prot · FZ0943 · 1975-12-31 00:00:00 — Han ville säga:Varför har man agerat så inom det privata näringslivet medan representanter förmoderaterna nu vill förvägra del statliga Utvecklingsaktiebolaget att imotsvarande mån få ett kapilaltillskoit? Beskrivningenär faktiskt inte riktig. Det vet väl i och för sig den intresserade, och i denmån man vill ha del verifierat är det inte konstigare än att man slår uppIncentive i Svenska aktiebolag 1974-1975, där det finns en redovisning förett antal år tillbaka i tiden. Där ser man all aktieägartillskolten tillIncenlive har varit ganska begränsade . Detta är inte såmärkvärdigt i och för sig, för det privata näringslivet har inte stora kapitalliggande "arbetslösa", för att anknyta till diskussionen här ,som det bara gäller att sätta in i ett företag som börjar få svårigheter. Nej,den uppbyggnad av verksamheten som kommit till stånd inom Incenlive harfinansierats huvudsakligen med vinstmedel - vinster som företagel redan på etttidigt stadium lyckades generera och hundraprocentigt lätinnestå i verksamheten. Delär den vägen Incentive har gått, och det är den vägen man hade hoppats altocksä del statliga utvecklingsbolaget skulle ha kunnat gå. Närjag ändå har den här boken uppslagen kan Jag citera ur bolagsordningen, somfinns med där. I Incenlives bolagsordning heter det bl. a. beträffandeverksamheten: "Ett väl utbyggt och konsoliderat dotterbolag kan avyttraseller fortsätta sin verksamhet i andra sammanhang." Delär en väldigt förnuftig politik, en förnuftig filosofi. Handelsministernbeklagade i ett tidigare anförande alt man inte hade följl den linjen inom detstatliga utvecklingsbolaget. Det visar all handelsminislern i och för sig harförsläelse för idén, och det pekar väl också på att kontakterna mellanföretagets ledning och departementet har varit otillräckliga. Efter dagensdiskussion framstår detta ännu klarare. Somen komponent i det sammanhanget vill jag erinra om den möjlighet manåtminstone tidigare haft, om man gripit tillfället i flykten, all förbättraUtvecklingsbolagets situation genom alt pä marknaden utplacera sådanadotterbolag som skulle kunna fortsätta att existera och vara livskraftiga iannan regi och som då skulle ha tillfört del statliga utvecklingsbolagetlikvider och förbättrat dess ställning på ett sätt som gjort att vi i dagkanske inte hade behövt ha dessa bekymmersamma resonemang. () kortgenmäle: Låt mig börja med att säga att Jag uppskattar herr vice ordförandens inäringsutskottel försök i denna debatt all. som är hans vana, diskuterasakfrågan och inte ägna sig ät ett mera oartikulerat skällande, som hanspartivän har sysslat med. Utskottetsvice ordförande sade emellertid att han urskiljt att det var Incentive som Jagtalade om. Del flnns nog fler liknande förelag, men låt oss ändå tala omIncenlive i detta sammanhang. Han ansåg själv att man levde bra i delföretaget, eftersom man hade fonderade vinstmedel.Utvecklingsbolaget fråntogs Statsföretag därför alt Statsföretag meddelade attdel inte ens hade ekonomiska möjligheter att uppfylla Utvecklingsbolagetsmålsättning. Vidarevet utskottets vice ordförande myckel väl alt Incenlives utveckling kunnatåstadkommas trots förluster på utveckling av olika produkter därför att manhaft andra verksamheter som kunnat utjämna dem. Jag tog det som exempel på attIncentive har kunnat vänta pä vinsterna till dess attutvecklingsarbetet slutförts. Del är något som man inte velat göra i dettasammanhang. Sedanär det en annan sak att del skett misstag, felgrepp osv. Men detta är knappast tillräcklig anledning för att slängaverksamheten helt och hållet i stället för alt rätta till missgreppen, försökarekonstruera bolaget och låta del fortsätta att verka. Jag tycker att det ärlitet underligt att man inte är beredd att se saken på del sättet. Jaghar inte heller givit det betyget att alla privata företagare är framsynta,utan Jag har bara sagt att del finns framsynta sådana företagare. Det bordeockså i finnas sådan framsynthet all man kan inse, att delvisserligen har begåtts misstag och att företaget kanske bilvis har misslyckatsmen att staten mäste ha delta utvecklingsbolag. Låt oss därför rekonstruera deli stället för att använda dessa misstag till något slags försök all åstadkommaen politisk ätiestupa! Jagtycker att det är bra att utskottets vice ordförande ger prov på en riktigdebattkonst när han diskuterar i sak. Men då bör han ocksä ta avstånd frän dentidigare redovisade debattkonslen hos en annan medlem av moderatasamlingspartiet. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: Formuleringen "försök att åstadkomma en politisk ätiestupa"var inte sä välfunnen. Jag vill absolut förneka att den gäller för deutskottsledamöter som har handlagt detta ärende. Jag vill lika bestämt förklaraatt den inte gäller för motionärerna. Jag har också när Jag lyssnat till herrBurenstam inlägg funnit all de har präglats av konstruktivatankar. Vifår väl ändå inte glömma att det gäller en statlig verksamhet, där del är frågaom mycket betydande belopp av skattebetalarnas pengar. Del är pengar som sättsin efter det all de skattevägen har tagits ut från människor, som kanske leverunder mycket pressade förhållanden och har bekymmer med sin egen budget. Det ärinte alltid så lätt för dem alt uppfylla de önskemål de vill ha tillgodosedda.Det ger ett särskilt ansvar som skiljer de statliga satsningarna fränsatsningen när någon köper Incentiveaktier på börsen därför att vederbörandekanske hoppas pä vinst, säkrare än på en lotterivinst e. d. Man anser det meravälgrundat all engagera sig i en skickligt ledd verksamhet som hardokumenterat ett gott resultat. Vi får inte glömma den skillnaden här i riksdagen.Del är inte våra pengar som vi spelar med utan det är andras medel som vi ärsalta att förvalta. () kortgenmäle: vill frila sina kamrater i näringsutskottet genom attpåvisa skillnaden mellan uttalandena i reservationen och motionen, t. ex, ifråga om orden "trygga" och "garantera". Jag kan hälla medom det, men var inte så hjärlinnerligt snäll och öppna famnen för 11 protokoll 1975/76:423 alla talare i det härsammanhanget! Jag tror det är farligt att räkna in blanddem som verkligen accepterat sakskäl. Sedanbara ett litet konstaterande. Här säger herr vice ordföranden i utskottet måste kunna ställa andra krav på ett statligt utvecklingsbolag än på ettprivat, och så talar han om skatiebetalrnas pengar. Annars brukar vi säga altstatligt företagande skall leva under samma förhållanden som privatföretagande, men skall det plötsligt inte vara sä längre, utan nu skall detställas helt andra krav på del statliga företagandet. Men säg del i så fallalltid i stället för att ibland maskera det genom alt säga alt de statligaföretagen skall leva på samma sätt som de privata företagen. Jagtror att vi kan vara överens om alt detta ärende har diskuterats sakligt iutskottet. Här i kammaren vill Jag inte riktigt garantera sakligheten hos alladebattörerna. i (fp): Utvecklingsbolaget har misslyckats i relation till sina målsättningar.Det enklaste är väl att erkänna detta i stället för all försöka släta över ochförklara bort det. är självkritik en konst som politiker behöverutöva. Denbakgrundsteckning som har lämnats avseende Utvecklingsbolagets aktuellasituation behöver, som Jag ser del, kompletteras. För att bilden av SU:snuvarande läge skall bli klar och för att rekonstruktionen skall ge önskatresultat måste man utgå från verkliga förutsättningar. En enkel räkneoperationvisar exempelvis att den akuta situationen nu betingas av oväntal storaförluster i ett par av dotterbolagen. Menvi bör komma ihåg att även om Samefa-förlusten räknades bort skulleUtvecklingsbolaget före ändå behöva ett medels-tillskott istorleksordningen 10-20 milj. kr. Helt oberoende av de oväntade förlusternaskulle alltså regeringen ha behövt vända sig till nu för att begäramer pengar; i annat fall går ekvationen inte ut. Denprincipiella kritik som från folkparlihåll ofta har riktats mot missförhållandenavseende statlig företagsverksamhet har också riklats mot Utvecklingsbolagetoch dess aktuella situation. Men alt gå från den principiella kritiken till ennegativ attityd är som jag ser del fel; efter den principiella kritiken mästeman i stället gå över till ett konstruktivt handlande. Man kan inte låtaUtvecklingsbolagels misslyckanden drabba de anställda i och ledatill samhällsekonomiskt sett än större förluster än dem som redan har uppstått.Därför finns det skäl att bifalla denna begäran om médelstillskott på 40 milj,kr. Enannan del av bakgrundsteckningen avser frågan med vilka förutsättningar statengår in i teknisk utvecklingsverksamhet. Där skall staten gå in på 'en relativthög risknivå. Vad innebär då en relativt hög risknivå? Jo, att man tar riskenför att misslyckas med fler projekt än vad som är fallet exempelvis i enskiltnäringsliv. Men det innebär också att man lar risken av längre återiagandetidför den produktutveckling man satsar pä, dvs. sådanautvecklingsprojekt som är angelägna för samhället men där resultatet dröjerväldigt länge, annars är del ingen som satsar pä dem. Och de projekt som harlåg risknivå - Ja dem tar Ju näringslivet hand om ändå! Enannan del av bakgrundsbilden flnner man i en hel del remissyttranden somavgavs över förslaget om inrättande av Utvecklingsbolaget. Där sade mångastatliga myndigheter och andra organ all de ville satsa på att tillsammans medUtvecklingsbolaget lösa tekniska utvecklingsproblem. Men när del kom tillkritan, när man skulle förverkliga de intentionerna, saknades uppenbart båderesurserna och viljan. Det har alltså, som Jag uppfattar det, inte varittillräcklig efterfrågan på Utvecklingsbolagels tjänster. Detvi nu ser ett klart exempel på är del berättigade i envetna kravpå bättre insyn i och kontroll över statliga företag. Den kritik och dekonstruktiva förslag som vi har framfört i de här sammanhangen har vinaturligtvis framfört ocksä när det gäller t, ex. kommunala bolag. Jag harsjälv i praktiken i min hemkommun jobbat fram insyns-, kontroll- ochstyrningsmodellerna avseende ett kommunalt bolag. Det går bra, om man bara harambitionen att uppfylla de särskilda krav som måste ställas på offentligt ägdaföretag. Denviktigaste uppgiften för nu är alltså att minimera desamhällsekonomiska förlusterna genom alt medverka till att de faktiska resursersom ändå ryms inom Utvecklingsbolaget inte spolieras utan förs över i en nyverksamhet på ett sätt som tillgodoser de anställdas trygghetskrav. Jaghar haft och har anledning att se Utvecklingsbolagets verksamhet också frånlokala utgångspunkter. Ute i har Utvecklingsbolaget ungefär hälftenav moderföretagets anställda, sysselsatta i olika utvecklingsprojekt. När denverksamheten etablerades möttes den med stor tilltro från kommunens sida, mentilltron har förbytts i oro. Den verksamhet som här bedrivs stämmer väldigtväl överens med principuttalanden av både industriministern ocharbetsmarknadsministern om all man måste satsa på att lokalisera statligverksamhet även till det yttre förortsområdet i , därarbetsplaiskvoten är mycket låg och där ofta huvuddelen av de sysselsatta harsitt jobb utanför kommunen, med tvä tre timmars restid per dag. Jusl i delsammanhanget var den här enheten av oerhört stor betydelse. Detär alltså väsentligt att man vid rekonstruktionsarbetet tar hänsyn både till deanställda och till regionalpolitiska aspekter av den typ Jag här antytt. Industriministerngjorde ett litet uttalande som jag tycker det flnns anledning att fästa vissvikt vid: Staten mäste söka samverka med näringslivet för en planmässigresurshushållning. Del lyder pä en delvis annorlunda inriktning än den somUtvecklingsbolaget har getts hitintills. Jag tror alt man Jusl genom att meramedvetet utnyttja Utvecklingsbolaget för enskilda projekt, i synnerhet små ochmedelstora företags projekt, kan nå ett braresultat i framliden - en rekonstruktion som alltså leder till en minimering avde samhällsekonomiska förlusterna och där man tar till vara de resurser sominte minst de anställda i Utvecklingsbolaget nu representerar. HerrSJÖNELL (c): Vi har från varit livligt engagerade i debatten omUtvecklingsbolaget. Framförallt har vi på utskotlsplanet haft tillfälle altlägga fram våra synpunkter och delta i debatten om detta företag. Vi har ocksåväckt en motion med vissa principiella och praktiska krav med anledning av deninträffade situationen. Jagvill här konstatera att de krav som vi reste i vår motion har i största möjligautsträckning skrivits in i utskollsmajoritetens förslag till åtgärder. Men ävenom detta i och för sig är tillfredsställande har dagens debatt givit anledningtill ytterligare synpunkter, och det finns skäl för oss från all ge ennågot närmare belysning av vår syn på dessa frågor. Förstoch främst, herr talman, vill Jag dä konstalera att Utvecklingsbolagetdessvärre har gått utomordentligt dåligt. Och inte bara del -det har sköttsförfärande dåligt, om man nu skall vara hård i omdömet. Anledningarna kan varamånga. Det finns dock inte, som Jag ser del, skäl alt här försöka gräva i delförflutna alltför mycket, skaffa fram syndabockar och verkställa avrättningar.Det är bättre att försöka se framåt - del är så vi betraktar den här saken. Menom man tänker pä vad vi skrev i vår motion och de synpunkter vi utvecklade närdet här bolaget kom till, så finner man alt utvecklingen faktiskt har givit ossrätt. Vi sade den gången, 1968, att del inte var lämpligt att bolaget skulle taupp tillverkning och försäljning och att det inte heller borde inträda somdelägare i produktions- och försäljningsbolag. Vi tyckte alt bolaget skullekoncentrera sin verksamhet till ett mindre antal projekt och ett fätalnärbesläktade områden. Om så hade skett, hade detta bolag säkerligen hafl engynnsammare utveckling och inte varit i dagens bedrövliga situation. Närdel gäller all bedöma vilka åtgärder som skall vidtas måste hänsyn tas till alllägel är allvarligt och att del är mycket pengar som skattebetalarna får sättatill. Och hur skall då problematiken bäst tacklas? Vi anser för vår del, herrtalman, att om staten slår igen detta bolag och säger att man inte vidare skallsyssla med den här saken, så är den åtgärden ungefär som alt kasta ut barnetmed badvattnet. Vi tycker inte all det är motiverat att göra på del sättet. Sedanvill Jag ha fastställt alt så här dåligt får inte ett förelag skötas. Det måstefinnas möjligheter att sköla del bäiire, framför alll om man försöker analyseraerfarenheterna och ta reda på vad det är för fel som har gjorts. Vihar sagt i motionen - och det har utskottsmajoriteien också blivit ense om -alt del är självklart att bolaget måste rekonstrueras. har vi sagt att bolagetlämpligast bör återfinnas inom Stalsföretagsgrup-pen, där del mäste fylla enmycket viktig uppgift. måste ha rätt och skyldighet attkonkurrera framgångsrikt, och del skall ha möjligheter alt konkurrera pä likavillkor med del privata näringslivet. Det är en självklar sanning som intesärskilt behöver understrykas. Menför att ett bolag av den dimensionen och med de mängfasellerade uppgifterna,delvis av närmast gigantiskt slag, skall kunna fungera tillfredsställandelångsiktigt, så måste del ha ett utvecklingsorgan, ett särskiltutvecklingsföretag. , den franske skalden, sade en gäng all om inte Gudfanns så fick vi lov att uppfinna honom. Jag vill säga att om Statsföretag intehade hafl något utvecklingsbolag så hade vi fått lov att uppfinna det. Del ärfullständigt nödvändigt för den fortsatta utvecklingen. Vi betraktar inte detta som något slags socialism. Om nödvändigtvisnågon "ism" skall beteckna vad det är fråga om, så är det som vi serdel, en pragmatism. Man måste handla praktiskt och se framåt. är en besvärlig uppgift som man har framför sig därför att förutsättningarnaär långt ifrån gynnsamma. Det bör ändå inte avskräcka oss frän alt göra deinsatser som är nödvändiga. Och en av de första insatser som måste göras är somsagt enligt vår mening att överföra Utvecklingsbolaget tillStatsföretagsgruppen, så att den gruppen med ägarkapital får finansiera denfortsalla verksamheten. Men jag vill då med delsamma säga att man kan inteförvänta sig att det rekonstruerade bolaget skall uppvisa några lysanderesultat alldeles omgående. Det gör inte sådana här företag; de kan inte göradel på grund av förutsättningarna. Vi kan se på de stora industrikonglomeralenoch ägargrupperna pä den privata sidan - och andra grupper -som har sådana här utvecklingsbolag. De har i början tagit stapplande steg påen myckel knagglig väg, innan de kommit rätt. Detär en förutsättning från vår sida att en sådan utveckling måste komma all ägarum även med detta bolag, för den här situationen får faktiskt inte uppståigen. Som påpekade är det dock skattebetalarnas pengar som detrör sig om, och dem får man hanlera varsamt och på ett sådant sätt att de blireffektivt använda. Vihar haft ytterligare en viktig förutsättning med i vårt ätgärdspaket. Detskulle kunna vara risk för, om man överför , att det fullständigt uppslukas av Statsföretags myckel storauppgifter och helt inkopplas bara på Statsföretags utvecklingsarbete ochlångsiktiga planeringar för att ge underlag för en utveckling på den sidan. Mensom vi sett det är ett utvecklingsbolag av det här slaget av största betydelseför de mindre och medelstora företagen som har varit om inte misshandlade - detvore kanske för myckel sagt - så dock missgynnade i sammanhanget. Även förderas långsiktiga utveckling behövs sädana möjligheter som kan skapas av ettutvecklingsbolag som har en speciell målsättning och särskilt satsar på klaramål. Vihar då från vår sida ansett att det kunde vara lämpligt att koppla in styrelsenför teknisk utveckling, som också håller på alt rekonstrueras, om Jag skallanvända ett fint ord i del sammanhanget. Det bör vara möjligt att få ettsamarbete med STU, för bolaget måste även när det finns inomStatsföretagsgruppen ha till uppgift att vara en kanal för innovationer frånmindre företag eller frän enskilda forskare. Omman gör rekonstruktionen med den här positiva inställningen -att dagenssituation inte får upprepas, att Utvecklingsbolaget är nödvändigt såväl förStatsföretagsgruppen som för de mindre och medelstora företagen och att de nyaförutsättningar som skall skapas mäste bli av det slaget att bolaget pä långsikt kan komma alt inte bara gä ihop utan även bli vinstgivande - tror jag detfinns anledning att än en gång göra en satsning, med förhoppningen och medkravet att effektiviteten skall sättas i högsätet. Jagvill sluta, herr talman, med att säga att de krav på insyn i den statligaföretagsamheten, som har rests från talare både på den moderata sidan och påfolkpartisidan, instämmer vi helt i. Det är svårt när företagen blir stora. Detär besvärligt med insynen även i de jättelika industri-konglomerat som börjarväxa upp på den privata sidan för den delen - detta kanske inte hör hemma idagens debatt - men det är lika besvärligt när det blir jätteföretag på denstatliga sidan. Där måste skapas effektiva regler för den insyn som ärbehövlig. Jag har den uppfattningen - även om jag som en av riksdagensrepresentanter i har fått en hel del nyttig insyn -att dessa regler kan förbättras ytterligare. Del anser Jag är en av deytterligare målsättningar som vi skall ha i detta sammanhang. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarHovhammar och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr19 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar Hovhammar och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 261 Nej - 51 §2 Upprättande av ett europeiskt rymdorgan m. m. Föredrogs näringsutskotlets betänkande 1975/76:17med anledning av propositionen 1975/76:58 om anslutning tillkonventionen angående upprättande av ett europeiskt rymdorgan m. m. jämtemotion. Upprättandeav ett europeiskt lymdor-gan m. m. I propositionen 1975/76:58 (industridepartementet)hade regeringen föreslagit att 1. godkänna anslutningtill konventionen angående upprättande av ett europeiskt rymdorgan (), 2. anta förslag till lag omändring i lagen (1966:664) med vissa bestämmelser om immunitet ochprivilegier. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås alt godkänner anslutning till en konventionangående upprättande av ett europeiskt rymdorgan (). Denna konvention avsesersätta den konvention för upprättande av Organisationen för europeiskrymdforskning (ESRO), som undertecknade och som trädde i kraftår . Anslutningen till den nya konventionen innebär inte några förändringari deltagande i de samarbeisprogram på rymdomrädel som hargodkänts av . Vidareföreslåsen av godkännandet betingad ändring i lagen (1966:664) med vissabestämmelser om immunitet och privilegier." I detta sammanhang hade behandlats den medanledning av propositionen väckta motionen 1975/76:97 av m.fl. (vpk), vari hemställts 1. att skulle avslåpropositionen 1975/76:58, 2. alt uttalade sig för all det svenskarymdsamarbetet borde ske i former, som saknade de i propositionen föreslagnapolitiska bindningarna och som möjliggjorde ett bredare samarbete med olikaländer, företrädesvis de nordiska. allriksdagen med bifall till propositionen 1975/76:58 och med avslag på motionen 1975/76:97 skulle 1, godkännaSveriges anslutning till konventionen angående upprät tande av ett europeiskt rymdorgan (), 2. antaförslaget till lag om ändring i lagen (1966:664) med vissa be stämmelser om immunitet och privilegier. Upprättandeav ett europeiskt rymdorgan m. m. Reservation hade avgivitsav i (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:97 skulle 1. avslå propositionen 1975/76:58, 2. som sin mening ge regeringentill känna vad reservanten anfört. HerrSVENSSON i (vpk): Regeringens proposition liksom utskottet förordar anslutningtill ett nytt europeiskt rymdorgan, . Rymdsamarbetetfår därmed en väsentligt mer bindande och kvalificerad form . Mankan säga att den rent rymdtekniska karaktären relativt sett blir mindre ochall den forskningspolitiska och in-dustripoliliska innebörden alltmerframträder. Vpkär naturligtvis inte motståndare till olika former av rymdlekniskt samarbetemed andra länder. Men den synnerligen egenartade form det här presenteradesamarbetsprojeklel fält måste man enligt vår mening rikta skarp kritik emot.Jag tillåter mig att sammanfatta denna kritik i fyra väsentliga punkter. Detnya organet har enligt konventionstexten till uppgift all genomföra en långsiktig rymdpolilik gemensam för medlemsländerna. skall också samordna medlemsländernas industripolitik och forsk ningspolitik i de avsnitt där den har relevans för ESA:s arbete. Del betyder att ett väsentligt avsnitt inom en avancerad ochframtidsbelonad industrisektor kommer att styras av ett utländskt organ. Ettbetydelsefullt led i svensk industripolitik kommer att undandras regeringensoch kontroll. riksdag berövas ytterligare en möjlighet attpåverka sociala och industripoliliska prioriteringar i den långsiktigautvecklingen. Ett'utländskt organ kommer att påverka dessa prioriteringar iberörda stycken, Svenska forskningsresurserskall ställas till andra länders förfogande och användas inom ramen för en avdessa länder bestämd rymdpolitik. Svensk forskningspolitik i stort måste dåacceptera detta som en del i sin totala prioritering. Det betyder att hurstatliga forskningsresurser skall användas inte längre fritt och obundet kanbeslutas av . öm man här i kammaren skulle komma fram till attresurser bör prioriteras annorlunda, är man ur stånd att förverkliga detta ide delar rymd-organet bestämt över resurser och projekt.