prot · FZ09104 · 1975-12-31 00:00:00 — Härvill jag till en början hänvisa till all regeringen föreslagii en uppräkningav anslaget till uppdragsverksamheten med inle mindre än 5,4 milj. kr. ellerdrygt mer än under innevarande budgetår. 1sakfrågan kan ju dessutom av utskottsbetänkandet utläsas att en arbetsgruppfrån trafiksäkerhetsverket med företrädare för , NTF m. fl. studerar frågor kring halkkörningsproblemaliken och att förslag i ämnetväntas . Del finns skäl att avvakta resultatet härav innan särskildamått och steg i saken vidtas på Sammanfattningsvisyrkar jag alltså avslag på reservationerna 6, 7 och 8 och bifall tillutskottets hemställan under punkterna 3 och 4 i betänkandet. Beträffandepunkten 6 Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningarhar regeringen föreslagit att anvisa ett anslag av 8,2 milj. kr.,vilket innebär en höjning från innevarande år med 0,7 milj. kr. Imotionerna 1539 och 2099 hemställs atl för nästa budgetår anvisar 9,7milj. kr., en ökning med totalt 2,2 milj. kr. eller med 1,5 milj. kr. Trafikuiskottet tillstyrker ifrågavarandemotionsyrkanden. Bidragettill irafiksäkerhetsfrämjande ålgärder vid järnvägskorsningar har höjts med 0,5milj. vartdera budgetåren 1974/75 och 1975/76. Och har regeringenföreslagit ytteriigare 0,7 milj. kr. Härutöverhar regeringen för att ytterligare förbättra säkerheten vid järnvägskorsningarbeslutat särskilda åtgärder innevarande budgetår till en kostnad av 16 milj.kr., varav 6 milj. kr. till uppsättning av bommar och andrasäkerhetsanordningar samt byggande av parallellvägar. Dennastora satsning på trafiksäkerheten vid järnvägskorsningar med 16 milj. kr.uiöver ordinarie anslag ger en mycket värdefull förbättring av säkerheten vidett stort antal järnvägskorsningar. Utöver att säkerhetsanordningarna vid eltfiertal korsningar förbättras, i första hand genom uppsättning av hel- ellerhalvbommar, stängs ett stort antal plankorsningar helt genom att vägportareller vägbroar byggs och genom att vägar läggs om. Detta visar att regeringenägnar säkerhetsproblemen slörsta uppmärksamhet och att arbetet med altförbättra säkerheten sker i intensifierad omfattning. Detskulle, fru talman, vara mycket mer att tillägga pä detta område, som är såviktigt och som så nära anknyter lill den diskussion vi fört i så många timmarunder dagens plenum. Men jag skall nöja mig med detta och bara tillägga att motbakgrund av de stora insatser som görs inom detta område, och att ävenregeringens förslag innebär en höjning av medelsanvisningen, bör /77 godta regeringens förslag. Jagyrkar därför bifall till den reservation, nr 9, som avgetts i detta syfte. iGöteborg (fp): Enligt vad trafiksäkerhetsverkel meddelat oss finns det inte plats inomnuvarande anslag för kampanjen för ökad användning av reflexbrickor med 500 000kr. eller för de andra åtgärder som vi här har talat om, nämligenhalkkörningsbanor. Den som därför är intresserad av dessa saker har bara en vägatt gå och det är att rösta med reservationen. När det gäller frågan omtrafiksäkerhet vid järnvägskorsningar har tra- fiksäkerhelsverket sagtatt om ytterligare 1,5 milj. kr. läggs till anslaget kan mycket effektivaåtgärder vidtas för att hindra etl återupprepande av olyckor av del slag vilidigare lalat om. HerrMAGNUSSON i Krislinehamn (vpk): Trafiksäkerheten har naturiigtvis med många faktorer atl göra, inleminst med vägar - som vi talat om förut - och trafikpolitik i slort. Renttrafikpolitiska åtgärder har naturligtvis en väldig betydelse just itrafiksäkerhetshänseende. Men utan tvivel spelar informationsverksamheten enmycket stor roll. Även om trafiksäkerhetsverkel fått mycket pengar - det skallvilligt erkännas - är behoven stora och man får inte tillräckligt. Vihar pekat på de speciella massmediainsatserna, och även länkt oss alt TV skullekunna spela en större roll i detta sammanhang. Men våra förslag i dethänseendet kommer tillbaka i ett senare sammanhang. Jag vill ändå betona att omtrafiksäkerhetsverket skall kunna fullfölja sina nuvarande kampanjer och göranågol uiöver del, räcker inte de nuvarande anslagen, och därför tror jag det ärmotiverat att verket får de pengar vi föreslagit i vår reservation. HerrLINDAHL i (s): Ledamöterna håller mig säkert räkning för alt jag i denna replik fattarmig myckel kort. Jag försökte i mitt första inlägg att få med de synpunkter somjag ansåg viktiga för den här debatten. Jag vill bara ytterligare understrykaatt den utveckling på trafiksäkerhetsområdet som jag här har redovisat vittnarom en ambitiös satsning år inom de ekonomiska möjligheternas ram. Detär innebörden i den socialdemokratiska ståndpunkten, sådan den har kommit lilluttryck i detta betänkande. Överläggningenvar härmed slutad, Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 6 avherr i Göleborg m, fi, samt 3:o) re- servationennr 7 av i , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då iGöteborg begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha fiertalets mening för sig, I enlighet härmed blev följandevoleringsproposilion uppläsi och godkänd: Den som vill an kammarenbifaller trafikulskottets hemställan i betänkandet nr 11 punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av i m, fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-proposilionen. Då i begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 8 avherr i m. fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 11 punkten 4 mom, 1röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av i Göleborg m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 178 Nej - 96 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 11 punkten 6 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit resei-vationen nr 9 av m. fl. 15 protokoll 1975/76:103-104 Omavgifterna för svenska lastbilstransporter genom Turkiel Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja- 137 Nej - 137 Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs proposilioner på att ärendetskulle dels återförvisas till utskoilel, dels avgöras , ochförklarades den senare proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Frutredje vice talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel,varefter på fru tredje vice talmannens anmodan () ur urnanupptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallil reservationennr 9 av m, fl. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. På förslag av fru tredje vice talmannen beslötkammaren atl uppskjuta behandlingen av del på föredragningslistan återståendeutskottsbetänkandet till ett senare sammanträde. § 5 Om avgifternaför svenska lastbilstransporter genom Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara ()anmälda interpellation, 1975/76:152, lill herr handelsministern,och anförde: har frågat handelsministern om han genom förhandlingarmed vederbörande turkiska myndigheter vill medverka till att söka ernå ensänkning av de transportavgifter som uttages för svenskalastbilstransporter genom , Frågan har överlämnats lill mig förbesvarande. Lastbilstrafikenfrån till , som har ökat kraftigt, gåri Iransit genom , Från svensk sida föreslogs därför attförhandlingar skulle inledas om ett vägtransportavtal mellan ochTurkiet, Trots upprepade påstötningar lämnades inget positivt svar frånturkisk sida. Medverkan från införde höga vägavgifter föriransittrafik genom landel. Bl, a, infördes en tonkilometeravgift, som ärväsenlligl lägre för fordon från länder som har vägtransportavtal med Turkielän för andra fordon. sade Turkiel upp alla sina väg-iransportavialför omförhandling. Till dess uppsägningstiden - normalt - gått ulskulle dock fordon som berördes av dessa avtal vara befriade fråntonkilometeravgiften. Såsnart man på svensk sida hade fått besked om de nya turkiska bestämmelsernaupprepades den svenska begäran om avtalsförhandlingar. I sammanhanget framhöllsall avgifterna var orimligt höga för fordon från länder som lidigare inle hadehaft avtal, Koslnaderna för en nor-mallastad svensk lastbils resa till t ex. öka från ca 25 000 till ca . på grund av de turkiskaavgifterna. Dådel visade sig att man på turkisk sida inte hade praktiska möjligheter allinleda förhandlingar med så snabbt som var önskvärt, föreslogs frånsvensk sida en inlerimslösning, varigenom svenska fordon skulle behandlas påsamma sätt som fordon från länder, vilkas vägtrarisportavtal hade blivituppsagda, dvs. all svenska fordon skulle slippa eriägga avgift lill dess etlväglransporlavlal hade kommit lill stånd. Detla accepterades inle av Turkietoch har inte heller accepterats i förhållande lill andra avtalslösa länder.Däremoi ingicks med verkan från etl interimsavial mellanSverige och , som innebär atl svenska fordon behöver erlägga endasl denlägre avgiften, som är avsedd för fordon från länder med vilka harväglransporlavlal. Denna ordning skall gälla under elt år eller lill dentidigare tidpunkt då ett väglransporlavlal mellan och Turkiel träder ikraft Genomambassaden i tillvaratas alla möjligheler att inleda avtalsförhandlingar.Från turkisk sida prioriteras omförhandlingar av de gällande avtalen. Jag hardock förhoppning om atl svensk-turkiska förhandlingar skall kunna äga rum ometl par månader. Omavgifterna för svenska lastbilstransporter genom Jag ber atl få tacka kommunikationsministern för svaret påinlerpellationen. Del är inle myckel att lillägga för mig. Jag skulle baravilja säga att jag lycker alt det framgår av svaret atl kommunikationsministerndelar min uppfattning all de avgifter som tas ul för Iransittrafik med lungafordon genom har varit orimligt höga. De försvårar nalurliglvis svenskexport De här transporterna består till väsentlig del av fabrikstillverkadeträhus, och det är av stort intresse att få fram ell avtal som sänkeravgifterna och underiättar denna export. Lägel på denna marknad liksom påträvarumarknaden över huvud taget är tryckt, och del är angeläget att man kanförbättra exportmöjlighelerna. Det har stor betydelse både för sysselsällningenhär i landet och för vår ulrikeshandelsbalans. Delär därför tillfredsställande att man har lyckats uppnå ett interimistisktavtal , som sänker avgifterna väsenlligl, och jag delar naturligtvis denförhoppning som uttrycks i interpellationssvaret all man relativt snart skallfå lill stånd nya förhandlingar som syftar till ett permanent avtal. Om delinte skulle kunna träffas ett sådant avtal med , bör man väl överväga omdet inte är möjligt all få fram trafiken via transilering genom andra länder.Det finns ell par alternativ, även om del ena inle är särskilt realistiskt,nämligen genom Etl annat skulle vara genom . Möjligheterna att åstadkommasådana avtal känner jag inte till, men de bör naturiigtvis prövas, om man inlekan uppnå ett godtagbart avtal med . Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om kostnaderna förÅreprojektet Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda interpellation,1975/76:149, och anförde: har frågat mig hur jag ser på möjligheterna att sökaavlasta Åre kommun kostnaderna för genomförandet av samt hur denaktuella situationen ter sig när det gäller investeringarna i ,vilka kostnader som kan förväntas uppslå för genomförandet av den nu pågåendeutbyggnaden och hur kostnadsansvaret fördelar sig mellan berörda parter. Regeringenbeslutade alt staten skulle satsa 27,4 milj. kr. påÅreprojeklel samt ge slatsgarantier för lån på 6,5 milj. kr. Del statliga stödet skulle utgå i form av dels arbetsmarknadsstöd,dels anläggningsslöd till idrotten. Kommun och landsting beräknades bidra med 5milj. och andra intressenter med 2,2 milj. kr. Projektet kostnadsberäknadessålunda lill lolall 41 milj. kr. a. en kabinbana som sträcker sig från till Åreskutanstopp. Vidare skall en stugby uppföras. Olika aktivitetsanordningar, leder,rastplatser och fiskeområden ingår i projektet liksom avloppsreningsverk,ledningar för vatten och avlopp samt etl antal nya vägar och vägförbättringar. Kabinbananär mest kostsamma objekt. beviljaderegeringen-helt i enlighet med den upprättadefinansieringsplanen - lokaliseringsstöd till uppförandet av kabinbanan. I denansökan som låg till grund för beslutet om lokaliseringsstöd beräknadeskostnaderna för kabinbanan lill nära 35 milj. kr. Åre Lift- och hari skrivelse till regeringen anmält atl ytterligare kostnader tillkommit underbyggnadstiden. F. n. prövas därför i en ansökan omutökat lokaliseringsstöd. Regeringen kommer för sin del att fullgöra delstatliga åtagandet i de objekt som ingår i . Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret på mininterpellation. Låt mig få erkänna en sak, fru talman, och det är atl när jag fick interpellationssvaret uppsökte jag kammarkansliet för atl få näslablad. Jag kunde inte tro annat än all ett misstag var begånget och alt jagendast erhållit början av interpellationssvaret. Det visade sig emellertid altdet blad jag erhållit fakliskl skulle utgöra slalsrådeis hela svar. Avdet sagda framgår att jag - som statsrådet kanske förslår - inte alls kan kännamig lill freds med del svar jag har fått, eftersom jordbruksministern hell harundvikit att svara på de konkrela frågor jag har ställt. Låt mig därför upprepadem. Minförsta fråga var: "Hur ser jordbruksministern på möjligheterna att sökaavlasta Åre kommun kostnaderna för genomförandet av ?" Ochvad får jag för svar på den frågan? Jo, att regeringen för sin del kommer altfullgöra del statliga åtagandet i de objekt som ingår i projektet , det är juett indirekt svar, som kan tolkas så, att statsrådet ställer sig heltkallsinnig till tanken alt gå in och stödja kommunen Åre utöver de åtagandensom staten gjort. Låtmig så, fru talman, erinra om del förhållandet att Åre kommun är landets meslskattelyngda. Den samlade kommunala utdebiteringen överstiger i vissaförsamlingar . Medeltalet ligger på 29:53. Statsrådet har ju själv varitmed rätt länge även i kommunalpolitiken och kan därför kanske erinra sig atl engång diskuterades etl skattetak på . Det höjdes till ,och är skattelaket , alltså redan genombrutet i delar av Åre kommun. Ipropositionen 1973:85 angående utgifter på tilläggsslat III har redogjorts förförarbetena till Bl. a. redovisas att, om genomförsenligt de förutsättningar som man använt sig av i den kommunalekonomiska utredningen,kommer den primärkommunala utdebiteringen i Åre kommun att vara 16:50 år 1985.Om inle genomförs, beräknas den bli . Ja, det ärsannerligen inte lätt atl göra prognoser. är delvis under genomförande,och den primärkommunala utdebiteringen är redan nu 17:20, dvs. mer änprognosen för . Utvecklingeninom Åre kommun kan måhända på sikl bli bättre genom . Jag hoppasdet, men f n. drabbas kommunen av betydande kostnader, bl. a. genom deinvesteringar som kommunen nu måsle göra. är en riksangelägenhei,men Åre kommun är tvungen att upprätthålla en service för turister från i stortsett hela landet, och det kan enligt min mening starkt ifrågasättas, om intestaten borde gå in och täcka dessa kostnader - och täcka dem lill 100 96. Imitten av januari väcktes f. ö. en moderat kommunfullmäktigeledamot i enmotion i detta syfte. a. begärdes i motionen att kommunstyrelsen skulle uppvaktaregeringen dels för erhållande av ökat statligt stöd, dels för atl få del avregeringens syn på den fortsatta utbyggnaden. Dennauppvaktning har ägt rum, men av jordbruksminislerns svar på min inierpellalionkan man utläsa att resultatet inte blivit positivt. Så, herr statsråd, lillmin andra fråga. "Hurter sig den aktuella situationen när det gäller investeringarna i ,vilka kostnader kan förväntas uppstå för genomförande av den nu pågåendeutbyggnaden och hur fördelar sig kostnadsansvaret mellan berörda parter?" Denfrågan har jag faktiskt inte alls fått svar på. Jag hoppas verkligen att jagkan få det muntligt här i kammaren. Det är inte personlig nyfikenhet som göratt jag finner del ytterligt angeläget att få en ordentlig redovisning av hurkostnaderna fördelar sig mellan de parter som har att svara för projektet Slalsrådetsäger i interpellationssvaret all Åre Lift- och i skrivelse tillregeringen har anmält atl ytteriigare kostnader tillkommit under byggnadstiden.Hur stora då? Hade det inte mot bakgrund av mina frågor funnits anledning attåtminstone uppge delta? Ursprungligen rörde det sig ju om ca 35 milj. kr. Hur myckel kommer det att bli totalt? Den uppgifien bör väl kunnaredovisas eftersom -enligl en uppgifi som jag läst i en Jämtlandslidning förnågra dagar sedan - kabinbanan skall invigas i påsk. Sålill framtiden: Vilka ytterligare kostnader kan förväntas uppstå förförverkligandet av , och vad kommer alt åligga Åre kommun atlsvara för? Del är vikliga frågor atl få svar på. Jagskall, fru talman, inle gå in på någon detaljgranskning av utanbegränsa mig till det sagda. Låt mig emellertid få citera några rader ur enledare i av . "Åre-planensförverkligande har i viss mån setts som en riksangelägenhet Regionen skullebli en bas för turistnäringen i fjällvärlden. De statliga satsningarna iprojektet har därför haft en något annan karaktär än de lokaliseringspolitiskainsatser som skett i turistnäringen på andra håll. Dessa förhållanden bordegöra del angeläget för statsmakterna alt beakta de ekonomiska problem somvållats kommunen i sammanhanget. Om kommunen kommer att stå hårt skuldbelastadefter åtagandenas genomförande, har man också försämrade möjligheter att görasig nytta av projektets effekter." Ja,del är förvisso rikliga påståenden som tidningen här gör. Jag vill därför slutamed alt rikta en vädjan lill jordbruksministern, nämligen: Nöj sig inle baramed att fullgöra de slatliga åtagandena, vilket statsrådet kanske anser attregeringen har rent formellt. Det räcker inte för att klara Åre kommuns ekonomioch klara den genom de svårigheter, som den nu har. Kommunen är faktiskt ibehov av betydligt slörre hjälp än så om inte dess invånare skall digna nedunder skatter. Av inlägg fär man närmast förestäflningen att kommunenhar drabbats av det här projektet Faktumär att vi genom ett riksdagsbeslut som fattades sade oss att vi har25 områden i del här landet som ur allmän rekreationssynpunkt ärutomordentligt intressanta och som man i den allmänna samhällsplaneringen börta särskild hänsyn till när del gäller deras möjligheter att utvecklaturistisk aktivitet. Detär kanske inle så enkelt att komma i gång med detla som menar.Jag vet i varje fall inte om han och hans parti är beredda alt ställaekonomiska resurser till förfogande och generellt säga att vi så all sägadirekt över statsbudgeten skall se till att det kommer till stånd en utbyggnadi alla dessa 25 områden. När det gällde att överhuvud taget komma i gång med denna verk- samhet sade vi oss attÅreområdel var utomordentligt intressant och atl det kunde vara rikligt ochrimligl alt börja med en satsning i det området Självklart har då regeringensföreställning varil alt salsningen skulle göras dels för atl fyllarekreationspolitiska syften, dels för alt fylla regionalpolitiska syften genomatt med hjälp av satsningen få till stånd en mer positiv utveckling i Årekommun än vad som skulle vara fallet utan denna insats. Delgjordes, som också redovisat, en utredning, som konstateradeatt Åre kommun efter en sådan här insats skulle kunna räkna med enfördelaktigare situation kommunalekonomiskt än om inte insatsen gjorts. Sedanfår inte göra någon jämförelse med de förändringar avkommunalskatten som av andra skäl naturligtvis också sker i kommunerna. Jagutgår ifrån all det även i den nya situationen är så atl Åre kommun skullebedömas vara i en sämre ställning om satsningen uteblivit än när den nu sker. HerrStrindberg säger sedan atl han i mill svar inte får de konkreta besked hanönskat för att bättre kunna bedöma projektet totalt selt. Då kan jag baraberätta för honom att det är på del sättet att den framställning som f n.prövas i och som jag här har hänvisat till rör ettbelopp på ca 50 milj. kr. i stället för här ursprungligen redovisade 35 milj.kr. Det går inte att säga exakt vad beloppet kommer att bli, för i detlabelopp finns kostnader som man strider om mellan bolaget och entreprenören. Nudrar den slutsatsen, när han hör mitt svar, att jag skulle varakallsinnig över huvud taget till den prövning av den här framställningen somskall ske ii Jag har inte gettuttryck för någon sådan kallsinnighet, men jag kan å andra sidan inle föregripaprövningen och innan den är gjord stå här och berätta vad den kan komma attleda till för resultat. I olika sammanhang kommer Åre kommun att göraframställningar, t ex. beträffande reningsverket. En framställning tillmarklånefonden är redan gjord. Dessa framställningar kommer atl prövas i vanligordning i regeringens kansli av de berörda departementen. Men det är omöjligtför mig att stå här och föregripa resultatet av den hanteringen. Jagvill sluta med att sammanfatta. har det varil regeringens ambitionatt den här anläggningen inte skall bli till en belastning för Åre kommun utanatt den skall bli lill slöd för utvecklingen i regionen, som vihoppas all den skall bli till glädje för dem som skall använda Åreregionen tillrekreationsområde. Det sistnämnda vill jag gärna understryka. Jag hoppas att man kan räknamed all statsrådet positivt kommer att pröva dessa framställningar. Det ärnämligen min förhoppning att anläggningen inte Meddelandeom motionstider, m. m. skall bli enbelastning. Jag vill understryka för statsrådet all jag inle vill påstå atlkommunen har drabbats. I mitt inledningsanförande framhöll jag att det är underuppbyggnadstiden som det blir mycket stora svårigheter men att jag hoppas att detpå sikt skall bli positiva effekter. Urkommunalekonomisk synpunkt tror jag det är ytterligt angeläget att man inteinom Åre kommun upplever anläggningen som en belastning. Jag skulle ocksåvilja erinra om att projektet i Åre ju är ett försöksobjekt. Det är givet attom Åre kommun drabbas av betydande ekonomiska svårigheter, så kan detavskräcka övriga som sedan skall vara med om att bygga ut sin verksamhet påolika håll i landet. Sedanvill jag säga all jag är tacksam för de uppgifter jag fick om lägel just nu.Det är bara det alt jag tycker att jag borde ha fått dem redan i del skriftligasvaret. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Meddelande om motionstider, m. m. FruTREDJE VICE TALMANNEN: Tillkammarens ledamöter har utdelats en stencilerad sammanställning över dagar dåmoiioner sist får väckas med anledning av de till och med i dag, fredagen den 9april, avlämnade propositionerna. Jagflr vidare meddela, att de propositioner som den 12-15 aprilöveriämnas lill kammaren kommer att per post tillställas ledamöterna i den måndelningsupplaga föreligger. Propositionerna kommer dessutom att som vanligtutdelas i ledamöternas fack. §8 Anmäldes och bordlades 1975/76:204 om ändringar igrundlagsregleringen av tryckfriheten §9 Anmäldes och bordlades Förslag 1975/76:22 förvaltningsstyrelses förslagtill vissa ändringar i ersättningsstadgan för ledamöter §10 Anmäldes och bordlades betänkande