prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — Där refereras -jag citerardirekt ur ulskottsbeiänkandet - till atl i FN stödde det förslag, alltsåUSA-förslagei, som "främst uppmanade atl fortsätta sindialog om en fredlig återförening och vidare begärde förhandlingar mellan allade direkt berörda parterna". Menvad är det för en dialog utskottet hänvisar lill? Tillåt mig, herr lalman, althelt kort uppehålla mig vid just den frågan. Efteroupphörliga framstötar från till regimen iSöul om i varje fall samtal om för de två staterna gemensamma frågeställningarblev resultatet sä småningom - på grund av en omfattande opinion, framför alllbland folket i södra - den s. k. dialogen. kom dengemensamma kommunikén som gällde de tre huvudprinciperna för nationell återförening.Huvudinnehållet var självständighet, fredlig återförening och naiionellenighet. Demokratiskafolkrepubliken ställde i anslutning lill denna överenskommelse sedermerakonkreta förslag om i första hand nedrustning i de båda staterna - i såvälNordkorea som södra . Då ville fa-scistregimen i inte vara medlängre. Dialogen upphörde hell, och några svar pä framställningen kom aldrig.Trots alt gång på gång gjort framställningarlill södra att fortsätta dialogen har inga som helst svar gällatt få. Relationerna mellan syd och nord i försämrades i stället. Deomfattande demonstrationer i södra och framför alll i med krav påfortsättande av dialogen besvarades av fascistregimen med en alltmer omfaltandeterror mol folkel i södra . 1detta läge vände sig regeringen i direkt tillUSA och föreslog elt fredsavtal, då ju var en av undertecknarna avvapenslilleståndsöverenskommelsen och därtill den makt som har sina trupperstationerade i södra och som har överbefäl över alla de väpnadestyrkorna där. USAhar inte ens bevärdigat regeringen i Demokratiska i medetl svar på dessa förslag. Till FN har dock ell svar - om man kan beteckna detså - avgivits av , men det går stick i stäv mol strävandena efter en fredligåterförening. Svaret har som sagt inte ställts till Demokratiska folkrepublikenKorea utan till FN, och det gick lill på följande sätt: Föratl göra en fredlig återförening av de två staterna i helt omöjlig, ochdel för all framlid, föreslog alt södra skulle upplagas som medlem avFN. Detta förslag vann dock icke majoritet. Majoriteten ville inte vara med påUSA:s förslag om en delning av den koreanska halvön, ulanmajoriteten önskade få lill stånd en fredlig och självständig återförening avde två staterna. Majoriteten ville även att den militära konfrontationen skulleundanröjas, vilket dialogen och överenskommelsen då hade gett ettlöfte om. Elt upptagande av södra delen av i FN skulle betydagrundskottet för den fredliga och självständiga återföreningen. USAled alltså nederlag i frågan om att få södra upplaget som medlem i FN.Men var fanns i detta sammanhang? Tlllbakadivgandeav utländska trupper från i denna viktigafråga? Fanns pä majoritetens och de progressiva staternas sida ellermönstrade återigen upp bakom och fascislregeringen i södra ?Det är att beklaga, men återfanns än en gång bakom ! Detkoreanska folkets okuvliga känsla av nationell enhet kunde den japanskaimperialismen inte krossa under de hölls ockuperat och förtryckt.Under de senaste 30 åren har varit delat i två hälfter och södra av USA-trupper under FN:s beskydd, fana och emblem. Denya ockupanterna har lika litet som de tidigare förmått atl utrota detkoreanska folkets okuvliga känsla för nationell enhet. Till sill förfogandehar man haft - här som överallt i vår värld där USA-impe-rialismen uppträder -en fascistisk regim som med brutal terror och folkförtryck söker slå ned allatillbud till nationella enhetssträvandén. Del koreanska folket kommer dock sistoch slutligen atl segra. Imperialismen i vår värid har sett sina bästa dagar. Iland efter land gör folken sig fria från utländskt förtryck. Frågan är bara närdetta mänskliga lidande skall få ett slut. Alt den är fullt medveten om alt folket i bådadelarna av önskar elt enat , och all stöder allaansträngningar som går ut på atl det skall bli en fredlig och självständigåterförening, framgick klart och tydligt av vad utrikesminister i debatten om den interpellation jag framställt och som besvarades den 26maj . Därför blir man fundersam över atl den gång pågång backar upp bakom ockupationsmaklen , dä Koreafrägan behandlas i FN. i stort sett bygger sin argumentation för avslag på vår motionpå att den s. k. dialogen mellan norra och södra bör fortsätta, ochdä man här tycks se lösningen på frågan, så vill jag sluta milt inlägg med vadjag nu har anfört och yrka bifall lill kommunisternaspariimolion 249. Hen i (s): Enligt många bedömare är''vid sidan av det område iväriden där etl akut hot mot freden lätt kan uppstå. De politiska motsättningarnamellan och är ytterst intensiva och djupgående. Det försöktill en politisk dialog som gjordes 1972 har inte fortsatt. De två regimernatycks ha ytlerligare fjärmat sig från varandra. har dekoreanska staterna byggt upp en högst avsevärd militär kapacitet. Denhårda konfrontationen mellan Syd och Nord under höstens FN-behandling avKoreafrågan har sannerligen inte heller förbättrat utsikterna till enulveckling mot fred och stabilitet under den närmaste liden. HerrLorentzon har här nu för tredje gången till riksdagensprotokoll läst in sin tolkning av moderna historia. Att fiera gångerunder ge denna hisiorielekiion tyder på ett engagemang, somdock överträffas av ensidigheten i framställningen. Underdel dagar domjnerades den svenska nyhetsförmedlingen avsydsidans propagandistiska skildringar. har vi lärt oss etl merbalanserat sätt att se på Koreafrägan, och jag tror därför att det är enöverloppsgärning när här på nytt levererar bredsidor urnordsidans propagandaarsenal. Sverigeär en av de fä stater som har diplomatiska förbindelser och i övrigt normalarelationer med båda de koreanska regimerna. Vårl land deltar dessutom sedan1953 i den neutrala vid den 38:e breddgraden. Avsiktenbakom de svenska ansträngningarna att främja en fredlig utveckling i Koreaifrågasätts heller inte av någon av parterna. Del fick vi på nytt bekräftatunder behandlingen av Koreafrågan i FN . Tillsammans med några andrastater försökte den svenska delegationen finna medlande ståndpunkter. Tyvärrvisade sig del arbetet vara förgäves pä kort sikt. Möjligen har dennamedlargrupp lagt grunden för framtida initiativ i Koreafrågan. Parterna måstejuändå börja samtala med varandra. Del är den enda vägen mot enfredlig avveckling av de så hårda motsättningarna. FN:sgeneralförsamling antog två resolutioner i Koreafrågan.Sydsidans text samlade 59 röster och antogs med en majoritet av 8 röster.Nordsidans resolution stöddes av 54 stater och antogs med en majoritet av 11röster. Det bör observeras atl ingendera texten stöds av en majoritet av FN:smedlemsstater. Olikatolkningar av vad generalförsamlingen egentligen har beslutat kommer atlgöras av parterna, och det främjar naturligtvis inte fredens sak. I den svenskaröstförklaringen beklagades det att de båda resolutionstexterna skilde sig päsä viktiga punkter som när det gällde FN-kommandois upplösning och frågan omatt ersätta vapenstilleståndsavtalet med eu fredsavtal eller någon annananordning av varaktigt slag. Imotionen 1975:249 kräver vpk alt skall verka för atl alla utländskairupper under FN-fiagg i fråntas denna status och au dessa truppervillkorslöst och dras bort från landei. Samma krav framförs i dennordliga resolutionstexten i FN. Sverigekan inte stödja detta krav. En villkorslös och omedelbar avveckling avFN-kommandot skulle kunna rubba den stabilitet i området som baseras på detgällande stilleslåndsavialel. Enligt den svenska synen måsle etl upplösande avFN-kommandot föregås av en uppgörelse om ell fredsfördrag eller ett arrangemangsom gör att stilleslåndsavialel inte sätts ur spel. Del är naturligtvis eltrimligt kravall man skall söka undvika något som kan liknas vid ett avtalslösttillstånd. Man stärks ytterligare i denna uppfattning när nordsidan i sinFN-resolution menar att bara är berett att diskutera ettfredsfördrag med men inte med den sydkoreanska regimen. Enligtsvensk syn vore det i hög grad önskvärt att EN kunde dra sig ur del nu mer än25-åriga koreanska engagemanget, bl. a, därför all Tillbakadragandeav inländska trupper från Tillbakadragandeav utländska trupper från FN-insatsen så starktkommii atl kopplas till den ena partens positioner. Men FN kan inte rimligendra sig ur på ett sätt som leder till ökade risker för freden i området. Jag yrkar bifall lill utrikesutskottets hemställan. HenLORENTZON (vpk): Utskotiets talesman tillförde inte debatten någonting nytt. Han gjordeegentligen bara en sammanfattning av vad utskottet uttalat. Den som ärintresserad känner redan lill det. Anklagelsenmol för all bara vilja ha ell fredsfördragmed stämmer inte riktigt. Först och främst har man ställt frågan lill ,inte bara en gång. , och Kinaundertecknade vapenstilleståndsöverenskommelsen. Sydkoreanerna ochfascistregimen i var inte ens med på en vapenslilleslåndsöverenskommelseutan ville försöka tvinga till fortsall krig. Hur skall man få en makt somaldrig varit med om all underteckna vapenslillesiåndsavtalel atl undertecknaell fredsavtal? HerrEricson vet lika väl som jag all det är en fascisiregim, ingenting annal än enmarionettregering, i . Det är klart att jag som representerarvänsterpartiet kommunisterna lalar för ochdess rättmätiga intressen. Vem i denna kammare skulle annars göra det, herrEricson? HerrEricson i framhöll atl tillhör övervakningskommissioneni och har erkänt båda staterna. Skulle man egentligen inie, ,lala tysi om det? erkände fascistregimen i , men förstnärmare efteråt erkände man . År efterår hade vi motioner i denna riksdag och fick dem avslagna. Jo, det första argumentet var atl endast kan erkänna ettland som har kontrollen inåt och utåt. hade inte kontroll vare siginåt eller utåt utan var helt i händerna på irupper, även om de gickunder beteckningen FN:s trupper. I norra fanns del inga utländskatrupper; bevisligen kontrollerade man siu egel område och hade också kontrollenutåt. Nästaargument blev alt tillhörde och att det skullestöra som neutral stat om erkände norra . Men del stördealdrig som neutral stat, , när regeringen erkändesödra och fascistregimen där. Så enkell ligger den frågan till. Bådaförslagen som blev antagna i FN har med passusen om fredliga förhandlingar, omatl dialogen skall fortsätta. Men på båda sidor om gränsen står 400 000 manemot varandra, och i södra finns 42 000 USA-soldater som utövar befäl och300 kärnvapenspetsar. Är då inte frågan om atl trappa ned dessa militärarustningar del första som måste diskuteras? Delta ingår i förslaget från norraKorea och har ingått i frågan om dialogen, men härpålämnas inget svar. I den resolution som stödde fanns inget krav på attfrämmande irupper skulle lämna södra . Hur kan man sluta etl fredsavtalför det första med en ockupationsregim och för det andra när främmande trupperfortfarande uppehåller sig på delta lands territorium? Jagtror all dessa 43 stater, av vilka de fiesta är länder från den tredje världen,alliansfria stater som själva har känt svårigheterna när det gäller ockupationoch förtryck av framför allt , lalar folkels eget språk. Det tycks herrEricson ha svårt att förstå. Och det är kanske svårt att göra det, när man såatt säga har statsrådsfracken hängande väntande i garderoben. HerrERICSON i (s): berättar för oss atl han gör sina uttalanden i Koreafrågansom talesman för . Del förklarar kanske varför vi har svårt att kommaöverens. I den svenska diskuterar vi dock vad som skall vara svenskutrikespolitik, och skall ta ställning till på vilkel sätt Sverigekan göra en insats. Den svenska kan inte agera som om den voretalesman för en annan stat, som har gjort. Sedanhänvisar lill den nordkoreanska resoluiionstexten i FN där mansäger atl man bara vill förhandla om fredsfördrag med . Men är det integanska orimligt atl man skall försöka sluta fred i utan att överhuvud tagel får vara med i förhandlingarna, vara part i de förhandlingarna?Herr Lorentzon resonerar precis som , nämligen alt inteexisterar som stat. Vad debatten egentligen handlar om är två metoderatt avveckla FN-kommandot i . Vpk anser all det bör ske ochvillkorslöst. Det betyder tydligen ingenting att eu sådant handlingssättskulle rubba stabiliteten och utgöra en fara för freden på grund av au etl avtalslösttillstånd uppslår. Den metod för FN-kommandots avveckling som däremotutrikesutskottet förespråkar går ut på att man först ersätterstilleslåndsavialel med ell fredsfördrag eller i varie fall med en av varaktigt slag. Det är bara på det senare sättet man handskasansvarsfullt med freden i , Hen LORENTZON (vpk): Jag är inte talesman för , utan jag är talesman för vänsterpartietkommunisterna, som tagit som sin uppgift i många olika sammanhang - t, ex, närdel gäller , och Cambodja - all dra fram de oefterrättligaförhållanden som förekommit i dessa länder, förorsakade framför alll av denimperialistiska stormakten , Vi har alltid tagit som vår uppgift all geförtryckta länder allt vårt stöd. Så är förhållandet också då det gäller detkoreanska folkel. i bör inte försöka med sådana demagogiskaknep - del går inte. Tillbakadragandeav utländska trupper från Sedansäger att det skulle vara någonting oerhört om den sydkoreanskaregeringen inte skulle vara med i fredsförhandlingarna. Nej, den regeringenärju en marioneitregering lillsail av , och med hjälp av sitter denkvar. Utan USA-trupper skulle den för länge sedan ha varit borta. Ävenom massmedia i är mycket sparsamma med meddelanden från ochfrän den koreanska halvön över huvud taget, framgår det ändå vid skildatillfällen vilken massterror som förekommer i , Vad är orsaken tillden? Den beror på att människorna i södra vill att dialogen mellan Nord-och skall fortsätta. Man vill ha fredliga förhandlingar. Men detlavill marionetiregeringen i inte vara med om. Jagfinner del underligt atl går lill försvar för en regim somegentligen är rent fascistisk. Detkoreanska folket har under den senaste liden vunnit tre slora segrar. En av demvar när säkerhetsrådet avvisade den ansökan som hade inlämnats från densydkoreanska regimen om separat medlemskap i . stöddeden sydkoreanska regeringen även den gången. Den andra segern var närDemokratiska i huvudstad upptogs som medlem ide alliansfria staternas rörelse, som en liknande ansökan från södraKorea avvisades. Den avvisades därför att södra icke är alliansfritt. Pådess territorium finns forlfarande 43 000 man amerikanska irupper samt krigsmateriel,och kan inte föra någon egen utrikespolitik. Dentredje segern var den nu senast i generalförsamlingantagna resolutionen. har Demokratiska Koreasförsvarare varit mycket få. Dessa blir fier och fler, även i etl fall som dettanär det gäller att ta ställning för fredliga förhållanden i och förborttagande av de amerikanska trupperna. Jag tror inte alt det kommer all dröja20 år. Så länge efter erkännandet av fascistregimen i dröjde delinnan erkände . Det är så man måstese frågan, . Vi kommer atl driva opinion för denna sak här ikammaren, och vi återkommer undan för undan med denna motion tills frågan ärlöst. Hen i (s): Faktum kvarstår all här i talarstolen sade sig och vpkvara talesmän för . Det anserjag vara en felaktig utgångspunkt när manskall ta itu med alt formulera svensk politik i Koreafrågan. HerrLorentzon upprepade atl han inte ansåg att skulle få vara med vid diskussionernaom ell fredsavtal för . Det är en ganska orimlig ståndpunkt atl den enaparten inte skall få vara med när man skall göra upp om fred i området. Ochinte försvarar vi och den fascistiska diktaturen där -inte alls. Minbäste sydkoreanske vän sitter i sydkoreanskt fängelse sedan Jaghar inga socialdemokratiska vänner i av kända skäl. Vianser att genom sin ställning har etl ansvar för freden i området. Detär därför som vi måsle avvisa vpk-kravet om atl FN-kommandot skall försvinnautan att man har garderat sig så att del inte uppstår ell avtalslöst tillstånd. Nordsidanskrav innebär atl man genom upplösande av FN-kommandot formellt sett skullesälta stillesiåndsavialei ur kraft - FN-kommandot är nu part istilleständsavtalet. Vi menar atl del då skulle uppstå ett hot mot freden. Mankan bara spekulera över vad som skulle hända om det plötsligt inte fanns ensett stilleslåndsavial som reglerade relationerna mellan de två koreanskastaterna. Hur skall de kunna lösa sina inbördes problem när den ena staten inteens godtar den andra statens rätl alt vara med i diskussionerna om ettfredsfördrag? Tillbakadragandeav utländska trupper från HenLORENTZON (vpk): upprepar: Vi har ett ansvar i . Ja, det äralldeles rikligt att man hade det den gängen 1953 när fascistregimen iSydkorea erkändes. Men det dröjde innan Demokratiskafolkrepubliken . Det är en underlig argumentation för. Närdet sedan gällde dialogen mellan syd- och nordsidan så var de överens fram tilldet datum dä presidenten i södra ställde frågan om att bli återvald iförsamlingen pä livstid. När han hade blivit det under mycket underligaförhållanden tog det slut pä dialogen. Dä var han inte "fredsvän"längre. Dettaär historiska fakta. kan inte på något sätt göra klart för ossvarför i olika sammanhang ger sitt stöd åt . Det är ju ändå så detligger till. Dialogengällde i första hand frågan om alt minska trupperna i Nord-och . Är viinte överens om att dessa förhandlingar skall fortsälla, ? De kaninte fortsätta om regimen i vägrar och USA-trupperna fortfarande flnnspå dess territorium. De 43 stater som utgjorde majoriteten förresolutionen i FN vet säkerligen vad det vill säga atl vara undertryckt ochockuperad av , och de tjänar sina egna syften när de vill få bortockupanterna från . Detta anser jag borde vara inställning,och jag tror atl det är del också. Därför är del förvånande atl i allasammanhang stöder . Hen i (s): Det är naturligtvis en förvrängning av verkligheten när att den svenska politiken har som målsättning att stödja . Den svenska politiken närdet gäller FN-kommandot är ingen annan Tillbakadragandeav inländska trupper från än den all vi villavveckla del. Men vi vill inte avveckla FN-kommandot på elt säu som gör att detuppslår ett avtalslöst tillstånd, alt stilleslåndsavialel upphör. Det är intebara USA-truppernas ställning under FN-flagg det gäller, ulan det gäller ävensådana saker som den demilitariserade zonen mellan och , detgäller vissa omtvistade öar mellan och , och det gäller exempelvisden neutrala som också skulle komma i en situation därman inte vet om avtalet gäller eller inte. Delär en ganska central punkt atl man i etl sådant känsligt läge, med så storairupper på vardera sidan gränsen, inte agerar på ett sätl som gör att ocksåstilleständsavtalet upphör att gälla. linje skulle ulan vidareinnebära elt allvarligt hot mol freden i , och del beklagar jag. Hen LORENTZON (vpk): Kontentan av i resonemang är följande: DärUSA-trupper, interventionstrupper och ockupationstrupper finns är de garantiför freden. Del är kontentan av resonemanget, . isödra hade vi alltså inte fred, för det var dessa trupper man inte villeha bort. Beträffandevapenstillesiåndsavialel ville regeringen i södra icke ha något avtal.Regeringen ville ha fortsall krig. Man vill forlfarande inte ha stilleständulan elt öppet krig. Det är därför ställtfrågan om förhandlingarna skall gälla minskning av truppernas antal och t. o.m. efterlyst en begränsning ner till 100 000 man på vardera sidan gränsen istället för 400 000 som del är . Del är ett olidligt förhållande för ettdelat broderfolk atl pä var sin sida om gränsen ha 400 000 man. Och på enasidan - södra - utländska ockupationstrupper som för befälet, utrustademed modern militärapparatur och 300 kärnsiridsspetsar. Eftersomstilleslåndsavialel endast gäller gevär för fot - det är bara stillestånd i detkrig som pågick fram lill 1953 - är ingen fred sluten och del är vad detkoreanska folkel nu är oroligt för. Kommer ingen fredsöverenskommelse tillstånd kan kriget komma vilken dag som helst. Delär så frågan ligger lill, . Del är så man måste värdera den. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels motionen nr 249 av m. fi., och förklaradesden förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill atl kammarenbifaller uirikesulskotieis hemsiällan i betänkandet nr 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 249. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då herrLorentzon begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ökatstatsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen 777. m. § 7 Ökat statsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen m. m. Föredrogs ulbildningsuiskolieis betänkande1975/76:5 med anledning av motioner om ökat slalsbidrag lill den gymnasialayrkesutbildningen m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975:550 av m.fi. (m), 1975:827av herrar Stjernslröm (c) och Rämgård (c), vari hemställts atl skulle 1. hos regeringen begära förslagtill ny konstruktion av statsbidraget till företagsskolorna, 2. besluta att statsbidraget tillföretagsskolorna tills vidare skulle utgå med . per heltidskurs ochnormalläsår, (s), 1975:1393av herrar () och i (c), vari hemställts alt riksdagenhos regeringen skulle anhålla om en översyn av lärlingsutbildningen samtförslag om uppjustering av anslaget till lärlingsutbildningen , 1975:1400av i m. fl. (c, m), vari hemställts att iskrivelse till regeringen skulle anhålla att utredningen om skolan, siaten ochkommunerna fick i uppdrag att skyndsamt framlägga förslag till förbättring avanslaget till inbyggd ulbildning, 1975:1402av i m. fl. (vpk), vari hemställts all uttaladesig för etl ökat statligt stöd till vårdyrkesutbildningen och all kurskosinaderoch studielön lill elever som genomgick vårdyrkesutbildning bestreds medstatsmedel samt hos regeringen hemställde om skyndsamt framläggande av förslaghärom, samt 1975:1415 av herrStrindberg m. fl. (m). Ökatstatsbidrag till den gymnasiala yrkesutbildningen 777, 777, 1. alt skulle a) beträffande uppräkning avstatsbidraget till inbyggd värdyrkesutbildning med anledning av motionen1975:1402 i denna del som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört, b) beträffande ulredning omförhöjt statsbidrag lill inbyggd ulbildning avslå motionen 1975:1400, 2. att beträffande ökatstatligt stöd till annan vårdyrkesutbildning än den inbyggdavårdyrkesulbildningen skulle avslå motionen 1975:1402 i denna del, 3. atl beträffandeuppräkning av statsbidraget till ulbildning i företagsskola skulle avslåmotionen 1975:827, 4. att beträffandeöversyn av lärlingsutbildningen med anledning av motionen 1975:1393 som sinmening gav regeringen till känna vad utskollel anfört, 5. all beträffandesamverkan mellan skola och näringsliv skulle avslå motionen 1975:550, 6. all beträffandeutredning av yrkesutbildningen skulle avslå motionen 1975:1415, 7. all beträffande bygg-och anläggningsteknisk linje skulle avslå motionen 1975:1367, 8. att beträffandekurskostnader m. m. skulle avslå motionen 1975:1402 i denna del. I.beträffande uppräkning av statsbidraget till inbyggd ulbildning inom värd,industri och hantverk samt handel av herrar i Staffanslorp (c),Nordstrandh (m) och Elmstedt (c), fröken () och (), herrKarisson i (c) samt () som ansett all utskollel under 1bort hemställa allriksdagen med anledning av motionen 1975:1400 och motionen 1975:1402 i dennadel som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanierna anförtbeträffande nya slatsbidragsbeslämmelser fr. o. m. /77 förinbyggd utbildning.