prot · FZ09150 · 1975-12-31 00:00:00 — Eftersom förhandlingarmed överstyrelsen för ekonomiskt försvar pågår för att förena passandestödformer syns även denna dörr redan vara öppen - om den skall slås in blirtydligen en fråga för . Moderaternaföreslår i reservationen 2 att avskrivningslån skall kunna erhållas förproduktutveckling. Vid diskussioner om lån för produktutvecklinggenom företagareföreningarna har och jag slitit vårt hårlillsammans över problemen hur sådana här lån skall kunna beviljas. Del gårbara inte att i förväg värdera effekten av en insats för produktutveckling. Denär helt enkelt inte belåningsbar, bank-mässigl sett. Ireservationen 6 kritiserar planerna på en samordning genomStatsföretag till ett bolag för grundtextil bomullsindustri och menar att ensådan samordning, om den behövs, bör åstadkommas på privat väg. Hur långt vi idel här lägel kan lita till privat initiativ kan man kanske bedöma utifrånideologiska synpunkter, även om kon sakta avlider Åtgärderför beklädnadsindustrin, m. m. Åtgärderför beklädnadsindustrin, m. m. medan gräset växer. Så några reservationer iutkanten på ämnet, dvs. verkande räddningsåtgärderför beklädnadsindustrin. 1 reservationen 11 villfolkpartiet avveckla licenslvångd för import av vissa lekovaror. Detlöser givetvis inte de problem vi sysslar med , och rakt motsattauppfattningar anges också i motionerha 374 och 2544 från samt 1799 avmoderalerna och 1819 av socialdemokraterna - de senare tre från textilorter.Herr Caristein har argumenterat i frågan i anslutning lillskalieulskottels betänkande nr 66. Jo visst, det var - ! Jaghar nämnt reservationerna efter partiernas storlek och kommer tillvpk-reservationerna . Reservalionen 3 om stöd till småföretag på vissavillkor och nr 4 om forskning rörande tekoindu.slrins problem, som har berört, bör kunna observeras av den utredning om långsiktigt slödsom beställde , men hör inte hemma bland de snabbt verkande,kortsiktiga insatserna. Bedömningen blir likartad av yrkandet i reservalionen10, som gäller regionalpoliliska insatser i Boråsområdd i enlighet med molionerna2538 och 2539. Jag yrkarbifall lill utskoltets hemställan. () kortgenmäle: Jag har inte något behov av att gå i polemik med . Vi harklarlagt och fastställt våra synpunkter på uiskotisnivå och där bl. a. markeratde principiella olikheterna i vårt betraktande av de här problemen. Jag villbara hell kort påpeka för : När vi från under en lång följd avår liksom nu har försökt slå vakt om lekobranschen, försökt åstadkommaförbäiiringar för den, försökl få garantier för atl den kommer att kunnafortleva som en god och effektiv industribransch, har vi väckt förslag om deåtgärderna oberoende av om del varit valår eller inte. Del sade omvalåret var en inte särskilt befogad anmärkning. Jagskall bara tillägga ett par ord om vår reservation nr 5 beträffande anslag lillförsörjningsberedskapslån. Även där har vi markerat en annan inställning änregeringen, som här lalar för. Om man skall lyckas med enstrukturomvandling i en bransch är det - menar vi -en grundförutsättning attdel finns något så när stabila förelag alt utgå från. Vi anser därför all delär väl så angeläget atl såviii möjligt bevara de företag som uppvisar en visslönsamhet som atl rädda en nedlägg-ningsholad produktionskapacitet. Det måstevara en grundförutsättning om man skall ha någon framgång med de häraktionerna. Vi lycker också altförsörjningsberedskapslån - i den situation som vi befinner oss i -är etl gott komplement lill den arsenal av åtgärder för alt stärka branschensom man har fallat beslul om. att de lånen skall kunnabli ett ännu bättre och mer finslipat instrument genoni de förslagvi har rest, nämligen alt försörjningsberedskapslånen skall kunna lämnas äventill företag som icke befinner sig i en akut krissituation. Motiveringen tilldet harjag alldeles angivit. Vi har ansett atl anslaget till del ändamåletmåsle höjas med 7 milj. kr. - ett krav som alltså återfinns i reservalionen 5. HerrMAGNUSSON i (m): Svensk industri har fått en allt svårarekonkurrenssituation i förhållande till omvärlden. Detta gäller inte bara exportindustrinutan i ännu högre grad den del av hemmamarknadsindustrin som är utsatt förutlandskonkurrens. Orsaken ligger i det höga kostnadsläge som vi har i vårtland. Särskilt stora lönehöjningar kommer att bli mycket besvärandeför den del av industrin som är särskilt arbetsintensiv. Tekoindustrin är justen sådan, och mot den bakgrunden är del förklarligi om mångaförelagsnedläggelser har förekommit. Detta är allvarligt både urberedskapssynpunkt och ur sysselsättningssynpunkt. De åtgärder somstatsmakterna hitintills vidtagit har endasi haft marginell betydelse. När detgällt större ingripanden så har dessa varit starkt selektiva, varigenomkonkurrenssituationen har blivit ännu värre för den övriga delen av näringen. nu föreliggande propositionen finner vi flera exempel på en fortsättningav denna politik. Del är enligt milt förmenande nödvändigt att vi med detsnaraste åstadkommer elt system för generella ålgärder. De åtgärder som nuföreslås vad gäller spinnerisekiionen utgör ett typexempel på en felaktigpolitik. Del helslatliga företagel Stigtex ges full garanti för sina förlusterunder en femårsperiod medan däremot den övriga delen, som utgör tvåtredjedelar av nu återstående spinneriföretags-kapacilet, lämnas helt utanslöd. Del är egendomligt alt man kan åberopa de föreslagna åigärderna avberedskapsskäl, då åtgärden medför alt det blir ännu värre för den del somslälls utanför stödet. 1 reservation 8 föreslås därför etl generellt stöd tillhela denna del av branschen, och bakom detta förslag har flera partier samlatsig. Delär inte rikligt att försvarsutskoild har avstyrkt delta förslag. Uiskottel harnämligen sagt att del förutsätter alt stöd kommer att ulgå i sådana former somtryggar en från försörjningsberedskapssynpunkl godtagbar produktion på deltaområde. Niirdel gäller den grundiextila bomullsindustrin är det tydligt atl regeringentror, alt lösningen är att de återstående fem väverierna skall slås samman tillett enda slorl förelag och att detta skall ske inom Siats-företagsgruppensarbetsområde. Jag tror inte på detta sammanslagnings-raseri. Jag har i detavseendet precis samma uppfattning som den lidigare har gjorl sigtill talesman för. har det i stället visat sig alt företagen harlättare all överleva om de inte är så stora. Jag tror att branschen själv ärkapabel att resonera sig fram lill en lösning som kan bli rimlig ulan alltförmycket statlig inblandning. Mennog kan staten lämna vissa garantier här liksom det visat sig nödvändigl attgöra inom många andra branscher. Åtgärderför beklädnadsindu -strin, m. m. Åtgärderför beklädnadsindustrin, m. m. kan här vara befogat förall förhindra arbetslöshet och för att trygga en produktion urberedskapssynpunki. 1 motionen 2542 av herrar och harskisserats etl system för avskrivningslån, vilkel dock i ulskoltds skrivningbetraktas som komplicerat lill sin utformning och svårt all administrera. Jaganser emellertid att del finns all anledning all när regeringen , som jag ärganska övertygad om, måste överväga ett generelltsysselsiittningsslöd även prövar delta lorslag. Del kan ju inte vara farligtalt pröva det. Jag lar mig därför frihelen atl föreslå all så sker, genom attyrka bifall lill motionen 2542 i den mån den avser atl en sådan prövning skallkomma till stånd. Ett yrkande av den innebörden har därför nu delats påkammarledamöternas bänkar. Jag vill poängtera att vi självfallet förutsalt atlinte någon som helst förmån skall ulgå med mindre än all vederbörande förelagockså gjort en motprestation. Beträffandeavskrivningslånen för investeringar inom konfektionsindustrin har i motionen2545 av m. fl. föreslagits att dessa även skall få komma tillanvändning vid produktutveckling. har redan kommenterat detta. Jagvill bara säga alt del iir ett myckel bra förslag, då vi skall ha klart för ossall de tekniska nyheter som regeringen tycks tro så mycket på, om de kommer densvenska industrin till del, också mycket snart kommer atl finnas tillgängligaför konkurrenterna i utlandet. Ur konkurrenssynpunkt är del genom en bättre produktsom vi i har möjlighet att klara oss. Hitintills har det visat sig varadel bästa medlet att klara de höga kostnaderna i vårt land. Jag har personligerfarenhet härav och vet följaktligen vad jag lalar om i del fallet. Man börsåledes satsa på en sådan produktutveckling. svenska lekoindustrin ingalunda är - vilkel man ibland lycker sig kunnautläsa mellan raderna i proposiiionen - på efterkälken när det gäller tekniskutrustning och effektivitet visas väl ganska bra av att den under så pass långtid har kunnat klara sig trots den utomordentligt hårda konkurrens som denarbetat i. Den skulle inte ha klarat sig, om den inte hade varit effektiv. Jag ber alt få instämma i lidigare framställda yrkande. I delta anförandeinstämde (). Hösien 1975 antogs dl förslag om ålgärder för försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdel. begärdes i en motion av herrCaristein och mig all måne uttala all riktlinjer för mer långsiktigalösningar av beklädnadsbranschens problem borde föreläggas riksdagen.Från den synpunkten är det nalurligtvis lillfredsslällande att regeringenframlagt förslag lill ytterligare ålgärder, varav åtminstone vissa delar kananses ingå i ett mer långsiktigt program. Jag tänker då i första hand päförslagel som berör den grund- Vihar i molionen 2538 framhållil all det är av ulomorderillig vikt all entillräcklig produktionskapacitet kan bibehållas på den grundiextila sidan ivårt land, och vi har anslutit oss till det förslag om ägarrältslig samordningsom framlagts i proposiiionen. Vi anser del dock väsentligt att staten går insom delägare eller ägare, om förhandlingarna leder till avsedda resultat. Om denuvarande företagen blir hell eller delvis beroende avförsörjningsberedskapslån för all klara en forisatt existens, bör staten gå insom köpare i stället för att fortlöpande subventionera en fortsatt brist utanall äga egentlig insyn eller ha ett direkt infiyiande över företagenstillverkning och skötsel. Vianser att del finns ytterligare skäl för detla, eftersom avskrivningslån förinvesteringar i försörjningsberedskapsviklig produktion i slor utsträckninggått till investeringar inom den grundiextila tillverkningen. Statsmakternahar alltså redan lämnat betydande stöd lill denna industrigren, och därförfinns del enligt vår mening starka skäl all också diskutera ägar- ochinflytandefrågorna. Jag vågar påstå atl de anställda inom tekoindustrin harhaft och har särskild orsak att känna otrygghet i anställningen, och för deberörda inom den grundtextila bomullsindustrin skulle det säkert ha storbetydelse om staten tog etl direkl ägaransvar. EftersomStigtex redan ingår i Stalsfördagsgruppen anser vi att det borde vara naturligtatt förhandlingarna inriktades på att de berörda företagen skulle ingå i dennagrupp. Uiskottel har avfärdat hela ffågan på etl par rader och anser attStatsföretag inte skall bindas för en bestämd lösning i fråga om branschensägarstruktur. Det förvånar mig att utskottet inte går in på någon form avprincipiellt resonemang i denna fråga, som åtminstone och jagfinner myckel viktig. Del är ju ytterst en fråga om huruvida vi skallfortsiitta att sälla in statsmedel i företagen utan att sliilla några krav påsamhälleligt inflytande på utvecklingen. Jag anser all vi skall ställa sådanakrav, och jag yrkar därför bifall till punkten 1 i molionen 2538, varihemsliills all gör elt uttalande om att ökat siailigi ägaransvar iden grundiextila tillverkningen bör komma lill stånd. Vänsterpartietkomniunisternas reservaiion nr 7 går betydligt längre, och av denna anledningiir jag inte beredd all stödja del förslaget. Ivår motion har vi också föreslagit all stödåtgärderna för konfeklionsindustrinskall utsträckas från två till . Det är glädjande all utskonet harlillslyrkt vårt förslag. Del kommer att innebära alt företagen får mera tid altplanera för produktionsförbällringar och ulan alltför stor brådska kan klaradel utrednings- och utvecklingsarbete som behövs innan man är klar atlpresentera förslag till en ny produktionsteknik. 1motionen nr 1779, som inlämnades vid årets början, har vi tagit upp frågan omstrukturstödet. Vi framhåller all del även bör omfatta insatser för överföringav resurser från lekoproduklion lill andra produktområden. Vi anser niimligenalt det iir troligt att tekoindustrin kommer att minska antalet anslällda äveni fortsättningen, dels genom att Åtgärderför beklädnadsindustrin, m. m. Åtgärderför beklädnadsindustrin, m. m. de återstående bärkraftigaföretagen går in för ytterligare rationalisering, dels genom all mindrebärkraftiga förelag slås ul. Föratl klara sysselsättningen i och i andra orter där lekoindustrinslår för en betydande andel av sysselsiiiiningen gäller det då inte att tillvilket pris som helst behålla en tekoproduktion inom varje förelag utan framförallt all klara sysselsättningen för de anställda. Från såväl fackligt håll somförelagarhåll har man beklagat all inte biföll den inriktning avstrukturstödet som föreslogs i proposiiionen 57, vilket skulle ha ökatmöjligheterna att övergå lill annan produktion med bibehållen sysselsättningför de anställda. De borgerliga partierna avslog ju detta förslag. kan vimed tillfredsställelse konstatera att del i den föreliggande propositionenfinns etl förslag att inom ramen för branschfrämjande ålgärder konsultinsatserför teko- och skoföretag skall kunna innefatta undersökningar av företagensförutsättningar för att helt eller delvis gå över till produktion inom andrabranscher och marknader. Vårt motionskrav i denna del är alltså tillgodosett,och för Boråsregionens del kan det komma atl innebära en nödvändig och önskvärddifferentiering av det ensidiga näringslivet. Viär naturligtvis intresserade av all det sker en stabilisering inomtekoindustrin, vilket vi anser bör bli fallel genoni de åtgiirder vi nu skallbesluta om. Men vi är, som jag sade förut, ändå på del klara med all branschenkommer atl krympa ytterligare trots de insatser som sätts in. I medvetande omdelta an.ser vi all kraftfulla regionalpolitiska insatser snabbi måste sättasin om inte regionen skall drabbas ännu hårdare av ulfiytlningar och tillbakagång. Vihar tagit upp den regionalpolitiska frågan i vär moiion 2538, men det finnsockså två andra motioner som behandlas under samma avsnill i betänkandet. Dockskiljer det ganska myckel när del giiller motiveringar och förslag. Vpk,som fullfölji med reservalionen 10, har redovisat en myckel negativ syn pä denregionalpolitiska verksamheten som den nu bedrivs, vilkel gör alt jag inte kanstödja den reservalionen. Faktum är nämligen att tack vare de regionalpolitiskainsatser som sken i med lokaliseringslån, styrning genoni atlinvesteringsfondsmedel fåll las i bruk, utlokalisering av siallig verksamhetoch förläggning av utbildning lill kommunen har vi åtminstone fåll en vissdifferentiering av näringslivet. Jag kan alltså inte skriva under pä all vibedriver en felaktig regionalpolitik. Däremoi anser jag att de insatser somsalts in inte riicker lill för all kompensera det stora bortfallet avarbetsplatser som vi fått vidkännas genom nedgången i lekobranschen och ännumindre den fortsatta nedgång som vi kan viinia. Motden bakgrunden hade det varit värdefullt med eu uttalande från ulskollds sida.Nu finns del inte något sådani. och jag får sälla min lit lill all regeringenäven i fortsällningen medverkar lill en differentiering av vårt näringsliv. 1en konjunkturuppgång bör del bli lättare atl finna lämpliga objekt. Det harnalurligtvis varil svårt alt finna sådana under För ossär sysselsättningsfrågorna och differentieringen Nr 150 det viktigaste, och vi targärna emol både slatlig verksamhet och privata den foretag för all få flerarbetstillfällen. Det finns mänga flerfrågor som jag skulle ha tagit upp, men av tidsskäl--- ---- nöjer jag mig med altyrka bifall lill yrkandet 1 i motionen 2538 och Åtgärderför i övrigi lillutskottets hemsliillan. strin, m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Regnéll m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr70 mom. 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genoni uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSjönell begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 2 avherrar Regnéll och , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i belänkandet nr70 mom. 5 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av herrar Regnéll och . Vid omröstning genom upi)resning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat lor ja-propositionen. Då herrRegnéll begärde röst- Ålgärderför beklädnadsindustrin, m. m. räkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemsliillan, dels reservalionen nr 3 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskollets hemsiällan i bciänkandei nr70 mom. 7 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstninggav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskoltets hemsliillan, dels reservalionen nr 4 avherr i , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller näringsuiskoiiels hemsiällan i be- tänkandei nr 70 mom. 8röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 4 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs påbifall lill delsdel av i under överläggningen framställda yrkandet atlriksdagen med anledning av motion 1975/76:2542 skulle besluta hos regeringenhemställa, att ett generelll syslem av sysselsättningsstöd för tekoindustrinutarbetades och att det i motionen skisserade förslaget blev föremål för enförutsättningslös prövning, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Åtgärderför beklädnadsindustrin, tn. Den som vill att kammarenbifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 70 mom. 9 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av i under överläggningen framställdayrkandet. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 263 Nej - 46 Avslår - 5 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 5 avherr i Glömminge m. fl., och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottds hemställan i betänkandet nr 70mom. 15 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 5 av i Glömminge m. fl. Vid omröstning genoni uppresning förklaradesflerlalel av kamniarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSjönell begärde röst- Nr 150 räkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Fredagenden "'" av följande resultat: 4juni 1976 ' ~ ' Åtgärder för Avstår - 3 beklädnadsindu strin, m. m. Mom. 16 Propositionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels reservalionen nr 6 avherrar Regnéll och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr70 mom. 16 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 6 av herrar Regnéll och . Vid omröstning genoni uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrRegnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservalionen nr 7 avherr i saml 3:o) ulskollets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall lill molionen nr 2538 av och molsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha nerlalels mening för sig. Sedanfru begärt votering även beiräffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren lill koniraproposition i huvudvoteringen angåendenäringsulskottels hemställan i betänkandet nr 70 mom. 17 antar reservalionen nr7 av i röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarentill koniraproposition i nämnda votering antagit utskoltets hemställan med denändring däri som föranleds av bifall till motionen nr 2538 i molsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Åtgärderför beklädnadsindustrin, m. m. I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr70 mom. 17 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskoiiets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 2538 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruHörnlund begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 8 avherr Regnéll m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr70 mom. 18 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 8 av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröslningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 157 Nej - 157 Avslår - 1 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på all ärendet skulle dels återförvisas lill utskottet, delsavgöras ome- Åtgärderför beklädnadsindustrin, m. m. delbart, och förklaradesden senare propositionen vara med övervägande ja besvarad.