prot · FY0967 · 1975-12-31 00:00:00 — Faktumär att befinner sig i ett mycket besvärligtläge. Ekonomin är sådan all SLK har stora svårigheter all genomföra sinauppgifter. Den frivilliga insats söm burii upp lottarörelsen fortsätter menfrivilligheten kan inte i samma utsträckning som lidigare vara gratis.Tillräckliga medel måsle finnas på central och regional nivå för att ersätta dekvinnor som leder verksamheten. De fördelar förvärvsarbete ger inle bara iform av lön ulan även ATP gör att alltför många dugliga kvinnorföredrar ell förvärvsarbete framför ett oavlönat arbete inom organisationensregionala och centrala ledning. De funktionärsarvoden som utgår urstatsbidraget är endast avsedda att täcka ökade omkostnader, t, ex. telefon,resor m, m., men är ingen ersättning för utfört arbete. En förbundslottachefvarav det finns 24 i landet, har en arbetsbörda som ungefär motsvarar trefiärdedels yänst. Arvodet hon får ligger kanske . Menfrivilligheten bör väl inte betalas? kanske någon invänder. Ja, men nämn denfolkrörelse som inle har en kärna av funktionärer som har arbetet inomorganisationen som heltidssysselsättning och som får ersättning härför. är en folkrörelse, SLK har 60 000 medlemmar, I 000 lokalavdelningar och 24 regionala instanser. De som engagerar sig i SLK som medlemmar har rätt att slälla krav på orga nisationen, att de skall få meningsfylld utbildning, all de skall engageras i ell aktivt föreningsliv. SLK behöver ett antal dugliga och arvoderade funktionärer som kan se till, alt det är meningsfullt för andra all bli medlemmar i organisationen. Det räcker inle längre, herr talman, med välvilliga ord från staber och 47 Nr 67 statsmakter. Del är dags all välja: Önskar man all SLK skall kunna p I I fortsätta alt vara en stor frivilligförsvarsorganisation? Vill man att kvin- 25'inrTl 1975 nornaskall engagera sig i försvaret? Herr talman!Jag ber att få yrka bifall lill yrkande nr 1 i niotionen Försvarspolitiken, 1186. 1 detta anförande instämdeherr Wachtmeisler i Slaffanslorp (m). Jag ber all fåkommentera vissa uppgifter, som utskottet lämnar på s. 48 i betänkandet somunderlag för avstyrkandet av motion 1184 om den tilltänkta utvidgningen avRemmene skjutfält. Jag citerar: "Beslutet innebär att skjutfältet skallutvidgas med ca 1 000 ha. har ca 470 ha förvärvals." Delslår alltså att ca 470 ha förvärvats av totalt ca I 000 ha. Av mina samtal med ledamöter i utskottet har framgått, att denna uppgifi varit avgörande fördem när de inle tillmötesgått motionen, trots alt de uppenbarligen blivitmedvetna om att beslutet var olämpligt. Siffran 470 ha stämmer inle med de uppgifier jag har kunnat få fram. Jag kan inlebegära alt utskottets ordförande här och skall kunna visa dokument somstyrker ujjpgiften. Eftersom utskottet givelvis grundat sin uppgifi påföretett material, förutsätter jag emellertid all jag kan få del av delefteråt. Har utskottet mol förmodan bara tagit uppgifien i andra hand,förutsätter jag alt dess sekretariat kan skaffa mig materialet från utskottetssagesman. Visar del sig, herr lalman, att uppgiften är felaktig, förutsätterjag all ulskottet lar initiativ i motionens riktning, eftersom uppgiftenpåverkal avstyrkandet av motionen. Jag förutsätler också att försvarsministernvidtar åtgärder, om beslut grundas på uppgifter som felaktigtlämnas av honom underställda organ. Jagvill inle påslå, herr talman, att uppgiften är felaktig, men den stämmer somsagt inte med de uppgifter jag fått. Att jag är misstänksam förklaras av atthandläggningen av Remmenefrågan i hög grad präglats av vilseledandematerial. Fårjag dock ge exempel på hur de förvärv som skett har gått till. De uppgifier jaghar säger all ca 20 ägare har sålt medan ca 100 har vägrat att sälja.Bland de förvärv som har gjorts av skjutfältsdelegationen ingår Herrljungapastorats mark, som sålts av stiftsnämnden i mot enhälligt avstyrkande avpastoralsdelegerade. Jagvill ta ell annat exempel pä "frivillig försäljning" utanför del av beslulade utvidgade fältet. Det står ju i beslut att del kan förekomma frivillig försäljning. Det gäller en gård i , Där bodde en 84-åring och hans syster. Dit kommer två ledamöter av skjutfältsdelegationen med en sekreterare och en polis. De slöt ett avtal med 84-åringen om "frivillig" försäljning av hans gård. Han dog någon vecka senare, fortfarande omedveten om att han sålt gården. 48 Som svar på frågan om vilken roll polisen hade idella sammanhang svarade polischefen iAlingsås all polisen var med för alt skydda delegationen och förhindra brott.Polisen följer alltså med tre personer ur skjutfältsdelegationen lill en84-åring och hans syster för all skydda delegationen och förhindra brott! Påsamma fråga svarar skjutfältsdelegationen alt polisen var med som ojävigivittne. Jag ber all få citeravidare ur ulskotlels betänkande: "SkjutfältsdelegationenRemmene, som har i uppdrag all genomföra markförvärven, har på ett tidigtstadium uppmärksammat frågan.om förekomsten av fornlämningar.Riksantikvarieämbetet har varit inkopplat på fallet ." Förekomstenav fornlämningar aktualiserades av bygdens företrädare vid den första kontaktenmed vederbörande handläggare på Tånga hed 1969, Varför blev då interiksantikvarien inkopplad förrän ? I det material från försvaretsfasiighelsnämnd som ligger till grund för riksdagsbeslutet nämns överhuvud laget inte någol om fornminnen. Delta framhölls i riksdagsdebatten 1971. Allfornminnena finns påpekades alltså 1969. Riksantikvarien inkopplades 1972, Enförsta undersökning kom inle förrän , Del mesta arbetet återstårfortfarande, efter del att förekomsten av fornminnena påpekades. Varförfanns det inte 1971 några planer för hur skjuirältet skulle kunna fungera meddessa fornlämningar? Varför finns det fortfarande inte någon sådan plan? Tyckerinte ulskottet all della är det minsta egendomligt? Men,herr lalman, även de här uppgifierna borde man lilla på närmare frånsanningssynpunkt, Enligl utskottet har skjutfältsdelegationen på ell tidigtstadium uppmärksammat frågan om förekomsten av fornlämningar. Riksantikvarienhar enligl utskottet varit inkopplad . Ja, riksantikvarien koppladein sig själv men lycks inte ha upplevt myckel av den uppmärksamhet frånskjutfältsdelegationen som utskottet skriver om. När det gäller detta behöverjag inte fråga om dokument. Jag kan själv läsa ur en skrivelse från riksantikvarieämbetettill skjutfältsdelegationen Remmene, Denna skrivelse är dalerad den 29 augusti1974, Jag läser; "Riksantikvarieämbetethar i skrivelse lill Er " - alltså nära två årtidigare - "angående planerad utvidgning av Remmene skjulfäll framhållitområdets slora värde ur kulturhistorisk synpunkt och med anledning häravanhållit om preciserade uppgifter och planer för användandet av skjulfältet. Dåsådana planer ännu ej kommit ämbetet tillhanda får ämbetet härmed ånyo framförasin begäran härom" - alltså nära . Enplan för hur skjulfältel skulle kunna förenas med fornminnen borde naturligtvisha funnits när ärendet presenterades för beslul i 1971, Ett och etthalvt år efter beslutet efterfrågar riksantikvarien sådana planer. Efterytterligare nära behöver riksantikvarien påminna om sin framställning, , efter beslut, finns fortfarande inga planer av dettaslag, Skjutfältsdelegationen har varit hell oinlres- Försvarspolitiken,m. 4 protokoll 1975. Nr 67 serad. Och utskottet vågar påståatt den "på ell tidigt stadium uppmärk- Fredaeen den sammai frågan om förekomsten av fornlämningar". 25 anril1975 Utskottets alldeles otroliga oskuldgentemot uppgifter från skjulfälts- --------------------- delegationen eller var man får dem ifrån fortsätter i texten. Försvarspolitiken, be att få läsa: "Fornlämningar förekommerockså inom andra militära övnings- och skjutfält.Man har i sådana fall fått anpassa övningsverksamheten till dessa förhållandenoch vidta åtgärder för att hindra skadegörelse på fornlämningarna. Det börenligl utskottets mening vara möjligt alt även . Remmene förfara på deltasätt." Men motionen ger ju just exempel på att detta iRemmenefallet inle lycks gå. Bara under del senaste årel, då skjutfältsdelegationen ändå enligt utskottet hafi uppmärksamheten riktad på frågan, har förekommit fiera skövlingar. Tidigt brändes en unik av, som av föreslagits bli naturreservat, I sill förslag till regler för na turreservatet hade skrivit: "---------------------- ingentrafik med tunga fordon,grävningar eller liknande arbeten bör ske inom hedområdet," Denna hedbränns av, och därefter schaktar man upp här, varvid också gravhögarföljer med. På själva julafion 1974 schaktades ytterligare högar bort.Så sent som i förra veckan ingrep landsantikvarien vid en ny skövling av enstörre grusås. med stora högar. Där arbetade en schaktmaskin och tre bilarkörde i skytteltrafik. Förvisso är del hög lid för militären på Remmene skjulfällall lära sig att leva med fornminnena. , herr talman, ändå en ljuspunkt som jag villnotera i ulskotlels f ö. märkliga text: "Ulskottet förutsätter att defornlämningar som finns inom området konserveras och vårdas enligtriksantikvarieämbetets anvisningar." Som en bygdens son, herr lalman, medförfiider i de här många gravarna tackar jag utskottet för detta förslag lillriksdagens beslul. Jag noterar all med della beslutar all fornminnenaskall konserveras och vårdas. De skall inle tas bort. De orden gör della inle enbart mörk dag för bygden, och jag försäkrar all det på läktarensitter 40 stycken av bygdens folk som kommer att se till att ingen opåtaltkränker beslut på den här punklen. i Gäddvik (m) kort genmäle: Herr talman!Låt mig först lill upplysning för många i den här salen säga alt inte spart någon möda för all vi i försvarsutskottet skallfå kännedom om förhållandena kring Remmene skjutfält och om hur folket kringRemmene upplever frågan om skjulfältel. Låt migockså säga att vi - även om del kanske inte framgick av herrKorpås inlägg - ju har tillgång till andra uppgifter också än dem som herrKorpås lämnar oss. Vi är inom försvarsutskottet mycket nog- 50 granna när vi handlägger frågor somgäller utvidgande av skjul- och övningsfält elleranläggande av nya sådana, för vi är klart medvetna om hur lätt det är att byggaupp känsloladdade stämningar i en bygd just kring dessa ting. Jag vill ocksågärna upplysa om att i försvars-utskott'et har alla beslut somgällt övnings- och skjulfäll hitintills varit enhälliga. Denuppgift om som ifrågasätter riktigheten av har utskottetfått ifrån försvarsdepartementets fastighetsenhet, och detta sammanfallermycket väl med en annan uppgift i en skrivelse frånfortifikationsförvaltningen, markbyrån, i vilken sägs: "Idelta sammanhang må slutligen framhållas alt skjutfältsdelegationen genomfrivilliga avtal redan förvärvat omkring hälften av de 1 000 ha, som utgör ulvidgningsområdels totala areal," Efiersomjag nu bara har till förfogande vill jag endast erinra kammarensledamöter om att vad det här gäller är en utvidgning av ett skjutfält, intenågon ny anläggning. Vi har haft dessa frågor uppe lill behandling i riksdagentre gånger, och varie gång har fasl-hållit vid det ursprungligabeslutet. Även har frågan om fornlämningarna på skjutfältet granskatsomsorgsfullt, och vi har därefter i utskottets skrivning enats om att enhälligtföreslå att bifalla utskottets hemställan. HerrKORPÅS (c) kort genmäle; Som jag lidigare sade tvivlar jag inle ulan vidare på uppgifter somlämnats, men jag är tacksam för att få dem bestyrkta. Av iGäddvik senaste anförande förslår jag nu all del finns material, och jag serfram emot alt få la del av del. Jag är också medveten om att utskottet harandra källor, men i det förgångna har de källorna ofia visat sig vara mycketgrumliga, och del var därför som jag sade att jag var litet tveksam även idelta fall. IRemmene är del inte likadant som det brukar vara på andra håll, utan där finnsdet i bygden ett motstånd som har lett till att huvuddelen av fältet kanförvärvas först efier expropriation. Inte ens kommunen säljer mark tillskjutfältsdelegationen utan expropriation får företas. Har ni varit med om dettidigare? Motionen väcktes för att utskottet skulle blimedvetet om all antalet fornminnen är så stort att det kommer att vara omöjligtall få ett skjulfäll som fungerar, och då frågar jag; Varför skall manfortsätta med förvärven, när del visar sig att skjulfältel från militärförsvarssynpunkt blir omöjligt alt UtnyUja? Då kvarstår ju bara ingreppel motsjälva bygden. (vpk): tillstyrker regeringens förslag att planerna rörandeskjutfälten Remmene och Sågebacken skall förverkligas. Mygleriel med de härskjutfällen fortsätter alltså. Militären får breda ut sig på ortsbefolkningensbekostnad. Militära skjutfält skall förinta kultur och levande bygd. Nr 67 Såväl i Remmene som i Sågebacken har starka opinionsyttringar fö- Fredaeen den rekommilmot militärens krav. Ingen hänsyn har emellertid tagits lill 25 anril 1975 dennaopinion. Militären har själv fått utreda områdenas lämplighet som skjutfältoch de sociala följderna av att skjutfälten kommer lill. Försvarspolitiken, har sedan, faktiskt inte helt överraskande, kommit till den slutsatsen attde sociala följderna av att områdena används som skjutfält skulle bli ringa.Ortsbefolkningens erfarenhet säger något helt annat. är de utredandemyndigheterna man lyssnar på - det är i detta fall de militära myndigheterna somju själva är part i målet. Detpåstås l, ex. om Sågebacken att endast en gård måste avfolkas. På de andragårdarna kan man bo kvar. Ja, en del kan få arrendera sinabostadshus utan alt bruka jord. Men då rycks också deras naturliga försöriningundan. En bonde utan jord kan bara existera i den militära logiken. Bönderna iområdet äger tillsammans I . För I 17;s skjulfäll begär kronan . Utskottetpåstår alt del företagits undersökningar om fornminnesbe-slåndet i mål- ochgrupperingsområdena. Dessa undersökningar är emellertid inte särskilttillförlitliga -det har också påpekats lidigare från denna talarstol. Ettförsta besök i av folk från varade i tredagar, under vilka dessa personer intervjuade bygdens befolkning omfornminnen, andra besök gjordes för alt undersöka fornminnena, men redanefter kunde undersökningarna inte fullföljas på grund av ymnigtsnöfall. Den18 april företog man provskjutningar på Sågebacken för att testabullerskärmar och undersöka huruvida en familj skulle kunna bo kvar där ellerej. Resultaten av dessa provskjutningar och undersökningar beräknas vara klaratidigast , dvs, först efter det att vi fatlat beslut här ikammaren. Befolkningeni Sågebacken pekade på ett alternativt område för skjulfäll ål I 17,Detta låg längre bort från regementet. Militären avfärdadedetta alternativ bl, a, med all eftersom förflyttning av irupp som regel skermed cykel, så skulle lidsförluslen per dag bli ivå limmar, Mililären påstod attförflyttning med cykel skulle vara regel även i "kommandeorganisation". Där ljög militären. är I 17 alltigenom motoriserat, I17 är försöksregemente för hela landet när det gäller molorisering. Regementethar enligl en bohuslänsk tidning "kastat cyklarna". Delär alltså ell myckel bräckligt beslutsunderlag som har fåll, både närdel gäller Remmene och när del gäller Sågebacken - del har också utförligtutvecklats här av andra talare. Jag har här i kanimaren skarpt kritiserat pla nerna på att utvidga skjulfältet i Remmene och på att anlägga ett skjulfäll på Sågebacken utanför , har framförts som gendriver den kritik som ortsbefolkningen har gett uttryck för. Inget har heller framförts som ger belägg för att det är ett samhälleligt intresse att dessa skjulfäll 52 kommer lill stånd. bör ulnytria sinmöjlighet att stoppa skjul- bör labefolkningens parti mot militärbyråkratin. Jagber därför, herr lalman, alt få yrka bifall till motionerna 1180, Fredaeen den som gäller Sågebacken, I 17;s flygfält, och 1184, som handlar omRem- 25 aoril 1975 i (s); /77. har i sitt betänkande nr 13 behandlat förslag om attbeställa ytterligare ubåtar under /76. Trots att jag har starkaförankringar i marinen och på varvet i vågar jag mig på att försvarautskotlels ställningslagande i denna fråga, är det på det sättet alt i slår som leverantör av de ubåtarsom skall byggas. är underleverantör, varvid man där bygger denena hälfien av ubåten, som sedan monteras och utrustas i , Det är riktigtatt i sin långtidsplanering gärna skulle se ytterligaremarina beställningar, och man var myckel besviken när t, ex.patrullbåtsbeställningen gick till de norska varven. Genom de senaste årensfina utveckling har varvet dock lyckats hävda sig väl på den civila marknadenoch har fullt upp att göra för den personal som finns där. a, räknarman med alt tillverka stålkonstruktioner lill de oljeborrplattformar som skallbyggas vid den nya anläggning som håller på alt uppföra i ,har ell intimt samarbete utvecklats med andra företag inomgruppen, exempelvis Uddevallavarvel, ål vilket man tillverkar roder och delartill fartygsskrov. Detsamma gäller och andra varv, där man också ärunderleverantör och tillverkar delar till de fartyg som sedan sätts ihop på detbeställande varvet. Densatsning som statsmakterna i övrigt gjort på under årens loppborgar för att varvels sysselsättning inle skall bli beroende av eventuellaubåtsbesiällningar, såsom här har framförts i motioner och som del f ö, intefinns någon ekonomisk täckning för. Belräffandeubålsförbanden säger försvarsministern all ire ubåiar av lyp Näcken (A 14) ärbeslällda och kommer all levereras och all han interäknar med någon ytterligare anskaffning av denna ubåtslyp. Studier ochutveckling av näsla ubålslyp (A 17) har planerals in, och seriebeslällning föruisältsav chefen för marinen ske sisla årei i programplaneperioden. Försvarsminislernframhåller all del är angeläget att behålla handlingsfriheten alt inom landetutveckla och tillverka ubåtar, och han anser därför att forlsalla studier börbedrivas inom detta område men är inte beredd all ta ställning till deföreslagna utvecklings- och anskaffningsprogrammen, Ulskoitsmajoritetendelar försvarsministerns uppfattning och yrkar därför avslag på moderaternasförslag alt ytterligare två ubåtar och förslag att ytterligare enubåt beställs. Utskottet anser liksom ÖB och försvarsministern att kostnadernaför ytterligare fartygsbeställningar inle ryms inom försvarels ekonomiskaramar. Skulle bifalladella önskemål, som f ö. överensstämmer med 53 Nr 67 marinchefens förslag, innebär del alt myndigheterna måsle ändra sin p 1 I planering och omdisponera de resurser som står tillförfogande, Utskollet 25-inril 1975 anserall de övervägningar som ÖB gjort efter de olika vapenslagens äskandenär rikliga, och de grundar sig på ingående studier om hur det Försvarspolitiken, framtida försvaret skall se ut. När del gäller utvecklingen av en eventuell nästa ubåt, typ A 17, av- styrker utskottet ävendetta förslag från med hänvisning lill den handlingsfrihel iframtiden som vi behöver och att försvarsminislern överväger all komma medförslag till näsla budgetår när del gäller utvecklingen av den typen. Jagyrkar alltså bifall till utskottets betänkande vad gäller ubålsbe-slällningaroch utvecklingen av eventuellt ny ubåt. Jag skall även säga någraord om utvidgningen av Remmene skjulfäll och det nya skjulfältet norr omUddevalla. Flera talare har ju berört dessa frågor, som aktualiserats genom demotioner som har behandlats i utskollet. Jag skall inle gå särskill djupt in påfrågan ulan närmast uppehålla mig vid den diskussion som har förts kringfornlämningarna, I motionerna 1184 och 1180 yrkas med hänvisning lill förekomstenav fornlämningar att pågående utvidgningar och markförvärv avbryts, och ikonsekvens härmed att inga medel anvisas för markanskaffning under nästabudgetår, SkjutfältsdelegationenRemmene, som har i uppdrag all genomföra markförvärven, har på ett tidigtstadium uppmärksammat frågan om förekomsten av fornlämningar.Riksantikvarieämbetet har varit inkopplat på fallet . Ennyinventering av fornlämningar har verkställts inom såväl det ursprungligafältet som det beslutade utvidg-ningsområdel. Ytterligare undersökningar skallgöras. Utskottet har noga övervägt både motionerna och de resultat somundersökningen har givit. Vi litar hell på det ämbete som handlägger de härfrågorna och tror alt man skall la all den hänsyn som är behövlig för atttillgodose motionärernas krav, Skjutfältsdelegationen iUddevalla böriade sitt arbete och uppdrog hösten ål att göra en fornmin nesinventering av del planerade skjuifälisområdel. Arbetet därmed pågår. Med anledning av den nu aktuella motionen har ämbetet utfört en del- inventering omfattande de delar av området som avses komma all ui nytrias som mål- och grupperingsområden. Av ämbetets rapport framgår au fornminneslämningarna är sparsamt förekommande inom området. Jag vill understryka vad ulskolleis ordförande har sagl, all ulskoliei är medvelel om alla de problem som uppslår vid ulvidgning eller an läggande av skjulfäll. Vi skall ha klart för oss att vart man än bestämmer all förlägga ett kommande skjulfäll eller var man än bestämmer all ut vidga ett skjulfäll kommer man i konflikt med ortens invånare, kulluren och miljön på platsen. Därför har ulskoliei skrivit bl, a. följande, vilket gladde sig ål: 54 "Fornlämningar förekommer också inom andramilitära övnings-och Man har isådana fall fått anpassa övningsverksamheten lill Nr 67 dessa förhållanden ochvidta åtgärder för att hindra skadegörelse på forn- Fredieen den Det finns många exempel påatt man har lyckats på della område, vilket vi funnit vid besökpå andra skjulfäll och militära övningsområden. Försvarspolitiken, Del börenligl utskottels mening vara möjligt att även i Remmene och m. m. Uddevallaförfara på della sätt. Utskottet förutsätter att de fornlämningar som finnsinom områdena konserveras och vårdas enligt riksantikvarieämbetetsanvisningar. Ämbetets fortsatta undersökningar bör alltså inte hindra attmarkförvärven fortsätter. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna. Under della anförande övertog fru tredje vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. FruRYDING (vpk) kort genmäle: i säger att "vi litar helt på ämbetet".Del kanske kan vara bra all göra del ibland, men man bör också lila påbefolkningens ord och lyssna på den opinion som finns. Invånarna i områdetkänner sin trakt väl så bra som "ämbetet." Sedansäger att man hade inventerat i Sågebacken och funnit allfornlämningar var sparsamt förekommande inom området. När man var uppe för alllilla på dessa fornlämningar var del emellertid ell så ymnigt snöfall all manefter måsle avbryta undersökningen. Kunde man upptäcka dessasparsamt förekommande fornlämningar ovanför snön? Det kan jag inle förslå. HerrLINDAHL i (fp) kort genmäle: Fru talman! Jag skulle vilja frågaherr i vad det är för fel på att la reda på fakta först ochbesluta sedan. tycker tydligen att vi kan besluta nu och åtgärdaeventuella felaktigheter efierål. Jag tycker all del är fel, och därför anserjag fortfarande alt ett bifall lill motionen är riktigt. HerrKORPÅS (c) kort genmäle: Jag tackar i för att han återigen till protokollethar läst in meningen att de fornlämningar som finns inom området konserverasoch värdas. Fornlämningarnaär många, , de är bara inle undersökta . Bakgrunden till vårmotion är all fornlämningarna är så många all del inle går all förena en vårdoch en konservering av dem med ett skjutfält. Varför kan vi inte konstaleradetta innan den totala olyckan är skedd? HerrOLSSON i (s) kort genmäle: Jag menade inte att vi litade mer på ämbetet än på be folkningen. Men vi litar på ämbetet därför all det har experter pä området 55 Nr 67 till förfogande, och vi förutsätter att de tar den hänsyn som behövsför Fredaeenden ''' tillfredsställa motionärerna och folket påorten och för att tillvarata 25 aoril 1975 'intressen det gäller i fråga om fornlämningar och kulturer, --------------- i frågar varför vi inte nu kan avslå pro- Försvarspolitiken, positionens förslag om medel till utbyggnaderna och vänta tills utred- 777. 777. ningarna är klara. På det vill jagsvara att de utredningar som gjorts innan manbestämt sig för platserna m. m. har varit så ingående alt man inle tvekat omlämpligheten av platserna i fråga.