prot · FZ0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Detenklaste sättet enligt vår syn att fastställa denna princip utan alla analyserav vilka aspekter av statsrättsligt eller annat juridiskt slag som eventuelltkan komma in är att man kort och gott säger: Vår neutralitet är inteförhandlingsbar. Vi får inta en tuff attityd i detta avseende, när vi fastslården principen. Jag har velat göra denna deklaration från , eftersom viinte kan acceptera den ordning som föreslås i reservation 3. Jag yrkarbifall till reservationerna 6, 9, 10, och 11. Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. () kortgenmäle: Jag tror att det förelåg något missförstånd frän . Han sadeatt jag hade talat . Det kanske jag gjorde men tydligen intetillräckligt . Om hade hört på, hade han förstått min tanke.Om vi, som i detta fall, befinner oss i en situation med avtal som ger oss rättatt av beredskapsskäl och av militära sä- Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. kerhetsskäl vidtaåtgärder, måste det ligga i vårt intresse att förklara för andra parter - intefråga dem - vad som ligger bakom och få dem att inse vår goda tro och vårtbona-fide-agerande. Detär inte så enkelt som tror, att vår neutralitet inte ärförhandlingsbar och att vi kan göra vad vi vill. Ett sådant agerande kan fäkonsekvenser som försvårar vår neutralitetspolitik lika mycket som om manskulle förhandla. Antagatt det blir restriktioner beträffande vår export eller beträffande leveranserav andra varor - nämnde flygplan. För massvis av varor är viberoende av samarbete med utlandet. Det är önskvärt att vi får ett rykte om ossatt vi i den konkreta situationen och helt allmänt uppträder pä ett korrektsätt vid tolkning av avtal, så att inte pä andra områden konsekvenser uppstårsom kan försvåra vår säkerhetspolitik. HerrSJÖNELL (c) kort genmäle: och jag har tydligen helt olika syn på denna fråga ochkanske även olika värderingar. Jag skall i denna replik fatta migutomordentligt kort. Jag ansluter mig till texten i utskottsmajoritetensskrivning. Där skrivs följande: "Utskottetfinner det därför angeläget betona att frågor som berör tolkningen av densvenska neutralitetspolitiken och de krav som denna medför inte ärförhandlingsbara." Sedankommer det, , och detta är väsentligt: "Konsultationer omolika handelspolitiska åtgärder sker däremot regelmässigt inom ramen för vårainternationella förpliktelser." Om det är sådana konsultationer som herrSiegbahn är ute efter och som möjligen kan återfinnas mellan raderna ireservation 3, då kan vi vara ense - men inte annars. HerrSIEGBAHN (m) kort genmäle: Det är precis sådana konsultationer jag menar. Vi ser hur motivenför våra handelspolitiska åtgärder har misstänkliggjorts. Det hade därför varitutomordentligt värdefullt om konsultationer hade ägt rum innan åtgärdernavidtogs, innan de blev en överraskning för ett stort antal länder runt om ivärlden. Reservanterna vill inte gå längre. och jag står kanskeegentligen pä samma linje. HerrSJÖNELL (c) kort genmäle: I sä fall hade det varit angeläget attskriva reservationen betydligt mindre kategoriskt. Man skall väl ändå läsareservationen sä som den är skriven. i (fp): Jag skulle vilja anknyta där slutade: Det är angeläget attden svenska armén har ordentligt pä fötterna när den kommer ut i krig. Det sägsi Örebroområdet att skomakarna i och Kumla medverkade till skapandet avNationernas förbund när de under tillverkade så dåliga skortill tyska armén att den endast kunde marschera en mil och därmed förloradekriget. Vi är alla överens om att det skall finnas hyggligaförsörjningsmöjligheter i ett avspärrningsläge. Men ändå vill jag ifrågasättaom importregleringar är rätta medicinen för att rädda den svenskabeklädnadsindustrin. Regeringens beslut att införa globala importbegränsningarför skor och licenstvång på tekovaror, vilket senare kan leda till liknanderestriktioner, har väckt irritation i utlandet och motåtgärder frän vårahandelspartner. Detär allmänt omvittnat att i de flesta industriländerna har beklädnadsindustrinlänge varit ett sorgebarn. För många länder har också frestelsen legat näraatt mildra strukturomvandlingen och skydda sig mot den internationellakonkurrensen genom att hålla tillbaka importen. Men inte desto mindre harindustriländerna varit angelägna om att få med även denna känsliga sektor iarbetet på världshandelns frigörelse. Som en följd därav fick vi 1973 det s. k.internationella multifiberavtalet, som fastslär de villkor under vilkaimportrestriktioner mot tekovaror får till-lämpas. Det avtalet utgör enkompromiss mellan och i-länderna och tillgodoser i ganska storutsträckning de exporterande intresse av att få tillgäng till ländernas marknader. Det finns ett särskilt organ, Textile Surveyor Body iGeneve, som granskar de olika avtalen. Fränfolkpartiets sida anser vi att regeringens förslag till åtgärder förförsörjningsberedskapen pä beklädnadsområdet som behandlas i detta betänkandefrån näringsutskottet utgör en vändpunkt i svensk handelspolitik. Tidigaregick den i täten när det gällde liberaliseringssträvandeninom handelns område. Vi har haft lägre tullskydd på tekovaror och skor än deflesta andra industriländer, och vi avvecklade importrestriktioner på dessaprodukter snabbare än . Därför blev ju också den svenska marknadenspeciellt intressant för utländska exportörer av tekovaror och skor. Dethar förts otaliga diskussioner här i kammaren om olika åtgärder för att ge densvenska teko- och skoindustrin stöd så att den kan överleva har ocksåi olika omgångar beslutat om branschstödjande åtgärder för de här bäggeindustrigrenarna. Syftet har då varit att skapa en företags- ochproduktionsstruktur som skulle göra de svenska varorna mera konkurrenskraftigabåde i och utomlands. Vi har ju under ett par omgångar haft ettsärskilt exportstöd för tekobranschen. Regeringen var optimistisk ochville avveckla stödet, eflersom man ansåg att det inte behövdes längre. Frånbranschens sida och även från kommerskollegium ansågs det dock utomordentligtvärdefullt, och där ville man bibehålla det. Framförallt är det ju viktigt att det finns någon kontinuitet i regeringens åtgärder.Man bör inte ha ett treårigt program, som sedan plötsligt Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. rycks undan och därefterersätts av ett ettårigt program. Det är rätt svårt att fä personal på de olikabyråerna som skall sköta detta och är insatta i problemen. Det behövs trotsallt en inkörningsperiod. Nublev det som här i kammaren avgjorde frågan till förmån för ett fortsatttreårigt stöd. Vihar i vår motion utvecklat varför vi av principiella skäl går emotimporlbegränsningar och licenstvång för skor och tekoprodukter. Vi anser attuppbyggnaden inom kommerskollegium av en särskild licensenhet, som kommer attomfatta ett varuvärde på ungefär 3,2 milj. kr, - 2,8 för teko och 0,4 för skor- kommer att innebära ungefär 125 000 licenser , inkluderande ca 20 000enligt nuvarande regleringar. Framställningar har gjorts om utökning avpersonalsidan med ca 43 tjänster. Fränfolkpartihåll har vi också anslutit oss till vad kommerskollegium sagt - bör satsa på interna marknads- och produktionsstödjande åtgärder. Enligtvår uppfattning hade det varit viktigare. image som frihandelsland harvi förlorat en hel del av genom denna åtgärd. Statens positiva insatser börinriktas på stödköp, länemöjligheter, utbyggnad och förlängning av nuvarandebranschprogram och liknande som flnns med i propositionen. Dessa åtgärderligger också i linje med vad kommerskollegium föreslagit. StatsrådetLidbom har här i kammaren sagt att de svenska import-begränsande åtgärdernahelt förestavats av säkerhetspolitiska skäl. Låt gå för det. Men borde interegeringspropositionen också ha haft en plan för hur man skall skapa enlivskraftig beklädnads- och skoindustri som motsvarar den ekonomiskaförsvarsberedskapens krav? Underen följd av år har en fortlöpande uppföljning och kartläggning gjorts avskoindustrins problem. har följtskoindustrin, och i sin rapport redogör man ingående för problemen.Vi är nu nere i en produktion av 3,5 miljoner par läderskor, medan man räknarmed att behöva tillverka 6-7 miljoner par läderskor här i landet. Men det finnsingenting i propositionen om hur man skall klara detta. Denimportbegränsning av skor som föreslås skall beräknas med utgångspunkt i desenare årens genomsnittliga import. importerade vi 11 miljoner par,1973 8 och 1974 också 8 miljoner par. Genomsnittet blir 9 miljoner parläderskor, och sä många skall vi få ta in. Det är alltså en ökning med I miljonpar i förhållande till 1973 och 1974. Skoindustrins företrädare, somuppvaktade utskottet, ansåg självklart att det inte hade någon specielltpositiv inverkan på deras möjligheter att öka den egna volymen. Menvad man kan fråga sig är om regeringen anser att den låga produktion som vi nuhar inom skoindustrin är tillräcklig. Vi vet ju att framtidstron inom branschenär mycket svag. inom branschen är, med två undantag, småfamiljeföretag. Det är också att märka att både statliga, KF-ägda, bankägda ochmultinationella företag har dragit sig ur skotillverkningen. Därför har detvarit mycket angeläget att få fram en plan förhur vi skall klara den egna försörjningen utan att tillgripaimportbegränsningar. Detavgörande problemet - och det tyckte jag att finansministern klart redogjordeför i den ekonomiska debatten i går - är det höga kostnadsläget inomtekoindustrin. Jag vill tillägga även skoindustrin. Och det är något som vi fårleva med. Vi har ju varit överens om - och det har understrukits inte minstfrän regeringshåll - att de industriföretag som inte kan klara lönestegringarnafår lägga ned. Så har också följden blivit på teko- och skosidan. Skoindustrinhar ju fått ett branschstöd, men det är alldeles uppenbart att detta varitotillräckligt för att trygga försörjningsberedskapen inom det området. Vihar i vår motion föreslagit att industriverket och överstyrelsen för ekonomisktförsvar tillsammans med försörjningsberedskapsutredningen får i uppdrag attlägga fram förslag om åtgärder för att långsiktigt trygga den nödvändigaproduktionskapaciteten på skoområdet. Resultatet av arbetet bör kunna läggasfram för . Det är mot bakgrund härav som vi föreslär ettproduktionsbidrag pä . per skopar och att för det ändamåletunder innevarande budgetår beviljar ett anslag pä 50 milj. kr. Detär väl också bedömningen inom skobranschen att det finns tillräckligt underlagför att man snabbt skall kunna komma fram till ett beslut om vilka åtgärder manbehöver vidta för att klara en fortsatt hygglig svensk tillverkning avläderskor. Som jag påpekat tidigare är emellertid den primära anledningen tilldagens uppmärksammade kris inom skoindustrin det höga kostnadsläget. Desvenska skotillverkarna har inte möjlighet att konkurrera ens med våragrannländer. Ett par finska läderskor ligger . under den svenskatillverkningskostnaden. Om man nu inte skall ta in italienska, spanska ochportugisiska skor, som ligger . lägre i inköpspris. Folkpartietstår bakom några av reservationerna vid utskottets betänkande, nämligen 1, 2,6, 7, 9, 10 och 11, vilka jag yrkar bifall till. HerrSjönell har berört reservationen 6, som gäller problemet med de räntefria lånenför lageruppbyggnad inom tekoindustrin. Beträffande långsiktiga åtgärder medavseende på skoindustrin anser vi, som framgår av reservationen 10, att mansnabbt bör få fram ett förslag, eftersom skobranschen har det exceptionelltbesvärligt. Av rapporten från framgår klart att skobranschen har mycketsmå möjligheter att överleva i nuvarande situation. Tyvärr måste jag varaså härpessimistisk, och anledningen till detta är att jag har haft kontakter dels medutredaren, dels med skobranschens företrädare. Med detta yrkar jag bifall till våra reservationer I, 2, 6, 7, 9, 10och 11. Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. I näringsutskottets betänkande nr 15 om åtgärder förförsörjningsberedskapen pä beklädnadsområdel behandlas proposition 1975/76:57och sex motioner, som väckts med anledning av den. Propositionenhar lagts med anledning av den försämrade försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdel och föreslår att omedelbara åtgärder skall vidtas. a.föreslås en tidigareläggning av statliga industribeställningar, ökad statliglagerhållning samt ökad medelsram för statligt kreditstöd. Man föreslår vidareförstärkta åtgärder för att främja teko- och skoindustrins strukturomvandling.För detta begärs medel på tilläggsbudget till statsbudgeten innevarande år.Utöver dessa förslag anmäls i propositionen vissa handelspolitiska åtgärder. Detkonstateras i propositionen att en allvarlig försämring av den svenskabeklädnadsindustrin har inträffat och enligt regeringens bedömning skulle, omdenna utveckling får fortsätta utan ingripande från samhället,produktionskapacitet gä förlorad i sådan utsträckning att det finns risk föratt i en eventuell framtida krissituation de försörjningsmål som uppställtsinte skulle kunna uppfyllas. Det är mot denna bakgrund som omedelbara åtgärderhar aktualiserats.- Näringsutskottetdelar regeringens uppfattning att en i fred producerande beklädnadsindustrimåste utgöra basen för vår försörjningsberedskap på detta område. Näringsutskottetkonstaterar vidare, med anledning av motionerna, att det föreligger en bredenighet om vad samhällets åtgärder på försörjningsberedskapens område skallsyfta till. Enighet råder också i betydande utsträckning om vilka medel sombör användas för att detta syfte skall uppnås. Motionerna som väckts medanledning av propositionen gäller delar av regeringens program men riktar siginte mot detta i stort. I flera fall begärs ytterligare åtgärder utöver dem somföresläs i propositionen. Kritik mot programmet framförs huvudsakligen på enpunkt, nämligen beträffande de handelspolitiska åtgärderna. Ipropositionen har lämnats en redogörelse för de handelspolitiska åtgärderregeringen har vidtagit eller planerar för. att begränsa importen av teko- ochskovaror. Dessa åtgärder ligger inom regeringens kompetensområde ochunderställs inte för godkännande. Givetvis är oförhindradatt lämna direktiv om hur handelspolitiken med avseende på beklädnadsvaror börutformas i fortsättningen. Tvåmotioner riktar kritik mot de handelspolitiska åtgärder som regeringenvidtagit - dels motion 1975/76:62 av m. fl,, i vilken manföreslår att skall uttala att de i propositionen anmäldarestriktionerna för skoimporten bör avvecklas, dels motion 1975/76:59 av herrHelén m. fl., i vilken yrkas avslag på propositionen vad gällerimportbegränsningar av skor och licenstvång för skor och tekoprodukter. Utskottetsmajoritet avstyrker yrkandena i motionerna och avvisar den kritik som riktatsmot regeringens handelspolitiska åtgärder. Det är nödvändigt att här slå fastatt den importbegränsning som regeringen beslutat om är föranledd helt avsäkerhetspolitiska skäl och inte innebär något principiellt avsteg från denfrihandelslinje som är kännetecknande för svensk handelspolitik. Detär helt enkelt fråga om huruvida vi skall ha någon skoindustri i det härlandet. Närdet gäller licenstvånget på tekovaror, som motionen 59 yrkat avslag på, villjag bara säga att detta licenstvång skall ses som en beredskapsåtgärd som äravsedd att underlätta en begränsning av tekoimporten om en sådan skulle blinödvändiga och att tekoimporten skall kunna övervakas på ett effektivare sättän . Utskottets majoritet har samma uppfattning, och jag yrkar alltsåbifall till utskottets skrivning, innebärande avslag på reservationerna idenna del. 1motionen 62 av m. fl. förslås också att överläggningar frånsvensk sida skall upptas med EFTA, , och EG i syfte att utröna vilkarestriktioner kan vidta utan att bli utsatt för handelspolitiskaåtgärder. Utskottsmajoritetenavvisar motionärernas förslag och vill betona att frågor som berör tolkningarav den svenska neutralitetspolitiken och de krav som denna medför inte ärförhandlingsbara. skall inte behöva gå ut i och fråga hur viskall sköta neutralitetspolitiken. Det är vi själva suveräna att bedöma. HerrSjönell har i sitt anförande bemött pä denna punkt. Jag vill barasäga att jag inte tror att vår neutralitetspolitik blir mer trovärdig, om vianser det nödvändigt att t. ex. vända oss till för att be om hjälp meduttolkningen av neutralitetsbegreppet. Imotionen 61 av i m. fl. yrkas bl, a. att hosregeringen begär att inom ramen för , EG och EFTA licensgivningen avseendeimport skall tillämpas effektivare och på fler varugrupper än . Detkan i och för sig inom vissa delar av tekoindustrin vara motiverat genom detutomordentligt dåliga läge den befinner sig i, men med hänsyn till atthandelspolitiska ingrepp i största möjliga utsträckning bör undvikas harregeringen avstått från sådana. Utskottsmajoriteten finner inte heller anledningatt nu föreslå åtgärder av detta slag utan avstyrker detta yrkande i motionen. Imotionen 62 yrkas att import av klar dumpingkaraktär bör kunna begränsaseffektivare än vad som framgår av propositionen. Utskottsmajoriteten utgårfrån att ansvariga myndigheter uppmärksammar frågan, och avstyrker yrkandet. Tilldet program för åtgärder inom landet som föreslogs i propositionen och som jagi korthet redogjorde för inledningsvis har i motionen 63 av m, fl.fogats begäran om ett beslut av att statliga räntefria lån förlageruppbyggnad på högst 70 milj. kr. Utskottsmajoriteten finnerinte detta vara rätta vägen att främja försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdet och avstyrker därför yrkandet. I motionen 59 yrkas att skoindustrinskall få ett temporärt produk- Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. Nr 42 tionsstöd. Utskottsmajoriteten anser här liksom i det föregående attdirekt Torsdaeenden produktionsstöd inte bör komma i fråga. 11 Hecpmber 1975 Ökade statliga, kommunala och landstingskommunala inköp av .----- svensktillverkade beklädnadsvaror är, som jag tidigare nämnt, en av Försörjningsbered-punkterna i det stödprogram som presenteras i propositionen. Flera mo-skapen påbekläd- tionsyrkanden går ut på att stöd åt beklädnadsindustrin skall ges genomnadsområdet m. m. ökad offentlig upphandling. Motionerna 61, 62 och 63innehåller sådana yrkanden. Regeringens förslag innebär en kraftig satsning påökad offentlig upphandling som ett medel att uppehålla produktionsnivån inombeklädnadsindustrin. Utskottet räknar med att regeringen även i fortsättningenkommer att eftersträva att den svenska beklädnadsindustrin så långt som möjligtskall få en betydande andel av beställningarna av skor och tekovaror för detallmännas behov och avstyrker motionsyrkandena. Särskildaanslag för stödbeställningar till skoindustrin föreslås i motionen 60 av herrLothigius. Motionären vill dels att 4 milj. kr. skall anvisas för inköp avlågskor till de värnpliktiga att behållas som personlig egendom eftergrundutbildningen, dels att 10 milj. kr. skall anvisas för inköp av skor föratt skänkas till . säger i sitt yttrande tillnäringsutskottet vad gäller det första yrkandet att det enligt nu gällandeordning anskaffas lågskor till de värnpliktiga med utgångspunkt från att varjepar skor skall kunna användas av mer än en värnpliktig. Den planeradeanskaffningen för femårsperioden avser endast omsättning i samband med normalförslitning och beräknas kosta ca 15 milj. kr. Försvarsutskottetanser inte att i detta sammanhang bör besluta om anslag för inköp avlågskor till värnpliktiga. Däremot, säger man, kan det finnas anledning attmyndigheterna beräknar vad en tilldelning av nya skor enligt motionärensförslag skulle innebära i ekonomiskt hänseende med beaktande även av denuvarande kostnaderna för förrådshållning och reparationer. Försvarsutskottetunderstryker också betydelsen av långsiktiga lösningar. Näringsutskottetinstämmer i vad försvarsutskottet sagt och anser inte att något särskiltuttalande om mera långsiktiga lösningar, som yrkas i motionen 58 av herrCarlstein, är erforderligt. Det kan tas för givet att regeringen sörjer förfortsatt planering under medverkan av berörda myndigheter. Vad jag här har sagt ärockså tillämpligt på yrkandet i motionen 59. Utskottets majoritet avstyrkersåledes motionsyrkandena på denna punkt. Vad gäller yrkandet i motionen 60 om10 milj. kr. till skor för står ett sådant förslag inte iöverenstämmelse med principerna för svenskt varubistånd inom detinternationella utvecklingssamarbetet, och utskottet avstyrker därför detta yrkande. När det ,herr talman, gäller företags- och branschfräm jande åtgärder har regeringen föreslagit att en förstärkning och för- 46 langning av åtgärdsprogrammet för tekoindustrinmåste övervägas. föreslås att inom ramenför en kraftig ökning av strukturstödet ökade insatser i första hand skallgöras med inriktning på s. k. delbranschprojekt. Detta går ut på att engageragrupper av företag med gemensamt produktsortiment i ett långsiktigtplanerings- och omstruktureringsarbete, som skall leda fram till konkretahandlingsprogram för berörda företag. Som ett nytt inslag i strukturstödet, ochför att mildra verkningarna av en eventuell tillbakagång för branscherna, börökade insatser även kunna avse ett planmässigt överförande av resurser fråntekoproduktion till andra produktområden. Det skall ses som ett komplement tillarbetsmarknadspolitiska insatser. På detta förslag har herrSjönell i motionen 63 yrkat avslag. Jagvill i detta sammanhang säga att kanske är litet för pessimistisknär det gäller just det nya inslaget i strukturstödet. I propositionen talasingenting om att vi nu skall sätta i gäng med att överföra resurser för dettaändamål, utan detta stöd syftar till att klara sysselsättningen. Det ärmeningen att produktionen inom tekoindustrin skall bibehållas - så haråtminstone jag uppfattat propositionens förslag - och den kan naturligtvisockså ökas, men vi vet inte om det under dessa omständigheter behövs likamycket folk i fortsättningen i tekoindustrin som . Tekniken förbättras, ochdet blir bättre maskiner. Jag har fattat det så, att det är i sädana lägen somdetta strukturstöd skall kunna användas, och det skulle även kunna sättas in påandra områden inom branschen, så att säga. Iett annat yrkande föreslår motionärerna att skall uttala attmålsättningen förde näringspolitiska insatserna på beklädnadsområdet bör varaatt avvärja fortsatt nedgång i sysselsättningen. Jagvill i dgt sammanhanget framhålla, att innebörden av det förslag sommotionärerna kritiserar är att befintliga företag inom tekoindustrin skall fåökade möjligheter att överleva genom att stöd kan utgå för en vidgning av derasproduktprogram. Det är fråga om en diversifiering inom tekoindustrins ram, inteom en minskning av sysselsättningen. F. ö. vill jag påpeka att förslagen ipropositionen inte är sysselsättnings-politiskt motiverade, även om de ipraktiken kommer att innebära att riskerna för en fortsatt nedgång avsysselsättningen i beklädnadsindustrin minskar - en positiv effekt, alltså.Utskottets majoritet anser det inte motiverat att gör ett sådantuttalande som motionärerna begär och avstyrker därför motionsyrkandena i dennadel. Jag vill med anledning av det anförda yrka bifall tillnäringsutskottets förslag på alla punkter, vilket innebär avslag pä de tillbetänkandet nr 15 fogade reservationerna. Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. i (fp) kort genmäle: säger att det är helt av säkerhetspolitiska skäl somregeringen har infört licenstvånget för tekoprodukter och importbegränsningenför skor. Jag skall uppehålla mig litet grand vid skorna. Menar verkligen fruHansson att man genom att öka importkapaciteten Försörjningsberedskapenpå beklädnadsområdet m. m. med en miljon par skormöjliggör för den svenska skoindustrin att bättre överleva? sägerju att åtgärderna har enbart säkerhetspolitiska skäl och att frågan gäller omvi skall ha en skoindustri. Men såvitt jag kan förstå medför - det är rättenkelt att räkna ut - den aktuella importvolymen, jämfört med genomsnittet av1972, 1973 och siffror, att man kan importera en miljon par läderskormera.