prot · FZ0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Del talas emellanåt vid budgetplanering,i långtidsutredningar o, d. Om det kommer ett besked om järnvägsinskränkningarfinns det inte någon ersättning där med en gång, utan det lar kanske den lidjag nämnt att fatta ett definitivt beslut. Dåär förutsättningen för expansion borta i en bygd som man från olika håll harunderstrukit borde åstadkommas. Jag hänvisar här lill all Nr 65 tre statsråd har besökt Österlenregionen , Torsdaeenden ' '" " någon mening med de besöken så måste de innebära 12februari 1976 något utbyte, Kommunikationsministern säger all det är som beslutar. Om järnvägstrajik- Detvet jag också. Men vi har en regering som lägger fram jörbindelserna med förslag och vi har en jämn ställning vid omröstningar i , Kom- munikalionsministernkan väl inle underkänna regeringens förslag på det sättet all de baraöverlämnas för avgörande? bör vara så underbyggdaatt kan falla beslut om dem, och ett positivt sådant. HerrWESTBERG i (fp): Det skall inte bli någon större Järnvägsdebalt här . Den kommer viatt hålla när allt underlag ligger på bord. Jagvill ändå peka på, att det är viktigt att hålla järnvägen i sådan kondition attden är konkurrenskraftig. Underlåter man att underhålla järnvägen och inte sertill alt vagnmaterialet är tillfredsställande etc, är det klart alt människornaundviker att använda del irafikmedlet. Dåkan man enkelt säga: Ja, nu är det inte längre några som åker med dessairafikmedel - nu kan vi ta bort dem. Den utvecklingen kan man alltså få framgenom att uraktlåta att vidta nödiga underhållsåtgärder. Jag tycker att manibland bedriver en sådan politik. På den järnvägslinje som jag här talat ombrister det i underhåll så alt lågens hastighet måste nedsättas t, ex. Deltycker jag är allvarligt. Del är angelägel all man inte bara säger, somkommunikationsministern nu gör, alt det inte är aktuellt all lägga ner den ochden järnvägslinjen, utan att man också verkar i sådan riktning att det finnsunderiag för en fortsatt drift. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om järnvägstrafikförbindelserna med Herr kommunikationsministern erhöll ordetföran besvara i (s) anmälda fråga,1975/76:208, och anförde: i Hovmanlorp har frågat vilka åtgärder jag avser vidtaför att förhindra den försämring av trafikförbindelserna i som blirföljden av all endast 2 av 14 tåg enligt SJ:s nya turiisia gör uppehåll iHovmanlorp efter , Lessebokommun har besvärat sig hos regeringen över SJ:s centralförvaltningsbeslut i frågan. Ärendet är ännu inle slutligt berett ikommunikationsdepartementet. Med hänsyn härtill är jag inte beredd att nu göranågot uttalande, i (s): Jag ber alt få tacka statsrådet för svaret på min fråga, en fråga somkan verka alltför lokalt betonad men som är principiellt mycket viktig, I detförsta förslaget som SJ presenterade kommun skulle man inle göra någrauppehåll i Hovmanlorp, Efter protest från kommunen tänker SJ sätta in enförbindelse för alt ge studerande tillfälle alt åka lill , Dennaförbindelse kommer alt gå . Det ger anledning undra vargränsen för nedläggning egentligen går, SJ:smotivering att spara på sträckan resp, Karlskronaställer man sig litet frågande inför, då man vet att tågen gör långa uppehållbåde i och i för omkoppling. Invånarna i tyckeralt delta är orimligt. Samhället expanderar och f n, iordningsställsytterligare 180 tomter för byggnation. Man räknade med ökad kollektivtrafik -inte motsatsen. Den dagliga pendlingen från berör mer än 300personer och med ytterligare infiyll-ning kommer den naturiigl att öka,eftersom arbetstillfällena inom kommunen inle räcker till. Att del dagligaresandet skall bli både dyrare och mer tidskrävande framstår som orimligt. Viär beroende av kollektivtrafiken, eftersom vi har regionsjukvård med resor tillLund, kan man åka lur och retur . Det blir omöjligt sedan, om maninte skall använda sig av långa och dyra taxiresor. Redannu går många låg förbi. Om ytterligare 12 tåg skall passera ulan uppehållundrar vi: Vad blir del av kollektivtrafikens utnyttjande? Vi väntar Ju trotsallt på utredningsresultat som skall ge bättre kollektivtrafik till lägrekostnad. Min förhoppning är nu att del slutgiltiga beskedet frånkommunikationsdepartementet blir positivt för invånarna i och därmedför kommun. Eftersom ärendet, som jag sade i mitt svar, inte är slut-beretl ideparlemenlel vill jag inle närmare gå in på det. All jag nu begärde ordet varegentligen bara för att säga alt vi i milt departement skall pröva den härfrågan med all tänkbar noggrannhet. De som bor i borde f ö.erinra sig hur noggrant vi gick igenom sådana här saker, då vi förra åretprövade kommunernas framställningar beträffande SJ:s planerade trafikändringarför ett antal stationer och drift-platser i länet inför tidtabellsskiftet imaj-juni . Vi kommer, , att vara lika noggranna som vivar . Överläggningenvar härmed slutad. Riksda.aens protokoll 1975/ 76:63-66 Omdet statliga stödet till länsbibliotek och lånecentraler § 9 Om det statliga stödettill länsbibliotek och lånecentraler Herr utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () åtn anmälda fråga, 1975/76:198, ochanförde: har frågat mig när promulgalionsbeslut med anledning av deav beslutade nya formerna för det statliga stödet till länsbibliotekoch lånecentraler kan väntas och vad som är orsaken till dröjsmålet. Riksdagenuttalade sig för en översyn av stödet till länsbibliotek ochlånecentraler. Översynen skall göras av . Jag räknar med attinom en snar framtid kunna meddela riktlinjer för utredning. FruDIESEN (m): Jag ber att få tacka stalsrådel för svaret, även om det inle är särskillulförligt. Dethär är naturligtvis inte någon stor fråga, men den är ändå av ett visstprincipiellt intresse. Särskill intresse har den naturligtvis förkulturutskottet, som anslöt sig till statsrådets skrivning och somhade anledning tro att dess beslut med del snaraste skulle vidarebefordras.Men man fann i en redogörelse från att beslutet inte kom med i detpromulgalionsbeslut som regeringen avlät, trots all det avläts så sent som idecember 1975. Jag vill erinra om alt statsrådet föreslog att man skulle göraen översyn av det statliga stödet till länsbibliotek och lånecentraler och skulle pröva möjligheterna att genom statsbidrag kompensera länsbibliotekoch lånecentraler för kostnader vid ett system med svarstillstånd. Dethar även pågått andra utredningar, t. ex. inom skolöverstyrelsensbibliotekssektion, och det arbetet överlämnades sedan till . Man harockså satt i gång en annan utredning inom SÖ:s biblioteks-sektion, nämligen omdepåbibliotek. säger nu alt syftet med den utredning som skall ske inle kanpreciseras förrän det väntade beslutet från regeringen kommit till ,och man kan inte säga någonting om när och hur denna skall genomföras. Dettycker Jag är ganska anmärkningsvärt. Statsrådet säger i sitt svar att han räknar med attinom en snar framlid kunna meddela riktlinjer, och det är naturligtvisnågonting att la fasta på. Jag hoppas verkligen att det blir inom en snarframlid. Något svar på min fråga om vad som är orsak till dröjsmålet har jaginte fåll. Jag tycker att när man i sådana fall skjuter upp ett riksdagsbeslutså borde det rimligen kunna anmälas i nästa års proposition. Det hade alltsåkunnat omtalas. Jag vill då fråga: Vad är orsaken till att del dröjt så länge? Del som gäller mera direkta uppföljningar av riksdagsbeslut, av denkaraktären alt de föranleder direkta åtgärder, ligger i det promulgalionsbeslut som ärantaget. Här är det fråga om en översyn av länsbiblioteken och lånecentralerna,och det uttalade jag i den särskilda kulturpropositionen . hari och för sig inte gjort någol speciellt uttalande på det här området men, somfru säger, anslutit sig till det uttalande jag gjorde. Orsakerkan man diskutera. Om jag skall vara väldigt ärlig kan jag rakt upp och nersäga att det här är en fråga som naturligtvis är av vikt för dem som ärberörda, men i den prioritering som vi måste göra på departementet har vi heltenkelt ansett oss vara tvungna all lägga denna fråga i en något senare del avarbetet. Vi har inte så mycket folk, men vi har mycket alt göra och vi har heltenkell inle fåll fram denna del. Del är inte konstigare än så. Detbetyder egentligen inle alt någon tid är förlorad: dels har mycketatt göra och har inte heller fått fram alla de uppgifter som del behöver föratt sälla i gång, dels tror jag all alla parter är relativt överens om eftervilka riktlinjer den här översynen skall ske. Så jag tror inle all vi kommeratt förlora så särskilt mycket tempo med den lilla fördröjning som skett. Omrutinerna i a v visningsärenden FruDIESEN (m): Del är visserligen sant att inle gjorde någol särskiltuttalande, men i och med att kulturutskottet i sill betänkande säger attutskottet ansluter sig till föredragande statsrådets uttalande ligger ävendäri en viljeyttring. Man förväntar sig givelvis all skall fullföljaell sådant beslut. Nusäger statsrådet att ingen lid är förlorad. Jag tycker att åtskillig lid hargått förlorad - inte minst med tanke på alla de uppdrag som har lagts påkulturrådet. Del vore önskvärt om de mindre komplicerade uppdragen, till vilkakanske della ändå hör, kunde komma i gång litet tidigare än de har gjort. Jagtycker att underlätenheten eller dröjsmålet med all fullfölja beslulär anmärkningsvärt - fördröjningen gäller inle bara della ärende, ulan detfinns parallellfall. Utbildningsministern kommer inte heller att för åretsriksdag framlägga förslag om nytt statsbidragssystem för länsmuseerna. Del ärockså någonting ganska anmärkningsvärt, som och redan haruppmärksammat. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om rutinernai avvisningsärenden Frustalsrådel erhöll ordet för att besvara i (s)anmälda fråga, 1975/76:207, och anförde: i har med anledning av fattadeavvisningsbeslul frågat mig dels vilka rutiner som skall tillämpas vid ett första besök hospolis resp. invandrarbyrå, dels i vilken utsträckning och på vilket sätt densökande delges vad som skrivs i handlingarna i resp. fall. Beslutom avvisning fattas av polismyndighet, men påslår utlänningen alt han riskerarpolitisk förföljelse om han avvisas, och della påslående inte är uppenbartoriktigt, skall frågan om avvisning alltid underställas statens invandrarverk. Rikspolisstyrelsenhar i samråd med invandrarverket utfärdat anvisningar för handläggning avavvisningsärende. gör en utredning, som bl. a. omfattar förhörmed utlänningen. Om utlänningen uppger att han inte kan återvända av politiskaskäl skall han noggrant höras om dessa med ledning av särskild blankett. Utskriftenav förhöret skall läsas upp på språk som utlänningen förslår eller delges honompå annat sätt. Vid behov skall tolk anlitas. Utlänningen skall vidare särskillfrågas om han har några erinringar eller tillägg och ges tillfälle alt yttrasig över utredningen i övrigt, LJtlänningenskall även upplysas om sina möjligheter att få offentligt biträde när han harrätt härtill enligt rättshjälpslagen. själv beslut om avvisning skall uilänningen delges delta beslut,som förutom grunden för avvisningen bl. a. skall innehålla besvärshänvisning.Om utlänningen inte kan svenska skall beslutet i sin helhet översättas. Isamband med delgivningen kan han skriftligen avstå från au föra talan motbeslutet - s. k. nöjdförklaring. Om han inte avger en sådan nöjdförklaring harhan möjlighet att anföra besvär över beslutet hos invandrarverket inom treveckor för delgivningen. Invandrarbyråerna,som nästan alla är kommunala, har främst till uppgift alt ge här i landetbosatta invandrare råd och upplysningar av olika slag samt all förmedlakontakter med andra kommunala och statliga organ. De flesta invandrarbyråernasvarar numera också för lolkservice inom kommunen. Del finns alltså ingastatliga bestämmelser om hur invandrarbyråerna skall vara organiserade ellervilka uppgifter de skall ha, och de berörs därför inte av rutinerna vidavvisning annat än om polismyndighet anlitar tolk genom deras förmedling. i Hovmanlorp(s): Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Det är naturligt alt en människa på fiykt från sill hemland känner sig pressadoch inte alla gånger klart kan bedöma vad som skall sägas vid en första kontaktmed myndigheterna i det nya landet. Men del har sagts alt den sökande intealllid vetat vad som skrivits om vederbörande lill invandrarverket. Därmedförsvåras också möjligheterna att veta vad som skall överklagas. Ovisshetbrukar också råda om möjligheterna att få advokalhjälp och om vem som skallbetala advokat-arvodet. Tidningarna beskriveribland de goda insatser som Amneslygrupperna gör för alt hjälpa, menman undrar då om inte vederbörande fått den hjälp av samhällel som han ellerhon har rätt till och har förstått den hjälp som lämnats tidigare. Jag ärdärför tacksam för del svar jag fått med förtydligande i fråga om vad somåvilar de olika myndigheterna. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Om de värnpliktigas reseförmåner Herr försvarsministern erhöll ordet förall besvara i (c) anmälda interpellation,1975/76:87, och anförde: i har frågat mig dels vad skälet är till att man nuförsvårar för de värnpliktiga all ordna sina biljettköp, dels vilka initiativjag är beredd att vidta för alt resebidragssystemet ses över. Dethar under en följd av år lagts ned mycket arbete på alt efter hand förbättra devärnpliktigas möjligheter att resa hem på sin frilid. Detta har lett fram lillall vi har ett system av reseformer som kompletterar varandra, Vpl10-resorna infördes , utfärdas avförsvarets civilförvaltning sedan SJ har hörts. Efter vad jag har inhämtat haromfattningen av vpl 10-resorna kraftigt ökat. Detta uppges ha försvåratplaneringen för SJ, Fr, o, m, den har därför nyatillämpningsföreskrifter utfärdats. Dessa innebär bl. a. att biljetterna säljspå SJ:s resebyråer samt att beställningarna skall göras . Devärnpliktiga har uttalat missnöje med de nya bestämmelserna. a. har denvärnpliktiga arbetsgruppen uppvaktat mig i frågan. De värnpliktigas möjligheter till ledighelsresorfår självfallet inte försämras. Det är inte heller önskvärt att nyaföreskrifter leder lill ökade kostnader för administration. Inom försvarsdepartementethar vpl 10-resorna och del övriga reseförmånssyslemets utveckling fortlöpandeföljts. Även om erfarenheterna av vpl 10-resorna är begränsade anserjag likväl att en översyn och utvärdering av såväl vpl 10-resorna som delövriga reseförmånssystemel nu bör ske. i (c): Jag vill lacka försvarsministern för svaret på min interpellation. Attdenna interpellation väckts är ganska lättförklarligt med tanke på den relativtstora förändring som ägt rum i bestämmelserna för vpl 10'biljetten och även medtanke på det sätt varpå information härom lämnats eller kanske snarareavsaknaden av sådan information. Fr. o. m. gäller nämligenatt vpl 10-biljeiier inte får säljas på stationerna, att sådan biljett skallbeställas och alt biljetterna skall säljas på eller via SJ:sresebyråer. Nr 65 Det har uppgetts all dessa förändringar skulle betingas av all ska- Torsdaeen den degörelseägt rum på transportmedlen, och sådant är naturligtvis be- Del finns dock knappast någol som talar för all situationen --------------- i detavseendet förbättras genom alt man försämrar möjligheterna au Om de värnpliktigas utnyttja det beställningssysiem som man nu har. Vad händer t. ex. för resejörmåner devärnpliktiga som ligger vid förband där man saknar resebyrå och hur rimmar t. ex.resebyråernas öppettider med de värnpliktigas arbetstider? Det är några av de frågorsom ställts och som ännu inte har fått något Iriksdagen har under fiera år dessa frågor om de värnpliktigas reseförmånertagits upp. Man har t. ex. tagit upp frågorna om samordningen mellan statensoch kommunernas irafikmedel och även de tendenser lill byråkrati som rådervad gäller besiällningsförfarandet i stort. sade också när denna fråga behandlades : "De generellaförbättringar i fråga om resor som har genomförts är högstbetydande och utskottet delar försvarsministerns syn när det gällerinriktningen av ytleriigare förbättringar. Det kan emellertid enligt utskottetsmening finnas anledning att se närmare på de skäl som åberopas för enytterligare liberalisering av reseförmånerna generellt sett. Detta gällersärskill de administrativa nackdelar som kan finnas i det nuvarande systemet.Utskottet förordar därför att en översyn sker av gällande regler på området ochall man i samband därmed också gör en utvärdering av erfarenheterna avförmånssystemet i denna del." Försvarsministern säger nu i sill svar allnär del här systemet infördes skedde det i samråd med SJ. Jag lar också förgivet att man i dessa frågor, innan man gör några förändringar t. ex. i vpl 10,också har ett intimt samarbete med försvarets personalvårdsbyrå ochvpl-arbeisgrup-pen. Försvarsministernsäger vidare, vilket jag också krävt i min interpellation, att vpl-resorna ochdet övriga reseförmånssystemel nu skall ses över. Det är ell bra besked, somman bör hälsa med tillfredsställelse. Jag vill också erkänna alt man, efter delatt interpellationen har väckts, har handlagt de här frågorna raskt iförsvarsdepartementet. Statsrådetsäger också ifrån att de värnpliktigas resor inte får försämras och all de inteheller får byråkratiseras. Del är också ett bra besked från försvarsministern. Eftersomman ansett alt det nuvarande systemet förorsakar mycket arbete lokalt bland de anställda på förbanden, bör man, som jag ser del. se över möjligheterna all genomföra helt fria resor eller att införa någon form av frikort. I praktiken har man ju redan nu liberala bestämmelser, eftersom de värnpliktiga har möjlighet att resa hem tre till ett relativt lågt pris. Jag skulle ändå vilja ha ett mer preciserat svar av försvarsministern när det gäller översynens omfattning. Min fråga är därför: 118 Avser försvarsminister att man i denöversyn som skall ske även skall göra enförutsättningslös utredning om möjligheten att införa ett frikorlssystem för devärnpliktiga? HerrPETERSSON i Röslånga (fp): Vi är alla överens om att del under en rad av år har gjorts myckel föralt förbättra de värnpliktigas möjligheter att resa hem över permissioner ochandra ledigheter. Olika reseformer gör det möjligt för värnpliktiga attoberoende av verklig kostnad och oberoende av res-längd la sig hem. harnaturligtvis hälsats med tillfredsställelse av alla, främst av de värnpliktigaoch deras anförvanter. Förraåret uttalades i enhälligt förhoppningar om att de värnpliktigasreseförmåner skulle ytterligare förbättras och detta utan att det skulle ökaadministrationen. Man förväntade sig snarare motsatsen. Menkort efter uttalande krånglades syslemel med vpl 10-biljeller till,och det innebar en klar försämring för de värnpliktiga. Men del som jag tyckerär det olustiga i den allmänna debatten är den uppfattning som har förts tilltorgs om att de nya bestämmelserna är ett slags kollektivt straff förvandalisering som förekommit i samband med sådana resor. Om sådan vandaliseringkan man naturligtvis bara uttala sill fördömande, liksom man ställer sigytterligt frågande och tveksam inför nya bestämmelser som i sig själva kantolkas som en kollekliv bestraffning. Del är ju någonting som borde tillhöra ensvunnen tid. Jag hoppas emellertid att denna uppfattning är helt felaktig. Delfinns möjligheter, herr försvarsminister, all gå litet utanförinterpellationssvaret och om möjligt dementera denna uppfattning. Slutligeninstämmer jag i försvarsministerns tanke på översyn och utvärdering av dessaresor. Den tanken är bra, men detta arbete pågår bör man göraallt man kan för all la bon de inskränkningar i vpl 10-sysiemei som harinförts fr. o. m. detta år. Både i och i har uttalat sinuppskattning av de åtgärder som vi har vidtagit i departementet, och del finnskanske inle myckel att tillägga. Jag vill emellertid gärna framhålla alt maninte bör blanda ihop två olika saker. Vidnågra tillfällen har del förekommit alt värnpliktiga burit sig olämpligt åtunder resa - det är tyvärr inte bara värnpliktiga som gör så, utan sådant kaninträffa var som helst - men det har ingenting med den här saken att skaffa.Myndigheterna har helt självständigt bedömt frågan, och jag antar all derassyfte har varil gott: de har velat åstadkomma en ny ordning, som enligt derasuppfattning skulle fungera bälire än del tidigare systemet. Del är bara såolyckligt att det i praktiken har blivit på del sättet alt de värnpliktigatydligen med ganska stor räll kan uppfatta det nya syslemel som en betydandeförsämring för deras vidkommande. Om gruvdrift i Kaunisvaara Minavsikt är ju att i den arbetsgrupp som jag tillsätter skall ingå representanterför både försvarsdeparleriienlet och men också förde här berörda myndigheterna och att denna arbelsgrupp skall ta itumed frågan för att undersöka hur man skall kunna förbättra det som tydligenbrister i den nya ordningen. Arbetsgruppen kommer sedan att få se över heladetta fäll som har med värnpliklsresorna att skaffa. Det är däremot för tidigtall nu säga vad en sådan värdering kan komma all innebära. Jagmåste naturligtvis som försvarsminister när jag väger den ena fördelen mot denandra för de värnpliktiga fråga mig var del är mest angeläget att vidta någonändring. Detta är orsaken till all jag inle kan ge någol besked om hurlångl man kan gå i del reformarbete som föreslår. HenBJÖRK i (c): Jag tycker ändå alt det vore värdefullt om försvarsministern redan nugjorde klart alt en översyn också skall innefatta att möjligheterna lill heltfria resor ses över eller att åtminstone en utvärdering görs av dessamöjligheter och de konsekvenser ett sådant system skulle innebära. Jag tror altde värnpliktiga vore lacksamma för ell klarläggande på den punkten. Jag vet inte om jag uttryckte mig oklart - jag tyckte nog alt jagantydde möjligheterna till olika bedömningar och sade att del inte gäller någrabegränsningar i det avseendet för arbetsgruppen. Detär dock många olika saker som bör bedömas i delta sammanhang, bl. Det är t. ex. lätt att säga att jag skall införa kort, itien detkan hända all del finns vissa praktiska hakar som man också måste ta hänsynlill. Om del skall vara ett personligt kort som skall gälla, måste man varamycket noga med att del inle kommer på avvägar och missbrukas av obehöriga. Deproblem som kan inrymmas i frågan känner jag inle närmare lill, och därförhåller jag frågan öppen t. v., men det finns inga hinder för att arbetsgruppentar upp den saken till behandling. Överläggningenvar härmed slutad. § 12 Om gruvdrifti Kaunisvaara Herrindustriministern erhöll ordet för alt besvara (vpk)anmälda interpellation, 1975/76:77, och anförde: HerrLövenborg har ställt följande tre frågor till mig: 1. När avser regeringen allfatta beslut om gruvbrytning i Kaunisvaara? Kommer den samhällsekonomiskalolalkalkylen att bli vägledande för beslutet? Om regeringens beslul trotsallt del anförda kommer att bli negativt, finns det då i beredskap någolprojekt av minst samma storleksordning som snabbi kan förverkligas? Rättentill större delen av malmfyndigheterna vid Kaunisvaara i kommun tillhörstaten. Förutsättningarna för brytning av Kaunisvaa-ramalmen har diskuteratsflera gånger tidigare i . Senast tog jag upp denna fråga i ett svar påen interpellation av . Den 31 januari 1975berördes Kaunisvaarapro-jektel av arbetsmarknadsministern i ett svar påinterpellation av . I budgetpropositionerna åren 1975 och 1976har jag också informerat om frågans läge. Inlerpellanlenger i sin bakgrundsredovisning sken av all regeringen och har någol slagsprincipiell motvilja mot della projekt och på olika sätt strävar efter allförhala frågan. är givelvis en grovt missvisande bild av det verkligaförhållandet. Följande redogörelse för frågans behandling visar att den kritiksom kan utläsas ur interpellationen helt saknar grund. Delutredningsarbete som har bedrivit kring Kaunisvaarapro-jekiel under senareår har skett på uppdrag av , som sedan den 1juli 1973 förvaltar statens gruvegendom. Nämnden har också att besluta i frågorom upplåtelse av sådan egendom. Om fråga som rör upplåtelse är av större allmänbetydelse, skall nämnden enligt sin instruktion med eget yttrande hänskjutaärendet lill regeringen.