prot · FY0913 · 1975-12-31 00:00:00 — Bilaga 16 Konimundepariemeniet........................... Civilulskollel Bilaga 17 Oföruiseddaulgifter.............................. Bilaga 18 och dess verk m.m,. Konstilulionsulskollel med undanlag för punkterna D 1-4 Riksgäldskonloret......................................... Finansulskollel D8 revisorer och de ras kansli..................................................... Finansulskollel Bilaga 19 Riksgäldsfonden................................... Finansulskollel Bilaga 20 Avskrivning av nya kapitalinves teringar ................................................ Bilaga 21 Avskrivningav oreglerade kapilal- Bilaga 22 Statensallmänna fastigheisfond . Bilaga 23 Försvarelsfastigheisfond....................... Försvarsulskollel Bilaga 24 Beredskapsbudgel för totalförsva ret ...................................................... Försvarsulskollel Propositionen nr 2 med förslag om lilläggsslal IIlill riksstalen för bud /75 hänvisades lill utskott enligt följande: Bilaga I Jusliliedeparlemenlel.............................. Juslitieutskollet Bilaga 2 Försvarsdepartementet........................ Bilaga 3 .. Trafikutskoltel Bilaga 4 ............................ .... Finansulskollel Punkterna 1 och 2................................................ ..... Kullurulskollel 34 Punklen 3...... .. Ulbildningsulskollel Bilaga 6 ........................ . Bilaga 8 ., Bilaga 9 Slalens allmänna fastigheisfond §14 Anmäldes och bordlades Nr6 om ändring ikonkurslagen (1921:225) m.m, §15 Anmäldes och bordlades Nr 6 Fullmäktiges iriksbanken förvaltningsberättelse för Nr 7 Fullmäktiges iriksgäldskonloret förvaltningsberättelse för §16 Anmäldes och bordlades Motioner Nr 1813 av m.fl.Nr 1814 av m.fl. Nr 1815 av i Röslånga m.fl. Nr1816 av herrar och i med anledning avpropositionen 1975:8 om följdlagsliflning med anledning av den nyaregeringsformens beslämmelser om normgivning. §17 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet Nr 22 av () lill herr indusiriminisiern om planerna på elt valsverk vid NJA: Nyhetsmedia har under de senasle dagarna ålergiviiuppgifler om att investeringarna vid NJA skulle utvidgas lill all omfalla ocksåelt valsverk. Även om man i efterhand vill göra gällande au man här och därlidigare antytt en sådan möjlighet, har man likväl i den omfattande diskussionenom de slora invesleringarna vid NJA inte visal någol iniresse för tanken på etlvalsverksprojekl. Snarare har man givit del omvända intrycket. Man har pekal påde möjligheler som jusl ämnesmarknaden och dess lillväxl kan ge. Allplanerna så snabbi ändras och antar en annan karaktär förmedlar intrycket attutvecklingen är oplanerad eller insynen bristfällig. Både planering och insynförefaller också bristfällig när man erfar all I) NJA-chefendiskuterat valsverksfrågan med men ej , all 2) enexpertgrupp inom induslridepariementei under senare lid diskuterat och förhandlatmed och att 3) Statsföretags ledning, som har del egentliga ansvarel, ejens varil informerad om dessa planer och förhandlingar. DeSlora investeringar del här är fråga om och de slora anspråk på kredilmarknadende släller måsle också ses mol bakgrund av all kredilrestriklionerna i nulägelallvariigt inskränker möjligheterna för mindre företag att låna pengar. Manfrågar sig också hur del kan vara möjligl att staten, som inte ville samarbetamed svenska företag vid utbyggnaden av 80, nu när det gällernybyggnaden av ell valsverk synes syfta lill ell samarbele med ell slortutländskt förelag. Moldenna bakgrund anhåller jag om kammarens lillslånd aU lill herrindustriministern få slälla följande fråga: Villindustriministern redogöra för planerna på att bygga ett ston valsverk och försället på vilket olika förhandlingar i denna fråga drivits? Nr 23 av (ni)lill herr finansministern om förslag lill rörande omläggning avvillabeskaliningen; I förra höstens proposilion om rikllinjer förbosladspoliliken (1974:150) framhöll bosladsminislern bl. a. allvillabeskallningsreglerna ined hänsyn till "villaägandets slora spridningbland hushåll med måttliga bruttoinkomster, främst barnfamiljer ochpensionärer", inte bör ändras "på sådanl sätt au boendekostnadernapåtagligt skärps för hushåll som bor i egna hem av normal storlek ochstandard". I samma proposition gjorde han emellertid följande uttalande -som står i direkl strid med den återgivna deklarationen: "Jag är inleberedd all förorda några ändringar av de nuvarande gränserna för höjning avinläkisprocenten med hänsyn till de väntade höjningarna avtaxeringsvärdena." Delhar lidigare antagits att allmänna fastighetstaxering skulle komma aumedföra en uppräkning av laxeringsvärdena med omkring 30 96. En så belydandehöjning skulle olvivelakiigi innebära jusl den påtagliga skärpning avboendekostnaderna för egna hem av normal stodek och standard sombosladsminislern avvisade . Om infialionen leder lill alltaxeringsvärdet höjs från exempelvis 140 000 lill . förblirradhusägarens förmögenhet densamma. Hans radhus har för den skull inleförändrats lill en lyxvilla. Men genom all schablonvärdegränsen överskridilsdrabbas han av en högsl belydande skallehöjning. Detvar mol den bakgrunden som moderata samlingsparliel i anledning av den härciierade propositionen i en molion föreslog alt värdegränserna skulleflyttas uppåt i samma lakl som laxeringsvärdena, Skalleulskollet, som hade atlyttra sig lill civilulskollet i della ärende, avvisade emellertid yrkandet ochåberopade som motiv härför all chefen för skulle komma attuppmärksamma frågan och "lägga fram erforderliga förslag i dellahänseende". I sin motivering fram- höll ulskollsmajoritetenalt olika meningar kunde råda om huruvida de beräknadelaxeringsvärdehöjningarna skulle bli av den omfattningen alt ålgärder behövdevidtas för atl ininska effekterna därav. Utskollel erinrade också om all 1972års skalleulredning fåll direktiv atl pröva frågan om en uppräkning av del s.k. sparavdraget och i samband därmed också överse 500-kronorsavdragel vidvillabeskattningen. Något ställningstagande i fråga om ändrade schablongränseroch del exlra avdragets storlek borde inle ske innan utfallet avfastighetstaxeringen var känt. Moderatasamlingspartiet hade i sin molion föreslagil alt gällande gränser, 2 96 förtaxeringsvärde upp lill , 4 96 i skiktet . och 896 däröver skulle justeras lill 2 96 upp lill , i skiktet . samt 8 96 däröver. Förslaget avvisades av övriga parlier iriksdagen. beslöl i slällel all ylterligare skärpa progressiviieiengenom införande av en iniäklsprocent på 10 96 vid taxeringsvärde överstigande300 . Utfalletav fastighetstaxering är nu känt så lill vida som länsvis utfördaundersökningar redovisar genomsnittliga höjningar på 40-50 96.Taxeringsnämndernas beslul om preliminärt faslslällda taxeringsvärden avses iåtskilliga län inle tillställas villaägarna förrän efter ,för all inte förvilla vid avgivande av självdeklaration. är enligtmin uppfallning i sig rikligt men får inte leda till all den nödvändigaomprövningen av värdegränserna fördröjes. Ägarenav elt radhus med ell hittillsvarande taxeringsvärde på . skulle, omnu redovisade undersökningar stämmer, vid exempelvis 50-procenlig marginalskallåsamkas en skattehöjning med , om inte nuvarande schablonvärdegränserhöjs. En dylik skattehöjning innebär utan varje tvivel att"boendekostnaderna påtagligt skärps för hushåll som bor i egna hem avnormal storlek och standard". Schablonvärdegränserna bör därför skrivasupp, så all skatterna i varje fall inte siiger mer än vad som motsvarar självapenningvärdeförsämringen. Om den genomsnittliga höjningen av laxeringsvärdenaavviker från de vi utgick ifrån bör gränserna uppjusteras ulövervad vi föreslog i vår motion. Yrkande härom har framförts i partimotion lillårets riksdag. Jagvill här inskjuta all skalleutredning inle följt finansministernslilläggsdirekiiv om uppräkning av 500-kronorsavdraget vid vil-labeskaiining.Häremot härden moderale ledamoten i skaiteulredningen, ,reserverat sig, sedvanliga utfrågningen i , som finansministern utsälls försedan budgetproposilionen frainlagis, lär finansminislern ha förklarat all haninle planerar någon förändring av gällande värdegränser, I den förteckning överkommande propositioner som tillställts har inte heller någol förslagom en sådan ändring förutskickals. Sverigesmånga villaägare är djupt oroade. Taxeringsarbeiei har avslutals. Inom korlkommer egnahemsägarna alt tillställas uppgifler om de nya laxeringsvärdena ochkan då lätt själva konslalera vilka belydande skattehöjningar de kommer altdrabbas av för den händelse värdegränserna icke justeras upp. Molden bakgrunden och med åberopande av vad här anförts får jag hemställa omkammarens lillslånd all lill herr finansminislern rikta följandeinterpellation: 1, Är finansminislern villig all framlägga förslaglill omläggning av villabeskaliningen i syfle all förhindra den belydandereella skattehöjning som egnahemsägarna eljesi skulle drabbas av? 2, När kommer i så fall förslag härom atl föreläggasriksdagen? Nr24 av i (c) lill herr kommunikalionsminislern omhandikappvänliga personvagnar i järnvägståg: Del är svårt, ibland näslan omöjligl, alt åka lågom man är handikappad, Särskill svårt är del för de rörelsehindrade.Stationerna förbättras, men det finns inga planer på all förbällra tågen inomden närmasle framliden. Trolsalt det går all komma ut på de flesla perronger i rullstol är del forlfarandemyckel svårt för rörelsehindrade all ta sig upp från plattformen och in itåget. Framställningar från handikapporganisationer om installerande avlyftplallor har inte lett lill några resultat. På75 stationer kan man få låna rullslol, om man besläller i förväg. Hjälp atlköra ul rullstolen på perrongen får man gratis på alla ställen utom iSlockholm, där stadsbuden har hand om den servicen. SJ;svagnar är relalivl moderna. Ändå är de ulan undanlag konstruerade så att del ärmyckel svårt för en rullstolsbunden person all la sig in i vagnarna liksom allplacera rullstolen och förflytta sig inne i vagnen. Även toaletterna ärutformade så atl de omöjligl kan ulnylljas av en rullstolsbunden person. Delskulle innebära relativt omfattande förändringar av vagnparken att göra allavagnar handikappanpassade. Detta torde därför inle vara någol realistisktalternativ. Däremot borde del vara möjligl atl iordningställa ett mindre antalvagnar och inreda dem så all de fungerar väl för rullstolsbundna personer.Dessa handikappanpassade vagnar skulle sedan kunna fördelas så atl det finnsåtminstone en sådan i varje låg som trafikerar linjer med hög irafikiälhel samti långdistansiåg. Liknande arrangemang har med framgång prövats i bl, a, , Medhänvisning lill del anförda hemställer jag om kammarens lillslånd all lill herrkommunikationsministern få slälla följande fråga; Är statsrådet beredd medverka lill all en del avSJ;s personvagnar göres handikappvänliga och all sådana vagnar skall finnasålminslone på fjärrgående låg och på andra linjer med hög resandefrekvens? Nr 25 av () till herr kommunikalionsminislern om den framtida organisalionen avrampljänslen vid flygplatserna: Frågan om hur rampljänslen i framliden skall varaorganiserad vid svenska flygplaiser - liksom frågan om huvudmannaskapet - harunder senare år varit föremål för livlig diskussion. Efter hand som förslagen lill organisationsplan harsipprat ut från luftfartsverket har en märkbar oro växt fram bland deanslällda. Utgångspunktenär lufifarisverkeis ulredning Ramp 73, vari föreslås alt rampljänslen överföresfrån SAS lill luftfartsverket. Meningarna går slarkl isär beiräffande såvälförslagets organisatoriska fördelar som dess lönsamhetsaspekter. En myckelslark opinion, såväl den fiygande personalen som flygplalsanslällda, har väntsig mol utredningens förslag och ullalal sig för elt bibehållande av dennuvarande ordningen. Ävenom förslaget om ell överförande av rampljänslen från SAS lill luftfartsverketfår de största verkningarna för personalen vid Adanda och beröromorganisationen också andra flygplatser i landel. Den framväxande oron för ellgenomförande av förslaget lill ny organisation lorde ha sin förklaring bl, a.däri all de anslällda befarar en försämring både i fråga om tryggheten påarbetsplatsen och i fråga om övriga anställningsförhållanden. Föratl bringa klarhel i hur regeringen ser på frågan om den framlida rampijänslensorganisaiion vid våra flygplatser hemställer jag om kammarens tillstånd alllill herr kommunikalionsminislern få framställa följande interpellation: Ärkommunikalionsminislern beredd all inför redovisa sin syn pårampijänslens framlida organisaiion vid våra flygplatser och de åtgärder somkan bli akluella i anledning av organisalionsförslagel Ramp 73? Nr 26 av ()till herr finansminislern om socialgruppsindelningen: I samband med riksdagsmannaval gjordes viayrkesangivelser en gruppering av individer i tre socialgrupper. Indelningen harhaft stark genomslagskraft i fiera sammanhang, varvid de tre grupperna karakteriseratsav en tydlig rangordning. Dd har dock aldrig funnils någon fasl förankring ielt vedertaget klassificeringssystem med fasla definitioner av grupperna. Någonansvarig instans för generell uppföljning och vård av en dylik indelning harheller aldrig funnits. Sislagången använde indelningen synes ha varit vidutarbetandet av valslalislik. Under den lid som gått sedan man vidslalisliska centralbyrån slutade au använda socialgruppsindelningen harindelningen använls i sociologisk och social-psykologisk litteratur. 1 den månman i återgivit vetenskapliga undersökningarbaserade på socialgruppsindelningen har dessa på så säll fåll slor spridning.Som exempel härpå kan nämnas belänkandet Högskolan (SOU 1973:2). Detär uppenbart alt en socialgruppsindelning baserad på yrkesbeteck-ningar av dentyp som förekom i röstlängder inle är meningsfull Ulvecklingen underde gångna 60 åren har inneburil en slark förskjutning av förhållandel mellanulbildning, yrke och inkomsl. Mångfalden av yrken med viss både leoreiisk ochpraktisk utbildning gör varje generell gränsdragning diskutabel. Jaghemställer om kammarens lillslånd all lill herr finansminislern få riklaföljande frågor; Är den arbetsgrupp som i början av 1960-talel tillsattesinom slalisliska cenlralbyrån för all studera och utarbeta etl förslag lill nygruppindelning fortfarande verksam? Om så är fallel, när kan man förvänta sig ettförslag från denna grupp? Nr 27 av ()lill herr arbetsmarknadsministern om sysselsällningsstöd lill förelag utanfördel inre stödområdet; I enlighet med inrikesutskoliels uttalande beslölriksdagen 1974 alt sysselsällningsstöd skulle kunna ulgå i samband med annallokaliseringsstöd lill förelag i gränsområdet lill del inre stödområdet samlpå Golland. Beslutet om särskilt sysselsällningsstöd skall fallas av regeringen.Della skall vara en försöksverksamhet i minsl . Bilaga 13, Arbeismarknadsdepariemenlei, föreslås ienlighet med AMS beräkningar oförändral 30 milj. kr. i sysselsätlningsslöd.Del beräknas inle behöva höjas på grund av nämnda beslul 1974. Del haremellertid i många kommuner visal sig vara yllersl svårt all få förelagare allmed lokaliseringsstöd etablera sig i de områden där sysselsällningsskapandeåtgärder är mest angelägna ur både den enskildes och kommunens synpunkl. I dekommuner där slora problem med sysselsäliningen föreligger i ytterområdena blirkommunerna på ell eller annal säll tvingade att försöka skapasysselsättningstillfällen. Del sker bl. a. genom beredskapsarbeten av olikaslag, skyddad sysselsällning och uppförande av industrihus eller andraindustrilokaler. I vissa fall har del utgått beredskapspengar för uppförande avindustrilokaler. Del har också visal sig möjligl alt få seriösa företagare allförlägga viss del av sin indusiriella verksamhel till sådana lokaler, om dekunde komma i åtnjutande av samma sysselsällningsstöd som de som etablerat sigi ell liknande område inom del inre stödområdet. Omden vidgade användningen av sysselsällningsslödel skall få någon belydandeeffekl bör del utgå till de kommuner som själva tillhandahållerinduslriulrymmen och har kontakt med seriösa förelagare i de gränsområden sombestämmelserna föreskriver. 1 varje fall borde de med beredskapspengaruppförda industribyggnaderna kunna jämställas med de byggnader som är uppfördamed lokaliseringsstöd. Medhänvisning lill del anförda hemställer jag om kammarens lillslånd all lill herrarbetsmarknadsministern få slälla följande interpellation: beredd all vidtaga sådana ålgärder all sysselsällningsslödel kanulgå till förelag i enlighet med vad som anförts? § 18 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts Nr52 av i () lill herr kommunikalionsminislern om bällreregistreringsskyltar för motorcyklar: Registreringsskyltarna för motorcyklar harkritiserats, dels för det olämpliga formatet, dels för brislande hållbarhet,del senare mesl som en följd av del olämpliga formatet. vidla ålgärder för alt få fram en för motorcyklar lämpligregistreringsskylt? Nr53 av (vpk) lill herr industriministern om principerna förslalliga förelags reklam; Enligt uppgifter i pressen ger ell avstatsföretagen, ABKabi,annonssiöd lill de Francovänliga radioförelag som sänder"lurislradio" på och . I Kabis broschyrHälsoråd lill ullandsrese-närer ägnas två av tio sidor ål reklam för dessalurisiradioslalioner. är slöd lill del fascistiska propagandamaskineriel.Med anledning härav vill jag fråga herr indusiriminisiern; Anserregeringen del vara förenligt med de principer som bör gälla förstatsföretagens verksamhel all med annonspengar och -utrymme stödjafascistiska massmediaförelag? Nr54 av i (c) lill herr utbildningsministern omundervisningen vid socialhögskolorna rörande narkotikaproblemen: Del har visal sig alt man vid lektioner påsocialhögskolan i har använt narkotiska preparat i experimentellt syfle.Är statsrådet mol bakgrund av delta beredd alt redogöra för sin principiellauppfattning om hur undervisningen vid socialhögskolorna bedrivs i avseende pånar-kolikaproblemaliken? Nr55 av () lill herr justitieministern om åtgärder för allförhindra rymning från häklen och kriminalvårdsanslalter: Vid en inierpellaiionsdeball i den 9december 1974 ullalade juslilieminislern all antagitvissa detalj föreskrifter beiräffande behandlingen på kriminalvårdsanslalter avkvalificerade nar- Enliglvad jag erfarit utgör de föreskrifter som justitieminislern hänvisade tillendast rekommendationer som gjorls av en tjänsteman vid kriminalvårdsstyrelsensvård- och lillsynsavdelning i en PM, upprällad med anledning av deninterpellation jag framställt. Några föreskrifter av del slag justitieministernredogjorde för har inte fastställts och än mindre distribuerats till de olikakriminalvårdsanslallerna. Mol bakgrund av del anförda vill jag slälla följandefråga: Avser juslilieminislern atl vidla några ålgärder - genom ulfärdande avsärskilda föreskrifter eller på annal sätt - i syfte all förhindra rymning frånhäklen och kriminalvårdsanslalter när del gäller personer som är misslänklaeller dömda för specielll grova broll? Nr56 av fru () lill fru statsrådet om principerna för svenskhjälp lill Sydvielnam; Slatssekreleraren har införUNDP:s styrelsemöte krävt att UNDP lämnar bistånd till befolkningen i helaSydvietnam, Parisavialel gör hell klarl all del finns två parter i ,Saigonregeringen och PRR, förklarade bl, a. all samma princip bör gälla svensk hjälp lill ? Nr57 av (vpk) lill herr utrikesministern om upprättande avkonsuläravlal med : diplomaliskaerkännande av skedde , menännu har icke avialsreglerade konsulära förbindelser kommil till stånd niellanSverige och DDR, Sådana förbindelser är som bekanl upprättade mellan Sverigeoch övriga länder, varför behovel av alt ha denna fråga avtalsenligl regleradäven mellan och synes vara självklarl.Mol bakgrund härav får jag rikta frågan till herr utrikesministern: vilkaskäl har icke konsuläravlal slutits mellan och DDR och har regeringenför avsikl att inom den närmasle liden la någol initiativ för all iräffa sådanlavtal med DDR:s regering? Nr 58 av ()lill herr finansminislern om kontrolluppgifterna från försäkringskassorna; Syslemel med beskattad sjukpenning har medfört ellspecielll problem med avseende på kontrolluppgifterna från försäkringskassorna.Om en försäkrad som varit sjuk får sjukpenningen utbetaldförst , erhåller vederbörande inle kontrolluppgift på beloppet ifråga inför självdeklaralionen av inkomsler utan först införpåföljande års deklaration. Därför måste den som råkar ul för delta själv vidtasärskilda, för den enskilde deklaranten ganska omständliga ålgärder för alt inleriskera alt den edagda skallen lill- sammans blir högre än omkontrolluppgiften från för inkomslårel 1974 omfattat försäkringsersättningenända lill årels slul. Mol den bakgrunden ber jag all få slälla följande fråga:Vilka ålgärder avser statsrådet låta vidla i syfle all - om möjligl - undanröja risken förfelaktig beskattning av dem som erhållit sjukpenning Nr 59 av (vpk) lill herr industriministern om ökad användning av returpapper: Skogsbruketsavverkningar utgjorde ca 40 milj. skogskubikmeter (m'sk), ochnetloavverkningarna 1973/74 ökade lill 77 milj, m'sk. 1 syfte alt mildra dennarovdrift aktualiserades för någon lid sedan återanvändning av"begagnat" papper, och s. k, pappersinsamling blev åter på model. Påsistone har emellertid meddelats i pressen all intresset från pappersbrukenssida all inköpa returpapper praktiskt lagd upphört. Del vitsordas dock bl.a. av"avfallsulredningen" all returpapper är en värdefull råvara. Molbakgrunden av dessa fakta vill jag fråga herr industriministern: slalsrädelåteranvändning av returpapper sådan betydelse, au något inilialiv i syfle allslimulera lill ökad användning av returpapper bör komma i fråga? Nr60 av () lill herr bosladsminislern om en väg från Silasjauretill Skjomen i ; Anser statsrådet all en väg genom Gällområdel frånSilasjaure lill Skjomen i står i överensstämmelse med rikilinjerna förden fysiska riksplaneringen? §19 Kammaren åtskildes ,37.