prot · FY0987 · 1975-12-31 00:00:00 — Sambruk på samhällsägd mark kan göra dellättare och mera attraktivt, och jag tror att det vore av värde om man meraseriöst funderade också på den frågan. Lagom sambruksföreningar m. m. Staten har inte lagt ned några jordbruk. Staten har skapat ekonomiskaförutsättningar för att möjliggöra bärkraftiga jordbruk. Man kan alltiddiskutera hur stora sådana insatser frän statens sida skall vara. Låt mig sedan belräffande den sista frågan säga attenligt gällande bestämmelser kan fastigheterna inköpas för jordfondsmedel ochutarrenderas till sambruksföreningar. Syftet är alltså i och för sig inte nödvändigtvis skall säfia ifrågavarande egendomar lill förening. Viutarrenderar sådana egendomar till sambruksföreningar. Del önskemålet harkommit lill utiryck i mänga av de diskussioner som jag har haft med yngrejordbrukare. För att över huvud laget kunna etablera sig visar de ett intresseföratl i denna form få arrendera mark och bedriva jordbruk. HenLÖVENBORG (vpk): Det sista bör väl både noteras och studeras. sägerjordbruksministern att staten har inle lagl ned några jordbruk. Del ärsjälvfallet en obestridlig sanning. Sä går det ju inle till. Men jag hävdar nogall del har förts en sådan jordbrukspolitik all man har tvingat mångajordbrukare all lägga ned sina jordbruk - och det är ju i sak detsamma. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels ulskollels hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifallerjordbruksuiskotieis hemställan i betänkandet nr15 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit ulskollels hemställan med.den ändring däri som föranleds av bifalllill reservaiionen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: § 11 betänkande nr 16 med anledning av propositionen 1975:85angående utgifter på tilläggsstat till riksstaten för /75 ivad avser anslag inom verksamhetsområde jämte motioner. Kammarenbiföll vad ulskottet i dessa punkter hemställt. Regeringenhade i proposiiionen 1975:85 bilaga 8 () under punkten 5a (s. 31-38) föreslagit att 1. godkänna de i proposiiionen förordaderiktlinjerna för lån till trädgårdsnäringen, 2. till Lån till trädgårdsnäringenpå lilläggsstat lill riksstaten för /75 anvisa ettinvesleringsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlats delsden vid börian väckta molionen 1975:1552 av (), varihemslällls att på lilläggsstat /75 anvisade 20 mifi. till prisreduklion för deneldningsofia som frän och med levererats till de växlhusföretagoch champinjonodlingar som var berättigade till nedsättning av energiskatt, delsde i anledning av propositionen 1975:85 väckta molionerna 1975:2095av i m. fl. (c, fp), vari hemställts att riksdagenbeslutade att komplettera länestödet till trädgårdsnäringen med bidrag pä 2kr./m' uppvärmd odlingsyta vid växthus- och champinjonodling, varvidbidragsbeloppet dock ej flck översliga , alt för detta bidrag anvisaett belopp om 5 mifi. kr., alt de föreslagna lånebeslämmelserna i enlighet medvad som anförts i molionen utformades så, all de flesla växthusodlarna kundeha möjlighet all få lånesiöd, 1975:2096av m. fl. (vpk), vari hemställts all skulle besluta allanvisa . av fonderade clearingsavgiftsmedel för ell arealbidrag på2 kr. per kvadratmeter odlingsyta lill växthus- och champinjonodlingar, samt 1975:2097av herrar i (m) och i (). varihemställts att beslutade om stöd till träd-gärdsnäringen i enlighetmed vad i motionen anförls. 1. med anledning av regeringensförslag och med avslag på motionen 1975:2095, yrkande 3, godkänna de avutskollet förordade riktlinjerna för län till trädgårdsnäringen, 2. till Lån till trädgårdsnäringenpå tilläggsstat till riksslaten för /75 anvisa ellinvesteringsanslag av , 3. anse motionen 1975:1552besvarad med vad ulskottet anfört, 4. lämna motionerna 1975:2095,yrkandena 1 och 2, 1975:2096 och 1975:2097 ulan åtgärd till den del de ejbesvarats i det föregående. Reservationhade avgivits av herrar i (c) och (), iHelsingborg (c), herrar i (m), () ochAndersson i () samt i (c) som ansett alt utskottetunder 4 bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av regeringens förslag och motionerna1975:2095, yrkandena 1 och 2, 1975:2096 och 1975:2097 till Särskilt bidragtill trädgårdsnäringen på tilläggsslal III till riksstaten för budgetåret1974/75 anvisa ett reservationsanslag av . i (c): Inom den svenska irädgårdsnäringen har sedan flera är pägålt engenomgripande rationaliseringsverksamhet. I samband med denna - oavsett om denskett med eller utan statligt stöd - har irädgårdsförelagen ådragit sig enbetydande skuldbörda. Dennaomfattande effektivisering av produktionsförhållandena, som varit heltnödvändig för att näringen skulle kunna möta den utländska konkurrensen, harsåledes lyvärr medfört den nackdelen alt en betydande del av de svenskaträdgårdsföretagen framåt kommer att, vara mycket känsliga förförändringar i marknadsförhållandena. Den chockartade prishöjning påeldningsofia som inträffade i börian av 1974 kom därför ytterst olägligt förnäringens utövare. I jämförelse med förhållandena 1973fördubblades ofiekoslnaderna. Räknar man med 1972 som jämförelseår flnner manatt ofiepriserna tredubblades. Dessaökade koslnader har endasl i ringa mån kunnai kompenseras, varför likviditeteninom företagen nu är hårt ansträngd; rörelsekapitalet är i ett flertal fallhelt förbrukat. Den vidareutveckling och stabilitet som odlarna hade hoppatsatt rationaliseringsålgärderna skulle medföra har förbyns i en likviditelskris. Trädgårdsnäringensbekymmersarnma läge har ocksä observerats av statsmakterna som i september 1974tillsatte trädgårdsnärings-utredning. I direktiven anförs bl. a.;"Utgångspunkter för förslagen bör vara all vi skall eftersträva alt ilandet ha en effektiv och konkurrenskraftig trädgårdsnäring samt attkonsumenterna tillförsäkras produkter av god kvalitet till rimligapriser." Utredningenhar arbetat snabbt och överiämnade en promemoria om växthusförelagenslikvidiletsproblem, vari majoriteten av uiredningens ledamöter föreslår delsinrättande av en statlig fond för trädgårdsnäringen från vilken lån skall kunnautgå med tvä års ränta och amorteringsfrihet, dels bidrag till vissa växthusföretag.Mot utredningens förslag i vad avser bidrag har tvä av utredningsledamölernareserverat sig. Jagflnner det beklagligi att chefen för jordbruksdepariemeniel i propositionen1975:85 p. 4 stöder de av utredningens minoritet - reservanterna alltså - förordadeåtgärderna. Men jag vill gärna uttala min tillfredsställelse över attutskoltsmajoriteten visat sig ha sä stor förståelse för näringens problem i jordbruksutskottets betänkande förordat en ränte- och amorteringsfrihetpå . Från näringens utövare ute i landet kommer det säkeriigen att medtacksamhet noteras att samtliga ledamöter i utskottet är eniga om detta. Detkommer, tror jag, att uppfattas sä'att vi verkligen vill slå vakt om vårträdgårdsnäring. Attdet trots detta tillmötesgående ändå föreligger en reservation är beroende päatt enbart ett länestöd tar all administrera, och vi reservanteranser att här är snabba åtgärder helt nödvändiga för att odlarna skall komma urden nuvarande besväriiga situationen. Medhänsyn till den begränsade räckvidd som enbart lånestöd dock får framhåller vinödvändigheten av att detta kompletteras med ett bidragssystem, i avvaktan påde mer långsiktiga åtgärder som förhoppningsviskommer att föreslå. Viförutsäller ocksä att de närmare beslämmelserna för läneslödel kommer attutformas så att de verkligen kan ulnylfias i konsolideringssyfte. Mängaföretagare kommer annars att tveka att ådra sig en ännu större skuldbörda. Jagskall avstå från att här ta upp de olika former av bidrag och stöd som andraländer har givit sina växthusföretag. Delta kommer min par-tikamrat att vidare utveckla. Jag vill i sammanhangei bara ha sagt alt jag serdet både som elt rältvisekrav och en för bibehållande av svenskträdgårdsnäring ekonomisk nödvändighet att åtgärderna åtminstone i någon månmotsvarar dem som vidtagits i de länder som exporterar irädgårdsprodukler tillSverige. Jag vill även gärna påminna om finansministerns ord attimporlkonkurrerande hemmamarknadsförelag mäste stå i förgrunden för samhälletsintresse under kommande är. Vi kan väl alla, herr talman, vara eniga om attsvensk trädgårdsnäring tillhör denna typ av företag. Kammarensledamöter bör också ha i åtanke att frän sysselsättningssynpunkt berör svenskträdgårdsodlings vara eller inte vara inte bara odlare och anställd personal.Den berör även de företag som bygger och levererar malerial till växthus, denberör dislributionsföretag, förpackningsindustri och f ö. alla dem som förserodlingarna med maskiner och andra förnödenheter. Föfidverkningarnakan alltså bli synnerligen besvärande från sysselsättningssynpunkt om mängaträdgårdsföretag skulle bli tvingade alt lägga ned sin verksamhel. Dellahar ocksä de tunga remissinstanserna , och insett och deförordar samtliga att läneslödel bör kompletteras med ett bidragssystem. Jag yrkarbifall till reservaiionen. Torsdagenden 22 m 1975 Idetta anförande instämde samt och iHjärtum (samtliga c). Hen (): I slulel av är 1973 och skrev till jordbruksministern och poängterade vilkabesvärligheter trädgårdsnäringen hade att bemästra och all se fram emot, främstpå grund av den svåra situationen på ofiemarknaden. Liknande skrivelser hadeavlätits av flera olika företrädare för handelsträdgårdsmäslarna ute i landet. Medförståelse för de anförda synpunkterna tillsatte statsrådet enutredning med kanslirådet som ordförande ochmed ytterligare fyra sakkunniga. Utredningen, som antog arbetsnamnet 1974 årsirädgårdsnäringsutredning, fick till sin hjälp fyra experter och somsekreterare universitetslektor . Utredningens sekretariat harsedermera förstärkts med departementssekreterare . Uiredningensarbeie kom fort i gång och ell delbetänkande med förslag om etl snabbi stödlill trädgårdsnäringen avlämnades till statsrådet iår. Inseendedet angelägna i genomförandet av stödåtgärderna framlade regeringen medberömvärd snabbhet proposilion nr 85 , varav framgick att en del avutredningens förslag accepterades av regeringen. Ulredningen hade emellerlidicke varil hell enig belräffande stödformerna och regeringen ansåg sig endastkunna biträda förslaget om inrättandet av en lånefond för att eliminera de rådandelikviditetssvårighelerna för näringens utövare, medan den icke ville accepterautredningsmajoritetens förslag om direkta subventioner som kompensaiion för deökade ofiekoslnaderna, vilka trädgårdsodlarna på intet sätt kunnat påverka. Vilkabevekelsegrunder hade utredningens majoritet för sitt förslag om direktasubventioner? Jo,man hade utrett och bevisat att ifrågavarande kulturer redan närofieprisslegringen inträffade var fullt i gäng ochkunde icke vare sig begränsas eller ändras. Under perioden januari-maj 1974steg ofiekoslnaderna tredubbell mot normalt, just . Odlarnafick således vara med om att betala till clearingkassan, och eftersom odlarnaunder den nämnda tidsperioden förbrukade slörre delen av årskonsumtionendrabbades man särskilt hårt. Gjorda beräkningar ger vid handen attofiekoslnaderna ökade med ca 30 mifi, kr, mera än de genom prishöjningåstadkomna ökade intäkterna . Någrafrågar sig kanske om man inte kunnat förutse koslnadsslegringen och i tidkunnat kompensera sig genom höjda produktpriser. Till det kan genmälas attdetta icke lät sig göra, emedan man hade att la hänsyn lill importpriserna påmoisvarande produkter, vilka regelmässigt låg pä en betydligt lägre nivå.Anledningen härtill var att odlarna i importländerna i de flesla kända fallhade betydande subventioner från sina resp. myndigheter och därför kundeframgångsrikt konkurrera pä den svenska marknaden. Somexempel kan nämnas några av de länder som också på grund Nr 87 av relalivlkorta transportavstånd framgångsrikt kunnat konkurrera här. Tnrsriaeen denI t. ex. har stödet till trädgårdsnäringen beräknats till ca 90mifi. kr., varav 41 mifioner iavskrivningslån, 17 mifioner i övergångsbidrag vid inkoppling tillnaturgas, 15 mifioner till energibesparande metoder Lån till trädgårds-samt17 mifioner som upphörande stöd. Dessa hjälpålgärder beräknas näringen medföraen lättnad för odlarna med 8:50-13 kr. per m odlingsyta. IDanmark har man avsatt som slatsgaranti för län somväxthusodlare tar i danska banker för ofiebesparande åigärder saml lilllikvidilelsförbättringar i samband med driften. avlånens löptid ger staten bidrag till belalning av en del av ränlan. INorge har man bl. a. vidtagil prisreducering på eldningsolja med ca , men det beloppet fär icke ses isolerat frän de kanske ändåviktigare resurserna för marknadsålgärder. Ofieprisned-sättningen kan totaltberäknas till ca 12 96, vilkel i pengar gör ca per kubikmeterofia. IVästtyskland har stödet till odlarna uppgått lill ca 90 milj. kr. Även iFrankrike har odlarna erhållit hjälp av niyndigheterna. Jaghar velat nämna exemplen för all kammarens ledamöier skall inse svårigheiernaför de svenska odlarna i konkurrens med importländerna under förhandenvarandeomständigheter. Detförslag från utredningsmajoritelens sida som statsrådet dock icke ansåg sigkunna biträda, nämligen subvention med . per m' odlingsyta till växthus-och champinjonodlingar, anser utredningsmajoriteten så väl underbyggt ochvälmotiverat att man kunnat biträda förslaget och det är icke att betraktasåsom nägol överbud. Det hade ändå visat odlarna att man har full förståelseför de uppkomna svårigheterna och hade varit en gest som måhända också i någonmän kunnat reducera antalet låntagare ur länefonden. Naturligtvis hälsas medtillfredsställelse jordbruksutskottets initiativ att förlänga den räntefriaperioden frän föreslagna tvä år till , men det är litet smolk iglädjebägaren över alt inte utskottet kunnat bli enigt även i vad gällerbidragsdelen. Propositionen1975:85 redovisar föredömligt trädgärdsnäringsutred-ningens bedömningar ochsynpunkter ävensom de inkomna remissyttrandena. Av de senare framgår attutredningsmajoritelens uppfattning om de föreslagna formerna delas av , vars ordförande ingått i utredningen såsom expert, avlantbruksnämnden i , av ochav , av vilka båda de senare organisationerna bidragitmed experter i utredningen. Däremot avstyrker lantbruksnämnden i länstödet i form av bidrag, men biträder tankegängen om återbetalning av eriagdaclearingavgifter. Riksrevisionsverketoch lanibruksslyrelsen tillstyrker den föreslagna lånefonden pä 20 mifi. och dess principer, men anser sig icke pä föreliggande malerial kunna biträda förslaget om ett bidragssystem. Beträffandeerinringen därvidlag är det riktigt att utredningen icke kunnat kontrolleravart och ett av de ca 2 800 växthusföretagen i vad mån man i det individuellafallet lyckats erhålla kompensaiion för ofiekosl-nadsfördyringen, menutredningsmajorileten är av den uppfattningen, baserad dels på föreläggandestatistiska fakta dels ock på ingående kännedom om branschen, att man vägatföreslå direkta subventioner jämsides med läneformen. betänkande nr 16 behandlas propositionen 1975:85 angåendeutgifter pä tilläggsstat lill riksslalen för /75 i vad avseranslag inom verksamhetsområde järnte motioner. Samtligaavlämnade motioner synes vara positiva till såväl låneformen som bidragsdelen.Skillnaderna i motionerna är mera marginella. Sålunda yrkas i vpk-motionen, medherr som första namn, att beslutar anvisa 5 mifi, kr, avfonderade clearingavgiftsmedel. Ifrågavarandemedel beslöt att överföra till överstyrelsen förekonomiskl försvar att ulnyUjas för ändamål som är av belydelse för att stärkaförsöriningsberedskapen inom energiområdet. behandlas iförsvarsutskottets belänkande 1975:8. Dessamedel står således nu icke längre till förfogande för föreslaget ändamål. Dettavar känt när jordbruksutskottet handlade propositionen, och reservanterna vidp, 4 i jordbruksutskottets belänkande yrkar därför alt med anledningav motionerna 1975:2095, yrkande 1 och 2, 1975:2096 och 2097 som Särskiltbidrag till trädgårdsnäringen på till-läggsslal III lill riksslaten för budgelärei1974/75 anvisar ell reservationsanslag på 5 mifi, kr. Jagber, herr lalman, att fä yrka bifall till reservaiionen vid punklen 4 ijordbruksutskoltets belänkande nr 16 och i övrigt bifall till utskottetshemställan. Det råder ingen oenighet inom jordbruksutskottet om attIrädgårdsnäringen genom stegringen av ofiepriserna har drabbats avspeciella svårigheler, Ulredningen om trädgårdsnäringens framtid och desskostnader har också, som redan nämnts här, mycket snabbi lagit upp frågan omalt utforma ett speciellt samhälleligt slöd i den uppkomna situationen. Dethar redan nämnts en hel del siffror som belyser de svårigheter näringen ställtsinför och jag skall inte upprepa dem, men jag vill påpeka alt regeringenhandlat mycket snabbt i detta läge och på tilläggsslal föreslagit attväxthusföretagen inom trädgårdsnäringen skall fä mycket utvidgadelånemöjligheler från en särskild lånefond pä upp till 20 mifi, kr. under dettabudgetår och fram till slutet av 1976. Regeringen föreslår ocksä alt lånenskall kunna utbetalas ulan störande administrativ omgång och alt de skall vararänte- och amorleringsfria . Man kanske här skall nämnaall ell annat slöd ocksä har kommit trädgårdsnäringen tilldel genom att det beslöts att den allmänna energiskatten just förden yrkesmässiga västhusodlingen skulle sänkas -. Däremotär inte regeringen och inle heller utskottets majoritet positiva lill detbidragssystem som föreslås i reservaiionen av centerpartisterna, moderaternaoch folkpartisterna i utskottet. Reservanlerna föreslär att bidrag med upp till40 . per förelag skall kunna bevifias som en sorts tillfälligt stöd iavvaktan pä ell mer långsiktigt verkande slöd lill näringen. De beräknarkostnaderna för detta till 5 mifi. Omdetta är att säga att reservanterna i irädgårdsnäringsutredningen, som inleansåg alt elt sådant här bidragssystem skulle komma till stånd, byggde sinuppfattning på att det material som utredningen hade lagil fram inle gavunderlag för att nu föreslå direkta kontanta bidrag efter generella grunderlill trädgårdsnäringen. De ansåg att det var bättre alt man satte in enspeciell statlig lånegaranti och utvidgade länemöjligheterna förväxthusodlarna i delta läge. Jaganser, herr talman, att del mäste mycket till för att man skall sätta in ettdirekt stöd till en näring pä grund av tillfälligt uppkomna svårigheter. Del ärju ofta sä, att ett stöd som sätts in en gång har en tendens alt stanna kvar,och att sätta in elt generellt stöd till en näring som består av över 8 000företag tycker jag skulle vara farligt eftersom förhållandena är mycket olikaför de olika förelagen beroende på vilken produkt de specialiserat sig på,vilka klimatförhållanden de arbetar under och hur rationell driften är. Dellaär faklorer som mäste vägas in i ett bidragssystem. Med den korta tid som slålltill förfogande har man inle hunnit att verkligen avväga stödet med hänsyn tillalla dessa faktorer. Omman läser en av motionerna flnner man att motionärerna inte i och för sig avserell bidragsstöd av hell tillfällig art, för motionärerna hänvisar bl. a. tilldet slöd till trädgårdsnäringen som flnns i en hel del västeuropeiska länderoch som har utgått under ftera är. Även om det nu sägs att det är fräga om etttillfälligt stöd kan man väl förvänta sig att samma motionärer återkommer närirädgårdsnäringsutredningen sä småningom skall lägga fram sitt slutligaförslag. Delär ju vanligt här i all man är restriktiv med direkt konlantslöd fränSlatsmakterna till olika näringsgrenar men all man ofta går in medlånegarantier. Det är något liknande som regeringen här har föreslagit.Ulskollels majoritet har ocksä haft förståelse för de, som vi hoppas,tillfälliga svårigheter som irädgårdsnäringen haft, och därför har utskottetsmajorilel föreslagit att den ränte- och amorleringsfrihel som i regeringensförslag var beräknad lill tvä är bör kunna utvidgas lill all gälla . Delskulle därigenom bli ell någol tryggare och mera långsiktigt stöd lillträdgårdsnäringen, sä all företagen inle skulle behöva fä svårigheter med sinlikviditet. Man kan räkna ut att värdet av den ränte- och amorteringsbefrielsesom man enligt utskottels förslag skulle få uppgår till ca 5 mifi. kr.Den motsvarar alltså egentligen del bidragssyslem som reservanlerna föresläroch som ocksä föreslås i några Närherr hänvisar till motionerna vill jag påpeka att man i flera avmolionerna har byggt sina förslag på alt det skulle flnnas clearingavgiftsmedellillgängliga. Så är emellertid inte fallet, därför att har redanbeslulat om disposilionen av dessa medel och om hur den fond som har bildalsskall användas. Del kan alltså inle las upp i della samimanhang. Närmotionärerna hänvisar till alt del finns slödmöjligheter i och Norgefär vi väl också säga att där har man främst gäll vägen över lånegarantier lillförelagen. När del talas om att man har mycket större summor där fär vi välockså nämna att Irädgårdsnäringen t. ex. i är av mycket slörreomfallning än i . Jagskall i övrigt inte gå in så mycket pä vad som har sagts här, del skulle kanskebli en del upprepningar. När lalar om attträdgärdsnäringsförelagen brottas med stora svårigheter på grund av all derasrörelsekapital är näslan hell förbrukade vill jag säga all del är vanligt inomolika näringar att lösa sådana problem lånevägen. Här har man ju också bildalen speciell statlig fond för alt göra del lättare för förelagen att få lån såatt de inle skall behöva gä lill bankerna och kanske komma i konkurrens medandra som söker krediter. Delhar ocksä nämnts här att majoriteten av irädgårdsnäringsutredningen harföreslagit ell bidragsstöd men att det fanns tvä reservanter. Man kanske skallnämna att utredningens ordförande återfinns bland reservanterna. Av de treledamöier som gäll in för ell bidragssystem är tvä ursprungligenträdgårdsmästare lill yrket. Del kanske inte är att förvåna sig över alt de gåttpå en mycket utökad bidragsmöjlighet för trädgårdsnäringen. Jag skall inle tillägga nägol ylleriigare i ärendet utan enbart yrkabifall lill utskottets förslag pä punklen 4. Jag tror all del kommer altinnebära ell både snabbi och bra stöd till trädgårdsnäringen. i (c) kort genmäle; Jag finner del något förvånande alt , som liksom jag bor iett utpräglat irädgårdsdistrikt, tycks ha sä ringa kännedom om odlingensnuvarande problem. Det är ju nu stödet behövs. Del behövs snart. Annars finnsdet kanske inte sä många företag kvar att stödja. Sedansade att tillfälliga bidragssystem gärna vill stanna kvar. I vår reservation står det uttryckligen: "Systemet bör tillämpas övergångsvis i avvaktan på- ." F.ö. vill jag påminna om att partikamrat i , som ärordförande för irädgårdshallen och som tillika står bakomträd-gårdsnäringsuiredningens majoritet, har föreslagit all det skulle utgå etlbidrag jusl på grund av att åigärder behöver vidtagas snabbi. Med utgångspunkti det menar vi reservanter all elt arealbidrag pä /m' uppvärmd odlingsytavid växthus- och champinjonodling är rimligt. Det gäller dock inle mer än femmifioner kronor. Enbetydande del av clearingavgiften borde ha restiluerats lill odlarna. harinte detta skett, och medlen har bundits upp på annat vis. Därför menar jag allvi skall skapa möjligheter att slälla andra medel lill förfogande för attnäringens utövare skall kunna övervinna den nu akuta krisen. HenCARLSTRÖM (fp) kort genmäle: sade att det inle rådde någon oenighet inom utskolletbeträffande behovet av slöd. Men utskottets uttalande är litet halvhjärtat, ochman har inte, som vi hoppades, kunnat uppnå full förståelse. Sedansade att det varit snabb behandling frän regeringens sida. Det harjag redan vitsordat, och jag tycker att det är utmärkt.