten och för att unika resurser kommer till bästa och riktigaste användning.Vi skriver vidare: "Med hänsyn till skiftande tyngd hos olika anspråk närde riktar sig mol områden med skilda förutsättningar är ett planeringsprogramav i motionen 16 föreslagen typ vare sig möjligt eller lämpligt." Omjag inte hörde fel underlät att säga, när han citerade utskollel,all del gällde ett planeringsprogram av den typ som föreslagils i motionen 16,som innebär en hård styrning bl. a. över kommunerna. Eftersom vi iutskoltsmajoriieien ser del som myckel angeläget alt kommunerna skall ha ettstarkt infiytande i planeringen, kan vi naturligtvis inte ansluta oss lilldetta förslag. Jagvill också understryka vad som kommit fram när vi rest omkring ute i kommunerna- och det framgår också av programmen - nämligen att kommunerna har högaambitioner i denna planering. HerrMagnus i säger atl man vad gäller åkermarken är lika godakålsupare ute i kommunerna vare sig man tillhör det ena eller det andrapartiet, och det kan också jag instämma i. Delta är självfallet ettsvårhanierai område innan man vänjer sig vid att planera efter de nyatankegångar som är så allmänt accepterade. Lålmig också säga några .ord till om fritidshusen. Jag håller med omall vi har myckel mark här i landei. Totalt har vi alltså ingen brist i delavseendet. Men det är bara så att vissa områden är särskilt starkt efterfrågadeför olika intressen och all man därför måste vara restriktiv medfritidsbebyggelse inom vissa regioner. Men nalurliglvis skall en sådantillåtas också där. Jag vill dock verkligen understryka att fritidsbebyggelseninte får tillåtas växa förrän det föreligger en noggrann planering. Jag vill idetta sammanhang peka på något som slår i propositionen och som vi harunderstrukit vad gäller , där man har både kust och ett stort antalinsjöar, nämligen all del är angelägel all medverkar i strävandenaatl verkligen skapa en sådan planberedskap. Programskedeti den fysiska riksplanerlngen, m. m. i (vpk) kort genmäle: Jag menar atl båda de två senaste talarna har underlåtit atl gå in påfrågan om den egentliga innebörden av prioriteringar och program på dettaområde. De lägger in mycket mera i denna planering än vad den i verkligheteninnehåller. Atljag inte nämnde för i vilken sorts program jag åsyftade hadefaktiskt den enkla orsaken, som även i bör vara medveien om,all det i betänkandet bara behandlas ett enda 3Riksdagens protokoll 1975/76:33-34 Programskedel1 den fysiska riksplanerlngen, m. m. alternativt förslag,nämligen vpk:s. Det var alltså onödigt alt påpeka detta för i Hölö.Del fanns heller ingen anledning att replikera mot mig i det avseendet i detgenmäle som egentligen avsåg i . Jagarkanske en dålig pedagog, och min genomslagskrafl hos har tydligenvarit ringa. Men vad kommunisterna kräver är ett program förverklig politisk prioritering av vilka intressen som skall vara utslagsgivande,vilka normer beträffande exploateringsgrad och liknande som skall tillämpas ide olika områdena. Del vill i och uiskottsmajoritelen inte varamed om därför att de tycker atl detta är saker som skall bedömas från fall lillfall. Jag kommer kanske atl förenkla en smula, men låt mig i alla fall dra ettpar paralleller. Delgäller här en planeringsprocess med en kedja av rättsliga beslut. Ytlersl ärdet fråga om den formella uppläggningen av en rättslig maktutövning. Hurskulle det vara om man t. ex. när del gäller svensk byggnadslagstiftningskulle säga, att vi i etl område kan ha en hög beläggning med barnslugeplalsermen atl vi kan jämna ut det med atl ha en hälften så hög beläggning i etl annatområde? Hur skulle del se ut, om man byggde efter sådana principer? Det vore t.ex. också uppenbart orimligt om man inte alls hade några maximitak förexploateringsgraden i olika områden. Byggnadslagstiftningen är inte helleruppbyggd på det sättet. Hurskulle det vidare se ul om man i svenskt arbetsliv skulle resonera såprinciplöst att man sade, att arbetarskyddsfrågor får handläggas från fall tillfall? Det finns så många olika synpunkter på dem. Somliga arbetare har Justörre lungor och andra har mindre. De som har större lungor lål mera koldioxidän de med små lungor. Alltså kan vi ha olika principer för olika fabriker. Såkan man uppenbarligen inte resonera, om man vill ha en medveten styrning av ensamhällelig process. Hur skulle del se ut om landets domare skulle tillåtassäga: De olika rättsfallen är ju så varierande, att vi egentligen inte behövernågra principer för rättslill-lämpningen, och strängt taget behöver vi ingalagar alls, för vi kan Ju avgöra målen från fall lill fall, allteftersom domareoch nämnd tycker! Del är uppenbart alt var och en skulle inse all en sådanavsaknad av principer, av politiska målsättningar och av värderingar skullevara fullständigt katastrofal på alla andra områden. Men det hindrar inte atlfru i tycker del är fullt tillfredsställande alt ha den typen avlöslighet, subjektivitet och opportunism i den del av samhällsplaneringen somberör den fysiska riksplanen, som ju egentligen är av vida mer genomgripandebetydelse socialt sett än många av de andra områden som finns inomsamhällssektorn. Hen i Karistad (s)kort genmäle: Till i kan jag säga att vi är helt överens om attplanering behövs för åkermarken, så på den punkten lycker jag inte vi behöverorda mer. Till vad om fritidsbebyggelse, där han också talade om diskolek, vill Jag sägaatl det väl inte är den problemaliken som vi har varit inne på vare sig vidproposilionsbehandlingen eller eljest i utskottsbehandlingen. Det ärju ändå så,ärade kammarledamöter, att varje människa inte kan få sin egen lilla ö, oavsettom del är i eller någon annanstans. Människorna villförlägga fritidsbebyggelsen till speciellt attraktiva områden, såsom kustenoch sjöarna. Därför menar vi att del där måste vara en fast och kontrollerbarbebyggelse. Jagskall citera ell par ord ur motion. De anser atl fritidsbebyggelsenskall utvecklas efter "människors efterfrågan". Vad är"människors efterfrågan?" Om vi skulle tillåta det, kunde etl fåtalmänniskor med starka kapilalinlressen köpa sig mycket fina områden medsommarstugebebyggelse, varigenom de många människorna skulle helt utestängas.Det är därför som vi menar att här måste en planering ske. - Del är långtmellan diskotek och kust och öar! Påen punkt skall jag hålla med , nämligen i fråga om Örnäs ochmilitärerna. I betänkandet har vi också skrivit atl del redan på ett tidigtstadium krävs alternativa lösningar. I fallet Örnäs är del emellertid ettfaktum att militärerna har ändrat ståndpunkt på ett senare stadium och alt denu accepterar det alternativ som är under utredning. Progratnskedet1 den fysiska riksplanerlngen, m. m. HerrDANELL (m) kort genmäle: Jag har inte, vare sig i del särskilda yttrandet eller i debatten , framhärdat i något krav pä atl vi skulle ge varje familj en egen ö.Tvärtom harjag hållit med om att vi har hårt exploaterade kustområden i vårtland. Men Jag har också kunnat visa alt eflersom en stor del av fritidsbebyggelsenligger på en mycket liten del av landets yla - som Jag sade ryms av dennabebyggelse på 3 96 av landets yta - har vi i vårt land stora markområden därdet finns möjlighet att erbjuda fin och välplanerad fritidsbebyggelse. Vi kanockså undvika hård-exploaterade centrumliknande fritidsbyar. Detla varkvintessensen i del förslag som jag framförde. i sade atl exploateringen vidkust och sjö är så hård att det krävs en fast och kontrollerbar bebyggelse där.Javisst! Jag har t. o. m. sagl att vi behöver en fast och kontrollerbarfritidsbebyggelse över hela landei; självfallet behöver vi ha del! Men viskall se till att kommunerna har så god planberedskap att del inte på någotsätt går all sälta krokben eller onödigt fördröja fritidsbebyggelsen, och viskall kunna erbjuda en fritidsbebyggelse som så långt det över huvud laget gårtillgodoser efterfrågan. Det är helt enkelt folks önskemål vi skall tillgodose,och inte folks behov, som socialdemokraterna annars ofta talar om. i Karistad(s) kort genmäle: På s. 195 i propositionen lar departementschefen upp den här frågan ,-och säger bl, a;: "och understrykerbetydelsen av att fritidsbebyggelsen behandlas ingående under Programskedet1 den fysiska riksplanerlngen, planeringsskedet,"Vidare påpekas att "planverket efterlyser vissa delreformer ibyggnadslagstiftningen, rörande bl, a, olovligt byggande". Jagsade förut all jag med tillfredsställelse har noterat det aviseradelagförslaget om ökade ingrepp mot s, k, svartbyggen. Om man läser del särskildayttrandet av herrar Wennerfors och på den här punkten, irorjag-som jagsade inledningsvis-att man skall finna att det förpliktar till intet.Majoritetens skrivning och departementschefens skrivning i propositionen är ochförblir däremot en garanti för all de många människorna skall få tillfälletill rekreation och turism och erhålla möjlighet att nyttja fritidsanläggningarav skilda slag. Herrbostadsministern , som meddelat, alt han i samband med behandlingen avdessa betänkanden i ett sammanhang ämnade besvara delsherr i Holmgården (c) anmälda interpellation,1975/76:61, om användningen av till annat än Jordbruksändamål, och delsherr i (fp) anmälda fråga, 1975/76:120, omregeringens avgörande av visst planärende, erhöll ordet och anförde: Den fysiska riksplaneringen har sin grund i konflikterna omanvändningen av våra mark- och vattenresurser. Under 1960-lalel kom dessakonfiikier till allt starkare uttryck. Det gällde både konfiikier i samband medindustriprojekl som i , , och Ritsem och konflikter som hadesin grund i att den snabbi ökade fritidsbebyggelsen vid kuster och stränderhotade atl stänga ute dem som av olika skäl inte hade möjlighet all muta inegna markområden. Erfarenheterna från 1960-talel visade allexploaleringsintressena hade lättare atl göra sig gällande än de intressen somönskade bevara naturtillgångarna för andra ändamål. av de viktigare skälentill detla var att samhället ofta kom in i elt sent skede i beslutsprocessen,markköp hade genomförts, betydande projekteringskostnader hade lagts ned ocholika intressenter hade hunnit låsa sig i sina positioner redan innan enallsidig avvägning mellan de motstående intressena hade kunnat göras. Denfysiska riksplaneringen innebär en väsentlig förbättring av dessa förhållanden.Genom en förstärkt översiktlig planering och genom att samhället harfått erforderliga medel atl tidigt pröva frågor om eiablering av en rad viktigaindustrityper vidgas möjligheterna all göra en förutsättningslös prövning avhur olika miljö- och markanvändningsintressen skall vägas mot varandra.Arbeiet under programskedel har också visal att dessa frågor omfattas av eltstort intresse såväl i kommunerna som hos de statliga myndigheterna. I takt medall arbetet med den fysiska riksplaneringen har framskridit har behovet kommitalt kännas alll starkare av en övergripande planering där enskilda åtgärderställs i relation lill ell större sammanhang och till långsiktiga utvecklingstendenser. Genomdet programarbete som regeringen nu har redovisai lill har en godgrund lagts för del fortsatta planeringsarbetet. Flertalet kommuner kommer attgenomföra betydande planeringsinsatser inom ramen för den fysiskariksplaneringen. Den fysiska riksplaneringen har också inneburit all kommunernaförslärkl sin översiktliga planering även i områden som inte berörs av defastlagda riktlinjerna. Manbör hålla i minnet att planeringen i sig i regel inte innebär all man kanundvika au motsatta önskemål om markanvändningen gör sig gällande. Men genom envidgad planeringsinsais kan riskerna för konflikter om markanvändningen iframliden klariäggas på ett tidigt stadium och göras till föremål för analysoch diskussion innan de konkreta besluten skall fallas. Jaglyssnade med intresse till inlägg, men jag blev litet förvånad.När han kom fram till kärnfrågan avslutade han nämligen sitt inlägg och gickned och satte sig. Jag tyckte att det hade varit intressant om Svenssonefter en teoretiskt skicklig analys - är en skicklig teoretiker- hade fortsatt och kommit över till de praktiska problemen för det är ju ändådär som vi politiker har den verklighet vi måste ge oss i kast med. Undersenare tid harjag haft tillfälle alt resonera med några kolleger i deösteuropeiska länderna, där man ju har tillgång lill elt mycket väl utvecklatplansystem. Men det intressanta i dessa diskussioner var alt de i sillbeslutsfattande upplevde precis samma dilemma som vi. De har en statligindustrisektor som vill bygga ul, la markområden i anspråk och därmed hotarmiljöintressen. De har lälorlsinlressen som tränger sig på och vill tajordbruksmarken i anspråk. De har problemet med avvägning mellan sysselsättningoch orörd natur. Jag tror att vi i olika samhällssystem genom den ökademedvetenheten om dessa konflikter egentligen slår i en myckel likartadbeslutssituation. Därförskulle jag hälsa med tillfredsställelse om inte gör del så lättför sig att han stannar vid den teoretiska analysen utan fortsätter och går inpå problemen i konfliktsituationerna. Det är då vi får den intressantapolitiska diskussionen och del är då politikernas hållfasthet, vare sig de ärcenterpartister eller vpk-are, ställs på prov - om de teoretiska uttalandenatål alt konfronteras med verkligheten ute i kommunerna. Jag inbjuder alltsålill en forisatt debatt och hoppas att den skall ge oss alla ell gott utbyte -och framför allt all den skall påverka politiken på etl positivt sätl. Denfysiska riksplaneringen medför således inte au problemen försvinner. Ävenfortsättningsvis kommer vi alt tvingas göra avvägningar mellan inbördesoförenliga intressen. Den fysiska riksplaneringen ulgör emellertid ellutomordentligt värdefullt verktyg med vilkel sådana problem kan angripas ochlösas med beaktande av långsiktiga resurshushållningssynpunkter. Därvid är detnaturligtvis viktigt all samhället successivt får en starkare roll äntidigare. Det är en förutsättning för all vi skall få inte bara en diskussionutan också beslut som grundas på Programskedel1 den fysiska liksplaneringen, m. m. Programskedet1 den fysiska riksplanerlngen, m. m. en vettig avvägning. Programskedethar nu avslutats och planeringsarbetet inletts i kommunerna. I en del kommunerhar man redan nu hunnit långt i planeringen, i andra har man Jusl startat sillplaneringsarbete. Det ligger i sakens natur att det i detta läge uppstår en delövergångsproblem. Beslut måsle emellertid kunna fattas också under pågåendeplaneringsarbete, även om underlaget för besluten inte alltid kan uppfylla dekrav som har ställts upp för alt gälla när planeringsskedet är genomfört.Utvecklingen i samhället kan ju inte avstanna i avvaktan på all planeringen ärgenomförd och regering och riksdag har tagit ställning lill resultatet. Attsådana beslut måsle fattas får emellertid inteuppfattas som ett medgivande lill en sänkning av ambitionsnivån i det pågåendeplaneringsarbetet. Självfallet skall också de gällande riktlinjerna förhushållningen med mark och vatten beaktas då besluten fattas. Jag återkommerlill dessa frågor i samband med att jag besvarar en interpellation och en frågarörande jordbruksmarkens behandling vid planeringen. Jagvill nu något beröra planeringen av Hogdalsnäsel i , därutskottet har gjort en bedömning som i vissa stycken avviker från regeringens.Regeringen har med tillämpning av 10 a !? byggnadslagen angett all kommunenskall upprätta en generalplan för Hogdalsnäsel som utgår från all områdetskall disponeras så atl ett allsidigt utnyttjande för rekreationsändamål blirmöjligt. Enligt de av regeringen angivna riktlinjerna skall planen vidare byggapå förutsättningen all tillverkning av oljeutvinningsplatlformar under visslid kommer all ske i Kålviksområdet. Detta område definierades härvid så altbara själva Kålviksdalgängen innefattades. Regeringen förulskickade emellertidatl det efter godkännande kunde bli aktuellt all utvidga områdettill all omfatta även Sundsvik. Området vid borde däremot reserverasför naturvård och fritidsändamål. Utskottetgör nu den bedömningen all en vidgad planeringsberedskap bör upprätthällas förall välja mellan alternativa lösningar vid en eventuell fortsatt tillverkningav oljeutvinningsplattformar. En planering, i syfte alt klarläggaförutsättningarna för tillverkning av oljeutvinningsplattformar bör enligtutskottet omfatta området fr. o. m. t. o. m. Kålvik. Utskottet utgårfrån atl en planering för ifrågavarande verksamhei liksom inte medföralt ell område får tas i anspråk förrän del har visats alt del föreligger etlverkligt behov. Tillverkningav oljeutvinningsplatlformar på Hogdalsnäsel prövas av regeringen i enlighetmed bestämmelserna i 136 a i; byggnadslagen. Regeringen följer härvidprincipen att inte meddela tillstånd till sådanverk-samhet förrän det sökandeföretaget har kunnat visa att en plattforms-beställning är sannolik. Vidare harregeringen ansett alt verksamheten vid eventuella tillstånd bör samlas på eltsådant sätt och kringgärdas med sådana villkor att de beslående miljöingreppenkan begränsas lill ett minimum. Deändringar av riktlinjerna som utskottet nu förordar innebär dels att kommunen isin planering kan utreda och upprätthålla en beredskap för flera alternativalösningar om frågan uppstår om en eventuell utvidgning av tillverkningen avoljeutvinningsplatlformar på Hogdalsnäsel, dels att regeringen får störrehandlingsfrihet vid sin prövning av konkreta lokaliseringsansökningar. Deltaföranleder självfallet inte regeringen att ompröva de principer som hittillshar gällt vid prövningen. Regeringen har således för avsikt att även ifortsättningen pröva dessa frågor med yttersta noggrannhet och med inriktningenall sådana lösningar skall väljas som medför de minsta intrången förfriluftslivet och naturvården. Och jag noterar atl i gavuttryck för samma principiella inställning i sitt inlägg tidigare. som i har anfört alt dedelar av Hogdalsnäsel som har särskilda djuphamns-förulsättningar bör planerasi syfte alt tillskapa en s. k. industrizon norr, med speciell inriktning påoffshoreindustri. har som förslahandsallernaliv redovisaiönskemål om att det aktuella kustområdet undanias från de särskilda riktlinjersom gäller för norra skär-gårdskusi. Skälet härtill skulle enligtkommunen vara atl de gällande riktlinjerna har utformats innanoffshoreindustrin och dess behov av slora vallendjup var kända. Jagvill med anledning av detta framhålla att bilden av offshorein-duslrinsframtida utveckling ännu är oklar. Efter ett skede av hög aktivitet tycksverksamheten f n. vara begränsad. Den tekniska utvecklingen av alternativa sätlalt komma åt havsbottnarnas resurser kan ge nya förutsättningar för branschenslokaliseringsönskemål. Jag lycker inte atl del i ell sådani läge finnsanledning att bryta upp riktlinjer som angavs av för bara några årsedan i syfte atl utgöra långsiktiga ramar för både kommunernas och de statligamyndigheternas handlande. En dylik åtgärd vore inte ägnad atl inge förtroendeför samhällets vilja och möjligheter atl ställa upp sådana riktlinjer förutvecklingen som kan vara motiverade av hänsyn lill miljön och den framtidahandlingsfriheten. uttalande om planeringen för områdetLunneviken-Kålvik skall självfallet inte tolkas som om där vore fritt fram förallehanda industriell verksamhet. Jag skall slutligen besvara i Holmgården interpellationoch i fråga beträffande regeringens avgörande avvisst planärende. i Holmgården har bett mig redogöra för regeringens nuvarandeprincipiella inställning till användning av god lill annat änjordbruksändamål. Vidare har i frågat mig av vilketskäl regeringen avgjort ett ärende av principiell betydelse för den framlidaanvändningen av jordbruksmark ulan alt invänta behandling avpropositionen om den fysiska riksplaneringen. Då interpellationen och fråganberör samma ämne besvarar jag dessa i ell sammanhang. Programskedet 1 den fysiska riksplanerlngen, m. m. Om användningen av åkermarktill annat än jordbruksändamål, m. tn. Nr 33 Enligt utlåtande nr 1969 bör högvärdig jord- j . bruksmark inte tas i anspråk förlälbebyggelseändamål, om en från sam- 3 rl hf 1075 hällsbyggandets synpunkter likvärdig lösning kan åstadkommas på an- nan, förjordbruket mindre värdefull mark. Programskedet 1 upprepades i propositionen 1972 angående hushållningen med mark den fysiska och vatten och vid riksdagsbehandlingen av dennaproposition. liksplaneringen, uttalandespeglar alltjämt regeringens principiella inställning. m. m. Många, ibland sinsemellan molstridande, intressen riktas mol mark- Dit hör intebara samhällsbyggandets och jordbrukets intressen Om användningen ulanockså naturvårdens, industrins, kulturminnesvårdens och det rörliga av åkermarktill friluftslivets intressen. Det är regeringens uppfattning att maninte kan annat än jordbruks- ge något av dessa intressen absolut företrädesrätti alla förekommande ändamål, m. m. fall. Det är i stället nödvändigt atti varje särskill fall avgöra vilken lösning som med hänsyn tillsamhällsutvecklingen i stort är den mest lämpliga. Dylika övervägandenförutsätts ske inom ramen för den fysiska riksplaneringen. Atlsom ofta skett pröva jordbrukels intressen mot andra markanspråkförst i samband med faslslällelse av detaljplaner är förenat med betydandesvårigheter. Ofta har planeringen då hunnit så långt alt det kan vara praktisktsvårt alt ändra dess inriktning. Därför har regeringen i samband medbehandlingen av de kommunala programmen för den fortsatta fysiskariksplaneringen angett ett hundratal kommuner, där översiktliga planer skallutarbetas som lar hänsyn till jordbrukels intressen med beaktande av kravetatt skapa ändamålsenliga tätorter. Inom landels viktigaste Jordbruksbygder börenligt regeringens beslut regionala program för jordbruksmarken upprättas.Planeringsarbetet bör inledas möjligt.