prot · FZ0930 · 1975-12-31 00:00:00 — Deanslag som utgått lill institutionen från bryggerinäringen upptar avde externa medlen. I relalion till de totala resurserna vid institutionen ärandelen lägre än . Jag har vidare upplysts om att dessa medel inte ärförbundna med villkor i något hänseende. Medel utdelas från bryggeriindusirin eftergranskning av ansökningarna av etl särskill vetenskapligt råd. Detta råd -Mali-drycksforskningsrådei - har delat ut ca 130 000 kr.per år lill olika alkoholforskningsprojekt, därav även sådana av samhällsvetenskaplignatur. Medicinska forskningsrådets anslag till alkoholforskning har under desenaste åren belöpt sig lill ca 1,5 milj. kr. Alkoholforskningen vidKarolinska institutet är sålunda inte beroende av forskningsanslag frånbryggerinäringen. HenWESTBERG i Lju.sdal (fp): Jag tackar utbildningsministern för svaret på min fråga. Jag är självinte beredd att ta lika lätt på detta problem som jag tycker mig finna attstatsrådet gör. Underåren 1968 - 1975 har alkoholforskningsinstitulet fått ca. frånMaltdrycksforskningsrådel,som ärett av bryggeriindustrin tillsatt ochfinansierat organ. Det är enligt min bedömning en avsevärd del av institutetsexterna forskningsanslag som Maltdrycksforskningsrådei svarar för. Statsrådelsprocenisiffror synes från denna utgångspunkt inte vara helt rättvisande. Enligtuppgifter som jag har fått måsle del röra sig om åtminstone av deexterna anslagen. Nusäger statsrådet atl han upplysts om all medlen från bryggeriindusirin inte ärförbundna med villkor i något avseende. Det tycker Jag är en egendomligupplysning. Fattas bara annat, skulle jag vilja säga. Hur skulle över huvudtagel något annat vara möjligt? Detfinns ingen anledning all ifrågasätta forskningsresultaten som sådana. Vad mankan ifrågasatta är i stället om bryggeriindusirin genom sina forskningspengarhar kunnat påverka valet av frågeställningar för den vetenskap som bedrivs . Chefen för institutionen haransett sig kunna fastslå alt alkohol pä fastande mage verkar flerdubbeltstarkare berusande om den inläs i form av sprit än om den inläs i form av öl.Maltdryckerna innehåller ämnen som i likhet med fast föda dämparblodalkoholhalien. När dryckerna inläs tillsammans med mat försvinneremellenid i ston setl skillnaden mellan öl och sprit. Samme forskare har - medutgångspunkt i experimenten med alkoholfönäring på fastande mage - konstrueraten formel. Jämförelsen mellan maltdrycker och spritdrycker blir ytterst gynnsamför maltdryckerna enligt denna formel. alkoholpolitiska debatten har dessa forskningsresultat generaliserats. Manhar talat om maltdryckernas låga berusningseffekt ulan att klargöra atl mandåjämför med starksprit på fastande mage. Observera att jag inte allsifrågasätter forskningsresultaten som sådana. Men det kan inte undvikas att manfår intrycket atl bryggeriindusirin här fått argument mol restriktioner i frågaom maltdrycker. Jagflnner det myckel olyckligt all man har denna koppling närdet gällerforskningen, och jag vill därför fråga utbildningsministern: statsrådetnågra förslag lill hur man skall komma till rätta med detta problem? beroende av forskningsanslag frånbiyggeriindu-strin i säger: fattas bara att forskarna skulle varaberoende av anslag frän bryggerinäringen. Jag har alltså påvisat att de inte ärdet. Del är ju som i sin fråga påstått alt Omalkoholfoisk-ningsinsliluleis beroende av forskningsanslag frånbryggeriindu-strin de är del. Vad man nu kanse av de uppgifter som är framtagna förhåller del sig så att under de nio årsom institutet funnits har det sammanlagt av externa medel fått 2,2 milj. kr.Därav har under dessa år . Delär alltså en helt försumbar andel jämfört med den totala budgeten. Och ärändå inte de medel som kommer direkt över statsbudgeten medräknade. Jagvill också tillbakavisa den insinuation som i gör sigskyldig till när han beskyller forskarna för atl gå bryggerinäringens ärenden.Det finns såvitt Jag vet ingenting som ger anledning atl uttrycka sig så.Tvärtom är all den forskning som bedrivs vid delta institut atl beteckna somgrundforskning, som därmed kommer vetenskapen lill godo på alla nivåer. Jagvill också som en väsentlig vägledning för diskussioner i både riksdag ochkanslihus hävda alt forskarna - inte minst på grundforsk-ningsområdel - måstevara fria all själva välja sina projekt. HenWESTBERG i (fp): Jag har sagt klart ifrån att jag inte ifrågasätter forskningsresultaten,men när man studerar dessa problem kommer man inte ifrån att de resultat somnåtts har kunnat utnyttjas av bryggeriindusirin. Det är del förhållandet jagvill föra fram i blickfiillet - för det innebär alt man lätt får ett intryck avberoende, som kan vara omotiverat och inte underbyggt, men som ändå finns därgenom atl dessa anslag tas emot. Enligt uppgifter som jag har fått frånriksdagens upplysningsijänst kommer av de externa anslagen frånbryggeriindustrin, och det är ingen försumbar del av medlen. Förmin del anserjag del mycket allvariigi alt tagit emot så stora anslag frånalkoholindustrin både i vårt land och i . Samhällets alkoholforskning fårinte ha den typen av beroende. Det är mycket angeläget att se till att det intefinns några som helst skäl lill funderingarom all forskningen påverkas avovidkommande intressen. uppgift om är fel. Jag antar att han liksom jag kanräkna. Om institutet från Maltdrycksforskningsrådei har fått . av 2,2milj. så blir det inga . Men det är i och för sig en detalj. Det väsentliga är alt denna forskning är obundenoch att den är grundforskning. Självfallet slår det sedan alla i samhälletfritt atl dra lärdomar av forskningsresultaten. Om vi går in i detalj finns detsäkert många positiva följder på en rad samhällsområden av denna forskning. i (fp): Utbildningsministern säger att jag räknar fel. Det påslåendet fårsyfta tillbaka på upplysningstjänsien, som sagl mig att den egentliga forskning somdel här är fråga om får ca . av statliga medel och ca 25 000kr. från bryggerinäringen - den andelen har upplysningstjänsien beräknat lillca och det stämmer rätt väl med min egen räkning. Sedan fårutbildningsministern anse atl det är fel. Vadjag med kraft vill stryka under i den här debatten är att samhälletsalkoholforskning måsle vara helt fri och oberoende av alkoholindustrin, och Jaghoppas atl utbildningsministern delar den uppfattningen. Överiäggningenvar härmed slutad. Om differentieringen av det statliga stödet tillfölkbild-ningsorgansationer-na § 16 Om differentieringen av det statliga stödet tillfolkbildningsorganisationerna Herr utbildningsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda fråga, 1975/76:113,och anförde: har frågat mig om Jag verkligen anser all del statligastödet till folkbildningsorganisaiionerna exempelvis bör differentieras så althuvudparten av studieförbunden ytlerligare förhindras att bedriva sin verksamheipå lika villkor och för alla medborgare. Regeringen har bemyndigat mig alt tillkallasakkunniga för att utreda vissa folkbildningsfrågor m. m. Direktivenoffentliggjordes . Av dessa framgår atl målen för folkbildningenalltjämt skall vara de som riksdag lade fast. Därav följer bl. a. altnär studieförbunden i sin sludiecirkelverksamhei tar upp etl visst studieområdeskall de ha samma statliga stöd för delta, oavsett vilket studieförbund detgäller, förutsatt atl studieområdet är bidragsberäiiigat. Hen NORDSTRANDH (m): Jag ber atlfå tacka utbildningsministern för svaret. Orsakenlill min fråga är, som framgår av motiveringen till den, altutbildningsministern synes ha talat mot principen att stödet till folkbildningsorganisationernaskall ges lika lill alla. Det skedde, efter vad jag kan se, på ihöstas. I en diskussion om hur man skall stödja folkrörelserna skulle det därha sagts, enligt uppgifter som kommit mig till hända, atl man inte kan vara medom elt generellt stöd, som också skulle gå till exempelvis den moderataMedborgarskolan. Det är klart atl jag reagerade när jag såg sådana uppgifter. Jagkan ur svaret utläsa alt direktiven lill den nya utredningen inte skall gesådana effekter. Samma statliga stöd skall, enligt svaret, ges för elt visststudieområde "oavsett vilkel studieförbund del gäller, förutsatt altstudieområdet är bidragsberäiiigat". - Det är gott och väl, om det barablir så. Jag vill gärna påtala,herr utbildningsminister, all del redan finns en Omdifferentieringen av det statliga stödet tid folkbild-ningsoigansationer-na viss differentiering - åtminstonehar del blivit så i praktiken på grund av de arrangemang som gjorts och deförutsättningar som givits för vissa studieområden genom framlagdapropositioner. Jagvill ju erinra om att genom olika kringgärdande bestämmelser praktisk tagelendast etl studieförbund - del utbildningsministern närstående ABF - har fåttchans och möjlighet all bedriva den lagstadgade undervisningen i svenska förinvandrare. Jag vill också erinra om atl vårriksdagens beslut måste innebäraatl utbildningen på arbetsplatserna kommer att läggas huvudsakligen i händernapå ett, eller möjligen två, studieförbund - icke de andra studieförbunden. Jagmenar alt det är mycket allvarligt, då del tidigare alllid har varit en principatl statsbidragen utgår på lika villkor till alla studieförbund. Detta hartidigare varit en kungsväg i bidragsgivningen. Jag är rädd för att vi nu är påväg åt annat håll. Jagskulle därför vara lacksam om utbildningsministern vill säga mig attuppgifterna om atl sådana tendenser kan utläsas ur yttranden på partikongressenär oriktiga. är ju väl tränad i exegelikens konst och borde därfördirekt kunna läsa det uttalande del gäller. Den diskussion som vi förde påpartikongressen gällde i vad mån man i det ulbildningspolitiska arbetet skallsatsa på eftersatta grupper. Jag tror att kommer all få leva medbegränsade resurser på alla områden, och när vi har tagit principiell ställningi utbildningspolitiken har vi varit överens om alt se till atl de grupper somär särskill eftersatta verkligen blir prioriterade med de åtgärder som vividtar. Men självfallet skall alla de studieförbund som går in i dennaverksamhei arbeta på helt lika villkor. Jag har alltså på intet sätt talat emoten sådan princip. Vad Jag önskar är bara att vi i allt utbildningspolitisklarbeie måsle bli myckel mera konkreta när det gäller en uppsökande verksamheiför att nå fram lill de grupper som är verkligt utsatta. Vad gäller den fråga om invandrarutbildningen somherr Nordstrandh log upp vill jag erinra om alt i de direktiv som Jag nämnde imitt svar har jag bett utredningen alt studera också del spörsmålet. Hen NORDSTRANDH (m): Jag har noterat herr utbildningsministerns besked och hoppas, all manskall behandla denna fråga på etl sådant sätl all verksamheten för de övrigastudieförbunden kommer att bedrivas på något mera likvärdiga villkor än som fn. faktiskt är fallet. Jag konstaterar alt de uttalanden somutbildningsministern, kanske i diskussionens hetta, kunnat göra kan misstolkasoch slår alltså fast, att stödet åt folkbildningsverksamheten skall ges påsådant sätt alt och andra studieförbund får samma möjlighetertill stöd som ABF. Är vi överens om att del bör vara på det sättet skall jagvara nöjd. Överläggningenvar härmed slutad. § 17 Om energisparande Herr industriministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda interpellation, 1975/76:13,lill herr statsministern, och anförde: har frågat statsministern om regeringen är beredd attföreslå en snabb extra insats - i storleksordningen 500 milj. kr. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Grundläggandeför det energipolitiska program som fastställde är en stramhushållning med energi. Vår målsättning är atl begränsa Ökningen avenergikonsumtionen i från tidigare till igenomsnitt t. o. m. och därefter nå en nolltillväxt omkring år 1990.Inget annat industriland har ell så långtgående mål för sitt energisparande. Jagbedömer liksom atl främjandet av en god hushållning med energi är enmycket viklig del i vår energipolitik. Liksom anser Jag vidare atlintresse och engagemang för energisparande från allmänhetens sida spelar , för att inte säga avgörande, roll för all nå del ambitiösa mål angåendeenergikonsumtionen som vi har satl upp. Isyfte atl nå delta mål har etl flertal såväl kortsiktigt som långsiktigtverkande åtgärder satts in. Bland dessa kan nämnas utredningar angåendeförbättrad energistaiisiik, industrins energianvändning, energiplaneringoch energibeskattningen. Genom bestämmelser i byggnadslagen regleras vidaretillkomsten och lokaliseringen av energikrävande industrier. Nya anvisningaroch föreskrifter angående byggnadsuiform-ning från energihushållningssynpunkthåller på au utformas. Ett omfattande forsknings-och utvecklingsprogram-lillstor del avseende frågor rörande energihushållning - har fastställts.Energisparkommillén har fått sill uppdrag utvidgat och förlängt. a. fält i uppdrag att följa energiförbrukningens utveckling och redovisasina bedömningar offentligt. En första rapport väntas i år.Kommittén har vidare inlett en omfattande informationskampanj . Blandåtgärderna som satts in i syfte atl minska energiförbrukningen ingår ävenenergisparsiödei som en viktig del. har anvisat sammanlagt824 milj. kr. för bidrag och lån m. m. till energibe-sparande åtgärder ibostäder, näringslivet m. m. Av beloppet faller på bostäder 617 milj. kr.,varav 6 milj. kr. avser demonsiraiionsverksamhei m. m. Av återstoden avser 5milj. allmänna samlingslokaler, 50 milj. kr. kommunala ochlandslingskommunala byggnader, 35 milj. kr. civila statliga byggnader och 117milj. Av det sistnämnda beloppet faller 60 milj. kr. påindustriella processer samt prototyper och demonstrationsanläggningar och 57milj. på näringslivets och trädgårdsnäringens byggnader. Beslutom lån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostäder för innevarandebudgetår får fattas inom en ram av 300 milj. kr. Nr hade länsbostadsnämnderna, sedan stödet infördes våren den 914,fattat beslut om bidrag och lån på sammanlagt ca 400 milj. aravca 100 milj. kr. --------------- uppgicktill sammanlagt ca 190 milj. kr. Enligt vad Jag inhämtat finns Om energisparande medelför energisparstöd hos samtliga länsbostadsnämnder. Tillallmänna samlingslokaler hade praktiskt taget inga bidrag beviljats vid nämndalidpunkt. Bidraglill kommunala och landstingskommunala byggnader hade beviljats med ca 15milj. kr., och hade tecknat in ca 25milj. för energibesparande åtgärder i civila statliga byggnader. Kostnaderför sådana åtgärder bestrids också från de invesieringsanslag som slår lill byggnadsstyrelsensförfogande för ny-och ombyggnader. Bidragtill energibesparande åtgärder inom näringslivet hade vid samma tidpunktbeviljats med ca 16 milj. kr. för åtgärder i byggnader. Några bidrag föråtgärder i industriella processer samt prototyper ochdemon-sirationsanläggningar hade ännu inte hunnit beviljas. Inneliggande ansökningaruppgick till ca 108 milj. kr., varav 106 milj. kr. avsåg processer samtprototyper och demonstralionsanläggningar och resten byggnader. Motbakgrund av efterfrågan på energisparstöd och med hänsyn till de positivaeffekter som delta stöd medför för sysselsättningen har regeringen ipropositionen 1975/76:25 hemställt att ytterligare medel för energibesparandeåtgärder- I50milj. för näringslivet-anvisas avriksdagen på tilläggsbudget I innevarande budgetår. Omdel framöver visar sig alt energikonsumtionen trots alla insatser ändå ökarmyckel snabbare än förutsett, måste en beredskap finnas atl ingripa med direktabegränsningar. En arbetsgrupp inom kommer all under våren1976 lämna förslag lill ramlag med bemyndigande för regeringen att vid behovunder icke-krisförhållanden införa reglering eller förbud mot energianvändningför vissa ändamål eller under vissa tider. nämnda uppdraget lill sparkommittén ingår även att undersöka vilka åtgärdersom skulle kunna komma i fråga under en sådan ramlag och för varje sådan ålgärdbedöma spareffeki, konsekvenser för konsumenterna samt inverkan på produktionoch sysselsättning. Enligtvad jag inhämtat från kommittén undersöker den sådana åtgärder som exempelvisbegränsning av uppvärmning av obebodda fritidshus, införandel av obligatoriskalidur för elektriska motorvärmare, begränsning av skylibelysning m. m. Somsvar på fråga om en snabb extra insats för energisparande vill jagsvara följande. Sedanherr ställde sin fråga har en hel del åtgärder föreslagils och vidtagitsmed syfte atl stimulera ekonomin, skapa sysselsättning och spara energi. Detfinns fortfarande medelsreserver för energisparstöd. Regeringen 48 har dock bedömt atl ytlerligare 200 milj. kr.behövs under innevarande Denna bedömninghar skett på grundval av uppgifter som lämnats av berörda myndigheter. HenHELÉN (fp): Del är en i och för sig imponerande sparkatalog som industriministernredovisar i sitt fylliga svar. Här finns forskning, här finns satsningar på lånoch bidrag samt en rad informationsåtgärder. Jag vill på inget sätt förringadetta sparprogram, utan det är vi överens om. Jag vill inte alls heller påståatl industriministern skulle vara den syndare som har vaknat senast. Jag lackarstatsrådet för svaret och för den goda viljan. Men jag tror alt det går all göramer. Om inte 80 och varvsnäringen rent arbetsmässigt dränkerindustridepartementet, tror Jag att också industriministern måste se all delgår att göra mer, och del är det Jag vill diskutera . Detenergiprogram som har antagit bygger på alt vi skall lyckas hållanere ökningen i energiförbrukningen. har efter förmåga försöktdriva på i det avseendet. Vi har också en högre ambitionsnivå när del gällerdet långsikliga sparandet. skall jag inte än en gång alltför mycket i detaljgå in på det som har varit. Jag bara konstaterar att det dröjde innanregeringen vaknade. Det glädjande är alltså att det som för bara några år sedanansågs omöjligt nu håller på att ske. Men då uppstår lätt en ny risk: att vitror att det går galant för oss att uppnå de långsiktiga målen bara därför atlinledningen, på något undantag när, ser ul alt bli lyckosam. Jag tror all viallesammans måsle försöka att energiskt övertyga människorna - i de enskildahushållen, i företagen, i samfärdseln, i handeln - om fördelarna med en bättreenergihushållning. Detta är inte omöjligt, eftersom det finns en rad människorsom ser ideellt på det här och som därför är villiga all hjälpa till, ocheftersom del också finns andra människor, som man kan påverka med det mesteffektiva medlet, nämligen omsorgen om den egna plånboken; det hjälper! Men detär från mina utgångspunkter för miljön och för människorna själva och för vårgemensamma välfärd som energisparandel är myckel viktigt, och detta är ocksåett av skälen lill interpellationen. Närvi har sett närmare på hur regeringen har handhaft sina uppdrag från riksdageni denna fråga lycker vi nog alt man även varit litetför passiv. kan naturligtvis industriministern, som han gör här, hänvisatill det svar i sak på interpellationen som lämnades någon månad efter det attJag offentligt hade redovisat samma syn som iinterpellationen; regeringen satte sig väl ner förall behandla den och lade sedan efter någon vecka fram sitt förslag omytterligare 200 milj. kr. Vi menar all den summan från vårautgångspunkter tyvärr är alltför begränsad. Vi har motionerat om meranödvändiga pengar, och får vi avvakta och se vad utskottsbehandlingen lederlill. Jag vill därför inte föregripa den delen av diskussionen. 4 protokoll 1975/76:30-31 Nr 30 Vad frågan nu gäller är t. ex. vilket resultathushållsansträngningarna redan har gett. Det finnsnaturiigtvis en rad faktorer som har spelat in, i synnerhet om man lar in ävenförelagen i bilden. Vi hade kvarvarande effekter av lageruppbyggnaden, avsjälva industrins kapacitetsuinyttjan-Om energisparande de, som har varitlågt , och vi har kvar vissa effekter av den milda vintern. Menden klara minskning av oljeförbrukningen som vi fick från 1973-1974 är ändåinte lika stor här som i andra Jämförbara industriländer - det finns ländersom har haft betydligt större minskning. Elförbrukningenminskade , vilket i och för sig är mycketglädjande. Utvecklingen lyder på att industrin faktiskt lyckatshålla kvar något av den minskningen, men för de övriga sektorerna gårutvecklingen åt alldeles fel håll. Oljeförbrukningen ser ut alt bli ungefärlika stor som 1974 eller kanske t. o. m. något mindre - där har vi gynnats av klimatet.På den s. k. övrigsektorn, där alltså hushållen och handeln dominerar, harelförbrukningen emellertid ökat kraftigt. färskt papper från statensindustriverk bekräftar detta, och det finns de som menar atl om det vill sigilla kan den ökningen bli bortåt för . Då gäller detverkligen för regeringen och energisparkommillén att se upp med detta! ömman ser på den totala elförbrukningen finner man atl ökningen visseriigen ärmåttlig - den håller sig inom de ramar som har satt upp - men del ärstor risk för all man bara ser på totalsiffrorna och glömmer att del finnsvissa tendenser på en del viktiga områden -Jag upprepar: inom hushållen ochhandeln - som går åt precis felaktigt håll. Del är särskill viktigt att mangenom all i lid ta itu med dessa tendenser hindrar dem alt slå igenom ännukraftigare. Vadjag emellertid är mest inriktad på Just nu är att få regeringen ochenergisparkommillén atl tillsammans söka finna ännu fiera möjligheter atlförmå oss alla alt spara myckel mer energi. Jag tror då att arbetet på atlisolera och energisanera de äldre fastigheterna är någonting som man måste sägaännu bara har börjat. Det är, som Jag ser det, mycket allvarligt att under år1975 en rad ansökningar från enskilda husägare har blivit liggande mycket längeutan att slutligt beslut fattats därför alt pengar inte har funnits, trots attalla villkor i övrigt har varit uppfyllda. Det har alltså varit klarabifallsärenden, som har blivit liggande i länsbostadsnämnderna justmed hänvisning till alt pengar fallas. Såsent som upplyser atl om inte regeringen i decemberlalar om att styrelsen får mer pengar, måste vissa länsbostadsnämnder avslåansökningar om pannbyien som var inlämnade föreden , dårespilengick ut-också de klara bifallsärenden. Jag undrar om inte industriministernkänner lill detta. Närdet gäller atl finna nya objekt, där åtskilligt är att hämta, är sam lingslokalerna alltför litet uppmärksammade. Kyrkor och frikyrkor har såvitt jag vet ännu inte möjligheter atl få del av de här lånen och bidragen, 50 och det bör man rätta till. Jagskulle också vilja ta upp en detalj. Byten lill treglasfönster är ändånågonting som har rekommenderats myckel intensivt i den statliga upplysningsverksamheten,men på den punkten är poängsältningen, såvitt Jag kan se, på tok för låg i deregler som är utfärdade av bosiadsstyrelsen och genom länsbostadsnämnderna -tvångsregler för kommunerna att följa när de yttrar sig över ansökningarna. Detdär måsle rättas till när det gäller de äldre fastigheterna, och det är ocksåviktigi atl man i de nya byggnormerna får in skärpta bestämmelser om bådefönslerplacering och treglasfönster. Innanjag lämnar frågan om lånen och bidragen skulle jag vilja säga, att kommunernasäkert gör en utomordentligt bra insats för att hjälpa fastighetsägarna lillrätta både vid själva ansökningarna och i arbetet på atl förbereda ombyggnaderna.Jag har själv ställt mig i kön för all se hur det fungerar, och Jag har fåll enutomordentlig service från den kommunala sidan. Del finns kommunala ingenjörersom alldeles frivilligt gör en fin insats för att se lill, alt de som söker lånoch bidrag använder pengarna på bästa sätt. Men när reglerna är fel tänkta, somi fråga om ireglasfönsiren, kan man inte göra någonting - och därför kan jaginte bjuda hem industriministern, för fortfarande drar det i etl hörn i vardagsrummet,där vi skulle sitta. Jag får alltså lov att vänta lill dess att det antingenblir möjligt att klara saken själv eller kommer ändrade regler från denstatliga sidan.