prot · FY0977 · 1975-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr förste vicetalmannen. §1 Justerades protokollen för samt den 2 innevarande månad. § 2 Herr förste vicetalmannen meddelade att äteuagil sin plats i ,varigenom uppdrag som ersättare för honom upphört. § 3 Omvidgad rätt till vårdbidrag Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, nr 55, ochanförde: har frågat mig om jag vill medverka till en sådan ändring avlagen om allmän försäkring att i interpellationen redovisade konsekvenser avgällande bestämmelser i fråga om rätten till vårdbidrag undanröjs. Debestämmelser tar upp gäller kravet på svenskt medborgarskap för attden som vårdar ett handikappat barn skall kunna få vårdbidrag. Vårdbidragutgår till föräldrar som värdar handikappat barn i åldern upp till 16 år.Vårdbidraget ingår bland folkpensionsförmånerna enligt lagen om allmän försäkringoch är beloppsmässigl direkt anknutet till vad som gäller för förtidspension. Imänga fall avlöses också vårdbidraget av förtidspension när barnet fyller 16är. För folkpensionsförmånerna gäller generelli all de utgår lill svenskmedborgare som är bosall i riket. Jag bortser här från vissatilläggsbestämmelser för ålderspension. Genom konventioner har rätten tillIblkpensionsförmåner enligt särskilda regler utsträckts till medborgare i deövriga nordiska länderna och i vissa andra länder. Somnämnts i propositionen 1975:26 om riktlinjer för invandrar- ochminoritetspoliiiken är det min avsikt att aktualisera en översyn avvissa frågor rörande bl. a. pensionsförmånerna för invandrare. Även de reglerför vårdbidragen som pekat på kommer att omfattas av denna översyn. Omvidgad rätt till vårdbidrag Jag ber att få tacka socialministern för svaret på min interpellation. Anledningentill att jag väckte interpellationen var att jag träffade på ett konkret falldär olägenheterna av nuvarande lagstiflning klart framgick. Ensvensk man gifte sig med en kvinna som är medborgare i ett land med vilket viinte har konvention. Hon skrevs in i här i beroendepå att hon fyllde kravet pä bosättning. Hon blev gravid, födde ett barn ochägde rätt till den ersättning som utgår i samband med barnsbörd enligt lagen omallmän försäkring. Barnet föddes gravt handikappat och var för avsevärd tid ochavsevärd omfattning i behov av särskild tillsyn och vård. Barnetshälsotillstånd fyllde således helt kravet enligt nuvarande lagstifining för attvårdbidrag kunde utgå till förälder som stannar hemma och sköter barnet. Men dåträffade man på haken i lagstiftningen: barnets mor, som skulle vårda barnet,var icke svensk medborgare och fick således nej på sin framställning om atterhålla vårdbidrag. Detta innebar otroligt mycket för familjen ekonomiskt sett,efiersom man utöver detta slag att barnet föddes handikappat hade storaekonomiska utgifter för sjukhusvård och kostnader i samband med upprepadeoperationer som barnet har att genomgå. Närvi fick en ny lagstiftning genom föräldraförsäkringen 1973 bedömdes det ju sommycket positivt att vårdbidraget dä knöts till föräldern i stället för, somtidigare, till barnet. Det innebar att värdaren hade rätt att få bidraget somdels pensionsgrundande inkomst, dels sjukpenninggrundande inkomst. Det såg vi som mycket positivt inte minst med tanke påalt förälder som stannade hemma och skötte barnet slapp att få några nollor iATP-systemet, Konsekvensernasom här har framhållits hoppas jag att ingen hade förutsett. Jag vill inte päminsta sätt gä ifrån det egna ansvaret eftersom den propositionen behandlades idet utskott där jag är ledamot. Jag försäkrar herr statsrådet att om jag dåhade kunnat överblicka de negativa konsekvenser som den förbättringen avlagstiftningen fick sä hade jag vid det tillfället försökt att på något sätträtta lill saken. Dettagäller en liten grupp där föräldern dels icke är svensk medborgare, dels fårett barn som fyller de krav lagstiftningen ställer vad gäller särskild tillsynoch vård. Men att del är en liten grupp tycker jag inte innebär att man inteskall ta upp denna grupps berättigade anspråk till belysning och debatt. Destörre grupperna har i regel företrädare som talar för sig och som lägger framförslag. De mindre grupperna nöjer sig i regel med att få ett nej. Deöverklagar i regel inte men känner sig naturligtvis besvikna och något bittra. Jagvet alt det är mycket ovanligt i vår lagstiftning att göra retroaktivaändringar. Men det har dock hänt. Ett konkret fall gäller de militärer somunder sin tjänstgöring råkade ut för grava skador, fick bestående men ochbesvärligt att klara sin ekonomi och som lill all börja med fick ganska småersättningsbelopp. Då gjorde man en retroaktiv lagstift- ning just pä grund avaktuella fall. Man höjde beloppen högst väsentligt Nr 77 ochförbättrade den ekonomiska situationen för den grupp som det då Måndagenden Jag är naturiigtvislacksam över att herr socialministern i slutet av ------ sill svar tar upp vad somnämns i propositionen 1975:26 om en översyn Om vidgad rätt till avpensionsförmåner för invandrare och pekar på att vårdbidraget skall vårdbidragomfattas av denna översyn. Det är naturligtvis i linje med vad familjepolitiskakommittén anförde i sitt betänkande om angelägenheten av all man speciellt sertill invandrarnas situation i vår lagstiftning och undanröjer alla de fall därde inte får samma förmåner som svenska medborgare. Jag är naturligtvis tacksamatt detta kom med i slutet av svaret, men ändå är jag inte nöjd. Det kan dröjalänge innan denna översyn blir klar. sitter dessa människor i ettekonomiskt dilemma och har bekymmer med att klara situationen. Jagskulle vilja fråga herr social ministern: herr socialministern attdetta är ett olycksfall i arbetet, en lapsus i lagstifiningen? Om svaret pä denfrågan ar ja, finns det då möjligheter att göra en retroaktiv ändring? Jag troratt en snar ändring skulle hälsas med största tillfredsställelse. Vårdbidraget för handikappade barn har allt sedan det infördes i sinförsta form ingått bland folkpensionsförmånerna i lagen om allmän försäkring.Det finns flera skäl till detta. Som jag nämnde i mitt svar är det i sinnuvarande form beloppsmässigl direkt knutet till reglerna for förtidspension,som i många fall avlöser vårdbidraget när barnet fyller . Som en följd avdetta gäller samma medborgarskapsregler för vårdbidraget som för övrigafolkpensionsförmåner. Fårjag här, herr talman, inom parentes bara säga, efiersom delvis varinne på tanken, att den lösning som föreslogs av familjepolitiska kommitténbyggde på att ett flertal förmåner avseende barnfamiljerna skulle brytas urlagen om allmän försäkring och ingå i ett särskilt regelsystem. Som bekantinnehåller medborgarskapsreglerna i vår irygg-hetslagstifining många svåraavvägningsfrågor, Varie förändring behöver penetreras noga med hänsyn tillkonsekvenserna på övriga delar av systemet. Bl, a, måste olikakonvenlionsbestämmelser här uppmärksammas. Underde har genomförts flera förändringar i den sociala lagstifiningensom innebär ökad likställighet mellan invandrare och befolkningen i övrigt. Somjag nämnde i mitt svar är det nu aktuellt att göra en översyn av vissa frågorrörande folkpensionsförmånerna för invandrare bl, a, mot bakgrunden av vad somanförts i invandrarutredningens slutbetänkande och de synpunkter somkommit fram under remissbehandlingen av detta belänkande. Denna översyn kommerockså att innefatta en prövning av medborgarskapsreglerna för vårdbidragen förhandikappade barn. Ett utredningsuppdrag idenna fråga kommer all lämnas , 123 Det kan jag här meddelafru , Nr 77 (): Del är ju alldeles riktigt att beloppet överensstämmer med vad som utgår enligt lagen om allmän folkpensionering. Det är socialministern och jag helt överens om, och vi är även överens om Om vidgad rätt till , om barnet då uppfyller kravet på nedsattarbetsförmåga för avsevärd tid sä att det äger rätttill förtidspension eller sjukbidrag. Men sedan man dä ändrat bindningen avbidraget från barnet till vårdnadshavaren, så skall i den situationen - detgällde ju också tidigare - behovet av pension prövas utifrån pensionsiagarensegen situation när han eller hon är 16 är. Det blir alltså vid del tillfälleten ny prövning. Jag tycker därför inte att den här kopplingen i detta fall ärriktigt adekvat. Vadbeträffar beloppet så finns det många belopp som i vår lagstifining är knutnatill basbeloppet ulan att därför vara knutna till någon annan försäkringsform.Jag har sålunda svårt att se de olägenheter som socialministern angav i sittföregående inlägg. Däremot är jag klart medveten om all det kan uppståsvårigheter lill följd av konvenlionsbestämmelser. Meni det fall jag närmast tänker pä gäller det ju en medborgare i ett land som viinte har konvention med. Det är just den gruppen som kommeri större svårigheterän medborgare i länder som vi har konvention med. Delär möjligt, herr socialminister, att jag ser frågan för enkel när jag tyckeralt det borde kunna finnas möjligheter att snabbt rätta till denna olägenhet.Det är en liten grupp det gäller. Vi har inte konvention med det land därvårdnadshavaren i fråga är medborgare. Jag vet naturligtvis att det ärsocialministerns innersta vilja - samma vilja har också vi som arbetar här iriksdagen - att så snabbt som möjligt och sä bra som möjligt lösa besvärligasituationer för grupper som av en eller annan anledning har kommit i kläm i vårlagstiftning - för det anser jag att den här gruppen har gjort. Omdet nu blir en översyn, har herr socialministern någon uppfattning om när denkan bli av? Jag vet att det är en besvärlig fråga -jag borde kanske inte ställaden - men jag tror all de som den gäller skulle känna sig om inte tillfredsställdaså ändå förhoppningsfulla om vi kunde få veta när en ändring kan tänkas kommatill stånd. I denna som i andra i många avseendenkomplicerade frågor får vi naturligtvis avvakta utredningens resultat, men jagkan försäkra att detta uppdrag kommer all lämnas mycket snabbt. Jaghoppas att utredningen skall ge ell klart besked om hur vi skal! kunna lösadessa frågor . Överläggningen var härmedslutad. § 4 Om ökadpreventivmedelsrådgivning Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, nr 58, och anförde: har i en interpellation ställt vissa frågor till mig angåendeutbyggnaden av preventivmedelsrädgivningen. 1974års riksdagsbeslut om en ny abortlag m. m, (prop, 1974:70) innebar enbetydande satsning i fråga om preventivmedelsrådgivning och andraabortförebyggande åtgärder. Sjukvårdshuvudmännen fick rätt till ersättning frånden allmänna försäkringen för sådan preventivmedelsrådgivning som lämnas denenskilde kostnadsfritt. Motsvarande ersättning kan utgå till organisationeroch andra som med tillstånd bedriverpreventivmedelsrådgivning. Preventivmedel skall i viss omfattningtillhandahällas kostnadsfritt i samband med rådgivningen. Vad beträffarp-piller inordnades dessa i sjukförsäkringens läkemedels-rabattering. Delagsliftningsålgärder som jag redogjort för trädde i kraft den I januari 1975.För /75 har väsentligt ökade anslag ställts lill förfogande förinformation om prevenlivmedelsrådgivning genom nämnd förhälsoupplysning. Vidare har anvisats särskilda medel för information genomungdoms- och kvinnoorganisationer. För nästa budgetår har anvisats ytterligaremedel såväl till som för bidrag lillkvinno- och ungdomsorganisationerna. Medhänsyn lill den relativt korta tid som förflutit sedan fattade beslutmed anledning av propositionen om en ny abortlag m, m, är del för tidigt allnärmare utvärdera resultaten av landstingens insatser päpreveniivmedelsrådgivningens område. omfattande planeringsarbete pågåremellertid ute i landslingen. Flera landsting, bl. a. , ,, Väslernorrlands och har färdiga planer förpreveniivmedelsrådgivningens organisation inom landstingsområdena, I andralandsting pågår planeringsarbetet. Landslingensinformation om möjlighelerna att få prevenlivmedelsrådgivning har i huvudsakgällt rådgivningen på mödravårdscentral. Därutöver har en del landsting informeratom särskilda mottagningar för preventivmedelsrådgivning. Självfallet harinformationen fått anpassas lill de faktiska resurserna inom del aktuellaområdet. Detär enligt min mening angeläget all preventivmedelsrädgivningen byggs ut såsnabbt som möjligt. Därvid bör särskilt uppmärksammas ungdomars ochinvandrargruppers behov av speciell rådgivning. Denna rådgivning måsteorganiseras pä olika sätt beroende på bl, a, befolkningsmässiga ochgeografiska faktorer. Vad särskilt gäller invandrarna torde det också varaviktigt all rådgivningen löses på ett varierat sätt med beaktande av bl, a,olika invandrargruppers skilda kulturmönster. Vissa invandrarorganisalioner harfåll ekonomiskt stöd för alt medverka i detta arbete. Denutbyggnad av preventivmedelsrådgivningen som ingick i beslutet om den nyaabortlagen är en angelägen uppgifi. En fortlöpande uppföljning av dessaviktiga frågor sker genom . FruSTRÖM (s): Jag ber alt fä tacka socialministern för svaret på min interpellation.Statsrådet redogör här för det omfattande planeringsarbete som pågår ute ilandet men säger att del är för tidigt att närmare utvärdera resultatet avlandstingens insatser på preventivmedelsrådgivningens område. Jag erkännergivetvis också att det efter den korta tid som gått - det rör sig om exakt sedanriksdagen antog den nya abortlagen - medför vissa svårigheter attgöra en verkligt genomgripande utvärdering av vad som är på gång. Jag anserändå all det är hög tid att få en överblick över hur utvecklingstendenserna ärinom olika landstingsområden. Detär flera saker i den här bilden som allvarligt oroar mig. En av dem är attutbyggnadstakten inom olika landsting är påfallande ojämn. Vissa län, t. ex.Hallands, , och , ligger tyvärr dåligtframme i sin utbyggnad. Något bättre är det med kommun, ochVäslernorrlands län. Bland de bästa befinner sig , ,och . Men det intressanta - och ganska skrämmande -är att även de län som kommit längst i sin utbyggnad inte tillgodoser mer änhögst hälfien av det beräknade behovet. Hurlänge kommer det att dröja - eller får det lov att dröja - innan en kvinna iHalland får samma reella möjligheter till rådgivning som en kvinna på Gotlandeller i ? Hur länge kommer det att dröja innan det första landstingethar uppnått full behovstäckning? Dettaär det självfallet landstingens uppgift all svara på, men jag tillåter mig ändåall slälla frågan. har ell inlresse av all noggrant följa dennautveckling, eftersom vi ju så klart har sagt ifrån all abort är och skall varaen nödlösning. Så länge vänleiiderna på många häll är myckel länga - och påvissa håll har de blivii längre under årel -är del uppenbarligen sä all del ärlättare och går snabbare alt fä en abort än att fä en spiral insatt. Enannan sak som oroar mig är utsikterna för rådgivningsverksamheten underinnevarande år. Från finns nu uppgifter om omfattningenav rådgivningen månader 1975, Om man tillåter sigalt göra en beräkning med dessa tvä månader som utgångspunkt,visar det sig att rådgivningsbesöken för kommer all gå upp till ca 330000, Detta skall ställas mot minst 500 000 rådgivningsbesök . Skäletlill denna minskning är uppenbarligen att man får räkna med en kraftig nedgångav besöken hos privatläkarna. Denna nedgång kompenseras alltså inte av enmotsvarande utbyggnad av den offentliga sidans rådgivning. Fråganom ersättning lill privatläkarna har diskuterats fiera gånger i , ochjag utgår från att det som sades av ulskollets talesman , när riksdagendiskuterade ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, indikerar att manfår sådana ändringar till stånd efter att privatläkarna är villigaatt göra sin insats fullt ut. Om så sker, blir bilden inte så dystersom utvecklingen antyder. Änså länge är man beroende av privatläkarnas insatser på detta område, men åtminstonejag har den förhoppningen all preventivmedelsrådgivningen ihuvudsak skall övergå till landstingen. Det är först när sjukvårdshuvudmännenhar fastställda planer, som avser att täcka det verkliga behovet avpreventivmedelsrådgivning, som man kan ha en förhoppning om att utvecklingen ärpå rätt väg. är det trots allt ett fåtal landsting som har sädanafastställda planer. Motbakgrund av den påfallande splittrade bild som landstingen visar päpreventivmedelsrådgivningsområdet och den dystra uppskattning som man kan göraför verksamheten underår 1975 vill jag fråga statsrådet; Skulle det inte varaverkningsfullt, om kallade ochsocialstyrelsen lill en arbetsgrupp, som får i uppdrag att kontinuerligt följautvecklingen och analysera statistiken fortlöpande? Jag föreställer mig altett intimt och fortlöpande samarbete mellan ochLandstingsförbundet i utbyggnadsfrågorna skulle vara mycket positivt. Jag ärfullt medveten om att gör ett utomordentligt fint arbete föralt stimulera landstingen till utbyggnad, men jag menar ändå att en sådanarbetsgrupp skulle vara ett stöd. Minandra fråga gällde landstingens information om möjlighelerna att fåprevenlivmedelsrådgivning, fungerar inte denna information tillfredsställande.På vissa håll är del lättare att få information om abort-rådgivning än ompreventivmedelsrådgivning. Del uppläckte jag bl, a, på en ungdomsgärd för ettpar veckor sedan, när jag på anslagstavlan såg ell fint anslag om möjligheternaatt fä abort. Del stod inte ett ord om möjlighelerna att fåpreventivmedelsrådgivning. Jag tror att även informationsfrågorna med fördelskulle kunna diskuteras och förankras i en sådan här arbetsgrupp som jag harantytt. Detsammagäller faktiskt min tredje fråga, alltså om utformningen av anvisningar ellerråd för rådgivning riktad till speciella grupper, t, ex, invandrare ochungdomar. Jag tror att sjukvårdshuvudmännen kan ha nytta av att det utarbetasett centralt material om vilka villkor som behöver uppfyllas när man vill göraspeciella insatser för dessa grupper. Självfallet är ett sådant centraltmaterial bara att betrakta som ell underlag, och själva utformningen måstegivetvis anpassas efier lokala förhållanden. Men när ett genomarbetat underlagföreligger blir det med all säkerhet också en viktig stimulans för varieenskilt landsting, och det sparar dessutom en del arbete ål landslingen. Jagtror alltså alt detta skulle kunna påskynda utvecklingen av dessa angelägnaspecialinsatser, och jag inbillar mig att även en sådan fråga med fördel kanförankras i en arbetsgrupp, som jag alltså nu ställer en fråga tillsocialministern om. 0/77Ökad preventivmedelsrådgivning 0/77Ökad prevenlivmedelsrådgivning Väsentligt ökade insatser i fråga om preventivmedels-rådgivning ochandra förebyggande åtgärder utgjorde som bekant en integrerad del av förraårets proposition om den nya abortlagen. Jag framhöll därvid att en omedelbaroch kraftig upprustning av den individuella preventivmedelsrådgivningen varutomordentligt viktig och angelägen. Jag betonade vikten av altpreventivmedelsrädgivningen och informationen på del här området görslättillgängliga och tar sikte på inte minst sädana målgrupper som ungdomar,nyblivna föräldrar, kvinnor som fått abort och invandrare. Jag har i sakupprepat detta i milt interpellationssvar här . Delär min uppfattning att sjukvårdshuvudmännen är intresserade av att snabbt byggaut denna verksamhet. För detta talar den utbyggnad som sker och detomfattande planeringsarbete som pågår. Isyfte att underlätta en utbyggnad av preventivmedelsrädgivningen anordnarsocialstyrelsen kurser i antikonception och preventivmedelsrådgivningför läkare och barnmorskor, avser att ge deltagarna sådanakunskaper alt de bl. a, skall kunna svara för undervisning av andrapersonalgrupper inom resp, sjukvårdsområden. Kurserna för barnmorskor skall gedeltagarna erforderliga kunskaper för självständigt arbete inompreventivmedelsrädgivningen. Denna kursverksamhet fortsätter under nästabudgetår. har ca 150 barnmorskor utbildats ipreventivmedelsrådgivning genom kurser och ungefär lika mångagenom regionala kurser i landslingens regi. Enligt vad jag har inhämtat var islutet av 1974 av dessa verksamma inom preventivmedelsrädgivningen. Jagvill i del här sammanhanget också erinra om alt antikonception ochpreventivmedelsrådgivning numera bereds ökat utrymme inom den reguljärabarnmorskeutbildningen. insatser på detta område omfattarinte bara kursverksamhet. Sålunda har den 25 oktober 1974utfärdat anvisningar om bl, a, prevenlivmedelsrådgiv-ningen. Verksamheten följsupp genom aktivt deltagande i regionala konferenser, besök ute i landstingenoch försöksverksamhet tillsammans med landsting. Vadgäller invandrarna stöder iett projekt om sexual- och samlevnadsinformation till invandrare. Av del beloppsom för innevarande budgetår beräknats för bidrag lill ungdoms- ochkvinnoorganisationer för preventivmedelsinformation har nämnden anvisat medeltill i och avinternationella föreningar för invandrarkvinnor. Avsikten är att vid fördelningenav anslagsmedel för nästa budgetär prioritera invandrarorganisalioner. Enligtde uppgifier som jag har inhämtat varierar väntetiderna starkt i olika delar avlandet. I en del landstingsområden är väntetiderna alldeles för långa, men jagkan nämna att väntetiderna i t, ex, och länslandsting enligt uppgifi frän resp, landsting uppgår till endast någon vecka. Påsina håll förutspådde man en kraftig uppgång av abortfrekvensen i och med dennya abortlagens tillkomst. Vad angår abortutvecklingen för landet i dess helhettyder siffrorna för jämfört med endast på enmindre ökning. utfördes sammanlagt ca 30 600 aborter. Även om det ärför tidigt att göra någon säker prognos över aborluivecklingen under år 1975torde det vara realistiskt alt räkna med en ökning som understiger 10 %.Betydande regionala skillnader föreligger dock. Del synes vara karakteristisktför utvecklingen att bl. a. storstadsområdenas procentuella andel av antaletaborter minskar. Jagvill i detta sammanhang också erinra om beslut medanledning av regeringens proposition om ändrade ersättningsregler inomsjukförsäkringen m. m. Beslutet innebär bl, a. att sjukvårdshuvudmännensersätlning från den allmänna försäkringen för preventivmedelsrådgivning genomläkare höjs från . per besök lill sammanlagt . kommer att införas rätt till viss resekostnadsersättning vidbesök för preventivmedelsrådgivning. Därefter kommer knappast att föreligganågra ekonomiska hinder för personer med långa reseavstånd att utnyttja preventivmedelsrådgivningen. Vadbeträffar ersättningen till privatpraktiserande läkare vill jag erinra om vadjag anförde i propositionen om ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringenm, m. Jag framhöll där att frågan om patientavgiften vid sjukvård hosprivatpraktiserande läkare avses komma att prövas i samband med framtida beslutom läkarvårdstaxan, som skall gälla från den . pågår f n. ett utredningsarbete omersättningsbestämmelser m. m. för läkarbesök hos privatpraktiker fr. o. m. denI . Däri inbegrips också ersättning för preventivmedelsrådgivning somlämnas utanför den offentliga sektorn. Vid bedömningen av vad som är skäligtersättningsbelopp för preventivmedelsrådgivning kommer också att beaktaskostnaderna för spiraler m. m. Denna fråga kommer således all få sin lösninginom kort. Delär min förhoppning, herr talman, att den kraftiga satsning som frän statligthåll g.jorts på detta område skall underlätta en snabb och - lät mig tilläggadet - angelägen utbyggnad av preventivmedelsrådgivningen i vårt land. FruStröm ställde en del frågor till mig avslutningsvis i sill inlägg. Hon undradeom del inte skulle vara lämpligt att tillsätta en arbetsgrupp medrepresentanter för - om jag förslod henne rätt - ,och , som skulle ha lill uppgift alt följautvecklingen inom preventivmedelsrädgivningen. Jag vill svara att jag även förmin del tror att det av olika skäl är angeläget att följa upp de här sakerna,och jag kommer att överväga denna fråga i samråd med ochLandstingsförbundet. Därvid kommer också att övervägas om inte en sådanarbetsgrupp även bör följa aborluivecklingen i vårt land. 0/77Ökad preventivmedelsrådgivning 9 protokoll 1975.