prot · FY0988 · 1975-12-31 00:00:00 — HerrRegnéll återgav etl uttalande av direktör lill utskottet, i vilkel hanhade sagl alt han inle hade fåll besked från NJA. Jag kan naturligtvis intebestrida del, men jag är en aning överraskad. De första uttalandena om all enkoslnadsfördyring för projektet skulle kunna inträffa flck jag nämligen vidöverläggningar med direktör och finansdirektör i Statsföretagnägon gäng . Det var i samband med endiskussion om kapilalproblem som berörde Statsföretags verksamhel i desshelhet. Del gav mig anledning alt efteriysa kalkyler frän NJA för att få etlfaklaunderiag. Jag fick den promemoria ur vilken jag redovisadeuppgifter i min debatt med . Jag angavemellerlid klart att det var ell myckel preliminärt material som man inte kundedra några verkliga slutsatser av. Delta material tror jag de som deltar istyrelsearbetet i NJA har haft tillgång till sä småningom, bl. a. direktörsassistenteni Statsföretag och som också deltog i del sammanträde där manbeslöt all hos Statsföretag anmäla de kostnadsfördyringar som här haromnämnts. Jagvill säga detta därför alt man inle skall misslänka att NJ A;s ledning försökerundanhålla Statsföretags ledning de faktiska uppgifterna om vad som kan kommaatt inträffa. Självfallet är del en skyldighet för NJA-ledningen somdotterbolag till att hålla denna ledning underrättad. Del skeddeocksä sedan man i NJA;s styrelse hade granskat materialet och beslulat all gäfram lill regeringen, men självfallet via Statsföretag. hade NJA;sordförande återvänt från sin utlandsresa och kunde dä justerastyrelseprotokollet. Direktörsassistenlen hade enligluppgift tillgång lill ett ojusterai styrelseprotokoll . Jagantar all det då också fanns tillgängligt för de övriga i Statsföretagsledning. Men om det där är bristande informations- och kommunikationsproblemser jag det som en uppgift att se till att debristerna undanröjs. Med detta har jag framför alll velat upprepa tillfredsställelsen överatt vi nu slår fasl vid del beslul som fattades i fiol och att eftervad jag nu kan se enhälligl kommer att upprepa sitt godkännande. HerrREGNÉLL (m): Det är alltid litet bekymmersamt att diskutera en person, hansuppfattning och hans uttalanden, när vederbörande inle har möjlighel att självkomma till tals och redovisa hur han ser på saken. I della sammanhang är delStatsförelags verkställande direktör, , som jag citerade i elttidigare anförande. Industriministern uttalar nu en viss förvåning över decitat som jag kom med och den uppfattning som redovisades av direktör sade att utskottet av direktör fält upplysningar, alt NJA inte lämnatinfordrat material lill moderbolaget. Jag sade ocksä att om hade lämnats enbart lill utskottet, så hade jag väl fäll hälla innemed dem här i kammaren, eftersom vi är inställda på att inle skvallra urskolan när del gäller sådant som sagts i utskollet. hade bolagsstämma lämnades samma besked imånga tidningsreferat frän stämman, och därför måste del rimligen anses varariktigt. Jag har ett par stycken av de avrivna tidningssidorna med mig frånförra fredagen, där det lämnas referat frän bolagsstämman. Det heter t. ex. päDagens Nyheters handelssida under rubriken ; "Statsföretagsledning och styrelse har inle fåll någol som helst malerial om NJA;s fördyradeinvesteringsprogram. Personligen tycker jag all del är bekymmersamt för oss altinte ha del här materialet när vi nu sitter och brottas med Statsföretagsfinansiella problem, sade koncernchefen i samband med torsdagensbolagsstämma. Vihar sett uppgifter om att NJÄ skulle ha blivit 900 mifioner kr. eller 1,4mifiarder kr. dyrare än det ursprungliga programmet. Men vi har inte kunnatbehandla det i moderbolaget eftersom vi inle har settNJA;s eget material, menade . (Uppgifternaom fördyringen publicerades i dagspressen för en månad sedan.)" Sedankommer del som jag tillät mig säga var nägol uppseendeväckande; "Varförhar då inte NJA skickat över beräkningarna lill moderbolaget som ju måsle varamed och flnansiera en del av fördyringen? Jaghar varil utomlands en del sä det har inte blivit tid, säger ,ordförande i och styrelseledamot i ." Härföreligger etl visst informationsglapp, och jag noterar med tacksamhetindustriministerns löfte om alt man skall kunna brygga över delta. Anslagtill teckning av aktier i Anslagtill teckning av aktier i Jag vill framhålla att jag inte bestred all uttalandel hade gjorts. Jaguttryckte en viss förvåning därföratt det, såsom jag redovisade, nägon gäng ijanuari-februari riktades uppmärksamhet på att det här problemel kunde uppslå.Det gjordes av herrar och . Jag har väl därför anledning attförmoda, att man haft tillfälle att föfia ulvecklingen manarbetade med den preliminära promemoria som jag hade tillgänglig . Menden hade NJA styrelsesammanträde, elt ojusterat prolokoll översändesden till direktörsassistenlen i Statsföretag. Eftersom ordföranden,direktör , är utomlands frän lill sker inlehans underskrift förrän efter hemkomsten. Skrivelsen om kostnadsökningen gårfrån NJA till Statsföretag . Detsom ocksä är viktigt i sammanhanget är att denna skrivelse och dennaframställning inle kan komma lill hända under denna session. Sakenskall först bedömas av Statsföretag och överlämnas till regeringen innan vi kanlämna den slutgiltiga redovisningen. Därför lycker jag att man har ägnat någotför stor uppmärksamhet ät de ultalanden som direktör gjorde i dellasammanhang. HerrBURENSTAM (): Vi flck höra av indusiriministern att han flck de förstarapporterna om en fördyring av detta projekt i månadsskiflel januari-februari.Då undrar jag varför inte industriministern meddelade detta vid den slorainlerpellationsdebatten vi hade . Jag fäste dä uppmärksamhetenpä att det sannolikt skulle bli fördyringar. Dä vi hade en ny debatt den 1april, sä kom inle indusiriministern med några sådana upplysningar förrän i enav replikerna när jag hade pressat pä för att verkligen försöka fä reda på hurstora kostnadsfördyringarna var. Om det verkligen är som industriministern sade, althan hörde talas om fördyringarna , varförväntar han då till den med att tala om för svenska folket hur delförhöll sig? Det har ju funnits flera lidigare tillfällen. Är del rikligt attunder press komma med en sä pass viklig upplysning? Jag har inte tänkt la upp någon ylleriigare debatt. Får jag bara lämnaen kort upplysning. Isamband med överläggningar med Statsföretags ledning om kapi-talproblemen1975/76 anförs att det kan uppstå fördyringar på 80. Närjag frågar NJA-ledningen om den har nägol malerialbeträffande kosinaderna får jag en preliminär promemoria, vilket jag angav ideballen . I den kunde jag läsa fram att man preliminärt bedömde deinträffade kostnadsökningarna på järn, stål och maskiner sä, all en fördyringav stålverket kunde uppstå med ca 900 mifi. Men fortfarande var delta etlmalerial man höll pä all arbeta med. Jag hade ingen anledning att i det lägelgöra någol annal än att rapportera i om det material jag hade och detgjorde jag mot bakgrund av att hade gjort uttalanden omatt man kunde förmoda att 80 skulle komma att kosta 7 mifiarder. Nuhar vi alltså ett material som är presenterat och diskuterat i NJA;s styrelse.Det är överiämnat till Statsföretag och vi väntar pä all fä in det för en merslutgiltig granskning. Den här frågan har varit föremål förnäringsulskollels speciella uppmärksamhet och debatt. I sak finnsinte mera att tillägga . Anslagtill teckning av aktier i Hen (): Att frågan varit föremål för näringsutskotlels förnyade uppmärksamhelär ju trots industriministern, eftersom han sä energiskt kämpat emot en sådanförnyad granskning. Delvar en konstig upplysning vi flck, nämligen all industriministern hörde avStatsförelag, när man där diskuterade finansieringskalkyler, alt det skulle blifördyringar. säger industriministern att det inle fanns något faktaunderlagför detta Statsföretags påpekande. verkligen ett sä dåligtföretag att det besvärar industriministern med en så viklig fräga som enfinansieringskalkyl ulan all ha faktaunderlag? Är industriministern såointresserad att om han får höra om kostnadsökningar i månadsskiftetjanuari-februari väntar med att beställa in en promemoria frän NJA till marsmånad? Det var vad industriministern just sade. Dä kvarstår ändå att närindustriministern svarade pä min interpellalion sä var del förstefter att jag i repliker hade begärt besked som det sä småningom kröp fram enviss uppgift av ganska anmärkningsvärt slag. Tillät mig bara gratulera till all man i sakdebatten hadeett så balanserat inlägg från sida. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskollelshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottetshemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits i reservationen avherrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Vissavdragsrätt för kostnader för arbetskläder Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 31 med godkännande avutskottels motivering röstar ja, den det ej vill röstar nej. "Vinner nej harkammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservaiionen av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRegnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav föfiande resultat: Nr 26 med anledning avmotion om renovering av §3 Viss avdragsrätt för kostnader för arbetskläder Föredrogsskalleulskottets betänkande nr 28 med anledning av propositionen 1975:86 omviss avdragsrätl vid inkomsttaxeringen för kostnader för arbetskläder jämtemotioner. Hen i (c); 1 proposiiionen 1975:86 föresläs alt avdragsrätt för kostnader förarbetskläder skall utvidgas av . avsesarbetstagare och arbetsgivare träffa avtal om all arbetsgivarna ifortsättningen skall tillhandahålla sädana kläder kostnadsfritt. k. skyddsutrustning och för skyddskläder skall enligt förslaget fä dras avulan beloppsbegränsning. För andra arbetskläder föreslås en avdragsrätl enligtschabloner med . för är räknat. Detär glädjande all den här frågan fåll åtminstone en tillfällig lösning. Del ärall hoppas all arbetsmarknadens parter som föreslagils komnierall avtalsvägen klara upp dessa problem. Vid1972 års riksdag motionerade jag tillsammans med flera andra ledamöter i denhär frågan. Yrkandet i centermolionen gällde då ett extra avdrag om . Utskottetavstyrkte motionen med motiveringen att schablonavdrag av delta slag stötte påsvårigheter på grund av de praktiska och kontrolltekniska problem som en sådanbestämmelse kunde antas medföra. Tillsammansmed min partikamrat återkom jag i motionen 432 till åretsriksmöte. 1 årets motion framhåller vi all riksskatteverkel skall kunnameddela anvisningar om vilka grupper som skulle komma i fräga i del härsammanhanget samt att avdraget skall utgöra . Detär självklart att vi med tillfredsställelse hälsar de förslag propositioneninnehåller, även om en del grupper, bl. a. jordbrukare och företagare, harundantagits frän avdragsrätlen. Utskottet säger emellertid att problemet fördessa grupper kan aktualiseras i etl slörre sammanhang. Det är angeläget frågan möjligt bringas till sin lösning. Manmåste konstatera att de nuvarande förhållandena är helt otillfredsställandeoch orättvisa. En del arbetsgivare har tillhandahållit skyddskläder, andrainte. Det är anmärkningsvärt att detta förhällande inte har resulterat i att desom haft stort slitage pä skyddskläder och själva betalat dessa fält göraavdrag i sin självdeklaration, fastän del i de här fallen härrört sig omjobbare som haft de tyngsta och smutsigaste jobben. har vissaskådespelare fått göra betydande avdrag för sina arbetskläder. Jag missunnarinte skådespelare dessa avdrag, men förfarandet har varit orättvist gentemot destora kroppsarbetande grupperna i värt samhälle - orättvisor som komnier allkvarstå med den avgränsning som förslaget har fåll. Jagvill till sisl säga all jag tycker att propositionen i viss mån hartillgodosett våra motionsyrkanden. All man har höjt schablonavdraget gentemot riksskatleverkelsförslag och föreslär samma belopp, . räknat, som vi motionärer haryrkat var nödvändigi. För att de föreslagna åtgärderna skall få nägon slörrebelydelse gäller det givetvis att den förteckning som riksskatteverkel tillsammansmed berörda ar-belsmarknadsparler skall upprätta över grupper som skall komma iåtnjutande av schablonavdrag inte görs för snäv utan anpassas lill verkligheteni arbetslivet. Skulle vidare arbetsmarknadens parter ej komma fram avialsvägen, som förutsatts i propositionen,hoppas jag all får ta slällning till en förlängning av lagen. Jag har intet annat yrkande än bifall lill skatteutskottets belänkandenr 28. 1/55avdragsrätt för kostnader för arbetskläder Hen (): Fär jag böfia med all uttrycka min glädje över skatteutskottetsbetänkande nr 28. Frågan om avdragsrätt vid inkomsttaxering för de kostnadersom är förenade med särskilda arbetskläder har för tillfället fåll entillfredsställande lösning. Del kan vara av intresse att helt kort se tillbakapå hur frågan har behandlals i under de närmast gångna åren. Till1972 års riksdag väckte ell tiotal ledamöter ur de borgerliga partierna enmotion med krav att avdrag skulle medges för n-ierkostnader för särskildaarbetskläder. Molionen avslogs av den dåvarande socialis- Vissavdragsrätt för kostnader för arbetskläder tiska majoriteten främstmed motiveringen all del skulle "medföra nya gränsdragningssvårigheter ochojämnheter i beskattningen". Till1973 års riksdag hade motionärerna utökats med en representant för vpk, ochregeringspartiet stod då inför risken att lida ell volerings-nederiag ikammaren. Riksskalleverkel fick därför i uppdrag all skyndsamt ulreda frågan,och med hänvisning till den utredningen avslogs motionen vid riksdag,huvudsakligen med samma skäl om "de praktiska svårigheter ochgränsdragningsproblem som är förenade med en sådan avdragsräll". Hösten1973 förelåg riksskatleverkels ulredning, som innebaren klarl förslag lillpositiv lösning av avdragsproblemel. i och jagmotionerade därför lill riksdag och föreslog exakt riks-skatteverketslösning med lagtext och alll. Ärendel hänsköts av skatteulskottel lill 1974års höstriksdag, men , som hade haft frågan ute på remiss,varda ännu inte berett att lägga en proposilion. Med hänvisning till attproposilion skulle komma 1975 avslogs och min motion i december1974. Nutill riksdag föreligger en proposilion som i stort sett föfierriksskatleverkels förslag men begränsar lösningen lill all bli ettireårs-arrangemang för laxeringarna 1976-1978. Ävenom alla i skatteutskottet hela liden varil överens om att frågan om särskildaarbetskläder normalt skall lösas via kollektivavtal och att kostnaden skallbetalas av arbetsgivarna, har skalleutskottet nu kunnat enas kring en lösningför de arbetstagare som av någon anledning inle får arbetskläder via avtal. Departementschefenredovisar i proposiiionen att "riksskatleverkels förslag har mottagitspositivt av de remissinstanser som företräder lön-tagarintressen". Ettsådant konstaterande kunde ha gjorts långl lidigare om förslaget om avdragsrällfåll en mera positiv behandling i skatleulskottet och kammaren. Departementschefenkonstaterar i proposiiionen vidare att "frågan om arbetskläder ännu inlefält en lillfredsslällande lösning avialsvägen". Därför går han med päavdragsrätt under tre är. skall utfärda regler föravdragsrätlen, och är skatteutskottet berett att accepiera sådana regler.Utskottet framhåller "att de anvisningar rörande avdrag för arbetsklädersom riksskalleverket komnier att meddela i hög grad kommer att underlättatillämpningen av bestämmelserna och all de krav på bevisning som i allmänhetuppställs från beskattningsmyndighelernas sida inte torde medföra särskildasvårigheter när del gäller all bedöma frågan om avdrag för arbetskläder". Minglädje över betänkandet kanske efter den här redovisningen är förståelig förkammarens ledamöter. Slutsatsen av ulvecklingen i denna fråga bliru|)penbarligen all opposition i lönar sig - under förutsättning är tillräckligt envis. Hen (); I skatleutskottets betänkande nr 28 angående avdragsrätten förarbetskläder talar ulskottet om frågans begränsade betydelse. Det förvånar migatt skatteutskottet lydligen uppfattar frågan som liten och rätt betydelselös.Det är en slor fräga för alla de kroppsarbetare som har lunga och smutsigayrken och sliter ul arbetskläder onormalt fort. Dessa grupper har åter och äterkrävt alt få göra avdrag för arbetskläder. De har i de flesla fall vägrats.Samtidigt har de genom pressen fåll reda på t. ex. all skådespelare fäll avdragför scenkläder. Det har inte varit några vackra ord som sagts då ute päarbetsplatserna - det kan jag försäkra, om nägon händelsevis inte känner lillden saken. Eftermänga och länga krumbukter frän regeringen och riksskatteverkel har vi nuänlligen fält en proposition om att en utökad rätt lill avdrag för arbetskläderskall medges. Propositionsförslagetskulle naturligtvis i flera avseenden ha kunnai vara bällre än det är. a. av vad skatteutskottet säger angående egenföretagare. Men del ärnär del gäller avdragsbeloppels storlek ändå mycket bällre änriksskatleverkels förslag, och della måste hälsas med slortillfredsställelse, liksom att förslaget över huvud tagel har kommit. Det ärtrots alll ett slort sleg pä vägen mol rättvisa pä del här området. Meni motsats lill riksskatleverkels förslag föresläs i propositionen allavdragsrätten skall tidsbegränsas till tre är, Där komnier del negativa framigen. När vär socialdemokraliska regering inle längre kan säga nej lill kravenvill man inle medge avdragsräll . Motiveringen är allarbetstagarna under liden skall träffa avtal om ersättning på annal sätt. Jagtycker att förslaget i det avseendet är oriktigt och orättvist -därför har jagi en motion föreslagit all de i propositionen föreslagna avdragsreglerna inteskall tidsbegränsas. Delmåste väl stå klart för alla att även om man lyckas fä in i avtalsuppgörelsernaen rimlig ersättning för slitage av arbetskläder, sä kommer det att finnasenskilda eller grupper av arbetare som inte kan tillgodogöra sig ersättningoch som i sä fall måste ges avdragsrätt vid deklarationen. Om man för en vissgrupp inte lyckas lösa frågan avialsvägen kommer ocksä hela denna grupp allmista avdragsrätlen efter tre är. Det är konsekvensen av förslaget. Jaghar ocksä i den motion som jag väckt framhållit alt avdragsreglerna börtillämpas generöst mol dem som har svårt att bevisa sina koslnader. Men tillmin förvåning har skatleulskoltet avstyrkt motionen. Del fanns inle sä myckenkänsla för de här problemen all utskottet kunde tillstyrka motionens hovsammabegäran. Frågan är av begränsad betydelse, säger utskottet. Mankunde ha hoppats att det lämnats en dörr pä glänt när det gäller tiden efter detre åren. Men jag fattar det inte så. Jag fattar del i stället så att ulskottethar slagit igen dörren när utskottet, beträffande arbetare som inte senareomfattas av avtalsbestämda ersättningar för arbetskläder. Vissavdragsrätt för kostnader för arbetskläder 10 protokoll 1975. Vissavdragsrätt för kostnader för arbetskläder säger all ulvecklingen påarbetsmarknaden går mol all lösa dessa frågor avialsvägen. Sedan heter del all"denna lendens skulle givelvis mol-verkas av en permanenl avdragsräll förarbelskläder. En lidsbegränsad avdragsräll kan däremot ses som en lämpligstimulans i räll riklning." Somjagsade är jag glad över all förslagei överhuvud lägel har kommii och att detinnebär en klar förbättring i varie fall . Men jagbeklagar att både regeringen med propositionsförslaget och skatteulskottel,som stöder regeringen, är sä negativa i del här avseendet - t. o. m. mernegativa än riksskatteverkel. som sannerligen inle kan beskyllas för all varaöverdrivet generöst. Jagskulle naturligtvis kunna begära volering och rösiräkning om min motion, så allalla i kammaren fick lillfälle all visa om de har vifia alt hjälpakroppsarbetarna i del här avseendet även när del gäller liden efter de treåren. Men med tanke pä all del är elt enhälligt ulskoll som står bakombeiänkandel skulle del väl bara bli en meningslös demonstration, och därföravstår jag från delta. Eftersom den tidigare helt negativa inställningen docki alllför hög grad kvarstår när det gäller avdragsrätten för arbetskläderkommer frågan med säkerhet igen vid följande riksmöten. Problemet är baradelvis löst med del föreliggande förslaget. Med ett enhälligl utskottsbetänkande och med all den glädje som här hardemonstrerats skulle väl diskussion över huvud taget vara överflödig. Men jagförslår anledningen till den. Det har funnits etl behov att göra enhistorieskrivning. Den är inte rikligt fullständig, så jag måste kompletteraden. Del förelåg också i fiol socialdemokratiska motioner för en viss myckethårt ansatt och aktuell grupp i vårt samhälle, nämligen skogsarbetarna, sominte har några av de förmåner som räknats upp här. Manskulle också kunna låta historieskrivningen gä mycket längre tillbaka i tiden.När man granskar den promemoria frän riksskatteverkel som åberopas finner manatt ärendet funnits med sedan böfian av 1950-lalet. Det är sannerligen ingen nyfräga. Detbeslut som vi kommer att falla grundar sig på regeringens proposition 1975:86,som innebär en utvidgad rätt till avdrag för kostnader för arbetskläder. Jaghoppas alt herrarna här tycker att delad glädje är mångdubbel glädje, eftersomså niånga har medverkat. Kostnaderför skyddsutrustning skall enligt förslaget fä dras av utan beloppsbegränsning.Att kostnaderna skall kunna verifieras är självklart. För andra arbetskläderföresläs en avdragsräll enligt schablonmeloden. Enligtarbetarskyddskungörelsen är arbetsgivaren skyldig all bekosta personligskyddsutrustning, som speciellt är avsedd lill skydd mol olycksfall och ohälsai arbelel. Det finns många exempel på avtal om övriga beklädnadsförmåner. Delkan vara overaller, som på grund av arbetets art slits särskill hårt. Del kanvara förmåner som beror på all särskild klädsel är föreskriven, t.ex. uniformer. 1 riksskatleverkels promemoria med förslag om viss avdragsrällvid inkomstbeskattningen för koslnader rör arbetskläder finns en längförteckning över grupper inom industrin och den offentliga sekiorn som harfrågan om arbelskläder löst genom avtal. Sedanden skrevs har ytterligare grupper tillkommit. Del kan nämnas all deflesla landsting numera tillhandahäller skyddskläder som lidigare hänfördestill personlig omkostnad. Sådana förmåner anses i allmänhet vara av mindrevärde och undantas från beskattning. kan arbetstagaren få vissgollgörelse i pengar. Sådana förmåner har ju i allmänhet beskattats, ochavdrag för inköp av arbetskläder har ej medgivits. Merkostnader förarbetskläder framstår för många som en direkt omkostnad för intäkternasförvärvande. Att avdrag vid beskattningen inte har medgetts upplevs somorättvist. Detär rörande att bevittna den uppslutning som här sker när det gäller atttillvarata kroppsarbetarnas intressen. Jag har svårt att tycka alt det låterriktigt äkta, åtminstone när pratar. Han kritiserar utskottet,som har skrivit att frågan är av ringa belydelse. Hans partivänner i utskottetslår enhälligt bakom detta betänkande, sä han förstår att en begäran omvotering skulle bli en bumerang. Tillherr , som talade om den socialistiska majoritetens framfart 1972, kanjag säga att ledamöter stod för ett särskilt yttrande, där deockså delade majoritetens uppfattning all det här var en fråga som skulle lösasav arbetsmarknadens parter. Jag undrar vad i säger omatt nu hell plötsligt enrolleras i de socialistiska leden. Men det får han välla upp själv. Ocksäherr historieskrivning går lillbaka bara till 1972. Han känner signu helt tillfredsställd. Jag har t. o. m. varit i tillfälle att se att han harskrivit i sin hemortstidning alt solen lyser en sådan här dag, då man har fåttsom man har velal. Men det är många som har varit före med delta förslag!