prot · FZ0952 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:52 §1 Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. Omvidgad avdragsrätt vid inkomsttaxeringen för vård av feriebarn §2 Om vidgad avdragsrätt vid inkomsttaxeringen för vård av feriebarn Herr finansministern erhöll ordet för atlbesvara i (c) anmäldainterpellation, 1975/76:64, och anförde: i har frågat mig om Jag vill medverka till attstörre generositet tillämpas vid inkomsttaxering i vad del gäller avdragsrällför faktiska kostnader när del gäller vård av feriebarn. Dekommunala ersättningarna för vård av feriebarn har som bekant lagts om fr, o.m. I flertalet fall är nu ersättningarna enligl Kommunförbundetsrekommendation uppdelade i en arvodesdel, som är skattepliktig, och enkostnadsersättning, som är skattefri. Hur den totala ersättningen fördelar sigpå vårdarvode och kostnadsersättning bestäms med ledning av Kommunförbundetsrekommendation. Skattemyndigheterna finns alltså normall inle längre med ibilden när det gäller feriebarnsersättningar. Vissakommuner betalar emellertid fortfarande feriebarnsersätlning ulan uppdelning iarvodesdel och kosinadsdel. I dessa fall är hela ersättningen skattepliktigmedan avdrag i princip medges med faktiska kostnader för feriebarnet. För attunderlätta bedömningen av avdragsrällen har utfärdatanvisningar om normalavdrag. Normalavdragen medges utan attferiebarnsföräldrarna behöver redovisa sina verkliga kostnader för barnen ochinnebär en betydande förenkling av deklarationen i dessa fall. Om feriebarnföranleder högre kostnad än som innefattas i normalavdragen medges avdrag ävenför överskjutande belopp. Gällanderegler pä området ger enligl min mening utrymme för de avdrag som kan ansesmotiverade. HenBÖRJESSON i (c): Jag ber all få framföra milt tack till finansministern för svaret påmin inlerpellalion. Den var främst föranledd av min uppfattning att värdet avgod tillgäng till hem som vill öppna sina dörrar åt feriebarn inte nog kanunderstrykas. Det finns många familjer som år Omvidgad avdragsrätt vid inkomsttaxeringen för vård av feriebarn tagit emol feriebarn, ochen mycket god kontakt har utvecklats mellan resp. föräldrar och barn. Behovelav enskilda feriehem synes ha ökal under senare är, enligt uppgift främslberoende på alt antalet barn från splittrade och mindre lämpliga hemmiljöervuxil. Detla har medfört ökade svårigheter för de sociala myndigheierna attplacera dessa barn för någon tid i en annan och välgörandehemmiljö. Delär allmänt omvittnat alt familjer inte tagit emot feriebarn för förtjänstensskull - snarare har barns vistelse medfört kostnader som familjerna inte fållnågon ersättning för. Fr. o. m. 1975 har ersättningsfrågan reglerats, vilketfinansministern påpekar i sill svar. Kommunförbundels rekommendation utgör envägledning för kommunerna i sammanhanget, och skattemyndigheterna finns därmedinle längre med i bilden när det gäller feriebarnsersällningar. Finansministernanser all gällande regler är till fyllest och ger bl. a. utrymme för de avdragsom kan anses motiverade. Såsomframgårav finansministerns svar tillämpas Kommunförbundels rekommendalionernågot olika i kommunerna. I en del fall fördelas värdarvode ochkostnadsersättning så alt arvodesdelen är skattepliktig medankostnadsersättningen är skattefri. I andra fall betalar kommuner fortfarandeferiebarnsersätlning utan uppdelning, och dä är hela beloppet skattepliktigt.Avdrag medges i princip med faktiska kostnader för feriebarnet. Normalavdragmedges utan redovisning av verkliga kostnader, och avdrag kan också medges föröverskjutande belopp. Jaghar emellertid fått kännedom om fall där familjer förundrar sig över dennjugghet som visas vid en uppdelning av ersättningen. Följden av gällanderegler har också enligt utsago blivit att många familjer med begränsadeekonomiska möjligheter hell enkelt inle längre kan la emot feriebarn, emedan deextra kostnader som detta innebär blir för betungande för en knapphushållskassa. Jaghar inga invändningar att anföra mot den omläggning som skett i fråga omferiebarnsersällningen. Inkomst av arbete beskattas i andra sammanhang. Men delarbete som feriebarnsfamiljer lägger ner är specielll i sä måtto atl det mereller mindre automatiskt medför faktiska kostnader, som i många fall kan ansesvara proportionellt högre än vid normalt förvärvsarbete. Ändå är del uppenbartatl avdragsreglerna är så pass begränsade att mänga familjer atl de gördirekta ekonomiska förluster genom feriebarnsverksamheten. Jag skulle tro allockså finansministern delar uppfallningen att en sådan konsekvens är olycklig,inte minst med tanke på den även frän samhällets synpunkt utomordentligtvärdefulla insats dessa familjer gör. Detär pä grund av dessa konsekvenser som jag efterlyst större generositet vidinkomsttaxering när del gäller avdragsrätten förde faktiska kostnaderna.Kanhända vore det också lämpligt att rekommenderade kommunernaett likartat ersättningssystem, enligl min mening förslagsvis så attersättningen inle delas upp utan betalas med ett belopp, varvid vederbörande isin deklaration kan göra avdrag för de faktiska kostnaderbarnet medfört. Några siörre svårigheter torde ej föreligga all få fram defaktiska kostnaderna. enhetligt ersättningssystem torde ha sina fördelar,främsl däri atl det inte medger en schablonmässig bedömning från resp. kommunssida av vad de faktiska kostnaderna för feriebarn uppgår till. Jaganser, herr talman, de här frågorna vara av sådan belydelse alt de förtjänaruppmärksammas pä grund av omvittnade förluster, som många familjer inle har rådmed. Jag vill upprepa alt dessa familjer framhållit alt de inle någonsin tagitemot feriebarn för skull ulan av helt ideella skäl. Och emedan detinte enligt min mening kan nog understrykas hur värdefullt det är för mångabarn att fä komma i en lugn och god miljö för en lid är del angeläget atl vihar tillgäng lill så mänga familjeferiehem som möjligt. Av den anledningenärdet viktigt, herr lalman, all man frän samhällets sida tillämpar generösaregler i ersättningsfrågan. Jag ber atl än en gäng fätacka för svaret. Omvidgad avdragsrätt vid inkomsttaxeringen .för vård av .feriebarn Överläggningenvar härmed slutad. §3 Föredrogs och hänvisades Motioner 1975/76:339-342 tillkonstitutionsutskottet /76:343-346 till skaiieutskottet /76:347 tillsocialutskottet /76:348 och 349 till Jusiilieutskoltet /76:350-352 lillutrikesutskouet /76:353-356 till socialförsäkringsutskottel /76:357-361till socialutskottet /76:362-364 till kulturutskottet /76:365-367 lillulbildningsutskotlel /76:368 och 369 till trafikutskottet /76:370-373lill jordbruksulskoltet 1975/76:374-376 lill näringsutskottel /76:377-380lill inrikesutskottet /76:381 och 382 till civilulskottet 1975/76:383 tillsocialutskottet /76:384 till socialförsäkringsutskottel /76:385 lillutbildningsutskottet /76:386 till trafikutskottet /76:387 tillinrikesuiskottet 1975/76:388 till civilutskottet §4 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:90. §5 Herr lalmannen meddelade att propositionerna nr 100 och 101 skulle sältassist pä morgondagens föredragningslista. § 6 Anmäldes och bordlades 1975/76:93 med förslagtill lag om utjämning av taxorna för fjärrtrans- porterav gods med lastbil till och från /76:95 med förslag lillgodkännande av konvention om utomäk- §7 Anmäldes och bordlades Redogörelse 1975/76:6 Styrelsens förriksdagsbiblioteket berättelse över förvaltningen . §8 Anmäldes och bordlades 1975/76:389 av herrAhlmark m.fl. om mångsyssleriet i politiken 1975/76:390 av herrar i ochAndersson i om normgivningsmaklen 1975/76:391 av m.fl. ombegränsningar av svenska investeringar utomlands 1975/76:392 av och ombeskattningen av ivå-familjsfaslighet 1975/76:393 av m.p. om slopande avmervärdeskatten pä livsmedel, m. m. 1975/76:394 av och ominkomstbeskattningen av oskiftat dödsbo 1975/76:395 av i och fruTroedsson om vidgad rätt lill förlustutjämning 1975/76:396 av i Trobro m.fl. om detexlra avdraget för nedsatt skatieförmåga 1975/76:397 av herrar och om ändraderegler för skattereduktion 1975/76:398 av m.p. om avveckling avsambeskatlningen av förmögenhet 1975/76:399 av m.fl. om en rättvisarebeskattning av makars B-inkomster 1975/76:400 av m.p. om vissakriminalpolitiska åtgärder, m. m. 1975/76:401 av herrar Alemyr och om avslagpå anslaget lill svenska råd 1975/76:402 av m.p. om tjänstgöring iinternationellt biståndsarbete som alternativ till värnpliktstjänstgöring ochvapenfri tjänst 1975/76:403 av i om vidgadräll till studiestöd åt hörselskadade 1975/76:404 av i omvårdbidraget till handikappat barn 1975/76:405 av . om smidigare övergäng från hustrulillägg Nr 52 1975/76:406 av om vidgad rätt tillsjukpenning vid vård av sjukt barn 1975/76:407 av och ommöjlighet för diabetiker att ansluta sig till den frivilliga sjukförsäkringen 1975/76:408 av herr andre vice talmannen . om inrättande av en läkartjänst för cyslisk fibros-patienter 1975/76:409 av herrAhlmark m.fl. om ökade medel lill 1975/76:410 av herrar i ochJohansson i Skärstad om ökat utbud av textade TV-program 1975/76:411 av fröken och omhöjt anslag lill : Förvaltningskostnader 1975/76:412 av frökenEliasson och om videogram 1975/76:413 av herrFälldin m.jl. om ökat stöd ål trossamfunden 1975/76:414 av herrWikström om höjt anslag till Tidskriftsstöd 1975/76:415 av m.,/7. om särskiltstöd för utbildningen vid de mindre högskoleenheterna 1975/76:416 av om ökat antal konsulenterför rörelsehindrade skolelever 1975/76:417 av om inrättande vidlärarhögskolorna av fasta tjänster i invandrarfrågor 1975/76:418 av i Hjärlum och fruGöthberg om SJ:s pen-sionärsbiljeller 1975/76:419 av in.p. om skyldighet attbära skyddshjälm vid färd med moped 1975/76:420 av m.p. om rabatleraderesor för vårdare som medföljer handikappad 1975/76:421 av m..P. om höjt anslagför drift av icke lönsamma järnvägslinjer, m. m. 1975/76:422 av m.fl. ommålsättningen för trafikpolitiken, m. m. 1975/76:423 av i Skärstad m..p. omskyldighet för gäng-trafikant att i mörker bära reflexanordning 1975/76:424 av i och frökenPehrsson om skyldighet atl bära flytväst i fritidsbåt 1975/76:425 av m..P. om förläggningav service- och underhållsarbeten på statens isbrytare och sjömätningsfarlygtill Gus-lafsviks varv i 1975/76:426 av . om utbyggnad av flygplats 1975/76:427 av omalternativa jordbruksmetoder 1975/76:428 av fröken m.fl. om åtgärdermot förorening genom avgaser från båtmotorer 1975/76:429 av fröken m.fl. om ökal bidraglill restaurering av förorenade vattenområden 1975/76:430 av herrarIsraelsson och Lövenboig om hälsorisker i samband 9 med användningen av spray 1975/76:431 av m.fl. om ell centrumför jordbruksforskning i 1975/76:432 av i om ökad insyn idjurförsöksverksamhet 1975/76:433 av m.fl. om höjt anslaglill skogsvägbyggnad i det inre stödområdet m. m. 1975/76:434 av i m. fl. omdetaljhandelns kapitalförsörjning, m. m. 1975/76:435 av w.,/7. omaukiorisation för den som efler konkurs önskar starta nytt företag 1975/76:436 av i m.jl. om etlindustriellt utvecklingscentrum i södra delen av stödområdet 1975/76:437 av m.fl. om rätten lillkontant arbetsmarknadsstöd 1975/76:438 av m.fl. omarbetsmarknadspolitiska åtgärder till stöd för handikappade 1975/76:439 av i Agnas m..p. omarbetsmarknadsstöd ät visst slag av hunduppfödning 1975/76:440 av m.p. om anställnings-och lönevillkoren för praktikanter 1975/76:441 av i m.p. omåtgärder mol diskriminering av ungdom vid lönesättningen på arbetsmarknaden 1975/76:442 av om ökad kontroll överexploatering av grusläkter 1975/76:443 av i Skärstad m.fl. omreglerna för sträckningen av kraftledningar i skogsmarker 1975/76:444 av . om smärtlindring vid förlossning 1975/76:445 av . om vidareutbildning av barnmorskor 1975/76:446 av och omfilialindustrier till NJA, m. m. 1975/76:447 av och omökal transportstöd lill Norrbollens län 1975/76:448 av i omregionalpoliiiska insatser i 1975/76:449 av \ omtransportstöd ät förelag utanför stödområdet § 9 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellalionersom ingivits lill kammarkansliet 1975/76:91av i Boriänge (vpk) lill herr arbelsmarknadsminislern om bättrearbetsmiljö: enkät bland sinamedlemmar om arbetsmiljön, offentliggjord , innebär enmycket hård kritik mol de förhållanden som råder. Iundersökningen uttrycks slor oro över de kemiska riskerna. Inom den kemiskaindustrin understryks denna oro av av de berörda. Mycket kritisk är manmot företagaren för bristande insatser när det gäller atl skapa en bättrearbetsmiljö. svarade Ja på frågan om de var nöjda. Inle hellerföreiagshälsovärden får godkänt. Förtroendet för förelagsläkarna är lågl, baravar tredje har förtroende för läkaren. Likaså är kritiken stark mol yrkesinspektionensverksamhet. Del är långt ifrån alllid som arbetarna får slöd avyrkesinspektionen när de begär hjälp för att genomdriva en riskfri arbetsmiljö. Avde medlemmar som deltagit i enkäten klagar på bulleri jobbet, harbesvär med damm, klagade över drag och över olika andraklimaiproblem. Undersökningen visar alt många upplever arbetet som stressande.I den kemiska industrin upplevde sitt arbete som myckel eller någotstressande, i plastindustrin , i småglasin-dustrin och igummiinduslrin . Anmärkningsvärt i enkäten är att endasl en tredjedel avskyddsombuden ansåg sig ha fåll större inflytande sedan den nya lagen trätt ikraft. Rapportenom arbetarskyddet inom Fabriks ger en bild av atl arbels-miljöriskerna är elt stortproblem, t. o. m. större 1975 än vid tidigare undersökningar enligl följandetabell ur Fabriks rapport: Förekomstenav vissa miljöproblem i och 1975 samt inom helaLO 1968 Fabriks1975 Fabriks 1968 LO 1968 Fabriks1975 Fabriks 1968 LO 1968 Skillnadernai undersökningarna 1968 och 1975 kan delvis förklaras med atl arbetarna blivitmer medvetna om hälsoriskerna. Enkäten visar emellertid också all någonförbättring av arbetsmiljön inle skett. Underen följd av år har kommunisterna föreslagit ål-gärder mol dearbetsmiljörisker som avslöjas i Fabriks larmrapport. För arbetarna gäller delatl i aktiv kamp mol arbetsköparna tvinga fram ar-betsmiljöförbällringar.Arbelsköparnas huvudintresse är största möjliga vinst. Mot detla stårarbetarnas krav pä en bra och säker arbetsmiljö, Detla är två hell oförenligaståndpunkter. Därför krävs atl den lokala fackföreningens och skyddsombudensmaklbefogenheier ökas. Utifråndessa grundläggande synpunkter har vpk föreslagil atl låga hygieniskagränsvärden fastställs som skyddar mol skador under ell hell liv, att nyaprodukter måste bevisas ofarliga innan de införs i arbetslivet, att regler molarbetshets och ulslagning tillskapas, att företagshälsovården skiljs frånföretagsägarnas inflytande och atl skyddsombuden skall få ökademaktbefogenheter. Kravenpä en bättre arbetsmiljö är starka pä arbetsplatserna, de är inle enbartbegränsade till Fabriks verksamhetsområde. Utvecklingen mot allt farligareprodukter som framkallar cancer sami den slegrade arbels-intensileten sominnebär stressjukdomar och utslagningar kräver snara kraftålgärder. I annatfall kommer trenden från 1960-lalet, där 3 188 dog av sina Jobb, 18 539invalidiserades och 1 172 094 skadades, atl fortsätta i stegrad takt. Medutgångspunkt i Fabriks rapport och även i beaktande av vad som i övrigt hänt päarbetsmiljöomrädet under 1970-talel är det angeläget med snabba och kraftfullaåtgärder. Medhänvisning lill del anförda anhåller Jag om kammarens tillstånd alt lill herrarbetsmarknadsministern slälla följande frågor: I.Vilka slutsatser är statsrådet för sin del beredd all dra av den bild överbrislfällighelerna i arbetsmiljön, som enkäten inom Fabriksarbelareförbundetvisar, exempelvis i fråga om: a) de uppenbarligenalltför höga hygieniska gränsvärden som f n. gäl- Nr 52 b)all ofarligheten i användningen av nya kemiska preparat och ämnen först mästedokumenteras innan dessa lillåles komma till användning? Hur ser statsrådet på frågan om införandel avskärpta regler i arbetarskyddslagen och dess tillämpningsföreskrifter tillskydd mot stress, uppdrivande av arbetsintensiteten och ulslagning inomarbetslivet? Anser statsrådet för sin del - mol bakgrunden avvad som framgått genom Fabriksarbetareförbundels enkät - företagshälsovårdenskoppling lill företagsägarna vara ändamålsenlig, eller borde den upphöra ochden lokala fackföreningen ges etl avgörande inflytande över förelagshälsovården? Är statsrådet beredd medverka till all skyddsombudges vidgad räll all sloppa driften vid hälsofarliga arbeten? 1975/76:92av (vpk) till herr arbelsmarknadsminislern om de handikappadessituation på arbetsmarknaden: ersattes arbetsförmedlingensarbeislöshetsräkning med en ny arbetssökandeslalislik. Omläggningen harredovisats som en första etapp i utbyggnaden av ett nytt informationssystemlill planering och ledning av bl. (arbetsmarknadsstyrelsensanslagsframställning för /77). Den1 genomfördes en andra etapp i den här omläggningen. Den särskildaarbetsvårdsstalistiken upphörde, och uppgifter om t. ex. arbeishandikapp samividlagna arbetsvårdsätgärder redovisas i den allmännaarbetssökandeslalistiken. Men denna omläggning av arbetsförmedlingensstatistik måste ha varit mer än bara en förändrad statistikproduktion.Granskar man den statistik som kommer fram frän arbetsförmedlingensarbetsvärdsverksamhel finner man uppgifter som lyder pä antingen en heltförändrad arbetsmarknad eller en hell förändrad arbetsmetodik inomarbetsförmedlingen. Påståendet kanexemplifleras med några statistikuppgifter: Medananlalel arbetsvårdssökande var ca 49 000 var antalet i oktober1975 endasl ca 19 000, en nedgång med inle mindre än . Vad har hänt meddessa 30 000 människor som på etl år försvunnit från arbetsmarknaden? Hararbetsförmedlingen helt tappat intresset för dem, därför all man genomförtvissa administrativa åtgärder inom arbelsförmedlingarna? Ännuallvarligare ler sig utvecklingen när man granskar uppgifterna på antaletpersoner som fått arbete i den s. k. öppna marknaden. fick 879personer arbele. I oklober 1975 hade anlalel sjunkillill 507, Del är inle merän av samiliga arbelssökande handikappade. Om man nu anlar alt man i detnya systemet endasl har kontakter med dem som regelbundet söker arbele är delanmärkningsvärt få människor som fär arbeie genom arbeisförmedlingensarbeisvård. Medhänvisning till del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att slällaföljande frågor till herr arbetmarknadsminislern: Hurser regeringen på situationen för de handikappade på arbetsmarknaden? Vadär orsaken lill atl arbelsförmedlingarna redovisar så få arbetsvårdssökandeoch att ell så litet antal arbeten pä den s. k. öppna arbetsmarknaden haranskaffats Jämfört med lidigare år? §10 Meddelande om frågor Meddeladesatl följande frågor framställts 1975/76:185 av herrBengtsson i (c) till herr justitieministern om bällre beredskap motnarkotikasmuggling med flyg: Elt siörre parti narkotika har av polisenbeslagtagits i etl transportplan ur flygvapen då del landade pätrafikflygplatsen i . Polisen och tullen har därvid gjort enutomordentlig insats, Enligl uppgift hade planet som ursprunglig destinationell företags fiygfält i närheten. Planet har enligl uppgifterna vid fleralidigare tillfällen landat på den privata flygplatsen ulan atl någon ingåendekontroll av vad besättningen fört in i landet ägt rum. vidta ätgärder för att snabbt förbättra kontrollen och beredskapenmot införsel av narkotika via olika slag av flygplalser? 1975/76:186av (vpk) lill herr kommunikalionsminislern om sanitär kontrollav långtradartransporler med matvaror: Enligl larmrapport från regionalt skyddsombud iSundsvall förekommer del alt långtradare som går med giftlransporler frånKemaNord i lill södra delarna av landei fraktar färska grönsaker,frukt och även Jordgubbar i öppna kartonger som returgods, ulan alllastutrymmet blir ordentligt rengjort. Del kan även misslänkas atl farligaämnen fraktas på samma bil tillsammans med livsmedel. alt nu gällande föreskrifter för transport av frukt och matvaror ursanitär synpunkt och skyddssynpunkt är tillfredsställande, och hur fungerarkontrollen av gällande bestämmelsers efterlevnad? 1975/76:187av () lill herr ulrikesminislern om svenskbeskickningspersonals engagemang i politisk verksamhel: Anser utrikesministern det lämpligt attbeskickningschefer tjänstgörande i svensk utrikesförvaltning aktivt engagerarsig i extrem politisk verksamhet som exempelvis i det s. k, Världsfredsrådel? 1975/76:188 av herrBörjesson i (c) lill herr finansministern 52 omuppskov med avlämnande av självdeklaration: T'srlacrpnripn Med hänsyn lill all årets deklarationsblanketterfördröjts och svärig- 20Januari 1976 heter därmed uppstår exempelvis för dedeklaranter som anlitar dekla-rationshjätp att inkomma med sinadeklarationer, talar starka skäl för atl ansökningar om uppskov medsjälvdeklarations inlämnande beviljas med stor generositet. Med hänvisninghärtill vill Jag rikta följande fråga till herr finansministern: Villfinansministern genom ell uttalande eller pä annal sätt medverka lill atlstörsta möjliga generositet tillämpas i fråga om uppskov med inlämnande avsjälvdeklaration? §11 Kammaren åtskildes .