prot · FY0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag är övertygad om att utredningen kommer alt arbeta med störstaskyndsamhet och även beakta de synpunkter som framförts från löntagarnas sida.Utredningen kommer naturiiglvis alt göra sina prioriteringar, ochdet kommer även arbetsmarknadens parter att göra. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Del är riktigt all det finns mera angelägna önskemål när det gällerarbetstiden än den längre sammanhängande ledigheten. Dessa önskemål talade jagockså för i mitt tidigare inlägg. Men skillnaden är all en större valfrihet närdel gäller längre sammanhängande ledighel kan förverkligas ulan att del behöverdra några slora kostnader. Om man kopplar ihop denna ledighel med tidpunktenför pensioneringen, är det ju bara fråga om all var och en själv väfier när hanvill ta ut ledigheten och när han vill ha sin förvärvsverksamma period. Dellaönskemål behöver därför inle konkurrera med andra önskemål. Vianser att det är ell komplicerat problem hur man skall ordna del som för dragningsrätten, dvs. rätten an ta ut ledighel, utan att man därförläser fast människor vid en viss sektor av arbetsmarknaden eller i etl visstarbeie. Därför är del anledning all böria fundera , innan del är ettomedelbart önskemål. Nuciterade jag i detta sammanhang inte av något slags skadeglädje utandärför alt han har haft en viktig inlernalionell utsiktspunkt inom , därhan just har sysslat med arbelslidsfrågor och liknande. Jag åberopar honom somett vittne på all dessa tendenser har framliden för sig. Att han sedan ärsocialdemokrat, och skifier sig fördelaktigt frän andra socialdemokrater närdet gäller synen på dessa frågor, är en bisak i sammanhanget. Jagtror all orsaken lill all vi från liberalt håll har fått föra denna diskussionså länge utan all vinna gehör inom socialdemokratin är just en ideologiskskillnad. Vi värderar högre all individen skall kunna få utlopp för sinapersonliga önskemål. Del är en viktig skillnad mellan liberal ochsocialdemokratisk ideologi. Att vi sedan successivt har haft framgång, t. ex.när del gäller den rörliga pensionsåldern, måsle bero på att den liberalaideologin i det här fallet passar människorna bättre, även människorna inomsocialdemokratin. Men del lar onekligen lid att få er all inse den saken. Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor i (vpk) kort genmäle: Utskottets majoritet gör sig skyldig lill ett oerhört lättsinne, isynnerhet dess talesman och hans partikamrater. i sägeratt han förlitar sig på alt den här ulredningen skall göra de prioriteringarsom är möjliga. Sedan säger all del ankommer på arbetsmarknadensparter att göra den här avvägningen. Del betyder ju i realiteten att herrJohnssons partikamrater i samförstånd med LO och SAF skall se lill att delfinns ell lagom stort utrymme för all genomföra en reform. Jag lycker det ärganska anmärkningsvärt all man från del hället överlåter della ålarbetsmarknadens parter. Det betyder; ingen strid. Nr 44 När utskottet , , skriver all på grund av de invesieringar Frpriaeenden ° ' ' '" rörlig pensionsålder finns del för närvarandeinget samhällsekonomisktutrymme fören arbetstidsreform, ställer jag frågan; Har maningen målsättning? Och när skall vi få utrymme för en sådan Semester- och vissareform? Del måsle väl ändå ske pä någons bekostnad. Om jag har fallat andra arbetstidsfrå- utskottsmajoriteten rätt och även iBlentarp partikamrater, gor ankommer det på LO, SAF och TCO tillsammans allsköta den affären och se till alt del blirett lagom stort utrymme, och då är jag rädd att del kan ta ganska långlid. HenJOHNSSON i (s) kort genmäle: i talar om lättsinne. Jag kan hålla med herrHagberg om lättsinnet, men del ligger på sida. Del är vällättsinnigt alt kräva beslut om ätgärder av medan frågan är föremålför utredning. Jag tror inte man skall se det på del sättet att man bara helllättsinnigt kan kasta sig in och besluta om något utan att ha de täckningar somkrävs. Ifråga om samarbetet med löntagarorganisationerna vill jag understryka all vi ivårt parti alllid haft sådant samarbete. HerrRomanus sade alt frågan rör sig i tiden. Men frågan om längre sammanhängandeledighel har rört sig väldigt sakta framåt - bara mycket små bitar ,. Beträffande våra synpunkter på frågan tror jag alt vi handlar merrealistiskt än vad ni handlar. HenÅKERLIND (m): Moderata samlingspartiets representanter i ulskotlei slår hell bakomutskollsmajoritelens skrivning i dessa frågor. Jag vill försl deklarera del. Detfinns ju frågor här som del är viktigt och angeläget alt lösa, t. ex. frågan omalt man skall fä semeslerräii även på några fä arbetsdagar . Denfrågan anser jag behöver fä sin lösning. Men semesterkommitté som bl.a. behandlar frågan beräknas slutföra sitt arbete under innevarande är, och dåfinns det enligt min mening ingen som helst anledning att från sidata några initiativ förrän vi får se vilka förslag semeslerkommillén lägger framinom den allra . Idetta utskottsbetänkande behandlas också olika förslag angående ar betstiden. Del talas i kommunisternas förslag om alt man vill ha 30 timmars arbetsvecka, dvs. sex limmars arbetsdag, införd . Jag lycker all det är etl ganska ansvarslöst förslag. Att sä snabbt sänka arbetstiden skulle leda lill kraftiga prisstegringar och svårigheter för oss alt konkurrera med andra länder. Som utskottet har uttalat finns det f n. inle samhällsekonomiskt utrymme för någon arbetstidsförkorlning bl. a. därför att beslutat om en sänkning av pensions åldern, och del kostar en hel del. 170 i kritiserade övertid ocharbelshets. man går in för en kraftig sänkningav arbetstiden blir de problemen bara slörre. Utskottetsäger att frågan om en förkortning av arbetstiden liksom spörsmålen om enförlängning av semestern och andra former för uttag av en möjligstandardhöjning främst är all se som en fråga om prioritering mellan olikaaktuella behov. I första hand är det arbetstagarnas sak att göra dennaavvägning och besluta när man vill aktualisera frågor av detta slag. Jaglycker del är ell helt riktigt uttalande. Vi skall överlämna ät arbetsmarknadensparter att göra prioriteringar. Vi skall inle ställa oss negativa om de villprioritera sex timmars arbetsdag, men vi får ocksä la hänsyn lill all de måsleväga della mol andra angelägna önskemål. När arbetstagarna gör sin avvägning ärdel inle självklart alt en sänkning av dagarbetstiden prioriieras högst. Mängakanske i stället vill lägga slörre vikt vid sänkning av veckoarbetstiden, andrakanske vill prioritera längre semester. Mångagånger, och även i dagens debatt, har sex timmars arbetsdag jämförts med en femtesemestervecka. Det är inte riktigt därför all en veckas semester, om manberäknar det , motsvarar en sänkning av dagarbetstiden med tiominuter. Skall man ställa sex limmars arbetsdag mot semesterönskemål, dä skallden ställas mot ytterligare tolv veckors semester att läggas lill de fyraveckor som vi nu har. Jag är inle övertygad om all de anställda i så fallsjälvklart väfier sex limmars arbetsdag. Mänga anställda kanske väfier 16veckors semester hellre än sex timmars arbetsdag. Delfinns alltså många skäl för all de här frågorna i första hand skall varaavialsfrågor. Hurvill man f ö. klara problemen för egenföretagare och framför allt lantbrukaresom inte ens nu har möjlighet all komma ner lill älta timmars arbetsdag, ännumindre lill 40 timmars arbetsvecka? Hur har man tänkt sig all lösalantbrukarnas problem? Kortarearbetstid ställer också stora krav på tillgång till energi. Det går knappastihop med kravet på energisparande att kräva sex limmars arbetsdag. Vikommer alldeles säkert all med teknisk utveckling få slörre utrymme på det härområdet, men teknisk utveckling förutsätter tillgång till energi, och man kaninte kräva både energisparande, teknisk utveckling och sex timmars arbetsdag påkort sikt. Motbakgrund av vad jag här sagt är jag inte beredd att delta i ens något ullalandeom all vi skall ha sex limmars arbetsdag. Jag lycker att del skall vara enförhandlingsfräga även i fortsättningen. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Semester-och vissa andra arbelslidsfrågor i Boriänge(vpk) kort genmäle: Jag får gratulera i som talesman för utskottetalt han fått hjälp av att försvara prioriteringarna. Jag var inlehell nöjd med agerande på den punklen. Nr 44 men har han fått ett slöd som förtydligar del hela. F H n dpn '' '" passus i resonemang somföranledde mig ,, ,o7c allbegära ordel. Han sade att en förkortning av arbetstiden gör att ar- , belsinlensitelen ökar. Men om vi drar konsekvenserna av detta bör vi Semester- och vissa välförlänga arbetstiden för att minska arbetsintensiteten. andra arbetstidsfrå- annars kunna minska? go/- Arbetstidsförkortningen skall väl bidra lill all minska arbetsintensi- Konsekvensen skallväl vara all man anställer fler människor och ger möjlighet för fler att varamed i arbetslivet. Men jag förslår att inle vill anställa fler,och då blir hans slutsats all man måste öka arbetsintensiteten. Huvudfråganär vilka intressen man skall tillgodose. Skall man se lill att ulslagningarnaoch arbetsintensiteten kommer all öka även vid en arbetstidsförkortning, såsomnu sker vafie år? Man säger all del här gäller att väfia, men omarbetarklassens intressen verkligen skall tillfredsställas måsle det gä ul övernågot, och det är kapitalintressena. HenÅKERLIND (m) kort genmäle; i frågar om vi i stället skall öka arbetstidenför alt minska arbetsintensiteten. Det är sä att den tekniska utvecklingenleder till att man får möjligheter alt minska arbetsintensiteten, och del ärvad som sker på många områden. Men vad i uppnår med sillförslag om att sänka arbetstiden är all man på kortare lid måste producerakanske lika mycket som förut för alt vi inte skall komma på efterkälken, t. ex.gentemot utlandet. Då måste del gä ul över arbetsintensiteten och påverka denövertid som tas ut. Det är här som vi fär de allvarligt negativa effekterna. HenNORDBERG (s); Två moiioner som behandlas i föreliggande belänkande från socialutskottet tar upp problemen med övertidsarbetet. i har i sill anförande berört den reservation som har blivit en följd av en av dessa moiioner, nämligen reservationen 7. Kommunisterna kräver där en skärpning av lagens bestämmelser. Förslaget går i princip ul på att ingen övertid skall kunna förekomma annat än vid nödfallsarbete och i vissa andra situationer med totalt ytterligare 150 limmar efter tillstyrkan av arbetarskyddsslyrelsen för sådan överlid. Del är an geläget alt slå fast - och det torde stå helt klart - att del även måste finnas möjligheter all la ut viss övertid för en del nödvändiga förberedelse- och avslulningsarbelen. Om jag räll fattar vad sade i sitt anförande är vi överens pä den punklen. Vad kräver är att man, vid de tillfällen då del kan finnas skäl lill övertid för bl. a. förberedelse- och avslutningsarbeten, skall vara tvungen alt gå lill arbetarskyddsslyrelsen och begära dispens för sådant övertidsarbete. Vi i utskoltsmajorileten lycker all ell sådant förfaringsäll innebär en 172 alltför slor byräkratisering. Del hade varitklokare om hade stått kvar vid denståndpunkten - som han också framförde i sill anförande - att del vorenaturligare all de anställda ges ell ökat inflytande över bedömningen av närbefogat övertidsarbete skall ske eller inte. Vi kan vara överens på denpunkten; när det gäller övertidsfrågorna är del tydligen inte som del bör varaute på arbetsplatserna. Jag tror all vi också kan vara överens om att man böreftersträva sä litet övertidsarbete som det över huvud taget är möjligl. Sedan1974 arbetar en arbetsgrupp inom departementet med all se över de här frågorna.Den kommer, enligt uppgift, all under innevarande år - kanske redan underförsta delen av del här årel - redovisa resultatet av sill arbete. Därförfinner utskottet att det inte är anledning alt nu vidta några åtgärder; man kanmycket väl invänta arbetsgruppens resultat innan man bestämmer sig för vad sombör göras fortsättningsvis på del här området. Reservationen6 till utskottets betänkande lar upp förslag om all regeringen skall utarbetaen plan för nedirappning av arbetstiden lill för skiftarbelareoch därmed jämställda grupper och att en sådan förkortning skall av föreår 1980. Reservanten begär att man skall reglera dessa frågor iarbetstidslagen. Det här är i och för sig ingen ny fråga för . Vi hartidigare diskuterat den, och har vid tidigare tillfällen inle funnitanledning att göra annat än avslå kraven. Och varför har man avslagit sådanamoiionskrav? Jo, helt enkelt därför att man anser alt del är värdefullt om vikan behålla en arbetstidslag som är så enhetlig som möjligl - och därmed ocksåtill-lämpbar inom den övervägande delen av arbetsmarknaden. Vi har ocksä ansettatt del torde vara praktiskt laget omöjligt för all på etl rättvistsäll fastställa vilka grupper på arbetsmarknaden som skulle vara berättigadeeller, kanske ännu svårare, att fastställa vilka grupper som inte skulle varaberättigade till en särskild förkortning av arbetstiden. Vi har ansett att detär naturligare att de fackliga organisationerna, som känner problemen inomresp. branschomräde, är de som aktualiserar de här kraven och får demgenomförda i förhandlingar med arbetsgivarna. Så har också skett. Vi har frånsocialdemokratiskt häll tidigare gjort följande deklaration: Om man påfackligt håll är missnöjd med arbetsgivarnas beredvillighet att tillmötesgåkrav på.särskild förkortning av arbetstiden för speciella grupper bör defackliga organisationerna aktualisera sina önskningar lill partiet. Då är viberedda alt la upp den problemaliken till behandling i . Men i förstahand bör man eftersträva all lösa frågorna förhandlingsvägen. Ifrågan om sexiimmarsdagen föreligger två reservationer. Jag tror all del kanfinnas anledning all inledningsvis slå fast att del på några punkter föreliggersamstämmiga uppfattningar. Del gäller till all böfia med den huvudprincip somskall tillämpas vid del framlida uttaget av arbetstidsförkortningen. Det finnsklart samstämmiga uppfattningar om all den skall las ul i form av kortarearbetslid per dag. Tanken på fyra dagars arbetsvecka har mig velerligt inteframförts av någon ledamot Semester-och vissa andra arbelslidsfrågor Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor av denna kammare sedanriksdagen 1971 avslog en centerpartistisk motion, som syftade till att maninom ramen för gällande arbetslid skulle införa enfyradagarsvecka. avslog som sagt del cenlerpartisliska kravet. Såsent som ansåg utskottet att i stort sett samma skäl som utskottetanförde mol införande av fyiadagarsvecka om 40 limmar också kunde anförasmol en fyradagarsvecka baserad på en arbetstid om totalt . Riksdagenställde sig bakom den uppfattning som utskottet gav uttryck ål vid behandlingenav denna fråga förra årel. Utskottetgör nu det konstaterandet alt någon oenighet när del gäller formen för denframlida arbetstidsförkortningen inle torde råda. Det långsiktiga målet förden framtida arbetstidsförkortningen - 30 limmars arbetsvecka och - råder det föfiaklligen en myckel bred enighet om. Jag tror ocksåalt del råder en bred enighet om att del är det socialdemokratiskakvinnoförbundet som har aktualiserat debatten om värdet av en förkortning avarbetstiden lill . Jag sticker inte heller under stol medall kvinnoförbundet verkligen har aktiverat andra organisalioner, inkl. defackliga, att la upp denna fråga till diskussion. Del råder vad jag förslär nuenighet om denna huvudtanke inte bara inom de olika kvinnoförbunden ulan ocksåinom samtliga partier. Dessutom har samtliga löntagarorganisationer deklareratsom sin uppfattning alt den framlida arbetstidsförkortningen skall ske på del sällsom här är sagl. Jagvill ocksä säga alt del, som jag uppfattar lägel, råder en mycket bred enigheti fråga om motiven för en förkortning av arbetstiden lill per dag.Man har anledning att hysa den förhoppningen att del skall bli en ökad samvaromellan barn och föräldrar genom en förkortning av arbetstiden. Man kan ävenhoppas all det skall bidra lill att skapa jämställdhet mellan män och kvinnor iarbetslivet och all det över huvud tagel skall bli möjligl all bättre änhittills förena arbete, famifieliv och fritidsaktiviteter av skilda slag bådeför män och för kvinnor. Det finns också många andra motiv för att väfia enkortare arbetsdag som den framtida målsättningen för arbetstidsförkortningen. Vadär det då som skifier oss ät, eftersom det föreligger tvä reservationer? Ja,vpk hävdar, och del är man ensam om, att reformen 30 timmars arbetsvecka börvara införd . Det är faktiskt en skärpning jämfört med det krav somvpk framförde i en motion till förra årets riksdag. Då sade man att dennareform skulle vara genomförd i börian av . Man kan naturligtvis haolika uppfattningar om den framlida utvecklingen av värt samhälle, och det kanju vara glädjande alt konstalera att vpk harsädana positiva synpunkter på dennautveckling. Jag kan inte underlåta att göra den noteringen. Underde närmaste fem åren skall man alltså klara av inle bara vad vpk här kräver, enförkortning av arbetstiden , utan också en förlängningav semestern lill . Vidare har vi redan beslutat om en sänkning avpensionsåldern lill 65 är, och i an- slutning lill del beslulelhar vi ullalat önskvärdheten av att skapa möjlighet till röriig pensionsåldersamtidigt som den sänkta pensionsåldern träder i kraft. Pensionsålderskommitténhar i sitt senasie belänkande också föreslagit att frågan om möjlighet tilldelpension skall prövas. Ianledning av vpk;s krav på all 30-limmarsveckan skall genomföras inom enfemårsperiod tror jag all man bör vela, all varie limmes förkortning avarbetstiden innebär etl behov av en reell höjning av tim-förfiänsterna pä igenomsnitt 3 96, om man vill behälla den lönenivå som man har i dagens läge. Omvi då räknar med ett realt utrymme om 3 ä 4 96 - det är de siffror som diskuteras i de aktuella löneförhandlingarna - finner vi att vpk:s förslaginnebär alt man inle bara intecknar del tillgängliga utrymmet per är ulan isjälva verket vill ta i anspråk nära det dubbla utrymmet, eftersom man villförkorta arbetsveckan med i genomsnitt två limmar om årel. De första fem timmarnaskall man ju dessutom enligt vpk:s förslag ha klarat redan efter två är. Dethär visar, tycker jag, hur orealistiskt förslaget är. Jag vill faktiskt benämnadel elt ansvarslöst förslag, inte värdigt elt riksdagsparti. Detkan i sammanhanget ocksä finnas anledning att erinra om alt regeringen iöverläggningar med löntagarorganisationerna har blivit ense med dem om attinrätta en särskild delegation för arbelslidsfrågor. Den är i arbeie, ochden har tillkommit bl. a. för all underlätta för parterna pä arbetsmarknadenalt dels överblicka det utredningsarbete i arbelslidsfrågor som pågår i skildasammanhang, dels ta fram del underiag som erfordras för alt man skall kunna bedömai vilken takt framtida generella arbetstidsförkortningar kan ske. Vidöverläggningarna med löntagarorganisationerna -som arbetsmarknadsministern fö.redogör för i budgetpropositionen bil. 13 - enades man om all lägga fast dellångsiktiga målet för den framtida arbetstidsförkortningen lill att vara 30timmars arbetsvecka, uppnådd genom en förkortning av den dagliga arbetstiden.Samtidigt deklarerade man att del är parterna pä arbetsmarknaden som måsteavgöra i vilken takt detta långsiktiga mål skall kunna uppnås och hur generellaarbetstidsförkortningar skall vägas mot andra arbetslidsreformer och mol andrastandardutlag. Utskottetåberopar i sin skrivning de här överläggningarna och utgår ifrån all del inlefinns anledning lill annat anlagande än att den framlidaarbetstidsförkortningen kommer att ske i enlighet med löntagarorganisationernasoch andras önskemål. Därmed anser utskottet att del inte kan finnas någotskäl lill att skall göra ett särskilt ullalande. Vilken inställningriksdagen har i den här principfrågan känner regeringen redan lill, dels medledning av de beslut som har fattat och som jag inledningsvis haråberopat, dels och inle minst efter de uttalanden som i olika sammanhang hargjorts av de enskilda partierna. Någon påverkan på regeringen är intenödvändig med hänsyn till vad som har redovisats i budgetpropositionen, vilketdel också har redogjorts för i ulskottsbelänkandet. Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor Semester-och vissa andra arbelslidsfrågor Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall lill socialutskottels hemställani dess helhet. HerrHAGBERG i (vpk) kort genmäle: Som tur är så är del väl inte som bestämmer vad som ärvärdigt eller inte all framföras i denna riksdag. Del är faktiskt väfiarna sombestämmer del. Jagvill ändock säga att jag är positiv till resonemang omövertiden. Jag måsle inkassera en stor framgång, för tydligen är ganska överens med mig om att överlidsbestäinmelserna är allvarliga och bör begränsa övertiden sä långt som möjligl. Han tror på ganska bra förslag- efter vad jag förslår - från ulredningen om att denna överlid skallbegränsas. Men hela arbetstidslagens utformning är, som jag sade i mitt förstainlägg, anpassad till de konjunktursvängningar som förekommer, och jag ärmycket orolig för att man inte kommer all la upp den delen av problemet. Därförvidhåller jag mitt yrkande om bifall till reservationen 7. Närdel gäller skiftarbetarna måste vi väl ändå utgå frän att den gruppen blir allthärdare trängd - och utvecklingen går allt snabbare. Vihar haft en orosytlring pä arbetsmarknaden - jag tror an det var iEskilstuna. Tväskiftsarbelarna var missnöjda med sin situation. Denna orokommer att fortsätta, och jag tror alt man måste ägna speciellt intresse justät skiflarbelarna i fortsättningen. Deras arbetslid måste förkortas, inteminst därför att det skall ges möjlighet för dem att vara kvar så att de kanarbeta i skift där del är nödvändigt alt arbeta i skift. Jag tror att detskulle bli hell omöjligt i framliden, om den långa arbetstiden skulle vara kvarför skiflarbelarna, alt över huvud tagel fä någon som jobbar där man är tvungenalt arbeta i skift. Ifråga om sexiimmarsdagen säger att vi är överens i mänga stycken.Men del är så länge del gäller läpparnas bekännelse som vi är överens. När delgäller att göra någonting, t. ex. att böria , då blir delingenting. Så länge vi fär tala om målsättningar kan vi lydligen vara överens. Dessutomfinns det i utskottets och plädering ingenting om fördelningsskälför en arbetstidsförkortning. Del var bara fråga om det utrymme där förslkapitalinlressena lar sin del. Sedan fär arbetarna en liten del av del s. k.utrymmet, och man kan då tänka sig en förkortning av arbetstiden. inle komma in på någon fördelnings-historia. Men är del inle ändå eltganska omänskligt samhälle vi lever i, där arbetarnas krav på kortarearbetstid, längre semester och bättre arbetsvillkor är omöjliga att genomföra?Måste inle arbetarna uppleva del här samhället som omänskligt i del hänseendet,och måste inte då också vara överens med mig om del? () kortgenmäle: är angelägen all betona den stora enighet som råder om målet sextimmars arbetsdag. Jag förslär all han är angelägen alt göra del, inte minstmed tanke på riksdagsbehandlingen . Dä fick ju inte av hela den socialdemokratiska gruppen för uiskottsmajoritetens förslag. Mentrols att betonar enigheten så starkt, värier han sig energisktmot tanken att skulle ställa sig bakom denna målsättning. Av någonanledning går det tydligen inte för sig att uttalar sig för sextimmars arbetsdag. Vi vill ju inte tro att det bara är ovifian all bifalla enmotion från som gör all man värier sig så, utan vi söker efter enannan anledning. Vad kan det vara som gör att inte kan ställa sigbakom detta mål som vi har föreslagit? Jagundrar om inte sanningen ligger i att vi vill tilldela en något meraaktiv roll än vad socialdemokraterna är beredda att göra. Vi anser inle attriksdagen slaviskt skall föfia vad organisationerna säger, även om vi ärberedda alt tillmäta deras åsikter stor betydelse. Vi menar att skallha en handlingsberedskap, föfia utvecklingen och kunna ingripa om den går iicke önskvärd riktning från allmän synpunkt.