prot · FY0948 · 1975-12-31 00:00:00 — Efterall år ha varit ensam som parti i denna riksdag med motioner och kravom stopp för rovdriften i skogarna och i stället kraftig satsning pä forskning,kan vi noiera en framgång, då socialdemokratiska motionärer framträtt påarenan i kampen mot skogsbolagens rovdrift. Vissa tongångar i densocialdemokratiska molionen, nr 1582, känns igen från tidigare vpk-motioner,och del hälsar vi med lillfredsslällelse. Ivänsterpartiet kommunisternas motioner har vi tidigare kunnaihänvisa lill all den svenska skogsindustrin, dvs. papper, massa och trävaror,under långa lider svarade för den största delen av landels exportinkomster, mendessa har halverats . Däremot har ullaget i skogarna stigitanmärkningsvärt, och della utgör ell hot för Ser man däremotpä svensk verkstadsindustri finner man all denna har utvecklats på etl heltannat och effektivare säll. Här stiger det samlade exportvärdetanmärkningsvärt, detta lack vare den framskridna forskning som tillämpas inomdetta slag av industri. Det har däremot inte varit fallet inom skogsindustrin. Detförhållandet alt skogsindustrin gjort slora pengar pä framför allt halvfabrikathar medfört all grundforskning men ocksä målforskning salts pä undanlag. Deltaslag av forskning kostar stora pengar men ger inte de slora och snabbaprofiterna - därför ingen avancerad forskning inom denna industri. Etl rävarumalerial sominle blivit utnytfiat är ligninel. Isitt betänkande nr 11 med anledning av bl. a. vär moiion nr 1647 sägernäringsutskottet att största delen av "FoU-verksamheten inom branscheninriktats på utvecklingsarbete. Samma procentuella fördelning mellanforsknings- och utvecklingsarbete har varit rådande . "Den period som här åsyftas omsluter . Det heter vidare: "Denhell övervägande delen av de medel som satsas på industriägda forsknings- och ulvecklingsinslilulionerinom skogsindustrin avser massa- och papperstillverkning och produkterdärav." Enligtnäringsutskoltets uppgift råder alltså fortfarande samma förhållanden somförelåg tidigare och som påpekades av professor ,föreståndare för Träforskningscentrums papperstekniska avdelning och förtekniska högskolans . Han kritiserade redan däträ- och skogsforskningen för alt den mest sysslade med gradvisa förbättringarav redan existerande metoder. Däremot, hävdade professor , saknadesdel djärva experimenterandet som kan leda till radikall nya idéer ochprodukter. Där står enligt näringsutskottet den svenska cellulosaindustrinfortfarande. Vad som är beklämmande är att utskottsmajoriteten härmed anserallt vara gott och väl. Delanser dock inte landets pappers- och massaarbelare, som vid två av sinakongresser riktat kraftiga anklagelser mol de privata skogsbolagen som låtersina profltbegär förhindra en för samhället nyttig utveckling. Jagvill hänvisa lill 1965 som fastslog:"Vill inte de privata skogsbolagen inordna sig i förhållanden som bäst ärägnade alt gagna samhället och folket bör frågan om förstatligande avskogsindustrin ställas pä dagordningen." Kongressen framhöll vidare:"En avancerad forskning skulle säkerligen skapa nya konsumtionsvaror urskogen som råvara." senasie kongress var frågan återigenupplagen på dagordningen. Återigen stod kravet pä förstatligande avskogsindustrin i förgrunden, då den träkemiska forskningen inle ägnatstillbörligt intresse frän skogsbolagen. Kongressen beslutade ocksä i denriktningen. har även vid kongress beslutat visasitt missnöje med skogsbolagen och krävt ett förstatligande av alla svenskapappersbruk. Delkrav som kommunisterna framfört i sina moiioner haralltså stark facklig förankring. Justnu visar skogsarbetarna sitt stora missnöje med skogsbolagens oginhel gentemotsina anställda i skogen genom en omfattande strejk. Trots de jättestoravinsterna vill dessa bolag inle betala en människovärdig lön till de iskogarna arbetande lönlagarna, som har en av landets svåraste, hårdaste ochmest utsatta arbetsuppgifter. Skogsarbetarna måste alltså , trotsskogsbolagens jättevinster, ta lill del enda vapen de har till sill förfogande- strejk - och en olaglig sådan. har dessa mäktiga skogsbolag, däsiaav sina övervinster och statsmakternas mjäkiga inställning, inle ens velatlyssna lill skogsarbetarnas berättigade krav. Denmaximala profiten har varit drivkraften och del väsentligaste för skogsbolagen.Samhällsintressena har de inte ägnat någon som helst uppmärksamhet.Skogsbolagen har kunnai kamma hem jättevinster på låga löner för arbetarna ochen produktion, som slagit ut tiotusentals anställda, ulan all ta någotsamhällsansvar eller ansvar för sysselsättning åt de avskedade. är eltklassiskt exempel på hur etl dylikt skogsbolag kan uppträda. Den avanceradeforskningen, som skulle kunna skapa nya arbeten, har dessa bolag struntat i. Påhalvfabrikaten har de slora vinsterna gjorts. Tillätmig, herr lalman, göra en jämförelse med ell företag inom en helt annan branschdä det gäller avancerad forskning. Viden av inrikesutskoltets studieresor besöktes , Sandviken.Vid föredragningen inför utskottet om företaget ställdes forskningen främst.Här är några dala rent sammanfattningsvis; de har även stått publicerade iArbetarbladet: Upptill 4 96 av omsättningen läggs ned på forskning och utveckling, eller 70 mifi.kr. Iforskningsanläggningen arbetar i runt tal 460 personer - forskare, ingenjöreroch laboratoriepersonal - med prover, analyser och kontroll. , ett stålverk i miniatyr, smäller man de olika legeringarnaoch utvecklar processerna. Förelaget har skaffat sig den modernaste utrustningsom står att få. Påföretagel säger man alt det är den ständiga forskningen, den ständigaproduktutvecklingen som är livskraften. Forskningen får inte ensidigt ta siktepå de produkter som är mest lönsamma för dagen ulan arbetet måsle ha ell längreperspektiv. Företaget är inriktat på all utveckla tekniskt avanceradeprodukter, som är svåra att tillverka. Detgäller all ligga långt framme, alt bedöma marknadens behov 10-15 ärframåt. Del är också den förmågan hos , säger talesmän för företaget,som fört del fram lill dagens ledande position på många områden, t. ex. inomatomkraften. I de amerikanska Apol-loprojekien finns delar som framställts avSandvik AB. Menså böriade ocksä redan pä all utveckla material för detnukleära området och satsade omfattande resurser. Tack vare sin forskningbehärskar nu della företag 15 96 av världsmarknaden dä del gäller specialstål.Man ligger i härd konkurrens med företag i framför allt , men har ändåkunnai utöka såväl produktionen som sin andel av världsmarknaden. Påföretagel säger man alt ulan denna omfattande forskning och produktutvecklingskulle man ha slätt sig slätt, inte klarat sig i världskonkurrensen, hellenkelt gått under. Vadsom här har anförts från bör sättas i sitt sammanhang och jämförasmed vad som sker eller inle sker inom den svenska cellulosaindustrin då detgäller forskning och utveckling. Motvad som satsas på forskning och utveckling i etl enda förelag - 70 mifi. kr.per år som i fallet - skall ställas den samlade skogsindustrins 80mifi. Härtill är all märka att forskningspengarna inom skogsindustrin,enligt näringsutskottet, till övervägande delen gäller massa- ochpappersprodukter - alltså ingen egentlig grundforskning för all med skogen sområvara få fram nya produkter och därmed nya arbetstillfällen. Forskning föratt fä fram nya och mera högeffektiva skogsmaskiner och nya och merarationella maskiner inom massa- och pappersindustrin ger till resultatbetydligt färre arbetstillfällen inom skogsindustrin. Del visar utvecklingenhillills, och den kommer alt accentueras ytterligare , omskogsbolagen skall fortsätta som förut. Skogsbolagensplaner innebär ur profilsynpunkl ännu effektivare drifl än hillills. a. deras krav pä utbyggnader av cellulosaindustrin, vilket också skulle fåsom resultat en ännu kraftigare rovdrift i de svenska skogarna. Redannu är gränsen nådd för vad som är möjligl alt ta ut ur de svenska skogarna ulanallvarliga men. Alarmerande uppgifter kommer från ansvariga myndigheter,myndigheter som tidigare inle tagit särskild hänsyn till vad folkel inomskogsindustrin har haft att anföra i detta sammanhang. Del var stora rubriker i tidningarna för kort tidsedan. Man byggde skogsulredning och meddelade an fortsätteravverkningarna i skogen i samma takt som hillills, måste de sänkas med 20 96från 1980, såvida inte skall vara renrakal på skog. Skogsbolagenlar dock inga hänsyn lill della kusliga framtidsperspektiv. Deras jakt eftermaximala profiter pågår som om varie dag vore den sista. De kräver ännu störreutbyggnader av massaindustrierna, vilket skulle innebära ännu större uttag i desvenska skogarna. Skogarnai är en nationell tillgång och borde givetvis inte ägas av privatabolag. Rält skött skulle den svenska skogen aldrig sina. Då skogen är en avSveriges största och i längden viktigaste naturtillgångar är del en samhälleligangelägenhet all den skötes och ulnylfias på etl rationellare sätt än vad somhillills varit fallet. Skogsbolagen i har haft alla möjligheter lill avanceradforskning för all med skogen som råvara få fram nya produkter. Dessamöjligheter har man dock inle utnytfiat, trols de jättevinster man inhöstat pä i slorutsträckning halvfabrikat. Skogsbolagen har inte dragit sig för en omfattanderovdrift på skogen. ansvar har lagils för de tiotusentals löntagare somgjorts arbetslösa. Stimulerad av de slora vinsterna kräver man cyniskt nog allfå forcera rovdriften pä såväl människorna som den skogliga råvaran. Tiden ärmogen för att sälla stopp för delta slag av verksamhet. "Mene mene tekel"är en varning som här borde vara på sin plats. Jag yrkar bifall lill den reservation som är fogad lill näringsutskotlelsbelänkande nr II och som innebär bifall lill motionen nr 1647 frånvänsterpartiet kommunisterna, där det föreslås alt den privata skogsindustrinöverföres i samhällets ägo. HenHAGLUND (s): Vi känner igen tongångarna från resonemang när detgäller skogsindustrin och kanske även i andra sammanhang här i . Jagförsökte faktiskt föfia med en bil, och jag hade också förberett mig genom attläsa hans anförande föregående år i motsvarande debatt. Jargongen ochtongångarna är precis desamma. Innan jag går in pä del jag har tänkt anförabeträffande utskottets behandling av frågan skall jag på ett par punkterförsöka säga något om vad här har anfört. Delär två saker som har varit genomgående i hans resonemang både och iår. Dessa tvä saker skall man naturligvis ha respekt för. Det första gällerforskningen om ligninel. Han hängde upp sig speciellt på att man inte hargjort någonting ål detta. Framirädande vetenskapsmän erkänner ocksä att manännu inte har funnit något guldkorn, men man håller på att forska på området.Del andra som jag tänkte säga någonting om är Pappersindustriarbelareförbundetskongress och vad som där har uttalats vid olika tillfällen - något som herrLorenlzon tycks ha förälskat sig i. Somren amatör skall jag försöka att i kammarens protokoll bara läsa in litet avforskningsresultaten inom olika delar av massaindustrin. Närdel gäller ligninel är det, som jag har sagl, så att man ännu inte funnit någonlösning på problemen. Men man tror sig kunna, säger man, med termomekaniskmassa föra papperstillverkningen vidare. I korthet innebär denna lermomekaniskaprocess - nu läser jag vad tekniker sagl - en ångbehandling av flisen direktfrån den mekaniska bearbetningen, och denna ångbehandling sker C.Man bryter på något säll vid denna behandling ned de yttre lagren avfiberväggarna. Vid denna process skall dä fibrernas yta inle täckas hell avligninel, vilket gör alt massan blir lättare att efterbehandla och lättare kanbilda tvärbindningar mellan cellulosafibrerna. Dennalermomekaniska massa skall ha goda utvecklingsmöjligheter för framställning avpapp, mjukpapper och tidningspapper. Även för vissa kvaliteter tryckpapperskall denna termomekaniska massa ha vissa framtidsutsikter; blekningsmelodersom löser ut ligninel har ännu ej framkommit. Ochmärk del värdefulla, att med denna lermomekaniska massa fär man 95-proceniigtutbyte, vilket skall jämföras med endasl 50-procentigl utbyte av vedråvaran förden kemiska massan. HerrLorenlzon säger all vi har släpat efter så mycket. I Framsteg inom forskningoch teknik 1973 konstaleras fakiiski - kan själv läsa vidare omhan vill - att vi har en fabrikation som vi i börian av 1974 skulle vara förstmed i världen. Den första installationen för termomekanisk massa gjordes iRockhammar 1968, och den var avsedd för mjukpapper och för innerskiktel ikartonger. Kapaciteten var per dag. Detfinns flera exempel. Men observera att den största installationen i väriden fördylik massatillverkning finns vid i , och dentillverkningen startade i börian av föregående är. Om det senare har kommittill flera anläggningar vel jag inte. Och det tilläggs i den artikel som jagbygger pä all en variant har presenterats av SCA och Svenska iräforskningsinslitutet. Omnu detta kan ge någon ro elt lag när del gäller forskning omligninel vel jag inle, men jag har velat säga del som en liten bakgrund. Närdet gäller intresset för sä är delsom sade om kongressbesluten och 1974 alldeles riktigt. Menherr Lorenlzon skall observera alt del vid kongress fanns elltilläggsyrkande som godkändes. Det gick ul på att kongressen gerförbundsstyrelsen i uppdrag att inbjuda -jag understryker della -socialdemokratiska partiet att gemensamt med förbundet utarbeta eltsocialiseringsprogram för den privata skogsindustrin. Innankongressen fattade della beslul hade det ocksä varit en viss aktivitet i defrågor som vi här diskuierar. Förbundsledningen uppvaktade den 15 mars 1973regeringen i saken. har det vidtagits tre åtgärder. Man har tillsattett branschråd, som vi framhåller i ulskottsbelänkandet. Man har ocksåtillsatt en ny skogsulredning. Vidare säger -jag vel inle riktigt hur del är med del - all man stoppat all utbyggnad iavvaktan pä skogsulredningens karlläggning av våra virkestillgångar. En delfrågor har alltså behandlats, och det finns myckel alt ta del av i handlingarnafrån 1974. Alla vel också allförbundskongressens beslut väckte slor uppmärksamhet. Näringsutskotlelsförevarande belänkande nr 11 behandlar frågor om skogsindustrin och dennaindustris satsningar pä forskning och utveckling. Utskottsbehandlingen harinitierats av en vpk-motion och en socialdemokratisk moiion, båda med detvällovliga syftet alt få lill stånd betydligt ökade forskningsinsatser frånskogsindustrins sida. I vpk-motionen går man t. o. m. så långt all man säger:"All skogsbolagen är inställda på att även i fortsättningengenom rovdrift skapa de största profiterna och inle ägna den träkemiskaforskningen tillbörligt intresse - dä främst ligninel - är ett av flera skälför att den privata skogsindustrin böröverföras i samhällets ägo." Ja,detta är naturligtvis problem som har behandlats här i - ochinte bara här, erinrar man om i vpk-molionen. motionerades det tillPappersindusiriarbelareförbundeis kongress om etl statligt övertagande av deprivata skogsbolagen. Del är mycket tillfredsställande med della stora intressefrän arbetstagarnas sida för forskning och utveckling inom resp. arbetsområden- della gäller ju inte bara skogssektorn, glädjande nog. Vadman emellertid snart borde kunna vänta sig - i varie fall från vpk-moiionärerna- är elt konstruktivt förslag på hur della förstatligande skall gå lill.Förmodligen blir del bara en from förhoppning. Man gör väl som tidigare - såsomdet har skett både här i och ute i landet - nämligen litar på att densocialdemokratiska regeringen och den svenska fackföreningsrörelsen skall stålill fiänsl med all lösa denna komplicerade del av problemet. All väcka förslagoch presentera önskemål vållar som bekant inle stort besvär. Och allt ärnaturligtvis gångbart i den partipolitiska nyttans fiänsl. Menvarför skulle dä inle utskottsmajoriteten vara beredd att godkänna såpartipolitiskt matnyttiga förslag? Även vi är ju befiänta av detta. Inle minstskulle väl jag som f d. parliombudsman och pappersinduslriar-belare nappa päden vpk-kroken. Kanskeorsaken ändå kan vara, i vafie fall frän min sida, all jag har upplevt dennaindustri inifrån under 1940- och 1950-lalen och att jag därför gör bedömningarsom naturiiglvis är både positiva och negativa. De är positiva därför all jaghar försökt föfia utvecklingen och ambitionerna på såväl arbetar- somförelagarsidan. Jag är medveten om pappers- och massaarbeiarnas aktivadellagande i konferens- och kursverksamhet, i företagsnämnder och ocksåsom ledamöter i vissa bolagsstyrelser. De verkar ju också som förbundsfunkiionäreroch som deltagare i skogsutredningar och branschråd. Vi redogör för della ivårt betänkande. Vi vill därför hävda all vi även på della område har kommit sålångt alt de anställda har etl betydande men naturligtvis inte tillräckligtinflytande. Och när blir inflytandet tillräckligt? Det kan man fråga sig idetta som i så många andra fall, och kanske inle minst just när det gällerforskning och utveckling. Om man ställer den senasietidens och de senaste årens goda vinstutveckling för skogsindustrin iförhållande till industrins satsningar, så är satsningarna självklartotillräckliga. Jag återkommer lill den saken och till vad vi har skrivit iulskoilels betänkande. Med otillräckliga menar jag då generellt attönskningarna i de flesta fall ligger före ekonomiska och tekniska möjligheter.Utvecklingsmässigt är ju detta positivt, men de krav som framställs måste juslå i någon proportion till ekonomiska och tekniska resurser. Och belräffandedet sistnämnda vägar jag påslå att arbetarrörelsens företrädare och ledaretidigt har fått lära sig att, som det heter pä vardagssvenska, rätta mun eftermatsäcken. Enklast kanske man kankarakterisera utvecklingsinlervallerna på föl- jande sätt: förslklarheten rörande brödfödan för dagen, sedan facklig och politisk verksamhet,därefter den övriga mognadsprocessen som ansvarsmedvetna styrelseledamöter,kommunal- och fackföreningsmän, landstings- och länsstyrelseledamöter saml -ell fåtal - som regeringsledamöter. Och för att nu vara framme: den absolutaövertygelsen all det är nödvändigt med en starkare satsning på forskning ochutveckling. Därmed föfier kanske ocksä en viss otålighet, om man anser all exempelvisskogsindustrin icke satsar tillräckligt på forskningsområdet: Mennu änlligen till uiskottsmajoritetens ställningstagande och till moiionskraven. Ibelänkandet gör vi försl den iraditionsenliga sammanfattningen av molionernaoch lämnar sedan i anslutning lill dem uppgifter om utredningar, omforsknings- och utvecklingsarbete inom skogsindustrin och slutligen om tidigarebehandling av motioner om skogsindustrins forskningsarbete. Vad som särskiltbör uppmärksammas-det har sin betydelse för utskottets ställningslagande - ärall de problem som berörs i motionerna redan är uppmärksammade. Del är delgamla vanliga här i , all inget är nytt under solen. , som tillsattes 1973 av chefen för industridepartementet, har,som vi skriver i beiänkandel, till sin huvudsakliga uppgift "allsystematiskt föfia utvecklingen inom skogsindustrin i dess helhet och däsärskilt i ett längre tidsperspektiv". Rådet är också oförhindrat alt laupp frågor som bedöms vara av betydande gemensamt intresse för skogsindustrin. sitter också - del kan i delta sammanhang vara nödvändigt allpåminna om del - Pappersinduslriarbelareförbundels ordförande säger delta med anledning av all vpk-molionen i stort är uppbyggd på vadsom förevarit pä Pappersindustriar-beiareförbundeis kongresser 1965 och 1974.Vidare har representanter för skogsindustrin haft möjligheter att ta initiativgenom sin medverkan i bl. skogsulredning, där såvälPappersinduslriarbelareförbun-dels som ordförande är experter.De bör således i denna egenskap väl kunna hävda sina medlemmars intressen. Densistnämnda ulredningen skall som bekant komplettera det principförslag om denframlida skogspolitiken som lades fram i belänkandet 1973. delbetänkande omvirkesbehov och virkestillgäng har redan presenterats i är. Områvaruunderskotlel pä skog behöver icke ordasmer. Det torde vara riksbekant, kanske t. o. m. världsbekant. Enannan sak som är myckel intressant och som ulredningen skall la upp är vilkastyrmedel som behövs och kommer alt behövas för att säkerställa en långsiktigoch hög produktion inom skogsindustrin. Sålill sist forsknings- och utvecklingsarbetet inom skogsindustrin. Utskottethar i belänkanden och 1974 lämnat ingående redogörelser för forsknings-och utvecklingsarbetet inom skogsindustrin. Av dessa framgick bl. a. attindustrin ökat sina forsk- nings- ochutvecklingskostnader med 8 mifi. i fasta priser, och särskilt dä under densenare delen av perioden. Totalt har kostnaderna uppgått till 47mifi. Vi konstaterar dock alt massaindustrins andel av forsknings- ochutvecklingsarbetet inom hela industrin är liten, drygt 3 96. Kostnaderna harunder helt täckts med industriella medel. Enforskningsverksamhet utanför företagen har också byggts ul till dethalvsiailiga Svenska iräforskningsinstilulei och finansieras genom fonder medbidrag från industrin och staten. En utförlig redogörelse för della och förändamålet med Träforskningsinstilutels verksamhet lämnades ocksä 1973. Ellramprogram är även fastlagt av Stiftelsen iräforskning i samarbete medSTU, styrelsen för teknisk utveckling. Detta omspänner tidsperioden 1974-1977och har en tolalbudget på ca 24,2 mifioner. Utskottethänvisar till bl. a. della och konstaterar all de problem som motionärernapekat på i stort sett är uppmärksammade. Vi betvivlar lill sist ocksåpåståendet i vpk-motionen all skulle ligga efter andra länder när detgäller träkemisk forskning, exempelvis . Viavvisar alltså äter motionsyrkandel om elt överförande av den privatägdaskogsindustrin i statlig ägo. Jag yrkar bifall lill näringsutskotlelshemställan i beiänkandel nr II. Hen LORENTZON(vpk) kort genmäle; När säger all man i numera känner igen herrLorenlzon och hans tongångar tar jag delta som en komplimang - dä är jag juåtminstone ingen panelhöna i den här kammaren. Men när han sedan säger alt manockså känner igen Lorentzons jargong och hans svartmålningar, är väl dellanärmast avsett som elt förklenande uttalande om min person. Närjag hörde tala här fann jag alt hans jargong var likadan nusom förra gången - jag har nämligen hört honom tala här förut i den här frågan,när han inte har ersatts av bankkapitalels störste företrädare i denna kammare,vilket hände i fiol. Möjligen darrade något på manschetten efterPappersindustriarbelareförbun-dels kongress och del beslul den fattade och medanledning av den rörelse som är i gäng ute bland pappers- och massaarbetarnaför att få en förändring till stånd. Men nämnde ingenting omövervinsterna inom skogsindustrin och om det löfte som givits alt dessa vinsterskulle överföras till dem som hade skapat vinsterna, nämligen skogens ochskogsindustrins folk. Man har inle hållit del löftet, ! Skogsbolagenfick behålla sina vinster - och de t. o. m. skallebefriades. Och därför nu på manschetten. Skogsarbetarnaär ute i strejk för en människovärdig tillvaro. Del kan inle ha undgått honom, i varie fall inte om han läser landetstidningar - för någon kontakt med skogsarbetarna kan ju inte haefter sitt uppträdande i talarstolen Efteralla dessa jättelika övervinster, som enligt löfte skulle överföras lillskogsarbetarna men som skogsbolagen fick behälla, måste skogsarbetarna gå ut istrejk - och i en olaglig sådan - för alt söka gehör för de knappa krav pä enmänniskovärdig tillvaro som de ställt. berömde av alt vara en gammal ombudsman, partiombudsman i socialdemokratiskadistriktet. Hur är del egentligen ställt, ? Jag känner tillförhållandena; man är motståndare lill ett förstatligande av skogsindustrin.Della blev alltså föfiden, som kom efteråt. Detär lätt för vpk att ställa krav på ell förstatligande av skogsindustrin, sägerman, men vi i socialdemokratin måsle ju i så fall genomföra det kravet. Hurgenomförde ni socialdemokrater det decenniumgamla kravet på förstatligande avofieindustrin? är ni säkerligen både ångerköpta och ångerfulla för attdel kravet icke genomfördes . () kortgenmäle;