prot · FY0913 · 1975-12-31 00:00:00 — Visserligen hoppasslalsrädel på all den lillsälla arbetsgruppen skall lyckas arbeta fram konkretaförslag för att erbjuda människorna i områdel en mera varaktig sysselsällning,men jusl på grund av att lokaliseringsstödet i sin nuvarande generellaulformning inle ger lillräcklig stimulans för etableringar lill kommuner somÖvertorneå och är jag rädd för all arbetsgruppens handlingsprogram intekan bli verklighet. De hiltills uppnådda lokaliseringseffekterna i områdelbekräftar mina farhågor. Jagvill också i sammanhanget påminna statsrådet om den misstro som bl. a.Övertorneå kommun ger utlryck för i sill yttrande över Länsplanering 1974 närdel gäller den utrednings- och planeringsverksamhet som bedrivits de senasle15 åren. Jag har i min interpellation Omnya arbelstillfällen i och kommuner ålergelt inledningen lillkommunens yllrande. I den ultalas alt man hillills avgelt ell tiotal yttrandeni lokaliserings- och planeringsfrågor och atl man där uttömt sin idébank. Manmåste förslå den bitterhet som kommun känner över utvecklingen. ligger anlalel invånare redan drygl 300 personer underbefolkningsmålsältningen fram lill 1980. har kommunens befolkning minskal med I 098 personer.Sedan 1950-lalel har kommun minskal sin befolkning med cirka 4 000personer jämsides med all eil födelseöverskott på ungefär samma anlalmänniskor också försvunnit genom utflyttning. Utvecklingeni kan sägas vara en kopia av den har hafl. Om ochPajala kommuner skall kunna undgå en be-folkningskalaslrof måsle nya grepp lasnär det gäller lokaliseringspolitiken. Lokaliseringsstödet i dess nuvarandeutformning räcker inle lill. Jagvill slå fasl all del fordras ett snabbi omtänkande på della område frånarbetsmarknadsministerns och regeringens sida. Vi måste komma ifrån dennuvarande fasllåsningen lill alltför stelbenta kriterier för lokaliseringsstödetslillämpning. Lålmig la sysselsällningsslödel som exempel. tillämpas reglerna hell lika inomhela del inre stödområdet. Dessutom kan del ulgåsysselsällningsstöd lill förelag i gränsområdet lill del inre stödområdet samtpå Golland. Från del parli jag representerar har vi i riksdagenföreslagil all del i del inre stödområdet införes ell förstärktsysselsällningsstöd, men varken från slalsrådels, regeringens ellerriksdagsmajoriletens sida har vi fåll gehör för della. Jagvill ålerkomma lill den av arbetsmarknadsministern tillsatta arbetsgruppen ochdess arbele med all nå kontakter med industriföretag för att få lill ståndnyetableringar i området . Del skulle avgjort vara en tillgångför denna arbetsgrupp all kunna peka på möjligheler till jusl ell förstärktsysselsällningsstöd ulöver del generellt verkande. Jag vill också nämnaskatte- och avgiflslältnader. Hiltills är sådana så gott som hell oprövade ilokaliseringspoliiiski syfte. Hade man även denna möjlighet skulle utsikternaytterligare öka för au arbetsgruppens kontakter med industriföretag kunde ledatill posiliva resultat för och kommuner. Vimåsle få en slörre arsenal av selekliva insalser som bärs av målsättningen allfå i gång ell näringsliv som kan erbjuda människor en varaktig sysselsällningäven i kommuner med svåra sysselsättningsproblem. Det är deprimerande förkommunerna och deras invånare om ansvarel för sysselsättningen näslan hellfaller på arbetsmarknadsmyndigheterna. Jagvill givelvis berömma de insalser som genom försorggjorls för de arbetslösa i och kommuner, men denna satsninghar ju som målsättning atl vara tillfällig tills del ordinarie arbelslivel kange sysselsällning. arbetskraften har inleslor glädje av den sysselsättning som startas genomarbetsmarknadsmyndigheternas försorg. Men här flnns också undanlag. sådanlär just de industriella beredskapsarbetena i och , där ävenyngre arbetskraft erhållit anslällning. Del noterar jag med tillfredsställelse. Närjag är inne på de industriella beredskapsarbetena vill jag säga all del är minförhoppning all dessa inle bara i och ulan även i Överkalixkan utvecklas lill stabila förelag som inte endasl har dagens karaktär avberedskapsarbeten över sig. Menåterkommande lill de regionalpolitiska insalserna vill jag framhålla all vimåsle få kriterier som visar silualionen och utvecklingen i förhållande lillden fastlagda målsättningen. Skall vi kunna leva upp lill regionalpolitikensgrundläggande målsättning om all skapa jämlika och goda levnadsbetingelser förmänniskorna i olika regioner, då måsle vi utforma mera smidigalokaliseringspoliliska stimulansinsatser. När man skall avgöra slödelsomfattning måsle del finnas kriterier som visar situationen och utvecklingen dådet gäller bl. a. förvärvsgraden, åldersstrukturen, näringsstrukturen ochbefolkningstätheten. Jag vill också i del här sammanhanget peka på de sloramöjligheler ell särskill inomregionall transportstöd skulle ge ochPajala kommuner. För dessa bägge kommuner skulle ell särskill inomregionalltransportstöd innebära all t. ex. Norrbollens fick hell andraekonomiska förulsällningar än f n. all etablera filialindustrier. Jagvill också klarl deklarera all jag tror all om del snabbi skall gå all få nyaarbetstillfällen i betydande omfattning inom industrisektorn till Övertorneåoch då måsle den statliga fördagsseklorn in i bilden. Vi har någol somheter planen för den regionala strukturen. Jag vill säga allorlsklassiflceringen, jag vill kalla den så, inle på någol säll underlättarÖvertorneå och kommuners silualion. De är klassade längst ner på skalan.För dessa bägge kommuner är orlsklassificeringen ulan tvivel en ytteriigarebelaslning vid sidan av de övriga svårigheterna. Jagskall be all få citera, för all del skall bli inlaget i riksdagsprotokollet,vad kommun har för uppfattning om orlsklassificeringen. 1 yttrandettill Länsplanering 1974 säger kommunen följande: "I en nation somutvecklats mot solidaritet och jämlikhet kan man ej längre vidmakthålla någraklassgränser människor emellan. Däremol kan man forlfarande indela orterna iriket i klasser. All en sådan klassindelning också drabbar hårt de människorsom bor i en ort med låg dignitet, tycks man ömma mindre för.Orlsklassificeringssyslemel drabbar indirekt människorna eflersom dessföljdverkningar beroende av ortens dignitet slå så olika i fråga om bl. a. detvå viktigaste välfärdsfaklorerna - tillgång lill arbete och tillgång tillservice inom räckhåll för människan." Jag instämmer gärna i denuppfattningen om orlsklassificeringen. Vadbeträffar Kaunisvaaramalmen vill jag ge ullryck för den otålighet som växer ibygden i väntan på ell besked. Arbetsmarknadsministern säger iinterpellationssvaret all kommande sommar föreligger undersök- Omnya arbetstillfällen i och kommuner Omnya arbetsiillfällen I och kommuner Jaghoppas verkligen att det då äntligen skall gå all få ell posilivlregeringsbesked om Kaunisvaaramalmen, Jag vill avsluia med en vädjan lill arbetsmarknadsministern. Försöknu snabbt få lill stånd effektivare stimulansmöjligheter som kan påverkaförelag lill elableringar i och . Lål inte dessa kommuner somunder lång lid upplevt en lidandels historia få gå en befolkningskaiaslrof lillmötes. i har problemen i norra . Ursprungligen och ända fram lill modern lid gällde del regionenNorrbollen, dess väldiga problem och om del över huvud tagel fanns någonmöjlighet för denna region atl överleva. Del har skell en glädjandeutveckling i regionen. Jagvill gärna cilera vad landshövding sade inför länets hösllandslingförra årel: "Folkmängdsutvecklingenunder de senasle åren speglar den posiliva näringsutvecklingen. Länd kommer iår alt för andra året i följd uppvisa elt fiytlningsöverskoll. Så sent som år1969 förlorade länet under etl år över 5 000 invånare genom fiyllning lillandra län. Samlliga kommuner hade delta år fiyliningsfödusler genlemol övrigalandel. För fyrkanls-kommunerna uppgick flytlningsföduslerna genlemol landet iövrigl lill 2 100, varav svarade för över hälften. Ser vi till statistikenför , uppgår länels flytiningsvinsi genlemol andra län lillca 330. Främsl fyrkanlsregionen men även kommuner som , ochHaparanda har ell posilivl nello mol andra län. Flylt-ningsförluslerna för deövriga kommunerna är också avsevärt lägre än 1969." Delär alltså regionalpolitiken och lokaliseringspolitiken samt naturligtvis denstatliga näringspolitiken och industripolitiken i norra som gerresultat. Nuhar diskussionen de senasle åren rört vissa delar av Norrbollen, där man - ochdel erkänner jag - har en obalans inom regionen. Emellertid är Norrbollen inledel enda län som har sådana besvär. Även i regioner som ser myckel bra ul ursysselsättningssynpunkt kan man ha vissa delar som inle har samma goda sysselsällning,och det gäller i områden som ligger utanför stödområdet. Nuerkänner jag själv all problemen i är myckel besvärliga, och del ärdet som har föranlett mig all lillsälla den speciella arbetsgruppen iÖvertorneå. Den lillsalles så sent som förra årel och har ännu inte i detaljulformal hela sill program, ell program som redan är myckel ambiliösl men somkommer all bli ännu mer ambiliösl. Delaren sak somjag vill polemisera mol i anförande. gällande atl orsaken lill all och inte har fåll någonindusirilokalisering är all stödet är för stelbent. är inle tillräckligtstimulerande, säger . Men vi har ju ändå möjligheler all i delinre stödområdet ge myckel omfattande stöd lill indusirilokalisering. Snarareär del ju så all om skaltebdalarna och allmänheten hade rikligt klart för sighur omfattande subvenlioner företagen får som lokaliserar sig lill del inrestödområdet, skulle man kanske reagera på etl annal säll. Jagtror alt det är mycket farligt atl som gör föra del resonemangetall del här lokaliseringsstödet, som är så pass omfattande, inte räcker i deifrågavarande kommunerna. Då säger sig nalurliglvis förelagare som eventuelltskulle vara intresserade: Jaså, är det så gräsligt besvädigl så allriksdagsmännen där uppe talar om alt del stöd som samhällel kan ge - med 50 96bidrag till byggandet och bidrag lill maskiner saml mycket gynnsamma lån -inte skulle vara lillräckligl sli-mulerande. Delvore inlressanl all höra om kan namnge ell enda förelag som harvaril intresserat av all komma dil upp men sagl all vi tycker inte all stödetär lillräckligl. Jag skulle gärna vilja lala med ett sådanl förelag. Arbetsgruppeni har arbeial några månader. Gruppen föreslår en rad inilialiv,bl, a, det transportstöd inom områdel som tog upp, och jag trordet ligger väldigt myckel i del. Men della förulsäller absolul all del privalanäringslivel länker om och känner sill ansvar för utvecklingen i Norrbollen. Delär klart atl ulan de statliga insalserna hade landshövding inlekunnat lämna en så gynnsam rapport som han gjorl. Del är ju de slalligaförelagen som har gjorl de slora invesleringarna. De svarar för av detotala industriinvesteringarna i länd. Vi vänlar där ylterligare utbyggnad avinduslrin på den statliga sidan. Nuharju ingen uppe i -jag hoppas inle heller - nedvärderatden satsningen som sker i , Jag är hell övertygad om atl den satsningenkommer hela Norrbollen lill godo. Och den kommer att få spridningseffekterrunl om i länd. Arbetsgruppen för hade i uppdrag all la konlakl medNJA där uppe. Del har gruppen redan gjorl och börjat diskutera hur man skallkunna lägga ut tillverkningsenheter på andra håll i Tornedalskommunerna, Delär möjligl all del fordrar speciella insalser, och då får vi vara beredda alldiskulera den frågan. Vihar alltså helt klarl för oss all ylleriigare insalser behöver göras jusl idenna del av Norrbollen, men jag vågar hävda au de bidrag och lån som erbjuds ilokaliseringspoliiiski syfle är så gynnsamma all de skulle kunna varalillräckliga för all förmå elt industriförelag all etablera sig där. Vi harändå lill del inre stödområdet lyckats få en hel rad förelag lill orter där manenligl min mening varken har bällre eller sämre förulsällningar än de nuaktuella kommunerna. Omnya arbelsTill-fällen i och kommuner Omnya arbelstillfällen i och kommuner Hen STRIDSMAN (c): Jag instämmer helt med stalsrådet när det gäller den glädjandeömvändning vi fåll i befolkningsutvecklingen i vårt län. Vad som är bekymretoch vad som givelvis är anledningen lill min interpellation är au vi fått eninomregional obalans, som är kolossall besvärande jusl för de kommuner somupplever den, speciellt för dem som jag har lagil upp i inlerpellalionen -och kommuner. Menjag kan också, i likhet med arbdsmarknadsminislern, återge någol av vadlandshövdingen sade i samband med öppningssammanträde.Det gällde bl. a. skogsindustrins förutsättningar att få fram råvaran.Landshövdingen sade: "Del är ingen nyhet. Nyheten är atl vi för varje årkan konslalera all vi närmar oss en punkt då inlandet i många av sina delarinle längre är levande. Vi har också lärl oss hur svårt del är allskaffa del underlag som skulle trygga elt levande inland på en sådan nivå allvi samlidigl tryggar skogsindustrin och sysselsältning i vidaste bemärkelse," Landshövdingengav alltså utlryck för all man för länd som helhel kan se en glädjandeulveckling - och dd kan jag hell instämma i. Men samlidigl underströk han atlvi har ell allvarligl problem jusl när del gäller inlandet och Tornedalensulveckling, någol som jag hoppas all också arbetsmarknadsministern är medvetenom. Detkonkreta i det här resonemanget är: Vad skall man hilla på för alt kunna vändaden utvecklingen? Jag skall inle läsa upp en mängd siffror för all visa hurutvecklingen varil. Del tror jag inte all vi är betjänta av. Vi vel all den ärallvariig och all man går emol en befolkningskaiaslrof Hela skolväsendelhåller på all rasa samman i de båda kommunerna, men del skall jag inle ge mignärmare in på. Vad jag efterlyser är nya arbetstillfällen. Del är nödvändigl omvi skall kunna utveckla de här kommunerna och om de över huvud tagel skallkunna beslå. Om man skall kunna hålla kvar unga människor måsle de kunna fåjobb. Jag är också medveten om alt vi måsle lila på den slalliga satsningen,och det försökle jag säga i mill huvudanförande. Jag gör alltså delerkännandet. Men när man släller krav på all prival företagsamhet skall kommaupp lill dessa områden - vilkel jag inle har någonting emol all man gör - skallman komma ihåg all del inom kommunerna knappasl finns någon privatföretagsamhet all slälla krav på. Del finns många duktiga småföretagare, men deorkar inte själva få näringslivel inom kommunerna att blomstra. Det finnsknappasl ell prival näringsliv inom länet som kan tänkas utvecklas så att deletablerar sig inom kommun eller kommun. Del har sagls - ochjag tror all del är rikligt - att vi mäsle satsa på statliga förelag. Men om viskall få dil privata företag måsle vi kanske sträcka oss långl ner i landel föratl finna företag som vill starta filialer eller någonting i den stilen. Idella sammanhang måste jag ålerkomma till milt påslående att lokaliseringsstödeti dag har en stelbent ulformning. Det ger inle möj- lighder lill punktvisainsalser där man behöver slödel bäst. Ta sysselsällningsslödel som eltexempel! Arbetsmarknadsministern säger här atl det finns goda exempel på har lyckals få förelag lill del inre stödområdet och atl del därför bör gåbra också i och . Jag kan instämma, eftersom jag har varit uleoch rest med inrikesuiskottet och sell många fina exempel på lyckadeinvesteringar i del inre stödområdet, bl. a. i . Menhanden på hjärtat, herr arbdsmarknadsminisler! Jag har ingenling emol allÖstersunds kommun får en hel del industrier. Men tror någon av ledamölerna ikammaren - vi är visseriigen inte så många här jusl nu - på allvar altÖvertorneå och kommuner kan la upp tävlan i frågan om en eventuelletablering om vald slår mellan i, ex. och dessa kommuner längst uppei norr? Stödmöjlighelerna ärju exakt desamma. Vi måsle få lill stånd endifferentiering i della avseende, t. ex. genom ell sådanl förstärktsysselsällningsstöd som vi har föreslagil från . Lål stödd utgå i fem åreller kanske för atl slimulera lill elableringar! Del avgörande äratl vi kommer ifrån den slelbenla handläggningen av ärendena och får en störreflexibilitet när del gäller stödformer. Detär rikligt all del utgår omfattande subventioner lill stödområdet, men del ärvi alla medvetna om. Jag iror inle all vi skall beteckna del som någol slagsfattighjälp. Men vi måsle få del nuvarande slödel, som utgår med 50 96 lillbyggnader och lill maskiner, mera differentierat. Jagvill upprepa min tidigare fråga lill statsrådet. Med den nuvarande slelbenlautformningen av lokaliseringsstödet är jag mycket pessimistisk vad gällermöjligheterna all få företag atl etablera sig i de två kommuner som vi nudiskuterar. Jag tror därför atl vi måste sälla in en bällre arsenal, l. ex. ellförstärkt sysselsällningsstöd, åtgärder inom skattepolitiken och kanskespeciella avgiflslältnader för dessa områden för atl locka dil företagen. Dettabör givetvis gälla också de slalliga och de kooperativa förelagen. Jagefterlyser forlfarande varför slalsrädel inle iror all flexibililel,seleklivitei och möjligheter lill punktvisa insatser kan vara en väg altförbällra sysselsättningen i sådana här kommuner. Omnya arbetstillfällen i och kommuner Del är inte så all lokaliseringsstödet ulgår med sill högslaförfatlningsenliga belopp ens i inre slödområdei. Mig veterligt har vi aldriggivit något förelag som etablerat sig i det maximala bidraget. Det ären väldig skillnad inellan all få högsta länkbara bidrag och alt få etl mindrebidrag. Denarbetsgrupp för , som bl. a. har kontakter med Industriförbundetför all ulröna vilka planer man har inom induslrin all Ulöka och nyeiablera,kan däremol lova all den som etablerar sig i eller i får delmaximala bidraget. Del finns inle många kommuner där man ulan vidare kan sägadel. Vi har alltså möjligheter - del vet - att lova det maximalabidraget. Omnya arbetsliU-fällen i och kommuner får det, erhåller ocksåelt verkligt rejält stöd lill sin företagsetablering. Jag Ulgår också från attalla goda krafler måsle hjälpas ål i dessa strävanden. Det räcker inte med atlbara slälla frågor lill arbetsmarknadsministern. Den som är riksdagsman frånden akluella delen av landet får också hjälpa lill genom atl försöka ta reda påom del finns några förelag som vill komma dil. För dessa får man då beskrivaalla de fördelar som är förenade med all vara placerad uppe i denna vackra delav vårt land, där man dessutom kan få maximall lokaliseringsstöd i form avbidrag lill maskiner och lill byggnader, i form av lån på myckel gynnsammavillkor, i form av utbildningsbidrag och i form av sysselsällningsstöd. Mankan alltså få subvenlioner där uppe som man inle kan få i någon annan del avlandet. HenSTRIDSMAN (c): Nalurliglvis skall jag inte gå in på enskildheter, men jag har i allafall en viss erfarenhet eflersom jag ibland siller med på lokaliseringsdelegalionenssammanträden och behandlar ansökningar om lån och bidrag. Jag har en känsla avall förelag inom del inre stödområdet, oavsett i vilken kommun och i vilken delav landet de är belägna, kommer i åtnjutande av 50-proceniigl statsbidrag,medan förelag inom del allmänna stödområdet får ell 35-procenligl bidrag. Delär ju del beslul som vi har lagil i . Sysselsällningsslödelär någonting som regeringen beslutar om - närmasl arbelsmarknadsdeparlementel.Där har man, efter vad jag förslår, inle möjlighet all ge annal än elltreårigt sysselsätlningsslöd. Jag är hell övertygad om att kunde man t. ex.ulöka sysselsällningsslödel lill och kombinera det med skalle- ochavgiflslätlnader och alltså i kontakter med förelag erbjuda dem sådana bällrevillkor, då skulle man lättare kunna lokalisera företag till just sådana härspeciella orter. Sedantill frågan om jag haft konlakl med förelag. Tyvärr är mina kontakter dåliga pådd områdel - del har inte förekommit några. Men jag tycker del vore intressantatt få träffa företag och kunna säga åt dem au de i. ex. hade möjlighd lillskalle- och avgiflslältnader och ell utökat sysselsällningsstöd. Skulle intechansen då öka all få förelag jusl lill områden som och ? Överiäggningen varhärmed slutad. § 11 Föredrogs ochhänvisades Molioner Nr 988 punkten 1 lillkonsiituiionsutskoud och punkten 2 till inrikesutskollel Nr 989-1018 tillkonstitulionsulskollet Nr 1019-1034 till finansulskollel Nr 1035-1098 lillskatleulskoltei 1099-1101 lilljusiilieutskottet Nr 13 1603 punklen 5 lillinrikesutskollel och i övrigl lill näringsutskotld 1790 och 1791 till civilutskotlet lillsocialutskottet till civilutskottel 1811 och 1812 tillsocialutskoltel ' §12 Föredrogs och bifölls inlerpellalionsframställningen nr 21, § 13 Propositionen nr 1 med förslag lill statsbudget för /76 hänvisades till utskottenligl följande: Siatsbudgei för budgeiårel1975/76... Finansulskollel Bilaga 1 Finansplanen............... Bilaga 2 För flerahuvudtitlar gemensamma med undanlag för punklen 12 Programbudgeiering................... Finansulskollel Bilaga 3 Kungl. Bilaga 4 Jusliliedeparlemenlel....... Juslitieutskollet med undanlag för punkterna A 9 Datainspektionen................... Konstilutionsutskotlel A 12 Framtidsstudier..................... Ulbildningsulskollel D 6 ..................... '........ Civilulskollel G 5 Slöd lill poliliskapartier.. Konstilulionsulskollet G 6 Vissa kostnader i anledning av allmänna val............................ Konslilulionsulskotlet Bilaga 5 Utrikesdepartemenlel..... Ulrikesulskotlel Bilaga 6 Försvarsdeparlementel... Försvarsulskollel Bilaga 7 Socialdeparlementel....... Socialulskotlel B Allmänförsäkring m. m, Socialförsäkringsulskollel . C, Bidrag lill sjukförsäkring- punk- en för föräldraförsäkring len 3 en.................................. Socialförsäkringsulskollel Bilaga 8 Kommunikalionsdeparlemenlel.. Traflkulskollel Bilaga 9 .... Finansulskollel med undanlag för punkterna B 2-5 Slalisliskacentralbyrån. C 1-2 Tullverkel........................ Skatleulskoltei C 6 ... Skatteulskotlet C 7-12 Avsättning lill banklill-synens fond -Avsättning lill försäkringsinspeklio- nens fond.................................... Näringsulskottet Kilomeierbeskallning.,. Skalteulskottel E4-5 Bidrag lill Föreningen lillvissa handikappade ägare av motorfordon............................. Skatteutskoltet E 7-8 Produklionsbidrag för dagstidningar - Samdis- tribulionsraball för dags- Nr 13 ''dningar...................................... Konsliiuiionsulskoitel predagen den omalkohol- och narkotikaproblem ,. E 12-18 Avlöningar lill personal på indragningssiat m, m. - Förberedelser för omlo kalisering av slallig verk samhel ............................. Inrikesulskollel för tullverkel................................. Skalteutskoltel V;4 Lån för inrällande av al- V;5 Pressens lånefond Konstilulionsutskollel Bilaga 10 Uibildningsdepartemeniet Ulbildningsulskollel B I-B42 Konslnärsslipendier-Bi drag till de handikap pades kulturella verk samhel ............................. Kullurulskollel , C Kyrkligaändamål............... Kullurulskollel H Sludiesocialaålgärder .. Socialförsäkringsulskollel l:B 2 Televisions- och ljudra dioanläggningar................... 1V:5 Siudiemedelsfonden.... Socialförsäkringsulskollel V|:l Teckning av aktier i bolag för slallig opera-och lea- med undanlag för punkterna H 6-7 Slöd lillidrotten: Organi salionsslöd m. m. - An läggningsslöd m, m, ... Kullurulskottel Bilaga 12 Handelsdepartemenlel... Näringsutskollel V, Fonden förlåneunderstöd V:6-7 Lån lill utbyggnad av oljelagringen - Lån lill 3 protokoll 1975. Nr 13 leko-, sko- och garveri- Fonden för slatens aktier... FörsvarsulskollelVill. Fonden för beredskapslagring Försvarsulskollel Diverse kapiialfonder......................................... Försvarsulskollel Bilaga 13 Arbeismarknadsdepariemenlei... Inrikesulskollel med undanlag för punkterna C 1-3 Arbetarskyddsstyrelsen - Slalens arbeisklinik ....Socialutskoltel E 3-4 Bidrag lill företagareför eningar m. : Adminis trationskostnader - Täck ande av förluster i anled ning av slalligl stod lill hantverks- och industri företag m.fl......................................................... Näringsutskollel IV: 10 Slatens hantverks- och Bilaga 14 .......................... Civilutskotlet Bilaga 15 Induslridepariementei............................ Näringsutskollel