prot · FZ09118 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:118 Förhandlingarnaleddes lill en börian av fru tredje vice talmannen. §1 Prövning vid utvidgning av skogsindustrien verksamhet Fortsattesöveriäggningen om civilulskolids belänkande 1975/76:17. Ulskoltels ordförande har redogjort för uiskollsma-jorildens synpå hur utvidgning av skogsindustrien verksamhet skall prövas. Hon har gjort detutifrån den fullt riktiga utgångspunkten atl vi nu diskuterar vilken av tväprövningsmeloder som är lämpligast: en ordning där regeringen från fall lillfall fattar beslul om prövningsskyl-dighel, eller en ordning där förelagensjälva gör en ansökan om atl få överskrida dt visst förbrukningstak. Hon harockså klart visat all an-sökningssysiemei är mer rättvist och effektivt, medanförbehållssystemd medför risker för atl vissa företag slinker förbi prövningen. Jaghar självfallet inget emot en sådan argumentering - en saklig argumenteringsom ansluter till ulskoltsmajoriletens yttrande. Jag har trots det ansett migböra foga ett särskilt yttrande lill betänkandet, och det är detla särskildayttrande jag , fru talman, skulle vilja kommentera. Bakgrundenär att jag inte är helt övertygad om atl reservalionen speglar allareservanlernas verkliga skäl för alt motsätta sig en prövning efter ansökan.Del förefaller mig alldeles orimligt all de skäl som redovisats nu och idecember för förbehållsmeloden skulle kunna övertyga ens reservanterna själva.Med denna uppskattande syn på reservanlernas logik kommer jag lill slutsatsenall här ligger någonling annat bakom. Följer vi händelseförioppet bakåt finnervi alt all negativism på den här punklen går lillbaka till de motioner somväcktes - motioner med förslag att del inle alls skulle vara någonlillsländsprövning. Det är därför inte långsökt när jag kommit fram tillslutsatsen atl reservanterna - eller i varje fall några av dem - innerst inneinle vill ha en tillståndsprövning. Menom man anser all det kanske inte är riktigt opportunt all från del håll där mantalar så mycket om resurshushållning gå sä långt som lill blankt avslag,försöker man nog finna en andra försvarslinje. Denna är dä all - som i del härfallet - lillgodose skogsindustrins intressen, åtminstone delvis. Man kanhindra prövningen atl bli helt effektiv när Prövningvid utvidgning av skogsindustrien verksamhet det gäller förbrukningsökningenoch därmed sälta sig på tvä stolar . Då kommer man lillbaka till delegentliga skälet lill att vissa - får jag sägaopinionsbildare - så benhårt håller på den ineffektiva och orättvisa förbehällslinjen. Den linjen kan i deras ögon förhoppningsvis släppa igenom en och annan utvidgning ulan påföljd. Åsiktenall man skall reglera förbrukningen av skogsråvara så lilel som möjligt skallsjälvfallet inle utdömas ulan granskning. Utskottet och gick därför idecember på allvai- in på de här frågorna. Det grundläggande är ju om vibehöver någon reglering. I den delen vill jag än en gång påpeka all i decembervar - utom självfallet - enig om atl vi måste ha enstatlig reglering, direkt inriktad på atl hushålla med skogsråvara. När delgäller en ökad förbrukning i en befintlig industri var del motsvarande starkmajoritet för atl en statlig reglering behövdes och för uppfallningen allproblemet inle kunde enbart med de frivilliga åtagandena. Enigheten brastvoterings-mässigt - som jag sagt - först när det gällde alt göra den härregleringen effektiv. Ytterstär ju frågeställningen klar: del gäller atl välja mellan ä ena sidanskogsindustrins i och för sig vikliga intresse all producera så myckel som manöver huvud får avsättning för och å andra sidan det för landet ännuvärdefullare intresset att kunna driva ett ulhälligi skogsbruk och därmed enstark skogsindustri. Frånskogsindustrins sida har man sagt atl det inle är sä noga om man det ena åretligger på 120 96 av en normalförbrukning eftersom man etl annal är kanskeligger på 70 eller . Del är självfallet riktigt - förutsatt att det råderenighet om vad som är normalförbrukning. Ul skoltsmajoriletens tak är ju inte en genomsnittlig förbrukning; det mol svarar den höga förbrukningen under ell högkohjunkturår med en mar ginal ytterligare på detla. I det lägel håller inte resonemanget om att tillåta över lidigare loppförbrukning. Skogsindustrinhävdar också att frivilliglinjen skulle räcka för alt hindra en alltför storförbrukningsökning. Utan alt i sak diskutera ell särskilt ärende kan det väl ialla fall nämnas också här atl del förekommer ett prövningsfall där sökandenhävdar atl en myckel slor ökning ryms inom den frivilliga överenskommelsen,medan remissinstanser, bl. a. en enig skogsutredning, anser atl ökningen integår all förena med hushållningskraven. Detla är ett exempel på allutskoitsmajoritelens kritik av den s. k. frivilliga överenskommelsen var hellriktig och väsentlig. hävdar också all vi skall vänta och se om de fortsalla analyserna avskogstillgångarna är lika alarmerande som de preliminära resultaten. Dessaresultat har utskottets ordförande refererat. Del borde vara en självklarhetatt vi inle kan vänta och se i den här typen av frågor. Slutligenfinns det en besvärande oklarhet i reservaiionslinjerna - en oklarhet som ännuinte prövas i regeringspraxis. Del har sagts mig atl man på visst häll anseralt gällande ordning skulle innebära all regeringen inte kan reglera annanutbyggnad än kapacildsutbyggnad. En ökning som beror på bara ett ökatianspråktagande av oförändrade resurser skulle sålunda kunna göras hur stor somhelst. Visseriigen måsle den här tolkningen vara en efterhandskonslruktion,men den är ändå typisk. Bara del faktum atl den tanken förts fram är i och försig ett skäl alt förkasta förbehållssystemet och gå över till den klarareglering som utskottsmajoriteten nu föreslår. Kvarstår sålunda alt den här debatten förts på två linjer: det häftiga engagemangetmol regleringen som sådan som bara vågade föra fram , ochdet smygmotständ som samma andas barn inom delar av mittenpartierna gör . Jag tycker för min del att den votering vi slår inför är alldeles utmärkt.Frågan borde självklart inte vara automatiskt partiskiljande: Vi får därför sevilka inom mil-lenpariierna som i praktisk handling vågar leva upp till delhushållningskrav som de driver i programpunkter. Jag yrkar bifall lill civilutskoitets hemställan belänkande nr 17. Prövningvid utvidgning av skogsindustrien verksamhet Hert ÅKERFELDT (c) kort genmäle: Jag är någol förvånad över i anförande somvimlade av antydningar. Han antyder att reservanterna har skumma motiv. Jag kaninte biträda detla. Jag tycker inle alls alt det är skumt när vi hänvisar frivillig överenskommelse som har tillkommit på ett alll annal än skumlsäll. Jag refererar lill mitt inledande anförande där jag påpekade atl den hartillkommit under livliga kontakter med departementet. Dessutom hade man frändepartementets sida uttalat sig myckel positivt om den här formen för attbegränsa rävaruuiaget till års nivå. Och det är ju del som delgäller! Belräffandeprövningsmöjlighden för särskilt fall, som motionärerna framhåller är såolycklig atl tillämpa, kan sägas att ett av skälen lill all den bibehölls varatl den inte är lillämpbar bara för hushållning med råvara och skogsindustri.136 S omfattar även andra industrigrenar, och denna möjlighel är alltså inteanvändbar enbart för all styra alla former av skogsindustriulbyggnad. Delhar också framskymtat, både i fru ulskollsordförandens anförande och i herrAnderssons i anförande, atl det mer eller mindre skulle vara en slumpvilka företag som lyckas hålla sina eventuella utvidgningsplaner hemliga förregeringen och därmed undgå den här prövningen för visst särskilt fall. Tilldet är att säga att del i virkesråden inle bara finns en allsidigrepresentation, från skogsindustrins alla grenar och berörda fackligaorganisationer, utan vederbörande departement har också observatörer med ivirkesrådens arbete. I reglerna för virkesrådens arbete ingår att manrapporterar allt man har för avsikt att göra vad gäller bl. a. hushållningenmed råvaran. Även andra saker tas upp där. Prövningvid utvidgning av skogsindustrien verksamhet Härhar alltså regeringen etl ypperligt lillfälle all hålla sig underrättad om vadsom sker. Där kan man gå in med en prövning, om del mol förmodan skulleinträffa all den frivilliga överenskommelsen inte klaffar. Jag lycker ändå delär anmärkningsvärt att de talare som förordar den generella prövningen inle kanha förtroende för ett frivilligt samarbele med en industrigren, som tidigarehar visat sig fruktbart och lorde vara det även i fortsällningen. HerrDANELL (m) kort genmäle: Om i ser någonting annat i reservationen 1 änvad som står där, så är del inle så konstigt med hänsyn lill att hans partinumera plägar se spöken pä ljusan dag. Delsom slår i reservationen gäller del som var kärnfrågan , nämligen vadsom skulle ske med utvidgningarna inom skogsindustrin. Då hade vi ju svaret,atl de överenskommelser som fanns om att skapa virkesräden gavså pass myckel som man kunde fä ut av en kontroll av skogsindustrins vidareutveckling. Och därmed slapp industrin en hotande detaljreglering. Vikan konstalera alt det man kunde förutse , när avtalet om virkesrådenslöts, inle på någol säll har förändrats av det samråd och den enkätverksamhelsom har genomförts i virkesrådens regi. Del finns alltså ingenting somtyder på atl planerna skulle vara uppskruvade mer än . Eftersom mandå från regeringens sida tyckte atl del var en bra metod, kan jag inte begripavarför man ånyo drar upp frågan här i för atl försöka faen nyskrivning i 136 a ! Jag skall ta upp ytterligare en fråga. Efter vad jag har förståttstuderar regeringen nu 136 a § på ett alldeles speciellt ingående sätt och lärgöra del framöver. Del skulle kunna vara på det viset atl ell ja lillutskottsmajoriteten innebär vidare steg på linjen att skapaeta-bleringskontroller av olika slag, och att de detaljkontroller som skallske av skogsindustrin även kan gälla andra områden som 136 a § täcker. Eftersomfru i , vår utskoltsordförande, har samverkat med socialisterna iutskottet i den här frågan, vore det intressant atl få en kommentar från henneliksom även från i om vad regeringen har i tankarna vadgäller 136 a S, som håller pä all svälla alllmer och naturligtvis blir ganskasvårhanterlig i det skick som den nu befinner sig i. Hert i Bolkyrka(fp) kort genmäle: i för fram tanken att hushäll-ningskrav kantillgodoses endast genom fier regleringar än lidigare. Det är en traditionellsocialdemokratisk politik. Ju fler regleringarna blir, ju bättre tror man attförhållandena är. Men jag anser faktiskt att man kan klara hushållningen medden frivilliga överenskommelse som flnns plus de möjligheter som regeringenfick genom beslut förra Det är intenödvändigl all samhället skall kontrollera allt i detalj. Även frivilligt kan manlösa en del problem. Del är den linjen vi tror Onsdaeen den påi dd här fälld. Hert i (s) kort genmäle: påstod att jag skulle ha anfört att oppositionen skulleha "skumma motiv" i dessa sammanhang. Jag har inle använt detta uttryck.Herr Åkerfeldt kan självklarl utläsa vad han vill ur mitt anförande, men så harjag inte uttalat mig. Isitt inledningsanförande nämnde alt han hade svårt atl förslåmoiionärerna. Del bör emellertid inle vara svårt all förstå motionärerna medhänsyn till den rådande situationen. Jag är pä det klara med atl även herrÅkerfeldt känner lill hur del i verkligheten förhåller sig inom detta avsnitt. HerrDanell talade om att regeringen ser spöken på ljusa dagen. Men vad gör dåoppositionen? Jo, den umgås med troll. I dessa sammanhang har jag inle funnitnågonting i resonemang som skiljer sig från vad jag har sagt imilt anförande. Om nu inle lyssnade pä del, kan han kanske läsa detnär det blir utskrivet i protokollet. Detfinns klart angivet vilka tankar regeringen har med 136 a S i byggnadslagen. Några sidoordnade historier är självklart inle aktuella. Prövning vid utvidgningav skogsindustrien verksamhet . () kortgenmäle: I förra debatten fanns en del frågetecken. Då kunde herrAndersson i inle alls ge någon upplysning om varför ett statsråd den 6oktober hyllade virkesråden och den frivilliga överenskommelsen och inte allstalade om det förslag som kom en månad senare från bostadsminislern.Frågetecknen finns kvar. Ingen vet varför man i regeringen gjorde hell om påbara en månad. Nuhar vi fått ytterligare frågetecken, vilket jag log upp i en fråga till herrAndersson: Vilken risk finns för att regeringen skall gå vidare? Uppenbarligenstuderar regeringen 136 a i; med etl alldeles.speciellt intresse. Del brukarföra med sig en hel del saker, och del var därför som jag ställde frågan. Menkan klart fastslå alt det inle finns några tankar på att utvidga 136 a i? lill all läcka också andra områden än skogsindustrin, - del kanske t. o. m. kan bli talom en särskild lagstiftning framöver - skulle ett sådant klargörandevara lill nytta. HertÅKERFELDT (c) kort genmäle: i vill befria sig från beskyllningen alt haanklagat reservanierna för skumma avsikter. Men jag har svårt atl förstå atthan inte gör detta. I sitt särskilda yttrande säger han nämligen alt"vissa reservanter söker dölja en låg ambitionsgrad beträffande hushållningskravenbakom en hänvisning till alt frågan prövats ".Vidare påslår han atl delar av mittenpartierna gör smyg- Prövningvid utvidgning av skogsindustrien verksamhet motstånd och han ger denfrivilliga överenskommelsen epitetet "den s. Jagkan inle tolka detta på annat säll än att och hansmeningsfränders förtroende för den frivilliga överenskommelsen är ytterstbristfälligt, vilket jag finner sorgligt. HertLOTHIGIUS (m): Om man sysslat praktiskt med en del av de här frågorna kan man inleunderiåla framföra en refiexion. Somdet har sagts här, är del angelägel alt bevara de goda relationerna mellanregering och virkesräd. Jag anser det vara fullkomligt fel alt ändra de nuvarandereglerna efter så kort tids tillämpning. Industrin måsle ha arbetsro ochgenomföra vidtagna åtgärder. Samtidigtvarnar jag skogsindustrin för alt inte hålla de avtal som in-gålls på frivilligväg. Broll mol detta avtal kan komma att leda lill ganska långtgåendeinskränkningar för industrin som starkt försvårar dess rörelsefrihet. Detgäller att inte i förväg skaffa sig intäkt på ett tänkt virkesbehov på andrasbekostnad. gäller också för regeringen all inte låta sig övertalas till stora skogsinduslriellainvesteringar där dessa uppenbariigen påverkar råvarutillgångarna. Detta ärmånga gånger en regionalpolitisk fråga. Det kan ju hända atl etl storförelagmed åberopande av sysselsättningsskäl och annat begär relativt sloraytterligare virkeslillgängar för sin verksamhet. Ett bifall lill denna begäranskulle gå ut över en rad mindre industrier som också har skogen som underlagför sin verksamhet och som även de har stor betydelse för den region de verkari. Hert (): i har efterlyst besked om de regionala virkesrädensvara eller icke vara efter riksdagsbeslutet . Jag beklagar all fruOlsson har ställt den frågan . Jag tycker att det visar att somutskoltsordförande inle har ägnat mycket intresse ät all ta reda påsakförhållandet innan ställningstagandet gjordes. Är del inte litet sent altställa frågan ? Ställningstagandet för del är ju redan gjort,om jag har uppfattat räll. Upplysningsvisvill jag emellertid nämna att samtliga virkesråd är i verksamhet, atl anställdpersonal finns i samtliga och alt regeringen har representanter i allavirkesråden. Dessutom finns där representanter för ,, ,Induslriljänstemannaförbundd och Arbetsledareför-bundel. Vidare kan tilläggasalt sågverksindustrin, som har diskuterals i sammanhanget, nu är företrädd isamtliga virkesråd. Insyn och möjligheter lill påverkan finns alllsä såväl förslatensom för dem som arbetar i företagen. Näroro har uttryckts här över virkesförbrukningen, vill jag tillägga alt idel arbete som virkesråden nu är i färd med atl utföra visar del sig atlråvaruförbrukningen , dvs. som omfattas av denfrivilliga överenskommelsen, sannolikt kommer all ligga något årsnivå. nivå, , var del nämligen ' som skogsulredningensdelbetänkande grundades pä, inte . I överenskommelsen om begränsningav virkesförbrukningen fr. o. m. t. o. m. har hänsyn lagilslill de utbyggnader som hell genomförts eller päbörials ,alltså de utbyggnader som regeringen gen lillslånd till. Under den här lidenhar del inkommit många ansökningar om ulbyggnadslillsländ. Eftersom frågan omindustrins anpassning till råvarutillgången skall prövas är det naturiigt altförelagen anmäler sina ambitioner för framtiden. Än mer naturligt blir deltasedan regeringen i brev till industrin har anmodat industrinall inkomma med sådana anmälningar. Jag ber alt få citera direkt ur etl brevfrån industriministern till industrin: "För all regeringen skall kunnanära följa utvecklingen inom skogsindustrin och på ell rättvisande sälltillämpa ovanstående huvudregel, vill regeringen föreslå atl skogsindustrinsbranschorganisationer verkar för att företagen lill regeringen på ell lidiglstadium i planeringen anmäler sädana utbyggnadsprojekt eller andrakapaciieishöjande ålgärder, vilka beräknas medföra ett väsentligt ökat åriiglbehov av svensk fiberråvara." Medhänsyn lill detla är det, som sagt, inle onaturiigt alt det nu inkommeransökningar där företagen anmäler sina ambitioner. Jag är hell övertygad om attindustrin är på det klara med all dessa ansökningar knappast kan komma atlavgöras förrän den långsiktiga bedömningen på grundval av kommandeutredningsmaterial är gjord. Om behovet av en långsiktig bedömning och ombehovet av en till tillgängliga virkesresurser anpassad industri är vi juöverens. Vad vi däremot inle är överens om är hur man skall klara del här underliden fram lill dess alt skogsulredning har lagi sill slutbetänkande. Ulskolismajoriielenhar klart avvisat det frivilliga åtagande som industrin gäll med pä ochkonstruerar nu en lagstiftning för anmälningsskyldighet. Därmed harutskottsmajoriteten enligt min mening ryckt undan grunden förde frivilligavirkesrädens existens. Om fattar beslul i enlighet medutskoiismajoriletens förslag och de frivilliga virkesråden upphör liggeransvaret härför hos utskottsmajoriteten. All i fortsällningen bygga upp ellsådanl frivilligt ansvarstagande tror jag kommer all bli svårt, om riksdagennu så snabbt frångår det ställningstagande som man gjorde . Detär alltså här fråga om detaljreglering eller frivilligt ansvarstagande. Del harockså kommit klart lill uttryck inte bara i i särskildayttrande lill ulskoltels betänkande utan också genom hans tal i kammaren . Jagskulle gärna vilja fråga utskottets ordförande om hon delar den uppfattning somherr i har gett uttryck för både i sill särskilda yllrandelill belänkandet och i sill anförande här i kammaren som representant för densocialdemokratiska gruppen. 11Riksdagens protokoll 1975/76:117-118 Prövningvid utvidgning av skogsindustrien verksamhet Prövningvid utvidgning av skogsindustrien verksamhet intressant atl velaeflersom befinner sig bland utskottsmajoriteten. I detla anförande instämde herrar Sijernslröm, Gustafssoni , i Nennesholm och i Heden (samlliga c). FruOLSSON i (c): ställde förut en fråga till mig, men på grund av dedeballregler som gäller här i hade jag ingen möjlighel att då fåordet. Jag skulle vilja säga till : Tolka inte in mer i ulskoltelsbetänkande än precis vad som slår där. Jag vill säga precis delsamma lill herrDahlgren. Vi har inie sloppal undan någonling, ulan betydelsen är precis densom framgår av ulskotlsbetänkandel. Jagär litet förvånad över reservanierna. Del verkar som om de lyder del hela säall vi om skall votera mellan ä ena sidan ett prövningsförfarande -varvid ansökan skall lämnas in till regeringen, som skall behandla den -, åandra sidan en frivillig överenskommelse inom skogsindustrin. Men det är inleså. Både majoritet och reservanter godkänner atl regeringen skall göra enprövning. Del är bara uppfattningen om sällel alt ge regeringen kännedom om delhela som skiljer sig ål. Vi voterar alltså inte mellan antingen en ansökan tillregeringen om lillslånd eller en frivillig överenskommelse. Så är del inle. Dåskulle vi föra diskussionen på ett hell annat sätt. Vidare:Jag kan inle förslå vad beklagar. Jag ställde frågan med adresslill , eftersom jag tyckte att han var den som bäst kunde besvaraden. Det gjorde jag därför att jag har hön just de här tankegångarna: atl man -i och med all log beslutet om prövning dels vid nyetablering, delsvid ulökning - inle lycker alt del är någon idé att ha frivilligaöverenskommelser. Jag ställde min fråga i bästa välmening, för all herrDahlgren skulle ha möjligheter all besvara den. Hert (): i uppmanade mig alt inte tolka in mer än vad som slår iulskotlsbetänkandel. Del gör jag heller inle. Till skillnad mol iror jag alt del som står i betänkandet verkligen är en klarredovisning av saklägel och all de olika åsikier som finns bakom raderna ibelänkandet är de verkliga. Menjag ställde en fråga till i , eftersom det har framkommituppgifter allleftersom om all regeringen uppenbarligen gör någol slagsspecialsludie av 136 a S; detta kan medföra dt vidare användningsområde förden paragrafen, då man nu anser att den är något omfångsrik och all den därförbör omarbelas. 1 del läget menar jag atl del måsle vara intressant att fåmajoritetens synpunkier pä detla. Vi fick inle höra regeringspartietsrepresentant uttrycka någon uppfattning i denna fråga. Eftersom iHölö har samarbetat med socialisterna i utskotld i den här frågan tänktejag all del måhända fanns mer information atl få från det hållet. HertDAHLGREN (c): Om i hade varit tveksam beträffande virkesrådens arbeleoch existens hade det varit bättre all hon hade frågat mig om del föreutskottsbehandlingen och inle här i kammaren . Jag har inle tolkat innågon speciell betydelse i i särskilda yttrande. Jaghar lyssnat till hans anförande , och jag har funnit atl det hos honomfinns en uttalad missiro mot frivilligt ansvarslagande och atl han bekännersig till tron pä en detaljreglering. Den fråga jag ställde till utskolielsordförande är om hon delar den uppfattningen. Prövningvid utvidgning av skogsindustrien verksamhet Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 avherr Åkerfeldt m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller civiluiskotteis hemställan i betänkandet nr 17mom. 1 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösial för ja-proposilionen. Då herrÅkerfeldl begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resullat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och . ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller civiluiskotteis hemställan i betänkandet nr 17 mom. 2 röslar ja, dendet ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar och . Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröslat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvolering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat: §2 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Föredrogs socialförsäkringsulskollels betänkande1975/76:34 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden till riksmöid 1976/77. hade - efter framställning avulskollel - uttalat att den inle hade någol att erinra mot uppskov lillriksmötet /77 med i betänkandet under mom. 1-30 angivna ärenden, vilkahänvisats lill socialförsäkringsulskolld, däribland 26) motionen 1975/76:2058 av herrAhlmark m. fl. (fp) om undersökning av folkpensionärernas konsumtionsmönster,såviii avsåg yrkandena 1 a, 2 a och 2 b,