prot · FY0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Men han uttaladesamtidigt förhoppningen att gruppen skulle arbeta så snabbt som möjligt, så snart fick fram ett förslag. Jag vill gärna än en gång stryka under attfrågan om servicen i glesbygderna är en myckel viktig fråga. Det finns ju andramedel som vi använder för atl stimulera orter i glesbygderna, IKS-stödet t. ex.Just detta atl man försöker att stötta upp mindre tätorter i glesbygdernagenom olika åtgärder och genom servicegaranli av det slag som vi har föreslagittror jag är ett verksamt sätt all åstadkomma bättre förhållanden i de härtätorterna och i glesbygderna över huvud taget. Delär meningen att kommunerna själva skall planera åtgärderna, men det är viktigt bakom sig haren statlig garanti som möjligt för kommunerna att fåett säkert stöd niir det giiller att bygga upp en servicegaranti i de mindreorterna. Jag vill iin en gång stryka under vad i sade,nämligen att vi hoppas atl den grupp som sysslar med dessa frågor skall arbetasnabbi så att man kan få fnim ett förslag möjligt. Nr 65 () kort genmäle: Torsdaeen den ''''talman! Del gäller närmast pratet om dämpningen av lillväxt- 24anrill975 takten i och övriga storstadsområden som herr Del är ovedersägligen sä - det kan viil inte heller Regional utveckling bestrida - attdet har skett en tillbakagång i fråga om industrisysselsätiningen i dessaområden. Vad vi säger är endast att det inle är fråga om att generellt hållatillbaka utvecklingen av näringslivet i vissa områden utan atl - del har klartutsagts - dämpningen inte får ske på sådant sätt att det går ut över kravet påen differentierad arbetsmarknad. Del tycker jag att borde kunnahålla med om vilket område det än gäller i vårt land. Målsättningen bör välvara att bibehålla en differentierad arbetsmarknad, så att inte förändringarnagår ut över befolkningen i socialt hänseende. Somjag nämnde i milt första anförande kan man inte undgå alt konstalera atl detuppstått ett fiyttningsunderskolt i de båda storstadsområdena ochGöteborg. Statistiken visar siffror som vi inle kan komma ifrån. Del är ettbefolkningsunderskotl både i och i ävensom iandra områden där del finns en ganska god arbetsmarknad. t.ex. har ett fiyttningsunderskolt på 1 125. Likadant är förhållandet iÖstergötlands län. Slutligenvill jag säga alt motionen av är avstyrkt av utskottet.Utskottet har inte tillstyrkt motionen ulan endast konstaterat vissa fakta ianslutning till motionen. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Det är ganska märkligt när en centerpartist talar om orealistiskpolitik hos andra. Därmed avslöjar han sig själv. menar väl altvi har orealistiska befolkningsramar speciellt i . Mencenterpartiet lovade ju skogslänen 100 000 fier människor . Under1970-ialei har befolkningen i skogsliinen ökat med ca 7 000. Det fattas bara 93000 lill för att skaffa till skogslänen under den lidrymd som ärkvar fram lill 1980. Här kan man verkligen tala om orealistisk politik när mantitlar på vad var ute och lovade med sina belblkningsramar. HerrStridsman förklarar att jag står fast vid en centralistisk politik. Han leverhelt i en overklig viirld. Vad jag sade var atl av de 35 000 nya jobb som hartillkommit har de allra flesta skapats i glesbygder, skogslän ochproblemområden. Del kan väl ändå inte vara att driva en centralistisk politiknär man skapar nya jobb ute i dessa regioner som verkligen har det svårt med sysselsättningen. Vidarefrågar vilka möjligheter ungdomen i ett kom muncentrum har att få jobb. Alltför små möjligheter, , men genom vår politik och den orlsklassificering som har införts menar vi att möjligheterna skall finnas för ungdomen, i varje fall i liinscentra, att få jobb. Men om man skall kunna nå fram till del målet, kriivs atl 42 man bygger upp mer differentierade arbetsmarknader.Slår man sönder hela arbetsmarknaden i småbilar, finns det inga möjligheter alt med recept kunna skaffafram jobb åt ungdomar med god utbildning. HerrSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Jag noterar med tillfredsställelse alt i nuverkligen erkänner all just ortsklassificeringen medför små möjligheter förungdomar som bor i kommuncentra. Han har ett gott råd att ge: fiytta tillprimärcentra. Det understryker vad jag har sagt tidigare, nämligen att han ären av de främsta företrädarna för en centraliseringspolitik. Därmed behöver viinte diskutera mer om det. Sedanvill jag vända mig till . Utskottet säger på s. 18 i betänkandetatl man vill skapa goda sociala förhållanden och service i storstadsområdena.Vi är helt ense om detta, . Också i motiveringen lill vårreservation nr 3 framhålls vikten av goda sociala förhållanden och enfullvärdig service. Läs, , på s. 18, femte stycket, andra meningen. Där står:"Utskottet vill diirför på nytt framhålla att den dämpning avtillväxltakten i och övriga storstadsområden, som innefattasi gällande regionalpolitiska riktlinjer, inte är avsedd att leda till all desociala förhållandena och servicen i dessa områden försämras." Tala omför mig, , vilken dämpning som avses. Inte kan väl atl del beslut som röstade innebar en dämpning,niir man skulle öka befolkningstalet med 130 000 utöver födelseöverskottet. Nimåste erkänna atl ni har kommit alldeles snett i denna fråga. Men ändåfortsiitter ni alt tala om något helt annat än vad ni avser. Det skall ni slutamed. Ni skall erkänna hur verkligheten är . Bådeherr och i har berört styrmedelsutredningen. Viskall inle diskutera den. Jag vet inle i vilken omfattning det blir tillfälletill del . Det får vi se. Även här ser man på vilket missvisande sättförslaget har gått ut till vissa ledamöter också i denna kammare. Styrmedlen äringet självändamål. Ser man att man inte har möjlighet att förverkliga denregionalpolitiska målsättningen då skall man sätta in styrmedelsåigärder - inteförr. har i första hand byggt på information och samråd,vilket bör komma fram i en sådan hiir debatt. i (s) kort genmäle: Den oenighet som de borgerliga partierna visar upp även i den hiirfrågan gör att jag kan fatta mig ganska kort. Jag vill dock något kommenteraherr Stridsmans uttalande att det nu står fullstiindigt klart att vi rådermänniskorna alt flytta till primära centra. Detär väl i alla fall bättre atl flytta till elt primärt centrum inom egna länetän atl, som man fick göra , ge sig i viig på långvägaflyttningar söderut. Det är ju de långviiga flyttningarna vi vill motverka genom atl byggaupp stabila arbetsmarknader, men jag konstaterar att dem har lill övers för. Snarare verifierar han mitt påslående all centernvill slå sönder arbetsmarknaderna och sprida ut de små bitarna på skilda platseri landet. Då avhänder man Regional utveckling sig möjligheten atl skaffa framde kvalificerade jobb som dagens och framtidens ungdom kommer all efterfråga. Herr förste vicetalmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytieriigare replik. Efier i anförande kan jag fatta mig mycketkort. Dessutom har utskottet med överväldigande majoritet på de fiesta punktertillstyrkt de förslag som regeringen har kommit med. Niir utskottet vill altriksdagen skall ge regeringen en mening till känna stämmer den i stort sett medde tankar som vi har umgåtts med inom departementet. Attjag ändå vill säga några ord beror på att vi nu firar tioårsjubileum förlokaliseringsstödet som en del av den aktiva lokaliseringspolitiken. Jag anseratt det kan finnas skäl att erinra dem som var med när vi genomförde denreformen om att det rådde mycket delade meningar när detta stöd infördes.Näringslivets organisationer ställde sig direkt avvisande till detta stöd, ochoppositionspressen bedrev en rätt intensiv kampanj mot del. Man befarade altdet var ett hot mot del privata näringslivets fria eiableringsrätt. Detär så myckel mera glädjande att detta stöd nu är så allmänt omfattat. Denregionalpolitiska stödverk.samhelen har blivit fast etablerad såväl hos depolitiska partierna som hos den allmänna opinionen och bland näringslivetsorganisationer. Jag får besök av representanter för kommunerna, ochdå talar företrädare för olika partier om hur betydelsefulltlokaliseringsstödet har varit och alt man utan det knappast hade kunnat uppnåde resultat som man har nått. Men det är klart alt man vill ha mer av stödet tillsig. Densom skaffar sig sina kunskaperom lokaliseringspolitiken från pressen kan lättfå intrycket att det är fråga om slöseri, alt del iir fråga om gåvor och altdet är fråga om misslyckanden. Vi har ju träffat på rubriker som lyder ungefärså här: Miljardrullning från AMS lill kapitalägare och rika företagare, enmiljardrullning ulan några positiva resultat för sysselsättning och regionalutjämning. Det är om delta jag gärna vill säga ett par ord, herr talman. Detär klart att en verksamhet så omfattande som denna och utformad såsom den ärinnehåller vissa risker. Del ligger i sakens natur. Det händer visserligenibland all vi gör kommunalmännen besvikna genom att vara litet restriktiva ochsiiga nej när vi bedömer riskerna som alltför uppenbara. Men man tarnaturligtvis vissa risker med den här verksamheten. Jag vågar dock påstå allmisslyckandena varit begränsade. Detframgår pä s. 9 i utskottets betänkande att 1 106 företag har fått Nr 65lokaliseringsstöd. Sysselsättningsökningen har enligt dessa uppgifiervarit Torsdaeen den 35 000. Jag kanske borde framhålla atl ofiast gerlokaliseringsstödet tyvärr . inte någonsyssesättningsökning, men del räddar sysselsättningen. finns inte med istatistiken. Det går knappast någon vecka ulan alt vi Regional utveckling harnågot lokaliseringsstöd i glesbygderna som räddar sysselsättningen åt kanske 15eller 20 personer. Delta betyder mycket, och man får inte glömma det när mantalar om lokaliseringspolitikens betydelse. Det förefaller underligt att draslutsatsen alt lokaliseringspolitiken inte medfört någon ny sysselsättningeller några nya jobb. Jagvill påpeka, och det framgår av ulskottsbetänkandel, alt huvudparten av stödethar formen av lån - 80 96. Den miljardrullningen går två vägar. Statenbörjar också få tillbaka - 150 miljoner i amorteringar och 160 miljoner i ränta- på lokaliseringslånen. Efiersom långivningen undan för undan byggts upp underde gångna åren, kommer räntorna och amorteringarna atl öka myckel kraftigtunder . Vihar också uppgifier på hur många misslyckanden som skett på den här punkten.Detta kan man mäta genom alt säga att vi gjort förluster på lånen motsvarande2,2 96. Del är inte mer än vad bankerna förlorar på sin verksamhet. Då är ändåbankernas risker normalt mindre än den riskstalen larförsådan här verksamhet.Därför har resultatet varit mycket gott. Riskerna är, som jag har sagt, myckelbegränsade. Detfinns en siffra till som jag gärna ville framföra, herr talman. Totalbeloppetför alla investeringar som kommit lill genom denna stödverksamhet har uppgåtttill 5,6 miljarder. Den siffran betyder en mycket större sysselsättningsökningän vad som framgår av utskottsbetänkandet. Här tillkommer byggnation och andraindirekta effekter. Somframgått av flertalet inlägg här står vi mitt uppe i en mycket intensivutredningsverksamhet när del gäller lokaliseringspolitiken. Del är inle bristpå utredningar. gäller det att samla de olika bitarna lill en enhet.Länsplaneringen pågår i tredje etappen - Länsplanering 74.Sysselsältningsulredningen har sin särskilda grupp som sysslar medregionalpolitiken. behandlar frågan om överförandelill länsnivå av beslutanderätt i vissa ärenden om regionalpolitiskl stöd.Sedan har vi utredningen om regionalpoliiiska styrmedel ute på remiss.Expertgruppen för regional utredningsverksamhet har också tagit fram ettomfattande material. Därtill har vi en promemoria om 1968 årslokaliseringsulredning. Inomarbetsmarknadsdepartementet räknar vi med atl kunna ge en samlad redovisning av resultatet av Länsplanering 74 . Sysselsältningsulredningen kommer med sitt första delbetänkande då, och resultatet av långtidsutredning finns då också framme. Efier remissbehandlingen har vi ett mycket omfattande material som kan ligga till grund för en sysselsiitlningspolilisk proposition där riktlinjerna för den fortsatta regionalpolitiken blir en väsentlig del. Den kan läggas fram för , så sent emellertid att den be- 45 handlas först underhösten 1976. Jag vill sluta med detta, herr talman, och säga attnär vi nu utformar våra förslag lill så gör vi det utifrån denuppfattningen atl regionalpolitiken skall vara ett medel för alt åstadkommaökad jäm-Regionalutveckling likhet i ekonomiskt, socialt och kulturelltavseende mellan människor i olika delar av vårt land. I reservationen 2 som fogats lill inrikesutskottets betänkande nr 7tar vi från cenlerpartiel upp frågan om orlsklassificeringen. Ortsklassificeringeningår som en väsentlig del i den regionalpolitik som 1972 antogs avriksdagsmajorileten. Lika litet nu som då kan vi från accepteraortsklassificeringen. Det visar sig också tydligare år för år vilka negativaeffekter den har för utvecklingen i synnerhet inom skogslänen. Den fungerar somelt starkt styrinstrument för en centralistisk utveckling i skogslänen. Jagtyckeratt det var ett utomordentligt intressant meningsutbyte mellan herrStridsman och i om just ortsklassificeringen. Och jagvill erinra om vad statsministern sade i den regionalpolitiska propositionen1972. Han uttalade den förhoppningen att "regionalpolitiken skulle bli envälfärdspolitik för alla medborgare oavsett var de bor i vårt land". Delär tydligt att denna målsättning är aktuell efier de inlägg som hargjorts här av i . Vad man pläderar för frånsocialdemokratiskt håll är en välfärdspolitik för de medborgare som bor iprimära centra. Deregionala satsningarna sker främst på de största orterna i länen. Enregionalpolitik som främjar en regional ortsstruklur med stark tillväxt iprimära centra ger inte tillräckligt utrymme för kraftfulla insatser i desysselsättningssvaga glesbygdskommunerna, framhåller i sin parlimotion. Istödområdet sker inom länen en krafiig koncentration till primärcentra. Detmest uttalade exemplet är . 1 har ökat med över 1000 personer, medan samtliga övriga kommuner utom kommun harminskat. Liknande utveckling redovisas i de övriga skogslänen. Jagvisar nu på kammarens interna TV-skärm två diagram över befolkningsutvecklingeni länsgrupper och ortsgrupper i förhållande till riks-utvecklingen under1960-1973. Det första klargör hur brant nedåtgående kurvan för skogslänen ärjämfört med övriga länsgrupper. Detta är i och för sig ingen nyhet. Det varunder som ropade efter regionalpolitiska åtgärder, tyvärrmycket länge - alltför länge - för döva regeringsöron. Jag skall visa nästadiagram varav framgår just de negativa effekterna av ortsklassificeringen. Manser att storstäder och primära centra har en positiv utveckling medan regionalacentra och kommuncentra visar en negativ utveckling. Diagrammen är hämtade urSamverkan för regional utveckling, SOU 1974:82. Imånga glesbygdskommuner är läget sådant att ytterligare befolkningsminskninginnebär allvarliga försämringar av möjligheterna lill sysselsättning och avserviceutbud. Vi tycker för vår del inom atl det är självklartatt de stora lokaliseringspolitiska insatserna måste göras där problemen ärstörst. Jagber att få yrka bifall lill reservationen 2, som handlar just om synpå ortsklassificeringen. Jagvill i det här sammanhanget också la upp utvecklingen inom mitt egei län,. Arbetsmarknadsministern var i ochsade därvid bl. a. vid en presskonferens enligt vad som refererades itidningarna alt har stöttats bra. har stöttatsdåligt, enligt min mening. Om man jämför med vad de övriga skogslänen erhålleri bidrag hamnar långt ned på listan: näst sist, följt avJämtlands län. Om man ser på perioden - finner manbetydande skillnader i de bidrag som har utgått. Del rör sig om mellan 100 och230 milj. kr. som vart och ett av övriga skogsliin har fått meri bidrag än . Jag undantar då . Detär verkligen inte fråga om atl missunna de övriga skogslänen deras bidrag, utandel är fråga om all förslärka stödet till de län som just nu framför alltbehöver det, och det är och även . länbehöver över 15 000 nya jobb inför 1980-talet - det framgår av förslaget iillLänsprogram -om människorna i vårt län skall ha samma sysselsättningsgrad somman har i landet som helhet. 15 000 nya jobb - det säger allt om behovet av eltökat stöd lill . Medanutvecklingen varit positiv i de övriga skogslänen efter 1970 har länsåledes erhållit sämre stöd och redovisar ett sämre sysselsättningslillskolt ände övriga länen - utom . En del kommuner i länet - , Ockelbooch - har mycket ogynnsam befolkningsutveckling, och det är nödvändigtmed särskilda insatser för dessa kommuner och också i ochOvanåker. Ljusdalskommun var den enda av kommuner som minskade sin befolkning 1974.Genom rationalisering inom jord- och skogsbruk har mångasysselsäliningslilirällen försvunnit, men någon motsvarande ökning har inteskett inom industri och service. Ljusdalhar länets lägsta förvärvsintensitel för alla åldersgrupper. Vi har fråncentern bl. a. begärt ett statligt industricentrum till . StiftelsenIndustricentra kommer att i vår avlämna synpunkter och förslag om den fortsattautbyggnaden av industricentra, och vi kommer därför atl snart få underlag förställningstagande till den fortsatta utbyggnaden och val av orter. ,som ej tillhör stödområdet, har tidigare hafi en relativt gynnsam utvecklingbefolkningsmässigt, men efier 1970 kan man notera en markant förändring.Orlsklassificeringen slår särskilt hårt här. Samtliga kommuner i Gästriklandminskade sin befolkning 1974 medan , som är primärt centrum,ökade befolkningen. Denindustriella strukturen i är myckel ensidig, och del krävs därförsärskilda stödåtgärder för atl åstadkomma elt mer differentierat näringsliv. och dominerar järnbruksindustrin och i dominerar jord-och skogsbruket. Delta medför betydande sysselsäii-ningssvårigheter förkvinnorna. i har klart sagt alt orlsklassificeringen gersämre möjligheter till arbete för ungdomen i kommuncenlra, och vi kankonstatera all så också blir fallet för kvinnorna. Dennuvarande stödområdesgränsen som delar länet är inte acceptabel. Det ärnödvändigt atl få lill stånd en förändring. 1 reservationen I säger vicenierrepresenianter i utskottet: "I ett stort antalmotioner till årets riksdag föreslås utvidgning av såväl det allmänna som det inrestödområdet. Utskottet ser dessa motioner som ett uttryck för att denuvarande regionalpoliiiska medlen är otillräckligt differentierade för altkunna bidra till en positiv utveckling i alla kommuner." Vibegär från en parlamentarisk utredning om regionalpolitiken och sägervidare i reservationen: "mening börden regionalpolitiska utredningens upp gift vara atl utifrån en decentralistisk grundsyn lämna förslag till en ny regionalpolitik byggd på kriterier och med en länsdemokratisk be slutsordning som framhållits i motion 1975:222. Utredningsarbetet kom mer därmed alt vara så inriktat att de krav som förs fram i skilda motioner för olika områden bör beaktas inom ramen för den nya re gionalpolitiken. Dessa frågor kommer också att prövas av nästa års riks dag--- ." Kravenbör alltså beaktas. bör särskilda regionalpolitiska hänsyn tas tillden grå zonen, som omfattar även , och behov av insatser iGästriklands kommuner och i de aktuella hälsingekom-munerna måste tillgodosesgenom punktinsatser. Regionalpolitikenmåste inriktas så att vi kan skapa jämlika och goda levnadsbetingelser för allamänniskor i vårt land. Jagber härmed, herr talman, atl få yrka bifall lill de reservationer som jag harskrivit under. i (s) kort genmäle: Även odlade tesen att det var de primära centra som fick delmesta stödet och att dessa suger ut övriga delar av länet. Men detta är fel,och jag skall ta några exempel från hemlän, län.Exemplet omfattar lokalisering.sstöd som beviljats . Då fickGävle ett totalt stöd på i runda tal 34 milj. kr. medan fick 45 milj.kr., 38 milj. kr., 30 milj. kr. och 24 milj. kr.Detta jävar klart påstående att det är de primära centra som fårdet mesta stödet. Det är icke så. () kortgenmäle: Orlsklassificeringen gäller faktiskt inle bara i ulanöver hela landet. Av de diagram som jag visade på bildskärmen framgår verkligeni svart på vitt utvecklingen dels i primära centra och i storstadsområdena,dels i kommun- och regioncentra. i räknade upp en del av de bidrag som har gått ut till olikakommuner i . Man kan notera det myckel krafiiga stöd som Gävlehar fått. är elt primärt centrum och har en naturlig växtkrafi i sig. -har också ökat sin befolkning 1974 till skillnad' från alla de övrigakommunerna i . Även där hade en satsning behövts. Statsrådet och likaså i påminde om atldet är tioårsjubileum för lokaliseringspolitiken och framhöll att den harmedverkat lill att skapa åtskilliga arbetstilirällen och förhindrat en ökadarbetslöshet. Del är alldeles rikligt, och jag har ingenting att invända motdet. Vi får dock inle glömma att det också finns anledning att ge en blomma åtdel svenska näringslivet över huvud taget. Del är ju trots allt betydligt fieramänniskor som fått sysselsättning i de förelag som icke alls har fåll någotlokaliseringsstöd. Somvi redan hört behandlar det föreliggande betänkandet från inrikesutskotletbudgetpropositionens förslag beträffande regionalpolitiken och ett femtiotalmotioner. Propositionenanvisar till bidragsverksamhelen för /76 ett förslagsanslag av189 , till särskilda stödåtgärder i glesbygden ettreservationsanslag på 25 milj. kr., till siatsgaranli för lån ilokaliseringssyfie till rörelsekapital ett belopp av 25 milj. kr. och lill lokaliseringslån300 milj. kr. Den bedrivna regionalpolitiken har, som jag sade,medverkat lill ökad sysselsälining inom stödområdet. Vi moderater anseremellertid att det hade varit önskvärt atl en större del av de förbrukadeanslagen hade använts till generellt verkande medel. Då kanske även de andraförelagen, de som jag nämnde inledningsvis, också hade fått del avlokaliseringsstödet och därigenom ytieriigare kunnat öka sysselsättningen. Omde hade kommit i åtnjutande av stödet, hade ju likvärdiga förutsättningarskapats även för dem, och det hade inte blivit så stor skillnad mellan dem somfår stöd och dem som inte får det. Vihar emellertid ingenting alt invända mot de föreslagna anslagen. Jag yrkaralltså, herr talman, bifall till utskottets hemställan på den punkten. Må det sedan lillåtas migatt säga några ord om en del motioner. Eltflertal motioner tar upp förslag om ändring av slödområdesgrän-serna, bådeyttre och inre. Som jag och många med mig tidigare framhållit iregionalpolitiska debatter är det naturiigtvis från såväl sysselsättningssynpunktsom administrativ synpunkt besvärande med stödområdesgrän- ser som skär tvärsigenomett län. Så är det t. ex. i , och . Heltnaturiigt vore det önskvärt att platser som i eller Hoforsmed ett mycket ensidigt inriktat näringsliv eller låge inomstödområdet. Likasåfinns det berättigade önskemål om att det inre stödområdet skulle vidgas så altt. ex. glesbygdsstödet kunde komma fier lill del. Uiskoitet gjorde undersistlidna augusti en resa i . Vi kunde därvid konstatera atlpå åtskilliga av de öar vi besökte var problemen minst lika stora som på vissaplatser inom det inre stödområdet. m. fi. moderater påpekar dettai en motion. Utskottetsäger sig vara medvetet om att speciella problem råder i landets skärgårdar.Personligen anser jag att så är fallet i många av våra skärgårdar och att detfrån turist- och rekreationssynpunkt och inte minst med tanke på landsskapsvårdandejord- och skogsbruk är nödvändigt med en levande skärgård. För att upprätthållaen levande skärgård måste den bofasta befolkningen beredas möjlighet att bokvar, utveckla sina verksamheter och ges rätt att i ökad omfattning disponerasin mark. En mängd byggnadsförbud torde behöva upphävas för att befolkningenverkligen skall få utveckla sina verksamheter där och kanske öppna ett ochannat område för ökad fritidsbebyggelse. Iandra motioner av t. ex. herrar i , i , ochmig själv föreslås fiera industricentra. Visst skulle vi gärna se fierindustricentra, t. ex. i och framför allt i , och visstskulle vi gärna se att en del konmiuner, m. fi., fick en ändradorlsklassificering.