prot · FY0995 · 1975-12-31 00:00:00 — De fårändå den effekten att vissa delar av väfiarkären blir orepresenterad. Denstörsta genomslagskraften har naturligtvis sädana spärrar i riksdagsvalen -det har vi påpekat i andra sammanhang - där ända upp lill 200 000 väfiare somstödjer ett parti kan bli orepresenterade på grund av spärren. Så stor effektfår den naturiiglvis inte pä det lokala planet, men spärrar som sådana är en dåliglösning på problemen. Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. iTrollhättan (s) kort genmäle: Herr talman! De bestämmelser som föreslagitsgäller bäde lokala partier och riksomfattande partier. Vad man kunnaikonstatera i undersökningarna är att vissa lokala grupper och partibildningarunder tidigare skeden inte skulle ha slängts ute från fullmäktige. I allmänhetförhåller det sig sä att om det uppstår en sådan gruppbildning i en kommun blirden ganska slor. Men de bestämmelser vi haft tidigare och de som konimer attgälla i fortsättningen har den effekten att de hindrar en alllför långtgåendepartisplittring. Man blir försiktig med att starta nya partier och ställa uppkandidater i fullmäktigevalen, för man är medveten om att det är svårt altkomma in i fullmäktige om man är en liten grupp. Men det utesluter också denmöjlighet, som jag talade om förut, nämligen att det blir en sådan kraftiguppspaltning i partier att de konimunala församlingarna förlorar ihandlingsduglighet. HerrFiskesjö fortsätter att tala om att man hittat pä och konstruerat skäl motmotionen. Tror verkligen att det går till på det sättet iallvarliga lagstiftningsfrågor att man försöker finna skäl mot en motion? Omulskollels ställningstagande vore en konstruktion utan verklighetsbakgrundhade väl i varie fall partivänner, herrar och ,föfit honom. Men även de har slött utskottsma- Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. Jag föreställermig att inle heller de vägar vara med om en lagstiftningsåtgärd varskonsekvenser vi inte helt kan överblicka. HenHENMARK (fp): Del är slor överensstämmelse i uppfattningarna när det gäller denföreliggande propositionen och utskollsbetänkandet. Vi är väl alla tacksammaall fä den bäsla möjliga proportionalilelen då del gäller att väfia såvällandstingsmän som kommunfullmäktige. Detär bara ell par detafier som jag reagerat mot. Del gäller i båda fallenindelningen i valkretsar. 1 nuläget är det som gör upp förslaglill indelning i landstingsvalkretsar. självt fastställer detförslaget, men innan det vinner krafl skall det gå till regeringen förslutgiltigt fastställande. Enligt det nya förslaget är regeringen befriad fränden uppgiften. Beslutet fattas i länet, och del tycker jag är förtjänstfullt. Däremolhar man i det sammanhanget ändrat på det sätlel alt nu är del landslingel somskall göra upp förslagei, och sedan skall förslagei faslslällas avlänsslyrelsen. Jag kan inle rikligl förslå varför inle landslingel skall varasuveräni i delta fall. När har fattat sill beslut omvalkretsindelning och beslutet har vunnit laga kraft borde det kunna gälla ulanatt det skickas över till för fastslällelse. Det finns väl ändåen lendens lill att göra landslingen så suveräna som möjligt, och jag kan inteförstå annal än att detta är mer eller mindre en byråkratisk åtgärd somegenlligen saknar innehåll. DetSlår i belänkande: "Som departemenlschefenframhåller bör landsiingskommunerna själva ha del avgörande in-fiytandel pä valkretsindelningenoch därför besluta om landstingskommunens indelning i valkreisar." Del ärprecis i överensstämmelse med min moiion, all landsiingskommunerna bör ha delavgörande inflylandel; de bör beslämma och deras beslul bör sedan gälla. Säblir del emellertid inte enligt det föreliggande förslaget, ulan landstingelsbeslut skall skickas över lill för fastslällelse. motiverarrnan med all det kanske måste bli en samordning med den primärkommunalavalkretsindelningen. Jag kan inte riktigt förslå det. Går man på förslaget ireservationen I som ocksä konstitulionsutskottets ordförande uttalade sinanslutning lill då det gäller innehållet att kommungränserna skall föfias,saknar det här motivet helt betydelse. Om del däremot är så att en kommun skalldelas kan möjligen en samordning bli aktuell. Men man fär hoppas all del blirmycket sällsynta undantagsfall. Dettaär sålunda det ena fallet där jag tycker all länsslyrelsen borde kunna befriasfrån fastställelseåtgärd och att landstingels beslut borde kunna gälla när detvunnit laga kraft. Detandra fallel gäller valkretsindelningen i primärkommunerna. Det slår iproposiiionen att om en kommun har mer än 24 000 rösiberäliigade invånare skallkommunen indelas i valkreisar. Det är klart att en val- kretsindelning i och försig är en mandalspärr - det kan vi inte komma ifrån. Har man smä valkretsarfinns det större möjlighet för bristande proportionalitet i det slutgiltigaresultatet. Ett parti kan nämligen - och det gäller framförallt de smärrepartierna-i varie valkrets komma mycket nära det sista mandatet, men om detfinns ett annat parti som har fått nägra stycken fler röster går mandatet tilldel partiet. Om man slår ihop två valkretsar skulle de två partierna som så attsäga tävlar få var sitt mandat, men får det ena parliel bägge mandaten. Denstörsta och bästa proporlionalileten skulle utan tvivel föreligga om man hadeen enda valkrets, men det kan vara besväriigl med hänsyn lill att man då skullefå långa valsedlar osv. Jagtycker emellertid att i del här fallet borde man kunna ge kommunfullmäktigeförtroendet att själva avgöra när de vill ha en indelning i kommunalvalkretsar.Man borde inle föreskriva alt när invånarantalet når en viss gräns skallkommunen absolut indelas i mer än en valkrets. Detär dessa två saker jag har velat påpeka, och jag tycker att mitt förslag idessa avseenden skulle ha inneburit en förbällring av det föreliggandelagförslaget. motion som jag ingav hemställde jag all del handläggande ulskottet skulleformulera de lagändringar som behövdes. Det är inte gjort, och då har jagförnummit att det finns ingen teknisk möjlighet att nu yrka bifall tillmotionen. Jag gör sålunda inle det, men jag har velat till protokollet fåantecknat att på dessa två punkter finns åtminstone en avvikande meningbeträffande förfaringssättet. NyUvalsystem vid landstingsval, m. m. HerrJOHANSSON i Trollhällan (s): Etl kort svartill . Påden första punkten vill jag hänvisa till vad själv har utvecklat,nämligen all det kan uppstå undantagsfall då det är nödvändigt alt åstadkommaen samordning mellan landstingsvalkretsar och primärkommunala valkreisar. Detbör då lämpligen ske i . Men vi strävar alla efter att deltaendast skall utgöra undantagsfall. Den andra punkten gällde indelningen i valkretsar iprimärkommuner. Nog är det i många fall nödvändigt med en sädan uppdelning. Görtankeexperimentet att Slockholm skulle bilda en enda valkrets. Det skulleuppslå väldiga bekymmer med de länga röstsedlar som detta skulle föra med sig. Hen HENMARK (fp): 1 det första fallet sade jag att den situationen kan uppkomma då detbehövs en samordning men att det borde vara onödigt att skallkopplas in även då detta inte är aktuellt. Vi var ju överens om att det endasti något enstaka fall kan bli aktuellt med en sådan samordning. Man föfiervanligen kommungränserna, och då är en samordning helt onödig. 1 det andra falletpåpekade jag själv att det kan vara nödvändigt för 8 protokoll 1975. Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. att få hanteriighet påvalsedlarna att göra en uppdelning i valkretsar. Men vad jag där yrkade pä varalt man skulle ha det förtroendet för kommunfullmäktige att man låler demavgöra när en uppdelning behövs. Jag tror också att Stockholmskommunfullmäktige är fullt medvetna om att mäste indelas ivalkretsar. Däremot är jag inte övertygad om att kommuner som befinner sig pågränsen och har ungefär 24 000 väfiare alltid skulle känna sig tvingade lill enuppdelning. De skulle kanske anse att de fick ett bättre val genom att hakommunen samlad i en valkrets. Överläggningenvar härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar Fiskesjö och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konstitutionsutskotlels hemsiällan i beiänkandel nr 19punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av herrar Fiskesjö Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrFiskesjö begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Punklerna5 a och b Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller konstitulionsutskottets hemställan i betänkandet nr 19punkterna 5 a och b röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslat for ja-propositionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Nyttvalsystem vid landstingsval, m. m. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels alternativ 2 till yrkandec i reservationen nr 2 av , och förklarades den förrapropositionen vara rned övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 19punkten 5 c röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit alternativ 2 till yrkande c i reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat for ja-propositionen. Då herrBerndtson begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resullat: Nr 20 angående uppskov till 1975/riksmötemed behandlingen av vissa ärenden Föredrogs betänkande nr 21med anledning av informalionsutrednings belänkande om riksdagenstidningsfråga jämte motion. hade genom framställningen1975:15 till överlämnat informationsutrednings andradelbetänkande, lidningsfräga. betänkande hade föreslagits att skulle medgeutgivande av en för och departementen gemensam tidning. Tidningen avsågsskola fr. o. m. ersätta den av utgivnatidningen . Som huvudman i administrativt hänseende för dennya tidningen hade föreslagils . För kostnaderför utgivande av den nya tidningen 1/1-30/6 1976 hade utredningenföreslagit att skulle till - utöverlidigare bevifiat anslag - anvisa . såsom förslagsanslag för budgetåret1975/76. I detta sammanhang hade behandlats motionen1975:2150 av m. fl. (vpk), vari yrkats att med bifalltill betänkandet i övrigt hemställde om kompletterande utredning beträffandeden föreslagna tidningens redigering och marknadsföring. 1. avslä niotionen 1975:2150, 2. med anledningav framställningen 1975:15 fräntalmanskonferensen besluta msdge utgivande av en för ochdepartementen gemensam tidning enligt vad som anförls i riksdagensinformationsutrednings belänkande om lidningsfräga, 3. lill /76 under sjunde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av . Reservation hade avgivits av (vpk)som ansett att utskottet under 1 bort hemställa att skulle med bifall till niotionen1975:2150 uppdra ät informalionsulredning all verkställa denkompletterande utredning om den föreslagna tidningens redigering ochmarknadsföring som angelts i reservationen. Hen LÖVENBORG (vpk): Behovet av informaiion lill allmänheten från är obestridligt.Utöver den som ges av massmedia kan det vara på sin plats med information omriksdagsfrägorna i någon speciell publikation. I åtskilliga länder utger ocksäparlamenten egna tidningar. Det är detta som konstilutionsutskottets betänkandehandlar om. Vi har ursprungligen varit överens om denna grundtanke. Förslagetutgår från den nuvarande tidningen . I stället för att startaytteriigare en tidning är tanken att man skall utge en för departementen ochriksdagen gemensam tidning. Vi frågar oss i vpk om del kan bli en helttillfredsställande lösning av frägan om informationen till allmänheten omriksdagens verksamhet. Vi har sett det som vikligt och angeläget att tidningenblir sä populär och så lättillgängligt upplagd som möjligt. Då tycker vi inteatt redigeringen av tidningen kan vara någon bra utgångspunkt.Det har jag ocksä framhållit under arbelet i utredningen. Omman skall leva upp till utredningens uppfattning att tidningen också skall somdel heter, "söka vinna läsare bland grupper som har etlbegränsat intresse för samhällsfrågor" är såväl innehåll som utformningoch distributionssätt av slor betydelse. Vi har ocksä framhållit att en tidningav detta slag måste kunna nå så många som möjligt. Den skall vara sä lätt attköpa som tänkbart är. Den bör exempelvis distribueras genom Pressbyrån. Närdet gäller utformning och innehåll har vi såväl i reservation tillutredningsbetänkandel som i en motion till framfört synpunkten altockså riksdagspartierna kan erbjudas plats för information till allmänheten. Vitror att det skulle kunna vara en väg att ytterligare öka intresset förriksdagen. Det sättet har prövats genom andra publikationer. Vi åberopar bl.a. kommuns informationstidning. Del är väl uppenbart att det kanvara etl sätt att göra tidningen mer intressant och mer omväxlande än om mananvänder den avsedda uppläggningen för denna typ av information. 1informationsutredningens delbetänkande heler det ju att tidningen pä ettlältfaltligt sätt skall presentera propositioner frän regeringen, utredningsdirektiv,departementspromemorior, regeringsbeslut osv. Den skall innehållasammanfattningar av viktigare moiioner, utskottsbetänkanden, interpellationerm. Det är vi hell överens om. Men vi tycker ocksä all det bör vara naturligtatt i en tidning av denna typ komplettera innehållet med bakgrundsmaterial,intervjuer, personporträtt och åtskilligt annat som kan vara av intresse fören bredare allmänhet. Vimenar nog all ulredningen borde ha sysslat mer med frågan om tidningensredigering och marknadsföring. Del är därför som vi har föreslagit enkompletterande utredning. Nuvill konslilutionsulskollet inle gä med på en sådan utredning. Det har därförfogals en reservalion vid ulskollsbetänkandel, och i den förutsätter vi attutredningen skall göras skyndsamt. Jagber, fru talman, att få yrka bifall till den reservalion som är fogad vidkonslitutionsutskottets betänkande nr 21. Underdetta anförande övertog fru tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HenSVENSSON i (s): och jag sitter båda i informationsutredning,och utifrån en gemensam yrkesbakgrund har vi kommit myckel väl överens i deallra flesta frågorna, dock inte i denna. fullföfier sinplädering i utredningen genom att här yrka bifall till den reservation som vpkfogat till detta belänkande. Jagvill bara konstatera att informationsutredning inte ansett sig kunnaföfia i det här fallet. Utskottet har därvid ställt sig bakominformationsuiredningens majoritet, dvs. företrädarna för samtliga partier utomvänsterpartiet kommunisterna. Vi säger att enligl utskottets mening ter sig fn. "de av utredningen uppdragna riktlinjerna för tidningens syfte ochinnehåll, dess målgrupper och upplaga samt dess organisalion lämpliga". Denjournalistiska utformningen av tidningen bör ankomma på redaktören, som äransvarig utgivare inom ramen för de uppdragna riktlinjerna. Närdet gäller sådant som att sprida tidningen får det ankomma på målsmannen,, all avvakla erfarenheier frän verksamhelenoch, om så behövs, aklualisera dylika frågor. Meddetta, fru lalman, ber jag all fä yrka bifall lill konslilulionsutskottetshemställan. Hen LÖVENBORG (vpk): Vi är, som jag tidigare sagl, överens om att man skall slarla den härtidningen. Därom råder del ingen iveksamhet. Men som lidningsman tillprofessionen är jag tveksam om den utformning man tydligen a\'ser att ge denhär tidningen. Del bör ankomma på den ansvarige utgivaren, redaktören, sägerherr i , men åtskilligt tyder på att modellen redantidigare är bestämd - alltså Depar-tementsnylts nuvarande modell. Jagmenar all inte är befiänt av en tidning som bara kan attrahera depolitiskt mycket aktiva, som i slort sett redan är - det vel man - ganska välinformerade. Att göra en tidning attraktiv för en bredare allmänhet måste varadet yttersta syftet. Annars finns det inte sä mycket finess kvar i projektet.Jag har svårt att tänka mig all man med nuvarande somriktmärke kan skapa det ökade intresse som jag anser vara angeläget. Mankan vidare göra den reflexionen - som finns med i marginalen i vår moiion - alldagspressen och övriga massmedia även i fortsättningen konimer alt vara de heltavgörande informationskanalerna. Men då gäller del också för altskapa rimliga förutsättningar för den journalistkår som arbetar i det härhuset. själv saboterar en god information genom att organisera sittarbeie så dåligt att viktiga beslut las mitt avledamöter som mer eller mindre beflnner sig i nirvana. Man kan inte åstadkommaen god pressbevakning under sådana förhållanden. Del är missförhållanden sommåste rättas till, oavsett om vi nu startar en egen tidning. HenSVENSSON i (s): Bara en sista reflexion till . Jag tror att del är enrimlig arbetsfördelning mellan en tidning och övrig press, att denföreslagna tidningen ägnar sig åt att ge basinformation om arbete. Ivpk:s motion ingår också krav pä en pläderande informaiion i den nya tidningen.Del finner jag olämpligt. Låt den pläderande informationen kanaliseras viaandra tidningar! Ett stort och diffe-reniieral ulbud av sädana bör visäkerställa genom presspoliliska medel, genom produklionsbidrag exempelvis lillNorrskensflamman. Önskemålenalt den föreslagna tidningen skall vara underhällande och präglas av espri kankanske bäst förverkligas genom tidningens referat av kammarens överiäggningar.Om debattörerna motsvarar förväntningarna i dessa avseenden, kan ju referatenbli riktigt roliga. HenLÖVENBORG (vpk): Också jag tycker att bör ha målsättningen och ambitionen allgöra tidning så rolig som möjlig, även om vi inte alltid är säskojiga i detta hus. Jagär inte heller främmande för tanken att man skall ge utrymme för det som herrSvensson i kallar pläderande informaiion. Som faktasamling kannaturligtvis en tidning av typ fylla en uppgift, men skallman nä ut med informaiionen utanför den poliliskl engagerade kretsen avmedborgare, behövs det väsentligt annorlunda grepp. Departemenlsnyttsnuvarande redigering är enligt min mening ett avskräckande exempel. lockas människor inte all intressera sig för arbete.Lät mig bara peka pä presentation av förslaget tillriksdagens egen tidning! Där fattas ingenting i sakupplysning, men jag trorinte att presentationen väcker intresse i nägon vidare krets. Jag vill slutligen framhålla att del vid ett bifalllill vpk-reservationen inte behöver bli någon försening av riksdagenslidningsfräga. Vi framhåller att utredningens förslag kan godtas som ellförsia led för att förhindra en försening men begär enkompletterande ulredning. Del är ju en sådan som ulskoitsmajorilelen inte velalvara med om, och del lycker jag är all beklaga. Hen FISKESJÖ (c): Jag slår bakom majorilelsförslaget i och ber attfå yrka bifall lill det. Men jag vill gärna också göra den reflexionen, all denerfarenhet som man har av massmedias rapportering Andrad skatteadministration och taxering i första instans, m. m. från vad som händer idetta hus och av det sätt på vilket arbetet här bedrivs, gtir att man mycketväl måste förstå önskemålen om en ytterligare information till medborgarna.Det är rimligt att det blir en riklig och rättvisande rapportering till dem somär våra uppdragsgivare. är en nyhet som introduceras, och jag ser förslaget som enbörian. Vi får se hur verksamheten slår ut. Jag vill dock framhålla att det ärmin förhoppning att vi skall kunna gå vidare och utöka informationen undan förundan. Jag tycker ocksä att det finns en hel del som talar för att man då börsöka sig fram efter bl. a. de vägar som nu har pläderat för. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrBerndtson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konslilulionsutskottets hemställan i betänkandet nr 21 punkten 1 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter lia röstat för ja-propositionen. Dä herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 284 Nej - 15 Punkterna 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskollet i dessa punkler hemställt. §12 Ändrad skatteadministration och taxering i första instans, m. m. Föredrogsskatteulskottets betänkande nr 31 med anledning av propositionen 1975:87 omriktlinjer för ändradskatleadminislralion och taxering i första instans, m. m.jämte motioner. 1propositionen 1975:87 hade regeringen - efter föredragning av statsrådetSträng - föreslagit att 1.godkänna de riktlinjer för ändrad skatteadministration och taxering i förstainstans som förordats i proposiiionen. 2.godkänna vad i propositionen förordals angående bestridandet av kostnadernaunder /76 för uppbyggande av den nya taxeringsorganisationen iförsta instans. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes föfiande: "Ipropositionen föreslås en ändrad organisation av taxeringen i första instans.Alla deklarationer skall enligt förslaget granskas och föredras införtaxeringsnämnderna av fiänsteman vid länsslyrelse eller lokal skattemyndighet.Taxeringsnämndens beslutsrätt behälls vid all årlig taxering och nämndernasbeslutsområde utvidgas till att avse även skattetillägg, förseningsavgift,ackumulerad inkomst och s. k. dödsbobefrielse. Taxeringsperioden föriängs frånden till . Skatieadministrationenföreslås bli effektiviserad bl. a. genom införande av ett väl utbyggt ADB-stödsom underlag för granskningen och taxeringen. Skattekontrollen ökas särskiltvid rörelsetaxeringen och vid granskningen av andra komplicerade deklarationer.40 000 s. k. partiella revisioner föreslås bli utförda vafie år i samband medgranskningen av deklarationerna. Länsstyrelsernas skatteavdelningaromorganiseras med en särskild taxeringsenhet för ledning och verkställande avden ärliga laxeringen. Detnya systemet föreslås i huvudsak bli genomfört till taxering. Undertiden fram till övergången föresläs att forlsall utrednings-ochutvecklingsarbete skall bedrivas. En successiv utbyggnad föreslås ske av dennya granskningsorganisationen. Ulbyggnaden påbörias genom rekrytering avca 150 fiänsteman som granskningsassislenter med placering hos länsstyrelseroch lokala skattemyndigheter." Idetta sammanhang hade behandlats delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975:2044 av m.fl. (c), vari hemställts att beslutade alt rätten till anstånd meddeklarationer för rörelseidkare, jordbrukare m. fl. skulle vara knuten tillkravel på bokföringsmässig redovisning, 1975:2099 av herrarCarisson i (c) och (), 1975:2100 av herrHallenius m.fl. (c), vari hemställts att beslutade all anstånd medinlämnande av deklaration automatiskt skulle omfatta även den som varsambeskattad med den som var berättigad 1975:2101 av herrarHörberg (fp) och Cariström (fp), 1975:2102 av (), varihemställts att skulle anhålla att regeringen vid den närmareutformningen av skalteadmini-stralionen beaktade vad i molionen anförtsangående tidigareläggning av slutavräkning samt anstånd med deklarationsavlämnande,