prot · FY093 · 1975-12-31 00:00:00 — Nr 1 med förslag lillstatsbudget för /76 Nr 4 medkommittéberättelse 1975 §2 Anmäldes och bordlades Nr 2 med förslag omlilläggsslal II lill riksstalen för budgelård 1974/75 Nr 3 med redogörelse förbehandlingen hos Kungl. skrivelserNr5 om allmän folk- och bostadsräkning , m.m. Nr 7 om förvärv av aktieri AB Bryggerier §3 Anmäldes och bordlades Redogörelser Nr1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Nr 2 revisorersverksamhetsberättelse för Nr 4 Skrivelse från svenskadelegation med överiäm-nande av tilläggsberätlelse om rådels tjugoandrasession, andra samlingen § 4 Anmäldes och bordlades Nr I av herrar iÖrebro och Hovhammar om upphävande av skallen på annonser ochreklam Nr 2 av in. om införande av kvinnlig tronföljd Nr 3 avherrar Fiskesjö och om folkomröstning i grundlagsärende Nr 3 av herrHermansson m.jl om övergång till republik 5 av herrar Hyltander och Enlundangående tidpunkten för tillhandahållande ål riksdagsledamöterna avregeringens propositioner Nr 6 av m. 11. om slopande av titlar iriksdagens officiella språkNr 7 av om kyrkans skiljande från slalen Nr 8 av medlemskap i politiskt parti eller religiöst samfund Nr 9 av herrHermansson m.fl. om avslag på anslag till hov- och slotts-staterna Nr 10 avherr m.fl. om ulredning rörande de kungliga slottens framlidadisposition m. m. Nr 3 Nr 11 av i om höjd gräns förredovisningsskyl- Fredaeenden dighet beträffande mervärdeskatt 10 ianuari 1975 Nr 12 avherrar i och i Skärstad om extra --------------- avdrag för nedsatt skatteförmåga för diabetiker Nr 13 av om slopande av denallmänna arbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitära organisalioner Nr 14 av herrar Fridoljsson och i Agnas omavdrag vid inkomsttaxering för gåvor lill religiösa m. fl. Nr 15 av preliminärskalteavdragel på sjukpenning Nr 16 av omen luftförskämningsavgift på tobaksvaror Nr 17 av /io/m om skärptrealisationsvinstbeskattning vid försäljning av aktier Nr 18 av herrar Stridsman och iHolmgården om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fasiighel Nr 19 äv i om allmänrällshjälp för läckande av motparts koslnad i rättegång Nr 20 av i m. jl omproportionellt val av nämndemän i tingsrätt Nr 21 av i om etl vidgatlekmannainfiytande i polisstyrelserna Nr 22 av i för bo-utredningsmannaarvode m. m. Nr 23 av om förenklat förfarande förupplösning av aktiebolag Nr 24 av in. om erkännande avRepubliken provisoriska revolutionära regering, m.m. Nr 25 av om vidgad rätt lillskadeersättning åt militär personal Nr 26 av i omrepresentation för handikapprörelsen i försäkringskassornaspensionsdelegationer Nr 27 av herrar Böriesson i och Hörbergom en obligatorisk begravningsförsäkring Nr 28 av herrar Böriesson i och Kindbomom ersätlning lill styrelsesuppleanler i slalliga organ Nr 29 av i ni. Nr 30 av m.jl om sänktpensionsålder för gruvarbetare m.fl. Nr 31 av m.jl. om vidgad rätl tillersällning för resor i samband med sjukdom Nr 32 av i om skyldighd förpastorsämbete alt underätta tingsrätt vid dödsfall, m. m. Nr 33 av fru vi/;é/- omåtgärder för all begränsa buller på arbetsplatser Nr 34 av angåendekontrollen av mediciner Nr35 av om fastställande av normer för mikrovågsstrålning 22 Nr 36 av /und m.Jl om slopande av förbudetmol användning av kvinnlig arbelskraft i underjordsarbde Nr 3 Nr 37 av i om skydd motbullerskador i diskotek Fredaeen den m. fl, lokaler lOjanuari 1975 Nr 38 av omslalsbidrag lill luftrenare för astmasjuka ------ Nr 39 av m.Jlom bostadstillägg lill folkpensionärer Nr40 av m.jl om vidgad räll lillsemester för deltidsanställda Nr 41 av iMalmö om ulredning rörande dödsbegreppet Nr42 av i om utredning röranderätlen all avslå från livsuppehållande ålgärder Nr 43 av herrar Åsling och Sijernströni ominrättande av etl särskill distrikt för yrkesinspektionen i Nr 44 av om slopande av bidrag tillSvenska boxningsförbundet Nr 45 av m.jl om lokalisering lillKarlskrona av yrkes-teknisk högskoleutbildning Nr 46 av angående användningen avförsöksdjur vid undervisning i grund- och gymnasieskolan Nr 47 av om ökad trafikundervisning igrund- och gymnasieskolan, m. m. Nr 48 av herrar i Agnas och Fridoljsson omalternativ lill den obligatoriska skolan Nr 49 av om lokalisering lillSkellefteå av viss poslgymnasial ulbildning Nr 50 av iFalköping angående SJ:s pensionärsbiljetler Nr 51 av angående vägverkelsdebileringar för tjänster åt utomsiående Nr 52 av i Eskilsluna om en översynav vissa sanktions-bestämmelser Nr 53 av omobligatoriskt rattlås på motorfordon Nr 54 av herrar och angåendeden regionala trafikplaneringen Nr 55 av och om ökatstatsbidrag lill kollektivtrafik Nr 56 av och herrHenmark om ålgärder för förbättrat djurskydd Nr 57 av omöversyn av skördeskadeskyddet Nr 58 av m.Jl. angående senvinlerjaklför yrkesfiskare och andra skärgårdsbor Nr 59 av omförbud mol nöjesjakl Nr 60 av i m.jl. om enplan för fortsatt vatten kraftsulbyggnad Nr 61 av i omrepresentation för handikapprörelsen i länsarbetsnämnd Nr 62 av herrar Fågelsbo och i Örebroangående slatstjänste-nians löneavdrag vid ledighet för uppdrag som riksdagsledamot Nr 63 av . Jl om minimiarbelsiid för deltidsanställda, 23 Nr 64 av i m. om särskildaplatsombud inom AMS verksamhetsområde Nr 65 av i omregionalpolitiska insalser för Nr 66 av om ändrad ortsklassificeringför kommun Nr 67 av angående renhållningen avtrottoarer och gångbanor § 5 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande inlerpellalionersom ingivits lill kam-markanslid Nrlav i (c) lill herr slalsminislern om kollektivanslutningtill politiska partier: 1 samband med all antog den nyagrundlagen som vilande förslag aiorde majoritet etl uttalande, därparlier som lillämpar kolleklivanslulning uppmanades all upphöra med delta. Vid1974 års riksdag gjorde riksdagsmajorileten etl förnyat uttalande i frågan medsamma innehåll. Dessauttalanden från sida kom i då i samband meddebatten om den nya grundlagen har hafl särskild anledning all se över densvenska demokratins innehåll och arbetssätt. Enligl min mening är individensrätt att fritt och självständigt välja politiskt parli grundläggande fördemokralin. Kollektivanslutningen strider mol denna individuella fri-ochrättighet. Reservationsrätten för den enskilde förändrar i detta avseendeingenting. uttalande innebär att nuvarande förhållanden skallförändras genom åtgärder från partiernas egen sida och inte genom lagsliflning.Alt avskaffa kollektivanslutningen på della säll kan sålunda aldrig betraktassom ett ingrepp i fackföreningarnas självbestämmanderätt. Desvenska politiska parlierna är bärare av den svenska demokralin. På derasförmåga all hävda den enskildes och samhällets fri- och rättigheter berordemokratins framlid i vårt land. Det måste sålunda i första hand ankomma påparlierna all avstå från sådana ålgärder som är ägnade alt urholka lilllronlill deras vilja all hävda demokratins värden. Devalda ombuden i riksdag beslutar i folkets namn. Dess beslul är avgörandeför samhällets ulveckling. Au åsidosätta beslul som faltals av ärstraffbart i enlighet med gällande lagar. Gör ell uttalande sker ävendet i folkmajoritetens namn. Det vore olyckligt och ägnat all allvarligt skadariksdagens auktoritet och därmed demokratin om uttalanden från hellnegligerades. Skall del svenska folkstyret förbli slarkl också i framliden ärdel av avgörande betydelse atl slällning inle försvagas ellerurholkas. Dess åsikler och beslul måsle fa förbli Medhänvisning lill vad jag anfört anhåller jag om kammarens lillslånd all lillherr slalsminislern få slälla följande fråga: VillSlalsminislern lämna en redogörelse för vad som hillills har skell medanledning av uttalande och beslul den 7november 1974 angående kolleklivanslulning av enskilda personer lill poliliskapartier? Nr 2 av (vpk) lill herr statsministern om maktkoncentrationen inom del privalanäringslivel: I skrivelse av anhöll omen ulredning i syfte alt klariägga ägandeförhållandena och maktkoncentrationeninom det privala näringslivel. tillsattes den begärdaulredningen, Enligl direkliven skulle koncenlralionsutredningen bl. a.kartlägga ägandeförhållandena inom det privala näringslivel saml olikamarknaders företagsstruktur. Vidare skulle den undersöka "koncentrationenav makt och inflytande, dels sådanl della kanbedömas med ledning av formella förhållanden - innehav avstyrelseuppdrag o. dyl. - dels bedömt mera praktiskt såsom en fråga om denreella maklens koncentration". Utredningsuppdragetvar således myckel vittomfattande och avsåg både maklen över förelagen ochföretagens makt över marknader. Genom lill-läggsdirektiv fickkoncenlralionsutredningen i uppdrag all kartlägga också konsekvenserna försvensk ekonomi och ekonomisk polilik av de inlernalionella förelagens växanderoll. Ulredningenskulle vara oförhindrad alt redovisa sina resultat etappvis. Så har också skeni sammanlagt fem belänkanden av vilka nr V avsåg ägande och infiyiande inom delprivala näringslivel (1967). 1 della utlovades au ulredningen i sitt kommandehuvudbetänkande skulle sammanfalla hu-vudresullaien av de olikaundersökningarna och diskulera vissa centrala frågeställningar Koncenlralionsutredningenhar nu arbetat , och del är snarl begärde enulredning i syfle all klariägga ägandeförhållandena och maktkoncentrationeninom det privata näringslivel. Del borde vara hög lid all den av riksdagenbegärda ulredningen slutföres och atl beredes tillfälle all diskulerautredningens slutsatser och all falla de beslul som dessa föranleder Deltaär desto mera angelägel som koncenlrationstendenserna inom del privalanäringslivel oerhört kraftigt tilltagit under dessa och de missförhållandensom föranledde riksdagsskrivelsen i hög grad skärpts. Redandel av koncenlralionsutredningen publicerade materialel visar en myckelstark koncentration av ägande och makt till ell litet anlal finansgrupper. Idess undersökning utkristalliserades 17 ägargrupper, vilka hademajoriletsintressen, dominerande eller starka minoriieisinires-sen i förelagmed 400000 anslällda i . Dessa förelag svarade för av industrins helaförädlingsvärde. Ägargrupperna hade intressen av ovannämnt slag i ca tvåtredjedelar av börsnoterade förelag andra än dotterbolag, banker ochförsäkringsbolag. Av de 17 storfinansgrupperna var 15 familjer och 2finansieringsbolag knutna till storbanker Underde senasle tio åren har denna koncenlralionsprocess ytterligare skärpts.Därtill har bl, a. bidragit den stora fusionen mellan Skandinaviska banken ochStockholms enskilda bank (från ). Nya former har utvecklats förfinanskapitalets konlroll över näringslivel. Storfinansens makt har ökat. lennyligen publicerad undersökning(nr 1 1975) redovisasylleriigare dala om denna koncentraiionsprocess. "Maklen och ägandet i detsvenska näringslivet förskjuls mot toppen - maktkoncentrationen ökar", såsammanfattar lidskriften själv resultatet av sin undersökning. "Kapitalismenhar stärkt sin makt", konslalerar . Några data urVeckans Affärer som illustrerar processen: De25 största ekonomiska grupperna (företagsenheter, koncerner etc) har drygl 1miljon anslällda i av totalt ca 2,7 miljoner anställda inom näringslivel.Del är ca 37 96. var molsvarande relation 28 %.Koncentralionsgraden har alltså ökat med en iredjedel. 1942hade företag i med mer än 500 anslällda i genomsnitt 1 900 anslällda,2 500 och 3 600. Förföretag med över 1 000 anslällda är genomsnilislalen: 3 200, 3800 och 5 300. På de senasle lio åren har genomsnitts-slodeken påstorföretagen ökal med ca 40 96 medan den ökade med bara 18 96. Totalaanlalel sysselsatta inom näringsliv sjönk enligl Veckans Affärermellan med ca 243 000 personer, men vid de 25 störstagrupperna ökade det med 183 000 personer. Bortfalletav anställda i från det svenska näringslivel har delvis"kompenserats" genom att anlalel anslällda hos siorförelagen iullandei kraftigt ökat - med drygl 150 000 personer lill 273 000, Dentilltagande koncentrationen inom svenskt näringsliv här alltså gått hand i handmed en ökad kapitalexport. Anmärkningsvärdär dominerande slällning inom det privata näringslivet (ca400 000 anställda). De inom anslällda ulgör närmare hälften(46 96) av alla vid de privata grupperna anslällda bland "de 25.stora". De25 grupperna i Veckans Affärers undersökning utgör i själva verket en myckelheterogen samling. Där har sammanförts - på etl oegentligl säll -privalkapitalistiska företag med förelag ägda av slaten, kommuner ochlandsting, konsumentkooperationen, lanibrukskooperalionen och arbetarrörelsen.Den privala maktkoncentrationen är i verkligheten starkare än som framgår avsiffrorna i . Anmärkningsvärt är emellertid att de icke-privataföretagen stagnerat eller ökat anlalel anställda med högstblygsamma siffror Ökningen uppgår på lio år lill endasl 42 500 (lill sammanlagt451 000) eller med bara drygl 10 96 och då svarar lanibrukskooperalionen ochkommuner/landsting för halva tillväxten. personal harsamlidigl vuxil med över 50 96 och totalt har de 25 grupperna ökat anlalelanslällda med över 35 96. Den icke-privata sektorn har alltså kraftigt sackatefter. Dentilltagande koncenlralionen av förelagsenheter och kapital i del svenskanäringslivet innebär också en koncentration av makt lill ell lilel fåtalpersoner. Det är en ulveckling som slår i skärande kontrast lill demokratinsideal. Denna koncentration av kapital och makt skärper ytterligare avgörandemotsättningar inom det svenska samhällel. Medan produktionen antar en alltmerasamhällelig karaktär behärskas de avgörande produktionsmedlen av en allt mindregrupp finanskapitalisler Motsältningen mellan folkels slora flertal, somutgöres av lönarbetare vilka tvingas sälja sin arbetskraft för alt kunna leva,och det egendomsbesittande fåtalet framträder med allt slörre skärpa. Delfinns bara elt sätt all varaktigt och fullständigt lösa denna motsättning. Detär den väg som den socialistiska arbetarrörelsen alllid anvisat; all överförade avgörande produktionsmedlen i folkets ägo, måsle vara arbetarrörelsensmålsättning. Dennamålsättning utesluter inle ulan förulsäller tvärlom omedelbar kamp motmonopolens och storfinansens makt. denna ständiga kamp är det icke möjliglalt samla arbetarklassens och folkels flertal för en polilik som ställer ensocialislisk samhällsomvandling på dagordningen. Monopol och slorfinans måslebekämpas . Den striden kan icke uppskjutas till framliden. Medhänvisning lill det anförda anhåller jag om kammarens lillslånd all lill herrslalsminislern slälla följande frågor; När kan koncenlralionsutredningen länkas hafullgjort del uppdrag som innefattades i skrivelse av den 10 maj1960 samt i regeringens direktiv och ? Hur bedömer regeringen konsekvenserna av den slarkltilltagande koncentrationen av kapital och makt inom del privata näringslivel? Vilken grundläggande politik avser regeringen attföreslå i syfte all bryla maktkoncentrationen inom näringslivel? Vilka åtgärder avser regeringen att vidla medanledning av den relativa stagnationen inom den slalliga förelagssektorn? Nr 3 av ()till herr statsministern om avskaffande av kollektivanslutningen tillpolitiskt parli; "Individens räll all fritt och självsländiglvälja politiskt parti är grundläggande för demokratin. Utskottet kan därför avprincipiella skäl inle acceptera kollektiv anslutning av människor lillpolitiskt parti. ReservationsräU för den enskilde förändrar ingenting avuppfattningen i denna demokratiskt grundläggande fråga." Ovanståendecilal är hämlal ur den reservalion angående kollektivanslutningen som fogadeslill konslilutionsulskoltels belänkande nr 26 år 1973 angående nyregeringsform och ny riksdagsordning. Reservationen bi-föllsav med167 rösler mol 143. Samlidigl avvisade dock tanken alllagstiftningsvägen komma lill rälla med nuvarande missförhållanden. Riksdagenullalade i slällel den förhoppningen all del genom opinionsbildning molkollektivanslutningen skall visa sig möjligl alt förmå partierna all självabringa della förfarande ur vadden. Sedanriksdagen gjorde della ullalande - det var - har fiera fall avkollektivanslutning väckt stor uppmärksamhet. Det socialdemokratiskapartidistriktet i erhöll ca 450 nya medlemmargenom beslut vid ett möle, där 17 personer röstade för kolleklivanslulning och14 personer röstade emol förslaget. I samband härmed ställde jag den 27 mars1974 en enkel fråga lill statsminister , om han anser del rikligt - molbakgrund av ullalande angående kollektivanslutningen -alt sådananslutning forlfarande förekommer genom beslul som fallas med knapp majoritetvid fåtaligt besökta möten. Fråganskulle - om gängse ordning följts - ha besvarats . Denbesvarades inle alls och blev därmed en av de få enkla frågor som inlebesvarades års riksdag. .Altfrågan om kolleklivanslulning lill politiskt parli behåller sin aktualitet kanbelysas med ännu ell par exempel. kolleklivanslöts ca 6 000metallarbetare i lill del socialdemokratiska partiet. Beslutet fattadesvid ell möle då endasl ell par procent av medlemmarna var närvarande. 1efterhand reserverade sig 546 medlemmar mot beslutet. Reservanterna tordesålunda ha varil omkring fem gånger så många som beslulsfallarna vid mölei. InomTierps kommun tillfrågades ca 1 800 metallarbetare - främst anslälldai - om de kunde acceplera kolleklivanslulning. av de tillfrågadesvarade nej. Socialdemokratin har en myckel slark slällning i Söderfors.Undersökningsresultatet kan därför inte tolkas som elt slällningslagande föreller emol ell politiskt parli. Däremol är det ell klart besked om all manogillar en värvningsmelod som innebär all människor ansluls till ell parti ulanall vara tillfrågade och oavsett deras politiska uppfattning, Ianledning av en molion behandlades frågan om kolleklivanslulning på nytt . upprepade och skärpte sill ullalandeav och ullalade all "förutsätier all del genomopinionsbildning mol kollektivanslutningen skall visa sig vara möjligl allförmå del parli som lillämpar denna ordning all medverka lill allkollektivanslutningen avskaffas, så atl som partimedlem endast registreraspersoner, som individuellt begär inlräde i partiet, avskaffande avkolleklivanslulningen kan aldrig betraktas som elt ingrepp i fackföreningarnassjälvbeslämmanderätl," Därmedhar två gånger sagl all den inle kan acceptera kollekliv anslulningav människor lill politiskt parti och atl den förväntar sig all del parti somlillämpar della förfarande självl skall bringa del ur världen. Med hänvisning lill delanförda anhåller jag om kammarens tillstånd all lill herrstatsministern framställa följande frågor; 1, Anser slalsminislern del riktigt - mol bakgrund avriksdagens uttalanden och angåendekolleklivanslulning lill politiskt parti - atl sådan anslulning fortfarandeförekommer? 2, Ämnar statsministern medverka lill all avskaffakollektivanslutningen lill poliliskt pani? Nr 4 av (vpk)till herr utrikesminislern om hållning lill de oljeproducerandearabstaterna, m. m.: 1 en intervju publicerad i (13januari 1975) förklarade all han inlekunde uleslula en militär intervention mot oljeproducerande länder "Jagsäger inte all det inte finns några omständigheter under vilka vi inte skulleanvända väpnad makt (not use force). Men del är en sak all använda den när delgäller en tvist om priserna. Del är en annan sak för den händelse det skullebli etl verkligt strypgrepp om den industrialiserade"världen. "Kissinger tillfrågades, om han inle var oroad beiräffande Sovjelunionensreaklion lill mililära ålgärder mol oljeproducerande länder i Mellanöslern, ochhan svarade all "varje president som går lill väpnad aktion i Mellanöslernulan all oroa sig över vad skulle göra måsle varavåghalsig". Intervjunblev känd (tidskriften utkommer före sitt angivnautgivningsdatum). upprepade Kissinger för pressen, enliglInternational (4-5 januari), all han inle kunde säga all"del inte finns några omständigheter under vilka vi inte skulle användaväpnad makt". Enligl samma tidningsnummer hade husels pressekreterareRonald Nessen tillfrågats om också president var av denuppfattningen atl väpnat våld inle var uteslutet i händelse av en oljekris.Nessen svarade: "Presidenten har läst intervjun, och presidenten menaratl utrikesministerns svar är ett mycket nyanseral svar beträffande enhypotetisk situation då endast del allvariigaste nödläge för den indusiriellavärlden skulle föreligga." förklarade , alltjämt enligtsamma nummer av , atl "jag uttryckerpresidentens åsikler". Sedan någon lid har denna kanonbåtsdiplomati förespråkatsi ännu klarare termer av tongivande talesmän för USA-impe-rialismen, såsomprofessor i januarinumrel av Commentary och ekonomiske rådgivare . Fred Bergslen i en inlervju för lidskriftenForeign Policy, refererad i (). Altdenna hotelsefulla polilik mol de oljeproducerande arabslaierna kan omsättas ipraktisk handling visar de mililära operationer som utförs molbefrielserörelsen i sultanalel . Brittiska officerare, iranska fallskärmstrupperoch jordanska ingenjörer kämpar för sultanen i den sydliga provinsen ,rapporterar en korrespondent från i (6januari 1975). exporterar 14 miljoner lon olja om årel. Provinsen lill Demokratiska (Sydyemen), vars framsiegsvänligaregim självfallet inle ses med blida ögon av imperialisterna och derasmarioneiier i Mellanöslern, Lägeli della område har allvarligl förvärrats och riskerna för etl storkrig får inteunderskallas. Det är mol denna bakgrund som jag anhåller om kammarens lillslåndall till herr utrikesminislern få slälla följande frågor: Överväger regeringen all markera ettavståndstagande från USA-im-perialismens aggressiva hållning lill deoljeproducerande arabstaterna? Har regeringen uppmärksammat den opinion somuttrycks i de oljeproducerande arabstaterna beiräffande det inlernalionellaenergiprogrammel ("oljeklubben"), som tillkommit på och slår under ledning? Drar regeringen - ulifrån Kissingers uttalanden aumilitär intervention mot oljeproducerande länder inle är olänkbar - någraslutsatser beträffande ändamålsenligheten av den överenskommelse om medlemskapi del inlernalionella energiprogrammel, som den svenska regeringenundertecknade ? Nr 5 av ()lill herr finansminislern om ålgärder mot inflationen: Den nuvarande starka inflationen i praktiskt tagelalla industriländer måsle betraktas som en myckel allvarlig företeelse, Sverigehör inte lill de länder som har drabbats allra hårdast , menutvecklingen inger ändå oro. Allinflationen i så hög grad är internationellt betingad - genom au bl. a.råvaruprishöjningarna har fortplantats från land till land - gör del svårareför ell enskilt land au vidla effekliva molålgärder. Meningarna är också deladeom vilka ålgärder som i första hand bör sällas in för au förhindra eller tonaner forlsalla prisstegringar. Det bör dock vara möjligl all med målmedvetnainsalser hålla lillbaka åtminstone en del av prisstegringarna även för ett landsom med sill starka beroende av den inlernalionella handeln. Finansminislerngav under 1960-lalet ullryck för all en åriig inflation'på ca 3 96 kunde betraktas som rimlig för vårt land. harinflationen varil fyra gånger så hög. Del finns heller inga tecken på någon merpåtaglig dämpning. Såkraftiga prisstegringar slår mycket hårt mot praktiskt taget alla grupper isamhället. Föriuslerna för löntagare, pensionärer och banksparare är meslpåtagliga. De vinsler som egnahemsägare och andra fastighetsägare ibland anseskunna tillgodogöra sig på inflationen är dessutom oftast en chimär.Samhällsekonomiskt uppslår slora förluster bl. a. genom allinveslerings-kapitalet i slor utsträckning dras till improduktiva objekt.Onormala värdestegringar kan på så säll uppkomma på exempelvis konst och andrasamlarobjekt. Medhänvisning lill vad som har anförts i interpellationen hemställer jag omkammarens lillslånd atl lill herr finansministern få slälla följande fråga: Vilkaålgärder anser finansministern bör vidtas för au bryla den såförödande inflationsutvecklingen? Nr6 av i (c) lill herr jordbruksministern om uppskov meddel s. k. : Frågan om atl via tunnel överföra vatten från sjönBolmen i - del s. k. - har varil föremål för intensivadiskussioner under de senasle åren. Projektet har mött en mycket stark opinionfrån befolkningen i , bl. a, med hänsyn lill de negaliva effeklerprojektets genomförande skulle komma all få på naturmiljön.