prot · FY0978 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagyrkar, herr talman, bifall lill utskottets hemställan även i detta avseende. HenTAKMAN (vpk); Jag hade tvä krav i den moiion som jag väckte med anledning avpropositionen 50. Mittena motionskrav gällde en deiafi, låt vara en viktig sådan. Det var inte hellklarlagt i propositionen om s. k. mindre ingrepp innefattade rätlen atttillvarata hornhinna för transplaniationsändamål. Jag menade inte att ingreppetborde stå uttryckligen angivet i själva lagtexten - inget sådant mindre ingrepphar specificerats i den mening i 1 ij som gäller vad lagen inle omfallar,alltså undantagen från lagen. Jag tycker alt det räcker med den preciserandekommentar som ulskottet gjort. Jag betraktar den som elt bifall till motionenpå denna punkl och alltså inle som det avstyrkande som ulskottet av någonanledning har sall som slutkläm på betänkandet. Mittandra krav var någol mera viitsyftande, dock inte så viitsyftande som utskottethar uppfattat det. Det gällde möjligheten att tillvarata vitala organ för Iransplantalioninnan blodcirkulationen helt upphört. Från ex-perlhäll har med all räll riktatskritik mot de förhållanden som transplantationskirurgin ofta hartvingats arbeta under. När cirkulationen upphört förstörs organ och vävnadermyckel snabbi, och del är många organ som förstörs jusl genom all man inlehinner ta dem lill vara . Personligen anser jag att tiden är mer än mogenatt tillämpa hjärndödsbegreppel i dessa speciella fall, alltså då del är frågaom alt tillvarata organ för iransplantalion. När man konstaterat alt detföreligger ell "totalt och oåterkalleligt bortfall avhjärnfunktionerna" finns del ingen praktisk eller humanitär motivering förall dröja med ingreppet lill efter det sisla hjärtslaget. Dödsprocessen är däroåterkallelig, och sedan man med säkerhet fastställt all forlsatlalivsuppehållande åtgärder skulle vara meningslösa borde dessa ingrepp varauttryckligen tillåtna. Jagyrkade inte nu i motionen på alt hjärndödsbegreppet skulle införas efter helalinjen, även om jag anser att tiden är mogen ocksä för detta. Det finns - ochdet har påpekat nu och ofta tidigare - andra aspekter påhjärndödsbegreppel, bl. a. de juridiska och nalurliglvis även de humanitära. Vihar ocksä hela frågan om rättssäkerheten med i bilden. Jag skall inle behandladella nu - i debaiten om dödsbegreppei förra årel redogjorde jagför min uppfattning som - det vill jag påpeka - stämmer bra överens i slortsell med den som ulskollels ordförande har. Men för att tillgodosetransplantationskirurgins - och därmed ett stort antal kroniskt sjukas - behovkrävs det inle nödvändigtvis nägol nytt dödsbegrepp. Det räcker med en sådantillämpning av lagen all hjärldödsbegreppel inle står i vägen för en rationellbehandling av sjuka människor. Del är delta del gäller: alt transplantationskirurgin,som i värt land är utomordentligt högl utvecklad, kan fungera fullt ut tillgagn för sjuka människor, som annars i mänga fall - ulan Iransplantalion - ärdömda all dö och alldeles i onödan. Hen i (m); Jag har lagil upp elt par frågor som berör döden och som var inne pä. Jag lycker all de båda motionsyrkandena har fällen avsevärt mer välvillig behandling i utskottet än lidigare. Denförsta frågan gäller patientens rätt att vid fall av grav hjärnskada avstå frånlivsuppehållande insalser med hänvisning till lidigare dokumenteradvifieyllring. Utskottet avvisar där först tanken men kommer senare igen ochsäger då all "ulredningen är oförhindrad att la upp det av motionärenaktualiserade spörsmålet därest ulredningen under arbetets gång skulle finnaalt frågan närmare bör övervägas". Del är således en öppen dörr för utredningenalt gä in på motionens yrkande och pröva del. Jag anser all det är en positivskrivning. fiol beslutade ulredningen om livsuppehållande insalser i livels slutskede,som det här gäller, utvidgades då lill att omfatta inte bara patienter med gravhjärnskada utan ocksä andra som lider av obotlig sjukdom. Den utvidgningen synsmig fortfarande vara omotiverad. Det är klart att man kan vara intresserad aven karlläggning av livsuppehållande insatser, men gäller det den seriösafrågan om patientens medbestämmanderätt i behandlingshänseende ärdet vidgadeutredningsuppdraget överflödigt. Alla rättskapabla patienter har ju redandenna medbestämmanderätt. Ingen av dessa patienter kan mot sin vifia tvingaslill en operation eller någon annan behandling. Det är bara den permanentmedvetslöse, den av grav hjärnskada drabbade, som inle kan nyUja denna sinmänskliga fri- och rättighet. Därför måste della ske på annal sätt, förslagsvisgenoin lidigare dokumenterad vifieyllring. Deav grav hjärnskada drabbade befinner sig alltså i en helt annan situation änalla andra patienter, och argumentet om olägenheterna med vifieyltringensbindande verkan är inte relevant. Den gravt hjärnskadade patienten kan inle ochkommer på grund av sill permanenta medvels-löshelslillslånd inte att kunnareflektera över sin situation längre. Jagvill hänvisa lill de tunga remissinstanser som gick pä utrednings-linjen i fioloch som anslöt sig till motionärens yrkande. Justitiekanslern sade att defrågor av juridiskt intresse som berörs i niotionen är av den arten all denärmare bör utredas. Ocksä den opinion som kommit till ullryck i hithörandefrågor visar all del föreligger ell mera allmänt behov av att fä dessa spörsmålklarlagda, sade JK. Sveahovrätt yttrade: På av motionären anförda skäl förfiänar det övervägas undervilka fömtsältningar samtycke lill avbrytande av livsuppehållande behandlingbör tillerkännas juridisk belydelse. Härtill kommer att intresset fränallmänhetens sida synes stort för den i motionen behandlade frågan. På grundav del anförda anser hovrätten all den i molionen begärda ulredningen börkomma lill stånd. Juridiskafakulteten vid anförde: Enligt fakultetens meningskulle del - särskilt med hänsyn till den starka opinionen - vara av värde allgöra en ulredning av möjligheterna all förordna om Nr 78 frihet frän livsuppehållande behandling. Tisdflspn dpn , som väl bör anses vara en tung remissinstans, n mai 1975 ansågall del framstod som ytterst angelägel att en grundlig och allsidig utredningkommer till stånd. Transplantationslag Jag lycker, herr talman, att man skall ha myckel starka skäl för alt och obduktionslag ime i varie fall utreda dessafrågor. Del gäller också dödsbegreppei. Jag finner personligen, liksom herrTakman, tiden mogen för all införa hjärndödsbegreppel. Men vad som yrkas ärinle ell införande nu ulan en utredning. Jag tycker det skulle vara besvärandealt gå förbi en ulredning av dödsbegreppei när man har tillsall enutredning som skall undersöka vårdinsatserna i livets slutskede. Detär ofattligt, herr lalman, all socialulskotlel liksom år efterår inle vägar uttrycka i ord vad man demonstrerar i handling. haremellertid utvecklats sedan i fiol, och det hedrar honom. I fiol undvek hanatt rösla för ulredning av dödsbegreppei. har han omvänt sig till hälften.Jag hoppas att han medan livet varar gör del pä flera områden, för resten. Nuvill han i varie fall ha infört hjärndödsbegreppel för all främjairansplantalion. Men det blir väl ändå en orimlig situation alt ha olikadödsbegrepp för olika människor. Del bidrar till förvirring och osäkerhet hosallmänheten. HerrTakman har samma åsikt som kommer lill uitryck i socialslyrelsens bekantacirkulär av . Men är hederligare och sakligare. Men jusldärför framstår hans yrkande som desto mer motsägelsefullt. Han tar bort dendimridå som har lagl över ärendet, och därmed framstår ocksämotsägelsen i all laborera med två dödsbegrepp desto tydligare. Socialutskottetoch med sill famösa cirkulär av lassade som sagt runtden heta frågan och vågade inle komma ul med språkel - något som skulle rensaluften. Socialslyrelsens cirkulär rekommenderar läkarna all inställa allbehandling när hjärnfunktionerna hell bortfallit. Det är korrekt alt patientenbehandlas som död. Vid döden avbryter man terapeutiska åtgärder. Men varförvill man inte säga som del är, och som man i handling visar all del är,nämligen all en sådan patient är död? Reellt betraktar man patienten som dödmen formellt som levande. Visst finns del mångaproblem i samband med införandel av elt hjärndödsbegrepp - rättsliga,emotionella och andra - men problemen blir ju också allt fler i vad gällerhjärldödsbegreppel. Andnings- och hjärlslilleslånd är som bekant i fler ochfler fall rakt inle dödskriterier. Finns del ännu sä länge inte majoritet iriksdagen för detta motionsyrkande, sä flnns del i vart fall en nästan entydiguppfallning inom den medicinska sakkunskap som sysslar med de här frågorna. Manär ganska överens, både om motionens väsentliga yrkande och om socialslyrelsensofattliga ambivalens, för all nu uttrycka sig lindrigt. Men jag ser också någotpositivt i utskottets uttalande belräffande 52 molionen om utredning av dödsbegreppei . Även i denna del finns del en dörr på glänt,tycker jag. Längst ner på s. 13 skriver utskottet; "Utskottet anser sigkunna förutsätta all de sakkunniga i samband med den pågående kartläggningen avtransplantationskirurgins villkor närmare överväger vilka åtgärder som ärerforderliga för all åstadkomma gynnsamma förutsättningar förtransplantationsverksamheten." En åtgärd som därvid kan komma all framståsom ganska nödvändig är ändring av dödsbegreppet, sä allt hopp är förvisso ickeute. Jag ber med della alt fä yrka bifall, i första hand till reservaiionen3 av och för övrigl lill de reservationer som är signerade avmoderata samlingspartiels ledamöier i ulskottet. Under detta anförande överlog herr förste vicelalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenKARLSSON i (s): i anförande ger egentligen inle anledning lill någralängre kommentarer; det är bara ell par små saker som jag vill ta upp. Hansäger i en replik lill att denne är hederligare och sakligare änsocialstyrelsen. Jag tycker inte, , all del finns anledning altullala sig på del sättet i kammaren! Ingen kan säga all socialslyrelsensinställning lill dödsbegreppet är vare sig ohederlig eller osaklig. Skall manfinna osakligheler, fär man nog söka dem någon annanstans, , än hossocialstyrelsen. Sedansäger all de lunga remissinstanserna hade föfil hans linje - hanläste upp en del av den redovisning av remissbehandlingen somsocialutskottet gjorde. Det är klart all det fanns en del remissinstanser somanslöt sig lill den linje som åberopar, men de tyngsta instansernaföfide den väg som socialulskotlel anvisade. sade nej till . Jag hoppas all ocksä skall ha samma inställning.Som etl bevis för socialutskottets seriösa behandling i fiol av frågan omdödsbegreppei kanske det ändå kan sägas, att del belänkande som utskottet dåskrev har blivit direktiv för den ulredning som tillsatts för att kartlägga situationennär det gäller sjukvården i livels slutskede. i (m); Del är en underlig situation om jag nu skall behöva försvara herrTakman - han kan förvisso tala för sig själv. HerrTakman anger i klartext vad han menar, nämligen all om man har anledning allinslälla lerapeuliska ätgärder vid fall av total hjärn-nekros skall man ocksåaccepiera elt hjärndödsbegrepp. Del är en saklighet som jag lycker ärvärdefull i det sammanhanget. Sedansäger i all de tyngsta remissinstanserna har stannat påutskottets sida. Jag undrar vilka de är. Är det månne domkapitel?Det finns bara tvä remissinstanser kvar som Nr 78 jag inle har refererat lill - domkapitel ochsocialstyrelsen. Tisdaeen den Socialstyrelsenär emellertid sedan flera är part i målet. 13 mai 1975 "'" ''" '" större hänsyn till de juridiska instanser som jag har och obduklionslag HerrTAKMAN (vpk): Jag skall inle sälla i gång en debatl med i -jag harverkligen stor förståelse för hans synpunkter i dessa frågor. Men jag villbetona - jag tror alt jag har gjort det lidigare -all vi här rör oss på ellfält där del är ytterligt svårt att formulera en lagtext och lika svårt att ikommentarer precisera var gränsen för del tillåtna och korrekta går. Denheltäckande formuleringen i allmänna läkarinslruklionen all handla eftervetenskap och beprövad erfarenhet har visat sig vara myckel bättre än en länglista över vad som är tillätet eller inte tillåtet i medicinsk verksamhet. Enbidragande anledning lill alt jag motionerade i den här speciella frågan varall jag kände en viss oro inför 6 >; i den lagtext som vi skall anta här: "Organoch annal biologiskt material fär icke tagas, om ingreppet med hänsyn lill sinart eller till givarens hälsotillstånd kan befaras medföra allvarlig skada lillliv eller hälsa." Jagförutsätter all denna paragraf aldrig kan användas i sådana fall där man lartill vara organ för iransplantalion, jag vill inte säga genom tillämpning avhjärndödsbegreppet, men kanske innan det sisla hjärtslaget harregistrerats. HenWERNER i (m); säger med all rätt all del är svårt att formulera enlagtext och dra de gränser som är nödvändiga. Men jusl därför föreslär vi enulredning så alt vi skall kunna avgöra om det går att finna en framkomlig väg ivarie fall när del gäller den grupp som totalt har förlorat hjärnfunktionerna.Del är en ganska bestämt avgränsad grupp, och vel bällre än jag altdet nu kan fastställas med hundraprocentig säkerhet alt funktionerna harupphört. Den gränsdragningen kan alltså inle vara så svär all göra i enlagtext. HenKARLSSON i (s); Eftersom i böfiar sväva pä målet så här i slutskedet av debatten tror jag det finns anledning all friska upp hans minne. Han berörde cirkuläret från 1973. Enligt del cirkuläret finns precis vad man behöver för transplantationskirurgins verksamhet. Utskollet skriver: "Av cirkuläret framgår all all vidare be handling frän medicinsk synpunkt är meningslös när sådant tillstånd konstaterats samt alt en behandling i enlighet med vetenskap och be prövad erfarenhet föfiaklligen inte kräver att ytterligare terapeutiska åt- 54 gärder vidtas eller all redan insalta åtgärderfortsätts." Närde skälen är för handen finns del föfiaklligen ocksä möjlighet för läkaren allavbryta behandlingen. Vi har alltså redan nu tillräckliga möjligheter allhandla på del sätt som bl. a. efteriysl. HerrCARLSHAMRE (m): Jag tror all det kan vara skäl alt påpeka att skillnaden i uppfattningnär det gäller dödsbegreppet mellan å ena sidan i ochreservanten och ä andra sidan majoriteten i socialutskottetkanske inle är så stor som del ibland kan förefalla. Vad vill ärall vi skall ha en ulredning om ell nytt dödsbegrepp. Vad utskottet påpekar ärall åtminstone till en del sådan utredning pågår. är missnöjd medutredningens direktiv och dess möjligheter att arbeta, och del är hansoeftergivliga rätt all vara det. Utskoltsmajoriteten har närmast sett det säalt vi tar della som en etapp. Det gäller här svåra och känsliga frågor, ochinnan vi går vidare med nästa steg vill vi se resultaten av del nu pågåendeutredningsarbetet. Sä mycket större än så är kanske inte skillnaden mellan oss,och då behöver vi kanske inle heller använda alllför skifiande ord. Sedan,herr lalman, bara en reflexion lill. Vi talar ständigt om deleventuella behovet av etl nyll dödsbegrepp. Jag skulle hellre vifia vända pådel och säga att del är elt livsbegrepp vi behöver. Vi behöver klara begreppsom säger när livel böriar och när det slutar. Det flnns alltså ett sambandmellan de olika frågor som vi diskuterat i anslutning till dellasocialutskottets belänkande; de frågor som jag berörde ochde frågor som bl. a. i och nu senast talade om.Det flnns en linje från livels begynnelse lill dess slut. Vi lalar om sjukvårdi livels slutskede. Vad jag försökt göra gällande är all den respekt vi villvisa människan och människolivet i dess slutskede måste gälla även om dettaslutskede i tiden kommer förfäriigt nära begynnelseskedet. Jagtror all vi behöver klara ut båda de här sakerna. Dä är det sä, ochandra, att del nuvarande dödsbegreppei har åtminstone en förfiänst: det är alldelesentydigt i den meningen all när livel efter den definition - del vi kallarhjärtdöd - är slut, så är del ostridigt slut. Del finns ingen som hävdat att viskulle behöva skjuta del formella dödsögonblicket ännu längre fram. Ingeltvivel råder om alt den som är förklarad död enligt hjärtdödsdefinilionenverkligen är död. Sedan kan man alltså - såsom och många andra medhonom gör, delvis säkerligen pä myckel goda grunder - anse att man borde flyttaden här tidpunkten lillbaka, att det vore riktigare att säga all döden i vissafall inträtt något lidigare. Men del kan aldrig råda någon oklarhet om att denlidpunkt vi numera tillämpar är tillräckligt sen. Vi har - och del vardet jag tidigare talade om - inte någon motsvarande trygghet i den andra ändanav livel, för den tidpunkt när livel anses ha böriat. Vi har inle en lidpunktsom pä samma säll som hjärtdöds-begreppet är så absolut definitiv, att ingenkan hävda alt del kanske Nr 78 bordesägas att livel bökade något lidigare än vi räknar med. Tisdaeendpn '' '' J8 ansett del nödvändigt både med hänsynlill de här n mai 1975 besvärligaforskningsfrågorna och mänga andra komplikationer - juri- diska,etiska och andra - att fä ett klargörande på den punklen, som Transplantationslag alltsåenligt min mening är angelägnare och mer överhängande än all ochobduktionslag fiH äventyrs ändra definitionen på när livet skallanses vara alldeles slut. HenWERNER i (m): Jag kan hålla med om alt del är myckel vikligt allfastställa vad som är livets begynnelse och livels slut, men om vi får enulredning om hjärndödsbegreppel drar vi kanske den ena av dessa gränser på ettrikligare sätt än vi gjort hillills. påslående alt vidhjärtstillesländ är livet definitivt slut, det håller inle. I en mängd fall harman ju kunnat återuppliva hjärtverksamheten, och livet har kunnat fortsätta. Lålmig sedan säga lill i att jag vet vad det slår isocialslyrelsens cirkulär, och jusl därför all del står som det står, nämligenatt läkaren kan inställa sina lerapeuliska åigärder vid totalt bortfall avhjärnfunktionerna, bör man tala i klara verba och säga all della kan man göradärför alt man betraktar patienten som död. Del lycker jag är en hederssak alluttala. HerrKARLSSON i (s); Del viktigaste är ju, i , alt den behandling somläkaren ger skall ske på grundval av vetenskap och beprövad erfarenhet. Det ärdel som är del väsentliga vid läkarens handläggning av denna fråga. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels ulskollels hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar Carlshamre och , och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voteringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 8punklen 1 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av herrar Carlshamre och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-propositionen. rösträkning verkslälldesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 259 Nej - 46 Propositionergavs pä bifall lill dels ulskollels hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar Carishamre och Åkeriind, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voteringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller socialuiskoiieis hemställan i betänkandet nr 8punkten 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar Carlshamre och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Då herrCarlshamre begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 8punkten 6 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Dä begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav föfiande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels re-iervalionen nr 4 avherrar Carlshamre och , och förklarades förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 8punkten 8 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 4 av herrar Carlshamre och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Dä herrCarlshamre begärde rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Nr 10 med anledning av propositionen 1975:76 omöverlämnande av förvaltningsuppgifter lill föreningar, samfälligheter ochstiftelser inom utbildningsdepartementels verksamhetsområde Nr 13 med anledning av proposiiionen 1975:85 medförslag om lilläggsstat 111 till riksslaten för /75 såvittgäller verksamhetsområde Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §12 Stödåtgärder på fiskets område Föredrogs jordbmksutskottets betänkande nr 8 medanledning av propositionen 1975:44 om stödåtgärder på fiskets område, m. m.jämte motioner. I propositionen 1975:44hade regeringen ) fö- Nr 78 reslagitriksdagen all -r- j j 1. medge att förtidentill utgången av reglering av priserna n piai 1975 på fisk m. m. jämte vaddärmed hängde samman samt användningen av medel i statensjordbruksnämnds prisregleringskassa för fisk skedde Stödåtgärder på enligt de grunder som i proposiiionen förordals, fiskets område 2. bemyndiga regeringen eller myndighet som regeringenbestämde au efterge statens rätt på grund av garantiåtagande för län i sambandmed investering i fiskeföretag, 3. bemyndiga regeringen att lämna i uppdrag ätunderordnad myndighet all medge befrielse från återbetalningsskyldighel förlån som fr. o. m. /65 t. o. m. utgick till vissaräkfiskare, 4. medge att stöd i samband med internationellaöverenskommelser om fångstbegränsningar lämnades enligl de grunder som ipropositionen förordats. Ipropositionen hade föreslagits att ökade medel tillfördes fiskets prisreglering.Det sammanlagda beloppet, som /76 föreslagils Slå lillförfogande för prisreglering m. m., beräknades till omkring 9 mifi. kr., vilketinnebar en ökning med ungefår 1 mifi. i förhällande till innevarandebudgeiår. 1 detta sammanhang hade behandlats de vidriksmötets börian väckta motionerna 1975:1533av m. fl. (c), vari hemslällls alt hos regeringenbegärde förslag till prisregleringsåtgärder i fråga om fisk i syfte att höjayrkesfiskarnas inkomster enligl i motionen anvisade riktlinjer saml 1975:1577av m. fl. (m, s, c, fp), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla om ulredning rörande yrkesfisket i norra ienlighet med vad i niotionen anförts. 1. medge all för tiden till utgången av juni 1976reglering av priserna på fisk m. m. jämte vad därmed hängde samman samtanvändningen av medel i statens jordbruksnämnds prisregleringskassa för fiskskedde enligl de grunder som förordals i propositionen, 2. bemyndiga regeringen eller myndighet som regeringenbestämde att efterge statens rätt pä grund av garantiåtagande för lån i sambandmed investering i fiskeföretag, 3. bemyndiga regeringen att lämna i uppdrag ålunderordnad myndighet att medge befrielse frän återbetalningsskyldighel förlån som fr. o. m. /65 t. o. m. utgick till vissaräkfiskare, 4. medge att stöd i samband med inlernationellaöverenskommelser om fångstbegränsningar lämnades enligt de grunder somförordats i propositionen, 59 5. som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört med anledning av motionen 1975:1577,