prot · FZ09126 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:126 Förhandlingarnaleddes lill en börian av herr andre vice talmannen. § 1 geologiskaundersökning (forts.) Fortsattes överläggningen om näringsutskoitelsbelänkande /76:55 punklen 14. Hert MÅBRINK (vpk): Redan år 1962diskuterade andra kammare en vpk-motion i vilken kravet var attregeringen skulle ta iniiialiv för genomförandel av en grundlig undersökningoch kartläggning av de na-turfyndigheler som bevisligen finns i västraHälsingland, bl. a. dä malm. I min och motion nr 1802 tillriksmötet /76 kräver vi all regeringen skall ge SGU i uppdrag att kartlägganalurfyndigheterna i västra för att pä delta sätt få etl underlagför bedömning om det lönar sig all igångsätta brytning i berörda område. Vårmolion bygger på närings- och befolkningspolitiska motiv. Ulvecklingen ivästra kan korl illustreras med följande siffror: 1929 varfolkmängden där 38 000 personer. var den knappt 22 000. En fjärdedel ärpensionärer. I 632 personer är förtidspensionerade. Mellan 1960 och 1974flyttade 3 000 ungdomar ut från . Utan att gå till någonöverdrift kan man konstatera all befolkningspyramiden i är ingenpyramid längre utan ell timglas. Enav de ledande socialdemokraterna i säger så här om situationen:"Vi har elljusspår, flygfält som skall byggas ul, skidbackar, storasamlingslokaler för kulturliv. Del är bara arbete som saknas. Och vad hjälperdet all vi skickar in uppgifter lill regeringen är om läget, näringeniing händer. blir det ingen kvar här. Den som går sisl fär välsläcka ljuset." Jagär medvelen om alt naturligtvis inte ensamt är drabbat av brislen påsysselsättning. Situationen är likartad där och i mänga andra skogslän i vårtland. Orsakentill denna utveckling är kapitalismen, de slora privata skogsbolagen. Bergvikoch Ala, Korsnäs-Marma och bruk har styrt utvecklingen i . På1950-lalei var en trämdropol där de stora skogsägarna hade sinaförvaltningar. har skogsbolagen flyttat sina kontor, har flyttat,SJ rationaliserar. Skogsbolagens hänsynslösa centralisering fortsätter även . Slora och och Ala har gått samman, vilkel kommer atlinnebära yllerligare Nr 126 sysselsättningssvårigheier, inte bara i utan också i andradelar 13 mai 1976 "skogskapitalel har nalurligtvis denna utveckling varit gynnsam. 1973/74var Korsnäs-Marmas bruUovinsl 270 miljoner, en fördubbling geologiska frånföregående år. 1974/75 blev dess vinst högre, dvs. undersökning kr.Bergvik och Ålas vinst uppgick lill 138 miljoner. brullovinst var 357milj. Kommunalskatten var i 26:55. Jaghar velal lämna denna bakgrund för all förklara hur angelägel dd är all allaåtgärder nu vidtas för att vända den negativa befolkningsutvecklingen iLjusdal. Kommunalainslanser saml fackliga och poliliska organisaiioner har vid ell flertal olikalillfällen uppvaklai regeringen och andra myndigheter med krav om all slalenlar iniiialiv lill byggandet av en statlig basindustri i delta områdefinansierad av AP-medel. Skogen kunde då vara lämplig råvara för en sådanbasindustri. har man visserligen signalerat byggandet av ett statligtindustricentrum i . Men detla räcker inte. Staten har också ansvaret förall garantera all det blir sysselsättningsmöjligheter i della industricentrum. Närdel gäller den aktuella frågan i vår molion så anser vi motionärer atl enkartläggning av malmförekomslcrna i västra kunde vara yllerligareen möjlighel atl skapa sysselsättningslillfällen. Del är möjligt all resultatetskulle bli negativt efter denna kartläggning, alltså atl fyndighderna är försmå för atl löna sig för en industriell brytning. Men detla kan man ju inleuttala sig om förrän undersökningen genomförts. Vad jag kan förstå har ingaundersökningar av någon nämnvärd omfattning företagits i västra har gjort vissa prospekteringsarbeten begränsade till Ramsjö-delen.Däremot har ingenting gjorts i övriga delar av kommunen, , Los för allnämna några platser. Del är ett allmänt intresse inom atl dennaprospeklering skall genomföras. a. har i sittnäringspoliliska program ställt della krav. Jagär nalurligtvis medvelen om all SGU har begränsade ekonomiska resurser och altanslagen bör höjas betydligt. Trots delta bör man la hänsyn lill närings- ochbefolkningsmässiga motiv vid val av områden som skall bli föremål förprospeklering. Jag yrkar bifall till motionen 1802. Hen iStorfors (s): Med hänvisning lill ell enhälligt utskott och lill den utförligaskrivning ulskollel ger, finns det ingen anledning för mig all ytteriigaremotivera ställningstagandena. Jaghemsläller därför om bifall lill ulskoltels förslag i momenlen 1 a, b, c och d saml avslag på yrkandena i moiionerna 247, 640, 1802. 1748 och 1809. Överläggningenvar härmed slulad. Mom. 1 - 3a Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa niomenl hemställl. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels motionen nr 1802 avherrar Måbrink och i i molsvarande del, och förklarades denförra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Anslagtill föreiagareföreningarna, m. m. Densom vill an kammaren bifaller näringsuiskoiteis hemsiällan i betänkandet nr 55punkten 14 mom. 3 b röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallil motionen nr 1802 i motsvarande del. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslat för ja-proposilionen. Då herrMåbrink begärde rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omrösining gav följande resultat: Mom. 4 och 5 Kammarenbiföll vad uiskouei i dessa niomenl hemsiälli. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa punkier hemsiälli. §2 Anslag till företagareföreningarna, m. m. Föredrogs näringsulskottets betänkande 1975/76:51med anledning av proposilionen 1975/76:100 i vad gäller anslag inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde avseende föreiagareföreningarnaoch av dem administrerad garanti- och långivning jämte moiioner. HertANDRE VICE TALMANNEN: Ifråga om delta belänkande hålles gemensam överläggning för samlliga punkier.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas belräffandesamlliga punkier i betänkandet. följande redovisas endasl de punkier, vid vilka under överläggningenframslällis särskilda yrkanden. Punkten1 (Bidrag till företagareföreningar ni. Anslagtill företagareföreningarna, m. m. Regeringenhade i proposilionen 1975/76:100 bilaga 13 under punkten E 3 (s. 172-174)föreslagil all lill Bidrag lill företagareföreningar m. :Administrationskostnader för /77 anvisa ett reservationsanslagav . 1della sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:1825av i (fp) säviii gällde hemställan all anvisadedl i förhållande lill regeringsförslagei förhöji anslag av 22,5 milj. kr. tillföreiagareföreningarnas administrationskostnader (yrkandel 3), 1975/76:2113av m. fl. (fp) såvitt gällde hemställan att lill Bidraglill företagareföreningar m. ; Administrationskostnader anvisade ett iförhållande lill regeringens förslag med 1,8 milj. kr. höjt anslag av 22.5milj. (yrkandel 4 a) och 1975/76:2122av m. fi. (c) såvitt gällde hemställan all lill Bidraglill företagareföreningar m. : Adminislraiionskosina-der anvisade en iförhällande lill budgeiproposiiionen med 2,8 milj. kr. förhöji anslag av 23,5milj. (yrkandel B 1). all med bifalllill regeringens förslag och med avslag pä a) moiionen 1975/76:1825 yrkandel3 och moiionen 1975/76:2113 yrkandel 4 a, b) motionen 1975/76:2122 yrkandetB I skulle lill Bidrag lill företagareföreningar m. :Adminisiraiionskosinader för /77 anvisa en reservalionsanslag av20 . I. avherrar Böriesson i Glömminge (c). i (fp), () ochPeiersson i (c) saml () som all ulskollel bonhemslälla all med anledning av regeringens förslagsaml motionen 1975/76:1825 yrkandd 3. motionen 1975/76:2113 yrkandel 4 a och moiionen 1975/76:2122 yrkandel B I lill Bidrag lill fördagareföreningar m. :Adminisiraiionskosinader för budgelärel 1976/77 anvisade dt reservalionsanslagav . Punkten 3 (Statenshantverks- och indusirilänefond) Regeringen hade under punklen IV: 10 (s. 177 f) föreslagil all 1. medge au för /77statlig kreditgaranti för lån lill haniverks- och indusiriföreiag m. m.beviljades med sammanlagi högsl . 2. lill Statens haniverks- ochindustrilånefond för /77 under statens utlåningsfonder anvisa dtinvesteringsanslag av . I della sammanhang hadebehandlais moiionerna 1975/76:510 av hert Rämgård m.fl. (c), 1975/76:651 av (), 1975/76:834 av i m. fl. (fp),vari hemslällls atl den övre gränsen för företagareföreningarnas långivning urstatens hantverks- och indusirilänefond fastställdes lill . 1975/76:1794 av m. fl. (s), varihemslällls all den övre beloppsgränsen för föreiagareföreningarnas direktlån urstatens hantverks- och industrilånefond faslsiälldes lill . 1975/76:1824av hen Ulander m. fi. (s), 1975/76:2044 av herrar () och ()såviu gällde hemsiällan all skulle 4. medge företagareföreningarnaräll au lämna haniverks- och industrilån upp till ett belopp av . ivarje enskilt fall, 5. lill Slaiens haniverks- ochindustrilånefond för /77 anvisa ell invesieringsanslag av , 1975/76:2113 av m. fl. (fp) såviiigällde hemställan atl uilalade all lån ur haniverks- ochinduslrilänefonden borde ulgå även lill ijänsleproducerande förelag (yrkandel3) och Anslaglin företagareföreningarna, m. m. 1975/76:2122av m. fl. (c) såviii gällde hemställan under B atl riksdagenskulle besluta 2. all höja den övre lånegränsenför föreiagareföreningarnas lån från medel ur slaiens haniverks- ochindusirilänefond frän . 3. all besluianderäilen angåendeindusirigaraniilän (län med slallig kreditgaranti) skulle decentraliseras lilllänsslyrelsen för län uppgående lill ell belopp av högsl , 4. all indusirigaraniilän ävenskulle kunna lämnas i syfte all främja utveckling och avsättning av produkterfrån enskilt företag, 5. all medge all för budgetåret1976/77 slallig kreditgaranti för lån lill hanlverks-och industriförelag m. m.beviljades med sammanlagi högsl , innebärande 50 000 000 kr.uiöver budgeiproposiiionen. 1. belräffande krediisiöd föruiveckling och marknadsföring av produkler all skulle avslå moiionen1975/76:2122 yrkandel B 4, 2. beträffande krediisiöd lillijänsleproducerande förelag all skulle avslå moiionen 1975/76:2113yrkandel 3, 3. belräffande län förfinansiering av konsullinsaiserall skul- 7 protokoll 1975/76:125-126 Anslagtill företagareföreningarna, m. m. le avslå moiionen 1975/76:510, 4. belräffande förbälirade villkorför län genom fördagareförening all skulle avslå moiionen 1975/76:651, 5. belräffande kollekiivavtal somförulsällning för krediisiöd från företagareförening all skulleavslå moiionen 1975/76:1824. 6. belräffande medelsram förslallig krediigaranii all med bifall lill regeringens förslag och medavslag på moiionen 1975/76:2122 yrkandel B 5 medgav atl för /77slallig krediigaranii för lån lill haniverks- och indusiriföreiag m. m.beviljades med sammanlagi högsl , 7. belräffande anslag lill samibeloppsgräns för län ur slaiens haniverks- och industrilånefond au riksdagenskulle a) med anledning av regeringensförslag och med avslag på moiionen 1975/76:2044 yrkandel 5 lill Slaienshaniverks- och indusirilänefond för budgelärel 1976/77 under slaiensuilåningsfonder anvisa ell invesieringsanslag av , b) med bifall lill moiionen1975/76:1794 och med avslag på moiionen 1975/76:834, moiionen 1975/76:2044yrkandel 4 och moiionen 1975/76:2122 yrkandet B 2 som sin mening ge regeringentill känna vad ulskoltet anfört om höjning av beloppsgränsen för län ur statenshantverks- och industrilånefond, 8. belräffandedecentralisering av besluianderäii i fråga om lån med slallig krediigaranii an skulle avslå moiionen 1975/76:2122 yrkandel B 3. 2. belräffandekrediisiöd för utveckling och marknadsföring av pro dukler av herrar Regnéll (m). i Glömminge (c), i (fp), (), Hovhammar (m) och Peiersson i (c) saml () som an ulskonei under 1 bort hemslälla allriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:2122 yrkandel B 4 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanierna anfört, 3. beträffande krediisiöd lill ijänsleproducerandeförelag av herrar Regnéll (m), Böriesson i Glömminge (c). i (fp). (), Hovhammar (m) och Peiersson i (c) saml () som all ulskollel under 2 bort hemslälla attriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:2113 yrkandel 3 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört, 4. belräffande medelsram för slallig krediigaraniiav herrar Regnéll (m), Böriesson i Glömminge (c), i (fp), (), Hovhammar (m) och Peiersson i (c) samt () som au ulskollel under 6 bort hemslälla allriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall lill moiionen1975/76:2122 yrkandel B 5 medgav alt för /77 slallig kreditgaranti förlån lill haniverks- och industriföretag m. m. beviljades med sammanlagi högsl , 5. belräffande anslag lill saml beloppsgräns förlän ur statens hantverks- och indusirilänefond av herrar Böriesson i Glömminge(c), i (fp), () och Peiersson i (c) saml fruOskarsson (c) som all ulskoltet under 7 bort hemställa a) med anledning av regeringensförslag och med bifall till motionen 1975/76:2044 yrkandet 5 till Statenshaniverks- och indusirilänefond för /77 under statensutlåningsfonder anvisa ell investeringsanslag av , b) med bifall till motionen1975/76:2044 yrkandet 4 och med anledning av moiionen 1975/76:834, motionen1975/76:1794 och moiionen 1975/76:2122 yrkandet B 2 som sin mening geregeringen lill känna vad reservanierna anfört om höjning av beloppsgränsen förlån ur slaiens haniverks- och indusirilänefond, Anslagtin företagareföreningarna, m. m. 6. belräffande decentralisering av beslutanderätt ifråga om lån med Slallig kreditgaranti av herrar Regnéll (m), iGlömminge (c), i (fp), (). Hovhammar (m) ochPetersson i (c) samt () som all ulskollel under 8bort hemslälla alt med bifall lill moiionen 1975/76:2122yrkandel B 3 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. i (c): I molion om åtgärder för att främja de mindre och medelstoraföretagens utveckling har vi behandlat de problem som främsi drabbar de mindreföretagen som i huvudsak ägs av en eller ett fåtal enskilda personer, och därägaren eller ägarna i regel aktivt arbetar inom företaget. Dessaföretag spelaren myckel betydande roll i det svenska näringslivet och isamhällsekonomin. Del är av de industrianställda som beräknas arbeta iförelag med högst 100 anslällda, och går vi upp till 200 anställda blir siffraninte mindre än 50 96. Inomhandel, service och byggnadsverksamhet finns del därutöver ett mycket stortanlal mindre förelag. Man har uppskattat atl del finns ca 150 000 mindreförelag utanför jordbruket, vilka sysselsätter en tredjedel av alla anställdahär i landet. Förutomsin stora betydelse för sysselsättningen har de mindre företagen många andragynnsamma effekter, som gör dem nödvändiga jämsides med de slörre företagen ivårt samhälle. Vi har bl. a. nämnt de mindre förelagens fiexibilitd, som gördem motståndskraftiga i konjunk-turfiuktuationer. När det gäller atl åstadkommaen önskvärd, regional balans är de mindre företagen oumbäriiga. För att manskall uppnå en Anslaglin företagareföreningarna, m. m. önskad decentralisering avnäringslivet måste en tillväxt av mindre företag ses som den främstaförutsättningen. Livskraftiga mindre företag är en god garanti för en sundkonkurrens och ett allsidigt utbud av varor och tjänster till lägsia priser.Dessa mindre förelag har dessutom genom sin öppnare och mindre byråkratiskastruktur blivit en god grogrund för nya idéer och uppfinningar. Det är ofta ide många småföretagen som uppfinningar görs och utveckling av nya produktersker - produkler som sedan även storföretagen kan exploatera och dra fördel av.De mindre förelagen är också en lämplig inkörsporl för unga människor, som villetablera sig som företagare. Detfinns många andra fördelar med mindre företag, men jag tror att jag har nämntde viktigaste. Vianser att regeringen tyvärr inle rätt värderat den slora betydelse demindre och medelstora företagen har för samhällsekonomin och sysselsättningen.I ställd för att krafligl salsa på all förbättra de mindre förelagensarbetsbetingelser och utvecklingsmöjligheter har regeringen i sin politik oftamissgynnat denna grupp. Destora förelagen har rönt större intresse och tillväxtutrymme, vilkel medförtatt de mindre företagen ofta har kommit i kläm. har tyvärr också medförtatt många mindre förelag köpts upp av storkoncerner, och i fiera fall har ävennedläggningar förekommit i dessa sammanhang. Vianser det ytterst betänkligt med en sådan utveckling och menar alt samhällelmåste göra kraftiga insalser för att hävda de mindre företagen. Enav de första och viktigaste förutsättningarna för atl företagsamhet ochproduktion skall kunna startas och bedrivas är givelvis lillgäng på kapital.Betydelsen härav ökar allteftersom tekniken utvecklas och produktionen blirmer och mer beroende av komplicerad och dyrbar utrustning. Del riskvilligakapitalel är olillräckligl och kanaliseras i första hand till de störreföretagen. De mindre företagen kan ofta inle uppbringa tillräckliga säkerheterulan all gå in med såväl personlig borgen som huslruborgen och även lämnabostad och personliga tillhörigheler i pant. Del är naturiiglvis högst otillfredsställande. Idelta avseende betyder företagareföreningarnas insalser myckel, och det harockså gjorts många försök atl med slalliga åtgärder förbättra de mindreförelagens kapitalförsörjning. Enligt vår mening måste man nu ta etl ordentligtgrepp för atl lösa dessa frågor. I reservalionerna 1-6 lill näringsutskoitelsbetänkande nr 51 följer vi upp de här tankegångarna från sida. Reservalionen1 gäller adminislrationsanslagel, som vi föreslår höjl med 2,3 milj. kr. Därmed anser vi alt ad-ministralionsapparaten iföretagareföreningarna får en sådan utveckling all den bättre bör motsvara dekrav förelagarna har räll att slälla på föreiagareföreningarna i allmänhet. Reservationen2 berör krediisiöd från statens haniverks- och indusirilänefond för utvecklingoch marknadsföring av produkter. all indusirigaraniilänskall kunna lämnas i syfte all främja utveckling och avsättning av produkteräven från enskilda förelag - inte enbart förelagskollektiv. Ireservationen 4 hävdar vi all medelsramen för slallig kreditgaranti frånstatens haniverks- och indusirilänefond bör vidgas lill högst 150 milj. kr.Behovet av kreditgarantier motiverar väl den vidgning av medelsramen med 50milj. som vi föreslår. Reservationen5 gäller anslag till saml beloppsgränsen för lån ur statens hantverks- ochindustrilånefond. Del nuvarande maximibeloppet för lån ur denna fondfastställdes lill . På grund av den snabba inflationen är delreella värdet nu väsenlligl lägre. Därför föreslår vi all beloppsgränsen sättslill , vilkel bättre lorde svara mol dagens penningvärde: Viföreslär också all invesleringsanslaget under statens utlåningsfonder höjs lill150 milj. kr., vilket är en tredubbling av regeringens förslag till anslag. Molbakgrund av satsningarna pä de Slalliga företagen och genom fjärde AP-fondensinriklning på storföretagen anser vi del nödvändigt med denna salsning även påde mindre förelagen. 1reservationen 6 slulligen begär vi atl beslutanderätten decentraliseras lilllänsstyrelserna från industriverket för län med statlig kreditgaranti om högst400 . Vi anser denna decentralisering så viktig och självklar, attsärskild uiredning härom inle erfordras. Således,herr lalman, ber jag atl fä yrka bifall lill reservalionerna 1, 2, 3, 4, 5 och6, som är fogade vid näringsulskottets belänkande nr 51. Anslagtin företagareföreningarna, m. m. Hert HOVHAMMAR (m): Jag tror atl alla är överens om atl de mindre och medelstora förelagenär av väsentlig betydelse för såväl sysselsättning som ekonomisktframåtskridande i värt land. I de flesta fall är de mindre och medelstoraföretagen också familjeförelag. Inom industrin är ca 75 96 av totalt 26 000företag familjeföretag, och totalt beräknas av den yrkesverksammabefolkningen arbeta i familjeförelag, förelrädesvis då i mindre och medelstorasädana. Underde senasle åren har förelagarens börda blivil alll lyngre atl bära. Ettständigt ökat skattetryck parat med stegrade sociala kosinader, ökaduppgiflsbörda och en aldrig lidigare skådad takt i lagstiftningsarbelel ärnågra av de orsakerna. Jag vill erinra om all näringslivet fick enny lag , och ingenting lyder på att lagstiftningsarbetetavtagit . Samtidigtsom allt della ökat har fiera vikliga reformer för företagarna uteblivit. Jagtänker då främsi på ersällning för uppgiflslämnandel. Vi har haft moiioner ochdebatter i kammaren om detta fiera gånger men lyvärr ulan resultat. I deltasammanhang bör också nämnas behovei av nya arvs- och förmögenhelsskatlereglerför familjeföretagarna. Ökat slöd till föreiagareföreningarna, som vi nu diskuterar, fåralllså inte vara något alibi för all läla bli vikliga och avgörande Anslagtill företagareföreningarna, m. m. reformer till stöd försmåföretagarna i landet. Ökat stöd lill servicemöj-ligheler förföreiagareföreningarna får inie bli ell hinder för en dämpning av delbyräkraiiska iryckel pä förelagen, vilkel mänga upplever som ganskabesvärande. Jagvill nu kommentera de reservationer som är fogade vid näringsutskottetsbelänkande /76:51, först reservalionen 1. Ulskoilds majoritet föreslår enhöjning av statens bidrag lill föreningarnas administrationskostnader till20,7 milj. kr. medan reservanterna föreslår 23 milj. kr. Vi ansluter oss lillutskoitsmajoritelens förslag. Belräffandereservalionen 2 anser vi moderater all en ulvidgning av kreditstödel förutveckling och marknadsföring av produkter nu bör komma lill slånd. Enskildaförelag måste likställas med företagskollektiv när det gäller kreditgaranti förden alltmer krävande marknadsföringen av produkter. Detär ju sä f n. i många egenföretag att själva tillverkningen går relaiivi bra -vi har skickligi folk som klarar della arbete - men när del gällermarknadsföringen och försäljningen är det sämre ställt, och där behövs delordenlliga salsningar. Dessa satsningar kan ibland vara kollektiva och iblandindividuella. De individuella har tyvärr hållits tillbaka genom en lagstiftningsom inte har varit den bästa. Därför ställer vi på moderat håll krav pä attindividuella satsningar bör uppmärksammas. De lyckas också i en del fall minsllika bra som de kollektiva. Därför anser vi moderater att del är dags alljämställa dessa båda former, och jag är glad över alt man på olika håll haruppmärksammat della; det är myckel vikligl. Såvill jag också något litet kommentera den reservation som har beteckningen 3. Vimoderaier vill också att andra företag än lillverkningsföretag skall komma iåtnjutande av det statliga kreditsiödet. har välockså stor betydelse såväl ekonomiskt som sysselsäii-ningsmässigt. Vi föreslårdärför atl reglerna för del statliga kreditstödel snarasl ändras sä, all äventjänsteproducerande företag kan komma i åtnjutande av krediisiöd. För atl de mindre och medelstora företagens tillgång till krediterskall kunna underlättas finner vi att medelsramen för slallig kreditgaranti förlän lill hantverks- och industriförelag bör höjas med 50 milj. kr. enligt vad som uttalas i reservationen 4. Beträffandereservationen 5, där vi stöder ulskottsmajoritetens förslag, vill jag gärnanotera följande. Närdel gäller maximibeloppet för lån ur haniverks- och industrilånefonden bördetla, anser vi från moderat håll, höjas, inte minsl mot bakgrund av denkraftiga prisutvecklingen och infiationen: Vi föreslär därför en höjning med 5096, alllså frän 200 000 till . Till detta bör läggas de möjlighetersom finns till s. k. kombinationslån. Samarbetet innebär atlInvesteringsbanken kompletterar föreiagareföreningarnas direkllän med egna lånpä . finns alltså redan nulånemöjlighder på . Enviktig och avgörande fråga när det gäller krediier är att det ofta krävs snabbabesked för dem som söker lån och krediter. För atl i möjligaste mån avkortahandläggningstiderna vill vi atl länsstyrelserna, i slällel för som statensindustriverk, skall få bevilja garanlilänen upp lill en viss summa. Jag anserpersonligen såsom egenföreiagare att vi inle skall avvakta någon utredning idetla ärende.