prot · FZ09114 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringen valde i det läget att med slöd av allmännaransoneringslagen lämna bolaget kompensation för prisfördyringarna i sambandmed bolagets råvaruimport Med detta vill jag, herrtalman, yrka bifall till utskottets skrivning. HerrLINDAHL i (fp): Vad gäller den sakliga beskrivningen över vad som har hänt i ärendet ärherr i och jag eniga, och det är inte så konstigt eftersom vihar samma källmaterial. Jag har emellertid svårt all förstå att iMalung kan tycka att detta friar regeringen. Regeringens beslut att betala utdessa medel var ju helt i slrid mol den åberopade paragrafen. Dessutomavvecklades ju clearingsystemet, och man sade då att regeringen skulle föreslåriksdagen hur man skulle förfoga över de överskjutande medlen. Detta gjorde manockså sedermera, och i mitl förra anförande läsle jag upp lydelsen avriksdagens beslut. Inte heller den senare utformningen av beslutstämmer överens med vad regeringen gjorde. Det är i detta fall helt klart attregeringen inle har följt gällande bestämmelser. HerrKARLSSON i (s): I samband med oljekrisen var del ju den allmänna ransoneringslagen somsattes i kraft, och som jag redan framhållit erhöll regeringen därigenomriksdagens fullmakt alt inom ramen för den lagstiftningen vidta erforderiigaåtgärder. Prisclearingsystemet beträffande oljeprodukter var en av deåtgärderna. Man satte en fullmaklslag i kraft, och av den anledningen kanregeringen knappasl ha överskridit sina befogenheter. HerrLINDAHL i (fp); i sade atlregeringen knappast har överskridit sina befogenheter och hänvisar tillfullmaktslagat Ja, men de här fullmaklslagarna täcker inle vad regeringengjorde. Sedansamtliga under avsnittet Vissa lillämpningsfrägor belräffande lagstiftning m.m. anmälda lalare nu haft ordet övergår kammaren till att debattera Övrigafrågor. i (m): Jag beklagar att jag måste börja med att säga att regeringen i detlängsta har visat etl klent intresse för utlandssvenskarnas rösträtt, inte baraunder de gångna årtiondena dä frågan har varit under debatt utan också när denskulle komma på boi;d. Det tog sin tid. Valtekniska utredningensbelänkande med förslag om att den dåvarande femårsgränsen för utlandssvenskarnasrösträtt skulle slopas framlades , och sedan fick del ligga , dvs. ända lill , innan det sändes ut på remiss; Vadkunde det finnas för vettiga skäl för sådant förhalande av en fråga, som skullevara löst före riksdagsvalet ? Del togs visserligen proposition iärendet , men därmed har ärendet försenats etl drygt hajvär, somsynnerligen väl hade behövts för att nå ut med information om det nyaröstförfarandet till våra landsmän runt om i världen. Man är böjd att kalladenna förhalning en händelse som ser ut som en tanke. Regeringens dröjsmål är ivarje fall anmärkningsvärt, och därför ber jag all fä yrka bifall tillreservaiionen 18. Granskningav statsrådens tjänsteulövning m. m. (vpk): Under denna punkt skulle enligt utskottets planeringkollektivanslutning till politiskt parti behandlas. Några tala/e har dock haftlilet bråttom och redan talat i frågan. Jag vill i korthel anföra någrasynpunkler. Vänsterpartietkommunisternas inställning lill kollektivanslutning till politiskt parti harredovisals . Vi har hävdat, och hävdar alltjämt, attfackföreningsrörelsens uppgift är alt företräda sina medlemmars inlressen ochatt denna uppgift bäst fylls av en facklig rörelse som behåller enorganisatorisk självständighet gentemot politiska partier Vi har också betonatatt del är både nödvändigt och riktigt att fackföreningsrörelsen i skildalägen stöder politiska partier men understrukit all detla bör ske på basis avorganisatorisk självständighet och på fackföreningsfolkets egna villkor; Vividhåller den ståndpunkt vi tidigare intagit, nämligen att kollektivanslutningtill politiskt parti i princip inte är försvarbar. Regelbundetgår de borgerliga partierna i till angrepp mot kolleklivanslulningen.Del bör dock slå klart atl della inte sker av omtanke omfackföreningsmedlemmarna. De borgerliga har ingel emol kollektivanslutning närden tjänar deras inlressen. Del har vi fått otaliga bevis pä här i iden borgeriiga uppslutningen bakom den religiösa kollektivanslutning sompåtvingas hela folkel via statskyrkan. Detsocialdemokratiska partiets hållning i denna fråga är minst sagt märklig. Sålänge man inte vidtar någon åtgärd för att avskaffa detta syslem förmedlemsanslutning ger man näring åt de borgeriigas aktivitet Socialdemokraternastruntar i att kollektivanslutningen upplevs som stötande av många människorute pä arbetsplatserna. Man tar ingen notis om atl beslut som rör tusentalsfackföreningsmedlemmar numera genom Granskningav statsrådens tjänsteulövning m. m. storavdelningar ochrepresentantskap träffas av etl litet fåtal personer. Man har ocksä hittillsstruntat i uttalande om att "nuvarande missförhållanden börinte i första hand ändras genom lagstiftning ulan genom åtgärder frånpartiernas egen sida". Socialdemokraterna själva medverkar genom sittenvisa fasthållande vid kollektivanslutningen till atl vi gång på gång fårdeballer här i om denna fråga; Vad värre är; Man ger de borgerligapartierna tillfälle att demagogiskt utnyttja missförhållandena för sina syften. Iår har kollektivanslutningen också tagits upp i samband med konstitutionsutskottelsgranskning av regeringsärendenas handläggning. Moderalerna - som är föreirädareför lagsiiftning mol kolleklivanslulningen - menar att regeringen och främststatsministern bort verka för att viljeyttring skulle beakias avdet socialdemokraliska partiet. Frånvän.sterpartiet kommunisterna hävdar vi alt det är beklagligt atl delsocialdemokratiska partiet inle vidiagii några ålgärder för att avskaffakollektivanslutningen. Delta måste dock angripas i annan ordning än vidkonsiilutionsulskotteis granskning av regeringens verksamhet. Därför har viavvisat den reservaiion som fogals lill granskningsbetänkandet i denna fråga. Jagvill erinra om atl i silt ullalande förutsatt "all det genomopinionsbildning mot kollektivanslutningen skall visa sig vara möjligt attförmå del parti som tillämpar denna ordning att medverka till attkollektivanslutningen avskaffas, så att som partimedlem endast registreraspersoner, som individuellt begär inträde i partiet". Denopinionsbildningen bedrivs på arbetsplatserna och i de fackligaorganisationerna. Där deltar kommunisterna aktivt Denna verksamhet ärnaturligtvis viktigare för att bringa kollektivanslutning ur världen än attdiskutera det konstitutionella ansvaret hos statsministern och regeringen föratl det socialdemokratiska partiet inte efterföljt utlalande. Iopinionsbildningen på arbetsplatserna och i fackföreningarna kan av nalurligaskäl de borgerliga partierna, främst moderalerna, inle spela någon slörreroll. Kommunisterna däremot har där alltid drivit opinionen motkollektivanslutningen. Det kommer vi att göra även i fortsäuningen. Kollektivanslutningenär en orimlig form för medlemsanslutning lill poliliska partier och del ärangeläget att denna form avskaffas. Det är hög tid att socialdemokraternasjälva inser detta och vidtar åtgärder i den riktningen. Det skulle gagna helaarbetarrörelsen. i (vpk): Den nu aktuella punkten rör bl. a. det välbekanta fallel . Detgäller i sak en serie tillsättningsärenden inom högskoleväsendet. En rad felhar här begåtts av . Detförsta ärendet har diarienummer 466/74. Till underlagel i ärendet hör enskrivelse från en prefekt. Där lämnas grovt nedsättande uppgifter om detsocialdemokraiiskl-liberali styrda i den tyska del- staten , frän vilketHelmers har redovisat meriter. Remissyttrandet är uppenbart politiskt betingatAvsikten är att framställa som en "vänsterradikalkaderskola", som uttrycket i skrivelsen lyder. Skrivelsen har ejdiarieförts i departementet Den finns inte heller kvar i original i akten. Detmärkliga är nu att utskottet anmärker mot diarieföringen, däremoi inle mot altskrivelsen har beaktats vid ärendets sakbehandling. Ulskottet finner dellydligen hell i sin ordning all delta slags poliliska förtal har kommit tillanvändning. DeUaär i och för sig märkligt Men ännu märkligare blir det, när man vet att denprefekt som avgivit skrivelsen blivit dömd vid för ämbetsbrottjust på grund av den skrivelsen. Ändå finner ulskottet saken helt i sinordning. Isamma ärende åberopar departementschefen ett inkompetensvotum, som i sambandmed ett annal ärende har avgivits av tekniska högskolan i . Detlaförfarande är felaktigt, vilket utskottet rimligen borde ha förståttInkompelensförklaringen hade nämligen överklagats ochsaknade alltså laga kraft. Departementet begick ytteriigare ell fel isammanhangei; man använde som argument mot ell votum från enunderordnad instans, vilket man i särskild ordning sedan hade atl själv taställning till. Man föregrep därmed sill eget senare beslut i kompetensfrågan. Iärendet 4028/74 finns uppseväckande fel. Här tillåter departementschefen atten av medsökande får tillgodoräkna sig vetenskapliga arbeten, som i ettannat ärende har tillgodoräknats en annan författare. Departementet godkänneralltså att samma arbelen får framställas som i ett fall huvudsakligenförfattade av en forskare, i ett annat fall huvudsakligen författade av enannan. Man överkompenserar genom detta förfarande motståndare, somannars inte skulle ha blivit kom-peiensförklarad, och man slår därmed utHelmers. Iärendet 2894/75 har departementet anslutit sig lilltjänstetillsättnings-nämndens yttrande, som var negativt för . Nämndensordförande har anmälts för ämbetsbrott Detta brotl varbegånget mot i ett annat ärende. Ordföranden fälldes till ansvar förbrottet. Här föreligger alltså uppenbart jäv mot ordföranden. Ändå godkännerdepartementet som beslulsgrund utlåtande från en nämnd med en jävig ordförande. Iärendet 3552/75 godkänner departementet en inkompelensförklaring, som hade singrund i ett oriktigt förfarande. Inkompetensförklaringen föregicks av att manuppställde kompetensvillkor, som stred mot § 137 i universitetsstadgan, därföralt de ställdes högre än som föreskrivs för nämnda typ av tjänst.Justitieombudsmannen förklarade atl förfarandet var felaktigt Men departementetgodkände del. Härföreligger alltså inte mindre än åtta klara formella fel. Alla har begåtts motsamme sökande. Det har naturligtvis inte skell av en tillfällighet. Det har enbestämd förklaring. Denna förklaring står att finna Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. i den skrivelse somprefekten vid institution har avgivit och enligl vilken folk, sommisstänks för radikala anknytningar, i prefektens ögon inle bör ifrågakommatill tjänster Konstitutionsutskottetgör ett ödesdigert ställningstagande i dessa ärenden. Man godkänner brotl motjävsbestämmelser. Man tolererar politiskt förtal. Man överser med felaktigtavgivna inkompetensförklaringar. Men den något tillspetsade frågan kan ställas;Är det utskottets mening att vi i bakvägen skall införa yrkesförbud avvästtysk modell? Eller är del bara ointresse och brist pä civilkurage, somförklarar utskottsledamöternas passivitet? Detkanske grövsta fel som utskottet godkänner utgör just dubbelräkningen avmeriter. Gång efter annan låter departementet slås ut frän tjänsterdärför att hans medsökande fått tillgodoräkna sig meritvärdet av vetenskapligaverk som samma departement i annat ärende har tillåtit en helt annan forskareatt tillgodoräkna sig. Jag har med mig här i kammaren en sammanställning avsakkunnigutlåtanden som avgivits i fallel och i andra fall. Denomfattar tio vetenskapliga arbeten. I inte mindre än lolv sakkunnigutlåtandenhar meritvärdet av dessa arbeten helt eller huvudsakligen tillgodoräknats enbestämd sökande. Den som senare blev medsökande finns över huvud lagelinle omnämnd i dessa utlåtanden. Men när del gällde att slå ut , då varman färdig att helt eller i huvudsak låta hans tidigare icke omnämndamedsökande få tillgodoräkna sig samma arbeten som förut använts som merit avandra. Idecember 1973 ställde jag en enkel fråga lill statsrådet om hur hanprincipielll såg på sådan dubbelräkning. Han svarade då bl. a.: "Det kaninte i något fall vara riktigt att tillgodoräkna var och en av dem arbetet, somom han varil ensam författare." Men i de aktuella tillsättningsärendena ärdet ju jusl vad departementschefen godkänt. Isamma svar i sade statsrådet: "Det finns numera inte någonbestämmelse som medger, att man för viss tjänst som universitetslektor ställerhögre kompetenskrav." Men i ärendet 3552/75 godkänner departementet eninkompetensförklaring, avgiven pä basis av sädana felaktiga kompetenskrav. Hurskall man kunna påstå all det som här passerat varil räll? Konstitutionsutskotlelslysta majoritet kan tydligen del. Men värt parti kan det inle. Vi anser attfelaktigheterna skall undanröjas och den förfördelade fä sin rätt. Om mangodkänner förfaranden av det nu nämnda slaget, då öppnar rnan slussarna för dentotala rättslösheten vid högskolorna. Man ger i praktiken klarsignal föryrkesförbud. Det godkänner vi aldrig. Vianser det motivera en anmärkning, och jag yrkar bifall lill reservation 20. i (s): I reservation nr 20 av riktas kritik mot statsrådet ochchefen för för handläggningen När man läser reservationen får man närmast denuppfattningen att reservanlen menar alt utbildningsministern skulle ha ägnatsig ät politisk personförföljelse. Det är i sanning en grotesk beskyllning. Dethade varit hederiigt av , om han i sill relativt långa anförandehade undanröjt den beskyllning mot utbildningsministern som finns antydd ireservationen. Fråganom diarieföring av viss. handling har i sammanhanget varit föremål förutskottets granskning. Jag vill då erinra om att utskottet tidigare i sambandmed granskningsarbetet behandlal frågor rörande diarieföringen istalsdeparlementen. Det har bl. a. redovisats i konstitutionsutskottetsbetänkande 1974:22 s. 29 och 1975:12 s. 17. Utskottet har därvid anslutit siglill en inom statsrådsberedningen utarbetad promemoria; Vad som bl. a. ingår idenna PM framgår av vad utskottet säger på s. 49 i årels granskningsbetänkande. Närdel gäller diarieföringen av den handling som nämnts i föreliggande ärende harutskottet kommil fram lill att denna borl diarieföras. I övrigl har granskningeninte föranlett något särskilt utlalande från utskottets sida. Bakom detta stårett fullständigt enigt utskott med undantag för vpk;s representant Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. i (vpk); Vi diskuterar alltså en rättsfråga, om departementet har haft räll moten människa. Jag kan inte förstå vad det har att göra med ulskottetsmajoritetsförhållande, huruvida departementet har gjorl rält - om man nu skalldiskutera det i sak - i de konkreta ärenden som är upptagna för granskning. Vadvi har att diskutera är huruvida det är rätt i sak. Det är den frågan jagsläller till i : Anser han att departementet handlat rätt isak? Jaghar inte bett att fä veta hur många som röstat för att det är rätt, utan jagvill veta: På vilka grunder har ni att det är rätt att aktstycken avdet här slaget, med politiskt förtal, godtas som underiag för beslut? Pä vilkagrunder har ni anseti att det är rikligt att dubbelräkna meriter, sä alt man ielt fall kan tillgodoräkna en forskare det fulla meritvärdet av ettvetenskapligt arbete och i ett annat ärende tillgodoräkna en helt annanforskare del fulla meritvärdet av samma arbete? Och på vilka grunder anser ni idenna utskottsmajorilel del vara räll att statsrådet själv som etlsvar på en fråga här i hävdar att sådan dubbelräkning inte kantillåtas - det är innebörden av vad han har sagt - men ändå har tillåtit det ifall efter fall när det gällt tillsättningsärenden där har varitsökande? Hur kan en sådan rättspraxis försvaras och vilka blir de rällsligakonsekvenserna av alt statsrådet släpper, igenom sådant? Del är dessaräilsfrågor - frågor om rällssäkerhelen i ärenden rörande lillsäitning viduniversiteten - som vi skall diskutera, . Vem som har majorileli utskottet behöver ni inle upplysa mig om. Det vet jag redan. Min fråga är alltså: Ärdubbelräkningen riktig? Är det riktigt att de- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. parlemeniet har godkäntdubbelräkning? Ärdet rikiigi all depariemeniei har godlagit och ställt sigbakom de oriktiga inkompetensförklaringarna, som strider mot 136'§ iuniversitetsstadgan? Ärdet riktigt, och i sä fall, hur kan del vara det, herrJohansson? Ge mig ett argument för varför sådant är riktigt. Del är det argumentetherr behöver och som han saknade i det anförande han höll. Överläggningenvar härmed slutad. : Propositioner ställs förstbelräffande envar av de frågor som berörs i de reservalioner, lill vilka bifallyrkats. Därefter slälls proposiiion i ell sammanhang på övriga i belänkandetupptagna frågor. Vissafrågor rörande departementens informationssekreterare gavs pådels att ulskottels anmälan i förevarande del lades till handlingarna utansärskilt uttalande, dels att utskottets anmälan lades till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservationen nr 1 av m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Densom vill att kammaren utan särskilt uttalande lägger till handlingarnakonstitutionsutskottets i beiänkandel nr 50 gjorda anmälan beträffande vissafrågor rörande departementens informationssekreterare röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nej läggesulskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanförts i reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför volering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resullal; Ja- 149 Nej - 148 Frågan omkollektivanslutning till politiska partier Proposilionergavs på dels atl utskouets anmälan i förevarande del lades till handlingarnautan särskilt uttalande, dels att utskottets anmälan lades till handlingarnamed gillande av vad som anförts i reservationen nr 2 av herrar i Malmöoch i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammarenutan särskill utlalande lägger lill handlingarna konsiilulionsutskottets ibetänkandet nr 50 gjorda anmälan belräffande frågan omkollektivanslutning till politiska partier röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej läggesutskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanförts i reservaiionen nr 2 av herrar iMalmö och i . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; Tillståndspliktenligt miljöskyddslagen i fråga om vägar och flygplatser Proposilioner gavs pädels atl utskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarna ulansärskilt utlalande, dels att utskottels anmälan lades till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservationen nr 3 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begäri votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren utan särskilt uttalande lägger till handlingarna konstiiutionsutskoliets ibetänkandet nr 50 gjorda anmälan belräffande tillständsplikt enligtmiljöskyddslagen i fråga om vägar och flygplatser den det ej vill rösiarnej. Vinner nej läggesutskottets anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande av vad somanföris i reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 149 Nej - 149 Däsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll beslutat läggautskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanförts i reservaiionen nr 3 av m.fl. Granskningav statsrådens tjänsteulövning m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Skrijiväxling mellanstatsminisiern och premiärminister gavs på dels allutskollets anmälan i förevarande del lades till handlingarna ulan särskillutlalande, dels att utskoltels anmälan lades till handlingarna med gillande avvad som anföris i reservationen nr 4 av i och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begäri volering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill au kammaren utan särskilt uttalande lägger till handlingarnakonslilulionsuiskollets i beiänkandel nr 50 gjorda anmälan beträffandeskriftväxling mellan statsministern och premiärminister röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej läggesutskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vad somanföris i reservationen nr 4 av i och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHernelius begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparatDenna omröstning gav följande resultat: Vissa restriktioner för import av skovaror Proposilionergavs på dels all utskottels anmälan i förevarande del lades till handlingarnaulan särskilt utlalande, dels att utskollets anmälan lades lill handlingarnamed gillande av vad som anförts i reservaiionen nr 5 av herrar i Nässjöoch , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion; Den som villan kammaren ulan särskilt utlalandelägger till handlingarna ' konslilulionsuiskollets i betänkande nr 50 gjordaanmälan beträffande vissa reslriklioner för import av skovaror röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej läggesutskottets anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande av vad somanföris i reservationen nr 5 av herrar i och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröslning gav följande resullal: Ja-254 Nej - 44 Bisiåndtill såviii avsåg frågan om bistånd under rådande konfliktsituation Proposilionergavs på dels att utskollets anmälan i förevarande del lades till handlingarnautan särskill uttalande, dels atl utskottets anmälan lades till handlingarnamed gillande av vad som anförts i reservationen nr 6 av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Densom vill atl kammaren ulan särskill uttalande lägger till handlingarnakonstitutionsutskottets i betänkandet nr 50 gjorda anmälan beträffande bisiåndlill såviii avser frågan om bisiånd under rådande konfliktsituationrösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej läggesutskottets anmälan i förevarande del lill handlingarna med gillande av vad somanförts i reservationen nr 6 av i m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHernelius begärde rösträkning verksiälldes votering med omröslningsapparatDenna omröslning gav följande resultat: Biståndtill såvitt avsåg begreppet humanitärt bistånd Propositioner gavs pädels atl utskottets anmälan i förevarande del lades till handlingarna ulansärskill ullalande, dels all utskoilels anmälan lades lill handlingarna medgillande av vad som anföris i reservaiionen nr 7 av i ochHernelius, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begäri votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposiiion: