prot · FY0978 · 1975-12-31 00:00:00 — Men när det gäller min första fråga i detta sammanhangvill jag framhålla all utredningsförslaget ju ändå innebär en begränsning avmöjligheterna till politisk utvisning i förhållande till vad som gäller. Detheter nämligen att bestämmelsen Nr 78 om politisk utvisning i 34 S utlänningslagen ändras på sådant sätt alt j, ,, , politiskutvisning enligt lagen endast får tillgripas när det påkallas av .., , .q.,, hänsyntill rikets säkerhet. Jag noterar all - del tycker jag är självklart -möjlighel skall finnas all utvisa personer i stil med dem som stod Fortsatt giltighet av bakom dramat på västtyska ambassaden. Del borde egentligen inle be- k. terroristla- höva sägas. Men jag menar alt det bör vara möjligl all utvisa också gen presumtiva terrorister och alt man inle skall behöva vänla på alt de begår poliliska våldsdådhär i landet innan man kan utvisa dem. tycker jag är fel. Jagnoterade all statsrådet inte svarade på den andra frågan, nämligen om manverkligen ämnar inskränka polisens möjligheter all använda sig av de särskildatvångsmedlen. Om man länker slopa bestämmelserna om telefonavlyssning osv. blirju lagen verkningslös. HenPETTERSSON i (vpk) kort genmäle: Herr talman! Fru statsrådet påstodatt jag skulle vara anhängare av utlänningslagens 34 S. öm fru statsrådet hadelyssnat på vad jag sade hade hon uppläckt att jag vände mig mot hela den härdebatien. Del är inle obekant att vårt parti är motståndare lilllerrorisllagen. Vi menar att det redan med gällande lagstiftning finnsmöjligheter alt ingripa. Jag citerade 34 S i utlänningslagen som ett exempel pådel. Den ger polisen möjlighel att i varie konkret fall utvisa eller inskränkafriheten för en utlänning som slår i begrepp att genomföra en aktion ellervåldshandling. Därmed har jag inte sagl om jag lycker om den paragrafen ellerinle. Jag har sagl att det med nu gällande lagstiftning finns möjligheter alltillgodose det syfte som terroristlagen anses ha. Jagär nalurliglvis glad för tillrättaläggandet att lerrorisllagen inte är avseddalt användas mol befrielserörelser. Men med anledning av terrorisllagens vagaformuleringar, som är byggda pä antaganden och förmodanden, måste jag fråga:Vem är del då som bestämmer om en organisation är en terrorislorganisation?Var går gränsen? Del är ju inte som beslutar att den och denorganisationen skall tas upp på terrorisllistan. Del måste vara någon iregeringen eller annan ansvarig som enväldigt avgör del. Vi fär i varie fallinle vara med och bestämma om det. Om man vill åberopa den nuvarande utlänningslagstiftningen tycker jagdet är ett dåligt valt exempel att ta den paragraf som enligl mitt förmenandeger den största otryggheten och är mest olillfredsställande. Tillfru vill jag säga all del här är ju litet krångligt -34 ij finns iutlänningslagen, och vad vi i övrigl diskuierar är den särskildalerrorisllagen. När del gäller terrorisllagens bestämmelser om utvisningföreslås i departementspromemorian inga förändringar. emot föresläs förändringarav just 34 ij i den nuvarande utlänningslagen. tycker det är viktigt att värt land inle skall framstå som enfristad för terrorister. Jag tror det är klart för var och en att vårt landinle heller gör det. Tillsist vill jag säga lill i angåendebefriel-seorganisationerna, att del klart och tydligt framgår av den härlagstiftningen att del är regeringen som anger vilka organisalioner ellergrupper som lerrorisllagen skall tillämpas på. Det slår också klart och tydligti förarbetena till lagen att det därvid inte är fråga om befrielserörelserna.Om läser förslaget till förändringar, kommer han att finna attde här frågorna blivit behandlade ocksä där och alt man i förslaget gör eltförsök lill en ny definition i lagen, där reglerna i del här avseendet inlebara skall framgå av förarbetena och av den tillämpning av lagen som hillillshar förekommit, ulan om möjligl ocksä bättre fångas in i själva lagtexten. Fonsattgiltighet av den s. k. terroristlagen HenPETTERSSON i (vpk) kort genmäle: Del är i och för sig inle obekant för mig all del är regeringen sommåste bestämma vilken organisation det är som kan betraktas som enterrorislorganisation. Jagsade i något lidigare inlägg att terroristlagen oroar de utländska medborgarnapä grund av sin slora länjbarhel,och det vidhåller jag. Men del är inle rikligtsant om man påstår all lagen bara riktar sig mol utländska medborgare, ulanden riktar sig också mot svenska medborgare. Jag har här inte tagit ställning till vad som kommaskall, utan bara till frågan om terrorisllagens förlängning eller ickeförlängning. Det finns anledning all återkomma när del gäller de nyaföreskrifter som förbereds. Hen POLSTAM (c): Del är inle lätt alt vid komma in i debatten, eftersomman, när man begär ordel, inle kan veta vad som sedan kommer alt ha sagts innanman fär det. Heltallmänl tror jag emellertid all vem som helsl kan ansluta sig lilluppfattningen, att en sådan här lagsliflning inte är särskilt eftersträvansvärd,även om den fortfarande måste anses nödvändig i rent förebyggande syfte. Denskifier sig nämligen, såsom redan har sagts, frän 'all annankriminallagstiftning genom att det för alt lagen skall kunna lillämpas inleförst krävs något fullbordat brott och inle heller försök eller förberedelsetill brott. Delär närmast delta som har vållat den mesta kritiken, även om kritiken kanskeinle varit sä stark som det har antytts här. Viss kritik har nalurliglvis varitrepresentativ för den svenska allmänheten, men inle all. Närvi säger att vi inle tycker om den här lagen, trots att den är nödvändig iförebyggande syfte, beror det på alt den inle riktar sig mot alla människorulan endast mol utlänningar. 3 protokoll 1975. Nr 78 vill vi helsl inle ha i det här landet; del är lydligen alla tämligenöverens Tisdaeenden °"' ''"' 'ä'' ' accepterat lagen tvä gångeroch är nu beredda alt ac- 13 mai 1975 cepleraden ytterligare en gäng, men dä för , varefter den avallt all döma kommer alt arbetas in i utlänningslagstiftningen. Fortsatt giltighet av ivafie fall delvis. k. terroristla- Lagen har dock ursprungligen lillkommil som ell skydd för vår de- gen mokrati och sä långl det är möjligl som etl skyddför alla människor som bor eller vistas ivårt land. Delta är den seriösa bakgrunden lill lagens tillkomst, såsom redanhar framhållits i debatten. Denhär lagen gäller inle heller alla utlänningar, ulan bara sådana utlänningarsom tillhör eller verkar för sådana grupper och organisalioner vilka genom sinlidigare verksamhel har visat att de systematiskt använder våld för politiskasyften, även mot oskyldiga människor i främmande länder, och därför kanbefaras göra del även här. Del är alltså en mycket liten grupp utlänningar delgäller. Detta har också redovisats i proposiiionen, varför andra och mångagånger kanske överdrivna uppgifter kan lämnas ät sidan. Genom alt de härpersonerna har engagerat sig i organisationer med terrorverksamhel påprogrammet kan man alltså vidta vissa åigärder mol dem - det är avvisning ellerutvisning, och som framgår av propositionen kan de också bli föremål försärskild uppmärksamhet i värt land. Något annat sker inte, och orsaken ärklart utsagd. Människornai övrigt behöver aldrig hysa oro för att lagen finns. I stället kan andrautlänningar i vårt land känna en viss trygghet på grund av denna lag. Den skallfungera som skydd även för dem. All personer som tillhör och engagerar sig iterrororganisationer lycker illa om denna lagstiftning är begripligt, men detfår inle påverka oss så aft vi inte vidtar några motåtgärder. Vi behöver varapå vår vakt pä olika sätt, och della är ell sätt även om lagen blir tämligenkortvarig och skall ersättas av nägol annal. Lagenkan emellertid inte tolkas hur snävt som helst. Det finns nämligen kontroll-och säkerhetsföreskrifter när det gäller lagens tillämpning. Jag behöver kanskeinte föredra dem här, men jag kan hänvisa lill regeringens ämbetsskrivelse den13 som redovisas i propositionen. Det flnns således garantier molen alllför vidsträckt tillämpning av lagen. Insyn och kontroll sker bl. a. genomrikspolisstyrelsens parlamentariska ledamöier och regeringen. Hur vi skallkunna komma längre i det avseendet är det svårt att ha någon mening om. Jaganser i varie fall all säkerheten och kontrollen f n. är tillräckliga, och jaghar fullt förtroende för den kontrollen och för de personer som gör den. Vifår av alll alt döma möjlighel att diskutera dessa problem i är, om eller när lerrorisllagen eller delar av den möjligen skall inarbetas i utlänningslagen. Till dess behöver vi den möjlighet lill skydd för vår demokrati och för de människor som bor eller vistas här som denna lag till en del ändå kan ge oss. Som rikspolischefen har sagl har 34 lagen ocksä verkat avskräckande och därmedförebyggande. totalt skydd är omöjligtall ge, men de möjligheter som finns bör tillvaratas tills något annat kankomma i stället. Med dessa ord yrkar jag, herr talman, bifall till utskottetshemställan. HenSJÖHOLM (fp); Det är nästan litet kusligt all lyssna lill de reaktionärauppfattningar som förde till torgs. Hon vill, i motsats tillalla oss andra här, behälla de diskriminerande inslag i lerrorisllagen som mannu dess bältre är pä väg all arbeia bort. säger att vi med allamedel måste skydda oss - alltså väl då även med de medel som står i direktstrid mol de rättstraditioner och rättsprinciper som rättsstaten bygger på. Sedanreagerade jag när sade all del har skett en tillnyktring blandkritikerna av lerrorisllagen. Var är del lillnyktringen har skett? Kritikernahar varit nyktra . Den som vinglar är i så fall regeringen, som nular ad notam de synpunkter som kritikerna har fört fram lidigare. Exakt del somvi i tvä är har kritiserat har man nu dess bällre lagil hänsyn lill. Och jagkänner inte den minsta skadeglädje ulan är bara lacksam för del. Nuvill man alltså ha individuella rekvisita, man vill ta bort tvångsmedlen såsombrevläsning, telefonavlyssning och annal. Del är precis vad vi har sagl - manskall inle ha någon undantagslag ulan ha bestämmelserna med i utlänningslagen.Della med "guilt by association" - alt någon kan anses skyldig baraför alt han tillhör en organisalion som kan misslänkas ha de och de syftenastrider, såsom riksåklagaren sade i ett remissyttrande, mol de rättsprincipersom vårt rättssamhälle bygger på. Att- sådana bestämmelser las bort ärtillfredsställande. Del har vi hävdat , och vi har inle behövtlillnyklra. Jaghar kritiserat denna lag vafie gång den diskuterats i , och jag även . Lagen är alllför utmanande mol våra rättsprinciper för att denskall kunna förlängas. Den har dessutom, såsom det sagts i debatten, visat sigvara ineffektiv - det framgick nu senast vid del kusliga dramal i Stockholm.Del hade vi också förutskickal. Terrorister kommer inte hil med en lapp päryggen där det står att de är terrorister eller tillhör den och denorganisationen. De kommer inle alls in under sill rätta namn. Lagen har alltsåinle haft nägon effeki, och den är utmanande mot våra rättsprinciper. En sådanlag bör man lätt kunna avskaffa. Del vore kusligt om vi skulle låta ossskrämmas till att låna metoder frän diktaturstaterna, vilkel det här är snuddpå. Enperson som heter och som dellog i -han är icke alt förväxla med riksdagsledamoten - skrev häromdagennågonling myckel bra i tidningen . Han sade där alt vi bör mätavälfärdssamhällets'kvalitet bland denr som har det sämst ställt. Det är dettasom är avgörande för hur långt vi kommit i vär välfärd. Rättssäkerheten skall vimäta när vi bedömer de broltslingai- som begäll FortsaUgihighet av dens. k. t er rorisllagen Nr 78 de mest avskyvärda brotten, och dit hör förvisso terroristdåden. T'rl' pn dpn ' behandlar terroristerna är ell mätt på hur långtvi kommii i fråga n , ,(,,-,; omrättssäkerhet. Tyvärr mäste man säga all ambassaddådet visar att vi kanskebrustit i del avseendet - åtminstone när det gäller de händelser Fortsatt gihighet av somutspelades efter själva dådet. den s. k. terrorist- Jag villgärna, herr talman, betyga min högaktning för den läkare som lagen i en tidningsinlervju sade: "På det här sjukhuset behandlar vistatsråd och terroristerlika." Del låler mycket utmanande, men varie människa som länker djuparemåste inse att det är den enda rikliga principen när det gäller behandlingen avsjuka. Den principen skall naturligtvis till-lämpas även rättsligt. Del innebäralt vi måste erkänna all vi för alt skydda rättsstaten inle får använda metodersom strider mol rättsstatens principer. Dess bällre är vi på väg från detta,och jag säger än en gång att vi kritiker välkomnar della. Jusl frånrättssäkerhetssynpunkt är del emellertid angeläget alt man avskaffarlerrorisllagen. Jag har den uppfattningen och yrkar sålunda bifall lill reservationen. FruKRISTENSSON (m): Jag konstaterar all inle har nägon enda synpunkt pä hur vii värt land skall skydda oss mol terrordåd. I stället behagar han kalla det förreaktionärt all det läggs fram förslag som innebär att vi får största möjligaskydd för dem som bor i värt land mol sådana här terrordåd utan all man för denskull åsidosätter rättssäkerheten. HenSJÖHOLM (fp); Jag har hänvisat, , lill den promemoria och denomarbetning av terroristlagen som skall komma. Jag har ännu inte sell dennapromemoria, men om man lagil hänsyn lill vär kriiik blir den sålunda hygglig.Del förslaget kommer jag i så fall att yrka bifall lill. Vadjag kallade reaktionärt var att man nonchalerar den asylrätt vi har och villutvisa människor som vi vet blir om inte avrättade - ehuru det också kan länkas- sä i varie fall straffade för sina poliliska åsikter. Vi skulle alltsåstrunta i den asylrätt som vi är stolta över och som vi bör slå vakt om. Delkallar jag för reaktionärt, och det är del rätta uttrycket. HenNYGREN (s); Om hade lyssnat till mitt inlägg hade han fält klart för sig att när jag sade att del skett en tillnyktring hoskritikerna sä avsåg jag dem som 1973 påstod att lagen skulle innebära en allmän diskriminering av utlänningar, all lagen skulle drabba flertalet befrielse- och motständsorganisalioner, all lagen skulle fä en generell verkan, osv. Del var om de kritikerna jag sade alt de hade nyktrat till. 36 Huruvida vill räknasig lill dem eller inte kan inte jag Till de kritikersom önskade all fä en juslering av lagstiftningen och enanpassning av den lill de möjligheler som utvecklingen kunde ge vågar jagpåstå att vi väl i stort sett alla vill hänföra oss -jag vill gärna räkna migsjälv till dem. Men della kan man knappast kalla för kriiik - det är en önskanom åigärder som jag hoppas vi skall kunna bli helt överens om. FruKRISTENSSON (m): Jag tycker all lar förvånansvärt lätt på de här frågorna.Nu säger han lill slut att han ämnar yrka bifall lill elt förslag som hansamtidigt säger sig inte ha sett. HenSJÖHOLM (fp): Jag trodde faktiskt all begrep all jag skulle yrkabifall lill förslaget om det överensstämmer med min mening när del ligger päriksdagens bord. Det trodde jag inte alt jag behövde förklara närmare. Jagtar inte lätt på de här frågorna. Jag tar mycket allvarligare på dem än fruKrislensson. De handlar om en rättsprincip som är ytterst allvarlig och somgäller hur man behandlar människor. Jag tycker all vi skall mätarättssäkerheten efter hur vi behandlar de brottslingar som gör de mestavskyvärda brotten. menar att man skall kunna vidta sådanadrastiska åtgärder som telefonavlyssning, brevcensur och kroppsvisitation moten person som icke är misstänkt för nägol brott, för del är vad lerrorisllagenmedger. Det är att ta lätt pä de här frågorna. Och del är somgör del - inte jag. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskollelshemställan, dels reservationen av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrPettersson i begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller juslilieutskotlets hemställan i betänkandet nr17 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i . Fortsattgiltighet av dens. Vidomröstning genom uppresning förklarades ftertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-proposilionen. Då i begärde rösträkningverkslälldes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfianderesultat: Herr lalmannentillkännagav all anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . Nr 18 med anledning av proposiiionen 1975:71 medförslag till godkännande av konventionen om förebyggandeoch bestraffning av brott mot diplomater och andra internationellt skyd- ' dade personer. § 8 Allmänt kriminalregister Föredrogs justitieutskollets betänkande nr 19 medanledning av propositionen 1975:96 om ändring i lagen (1963:197) om allmänlkriminalregisler. FruKRISTENSSON (m): Del kanske inledningsvis bör sägas all jag inte har något alt invändamol den proposition som behandlas i detta utskottsbetänkande. Jag lycker delär hell riktigt i och för sig att datainspektionen har befogenhet alt vidutövandet av sin tillsyn enligl dalalagen ocksä få utdrag ur del allmännakriminalregislrel. Menjag har tyckt det vara lämpligt all ändå till belänkandet foga etl särskiltyttrande för alt därmed peka på elt problem, som jag tycker känns alltmeraktuellt, nämligen att de så väldigt känsliga polis- och kriminalregisirenutlämnas med personnummer till stalisliska centralbyrån och även tilldatainspektionen. Uppgifterna fär alltså successivt en vidare spridning. Annarshar målsättningen varit all man när del gäller sä känsliga register striktskall begränsa kretsen av personer som fär ta del av dem. Del skall flnnasnoggranna gallringsbeslämmelser osv. Jag har i mitt särskilda yttrande angettalt jag tycker att liden nu är inne all överväga om man inte som en tänkbarlösning på detta problem borde anförtro ochkriminalvårdsstyrelsen all själva sta-lisiikbehandla delta malerial, sä all maninle i onödan sprider informationen. Jag menar alt sådana överväganden börkunna äga rum ganska snari. Jagyrkar bifall lill utskottets hemställan. Hen i (s): Jag håller med om alt uppgifterna i polis-ochkriminalregisiren är känsliga och självfallet skall hanteras med allra störstavarsamhet. Vad del är fråga om i regeringens proposition om en ändring i lagenom allmänl kriminalregisler är all dalainspektionen. som , skall fä möjlighel att fullgöra sin tillsyn. Den har ju lill syfteall förebygga otillbörligt inträng i de registrerades personliga integritet.Del nu aktuella lagförslaget innebär att nägon begränsning inte skall gällaför datainspektionens räll lill uppgifter från kriminalregister. Denna rätttorde datainspektionen inte ha nu trots de bestämmelser om tillsyn som flnns idalalagen. Jag tror för min del att det är riktigt alt datainspektionen harrätt till de här uppgifterna föran kunna fullgöra sin skyldighet pä rätt sätt.Som sägs i propositionen ligger del i sakens natur - del vill jag understryka -all inspektionens rätt till utdrag endast fär ulnylfias i samband med dentillsyn inspektionen utövar enligl dalalagen av är 1973. Jaginstämmer i yrkande om bifall till justitieutskottetsbetänkande. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Nr 20 med anledning av propositionen 1975:85 medförslag om tilläggsslal 111 till riksslaten för /75 såvittavser justitiede-partemeniels verksamhetsområde Nr 21 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden Kammarenbiföll vad utskottet i dessa belänkanden hemställt. §10 Transplantationslag och obduktionslag Föredrogs socialutskottets belänkande nr 8 medanledning av propositionen 1975:50 i vad avser förslag lilltransplantationslag och till obduklionslag jämte moiioner. I propositionen 1975:50 hade regeringen() bl. a. föreslagit all anta i propositionenframlagda förslag lill 1. transplantationslag, 2. obduklionslag. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes föfiande; "1proposiiionen l?ggs fram förslag lill transplantationslag, som skall ersätta nugällande lag av . Den föreslagna lagen har sin utgångspunkt i nordisktsamarbete och innebär en harmonisering med motsvarande lagstiftning i Danmarkoch . Genom lagförslaget införs en förfatlningsmässig reglering avförutsättningarna för iransplantationsin-grepp på levande givare med särskildaregler belräffande formerna för samtycke m. m. I fråga omtransplantationsingrepp på den som avlidit Nr 78 införs uttryckliga bestämmelser om skyldighet all underrätta nära an- Tisdaeen den hörigaför att dessa skall ges tillfälle att ange sin inställning lill ingreppet. 13 mai 1975 Proposiiioneninnehåller vidare förslag till en obduktionslag, som skall gälla ialla andra fall än dä obduktion sker i rättsmedicinskt syfte. Transplantationslagslaget innebär främst alt det liksom i och införs en ochobduktionslag lagstadgad skyldighet att underrätta den avlidnes nära anhörigainnan obduktion sker. Enligl lagförslaget fär obduktion i regel inle ske utanall de anhöriga underrättats, såvida inle den avlidne i livstiden särskiltmedgivit att obduktion fär ske efter dödsfallet. Motsätter sig de anhörigaobduktion får sådan inte genomföras annat än för all orsaken lill dödsfalletskall kunna fastställas. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1januari 1976." I detta sammanhang hadebehandlals dels de vid riksmötetsbörian väckta motionerna 1975:41av i (m), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla alt frågan om etl nyll dödsbegrepp skulle behandlas i ulredningenangående sjukvård i livels slutskede, 1975:42av i (m), 1975:487 av i m. fl. (s),vari hemställts alt hos regeringen begärde sådan ändring i allmännaläkarinstmk-tionen att läkare ej kunde utfärda dödsbevis för egna anhöriga, 1975:1261 av (), vari hemställts allriksdagen hos regeringen skulle anhålla att frågan om livsbegreppel förfoster/barn gjordes lill föremål för ulredning, delsde i anledning av proposiiionen väckta molionerna 1975:1898 av ()och i (fp), vari hemställts all vidbehandlingen av regeringens förslag lill transplantationslag beslutade 1. anta sådan lydelse av lagen att aborlerade fosterej fick användas lill "annat medicinskt ändamål" ulan kvinnansskriftliga samtycke, 2. anta sådan lydelse av lagen att den blev tillämpligäven på överföring av befruktade ägg från en kvinna till en annan i enlighetmed vad som anförts i motionen, 1975:1909 av (vpk), vari hemställts attriksdagen med anledning av regeringens proposition 1975:50 skulle besluta 1. alt i förslaget lill transplantationslag inrymmamöjligheten att för vissa fall använda hjärndödsbegreppel i stället för detkonventionella hjärldödsbegreppel, 2. att ullryckligen hänföra hornhinnelransplanialionerlill de "mindre ingrepp" som inte omfattades av skyldigheten attunderrätta den avlidnes närmasle anhöriga samt 1975:1983av m. fl. (m), vari hemställts alt i samband med behandlingenav propositionen 1975:50 skulle anta av motionärerna framlagt förslag lillobduklionslag, innebärande att ocksä när dödsorsaken var okänd obduktion inteskulle få äga rum om den avlidne eller nära anhörig till honom uttalat sig motdet eller åtgärden efiest kunde antas stå i strid med den avlidnes eller näraanhörigs uppfallning saml att det i lagen togs in en särskild bestämmelse åierkallelse av obduktionsmedgivande samma regler skulle tillämpas som dåmedgivande aldrig lämnats. 1. beträffande kriterier för behandling av aborleradefoster alt skulle avslå molionen 1975:1261, 2. beträffande samtycke lill utnytfiande av förforskningsändamål att skulle avslä molionen 1975:1898 yrkande 1, 3. beträffande överförande av befruktade ägg attriksdagen skulle avslä motionen 1975:1898 yrkande 2, 4. beträffande hornhinnelransplanialioner attriksdagen skulle avslä motionen 1975:1909 yrkande 2, 5. beträffande livsuppehållande behandling allriksdagen skulle avslå motionen 1975:42, 6. belräffande dödsbegreppet all skulleavslå molionen 1975:41 och motionen 1975:1909 yrkande 1, 7. all skulle anta del i proposiiionen1975:50 framlagda förslaget till transplantationslag med den ändringen attnärmast före 11 § en rubrik med lydelsen Besvär skulle införas,