prot · FZ09134 · 1975-12-31 00:00:00 — För att med framgång, , kunna sätta SIA-skutan i sjön ochförmå den all segla i lugnt väder - man seglar bäst då, dock behöver man vind -krävs onekligen en fortbildning av så många lärare som möjligt i denkursverksamhetsform som vi prioriterar, nämligen den kortare utbildningen ispecialpedagogik. Denna behöver alla lärare, inte minst i den kommandeSlA-grundskolan. Dåherr talmannen tittade strängt på mig för alt jag överskred tiden i milt förraanförande, glömde jag att framställa något yrkande och ber därför nu att fåyrka bifall till reservationerna 13, 15, 17, 18, 22 och 24. Hen () kort genmäle: Fredagenden ''''" talman! Jag noterade med ett leende alt 21 mai 1976 försökasegla i lugnt väder, men all han sedan ändå ville ha litet vind. --------------- Jag troratt vi är överens om all del skall vara lagom vind för au SIA- Skolans inre arbete arbetetskall kunna fungera praktiskt i fortsättningen. m. in. slå bakom och blåsa på seglen för en seglats i rätt riktning. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Som västkuslbo vill jag säga alt detnog inte räcker med att , jag och några lill blåser på seglen. Fröken (): Många förhoppningar har knutits till del arbete som utmynnar iett riksdagsbeslut i anslutning till den s. k. . Skolan har påsenare år i ökande utsträckning haft svårigheter att fullgöra sin dubbla uppgiflalt meddela kunskaper och all ge social fostran. Elever har klagat, föräldrarhar varit oroliga, ambitiösa lärare har misströstat om sina möjligheter attsköta sill arbete och skolmyndigheterna har haft ständiga bekymmer för att fåfram resurser till skolans behov. Förslag lill förbättringar har duggat tältoch i utbildningsutskott och riksdag har vi med varm hand överiämnal åtSIA-utredningen alt försöka klara upp de problem som buntar av motioneraktualiserat. Det har inneburit en lättnad för dagen, men vi har varit välmedvetna om all skulle komma då problemen måste lösas. Och är vidär. Vadjag särskilt vill visa på är all ett SIA-beslut här i i sig självtinte löser några problem. Lika väl som många krafter i samhället har varitdelaktiga i kritiken av skolan som gått, lika väl måste alla dessakrafter nu vara med om all skapa förhållanden i skolan som gör det möjligt attförverkliga de mål vi ställt upp för den. Denstörsta förändringen av nuvarande förhållanden föreslås bli alt en del avstatsanslaget lill skolan,den s. k. förslärkningsresursen, överförs tillkommunerna. Meningen är att man lokalt på ett smidigare sätl skall kunnaanpassa användningen av dessa medel till det verkliga behovet. Den förändringenhar man varit ense om i utredning, proposition och utskott. Dessa medel kangivetvis användas för alt stimulera engagemanget från olika berörda parter.Men aldrig så myckel pengar räcker inte till för all locka fram engagemang, ominte viljan lill en insats finns. Det är här som SIA-skolan blir en ulmaningtill elever och skolpersonal, till föräldrar och organisationer all tillsammansmed skolmyndigheterna försöka göra skolan till den "positivt skapandekraft i samhällsutvecklingen" som mål och riktlinjer talar om. Det ärmycket möjligt, t. o. m. troligt, att de resurser utskottel föreslårskall ställas till förfogande visar sig otillräckliga. Framliden får utvisavilka initiativ som kan vara värda alt satsa på. Där viljan och engagemangetflnns, där bör också ekonomiska resurser ställas lill förfogande. När det gäller frågan omstöd lill aktiviteter av olika slag är det för mig angeläget att betonavikten av att ge föreningar och organisationer. som enligt SIA-förslagelskall medverka inom den samlade skoldagens den ram, den ekonomiska hjälpde behöver för att klara den uppgiflen. lämpligt sätt för denhjälpen är enligt min uppfattning att höja bidraget --- till del lokalaaktivitelsstödel. Jag vill därför yrka bifall lill reservationen Skolansinre arbete nr 11 liksom till övriga reservationer där milt namn förekommer. '" Närdet gäller reservationen 15 anser jag att frågan om bl. a. huvudlärare har attgöra med en strävan att så långt möjligt trygga samma pedagogiska kvalitet ilandets alla skolor. Vi har från sida med tillfredsställelsehälsat den decentralisering av beslutsfattandet som SIA-förslaget innebär. Menpå den här punkten menar vi att de pedagogiska fördelarna av del nuvarandecentralt reglerade systemet är så väsentliga att de bör bevaras i SIA-skolan. Detförslag till skolreform som vi behandlar i kammaren löser inte allaproblem. Det syftar huvudsakligen till yttre administrativt-or-ganisaloriskaförändringar, har man sagt. I varje fall är det sant så till vida att den delenav de yttre formernas innehåll som läroplanerna utgör ännu inte bearbetats. Enöversyn av läroplanerna har emellertid aviserats för både ochgymnasieskolan. Frånfolkpartiets sida har vi föreslagit att denna översyn skall bli förutsättningslösoch därom har utskottet blivit ense. Utskottel har också enats om att föreslåatt företrädare för de partier som är representerade i skall medverkai översynsarbete. Det är angeläget med avseende på alla demånga förändringar av läroplanen som föreslagits i motionerna eller somläroplansöversynen kan finna anledning att göra. Särskilt viktigt tror jagemellertid detta är i fråga om samlevnadsundervisningen som måste ge sig in påområden där kontroversiella värderingar råder. Tillsammansmed väckte jag en motion som till sill innehålli stort sett bygger på de synpunkter som framfört i sittremissvar på betänkandet Sexual- och samlevnadsundervisning. Även om vårmotion formellt inte bifallits, kan jag dock med tillfredsställelse konstatera,att utskottet biträtt själva huvudtanken i motionen. Utskottet föreslårnämligen att fastställande av lärarhandledning m. m. i sexual- ochsamlevnadsundervisning inom bör ske efter hörande avföreträdare för de politiska partierna. Dessa skall knytas till arbetet medläroplansöversynen. Av allt att döma blir delta också beslut. a.till följd härav har jag anledning att räkna med att de i vår motion framfördasynpunkterna kommer alt beaktas i det kommande läroplansarbetet. Tillsist vill jag, herr talman, ta upp en detalj som inte berörts vare sig i propositioneneller i någon motion. Sedan utskottet justerade SIA-betänkandel, har jag fåttta del av ett brev från förskolsköterskor. I del brevet heter det bl. "Iproposilionen - sid. 325 - förordar föredragande statsråd, alt elev vårdskonferensen bör vara .obligatorisk såväl i grund- som gymnasie- 77 Skolans inre arbete in. Konferensenbeslår av rektor eller studiereklor, berörd klassföreståndare, kuratoroch/eller psykolog vid skolan samt den eller de personer i rektorsområdet, varsnärvaro anses påkallad för ärendets behandling. Ulanatt vara obligatorisk ingår elevvårdskonferensen som ett naturiigt momenti skolans arbete. Skolsköterskan har alllid haft sin givna plats ielevvårdskonferensen. Skolsköterskanär den elevvårdsfunklionär som varit etablerad i skolan längst. Vianser att det i elevvårdskonferensen alltid bör ingå pedagogisk, psy-ko-socialsamt medicinsk expertis; detta för att få den enskilde elevens hela situationbelyst. Vi finner det därför ytterst anmärkningsvärt, att skolsköterskan ejsärskilt omnämns bland de funktionärer som ska ingå ielevvårdskonferensen." Dåjag förmodar att det är ett rent förbiseende att skolsköterskorna inte särskiltnämns i detta sammanhang, ber jag statsrådet, som ju är närvarande i kammaren,alt bekräfta att så är fallet. Varje tillfälle att undanröja missförstånd börutnyttjas. 1detta anförande instämde i (fp). Låt mig göra ett förtydligandebeträffande elevvårdskonferenserna. Uppgiften för dessa konferenser är intebara elevvårdande, utan de har även rent sociala och pedagogiska uppgifter. Vihar då i proposilionen vall att göra en "minimireglering" av vilkasom alltid bör vara med i konferenserna med hänsyn lill de utökade uppgiftersom elevvårdskonferenserna kommer att få. För alt undvika missförstånd vill jagsäga all självfallet skall skolhälsovårdspersonalen vara med i konferensen närdenna handlägger frågor som berör skolhälsovårdspersona-lens område. Jag anseratt delta täcks av propositionens skrivning. (vpk): Jag skall beröra ett enda avsnitt som behandlats i samband medbetänkandet om skolans inre arbete, könsrollsfi;ågan. Imotionen 2152 kräver vi kommunisterna dels alt kvinnornassituation och deras insatser beaktas inom varje ämne, dels att ett särskiltämne om kvinnans ställning och kvinnofrågans utveckling införs i grundskolansoch gymnasieskolans läroplaner. Dessutom kräver vi att fortbildning i s. k.kvinnofrågor ordnas för lärare främst i samhällsvetenskapliga ämnen, attyrkesvägledningen får målsättningen att bryta könssegregering i linjeval och påarbetsmarknad samt alt yrkesvägledare ges en härför avsedd utbildning. Kvinnodiskrimineringenhar sin grund ute i samhällslivet och inte i skolan. Diskrimineringen avkvinnan kan inte heller avskaffas bara genom undervisning. Därtill krävsförändringar i samhällslivet och på arbetsplatserna, i heladen härskande ideologin och de attityder och hand- Nr 134 lingar som dennager upphov lill. Men skolan kan förhålla sig på två den sätt tillkvinnodiskrimineringen - ett är all passivt bara återspegla och därmed förslärka den,ett annat är all aktivt angripa kvinnodiskri- ---- minerandeföreställningar och därmed fostra eleverna så all de kommer Skolans inrearbete att ställa krav på förändringar i samhället utanför skolan. Skolämnenahar behandlat kvinnorna på ett diskriminerande sätt. Endast undantagsvisbärs kvinnornas insatser fram. Detta kan sägas återspegla en mansdomineradvärid, men förklaringen lill denna mansdominans och kvinnans undanträngdaplats ges myckel sällan eller diskuteras inte alls: Vi anser alt detta gör ettsärskilt ämne som lar upp kvinnofrågan i historia och nutid angeläget. Detskulle göra eleverna uppmärksamma på frågan och underlätta för dem att kritisktgranska såväl lärostoffet i andra ämnen som förhållandena i samhället överhuvud taget. Detta måste enligt vår mening beaktas när nya läroplaner utarbetasför grundskola och gymnasieskola. Självfalletmåste lärarna i enlighet härmed ges utbildning i "kvinnofrågan".Delta gäller inte bara lärare som undervisar, i ämnet ulan alla lärare. Del ärviktigt att de som handhar en så stor del av barnens och ungdomens fostransjälva bibringas medvetenhet om de fördomar och traditioner som ligger tillgrund för kvinnodiskrimineringen och all de aktivt motverkar dessa företeelser. Detär vidare av särskilt stor vikt att yrkesvägledarna får ulbildnirig för attkunna hålla sig aktiva när det gäller segregeringen i yrkesvalet. Alltillgänglig statistik visar att de förändringar som skett på det här området ärså små att de knappt märks. läste av pojkarna iårskurs nio teknik, medan bara en halv procent av flickorna gjorde det. avpojkarna i samma årskurs deltog i träslöjd eller metallslöjd, medan avflickorna dellog i textilslöjd. Yrkesvalen längre fram följer samma mönster.Herr Nordslrandhs anmärkning härvidlag är naturligtvis viktig; vi vill inte haen omvänd könsroll inom lärarkåren och inte heller inom arbetslivet i övrigt. Självfalletkan inte enbart yrkesvägledningen i skolan göra underverk. Även ute iarbetslivet är kvinnorna diskriminerade. De som arbetar i de s. k. kvinnoyrkenafår sämre betalt än de som arbetar i manligt dominerade yrken. För att enkönsutjämning ute i arbetslivet skall ske krävs en lönemässig utjämning mellankönen. Kvinnolönerna måste höjas och kvinnornas befordringsmöjligheierförbättras, som en rad andra åtgärder måste vidtas: förbättradbarnomsorg och kamp mot den kvinnoförtryckande ideologi som mynislås isamhället som helhet. Mendetta kan ju inte få bli argument för att man skall avstå från att göra någonting beträffande de ämnen som läses i skolan eller i skolans yrkesvägledning. Jag vill i detta sammanhang säga att det könsrolls projekt som bedrivs av är ett tecken på att proble matiken har uppmärksammats på del hållet. Det är ett steg i rätt riktning. Den rapport som SÖ publicerade 1975 innehåller också förslag som ligger 79 Nr 134 i linje med vad vi kräver. Fredagenden Förslaget i propositionen om fortbildning i tre olika steg ikönsrolls- frågorkan vi också stödja, även om vi tycker att det är en tämligen --------------- ---------------------------------------- blygsam satsning. Skolans inre arbete Meddetta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall till reservationen. '" '" 21 i av migberörda delar och lill reservationen 25 vid utbildningsut skottets belänkande. HerrGUSTAFSSON i (s): Det har fallit på min lott att på utbildningsutskoitets vägnarkommentera en del av de reservationer som fogats till utbildningsutskottetsbetänkande nr 30. Med hänsyn till tidspressen kan det bara bli ytterligt kortakommentarer. Jag tar reservationerna i nummerordning. Reservationen12 av vpk behandlar företagsskolorna. Utskottet avstyrker reservanternasförslag, och jag hänvisar till motiveringen i trycket. Låt mig emellertid läggatill ett par ord. Man får förutsätta att den aviserade gymnasieutredningenknappast kan undgå att belysa frågan om samspelet mellan utbildning ocharbetsliv. I det sammanhanget blir det enligt min mening naturligt attdiskutera även förelagsskolornas ställning och funktion. Gymnasieutredningenhar förutskickats ske under pariamentarisk medverkan. Där kan då partiernagöra bedömningar i ett större sammanhang och inte som vpk nu bryta ut baraföretagsskolorna ur ungdomsulbildningssammanhangel. Reservationen13 av andas oro för att den del av förstärkningsresursen, som äravsedd för undervisningsändamål, skall minskas. Reservanterna önskar nu ettuttalande om all en minskning inte får göras. Utskottel avstyrker detta ochhänvisar till alt regeringen skall återkomma lill senare i den härfrågan. Vi behöver alltså inte la ställning i sakfrågan . Reservationen14 av vpk om statsflnansiering av all skolverksamhet avstyrker ulskollet. Vihänvisar här självfallet till SSK-ulredningen som behandlar bl. Att nu la ställning i sakfrågan måste anses förhastat. Reservationen21 av vpk, rubricerad utbildningspolitikens målsättningar m. m., lar upp enrad frågor som direkt eller indirekt är läroplansfrågor. Ulskollet avstyrkerreservantens förslag med hänvisning lill sitt tillkännagivande omparlamentarisk medverkan i SÖ:s läroplansöversyn för . Ocksåhär är det alltså procedurskäl för avslyrkan. Vi anser nämligen alt förslagenbör sakprövas i det samlade perspektiv som en läroplansöversyn ger. Reservationen 22 avmoderaterna begär ett uttalande att frågor om basfärdigheterna bör fåhög prioritet i läroplansöversynen för . I proposilionen på s. 225sägs "all ökad tonvikt måste läggas på bas- 80 färdigheter". Man kan därför utgå från att frågan ombasfärdigheter kom- mer att tillmätas storvikt i det kommande läroplansarbetet och utskottet anser att del inte behövergöras något särskilt uttalande . Iläroplansarbetet kommer dessutom parlamentariker att medverka från alla partieri . Man kan förutsätta att partiernas representanter då får tillfälleatt föra fram och verka för sina ståndpunkter också i fråga ombasfärdigheternas omfattning. Reservationen23 av påyrkar att i direktiven till den kommande gymnasieutredningenskall slås fast att utredningen skall pröva, om del är möjligt att iungdomsskolan genomföra ett treterminssystem med en obligatorisk prakliklermin.Reservanterna avser att praktiken skall syfta lill allmänna kunskaper om ochupplevelser av arbetslivet. Utskottetavstyrker förslaget om att det i direktiven till gymnasieutredningen skrivs utredningen ovillkorligen skall pröva treler-minssystemet med prakliklermin.Utskottel anser för sin del del inte önskvärt att binda utredningen alt lillvarje pris pröva just iretermins-alternalivei. Detta innebär ju betydandeförändringar inte bara för skolan, utan också för arbetsliv och frilid, bl. Kanske man kan nå reservanternas syften med praktiken genom mindreomvälvande metoder inom ramen för det system vi har . Ulskollet nöjer sigdärför med att säga, alt gymnasieuiredningen kan komma att överväga frågan. Reservationen24 är den enda samlade borgerliga reservationen och den gäller statsbidrag lillstudie- och yrkesorientering vid vissa privatskolor. Ordföranden i utskottethar redan berört detta i en tidigare polemik med i Slaffanslorp.Jag vill bara säga alt eftersom SSK skall se över formerna för statsbidrag tillenskild utbildning, ter det sig naturligt för utskottet att avstyrkareservanternas förslag. i Slaffanslorp sade i sitt inlägg atteflersom del är så få privatskolor kan det inte skada att lämna dem ett stöd.Utskottet ger sig dock inte in i en diskussion om privatskolornas omfång och omdet är nyttigt eller skadligt att stödja dem, utan vi hänvisar bara till SSK. Reservationen25 av vpk behandlar fortbildning av yrkesvägledare beträffande könsroller. Dåpropositionen tar upp fortbildning bl. a. just i könsrollsfrågor behövermotionen 2152 yrkandet 3, som ligger bakom reservationen, inte föranleda någonåtgärd. Med vad jag anfört yrkar jag avslag på reservationerna 12, 13, 14, 21,22, 23, 24 och 25. Skolansinre arbete m. m. () kortgenmäle: Belräffande reservationen 13 om resurser förundervisningsändamål vill jag understryka vad som är huvudyrkandet, nämligenatt bör beträffande det fortsatta statsbidraget uttala all någonminskning i förhållande lill nuläget i den del av resurserna som är avsedd förundervisningsändamål inte får ske. En minskande lärartäthet i börinte bli propositionens slutresultat. Vi menar alltså att det icke är vare sigförhastat eller för tidigt alt göra detta uttalande. I motsats lill herrGustafsson i Barkaby menar vi alt 6 protokoll 1975/76:134-135 Nr 134 redan nu kunde ha tagit ställning i sakfrågan såsom ett direktiv förden Fredagenden kommande fördelningen av resurserna. 21 mai 1976 Beträffandereservationen 22 om basfärdigheterna är det riktigt au ui- --------------- skottetgör ett uttalande som kan uppfattas av mottagaren som att bas- Skolans inre arbete färdigheterna skall ha hög prioritet i den kommande läroplansöversynen. Vi är dock inte lika övertygade om alt del är tillräckligt, ulan villklart säga ifrån att dessabasfärdigheter bör få hög prioritet. Om ökade möjlig- Detär klart, som framhöll, att partiernas representanter heter for skolelever iläroplansöversynen kan ta upp saken om den inte skulle bli behandlad. att få praktisk yrkes- Detär dock icke samma garanti för resultat som om gjorde erfarenhet ettklart uttalande . Vadbeträffar reservationen 24 om statsbidrag till studie- och yrkesorienteringenvid vissa privatskolor,,där också vi moderater återfinns som bärare avreservationen, vill jag säga alt ingenting hindrar ju all SSK-ulredningen görbedömningar om den saken även om vi nu ur räll-visesynpunkl beslutarom ett uttalande och en beställning all privatskolorna i delta avseende skallbli likställda med de kommunala skolorna i vårt land. HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäle: sade att han inte var lika övertygad om alt utskottelsuttalande skulle göra någon nytta. Nej, jag vet att ärytterligt misstänksam mot de uttalanden utskottet gör vid olika tillfällen. Hanvill ha ytterligare förlydliganden nästan ständigt. Men i detta fall får herrNordstrandh nöja sig med vad utskottet sagt. Jag tycker faktiskt all det bordevara lill fyllest även för honom i det här sammanhanget. Närdet gäller reservationen 24 och SSK brukar det vara så, all när en utredninghar ett ärende för hantering, undviker utskottet att ta ställning. Det hargivits exempel på den saken förut i debatten, och då hade jag vet inte någon erinran mot metoden. Jagpåminner om all detta är ett proceduryrkande som utskottet har och ingetsakyrkande. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Jag vill bara säga i Barkaby alt man inte kan uttryckasig tillräckligt tydligt för all bli åtlydd. Fru statsrådet , som meddelat all hon isamband med behandlingen av delta belänkande ämnade besvara ()anmälda inlerpellalion. 1975/76:177, om ökade möjligheter förskolelever all få praktisk yrkeserfarenhet, erhöll ordet och anförde: frågat mig om jag är villig att initiera en omfattandeförsöksverksamhet med sikte på att öka elevernas möj- 82 ligheter att under sin utbildning på högstadium och igym- ' nasieskolan få praktiskyrkeserfarenhet. Påflera områden pågår ett omfattande arbete med att undersöka förutsättningarna förall elever i grundskola och gymnasieskola i ökad utsträckning skall fåmöjlighet att erhålla erfarenheter från arbetslivet. Envidgad praktisk yrkesorientering bör enligt min mening ses som ett led iskolans totala strävan alt öka den praktiska inriktningen av skolansverksamhet. En ökad praktisk inriktning kan åstadkommas genom alt eleverna ihögre grad får möta ett verklighetsnära innehåll i undervisningen, får lärakänna verkligheten utanför skolan genom studiebesök etc. och får möjlighet atti skolan träffa personer från del övriga samhället. En fortlöpande orienteringom arbetslivet liksom praktisk erfarenhet utgör också viktiga inslag i strävanall öka den praktiska inriktningen. 1 pågående arbete medöversyn av olika läroplaner är detta en väsentlig strävan. Iproposilionen om skolans inre arbete (propositionen 1975/76:39) framhålls attden praktiska arbeislivsorienteringen i bör förstärkas för all gealla elever kunskaper om och insikter i arbetslivets villkor. Enligt uttalandeni nämnda proposition bör arbetslivskonlakterna vidgas i jämförelse meddagsläget. Ett uppdrag åt aviseras i propositionen, varvidden praktiska arbelslivsorienteringens längd, former, innehåll och föriäggningbör behandlas. Jaghar i annat sammanhang aviserat en översyn av utbildningen på gymnasial nivå.Det torde i detta sammanhang vara lämpligt all överväga formerna för ökadyrkeserfarenhet också för studerande på detta stadium. Somresultat av det pågående översynsarbetet och det uppdrag som senare kommer attlämnas, förväntar jag mig ett heltäckande program för kontakter mellan skolanoch arbetslivet. Kontakterna med arbetslivet kan avse såväl den arbetsplats somskolan själv utgör som arbetsplatser utanför skolan. Möjligheterna börundersökas all utnyttja varje tillfälle i undervisningen till kontakter medarbetslivet genom t. ex. medverkan av representanter för arbetslivet, fackligarepresentanter osv. Utöverdenna obligatoriska verksamhet måste möjligheter flnnas fr. o. m. högstadietatt öka arbetslivskonlakterna för enskilda elever både i form av studiebesökoch . Självfalletär det betydelsefullt med försöksverksamhet under arbetet med att ange ramaroch innehåll i ett utökat program för arbetslivs-kontakter. Skolöverstyrelsenplanerar enligt vad jag erfarit försöksverksamhet i ett antal kommuner fr. o.m. /78 på grundval av vad som anges i proposilionen om skolans inrearbete och vad som framkommer i läroplansarbetei. Verksamheten bör knytas tillde lokala och regionala råden för samverkan skola-arbetsliv. Somframgår av denna redovisning pågår ett utvecklingsarbete på flera områden föralt öka elevernas möjligheter att erhålla praktisk yrkeserfarenhet understudietiden. Jag fäster personligen stor vikt vid att dessa intentionerförverkligas. Skolansinre arbete m. m. Omökade möjligheter för skolelever att få praktisk yrkeserfarenhet Nr 134 (): den "talman! En strävan i reformarbetet inom skolan måste vara att 21 mai 1976 eleverna en rikare erfarenhetsbakgrund och möjlighet att mer allsidigt Skolans inre arbete Jag tror det var som ganska träffande m. m. karakteriserade den svenska skolan som rik på information men fattig Vad hanmenade var att undervisningen ger eleverna teo- Om ökade möjlig- retiskakunskaper men begränsade möjligheter all ta ansvar och utveckla heter for skolelever enskapande aktivitet. att få praktisk yrkes- Mot denna bakgrund är ett av de mest glädjande inslagen i de senaste erfarenhet årensskoldebatt det starka intresset för att öka kontakterna mellan skola och arbetsliv, inte barasom ett led i all ge eleverna ökad arbetslivsorientering eller bättreyrkeskunskaper ulan också därför att yrkesverksamhet har ett självständigtvärde för individens utveckling. Delär nu förde fram de här synpunkterna.