prot · FZ0929 · 1975-12-31 00:00:00 — För mig framstår det somhelt klart atl i dessa sammanhang krävs snabba åtgärder för alt återgepatienterna deras .självklara inlegritelsskydd. Delfinns också anledning all peka på andra förhållanden som uppenbarligeninnebären uppluckring av inlegritetsskyddet. Taxeringsöversyn inom läkarkårenger full rätt för länsstyrelserna atl ta del av journalhandlingar såväl inomoffentliga sjukinrättningar som hos privatpraktiserande läkare. Det borde härfinnas möjlighet au skapa sådana regler att taxeringsmyndigheterna skall kunnafullgöra sina uppgifter utan att få tillgång till uppgifter av strängtpersonlig natur om enskilda personer som råkar vara patienter hos den läkaresom undergår särskild skattekontroll. Dessabåda exempel torde vara tillräckliga för atl dra slutsatsen, all läkarpatientersinlegritelsskydd är så starkt som det borde vara och som det enligtmin mening måsle vara. Medhänvisning till det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd atl lill herrjustitieministern få framställa följande fråga: del förenligt med läkarpatienters rätt till inlegritelsskydd allförsäkringskassor, taxeringsmyndigheter m. fl. har tillgång till innehållet iläkares patientjournaler, där uppgifter av strängt personlig natur finnsantecknade? Ominte, vilka åtgärder avser statsrådet atl föreslå för au öka inlegritetsskyddetför läkarpatienier'' 1975/76:66 av herrBörjesson i (c) lill herr jusiiiieminisiern om ökad information tillrälishjälpssökande: Utbyggnaden av samhällets rätishjälp har bl. a.medfön all medellösa givits större möjligheter att fullfölja talan vid domstol.Dock finns forlfarande alltför många undantag från denna huvudregel för attreformen skall kunna anses vara heltäckande. Rättshjälpeninnebär att staten betalar kostnaderna i ärendet, bl. a. kostnad för biträde,under förutsättning atl den rälissökande själv bidrar till kostnaden efterförmåga enligt vissa normer. Den bärande principen är atl ekonomiska hinder ejskall utgöra anledning till all hjälp ej kan erhållas i rättsliga sammanhang.Den principen är riklig och bör omfatta alla, även den som driver elt mindreföretag. Den nuvarande rälishjälpentäcker icke in motpartens rättegångskost- Nr 29 nåder, vilkel kan vålla obehagliga konsekven.ser för den som förlorat Onsdagenden " "' '''" belalningsskyldig för dessa kostnader.Risken alt få bära rnoipartens rättegångskostnader kan innebära alt de sämst ställda och --------------- mellangruppernas möjligheter att göra sin rätt gällande genom att öppna Anmälan av enprocess vid domstol inskränks. interpellationer Enligtmin mening finns starka skäl, bl. a. rättssäkerhetssynpunkten, som lalar för all ävenmoiparlskoslnaderna bör täckas in av den allmänna rättshjälpen, även om man kanbefara ett ökat antal omotiverade rättegångar. Det är självfallet av stor viklalt sådana rättegångar inte förs med stöd av allmänna medel. Dock torde detvara så atl den föreskrivna skyldigheten - enligt - förförlorande part alt ersätta motpartens rättegångskostnader sällan bliravgörande för om talan skall väckas eller ej. I många fall har part ej vetskapom denna skyldighet. Jag kan anföra exempel som ger belägg för dettaförhållande. Tyvärr är det i många fall så all den rälishjälpssökande ickeinformeras om de risker han löper i den händelse han förlorar målet ochdärigenom blir skyldig att betala motpartens rättegångskostnader. Dessa kanuppgå till relativt slora belopp. Enligtmin mening bör del vara en absolut skyldighet för den som informerar om denallmänna rättshjälpen atl även lämna dylik upplysning. Därest denrättshjälpssökande inte har skyddat sig försäkrings vägen, kan en förloradrättegång innebära ekonomisk katastrof för vederbörande trots atl vederbörandehaft fri rättegång. Enligtmin mening borde del vara sä att när den rättshjälpssökande undertecknarfullmakt åt den som skall föra hans talan, den sökande skriftligenskall bekräfta att information lämnats om de rättigheter och skyldigheter somåvilar honom, t. ex. atl han kan bli belalningsskyldig för motpartsrätiegångskoslnader om talan ogillas. Därmed blir vederbörande på ell tidigtstadium medveien om de risker som en förlorad rättegång kan medföra och kandärmed få ytterligare en bedömningsgrund för siu ställningstagande om talanskall fullföljas eller ej. Enligtmin mening är ökad information i detta avseende nödvändig för atl den allmännarättshjälpen skall kunna fungera på ell tillfredsställande sätt. Del räckerinte enbart med annonser och foldrar i delta syfte. Medstöd av vad jag nu anfört hemställer jag om kammarens tillstånd all lill herrjustitieministern rikta följande fråga: medverka lill att informationen till rälishjälpssökande också skallinnefatta besked om att den allmänna rälishjälpen inte omfattar hjälp attbetala motparts rättegångskostnader om den sökande förlorar målet? 1975/76:67 av herrGustafsson i Säffie (c) till herr kommunikaiionsmi-nisiern om ökadtrafiksäkerhet vid uiprovning av nya vägmaierial: Hösten medför alltid en ökning av antalettrafikolyckor. Speciellt gäller det de s. k. halkolyckorna som inträffarsärskilt i början av perioden. Deua lyder på alt bilisterna överraskas avväglaget beroende på skiftningen i väderlekslypen. Man kan fråga sig om maninte borde satsa mera på information och propaganda i radio och TV samt itidningar. Regelbundna varningar kombinerade med populära upplysningar om hurman bör köra vore en tänkbar väg. Likaså regionala varningsrapporier viaregionalradion. På flera håll i landet har s. k. försöksvägar därolika byggmaterial och beläggningar utprovas. nr 234 har just en sådan försöksslräcka. Söndagen den 23 novemberuppstod blixthalka på en del av denna sträcka och orsakade en myckel svårtrafikolycka. Två bilar kolliderade på grund av alt den ena fått sladd. Tvåpersoner dödades och tre skadades. Orsaken till halkan var, enligt uppgift, allvägunderlaget isolerade kylan, och det regn som föll på denna del av vägen frösomedelbart till is. Förhållandet uppges vara känt hos . På dessaförsöksvägar borde, förutom varningsskyltar, bevakningen vara ytterligt skärptså alt sändning och saltning med ledning av väderleksprognoser kunde göras förebefarade halksiluationer. Särskilt avdelad personal för bevakningsändamål bordefinnas för all i framliden undvika liknande tragiska olyckor som den som härskildrats. Säkerligen finns även andra åtgärder som kan vidtas till främjandeav trafiksäkerheten. Medhänvisning lill del anförda hemställer Jag om kammarens tillstånd alt lill herrkommunikationsministern få ställa följande fråga: beredd medverka lill alt åtgärder vidtas i syfte atl ökatrafiksäkerheten vid uiprovning av nya vägmaierial? 1975/76:68 av herrHellström (s) till herr kommunikationsministern om utvecklingsarbete förframlida kollekliva transportsystem: Storstädernas trafiksituation har i många länderkraftigt försämrats . En stark ökning av bilismen har lett tillhög olycksfallsfrekvens, hiilsofarlig miljö och långa iransporliider. För densom inte har bil har utvecklingen ofta inneburit försämrad rörlighet. ex. gälla låginkomsttagare, äldre, handikappade eic. Befolkningsökning ochhöjd förvärvsfrekvens liksom tillväxt av varutransporterna torde komma att ledalill all trafiksituationen på många håll ytterligare kommer atlförsämras. Delär emellertid också tydligt atl den tekniska utvecklingen i industrisamhällenaskulle göra väsentligt annorlunda och bättre transport-syslem möjliga ilätonerna. Framsteg på detta område har emellertid i stort setl uteblivit.Vinsten av ell uivecklingsarbele är här myckel lång-sikiig, och den privataindustrin har inie visal någoi siörre intresse. De flesta regeringar iindustrisamhällena har heller inte prioriterat den kol- Den industriella utvecklingens "spjutspetsar" har i ställetkommit att utvecklas på försvarsindustrins och rymdindustrins områden. Detär självfallet av stor betydelse atl söka använda de avanceradetekniska utvecklingsresurserna till alt lösa påträngande sociala problem - istället för atl förvärra dem. Det krävs en effektiv efterfrågan för atl en nyprodukt skall utvecklas och komma fram, och det är endast ell samhälle, vilketi grunden bygger upp en social välfärd, som i praktiken kommer att använda dentekniska utvecklingen för atl lösa sociala uppgifter. Viljan all tillgodosesociala behov i torde göra vårt land väl lämpat alt ta initiativ tillutvecklingsarbete för all åstadkomma framlida kollektiva transportsystem somtillgodoser grundläggande välfärdskrav. Elt dylikt system bör bl. a. baseras påföljande utgångspunkter: Systemet bör ge service ål alla invånare, ävenäldre, handikappade, personer med små ekonomiska resurser och slorabarnfamiljer. Det bör möjliggöra - bl. a. för all realisera punkt1 - en direkl-transport mellan start och mål. Av samma skäl bör siilplals beredas åt var och en. Systemet bör göra en hög iransporlhastighel möjligav effektiviiets-.skäl. Systemet bör vara fritt från buller, hälsofarliga avgaseretc. Del bör ha en hög iraflksäkerhel. Det bör ha relativt sett låga totalkostnader, dvs.drift -(- installation -I- låga indirekta samhällskostnader. Utvecklingav dylika transportsystem torde kräva en kvalificerad forskningskapacitet inombl. a. dataområdet, inom elektronik och vagnkon-strukiion. Forskningsresursermed denna inriktning torde finnas i särskill inom försvarsindustrin,bl. a. i det Viggenprojekt, som inom kommer att avslutas. Ettutvecklingsarbete för framtida kol-lekiivirafiksysiem, där självasystemutvecklingen ses som det väsentliga, är givetvis ett starktresurskrävande åtagande. Enighet synes emellertid råda om att ell avanceratindustriland som har behov av utvecklingsprojekt där det ställs hårdaprogramkrav för att kvalificerad teknologisk utveckling skall kunna främjas. Imånga länder har försvarsindustrins eller rymdsektorn denna funktion. 1 sambandmed diskussionen om Vig-genprojeklets avlösning om harocksåföreslagits bl. a. av en utredning inom styrelsen för teknisk utveckling atldel svenska rymd-industriella arbetet kraftigt skulle intensifieras eventuelltgenom utveckling a v en egen svensk satellit, bl. a. just med hän visning ti11 de gynnsam ma teknologiska spridningseffektersom etl dylikt avanceratprogram skulle innebära för industrin. Ennärmare Jämförelse mellan etl rymdindusirielli program, utveckling avteknologiskt avancerade stridsflygplan och den antydda typen avkol-lektivirafiksysiem torde utvisa att programmen tar i anspråk relativtlikartade forskningsresurser. En prioritering av ell utvecklingsarbete av ettkollektivt trafiksystem skulle dels bidra lill all lösa påträngande sociala problem i läionerna, delskunna ge en väsentligt starkare exportutveckling än en omfattanderymdindusiriell satsning där vårt lands insatser skulle bli ytlersl marginellai jämförelse med i. ex. stormakterna. I fråga om kollektivtrafiksystem finnsvagnkonstrukiioner, provbanor etc. för t. ex. lufikuddedrivna minibussar påolika håll. Däremot torde relalivi litet ha gjorts för all bygga upp självasystemen. Svenskt utvecklingsarbete här skulle kunna innebära alt vårl landskulle ges ell lekniskl försteg på ell område där efter hand allt fler nationermåste gå in för atl lösa de växande och alltmer ohanterliga trafikproblemen. Synpunkterav denna art lades i motion 932 lill riksdag. Där föreslogs att enulredning borde påbörjas för atl precisera vilka krav som måste ställas påkollekliva transportmedel för alt miljövärden och servicebehov inomtättbebyggda områden skulle kunna tillgodoses från de allmänna värderingar somangivits i det föregående. Utredningen borde beställa analyser hos forskare ochförelag vilka syftade lill att utreda möjligheter all lekniskl åstadkommasyslem som uppfyller de kriterier som specificerats i den första fasen. Eftereventuella beslut av statsmakterna om prioritering av transportsystem bordesedan en process genomgås där önskemål och krav på systemet successivtanpassades lill de praktiska förutsättningarna och där modifieringar gjordes.Denna process borde leda fram lill en besiällningsfas där utvecklingsarbetebeställs för all lösa de många tekniska problemen vid genomförandet som i frågaom iransponbandsystem, vagnpreslanda, säkerhetskravens uppfyllande,underhållsproblematik, styrsyslemsproblemalik (lokala styrsystem i kombinationmed centrala, mobila i kombination med stationära), produktionstekniska systemm. m., områdestäckningsanalyser, geografiska utredningar etc. Imotionen föreslogs vidare att regeringen skulle ta initiativ till elllångsiktigt utvecklingsarbete för kollektiva transportsystem med dennainriktning. ansåg i sill av godkända betänkande (nr1971:6) inte all initiativ från sida var erforderliga i ärendet medhänvisning lill det utredningsarbete på området som redan planerades. a.hänvisades lill elt förslag om en stiftelse för utveckling av nyakollektivtransponsysiem som skulle kunna bildas av staten, kommuner, landstingoch privata intressenter. Planerna på en dylik stiftelse har emellertidsedermera inte aktualiserats. Det utredningsarbete som i övrigt bedrivits iSverige kring kollektivtrafiken har inte syftat lill all utvecklakommunikationsmedel baserat på ny teknik. I den publiceradekollektivtrafikutredningen (Kolt) har man i stället - i linje med utredningensdirektiv - inriktat sig på de kollektiva färdmedel som f n. används och somunder den närmaste tioårsperioden bedöms komma lill användning. En i huvudsaklikaUad inriktning torde prägla det arbeie som pågår inom STU. Det merlångsikliga, sysleminriklade utredningsarbete som pågår på nordisk basis inomarbetsprojektet torde komma all innebära en värdefull systematiseringav utredningsresultat från olika pågående nordiska projekt. Nordkoll haremellertid inie resurser Nr 29 för audriva elt eget direkt utvecklingsarbete. Då de frågor som aktua- den liseradesi motionen 1971:932 sålunda inie f n. iir föremål för prövning ' 'utvecklingsarbete av den typ som förutsattes av , får Jag --------------- ---------- ställaföljande fråga lill kommunikationsministern: Meddelande om beredd ta iniiiaiiv för eli uivecklingsarbele för framlida Jraga kollektivatransportsystem med i interpellationen angivna inriktning? §30 Meddelande om fråga Meddelades all följande frågaframställts 1975/76:128av i (s) till herr jordbruksministern om åtgärder för all ökaskogsmarkens virkesavkasining: medverka till åtgärder i skogen som höjer gallringsandelen och sompå sikt skulle öka skogsmarkernas virkesavkastning? §31 Kammaren åtskildes . Förteckning över talare 1975/76: 29 (Siffrorna avser sida iprotokollet) () 43. Fröken () 19.23. i (c) 70 i (s)36. 53 i (s) 26 i Södenälje (s) 64. 67Andersson i (fp) 8. 18 Böriesson i (c) 21. 28 iGlömminge (c) 6. 23 " Clarkson (m) 100. 101 " Fiskesjö (c) 91. 96 () 97. 98 () 82 i (s) 62Hernelius (m) 29 " i (s) 90. 98 i (s) 60 i Ariöv (s) 72. Jönssoni (s) 90 () 30 i Staffanslorp (c) 83. Lindahli (s) 49 " Lövenborg (vpk) 10, 16, 18 Magnussoni (vpk) 93. 99 (vpk) 69. 73 iLane-Herrestad (c) 66 " () 76. Nilssoni Agnas (m) 53. 103 " () 31. 46 " Nyhage (m)84, 86 i (s) 93 () 57 (vpk) 55 Hen Rämgård (c) 48. 86" Schötl (m) 35. 47 " () 21. 25" () 63- 88. 100 () 87 Hen () 13. 1975/76: 29 HenSöderström (m) 102 Wachlmeisteri (m) 52. 53 () 28 () 33.