prot · FZ0920 · 1975-12-31 00:00:00 — Det hartydligen uppslån en resignaiion och en avirubbning inför den siändiglfortgående infialionsuivecklingen, som visserligen varierar men ändå fortgår årefter år. Den förefaller närmast opåverkbar och olöslig. De som drabbats harockså, som sade. heller inte haft tillräcklig kraft för attresa motstånd mot utvecklingen. De har inte varit organiserade och de harkanske också hell enkell vilseletts av atl de UHedningangående det enskilda sparandet m. m. ändå i sin bankbok oftakunnat notera högre siffror och en viss ränteinkomst. Detta intryck förbytsdock i en negativ situation när man jämför med hur priserna samiidigl har ökalule på marknaden. Mångahar också nöjt sig med konstaterandet alt så länge infiationsutvecklingen ivårt land inte är större än i vår omvärld är det ingen fara; då bevarar vi vårkonkurrenskraft. Men problemet är vida större. En följd av inflationen ärju attdel sker en förmögenhetsomfördelning av stora mått i vårt samhälle. De somredan har realvärden får extrainkomster och kan skaffa nya realvärden. De somhar sparat pengar för framtida behov och för ökad trygghet - ett sunt ochlovvärt handlande - får se hur deras sparkapiial smälter ner och hur de fårallt mindre kvar för det man tänkte köpa eller för den planerade tryggheten. Inflationenpåverkar hela samhällsstrukturen, och vi har i vår motion påvisal hur denförsvårar för t. ex. dem som önskar förvärva Jord för alt bruka och leva av ochhur svårigheterna ökar för mindre förelag, som inte kan påräkna extrainkomstergenom värdeökningar för stora lager eller andra tillgångar. Dethar lidigare i debatten sagts all det skulle vara riskabelt med en indexregleringpå alla områden. Då skulle vi inte ha någon anledning att verka för att hejdainflaiionen. Del är givetvis en överdrift. Det är alldeles uppenbart att deåtgärder vi diskuterar är ansatser för att ändå på några områden hejdainflationen. Den centrala frågan är ju - och den ligger vid sidan om de väcktamotionerna - att åstadkomma en sådan ulveckling i vårt land altinflationsproblemen framstår som så små att vi inte behöver kräva särskildaåtgärder för småsparare och andra grupper. 1ett av våra yrkanden i motionen vill vi ha en ulredning om infialionensverkningar för småsparare. mindre företagare, låginkomsttagare rn. Manborde enligt min mening få en redovisning av hur och i vilken utsträckningdenna förmögenhetsomfördelning sker. hur inkomslförhål-landena påverkas, hurden enskildes irygghetssirävanden och åtgärder för att skydda sig motoförutsedda händelser påverkas. Utskottet förklarar på denna t)unkt att dethelt ställer sig bakom de synpunkter på behovet av utredningar som vår motionoch motionen 423 har tagit upp. Detta vill jag nolera med tillfredsställelse.Utskottet hänvisar vidare till att i sina petita förnästa budgetår begärt medel för olika sparundersökningar, och harnågol redogjort för vad de skulle innehålla. Man förutsätter också attregeringen kommer att lämna förslag om anslagstilldelning. skulle dessa förväntade förundersökningar omfatta -jag citerar urutskollsbetänkandel - följande: "Den ena skulle syfta till olikautbyggnader av finansstatistiken från kreditinstituten m. m. som skullemöjliggöra löpande redovisning av hushållssektorns totalsparande med fördelningpå olika spartyper. Den andra skulle syfta lill iniermiiienl återkommandeundersökningar av de vikligasle komponenlerna i vissa hushållstypers sparande,attityder till sparande elc." Detförefaller tveksamt om dessa aviserade sparuiredningar av den beskrivningen attdöma kommer all la upp verkningarna av infialionen. Del finns ju ingenlingklart uisagl om dessa verkningar, men de är huvudproblemet i dagensdiskussion. Vi får hoppas att utskottets betänkande och den diskussion som harförts här kommer att leda till att undersökningarna också tar upp detproblem som här har aktualiserats. Vi förutsätter atl det blir så efter den härdebatten; jag vill uttala den förhoppningen i varje fall. Vihar i vår motion också ett yrkande om att man även skulle utreda möjligheternaalt finna värdesäkra sparformer, som i någon mån skulle eliminera den negativautveckling som infiationen och den negativa sparränlan leder lill. Där harutskottet tyvärr inie varil lika posilivi ulan hänvisat till dels en utredningav , dels pågående ulredning inom . Det äratt notera att man framhåller att man inte nu vill ha denna utredning. Jaglycker emellertid att det hade varit logiskt att säga att även den här delen -värdesaken sparande i olika former - borde ha kunnat läggas till deundersökningar som t. ex. avser atl initiera, eftersomdel hade varit en viktig del i det här paketet. Då skulle jag varit meratillfredsställd. Jag anser nämligen inte att man nu kan nöja sig med vad enutredning sade 1964 - . För det första var förhållandena dådelvis annorlunda än de är . För del andra har det kommit till nyasynpunkier på del här problemet, och det ställs nya krav, som bordesammanställas och utvärderas. För det tredje har det ännu inte vidtagits någraålgärder i anledning av de ändå rätt positiva förslag som denna utredningframlade . Attsedan åberopa en inom en enskild sparinstilulion - Svenska sparbanksföreningen- pågående ulredning om sparandet och säga atl den förhoppningsvis skall ta uppockså inflaiionens verkningar är visserligen bra - visst kan man väl säga attdet är fint all ett riksdagsutskott åberopar en enskild institutions arbeie ochväntar stora resultat av det - men frågan är om den är tillräcklig. Till attbörja med har kanske något mer begränsade mål ochsyften med sin utredning än vad vi politiker i har i ett sådantsammanhang. Jag tror alt vi måsie se frågan ur ett vidare perspektiv. Del ärnämligen inie säkert att och våra krav i alla delar kanförenas. Jag tror att kraven från oss som politiker för försvaret avpenningvärdet och i viss mån även försvaret för en jämlikhetsutveckling liggerpå ell vidare plan. Därför tycker jag att det är litet förmätet all hänvisatill uiredningsverksamhei som skäl för au inie nu säga jalill ulredningskravet. Detär klart atl en utredning på det här området måste belysa många problem, och deär givelvis svåra; del har del viiinats om här i debatten. Motionens begränsadeönskemål har varil atl söka värna om vissa speciella gruppers intresse. Manmåste kanske begränsa ett värdesaken sparande till ett visst belopp perindivid; det är möjligl atl en sådan Utredningangående det enskilda sparandet m. m. ökat antal sedelvalörer samt nya motiv på sedlar begränsning måstetillgripas för att vi i varje fall skall komma en bil på vägen. Somherr säger är vi överens om alt del här är ett problem, men jagförvånar mig över att det görs så lilet åt det problemet. Därför skulle enbeställning nu ha varit en positiv viljeyttring, som kunde ha visat att vikänner ett vissl ansvar geniemoi de siora grupper som lycker all de ärmisshandlade. Jaganser all reservalionen bälire lillgodoser moiionens önskemål, och jag berdärför all få yrka bifall lill densamma. Överläggningenvar härmed slulad. Mom. I och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till ilcls ulskoltels hemslällan, dels reservalionen av herrarLöfgren och Ångsiröm, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansuiskoiieis hemslällan i belänkandel nr 6mom. 3 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflcruilcl av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrLöfgren begärde rösiräkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomrösining gav följande resultat: §11 Ökat antal sedelvalörer samt nya motiv på sedlar betänkande 1975/76:7 med anledning a\' motioner om ökat antalsedelvalörer samt om nya motiv på sedlar. I delta betänkandebehandlades molionerna 1975:229 av () och 1975:1031a\' (vpk), .ari hemställts att hos regeringen begärdetillsättandci av en ulredning enligt i motionen angivna riktlinjer. Moiioniirenansåg att kungabildcrna på \åra sedlar skulle ersättas av n\a motiv. Utskotlei hemställde Nr 20 1. att skulle avslå molionen 1975:229, Onsdaeen den 2. all skulle avslå molionen 1975:1031. Reservationhade avgivits av (vpk) som ansett att Okatantal utskotlei under 2 borthemställa sedelvalörer samt au med bifall till motionen 1975:1031 hosregeringen begärde nya motiv på sedlar tillsättandet av en ulredning enligt i motionen angivna riktlinjer. Hen LORENTZON(vpk): Motionen 1031yrkar på tillsättandet av en ulredning med sikle på nya bildmotiv på de svenskasedlarna. Som bekant upptar samtliga sedeltyper endast kungabilder, varförSverige i detta avseende är jämställt med en rad feodalsialer därsjälvhärskardömei råder. Finansulskolleiyrkar avslag-med slöd av yilrande från fullmäklige i . Tillbelänkandel är fogad en reservalion. IAnneile bok i sägs del bl. a. all dennaöverklass numera är lilen men väl sammanhållen. Dess hörnstenar är hovet,adeln, storborgerligheten och finansvärlden. Kungen söker man göra till densamlande symbolen. Storfinansen gör också allt vad den kan för au populariseramonarkin. De som äger den verkliga ekonomiska makten använder monarkin så altden tjänar deras bestämda syften. Århundradens historia visar sammautveckling. För överklassen i har kungamakten varit den samlandesymbolen. Överklassensledande tidningsorgan - - har varil mer än bekymrat över atl vissa symbolvärden, som tidigare tjänat kunga huset, i och med den nya grundlagen är för handen. Det gäller enligt tidningens egen uppräkning "avskaffandet av högtidliga öppnande på rikssalen i , avskaffandet av or densväsendet, avskaffandet av de beslutande veckokonseljerna (och där med av kungliga lagar, förordningar, brev och fullmakter), avskaffandet av prefixet kungligt från de högsta domstolarna, ämbetsverken och mi litära förbanden- ". bör dock inte vara så bekymrade. Här gäller det ju endasismåsaker och formaliieier. då monarkin av sialsmakierna forifarande populariserasi beiydligi allvarligare sammanhang. Någonhar sagl all hisioria är dess konungars. För dem som något har tagitdel av tidigare skri\en officiell hisioria förefaller uttalandet inteöverdrivet, och varje gång vi behöver använda landets betalningsmedel påminnsvi om att landet är en monarki med kungliga anor långt tillbaka i tiden. Trolsell socialdemokraiiskl regerande i . med re-publikkraveiinskrivei i socialdemokraiernas partiprogram, är motiven på landeis sedlar forifarandebilder av olika kungar. samiliga gångbara sedlar, uiom den jubileumsiia somutgavs i samband med , är försedda medkungaporträit. Nr 20 är i della avseende Jämbördigl med olika feodalsialer: feo- den dalstatenThailand, feodalsiaien , feodalsiaien , feodalstaten och inte minst feodalstaten , länder som har --------------- bilderav monarkerna på samtliga sina sedlar. Samma sak är del i . Okat antal Sverigehar i detta fall ett system som är jämbördigt med det feodalsystem sedelvalörer samt som ärrådande i shahens . Denne självhärskare har tydligen fullt nya motiv påsedlar klart för sig atl även bilderna på sedlarna har ett symboliskt och ideologisktvärde. I annal fall skulle denne envåldshärskare inte ha bestämt au de 35 olikasedeltyper som förekommer i alla bär regentporträtt. Kungarikena ochDanmark, där socialdemokratins politiska ställning varit och är betydligtsvagare än i , har inte kungliga porträtt på någon av sina sedeltyper. Hur är då utseendet på desvenska sedlarna? På den svenska 5-kronorssedeln återges bilden av ,en av landets genom tiderna slörsla bondeplågare, känd från blodbadet i ,och baneman. Sin siora personliga förmögenhet hade han samlal medde mest brutala metoder. 100-kronorssedelnåterger bilden av även hanen brutal plågare av allmogen. Oräkneligaär de svenskar och även finländare som tvingades ut på olika slagfältoch där stupade i långvariga krig, lämnande efter sig hustruroch barn till ett liv i armod och obeskrivligt elände. Bildenav - jag tar dem i denna ordning - "pryder"50-kronorssedeln. Det var mannen som ordnade överfallskrig mot Rys.sland, dåhan lät utrusta svenska soldater med ryska uniformer och gjorde gällande atldet var som svarade för överfallet. Samma metod användes betydligtsenare av en man som hette , då tyska soldater iklädda polska uniformeröverföll och därmed startade det . Efternederlaget i det ingångsatta kriget mot med tiotusentals stupadesvenskar och hyllades denne kung vid sin hemkomst till som"fredens återställare". Inskriptionen finns inhuggen på den staty somstår placerad på här i , och de av kammarens ledamöter sominte har sett den bör göra en promenad dit ned och kontrollera att så faktisktär fallet. Statyn har rests och betalts av dåvarande borgerskap,vilket visar hur underdånig man från det hållet kunde vara gentemot ensjälvhärskare. Efter avslutandet av överfallskriget mot 1788 beslötnämligen borgerskap att visa sin tacksamhet för konung lH:sinsatser. Man avsatte inle karlen - nej, man bekostade en dyrbar staty överdenne! Statyn har modellerats av . Platsen där den står. på Skeppsbronnedanför , valdes av 111 själv. Jag kan inte neka mignöjet alt i protokoll få läsa in vad skriver i denallmänna propositionen till riksens ständer, där han omnämner Siockholrnsborgerskaps ärebevisning i följande ordalag: 60 "Kongl. Maj:t känner en märkelig förnöjelse,atl inför Samtelige Rik- sens Ständer betyga Sittwälbehag av de mångfaldiga wedermälen, hwar-igenom Hufwudsiadens Borgerskapbetygat Konungen sin underdåniga tillgifwenhet. Ingen möda har warit dem tung;inga omkostnader räknade; men den Statue de beslutat att uppresa till ära hade Kongl. Maj:t i afseende på både Sig Sjelf och dem, welal wägra,om Kongl. Maj:t kunnat betaga Historien denna anledning, så märkwärdig afTi-dehwarfwel, att omtala deras förtjensier, eller dennauppmuntran Folkets kärlek gifwer ." Det är ingen ände påhyckleriet. EnligtGustav III är alltså statyn på ett äreminne över den som sändetiotusentals människor i döden i ett krig som han själv hade ställt till medoch falskeligen hade blivit utropad som "fredens återställare". EnligtGustav III visar statyn den väg hans kungliga efterträdare borde gå för att nåden "uppmuntran Folkels kärlek gifwer ". Alltså, sätt igång med krigsöverfall! Var inte så nogräknade med formerna för all få i gångkriget! Om tioiusenden människor mördas spelar ingen roll; du får äreminne ochsiaiy av överklassen. Menhyckleriei hade inga gränser, varken hos Gusiav 111 eller hos överklassen iSlockholm. Samma borgerskap som så hade hyllal kungen mördade honom några årsenare. Dei är den kungens bild som pryder 50-kronorssedlar. På1 000-kronorssedeln ålerges bilden av Guslaf V. All denne kung inie hadekraften - även om vilja fanns - all få och dess folk ut i krig var denframväxande liberalismens och arbetarrörelsens förtjänst. Slutligenåterfinns bild på lO-kronorssedeln. Samtliga svenskasedeltyper blir med sina kungabilder ett verksamt medel som propaganda förmonarkin, för kungahuset, och därigenom blir de även nationella symboler. Kungabilderna- dessa feodala kvarlevor- borde bort från landets sedlar! Det bör inte varaså au vi här i landet jämt skall konfronteras med kungabilder när vi skallanvända en sedel som betalningsmedel. 1molionen sägs bl. a. atl är ett vackert land, dess folk idogt ochsträvsamt. Del är folkel som har skapat värdena, inte landets kungar. De har istället plundrat landet på de värden folket skapat. Bilder ur folkets skapandeliv borde därför ersätta kungaporträtten på sedlarna. Vi har många exempel. Vihar vackra skogar. Ur dem har inhöstats miljarder i valulainkomster.Lönearbetarna är de som har skapat dessa värden. Flera exempel skulle kunnalämnas. Vi har personer som gjort och dess folk stora tjänster. Derasporträtt skulle kunna användas på de svenska sedlarna. Vi har inom den svenskaliberalismen och i vår arbetarrörelse personer, vilkas porträtt skulle kunnatjäna syftet bättre än gamla kungars, vilkas historia vi känner till! Desvenska kungahusen har i alla lider framsiåti som symboler och ijänal somföremål för reakiionär mylbildning och ideologi, och så är det ända in inutiden. Och ändå går genom den svenska kungahistorien Ökatantal sedelvalörer samt nya motiv på sedlar Ökatantal sedelvalörer samt nya motiv på sedlar en stank av mord,folkförtryck, krig och elände för folket. Dessa kungar bör inte äras, intenågon av dem. Minst av allt är de symboler för folket. Men ända anses det såsent som på högst ansvarigt håll att historia är desskonungars. På annat sätl kan man inte tolka finansutskottets betänkande övermotionen 1031 och det yttrande från fullmäktige i som är fogat tillbelänkandel och på vilket finansutskottet säger sig bygga sittställningstagande. Imotionen 1031 yrkas att hos regeringen begär tillsättandet av en utredningenligt i motionen angivna riktlinjer. Jag har i detta mitt inlägg yllerligaremotiverat detta yrkande. Det gäller en utredning - inte ett omedelbartförstörande av samtliga sedeltyper. Finansutskottethänvisar som sagt till vad fullmäktige i haft att anföra och byggersitt avstyrkande hell på fullmäkiiges yilrande, där del bl. a. heier:"Vilken hisioriesyn man än må föreiräda, lorde del f ö. vara svårt allanse åberopade skäl uigöra lillräcklig anledning för nuvarande sedlars ersällandemed ny sedelserie." Därefterlalar fullmäklige om hur siora kosinaderna skulle bli om man nu skulle införanya sedeliyper i stället för dem vi har. Delta skulle skapa merarbete såväl förriksbanken som för bankerna i övrigt. Vidare har man, säger fullmäklige,investerat ett belopp på 40-50 milj. kr. i de sedell\'per vi nu har. Dellaär ett ekonomiskt argument som finansutskottet lar fasta på men som inte ärtillbörligt i detta sammanhang. 1 motionen ställs inte yrkande att dennuvarande sedelstocken skall förstöras, som fullmäktige i riksbankenförsöker antyda. Jag har i motionen endast ställt yrkande om en utredning,givetvis med sikte på att kungabilderna skall försvinna dä nya sedeltyperframsiälls och mera tidsenliga moiiv i slällel komma till användning. Hurblir det f ö. med den 1 000-kronorssedel som det föreligger planer på attframställa och som beräknar skall kunna införas under senare delenav ? Skall kungabilden med även där? Dåanvändningen av sedlar av högre valör ökat bedöms det nämligensom nödvändigt atl en ny 1 000-kronorssedel införs som skall bli lättare atthantera än den nuvarande. Här finns ett utmärkt lillfälle all använda en bildsom inte är symbol för monarkin, utan all della skulle innebära förhöjdakosinader. Menansvariga myndigheter har en annan uppfattning än motionären i denna fiåga. Jagkan inle neka mig nöjel all cilera vad fullmäklige i har alt anförapå denna punkt: "Fullmäktige vill i anledning av motionen blott framhållaatt då som en löst sammanhållande ram kring nuvarande sedeltyper valdes atllåta varie sedel representera ell århundrade, det legat nära" - märk väl!- "lill hands att låta ett avsett sekel representeras också av ett avlandels siaisöverhuvud från ." Sombekant utges nya sedeliyper med olika mellanrum. skall landet alltså få enny 1 000-kronorssedel. Så seni som 1965 ansåg ansvariga myn- digheler forifarande allSveriges hisioria är dess kungars. Då påböriades nämligen utgivningen av hellnya sedeltyper i , samtliga med kungaporträtt. Slutligen,herr talman, vill Jag ytterligare poängtera att jag i motionen 1031 intehemställer att den nuvarande sedelstocken skall förstöras, ettpåfund på vilket finansutskottet bygger hela sin argumentation för avslag påmotionen. Som molionär har jag yrkat på tillsättandet av en utredning - det ärvad frågan gäller. Jag yrkar bifall till den reservation av som är fogadtill finansutskottets betänkande nr 7. Ökalantal sedelvalörer samt nya motiv på sedlar Hen (): Manblir sällan populär i genom att lala för en av utskottet enhälligtavstyrkt molion, men ibland känner man behov av alt trols detta framförasynpunkter på en fråga som man finner angelägen. Om jag därtill, som minavsikt är, fattar mig kort kan det kanske ursäktas mig alt jag gör delta. Tillskillnad från den föregående talaren kommer jag inte att uppehålla mig vidsedlarnas utseende, även om jag tycker att det finns visst fog för den kritiksom har framfört, utan jag tänker lala litet om sedlarnasvalörer. Det gäller alltså motionen 229. där jag hemställt om en samlad översynav vårt sedelsysiem. förslag från min sida. som i vederbörlig ordningockså avslogs, om införande av en ny sedel i 500-kronorsklassen kommer därvidin i bilden. Enav anledningarna till min molion nu värden översyn av organisationsom företagits av statskontoret. Av rapporten framgår bl. a. atl ett slopandeav 5-kronorssedeln i samband med att ett modifierat 5-kronorsmynt med nyprägling införs skulle ge en kostnadsreducering i på ca 7 milj. kr.under en lolvmånadersperiod. Detta gav mig anledning fundera över om inte väsentliga besparingarkunde nås i genom att vissasedelvalörer slopas och andra tillkommer. Givetvis får inte den ekonomiskasynpunkten vara del enda motivet för en sådan förändring; det vikligasle är altvåra sedelvalörer anpassas lill del behov som allmänhei. har av en enkel men också prakiisk sedelhaniering. Delär inte säkert att vår nuvarande uppsättning av sedlar är den meständamålsenliga. Särskilt har behovet av en 500-kronorssedel omvittnats och. somriksbanksfullmäktige säger, fått större tyngd genom del ökade omloppei av100-kronorssedlar. Fullmäktige säger också i sitt yttrande över motionen attfrågan om en 5-kronorssedel kommer att återupptas då det nya 5-kronorsmyntetkommit i cirkulation. Man kan också tänka sig ett utbyte av 10-kronorssedelnmot en 20-kronorssedel. ja vi kanske rent av klarar oss med en lägstasedelvalör på . 1 ett visst läge med en speciell betalningssiiuaiionminskas gcnomsniiis-anialet sedlar med . om 10-kronorssedeln uib\is moten på . Det skulle alltså kunna bli vissa kostnadsreduceringar vid en för- Nr 20 ändring av sedelvalörerna. Onsdaeenden '' ' '' finansuiskoliet och fullmäktige iriksbanken efter moget övervägande kommii fram till atl det inte finns något motiv för en ui- --------------- redningav sedelvalörerna. 1 varje fall erfordras härför ingen särskild ut- Okat antal redning,säger man. Att mot denna förkrossande sakkunskap våga hävda sedelvalörer samt motsatsen vore väl förmätet. Jag noterar dock med tillfredsställelse att nyamotiv på sedlar skall följa utvecklingen för att om så befinnsönskvärt ta erforderliga initiativ. Jagtror att utvecklingen i längden talar till förmån för min motion. Man är räddför atl en utökning av sedelsortimentet skall medföra en ökad belastning försedelhanteringen, men man måste också beakta de vinster som en förändring avsedelvalörerna kan innebära. Det är inte heller säkert att en översyn skulleresultera i ett ökat sedelsortiment - man kanske renl av skulle kunna klara sigmed ell mindre sortiment. Jag förutsätter att beaktar även delta isin uppföljning av frågan. HerrBERGMAN i (s): 1 molionen 229 av hemställs alt hos regeringenanhåller om en samlad översyn av vilket system av valörer å rikets sedlar som börfinnas. har i anledning av motionen inhämtat yttrande frånfullmäktige i . Fullmäktigeanser att en översyn enligt motionärens önskan är hell överfiödig, då man redanulan en sådan studie torde kunna fastslå atl de två förändringar som skullekunna aktualiseras är dels slopande av 5-kronorssedeln, dels införande av en500-kronorssedel. Till frågan om slopande av 5-kronorssedeln kommer fullmäktigeatt ta ställning då del nya 5-kronorsmyntet, som det nu föreligger förslag om, kommiti cirkulation. Redan1971 års riksdag behandlade frågan om införande av en 500-kronorssedel.Fullmäktige uttalade då i ett avgivet remissyttrande "att det enligi.fullmäktiges mening icke föreligger något verkligt behov av en sedel i500-kronorsvalören". Detta omdöme äger enligt fullmäktiges mening alltjämtgiltighet. Utskottet delar fullmäktiges åsikt och föreslår att riksdagenbeslutar avslå motionen 1975:229.