prot · FY0933 · 1975-12-31 00:00:00 — Antalet suppleanter ivissa utskott § 1 Justerades protokollet för . Meddelande omfyllnadsval § 2 Antalet suppleanter i vissa utskott Om åtgärderföratt ; trygga sysselsätt- Enligtlill kammaren inkommet protokollsuldrag har valberedningen ningen i Hällekisföreslagit att antalet suppleanter i skalle-, utrikes- och jordbruksutskottenskall utökas från 17 lill 18. Jaghemställer att antalet suppleanter i skatte-, utrikes- och jordbruksutskottenbestämmes till 18. §3 Meddelande om fyllnadsval Jagfär meddela att fyllnadsval till utskott kommer att företas vid morgondagenssammanträde. § 4 Om åtgärderför att trygga sysselsättningen i Herrindustriministern erhöll ordel för att besvara ()anmälda fråga, nr 100. och anförde: har frågat mig om jag vill redovisa vidtagna och frånstatligt håll planerade åtgärder för all trygga sysselsättningen i påett för samhället tillfredsställande sätt. Enligtden utredning om cementindustrins framlid som Cemenla har gjort föreslås altcemenllillverkningen i läggs ner . Något beslut omnedläggning har således ännu inte fattats. Genom sina siyrelserepresentanter iCemenla och Euroc bevakar staten denna fråga fortlöpande och har möjlighet attpåverka utvecklingen. Jaghar förut här i kammaren omnämnt den arbetsgrupp som under landshövding ledning undersöker möjligheterna att skaffa ersäliningssysselsätiningtill vid en nedläggning av cemenlfabriken. Arbetsgruppen arbetarintensivt och har kontakter med flera intresserade förelag och närmareförhandlingar med några av dem. drog sig en norskintressent ur diskussionerna. Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i när man var mycket nära enuppgörelse. Detta berodde på sådant som ligger utanför vår påverkan. Föratt underlätta för intresserade förelag att etablera sig i har ställtsi utsikt att statligt stöd skall kunna utgå. Arbetsgruppenfortsätter sitt arbete och allt kommer att göras för all lösasysselsättningsfrågan i innan en nedläggning av cemenlfabriken bliraktuell. Hen HYLTANDER (fp); Jag vill lacka industriministern för svaret påfrågan. Ävenom del finns större problem, som t. ex. , att syssla medså är sysselsättningen ell stort problem för de berörda i samhället bor ca 1 000 personer av vilka så gott som samtliga pä arbetsmarknadenaktiva är sysselsatta inom Cemenla, som är den helt dominerande industrin påorten. Det vore en verklig tragedi om samhället inle skulle kunna fortleva somsamhälle och underlag för verksamhet inte finnas där. Serviceanordningar frånsamhällets sida finns ju i den mån man kan kräva det för etl samhälle av denstorleken, och läget är, som industriministern känner lill, utomordentligtvackert. Jag tycker det skulle vara mycket tragiskt om man inle lyckades tryggasysselsättningen. Det finns ju bosläder och, som jag nämnde, service itillfredsställande omfattning. Bildenhar ändrat sig något sedan frågan senast var uppe i kammaren - genom attAnkerlökken har dragit sig tillbaka från överläggningarna. Del är alldelesriktigt som industriministern säger i svaret att del tillbakadragandet liggerutanför påverkan från svenski häll. Beslutetom nedläggning är inle fatlat, säger industriministern, och det är alldelesriktigt. Jag skulle här vifia komplettera frågan: Vad anser industriministernom en eventuellt fortsatt drift för cementindustrin? Gruppen som arbetar medlångsiktig planering har ansett alt driften borde läggas ned 1978. Men jag villgärna ställa frågan ändå om man kunde länka sig någon form av vidareförädlingpå cemenlbas; någon form av betongindustri som skulle kunna kompletteranuvarande industri. Det skulle vara en möjlighet utöver dem man f ö.undersökeri arbetsgruppen. Jag skulle också gärna vifia ställa en följdfrågamed anledning av uppgiften all del finns statliga representanter i bolagetsstyrelse; Har man fått några erfarenheter av della och har statens inflytandekunnat verka i riktning mot beslut som kan vara positiva för samhället ? Jag skulle inle vilja ullala mig om möjligheterna all fortsättacementtillverkningen i - de undersöks av styrelsen - och de somrepresenterar staten i denna styrelse är myckel sakkunniga. Del är delsförbundsordföranden i Fabriksarbeiareförbundel , dels vice VD i BPAHardy . Industridepartementet har ganska ofta samtal med dem. Destuderar mycket ingående den strukturplan som är framlagd av Cementasutredningsgrupp. Eftersom dessa två personer bara har fungerat i styrelsensedan augusti i fiol är det för tidigt all dra några slutsatser, men så myckelstår väl alldeles klart all Cementas och Eurocs styrelser kommer all la hänsynlill den uppfattning som representanterna har i den här frågan. Vårt huvudsyftemed arbetsgruppen är all klara sysselsättningen för dem som haranställning i cementfabriken, och därmed samhälle. Omtaxeringen av olika kategorier skattskyldiga Hen HYLTANDER (fp): Jagtycker mig kunna konstalera att den positiva inställning som fanns när vitalade om detta allfiämt finns från industriministernssida. Jag hoppas alt det skall kunna lyckas att lösa problemen på ett sätt somtillfredsställer både de industriella intressena och befolkningen i . Detär dock så att närmar sig, och jag tar industriministerns svar i dagsom en ylleriigare bekräftelse på del löfte jag fick förra gängen, allindustriministern är beredd all medverka till all snabbt och praktiskt lösa dehär problemen. Jag förutsätter att vi får anledning all återkomma tilldetafierna, eftersom del ligger oss på länsplanet myckel varmt om hjärtat verkligen skall lyckas finna en lösning. Jag tackar än en gång försvaret. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om taxeringen avolika kategorier skattskyldiga Herrfinansministern erhöll ordet för all besvara fru tredje vice talmannenNettelbrandts (fp) anmälda interpellation, nr 31, och anförde: har frågat mig, om jag har observerat denolikabehandling vid taxeringen som föreligger mellan olika kategorierskallskyldiga och som drabbar lönlagarna, och vilka algiirder jag ämnar vidtaför all åstadkomma den likhet inför lagen som vafie medborgare har rält till. Fråganom att åstadkomma en rättvis och likformig beskattning är inget nytt problem.Lagstiftningen har förbättrats och skattekontrollen förstärkts kontinuerligtunder de gångna åren för alt komma lill rätta med skalteundanhållandel.Interpellanten erinrar själv om införda spärrarna molhandeln med vinst- och förlustbolag och mot interna aklieöveriåtelser. Här kanvidare omnämnas begränsningarna i rätten att dra av underskoll frånpartrederier, skallebroltslagen m. m. Beträffandede av interpellanten ifrågasatta orättvisorna vid bedömning av avdragsrätlenför fysisk person respektive bolag ligger prövningen hos taxeringsnämnder ochskattedomstolar som har att ta hänsyn till Omtaxeringen av olika kategorier skattskyldiga de i del speciella falletföreliggande skälen för avdrag. De exempel interpellanten anför på ojämnhet iavdragsrätlen är redan uppmärksammade inom företagsbeskattningen, och jaghoppas få förslag från beredningen som ger möjlighet att slävjasådana företeelser. har som ledamot av utredningen möjlighetall själv medverka med uppslag lill hur problemel bör lösas. Även i övriglövervägs, såväl i de arbelande skatteutredningarna som kontinuerligt inomfinansdepartementet och riksskatteverkel, en stramare kontroll av denverksamhet som företag och rörelseidkare driver framför allt i bolagsform. Jaghoppas att då pågående utredningsarbete slutförts kunna gå interpellanten lillmötes med att föreslå skärpta bestämmelser i fråga om beskattningen för just degrupper interpellanten avser. Vi är på god väg mot en bättre skattekontroll.Jag vill här särskilt peka på den införda gemensamma laxeringen avfåmansbolag och deras delägare som visat sig vara mycket effektiv. Jag kanockså erinra om de laxerings-revisioner branschvis som riksskatteverkelvidtagit mot läkare, grävma-skinisler, konsultbyräer m. fl. och som givitpåfallande gott resultat. Slutligenerinrar jag om den kraftiga förstärkning av skatte- ochkon-irolladministralionen som föreslås i årets budgetproposition, och jag trormig kunna utlova att denna utbyggnad skall fullföfias. Fru tredjevice talmannen (): Först ber jag all få tacka herr finansministern för svaret påinlerpellationen. Sedan vill jag inledningsvis göra tvä konstateranden. Detförsta konstaterandet är att det är bra att man harintensifierat arbetet föratl komma lill rätta med skatteflykten. Annars är detsom vi vel inte finansministern och inle staten som får betala kalaset, utandet är alla de lojala skattebetalare som inle gör sig skyldiga till någonskalleflykt. Detandra konstaterandet som jag vill göra är att del är viktigt att man här inlekastar smuts över någon särskild grupp, som vanligen sker t. ex. gentemotföretagare. Inom alla grupper är del nog lika goda kål-supare, del är bara säatt en del har större möjligheter och de ulnylfias litet olika. Jagvill också lägga till att del är bra med den förstärkning av skatteadministrationensom föreslås i årets budgetproposition och som statsrådet nämner i interpellationssvaret.Jag vill lill del även knyta en förhoppning om att de som kommer all utbildasockså har det goda omdöme och den taktkänsla som krävs för elt sådant grannlagajobb. Del kanske inle alltid har varit så. Jaghar, herr talman, redan lackat för svaret på inlerpellationen, men jag måstesamtidigt påpeka att svaret faktiskt gällde något annat än de frågor som varställda. Det som inlerpellationen berör är olikabehandlingen av skildagrupper. Del gäller t. ex. reglerna. Detta har jag inle närmare gått in pä, fördel tar vi ju upp från fall lill fall när de frågorna kommer. Men del gällerdessutom hur praxis har utvecklat sig vid lill- lämpningen av de reglersom har fattat beslut om. Det gäller vidare olikabehandlingen vidkontrollen. Denhär olikabehandlingen är inte alls, som sägs i statsrådets svar, föremål förnågon behandling inom förelagsskalteberedningen. Jag tror inle ens alt vi fårla upp detta spörsmål i beredningen, för det ligger vid sidan om de direktivsom statsrådet själv har utfärdat för oss. Finansministernkan ju inle vara ointresserad av alt de bestämmelser som beslutas här iriksdagen tillämpas på etl sådant sätt all t. ex. yrkande om ett avdragkategoriskt avslås för en grupp, medan det nästan lika kategoriskt bifalls omdel ingår i en traditionellt uppställd bokföring, även om del som dennabokföring omfattar inte är ell dugg att likna vid något förelag. Idetta sammanhang är del också viktigt att, som jag sade förut, inte rikta någonudd mot alla de seriösa företagare som har självklart välmotiverade kostnadersom de bör få avdrag för. Många är också ofta med rätta plågade av alla de kravsom i del oändliga riktas mot dem på uppgifter som de måsle pressa fram om sakersom de upplever vara helt självklara. Mentillämpningen när det gäller löntagare är ibland sådan att man undrar omkommunalskatlelagens regler egentligen gäller för dem undantagslöst. Tag justexemplet med arbetsrum som jag har nämnt om i inlerpellationen. Det finnsfaktiskt personer som är beroende av etl arbetsrum hemma. Lärare kan iblandvara etl bra exempel härpå. Deras yrkanden om avdrag avslås vanligen - debevifias i ytterst blygsam omfattning. kan en person - det kan varaen löntagare eller någon annan - som på sin fritid sitter och skriver en bok"med vänster hand", få avdrag med bara för althan låtsas ha ett förelag, i vilket bokutgivningen ingår. Sådant är intenyttigt för skallemoralen. Delgår all ta rader av andra exempel på kostnadssidan där det förhåller sig päsamma sätt. Jag har kollationerat med aktivt folk inom skalle-adminislralionen,som vitsordar att den här olikabehandlingen verkligen finns - så del hela ärinte konstruerat utifrån något uddaexempel. Olikabehandlingengäller också på inkomstsidan. I en del fall - framför allt giiller del vanligalöntagare, men del gäller inle alla dem och del gäller iiven människor ur andragrupper - blir del en dubbelkollning av inkomslerna. Men flyter inkomsterna ini en bokföring godtas de i de flesta fall ulan några som helslinkomsiverifikalioner; och när jag då säger "de flesta fall" talarjag om alla de fall när det inte blir någon mer genomgående granskning. Då kandet ändå vara fråga just om vad jag skulle vifia kalla icke-företag, som intehar någon rörelse över huvud tagel men har en bokföring som är uppställd efteralla konstens regler. för en del skattebetalare minutiöst kollationerar vartenda belopp vartendaär men för andra gör denna minutiösa granskning exempelvis endast i medeltalvart fyrtionde är är inle acceptabelt om man vill ha en likabehandling. Hur reglerna skall se ulär en sak som i varie fall för förelagens del Omtaxeringen av olika kategorier skattskyldiga Omtaxeringen av olika kategorier skattskyldiga behandlas just iförelagsskalteberedningen, som statsrådet hänvisar till. Men vi har ingentingatt göra med tillämpningen och inle heller med hur kontrollen utövas inomskatteadministrationen. Del är just på grund av den vittomfattandeolikabehandlingen på de områdena som jag har framställt min interpellation. Ochjag vore lacksam om slalsrådel nu muntligen ville besvara mina frågor, somgällde dels om statsrådet har observerat den faktiska olikabehandlingen, delsom statsrådet vill aktivt göra någonting för att komma lill rätta med den. Det var kanske litet svårt all få grepp om interpellanlens senasteinlägg. Interpellanten var angelägen om att understryka alt man skulle få göraavdrag där del fanns skäl att göra del. I de fall där del var obefogade avdragskulle man förvägra de skattskyldiga att göra dem. Och jag tror inte att detfinns någon som kan anmäla avvikande mening gentemot den mycket enkla ochnaturliga deklarationen. Menjag skall lill att böfia med försöka klara ut ell begrepp för interpellanten.Företagsskatteberedningen, där interpellanten är en högt värderad ledamot, ärinle bunden av några som helsl restriktioner när det gäller att la itu med delskatteundanhållande som förekommer inom de s. k. juridiska personernas sfär. 1elt förelag har man, såsom också inierpellanierna underströk, sin redovisningvia en bokföring med avdragsrätl för de kostnader som förekommer i rörelsen.Del är myckel svårt att attackera den huvudprincipen - om jag har kostnader förall driva en rörelse skall jag få göra avdrag för dessa kostnader. Och jag äralldeles övertygad om att interpellanten delar min uppfattning alt del ärrikligt. Men, säger interpellanten och det säger jag också, om det är kostnadersom inte har med rörelsen att göra och avdrag ändå görs är det fel. Menman kan nog inte lagstifta sig från en sådan här bristande skat-lelojalilel.Man kan inle skriva en lag som, för att använda interpellanlens egna ord,förbjuder en person att skriva en bok "med vänster hand" och ge utden på eget förlag - och sedan bli indignerad över de avdrag som vederbörandegör. Jagtror all della helt enkelt är en lillämpningsfråga. Eftersom vi har åtskilligalusental taxeringsnämnder förekommer naturligtvis nyanser i tillämpningen ocksåi detta avseende. Det är att ta på sig en alltför stor uppgift att försökaskriva lagar som eliminerar missbruken. Del är en kontroll- ochtillämpningsfråga. Jagkommer att lägga fram etl nytt förslag för ,baserat på den s. k. RS-ulredningens tankegångar. Det är riksskatteverkel ochstatskontoret som stått för denna utredning, vars förslag bygger pä tanken attvi behöver en bättre skattekontroll. Del konnner enligt förslagei all bli etlavsevärt påslag av specialister, varigenom det blir en större andelfiänstemannagranskning i stället för den lekmannagranskning som man hillillsfått förlita sig lill. mer inte all uteslutalekmannagranskningen, eftersom den lokala kännedomen är myckel värdefull i entaxeringsmyndighet. Men det är ändå så all assistenter med uppgift all påheltid sätta sig in i våra ganska krångliga skaltelagar har bättreförutsättningar att på ett mera effektivt säll la hand omdeklaralionsmaterialel. Del är framför allt fråga om en utbyggnad av deberedskapsnämnder som granskar den typ av deklarationer som har med denregufiära bokföringen all göra. Mankan egentligen inte göra något annat. Sedan får vi hoppas all vi så småningompå tillämpningsområdet skall kunna komma lill rätta med missbruket.Förutsätlningarna att komma lill rätta med detta lagstiftningsvägen är starktbegränsade, även om det har gjorts mycket i della avseende under senare är. Jagvel inle, herr talman, om jag fär ta liden i anspråk för all i allra störstakorthet redovisa vad kammaren ändå har presterat på della område. Vi har undersenare år genomfört en effektivisering av taxeringskonirollen med skärptastraff och utvidgning av kretsen av slrafföara handlingar samt dessutom införtadministrativa sanktioner för dem som har slöat till och inte avgivitordentliga deklarationer. De sanktioner som införs är skattetillägg ochförseningsavgifter. Jag kan inom parentes nämna att jag från min bänk här ikammaren har besvarat interpellationer från ledamöter som ansett alt skaltemyndigheternahar gått för hårt fram när det gäller att använda dessa sanktioner molskatteundanhållanden. Jagvill fortsätta min hastiga repetition av vad som hänt pä området, så att ingenskall förbli i den uppfattningen att vi bara sitter med armarna i kors. Det harvidare genomförts förbud mot avdrag för periodiska understöd till minderårigabarn i de fall där man, som var vanligt, försökte kringgåbestämmelserna via pensionsförsäkringar. Vi har genom en lagstiftning skärptreglerna mot inkomstuppdelning mellan makar. 1 detta sammanhang kan man ävennämna att rätten till avdrag för pensionsförsäkringar, som har tecknats iutländsk försäkringsanslalt, avskaffades genom lagstiftning 1969. En utredningsom arbetar under ledning av riksskatleverkels generaldirektör kommer inom kortalt för finansministern lägga fram ell förslag som innebär ylleriigarebegränsningar av möjligheterna till obefogade avdrag i samband med tecknade pensionsförsäkringar.Det skall finnas rim och reson i förhållandel mellan denna avdragsrätt och deutgående pensionerna. Man skall inte ha möjlighet att överförsäkra sig på ettmera ostentativt sätt. Avsevärdaskatteförmåner kunde tidigare uppnås genom utskiftning avskogsavverkningsräller i samband med arvskifte. Del har vi numera satt stoppför. fanns möjlighet att göra vissa skaltevinster genom all bibehålladödsbon oskiftade. Även della har man nu stoppat genom lagstiftning . Såhar vi den här eviga frågan om realisationsvinstbeskattningen. varman helt fri från realisationsvinstbeskattning, men reglerna har skärpts. Detär realisationsvinstbeskattning både på fastigheter och på aktier, ävenom man har haft dem längre än - som enligt Omtaxeringen av olika kategorier skattskyldiga 11 protokoll 1975. Omtaxeringen av olika kategorier skattskyldiga den gamla regeln - femresp. Vidare kan jag i del sammanhanget omtala att jag förväntar ellutredningsförslag om ylleriigare skärpning av realisationsvinstskallebestämmelserna. Interpellantenminns säkerligen rätt väl -jag tror att var medlem avföretagsbeskaitningskommitlén när förslaget levererades -alt vi harsatistoppfördes, k. vinslbolagstransaklionernaochde interna aktieöverlålelserna. Jagvill också erinra om den möjlighet all stoppa den ganska uppseendeväckandechansen till skalleundanhållande genom en full frihet att bli medlem ipartrederier som vi införde för ell par är sedan. När behandlade justden frågan fick jag med mig på vägen från och utskottet en anmaningatt ta varsamt pä de här sakerna, då det här som på mänga andra håll kan finnasäven en annan syn på parirederierna som man inte har anledning att utan vidarese bort ifrån. Påförmögenhetsbeskattningens område var del tidigare ganska vanligt att manskiftade ul förmögenheten pä minderåriga barn och på del sättet undgickförmögenhetsskall. Del har vi också ändrat på genom elt initiativ frånfinansdepartementet. 1970års skattereform i fråga om sambeskallning av äkta makars B-inkomster är ettuttryck för samma strävanden. Jagvet inle om interpellanten egentligen menar att de avdragsmöjligheter som nufinns och som är pä något säll korrekta när del gäller de juridiska personerna,dvs. rörelsedrivarna, skulle föras över även pä de fysiska personerna. Kanskeinterpellanten inte i första hand riktar sig emot undanhållandet -jag har härredovisat hur man ingriper mol det när del gäller de juridiska personerna -ulan i linje med något slags jämställdhetsfilosofi anser alt del bör finnasnågra liknande möjligheter för de fysiska personerna; självfallet är det frågaom korrekta avdrags-möjligheter. Jag kan för dagen inte säga om det finns någrapraktiska möjligheter att utforma skattelagstiftningen för"fysikerna" så att man kan sälla elt likhetstecken mellan bolag,famifieföretag eller andra rörelsedrivande företag å ena sidan och enskildafysiska personer å andra sidan. Jag sätter faktiskt i tvivelsmäl om det finnsmöjligheter att i lagstiftningen åvägabringa en sådan likställdhet. Jagser således, herr talman, hela frågan på det sättet all undanhållandet får viangripa genom lagstiftning, kombinerad med en mera skärpt kontroll. Jag troratt del sista har den alldeles avgörande och övervägande betydelsen. 1 den månman kan åstadkomma lättnader för de fysiska personerna, ligger i del förslagsom kommer från riksskatteverkel och statskontoret och som jag omnämnde enklar anvisning om all man i tillämpningen inte bör lägga ner alltför mycket avambition på att fastna i smådelafier i lönlagardeklarationerna. Något liknandegav jag uttryck för i en proposition lill , där jag bl. a. log uppfrågorna om förseningsavgift och skattetillägg. Även där gjordes det vissaundanlag när del var fråga om småbelopp och underlåtenhelssynder som manegentligen inle bör fästa sig vid. Del är möjligl att man kan gä ell steg längre på den vägen, och idet nya utredningsförslaget finns det vissa anvisningar och rekommendationer åtdet hållet. Livetär emellertid sådant all jag tror att ingen kan resa sig upp och säga; "Nuhar vi kommit dithän all den fullständiga likheten är för handen", heltenkelt därför att verkligheten ger så skilda utgångspunkter när man bedömer enjuridisk person som ell bolag och en enskild person i hans egenskap av fysiskskattebetalare. Omtaxeringen av olika kategorier skattskyldiga Fru tredjevice talmannen (): Herr statsrådet sade alt det var litet svårt att få grepp om mininställning, därför att när det finns skäl att godkänna ett avdrag skall mangöra det, och när del inle finns skäl skall man inle göra det. Den elementäraståndpunkten är vi fullständigt överens om. Det vikliga är emellertid all man isä många fall inte alls bryr sig om att efteriysa skälen. Man bara avvisareller bara bifaller ulan att la reda på skälen. Nukan statsrådet säga alt del är omöjligt all reda ut della så klart. Jag villinle tro att det är omöjligt, jag tror att man kan komma till en mera rättvisoch lika behandling. Det är klart att man, som statsrådet säger, inle kanlagstifta fram en konsekvent tillämpning. Del blir ju ytterst fråga om hur manlever i verkligheten. Men visst kan man komma längre än vad man har gjort . Och det är faktiskt inte fråga om nyanser i tillämpningsfrågorna. Låt migjämföra två exempel från verkligheten. De är inte udda på något sätt, ulan deär ganska signifikativa. Omen lärare har skrivlag efter skrivlag, som han måste breda ut sig med i hemmet,och begär avdrag för det lilla rum där han sitter med detta arbete kväll efterkväll, får han inle avdrag - eller han kanske får avdrag med ett blygsamtbelopp på , vilket är vanligt. En annan person, somvid sidan av sitt eget jobb skriver - i hög grad med vänster hand - en t. o. m.ganska enkel bok, får avdrag med 10 000, 20 000 eller för detta.Man kan bara inle acceptera att sådant fortsätter. Jag tycker inte man kanhänföra det till nyanser, utan del är verkligen en olikabehandling, som är såviktig alt man har anledning alt se litet närmare på detta och göra någontingål del. Nutackar jag, herr talman, för all förelagsskalteberedningen får sä vida möjligheterall det inle finns några som helst restriktioner. Jag tror i alla fall inle attden kommer alt gå in på frågor av den här typen.