prot · FY0987 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagkan noiera med ytteriigare förvåning - när remissomgången har gett ell sänegativt resultat - att inle kan komma med ell förslag ompsykiatrisk innehåll i värden. Detär skrämmande om vi är skall fortsätta att ha en psykiatrisk värd,vars innehåll icke är enhetligt över hela landet. Mankan också fråga sig om varie landsting skall behöva göra en egen ulredning.Västmanlands län har-gjort det. Där har man lidigare heller aldrig haftpsykiatrisk vård. har gjort en ulredning. Skall varie länbehöva göra en utredning om sin psykiatriska värd? Jaganser att det är en riksangelägenhet alt den psykiatriska värden fårsammainnehåll över hela landet. Del ärdet viktigaste för patienterna. Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle; Det sista som sade kan jag helt instämma i. Men, fruHjalmarsson, bara för att det komnier en motion i denna fräga kan vi inletillsätta en ny utredning, när vi inte har dragit slutsatserna av denutredning som lidigare gjorts. När fakta är klara, , kommerocksä resultaten. FruHJALMARSSON (s) kort genmäle; Jag kan tala om för i alt del blir ingetresultat av den ulredning som har lagts fram. Därför måste del bli en nyulredning. Herrförste vice talmannen anmälde att i anhållit all tillprotokollet fä antecknat alt han inte ägde räll till ytteriigare replik. Jag vill säga några ord om det som utskottet kallar bislånd avpersonlig art till patienter inom sjukvärden. Med hänsyn till viklen av allfrågan om enskilda personers och frivilliga organisationers medverkan inomsjukvården blir belysi hade del varil värdefullt om utskollet gjort ellsjälvständigt uttalande och inle enbart hänvisat lill välbekanta fakta som attdet finns kuratorer på sjukhus. Under15 år har t, ex. Svenska röda korset byggt upp och utvecklat sin sjukhusvärdinneverksamhel så att det finns I 100 sjukhusvär dinnor. Deras arbeie har vunnit allmän uppskattning både av personal och av sjukvårdshuvudmän och nalurliglvis framför alll av patienterna. Utbyggnad av Men vad motionärerna är ute efter är kanske ändåinte sådana aktiviteter hälso-och sjukvård, somfrämst faller inom den traditionella sjukhusvärdinneverksamheten, m. m. De efterlyser bl, a, åtgärder för att brytapatienternas isolering och till- godose deras behov avmänsklig värme och personligt engagemang, Ireservationen 3 talas om all man utomlands har goda erfarenheter avpalientvänner eller palienlbesökare. Jag vill därför framhålla all vi i Sverigeocksä har en sådan verksamhel, om än i alllför ringa omfattning. Diakonin,frikyrkorna, scouterna och Röda korset har pä sina håll lagil upp sådankontaktverksamhet. Rödakorsare besökte t. ex. är 1973 över 5 000 patienter pälänglidssjukhus och över 7 000 personer pä pensionärshem. Också psykiskt sjukapatienter besöktes, men i mindre omfattning. Detär allmänt känt all kontakten med världen utanför sjukhuset glesnar ju längreen person vårdas pä ett sjukhus. är besöken av släktingar ochvänner räll talrika, men de tunnar ul för alt sä småningom kanske hellupphöra. Patientens situation är ju också sådan all han inle har möjlighet allskaffa sig nya kontakter. En speciellt svår situation har de patienter som ärinvandrare och har språksvårigheter. Del finns därför etl omätligt behov avfrivilliga insalser på de här områdena. Delskulle också vara bra om speciella befattningshavare inom sjukvården hade lilluppgift att hålla kontakt med de enskilda och organisationerna för allstimulera och öka insatserna av frivilliga. Defrivilligas insatser får nalurliglvis inte betraktas som ingrepp i personalensfunktioner, och de fär inle heller uppfattas som kritik mol de anställda. Menjag tror all de anställda själva är bland de första all understryka all de ärså fä och att deras lid är sä upplagen av annat all de inle hinner tillgodosepatienternas hela behov av omvårdnad. Endiskussion av de här frågorna, som har många skilda aspekter, hade varillämplig att slimulera i del här sammanhangei. Meddelta, herr talman, yrkar jag bifall lill reservaiionen 3. i Öskevik(c): Den debatt som förs med anledning av föreliggande utskottsbetänkande ären del av den debatl om den svenska sjukvården som vi rent allmänl för överhela landet - en debatt som pågått i många är och som säkerligen inle kommerall avstanna på länge . folkpartimolion som ligger lill grund förden första reservationen angesvissa avsnitt inom sjukvårdsområdet där del allmänl uppfattas alt bristföreligger, alt vårdmöjlighelerna inle motsvarar efterfrågan. Vi vet all alltinte är bra inom svensk sjukvård. Del är ingen nyhet. Vi vet all det finns köeroch långa väntetider inom olika vårdområden. Man klagar över attmänsklig kontakt saknas mellan värdare och vårdad, all det är bristandesamordning mellan sjukvård och socialvård. Delär kanske värt att påpeka i det här sammanhanget att vårdutbudet i vårt landhar ökal mycket kraftigi de senasie decennierna, men all vårdefterfrågansamtidigt har ökat ännu snabbare. Varförhar vi då hamnai i della läge? Del är nalurliglvis inle möjligl att i några fåord försöka analysera orsakerna. Men låt mig ta några exempel, som ordförandeni utskollet var inne pä. Vi har fält elt ökat antal åldringar och därmed störrevårdbehov. Vi har fäll in mer av ytterst resurskrävande specialiteter inomsjukvärden på grundval av de medicinska framsteg som gjorts. 1reservaiionen 1 föreslås nu all regeringen skall förelägga ellprogram för den fortsatta utbyggnaden av hälso- och sjukvärden. Den som harföfit utvecklingen inom sjukvårdsområdet de senasie decennierna måsle varaslarkl skeptisk till en hårt centraliserad programmering och styrning på dethär viktiga samhällsområdet. Vi har , som påpekats här, ett intimtsamarbete i planeringshänseende mellan , sjukvårdshuvudmännenoch SPRI - samarbetet genom det sistnämnda organet gäller främst tekniskutrustning och organisation. Sjukvårdshuvudmännen- landstingen - bör ha det primära ansvaret för den regionala planeringen,della inle minst med lanke pä de lokala skillnader som finns mellan olikasjukvårdsdistrikt men också därför all man lokall vel var brislen är störst ochkan prioritera resurser därefter. Cenlerns representanter i utskottet har inlekunnai finna all man skulle vinna någol konkret resullal i sjukvårdsarbetet medell program av den typ som föreslås i reservaiionen. Imotionen 766 av fröken m. fl. från har begärts enlagändring sä alt sjukvårdshuvudmännen i likhet med vad som gäller förålderdomshemsvärd skulle få rätt alt tillämpa differentierade avgifter inomlångtidssjukvården. Efter allmänna motionstidens utgång har regeringen gettsocialutredningen i uppdrag att ulreda och lägga fram förslag i frågan.Vi har därför inget yrkande på den punklen. Ulanatt pä något säll föregripa behandlingen av denna fråga vill jag ändå betonaviklen av all olika avgifissäitning inom varandra näraliggande vårdområdeninle tilläts styra vårdefterfrågan. För en riktig nivåstrukturering inom olikavårdformer är del nödvändigi med kostnadsneutralitet. Det konkreta värdbehovetpä olika nivåer bör alllid utgöra grund för samhällets vårdaktiviieter. Iförlängningen av della resonemang är del också nödvändigi med ell sådantgenerellt bidrags- och avgiftssystem jnom exempelvis hemsjukvården.Utredningen härom pågår också f n. Med det anförda, herr talman,yrkar jag bifall lill ulskollels hemställan. Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. Hen CARLSHAMRE (m); Mänga har frägai varför inle socialutskottets moderala ledamöter haranslutit sig lill reservaiionen 3 av , som Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. handlar om bistånd av personligart genom bl. a. religiösa samfund för patienter inom sjukvärden. Anledningentill att och jag inle har undertecknat denna reservalion haringet samband med dess sakinnehåll. Den skulle i och för sig i sin helhet kunnavara klippt ur moderata samlingspartiets partiprogram, och vi har ingenling attinvända mot de resonemang som förs i reservationen. Anledningen är dubbel. Fördel första är det över huvud taget, i varie fall i nu aktuell form, knappast enriksdagsfräga. Del framgår också ullryckligen av reservationen, där det ståratt det är en viklig uppgift för sjukvårdshuvudmännen i samråd med deanställdas organisationer att klara upp dessa frågor. Sjukvårdshuvudmännen ochde anställdas organisalioner är inte företrädda i , och haringen befälsräll över dem. Därför kan man inte komma längre än möjligen lillden effekt som ell allmänl ullalande eller en viljeyttring frän kanha i andra former än de vanliga besluismässiga. Fördel andra - vilket är mera avgörande - har vi som bekant i utskotten icke attta ställning lill reservationer utan till motioner och propositioner. Vad vi isocialutskottet hade att behandla var motionen 1290, som i mycket hög gradskifier sig från reservationen 3. Reservationen tillkom med anledning avmolionen. Anledningen är enligt mitt sätt att se så pass avlägsen all detnästan skulle varil fräga om ett utskollsinitiativ, om del hade blivitmajoritet för det som framfördes i reservationen. I motionen, som vi alltsåhade att ta slällning till, fanns dels ell resonemang om vad som måsle anseshöra till den andliga värden pä sjukhusen - och den frågan handhas i annanordning -, dels några allmänl vänliga ord om frivilliga insatser saml etl, somjag tycker, ganska bisarrt uppslag avseende telefonlistor i sjukhusensakutmottagningar. Det var alltsammans. I den motionen kunde ochjag inte hitta någonting alt yrka bifall till och reservera oss för.Reservaiionen har vi i och för sig ingenting att invända mot. Men den har vi liksomriksdagens övriga ledamöier inte sett förrän den kom i tryck. Nuhar alllsä och jag tagit ställning för utskottsmajoriletensförslag och kommer självfallet all biträda det i den volering som följer. Menjag vill gärna önska lycka lill i voteringen - min och herrÅkerlinds hjälp förutan. I detta anförandeinstämde (). Hen (); Jag hade egentligen inte tänkt föriänga debatten ytterligare, men ettyttrande som i fällde lycker jag ändå måstekompletteras med en upplysning. sade ungefär att vi i har gjort del möjligl för allmänhetenall efterfråga sjukvård. Han var inle säker pä all det är lika väl ställt iEngland i det avseendet. Det är självfallet en fräga som man reser: Om vi iSverige satsar mycket större resurser pä vär sjukvård än vad man gör i ,men ändå inte kan lösa problemet med kontinuiteten lika väl, kan delevenluelll bero pä att det är mindre efterfrågan pä sjukvård i ? Del ären befogad fråga, men jag tror inle att orsaken är den angivna, framför allt avell skäl, nämligen att man i faktiskt har kommii längre än i Sverigenär del gäller alt göra del möjligl för människor att efterfråga sjukvård.Sjukvården är hell gratis i . Vi betalar ändå en patientavgift i Sverigeom vi går lill doktorn. Även om den inte är så slor, och man kan säga att människorhar råd med den, är del i alla fall en viss avgift. IEngland belalar man alltså ingenling när man går lill sin allmänläkare. Dåuppställer sig snarare den fråga som jag riktade till en hel del personer iEngland; Får ni inte en alllför stor efterfrågan på sjukvård när ni inte tarbetalt alls av patienterna? Del svar som jag fick var ganska intressant: Detflnns en hel del människor som springer till doktorn litet för ofta därför altdet ingenting kostar, men just därför att de måste komma lillbaka lill sammaläkare får läkaren en uppfattning om dem och har möjlighel alt la itu med delverkliga problem som ligger under della myckna springande till doktorn medkanske ganska banala åkommor - ett psykologiskt ellersocialt problem. Dettaär någonting som vi missar i , därför alt människor av den typ som delhär är fråga om går till en rad olika läkare, som inte har kontakt sinsemellan.Även i det fallet tror jag att det engelska systemet erbjuder en viss fördel.Herr i kan ju glädja sig åt att det, såvitt jag vet, varhans partivänner som i regeringsställning införde della syslem med heltkostnadsfri sjukvård i . i Öskevik var skeptisk gentemot ell system som var hårtcentraldirigerat - man vet bäsl lokalt. Det stämmer hell och hället med minuppfattning. Vi skall inle la ifrån landstingen ett enda uns av derasbeslutanderätt. Tvärtom skall vi öka beslutanderätten, t. ex. - som jag föreslagit i enmoiion som kommer att behandlas senare - när del gäller sjukhusbyggnader och invesieringar. Men det som vi diskuterar är ju frågan om ett program för sjukvårdens utveckling pä skall beslutas av eller av . Hur mycket man än är förfiusl i -jag förbehåller mig rällen alt pä vissa punkler kritisera - kan ingen bestrida all riks dagen är mera demokratiskt förankrad än . Del är det som det gäller och inle frågan om landstingens kompelens - nu tror jag alt jag har sagt det , och jag tänker inte upprepa det. Socialstyrelsenhar ställt samman elt program, som har varit ute på remiss, och frågan är omriksdagen skall få ta ställning till resultatet. Jag tror inte, ,att man behöver vara ängslig för alt del skall bli en lottningsfråga. Hittillshar inle socialulskotlel besvärat med alllför mänga loltningar. Delborde finnas möjlighet att fä ell bra förslag från utskottet även i det härfallet. HerrWachtmeister i var inte nöjd med och mina insatserförra året i fråga om specialistläkarna. I så fall har vi väl Utbyggnadav hälso - och sjukvård, m. m. Utbyggnadav hälso- och sjukvård, m. m. från hans synpunkiutvecklats lill del bällre. Del gäller inte partikamrater,som i stället har utvecklats åt andra hållet. HenKARLSSON i (s): Jag ber att få lacka å det engelska la-bourparliels vägnarför del fina erkännande han gav ät dess sjukvårdspolitik. Men jag vågar ändåpåstå alt det finns åtskilligt i den engelska sjukvården som skulle kunna varabättre. Det är inle säkert att den, om man ser det i stort, är bällre än densvenska. Emellerlid är den här diskussionen tämligen meningslös, eftersomvarken eller jag kan med kraft belägga de synpunkler vi har; vikänner ju inte lill grunden för och vidden av den engelska sjukvärden ijämförelse med den svenska. Vadjag sade om lottning var bara etl exempel. Om vi skulle föfia och denna lolleririksdag skulle uttala sig i sjukvårdsfrågorna, skullevi naturiiglvis kunna hamna i en lottningssituation. Del är ju inte säkert allherr och jag skulle vara överens, och ett voleringsresultai skullekunna bli hälften mol hälften. Del tror jag skulle vara djupt olyckligt. Jagskall ocksä be alt fä instämma med i Öskevik när del gällervärdavgifierna. Del är naturligtvis angeläget all åstadkomma ell resullal sominnebär alt också landslingen skall kunna fä ta ut differentieradevårdavgifier. Slutligenetl ord lill , som jag inte hade lillfälle alt replikeratidigare. Om jag skall la pä orden sä lycks hon vara slörreexpert än t. o. m. i de här frågorna, och dä har jag välingenling annal all göra än att ge mig. Men sä myckel är klart att vi inte kanvara med om att tillsätta en ny utredning innan vi har fäll resultatet klarlagtfrån den ulredning som lidigare har gjorts inom delta område. När den saken ärklar, , kan det finnas anledning att ta upp diskussionen pånytt. Del är klart att den här har vissa problem med jämviktslägel.Men vi har ju kunnat besluta om åtskilliga viktiga frågor och skulle väl ävenkunna göra det belräffande rikllinjer för sjukvården. Föralt undvika missförstånd vill jag framhålla all jag absolut inle menar all denengelska sjukvården saknar problem, all den skulle representera ellidealtillstånd. Men jag har inle lalal om den engelska sjukvårdens svagheterutan om del som vi skulle kunna lära av den engelska sjukvärden. Del som ärsämre i har vi ingen anledning alt la upp. Exempelvis det slorainslaget av privata patienter pä sjukhusen, som man kämpar med , skall viabsolut inte ge oss in på. Det häller jag med i om,ifall del var det han tänkte pä. Tillherr Carishamre vill jag säga ett par ord, eftersom kammarens ledamöter kanskeflck ett felaktigt inlryck av vad som hänt i utskottet. Jag är lacksam för atthan mellan raderna rekommenderar alla att rösla pä reservationen 3. Precis detsom slår i reservationen sade jag vid utskottsbehandlingen, det nor jag herrCarlshamre drar sig lill minnes. Jag sade att vi bör ta ställning till den härmolionen genom all vidga perspektivet och ta med även annan frivilligverksamhel och undersiryka värdel av den. Del är jag hundraprocentigt säker på,det är därför det står i reservaiionen. Jag begär inle att komma ihåg det. Men jag vill inte all ledamöter skall få enfelaktig bild - alt vi kommer och smyger på någonting efter utskottsbehandlingen.Det är inte fallet. Utbyggnadav hälso- och sjukyård, m. m. FruHJALMARSSON (s): Det är väl någon undanmanöver när i påstår altjag skulle utge mig för att vara slörre expert än . vel jaginle hur niånga experter pä psykiatri de har där-del är väl inle så värstmånga. Själv har jag jobbat inom mentalvård i mänga, . Min moiionsyftar lill alt man skall tillsätta en ulredning. Del väsentliga är inle allbedöma om den bästa specialistutbildningen finns hos eller hosmig. HenCARLSHAMRE (m): Jag gör visst inle anspråk på att komma ihåg alll som harsagl i utskottet, och jag tror inte heller att någon annan av utskottetsledamöier vågar åta sig den minnespresialionen. Det fär väl vara som det kanmed den saken, och jag litar på minne och ord. Närdel gäller den andra frågan - de specialislkompetenta underläkarna och åtvilket håll vi har utvecklals - är hell enkelt skillnaden den, ,all , när och jag reserverade oss på det säll som herrRomanus gör , fanns det en realistisk möjlighet att påverka frågan. Dåskulle det nya läkarfördelningsprogrammet utarbetas, och ett uttalande avriksdagen hade verkligen betytt någol. är läkarfördelningsprogrammetsannolikt under tryckning. Arbetet är alltså nära sin avslutning eller rent avavslutat, och vad vi gör påverkar inledet arbetet. Det är skillnaden, ochdet ärdärför och jag håller fasl vid vår uppfallning i ellsärskill yttrande och självfallet återkommer med konkreta yrkanden om det skullevisa sig att de önskemål vi hade förra årel och allfiämt har icke blivittillgodosedda i det program som komnier . Överiäggningen varhärmed slutad. Proposilioner gavs päbifall till dels utskottets hemställan, dels re- Nr 87 servationen nr 1 av , och förklarades den förrapropositionen y , , varamed övervägande ja besvarad. , . . .Q.,, uppläslesoch godkändes föfiande voleringsproposition: Utbyggnadav Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan ibetän- hälso-och sjukvård, kandet nr 15 punkten 1 röstar ja, m. m. den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRomanus begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat; Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 347 av fruHjalmarsson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering uppläsles ochgodkändes föfiande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 15punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 347. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslat för ja-propositionen. Då herrMellqvist begärde rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering uppläsles och godkändes föfiandevoteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 15 punkten 5 röstar ja,den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRomanus begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav föfiande resultat: Vissastimulansåtgärder för arbetsmiljöförbätt -ringar Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 15punkten 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrRomanus begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 19 Vissastimulansåtgärder för arbetsmiljöförbättringar betänkande nr 16 med anledning av propositionen 1975:66 omvissa stimulansåtgärder för arbetsmiljöförbättringar jämte motion. Ipropositionen 1975:66 hade regeringen () föreslagitriksdagen dels all anta vid proposiiionen fogade förslag till 1. lag om ändringi lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift, 7 protokoll 1975. 1.lag om beslutanderätt för företagareförening i fräga om kredilslöd för arbetsmifiöförbällringar, 3.godkiänna de allmänna riktlinjer för finansieringen och utformningen av slödlill arbetsmifiöförbättringar som föredragande departementschefen angett ipropositionen. Belräffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes föfiande: "Ipropositionen föreslås att staten tecknar garanti för län som skall användasför att finansiera förbättringar av arbelsmifiön, i första hand i mindre ochmedelstora företag. Garantin avser län till ett högsta belopp av 100 000 kr.per företag. Det statliga garantiålagandel gäller totalt 200 mifi. underåren 1975 och 1976. Länegarantintecknas av företagareföreningen i resp. län. För att garanti skall ställaskrävs alt länet avser förbättringar av arbelsmifiön i existerande anläggningarsamt att låneansökan har tillstyrkts av de anställdas företrädare iskyddsfrågor. Lånens löptid avses bli med de tvä första årenamorleringsfria. För att stimulera företagen att förbättra arbelsmifiönföresläs räniebefrielse för de föreslagna garan-lilånen. Föratt täcka kostnaderna för räntebefrielsen och andra kostnader som föfier avförslaget samt för att infria ställda garantier föresläs en höjning avarbetarskyddsavgiften . Ipropositionen redovisas i vilka former arbelsmifiöåtgärder av avsett slag skallkomma till stånd vid statliga myndigheter. avseshärvid få en samordnande funktion. Kommuneroch landstingskommuner föreslås undantagna såväl från garanlisystemet som fränden förhöjda arbetarskyddsavgiften. Erforderliga arbelsmifiöåtgärder av detslag som tas upp i propositionen kommer, liksom pä det statliga området, tillstånd i andra former." I detta sammanhang hade behandlats den medanledning av propositionen väckta molionen 1975:2083 av iAlvesta m. fl. (c), vari hemslällls 1. att beslulade altstatsbidrag skulle kunna utgå för arbetsmifiöförbällringar i äldre förelag meddålig lönsamhet i enlighet med vad som anförts i motionen saml att /76 för detta ändamål anvisa 30 mifi. 2. att i böfian av förelades enredovisning av i vilken omfallning lån och bidrag kunnat bevifias och, om behovdärav fanns, också förelades förslag om en vidgning av ramen för lånegarantinoch/eller statsbidraget. attriksdagen med avslag pä molionen 1975:2083 skulle bifalla propositionen1975:66. Reservationhade avgivits av herrar i , i Öskevik och Andreassoni samt fröken (samtliga c) som ansett att ulskolteibort hemslälla 1. anla det vid proposiiionenfogade förslaget lill lag om ändring i lagen (1971:282) om arbelarskyddsaVgift,