prot · FZ0999 · 1975-12-31 00:00:00 — Sedan alla motionärer har förklarat sig nöjda med att vi yrkar avslagpå motionerna skulle jag bara mycket kort kunna säga alt jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. HerrSjöholm säger att många människor har det bättre när de är sjuka än när de ärfriska. Det är möjligt att någon har det bättre ekonomiskt, men i annatavseende har man del inte bättre när man är sjuk än när man är frisk, förmodarjag. Sedanär det en formulering i motion som väl i och för sig skulle kunnaförtjäna att uppmärksammas. Han säger att fullt friska personer utansvårigheter kan fä sjukintyg från läkare. Det är ju i och för sig en ganskaallvarlig anmärkning mot läkarna, men det har vi ingen anledning att ta upp idetta sammanhang. Eftersom vi tydligen är helt överens om att den väg ,som rekommenderat i molionen inte är framkomlig skall jag bara, med hänvisninglill den ganska utförliga motivering som utskottet lämnat efter en alldelesextra noggrann prövning, yrka bifall till utskottets hemställan i detavseendel. Detsamma gäller beträffande molionen 292, där vi ju också är heltöverens med motionärerna. Jagnöjer mig alltså med att yrka bifall till utskottets förslag. Del här var egentligen onödigt, för jag trodde att iJönköping begrep alt när jag sade au många har det bättre när de är sjuka, sågällde det ekonomiska ting, för det är ju det som behandlas iutskottsbetänkandet. Närjag säger att fullt friska människor kan skaffa sjukintyg, så är det bara enskildring av verkligheten sådan den tyvärr är. Jag känner lill fall då folk harkommit med buss till läkaren, och läkarintyget har skrivits mot motorhuven påfordonet. Sådanl förekommer dess värre, 5 protokoll 1975/76:99-100 Avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor till religiösa m.fl. ändamål och jag tycker inle vibehöver förgylla verkligheten, utan låt oss frän denna talarstol säga som detär. Och så här är det, som sagt, dess värre. Överläggningenvar härmed slutad. §18 Avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor till religiösa m. fl. Föredrogs skatieutskoiieis belänkande 1975/76:51med anledning av molioner angående avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvorlill religiösa och andra uppenbart samhällsnyttiga ändamål. Idelta betänkande behandlades moiionerna 1975/76:199av m. fl. (fp), vari under punklen A 1 hemställts att riksdagenhos regeringen skulle anhålla om ulredning i syfte att ge fysiska personer rätttill avdrag vid den statliga beskattningen upp till en viss maximigräns förgåvor till religiösa ändamål samt till u-hjälp och andra humanitära,kulturella, vetenskapliga ellereljest uppenbart samhällsnyttiga ändamål, 1975/76:530av herrar () och i Agnas (m), vari hemställts att riksdagenhos regeringen skulle anhålla om att en utredning gjordes rörande införande avavdrag vid taxering lill inkomstskatt för gåvor som den skaltskyldige skänkttill religiösa, humanitära, kulturella, vetenskapliga eller eljest uppenbartallmännyttiga ändamål, saml 1975/76:1988av m. fl. (m), vari under punklen I hemställts att hosregeringen skulle anhålla om en utredning angående införande av rätt tillavdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor lill religiösa, humanitära och andrauppenbart samhällsnyttiga ändamål. 1. motionen 1975/76:199 punkten A 1, 2. molionen 1975/76:530, 3. molionen 1975/76:1988 punkten 1. Reservalionhade avgivits av herrar i (m), i (c). Josefson(c), i (c) och Hallenius (c), () samt herrHörberg (fp) som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall lill moiionerna 1975/76:199 punklen A 1. 530 och 1988punklen 1 hos regeringen begärde ulredning om införande av rätt till avdrag vidinkomstbeskattningen för gåvor till religiösa ändamål samt till u-hjälp ochandra humanitära, kulturella, vetenskapliga eller eljest uppenbartsamhällsnyttiga ändamål. HerrHALLENIUS (c): I skatleutskotlets betänkande nr 51 behandlas frågan om rätt tillavdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål. Det är ettärende som har varil föremål för behandling. Utskottsmajoritetensäger inledningsvis att den har förståelse för syftet med moiionerna i den måndetta är att tillföra ideell verksamhet av angivet slag ökade ekonomiska resurser.Att tillföra dessa organisationer för ideell verksamhel ökade resurser ärmycket angeläget. Det är ett mycket stort och värdefullt frivilligt arbete somutförs inom organisationerna, och dä är det också ur samhällets synpunklvärdefullt att de får bättre arbetsmöjligheter. Fråganär hur samhället skall stödja denna verksamhel. Skall det ske enbart genombidrag eller genom en kombination av bidrag och avdrags-rätt upp till ell visstbelopp? En sådan avdragsrätl finns i en rad andra länder. Vadvi reservanter begär är en allsidig och förutsättningslös utredning. För allaparter borde en sådan utredning vara värdefull. Frågan i dess helhet skulle blibelyst, man skulle få skälen för och emot en avdragsrätt kartlagda och manskulle även få utrett hur ett eventuellt avdragssystem kunde utformas. Enavdragsrätl vid beskattningen för gåvor till allmännyttiga ändamål kommer attöka resurserna för den värdefulla verksamhet som bedrivs inom folkrörelser ochideella organisationer. Ellbifall till del förslag som vi reservanter framför ger alltså ett bättreunderlag för en slutlig lösning av denna fråga. Inte minst av den anledningenbör förslaget i reservalionen kunna accepteras. Med det anförda ber jag att fä yrka bifall till den vid skalleutskottetsbetänkande nr 51 fogade reservationen av i m. fl. Avdrag vid inkomstbeskattningen för gåvor till religiösa m.fl. ändamål Påförslag av herr talmannen beslöt kammaren att uppskjuta den fortsattaöverläggningen om della betänkande samt behandlingen av pä föredragningslistanåterstående ärenden till . § 19 Anmäldes ochbordlades 1975/76:141 med redogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté 1975/76:146 om 1977 års verksamhetsbudget för delnordiska kultursamarbetet m. m. 1975/76:202 med förslag till nya regler omtelefonavlyssning vid förundersökning m. m. § 20 Anmäldes ochbordlades 1975/76:45 med anledning av talmanskonferensensförslag (1975/76:15) med anledning av ett inkommet belänkande omriksdagsarbetets planering jämte motioner rörande riksdagsarbetet 1975/76:24 med anledning av propositionen1975/76:117 om anslag för /77 till byggnadsarbeten m. m. inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde 1975/76:11 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitt avser utgifterna på driftbudgeten för /77inom verksamhetsområde jämte motioner 1975/76:37 med anledning av proposilionen1975/76:100 såvitl gäller Regional utveckling jämte molioner 1975/76:24 med anledning av motioneromkommunindelningen i södra §21 Anmäldes och bordlades 1975/76:2380 av i Agnas med anledningav proposilionen 1975/76:185 om ytterligare industricenieranläggningar samtvissa andra regionalpoliliska frågor §22 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande inlerpellaiionersomingivits till kammarkansliet 1975/76:168 av herrRaneskog (c) lill herr jordbruksministern om skydd för det svenska havsfisket: De svenska västkustfiskarnas situation har medtiden kommit alltmer i rampljuset. Fiskerinäringen har blivil alllmerairängd. Ekonomiska bekymmer har gjort sig gällande. Inte minst har delta gälltinvesteringssidan. Eftersomfisket är en viktig näringsgren för vårt lands vidkommande är det förenat medframtidsbekymmer att så många fiskare nödgats sluta med sitt yrke. Fiskeflottanhar decimerats väsentligt . Tilldetta kommer frågan om fiskegränserna. Allt flera stater yrkar pä rätten tillutflyttad fiskegräns . bör väl här ses som ett särfall,men att och tidigare yrkat pä detla kan få allvarligakonsekvenser för framtiden. Hur kommer våra nordiska grannar att uppträda? Ärinte ett agerande från svensk sida oundgängligt eller kan frågan tryggtöveriämnas till i vad det gäller värt Nordsjöfiske? Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att till herrjordbruksministern få ställa följande frågor: Hur ser regeringen på frågan om en vidgning avfiskegränserna för vidkommande? Vilka åtgärder är man beredd att vidtaga för att desvenska fiskarna inom ramen för det nordiska samarbetet skall få behållamöjligheterna till fiske på sina traditionella fängstplatser? 1975/76:169 av herrGranstedt (c) till herr finansministern om utbetalningen av statsbidrag tillkommunerna: Formerna för utbetalning av statsbidrag tillkommunal verksamhet medför att kommunerna får stora fordringar på staten. Istor utsträckning utbetalas statsbidragen först i efterskott och oftalerminsvis. Det faktum alt kommunerna på detta sätt tvingas förskotterastatsbidragsberättigade kostnader innebär dels svåra påfrestningar påkommunernas likviditet, dels dryga räntekostnader. Några exempel på situationeni är att kommun redovisar en statsbidragsfordran pådrygt 20 miljoner, kommun ca 35 miljoner och en fram-räknadfordran på ca 60 miljoner. Siffrornaantyder att mer än per skattekrona i de här kommunerna går ät enbartför att täcka räntekostnaderna för statsbidrags-fordringarna. Reglernaför utbetalande av statsbidrag är mycket oenhetliga. När det gäller allmäntdrifibidrag för betalas en del av bidraget ut som förskott och endel i efterhand. Förskoliei baseras på lidigare bidrag vilket starkt missgynnarkommuner med expansion inom skolsektorn. Bidrag lill arbetsgivaravgifterbetalas helt ut i efterhand. För gymnasieskolan betalas förskott motsvarandeslutligt bidrag ut månad för månad. Bidrag för arbetsgivaravgifter betalas dockul i efterhand. Bidrag till daghem och fritidshem betalas delvis ut i förskott,delvis i efterskoii. För familjedaghem, bidragsförskott, barnsamarilverksamhet,nyklerhelsvård, socialhjälp, social hemhjälp och färdtjänst gäller att förskottöver huvud taget inte utgår. Bidragen betalas i efterskott per kalenderår. Statsbidragentill kommunernas verksamhet har beslutats av sials-makterna för att täckakommunens kostnader, helt eller delvis, för vissa aktiviteter, I många fall harstatsbidragen beslutats i samband med alt kommunerna ålagts nya uppgifter. Delkan därför inle vara rimligl all utbetalningsreglerna utformas sä attkommunerna i praktiken tvingas ge staten en kredit som sammantaget måste uppgåtill . Denna effekt kommer dessutom ovanpå den kredit somkommuner och landsting ger staten redan genom reglerna för utbetalande avkommunalskatt. Medhänvisning till det anförda hemställer undertecknad om kammarens tillstånd atttill herr finansministern få slälla följande fråga: beredd att ta initiativ till förändring av reglerna för utbetalandeav statsbidrag lill kommunerna sä att a. de blir mer likartadeför olika typer av verksamhet, b. kommunernasfordringar pä staten kan minska? § 23 Meddelande omfråga Meddelades alt följandefråga framställts 1975/76:308av i Karistad (s) till herr finansministern om översyn av rättentill avdrag för arbetskläder: Riksskatteverkethar i en särskild förteckning angivit vilka yrkesgrupper som kan anses haavdragsgilla merkostnader för arbetskläder. Den avgränsning som gjoris harvållat betydande irritation inom många löntagargrupper. Taxeringsmyndigheternahar, enligl uppgift, fått problem när det gäller tillämpningen av de utfärdadebestämmelserna. Till herr finansministern vill jag i anledning härav riktaföljande fråga: Är statsrådet på grundval av hillills vunna erfarenheter bereddall medverka till en översyn av gällande yrkeskategorisering vad gällerreglerna för avdrag för arbetskläder och att därvid även överväga en höjning avnuvarande beloppsgränser? §24 Kammaren åtskildes .