prot · FZ09132 · 1975-12-31 00:00:00 — Avdenna anledning anhöll om översyn av formerna förniedelslilldelningen lill värd och bevarande av byggnader och byggnadsmiljöer. Underbyggnadsvårdsård har uppmärksamheten ytterligare riklals på hur vikligldel är all la lill vara och levandegöra de kullurhistoriska värdena i denfysiska miljöplaneringen. Den hisioriska kontinuiteten har en bdydelse som ejgår all mala samhällsekonomiskt. fysiska miljön har engrundläggande betydelse för den enskilda människans känsla av trygghet och förankringi tillvaron. Detla gäller i lika hög grad i storstäder som på landsbygd. Motdenna bakgrund är del synneriigen angelägel all de ekonomiska resurserna föratt värda och bevara äldre byggnader och byggnadsmiljöer förbättras. Statensekonomiska medverkan måste preciseras och medel ärligen anvisas härför.Utbildningsministern har därför lämnal direktiv lill en pariamenlariskuiredning i frågan sä senl som i är. Undermellantiden har frågan behandlats av en arbetsgrupp inom ulbildningsdepariemenld.Arbelsgruppen har sökl bilda sig en uppfallning om del lolala vårdbehovet ilandet då det gäller kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer. Man harframför alll studerat de vårdinsatser som skell i form av beredskapsarbeten ochden radikala förändring i stalsbidragsgivningen som inträdde . AMSåtergick då lill all endasl meddela normalbidrag - 33 96 - lill kommunala ochenskilda beredskapsarbeten. har räll en friare bidragsgivning som ävenkunde väga in kulturhistoriska angelägenhels-skäl. Genom återgången sjönkvårdarbetena markant. Det vårdanslag som disponeras av riksantikvarieämbetetmolsvarar - trots uppräkningar -inle tillnärmelsevis behovei. Delär allvarligt all frågan om statens ekonomiska slöd för vård och bevarande avkulturhistoriska byggnader ännu inte lösls. I arbetet med alt slutföra denfysiska riksplaneringen och den kommunala översiktsplaneringen avkrävskuliurminnesvården besked om möjligheterna lill ekonomiska insalser fränslalligl håll. Deras trovärdighet sätts i fråga dä de påyrkar planering för allbevara byggnader och niiOöer ulan all kunna anvisa någon ekonomisk lösning päfrågan om vård och upprustning. Del finns därför risk för altbevaringssynpunkierna kommer lill korta i den pågående planeringsprocessen. Detförhållandet att sakkunniga först nu lillsalts för au göra den av begärda översynen av frågan innebär en yllerligare risk för all dekullurminnesvärdande synpunkterna kommer borl i del fortsatta kommunalaplaneringsarbetet, eflersom den statliga ansvarsdelen i byggnadsvården inie kanpreciseras. Delframslår därför som hell nödvändigl atl riksaniikvarieämbdds vårdanslag, som iproposilionen givits en högsl ordinär uppräkning, höjs med ytteriigare 1,7milj. till 5 milj. kr. Vi yrkar detla i reservalionen 37. Därulöverär det mycket angelägel all AMS kan få lidigarelägga kulturhistoriskabyggnadsprojekt av sysselsällningsskäl. Den myckel kraftiga eftersläpning sområder i fräga om upprusining och bevaringsinsalser innebär all möjlighelen tillberedskapsarbeten på byggnadsvårdens område måsle kunna ulnylOas under länglid framöver. Bidragsgivningenför beredskapsarbeten regleras i 96 § arbetsmarknads-kungörelsen. Däri sägs atlstatsbidrag i fråga om arbele, lill vilkel statsbidrag får beviljas enligtsärskild författning, får utgå efter de grunder som anges i författningen. Förriksaniikvarieämbdds vård- och underhållsanslag meddelas särskildabestämmelser i regeringens regleringsbrev. För all AMS skall kunna lillämpasärskild slalsbidragsgivning till kulturhistoriska objekl fordras attriksantikvarieämbetets vårdanslag omges med en särskild författning. 1 dennabör anges vilka lyper av objekl och vilka kulturhistoriskt betingade"överkoslnader" som kan erhålla bidrag. Exempelvis för konserveringav byggnadsdeialjer, såsom portaler av sten, bör kunna erhållas fullkoslnadsläckning av statsbidrag. Meden sådan författning knuten lill riksaniikvarieämbdds vårdanslag skulle deläler bli möjligt all bedriva beredskapsarbeten pä byggnader i ellerenskild ägo i ökad omfattning dä sysselsättningsläget sä fordrar. De som här ikammaren vill slödja en sådan princip bör rösla för reservalionen 35. De övergripande mål för kullurpoliliken som fastlade för tvåår sedan måste nalurliglvis också gälla för barnen. De måste gälla i sinhelhel, även om de kan behöva konkreiiseras på ett specielll säll i vissa fall. Vidiskuierar del iredje steget i det kullurpolitiska reformarbete som undanför undan skall förverkliga de uppsatta målen, således också för barnen. Mankan lycka all stegen är för små och för långsamma, man kan önska atl vi skullevara i stånd all la jättekliv framål, eflersom behoven är så slora och säangelägna. Självfallet är det ell värde alt del växer fram en bred otålighet,breda krav på samhällel då del gäller yllerligare insalser för barnenskullurella situation. Men lål oss heller inle glömma all kulturpoliliken är endel i den samlade samhällspolitiken - den kan inle ses isolerad. Vi måste päalla områden och alla nivåer föra en barnpoliiik, som leder vidare i riklningmol ett rikare samhälle för barnen och därmed rikare möjligheter i derasframtida vuxenroll. Detkommersiella trycket på barnen är hårt. De är ännu mer skyddslösa mol della änvad vi vuxna är. Del gäller inle minsl skräplilleraturen, serididningsfioran.Del är därför värdefullt atl departementschefen klart säger ul i denproposilion vi behandlar, all han anser del synneriigen angelägel atl enkvalilelsuigivning av billiga barn- och ungdomsböcker kommer lill slånd. Delhade nalurliglvis varit värdefullt om del planerade massmarknadsförlaget redanfrån starten kunnat la med barn- och ungdomsböcker i sin ulgivning. Avprakiiska skäl har del inle varit möjligt atl redan nu förelägga ettsådanl förslag. Då del emellerlid inom departementet pågår etl arbele på ellförslag lill siatsstödd ulgivning av billiga kvalitetsböcker för barn ochungdom, kan jag bara understryka viklen av all dessa planer snabbirealiseras. Atl nu fatta beslul om anslag lill en sådan utgivning, när formernaännu inte kan fastställas, är däremol orealistiskt. Jag yrkar därför avslag päreservationen 32. Vuxna som vill arbela tillsammans med barn och för barnmed konsl-närlig verksamhei ulför en uppgift av stor betydelse. Alt man utgårfrån barns egna vardag och egna miljö är vikligl för all del skall kännasmeningsfulll och engagerande för barn lika väl som för andra i kullurelllavseende eftersaiia grupper. Från denna synpunkl belyder de fria grupperna päkulluromrädel, amalörverksamhden och verksamheien vid centrumbildningarna,mycket. Del är därför rikligl och värdefullt all stödet lill denna verksamheisuccessivt har ökat. Behoven är slora, och lill della belänkande har fogals tvåreservalioner, som vill höja anslagen yllerligare uiöver den ökning somföreslås i proposilionen. Jag delar synen på betydelsen av dessa aktiviteter. Men ikulturpolitik som i all annan politisk verksamhet nödgas man prioritera. Dennaproposilion har i samslämmighd med kullurarbdarnas organisaiioner prioriteratinsatser för bildkonslnärerna. Därför slannar majoriteten vid all yrka bifalllill proposilionens förslag om höjning av anslaget under rubriken med lolall . Jag yrkaralllså avslag på reservationerna 28 och 29. Till sisl några ord om skolans ansvar i fråga om kulluren.Eflersom skolan när alla barn har den självklarl en oerhörd betydelse. Detlahar ocksä framhällil vid flera lillfällen, 1. ex. vid behandlingen avde båda lidigare kullurproposilionerna. I är pälalas i budgeiproposiiionenviklen av all utökar forsknings- och utvecklingsarbetet pådel kullurella området. SIA-proposilionen betonar också behovet och ger ökademöjligheter atl förverkliga det kullurpolitiska ansvarei. Del råder alllsåenligt ulskollsmajorilelens mening ingen tvekan om atl har markeratskolans ansvar i delta avseende myckel tydligt, och något yllerligare ullalandeav den karaktär som begärs i en moderalmotion finns inget skäl alt göra. Jag yrkaralltså slulligen avslag pä reservalionen 1. Under della anförande övertog herr laliiiamien ledningenav kammarens förhandlinuar. HertWIKLUND (s): Jag skall la upp en lilen bit av det storaavsnitt som vi har diskuterat , nämligen anslagei lill Konstfrämjandet,och ge några synpunkter pä del. 1 sill yttrande över motionen 2278 av iÖrebro och mig säger kullurulskollel i punklen 4 au del är en uppgift främsiför landsling och konimuner all slödja regional och lokal verksamhei. kanvara en ungefärlig regel när del gäller fördelningen mellan olikabidragsgivande organ. Man bör emellertid undvika all hårdra en sådan princip. 1så fall skulle man behöva ompröva den slalliga bidragsgivningen lill mängaregionala insliluiioner - lealrar, museer och konserlföreningar - och uiöverdel lill bl. a. fria grupper och cenlrumbildningar. Del är ellallmänl känl faktum alt mänga landsting och konimuner. särskilt under senaretid, har ställl sig ganska kallsinniga till'bidrag för Nr 132 När organ inom en riksverksamhet sökl bidrag har kom- Torsdaeenrien muner och landsling krävlslalliga insalser som ell villkor för en egen j ,q-,£ En vissmöjlighel all fördela del statliga bidraget på de regionala underavdelningarnaär därför avgörande ocksä för framgången Kulturpolitiken iKonstfrämjandets försök all decentralisera sin organisalion. Jagvill slälla frågan lill ulskotlels lalesman, om han inle delar denna minprincipiella inslällning. Ulskottds skrivning kan nämligen misstolkas pä denhär punklen. Jagvill anföra några synpunkier pä den verksamhei som bedrivs av Konstfrämjandet,som ju är en beiydande folkrörelseorganisalion. Konstfrämjandetsarbetsinsatser har alllsedan starten varit fördelade över landet i dess helhel.Del är ett misslag, om man iror all verksamheien ägi rum pä någon enstaka orl,vilkel ju ofta är fallet när del gäller insliluiioner av den här karaktären.Den lidigare verksamheien har således lill betydande del bedrivits regionaltoch lokalt. Förulsällningen är emellerlid att man genom användande av centralamedel har fåll möjligheter att skapa de enheter till vilka bidragen kan ulgä. Jaghar personligen ingeniing emol ell höjl bidrag lill men delar självfallet kulturutskottets uppfattning, som jag kantolka den, atl pengarna dä inle bör las från del anslag som avses förKonstfrämjandet. An bidragen till de båda organisalionerna skulle behöva liggapå samma nivå inser jag inte heller. Konsifrämjandel har bedrivit sinverksamhei . Allenskilda konstföreningar förekommit under längre lid gör inte den cenlralaverksamheien mera etablerad. Samhällsbidrag brukar ju behöva arbelas upp underen lång lid. 1en av de moiioner som behandlas i utskottets belänkande är jämförelsen mellanKonsifrämjandel och direki missvisande.Det påslås all Konsifrämjandel skulle ha 20 000 medlemmar, samiidigl som läsarenav moiionen bibringas uppfallningen all har 350000 medlemmar. Både Konstfrämjandet och Sveriges Konsiföreningars riksförbundbygger pä anslutning av organisationer. Enligt vad jag kunnat inhämta rör delsig för riksförbundels del om ungefär 485 organisationer. Konsifrämjandel haren anslutning av I 376 lokala föreningar, av vilka f ö. 296 just är konstföreningar.Dessuiom har Konstfrämjandet bland sina medlemmar ell drygl 50-tal av de storariksorganisationerna -jag kan nämna LO, TCO, KF, ochflera studieförbund, l. ex. ABF och Vuxenskolan. vara korreki, får man aniingen räkna antalet anslutna or ganisationer el/er antalet enskilda medlemmar i resp. organisationer. I båda fallen komnier Konstfrämjandet all kunna redovisa de ojämförligt högsla siffrorna. Vad antalet direklanslutna medlemmar beträffar sä har Konsifrämjandel noga räknai 27 589 och såviii jag vel inle en enda. Uppgifteni den nämnda moiionen all endast 100 konsinärer skulle medverka iKonstfrämjandets verksamhet är ocksä felaktig. Man länker då bara pä dekonsinärer som deltar i grafikuigivningen, inle pä alla dem som bl. a. ianslutna föreningar medverkar med utställningar och på annal säll. Del ärmöjligt all molionärern har lämnal uppgifterna om medlemsantalet och antaletengagerade konsinärer i god tro. Men del gäller knappasl den organisalion fränvilken uppgifterna stammar och som uppenbarligen söker utverka bidrag. Jag har inget yrkande, men jag har med del här inlägget velat undanröjaframlida missförstånd när del gäller att lolka hur de statliga anslagen skallanvändas. Som jag sade inledningsvis, hoppas jag på ett instämmande frånutskottets lalesman kring de principer som jag har skisserat i fräga om anslaglill det arbele som bedrivs av organisaiioner av typen Konstfrämjandet. Hert i (s); Jag vill hell korl betyga, , atl ulskotlels skrivning inteinnebär någon låsning av anslaget till Konstfrämjandet för användning lillvissl verksamhetsområde pä del sätt som befarade. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 av fruMogård och , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller kullurulskoliels hemsiällan i belänkandd nr 35punklen 1 mom. I röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesfiertalei av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 258 Nej - 42 Mom. 2 o c 11 3 Kammarenbiföll vad ulskoltet i dessa moment hemsiälli. M o m . Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservationen nr 2 av fruMogård och fm Diesen, och förklarades den förta propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller kullurulskotlels hemställan i beiänkandei nr 35punklen 2 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalei av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Dä rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Dennaomrösining gav följande resultat: Ja- 258 Nej - 42 Propositionergavs på bifall till dels utskoltets hemställan, dels reservalionen nr 3 av fruMogård och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 35punklen 2 mom. 2 röslar ja. den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesfiertalei av kammarens ledamöler ha röslai för ja-proposilionen. Då rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Dennaomrösining gav följande resullat: Ja- 257 Nej - 42 Proposilionergavs pä bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 4 avhert i m. fl. samt 3:o) reservationen nr 5 av fruNordlander, och föi-klarades den försinämnda proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Då i begärde volering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendeproposilionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalelsmening för sig. Sedan begärt volering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voterings-proposition: Densom vill alt kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendekullurutskolleis hemställan i beiänkandei nr 35 punklen 2 mom. 3 antarreservalionen nr 4 av i m. fl. röslar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservalionen nr 5 av fruNordlander. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalei av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Dä herrHermansson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voleringsproposilion uppläst och godkänd; Densom vill all kammaren bifaller kullurutskotiels hemställan i betänkandet nr 35punkten 2 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 4 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades ivekankunna råda angående resullalel. varför volering med omröslningsapparalverkslälldes. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskoltet i dessa niomenl hemställt. Punklen 3 Mom. I och 2 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställl. M o m . Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservationen nr 6 av fruMogård och fm Diesen, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill aU kammarenbifaller kulluruiskoltets hemsiällan i belänkandet nr 35 punklen 3 mom. 3rösiar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställl. Proposilionergavs på bifall lill l:o) utskoltets hemställan, 2:o) reservationen nr 7 av fruMogård m. fl. samt 3;o) reservationen nr 8 av , och förklaradesden försinämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaälerslående proposilionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. I enlighet härmed blevföljande voleringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren bifaller kullurulskolieis hemställan i betänkandet nr 35punklen 3 mom. 8 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 7 av m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Dä rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 9 av fruNordlander, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller kulturutskottets hemsiällan i betänkandet nr 35punkten 3 mom. 9 rösiar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 9 av . Nr 132 Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalei av kammarens Tnrsriflppn rien ledamölerha röslal för ja-proposilionen. 20 mai 1076 räkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. Kulturpolillken Ja - 285 Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservalionen nr 10 avfru och . och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller kullurulskoliels hemsiällan i belänkandd nr 35punklen 3 mom. 10 röslar ja. den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 10 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Dä rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Dennaomrösining gav följande resuliai: Ja- 256 Nej - 42 Punkten 4 M o m .1 Ulskoltels hemsiällan bifölls. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemsiällan. dels reservalionen nr 11 avfru , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller kullurulskotlels hemsiällan i belänkandd nr 35punklen 4 mom. 2 röslar ja. den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 11 av . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalei av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Dä fruNordlander begärde rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 285 132 Nej - 16 Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 12 avfru och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller kullurulskoliels hemsiällan i belänkandd nr 35punklen 4 mom. 4 rösiar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 12 av och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesfierlald av kammaren.s ledamöter ha röslal för ja-proposilionen: Då rösiräkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Dennaomrösining gav följande resultat: Ja- 257 Nej - 42 Mom. 5 och 6 Kammarenbiföll vad utskoiid i dessa moment hemställl. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskotlels hemsiällan, dels reservalionen nr 13 avfru och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedn begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller kullurulskoliels hemsiällan i belänkandd nr 35punklen 5 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 13 av och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalei av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 256 Nej - 42 Punkten 6 Mom. 1Proposilioner gavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan med godkän- Nr 132 nande av utskoltets motivering, dels utskottets hemställan med denändring Torsdaeen den 'motiveringen som föreslagits i reservalionen nr 14 av och 20 mai 1976 Diesen, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande Sedan begärt volering upplästes och godkändes föl- Densom vill all kammaren bifaller kullurulskoliels hemställan i betänkandet nr 35punklen 6 mom. 1 med godkännande av ulskoltels molivering röslar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil utskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservalionen nr 14 av och , Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då rösiräkning verkställdes volering med omröslningsapparal. Dennaomrösining gav följande resultat: M o m . Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 15 av fmMogård och fm Diesen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller kullurutskotiels hemställan i betänkandet nr 35punklen 6 mom. 2 röslar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 15 av och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslal för ja-proposilionen. Dä rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Dennaomrösining gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskoltets hemställan, dels reserva- 134 lionen nr 16 av och , ochförklarades den förra pro- positionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill atl kammaren bifaller kuliurulskotlets hemsiällan i betänkandet nr 35punkten 6 mom. 4 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 16 av och . Vid omrösining genom uppresning Ibrklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Dä rösiräkning verkställdes volering med omröslningsapparal. Dennaomröstning gav följande resuliai: Ja- 257 Nej - 41 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 17 avfru och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: