prot · FY0969 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Herr talmannen meddelade all till kammaren inkommit läkarintyg för herrNilsson i Trobro, som var sjukskriven ytterligare under liden , Herr talmannen anmälde all iKristianstad även under denna lid skulle tjänstgöra som ersättare för herrNilsson i Trobro. §2 Meddelande om bordläggningsplenum , som enligt den preliminära planen skulle böria ,tar sin början kl, 15.00. §3 Föredrogs och hänvisades Nr 2140 till lagutskottet § 4 Stöd till ungdomsorganisationerna (forts.)Fortsattes överläggningen om kullurulskotlets belänkande nr 9. HerrBÖRJESSON i (c): Vid den fortsalla behandlingen av kulturutskottets betänkande nr 9vill jag begagna tillfällel all närmare kommentera min motion nr 1911, där jaghemställer att beslutar alt del statliga slödel lillhandikapporganisationernas ungdomsverksamhet skall utgå av redovisadekostnader för denna verksamhet intill ell belopp av . Imin motion har jag anfört att de i propositionen föreslagna reglerna är såkonstruerade att inte tillräcklig hänsyn tas lill de särskilda förhållandensom vissa organisationer är uppbyggda under. Jag tänker då speciellt påHörselfrämjandels riksförbund. De blindas förening och De dövas riksförbund. Defår med föreslagna regler inget stöd. Föredragande statsrådet föreslår av denanledningen att ett särskilt bidrag om , per organisation skall utgå. Del är ostridigt all delär oerhört värdefullt både för den enskilde Nr 69 handikappade och för samhället att den verksamhet som bedrivs av han- Tisdaeen den dikapporganisationernafår möjligheter alt vidareutvecklas. 29 änril 1975 handikappade,i detta fall ungdomen, innebär den verksamhet som be- .-------------- drivs avspecialorganisationerna, avpassad efter deras handikapp, ett bry- Stöd lill ungdoms- lande av isoleringen. Den möjliggör också en bättre anpassning till derasorganisationerna livssituation och därmed en mer meningsfull tillvaro. Vissaorganisationer, som vänder sig till ett visst begränsat anlal människor medspeciellt handikapp, har tyvärr svårigheter att nå upp lill det anlal medlemmardet här är fråga om. av den anledningen är dessa organisationer i störrebehov av stöd och hjälp än de organisationer som har möjlighet att nå högamedlemsantal. Vi får inte glömma bort i sammanhanget att varie handikappad kankräva särskilda insatser för att föreningsverksamheten skall kunna bedrivaseffektivt. Vidare får man inte heller glömma bort att den uppsökandeverksamheten är ett viktigt inslag i de insatser organisationerna bedriver. Ävenom jag, herr talman, kanske borde känna tillfredsställelse över utskottetsbehandling av min motion, kan jag inte känna mig helt nöjd. Utskottet sägervisserligen att De blindas förening. och De dövasriksförbund för /76 bör erhålla bidrag som föreslagits ipropositionen, men utskottet förutsätter för övrigt att bidragen till dessaorganisationer skall ytteriigare övervägas och att delta bör ske förutsättningslöst. Detär inle utan att jag har en känsla av att dessa organisationer ärdiskriminerade i jämförelse med övriga organisationer. Jag har svårt alt förståvarför inte utskollet i stället för att skjuta på frågans avgörande till enoviss framlid helt enkelt tillstyrkt mitt motionsyrkande. Förövrigt, herr talman, anser jag att ulskollets skrivning till vissa delartillgodoser de önskemål som framförts i min motion nr 1911, vilket jag tacksamtnoterar. Därför har jag inget särskilt yrkande under punklen 1 ikullurulskotlets belänkande nr 9, HerrGUSTAVSSON i (s); I det ärende som vi nu har alt ta ställning till anges från statligt håll ett samlat principiellt mål, ungdoms- pplitiken. Det heter i regeringens förslag att målet för samhällets ung- domspolilik genom ungdomsorganisationerna skall vara all den skall medverka till att utveckla demokratin, stimulera till samhällsengage mang, skapa en bättre samhällsmiljö, bidra lill jämlikhet mellan individer och niellan grupper i samhället saml skapa samhörighet mellan genera tionerna. Denna klart uttalade målsättning är en värdefull utgångspunkt när man diskuterar samhällets relationer till ungdomsorganisationerna. Del är angeläget all göra klart för sig att statens förhållande till orga nisationerna måste ha som grundläggande utgångspunkt all stödja or ganisationerna att utifrån sina egna värderingar della i samhällsbyggan det. Delta innebär att ungdomspolitiken måste syfta till all ge de unga, 6 genom deras organisationer, förtroendet attgemensamt utforma och an- svara för sin egen fritid,all skapa förutsättningar för de unga att genom sina organisationer påverka ochfördjupa demokratin, att stimulera de unga lill engagemang isamhällsomdaningen, all förbättra och förnya .samhälls- och frilidsmiljön, attunderiätta kontakterna mellan generationerna, att utjämna skillnader sombetingas av klasstillhörighet eller kön och skapa jämlikhet och solidaritetmellan individer och grupper. Ettav de väsentligaste inslagen i strävandena att uppnå delta är altorganisationerna står obundna och fria i förhållande till samhället och äroberoende av kommersiell verksamhet. Tillräckliga samhällsbidrag medverkartill.att garantera ett sådant oberoende. Detär också väsentligt, herr talman, att konstatera att det i stor ut-.5träckning,är inom organisationerna som en stor del av debatten om framlidens samhälleförs. Del är där människors åsikter kanaliseras under aktiv medverkan av demsjälva och det är där man lär sig praktisk lill-lämpning av demokratin somarbetsmetod. Men det finns också en annan funktion som organisationerna fyller.Social gemenskap och aktivt kamratskap är en naturlig del av verksamheten iungdomsorganisationerna. Där bryter man sociala barriärer och isolering mellanmänniskor under arbetet för att nå ett gemensamt mål. Det är också alldelesuppenbart att allt fier organisationer i dagens samhälle är beredda att taansvar för verksamhet även utanför den egna medlemskåren. Betoningen av denöppna och uppsökande verksamheten blir alltmer markant. Detförslag som vi har all ta ställning till innebär också en klart uttaladtilltro till ungdomsorganisationerna som ett viktigt inslag i den svenskademokratin. Det är ingen överdrifi alt påstå att det är folkrörelserna, avvilka ungdomsorganisationerna är en del, som har lagt grunden för, byggt uppoch fördjupat demokratin. Inte minst för arbetarrörelsen är ett sådant synsättnaturligt, eftersom den .själv är en stor folkrörelse. utredning som tillsatte för en översyn av det centralastödet var det naturligt att uttala ell stort förtroende förungdomsorganisationerna. Från ungdomsrådets sida ser man det också somangeläget att organisationerna ges resurser för all kunna utveckla sinverksamhet. har ju anslagsutvecklingen - vilket framgår av tabellen pås, 8 i propositionen - varit svagare för ungdomsorganisationerna än föridrotten. Genom den proposition som vi nu har all ta ställning till kommer detall skapas en bättre balans. Såvälstatens ungdomsråds förslag som propositionen och utskottets betänkande innebärett principiellt ställningstagande av statsmakterna som ligger helt i linje medvad organisationerna själva uttalat i remissomgången. Ändringen frånreservationsanslag enligt propositionen till förslagsanslag för det centralastödet betyder, såsom jag ser det, en förbättring av propositionen,Moisvarande förhållande gäller det lokala stödet. Jagär glad över att utskottet skriver att man är beredd att ta speciella hänsynlill vissa handikapporganisationer. Glädjande finner jag också det positiva uttalandetfrån såväl föredragande statsrådet som utskottet om särskilt stöd till depolitiska ungdomsförbundens informationsverksamhet, men jag beklagar samtidigtall del inle finns utrymme för ett sådant anslag. Med anledning av detsärskilda yttrande från om stöd till de politiska ungdomsförbundengrundat på medlemsantalet vill jag påpeka att detta krav inle har någonförankring i remissopinionen bland organisationerna. Däremot har ungdomsrådetsförslag om särskilt stöd fördelat enligt parlislödsprincipen vunnit enöverväldigande anslutning bland ungdomsorganisationerna. Såvitt jag minns vardet bara och Fria moderata studentförbundet som sadenej till ett speciellt stöd. Inte ens fann anledningatt på denna punkt frångå utredningens ställningslagande. Påen punkt vill jag emellertid påpeka att svårigheter kommeratt uppslåbeträffande tolkningen av riksdagsbeslutet. Det gäller utskottets skrivningatt ett statligt stöd till en organisation kan vara motiverat, även om den intei alla delar uppfyller normerna. Vi får verkligen hoppas att man inomdepartementet kan lösa det brydsamma tolkningsproblem som riksdagsbeslutetförsätter det i. Tillsammansmed några partikamrater har jag motionerat om en samordning till ett statligtorgan av bidragsgivningen gentemot organisationerna, bl. a, mot bakgrund avbarnstugeutredningens och ;s förslag. Vi uttalar i motionen att della organlämpligen bör vara . Alt ungdomsrådet handhartillsynsfunktionen finner vi vara naturligt eftersom rådet är det statligaorgan som har den vardagliga kontakten med ungdomsorganisationerna. Altulskottet här föreslår ett tillkännagivande i anledning av motionen tycker jagär positivt. Jagsade inledningsvis att statens förhållande till organisationerna skallkännetecknas av förtroende. Detta gäller självfallet också vid medelstilldelningenoch vid kontrollen av huruvida organisationerna uppfyller fastställdakriterier, Samma inställning har jag också uppfattal att regeringen -och genom vad man skriver i propositionen - visat. Desto mer förvånande är detatt konstatera att den nuvarande tillsynsmyndigheten i ett brev tillungdomsorganisationer har krävt en långtgående detaljredogörelse för medlensanvändning. I ell brev, daterat , från SÖ ställer man krav på enmängd detaljredovisningar som, om de skall arbetas fram, kräver ett myckelomfattande arbete. Dessutom ställer man frågor som tillsynsmyndigheten, såvittjag kan begripa, över huvud taget inte har med att göra, brev från SÖ ärinle ett uttryck för vare sig respekt för organisationernas integritet,förtroende för organisationerna eller insikt om att organisationerna inleskall behöva lägga ned orimligt mycket arbete på statliga redovisningar. Detär min förhoppning att det principiella ställningstagande som gör omförtroende för organisationerna kan ge en anvisning också gentemottillsynsmyndigheten om all man inte skall ge sig in på en brevskrivning av denart som jag här relaterat. Meddetta, herr talman, ber jag alt fä yrka bifall lill utskottets hemställan. i (fp): Till de mest positiva dragen i svenskt samhällsliv hör ell riktförgrenat föreningsliv. Den mångfald och del engagemang i ungdoms- ochsamhällsarbetet som de ideella organisationerna presterar har varit mycketgynnsamma för utvecklingen i samhället. Föratt en organisation skall kunna komma i fråga för statligt bidrag till sincentrala verksamhet föreslår statsrådet sådana kriterier i fråga ommedlemsantal och spridning av lokalföreningar i landstingsområdet att de föråtskilliga organisationer kan komma att framstå som orealistiska krav. Föreningslivelsvillkor medger inte alltid en massiv tillströmning av medlemmar med välavvägdgeografisk spridning. En anpassning måste ske gentemot en differentieradungdomsverksamhet och dess naturliga krav på ett ekonomiskt stöd frånstatsmakternas sida. Deinsatser som de ideella organisationerna gör måste dock ske pä deras egnavillkor. Det är väsentligt att del idéburna ungdomsarbetet inte sorteras in istandardfack där obetydliga egenarter, t, ex. geografisk spridning,medlemsavgiftens uppbördsform eller det absoluta medlemstalet, ställerorganisationer vid sidan. Vihar i motionen 1975:1916 sagt att det finns anledning alt söka skapa"mjukare" regler för erhållande av bidrag. Aktiviteten inom de olikaorganisationerna måste mer komma i förgrunden än vad som angivils ipropositionen. Regeringsförslaget har alltför starkt kommit all domineras avformella kriterier. Kulturutskottethar tagit fasta på våra invändningar. Med utgångspunkt i att de allmännariktlinjerna i propositionen 1975:14 skall godkännas har man anammat deproblemställningar som kan uppstå i fråga om vissa typer avungdomsorganisationer, om del av regeringen föreslagna bidragssystemet införs.Utskottet säger sig ha förståelse för de synpunkter som redovisas i motionernaoch anser att det kan vara motiverat med ett statligt stöd lill en organisationäven om den inte i alla delar uppfyller de krav som uppställts för detgenerella stödet lill central verksamhet. Vidare kan det i vissa fall finnasanledning att överväga ett mer omfattande stöd än vad som skulle bli falletenligt föreslagna bidragsbestämmelser. Utskottetsäger vidare: "Del är emellertid angeläget all denna typ av bidragsgivningsker efter bedömning i varie särskilt fall, en bedömning som exempelvis kangälla frågan om godkännande av ett annat medlems-kriterium eller en annanorganisationsform än som avses gälla enligl de generella reglerna. Del fårförutsättas alt dessa frågor tas upp i överläggningar niellan regeringen ochvederbörande organisation varvid de av utskottet angivna synpunkterna börbeaktas," Utskottetsanslutning lill våra motionsyrkanden upplever jag som utomordentligt viktig förde organisationer som gör ett värdefullt arbete men som i någon del - som regelhögst marginell - inte uppfyller de formella kriterierna. Vad som är angelägetatt slå fast är att det som skall kvalificera enorganisation att erhålla medel från staten måste mera vara det faktiska arbetesom utföres inom resp, organisation än de strukturella former som manutvecklat . Jagär, herr talman, glad över all propositionen ändå slår fast vikten av att vi ivårt land har ungdomsorganisationer av olika struktur och med olika ideologiskinriktning och att utskollet i sitt betänkande instämmer i detta. Mot denbakgrunden hyser jag förhoppningen att kommer att följa utskottetsförslag och att regeringen därigenom får uppdraget att med organisationernadiskutera igenom de förändringar som bidraget till ungdomsorganisationernakommer att medföra för resp, organisationstyper. Ifråga om bidragsgivningen till ungdomsorganisationernas lokala verksamhetföreslås i propositionen med hänsyn till del pågående översyns-arbetet inlenågra principiella ändringar. Frånfiera håll - bl, a. i folkpartimotionen 514 - har det begärts att bidraget tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet skall förändras frånreservationsanslag till förslagsanslag. ansluter sig tilltanken att förslag införs - men endast på papperet. Utskottet säger; "Omanslagsmedlen inte räcker till bidrag med . per sammankomst, vilket varmålsättningen när bidragssystemet infördes, skall bidragsbeloppet enligtbestämmelserna reduceras i erforderlig mån," Ulskottet konstaterardessutom att bidraget per sammankomst f. n, ligger betydligt . Jagvill framhålla vikten av alt all bidragsgivning till ungdomsorganisationernasker i form av förslagsanslag, så att organisationerna vid sin planering vethur stort bidrag de har att röra sig med i sitt interna budgetarbete. Frånmitlenpartierna har uttalats att i och med att en övergång sker tillförslagsanslag bör den nuvarande bestämmelsen upphävas, dvs. all tiokronanskall reduceras om anslagsmedlen visar sig otillräckliga. Den målsättning somriksdagen 1971 ställde sig bakom är det nu hög tid att förverkliga. Det sker omkammaren stöder yrkandet i reservationen 2 från och . Jag ber att få yrka bifall till kullurulskotlets hemställan medundantag för punkten 10, där jag yrkar bifall till reservationen 2. Jag delar i princip utskottets mening att det är viktigt och värdefulltatt den statliga bidragsgivningen till ungdomsorganisationerna kan ske efterklara och entydiga riktlinjer. Detta bidrar bl, a. till att tillgängligaresurser fördelas så rättvist som möjligt mellan organisationerna. Deriktlinjer som skall fastställas av verkar emellertiddiskriminerande för en särskilt betydelsefull ungdomsverksamhet. Vi socialdemokratersom står bakom motionen 1921 har konstaterat all den ungdomsverksamhet sombedrivs av De blindas förening. och De dövasriksförbund med de nu föreslagna reglerna inte har fållstöd på lika villkor med andra ungdomsverksamheter. beror helt enkelt påatt medlemsunderlaget för de här organisationernas ungdomsverksamhet interäcker till för att kvalificera dem till del stöd som andra organisationer får.Det är klart oacceptabelt att samhället inte går in och stöder denna verksamheti relation till det arbete som de faktiskt bedriver bland ungdomarna. Vihar anledning att vara lacksamma för alt gruppen handikappade ungdomar inte ärså särskilt stor. Men det förhållandet skall naturligtvis inle användas som ettargument mot att organisationerna får ett rättvist stöd. Både statensungdomsråd och har i en tidigare remissomgång sagt klartifrån att reglerna bör utformas så att man för handikapporganisationernabortser från kraven på medlemsantal och högsta ålder. Vi motionärer har krävten skyndsam översyn av stödet till denna ungdomsverksamhet och vi vill attfördelningskriterierna skall anpassas till dessa organisationers särskildaförutsättningar. Vi tycker det är viktigt att man knäcker denna principfråga engång för alla, så att resultatet blir jämställdhet med andra ungdomsgrupper.Därför finner vi det givetvis också mycket positivt alt ulskottet nu har sagtklart ifrån att formerna för dessa statsbidrag bör övervägas ytterligare. Låtmig nu inför den prövning som skall göras - och som måste ske snabbi - påpekaatt de handikappade ungdomarna arbetar under särskilt svåra förhållanden ochatt verksamheten där är speciellt kostnadskrävande. Detta motiverar enligl minuppfattning att ett generösare och mera omfattande stöd till denna verksamhetbör övervägas vid det avgörande som skall ske. Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. i (c): Man har från alla håll betygat ungdomsorganisationernas stora betydelsei dagens samhälle. Inte minst har många talare och i fredagsdebattengivit uttryck härför. Del är därför så myckel märkligare all majoriteten iutskollet inle har omsatt detta synsätt i handling när del gäller del lokalastödet. I propositionen föreslåsju ingen ändring av nu gällande bestämmelservad gäller bidraget lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Detta ärytterst märkligt, speciellt som den bidragsgrundande åldern för det centralastödet har sänkts till . Utskottethänvisar till att del pågår en översyn rörande det lokala stödet. Men det hadenaturligtvis varit riktigare att propositionen hade behandlat det lokalastödet på samma sätt som det centrala stödet, så att man hade kunnat uppnå densamordning som alla anser vara önskvärd. Barnstugeutredningenpåpekar föreningslivets stora betydelse för åldersgrupperna sju lill elva årsaml vikten av en intim samverkan mellan fritidshemmen och föreningslivet, därdet sistnämnda utgör basen. Politiken på detta område är utan tvivel mycketinkonsekvent. Jag avser då dels storleken av det föreslagna centrala stödet iförhållande till del lokala stödet, dels brislen på initiativ för alt geföreningslivet förutsätt- ningar att arbeta meddessa åldersgrupper trots uttalade intentioner all ge barn omsorg och trygghet. Detförslag om införande av förslagsanslag som ulskollets majorilel nu har förordatär en framgång. Men sänker man i realiteten anslaget tillföreningarna ute i landet genom att beloppet per sammankomst förbliroförändrat. Jag yrkar bifall till reservationen 2 av i Lane-Herrestadm, fl. Yrkande 2 i motionen 1920 finns upptaget i reservationen 1, varför jagkommer att stödja reservalion 1 vid en eventuell volering. HerrJOHANSSON i Skärstad (c): Vår behandling och våra beslut här i sker i många frågor istor tysthet. Människorna utanför blir varken informerade ellerintresserade, trots all besluten berör de många. Detärende vi nu behandlar har på ell särskilt sätt kommit i fokus. När så skerblir människorna både informerade och intresserade. Även om debatten irriteraren del, önskar och hoppas vi att flera beslut som vi fattar skall bli merbelysta och debatterade ute bland svenska folket. Inte minst speciellakompromissbeslut behöver noga redovisas för dem de berör. Det är ett sådantförslag lill kompromiss som vi behandlar . Vivar många som blev myckel förvånade när vi fick propositionen i detta ärende ivår hand. Del stod klart att det fanns risk för att vissa organisationer skulleutestängas från stöd beroende på sin organisatoriska uppbyggnad. Delta gällerett av våra största frikyrkosamfund. Det som gör många betänksamma är attutbildningsministern och frikyrkomannen finns med isammanhanget, motion har och jag tagit upp denna problemalik. Virepresenterar två olika samfund och är medvetna om att skillnaden mellansamfunden och deras säll all bedriva ungdomsverksamhet är liten. Delvar många bra saker som i sade inledningsvis i sittanförande. När jag hörde honom tyckte jag nästan all han talade för vår motion,särskilt då han talade om principerna och om samhörigheten mellangenerationerna. Del är synpunkter som vi har framhållit i vår motion. i sade i debatten att ungdomsorganisationernaär tillfredsställda med det bidragssystem som regeringen skapat förceniralstöd och att del fungerar enkelt, lätthanterligt och rättvist. Är dethelt sant, , att alla är nöjda? Viinom frikyrkoorganisationerna är inte nöjda med att ett av våra störstafrikyrkosamfund ställs utanför. Från den pressdebatt som pågår vill jag citeraett pressklipp ur tidningen , vilket tryckts påframträdande plats i baptisternas tidning. Den sista delen av pressklippetlyder; "Skulle inle dödlägetkunna brytas genom den kristna ungdomsrö- relsens enhälliga krav pårättvisa kan man inte gärna föreställa sig annat än att övrigaungdomsorganisationer själva avstår så mycket av sina bidrag eller moisvarandemedel som krävs för att på den vägen ge PU lika rätt. Något konkret innehållfår väl ändå ekumenisk solidaritet ha i ett läge som detta, ifall rättvisa intekan vinnas på förhandlingarnas väg." Beslutetblir nu att Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete ställs utanför centralt stöd.Det gamla tröskelbidraget finns kvar . Ulskottet finner emellertid ävenbeträffande dessa organisationer fiera skäl tala för att organisationer sominle blir berättigade till bidrag enligl de generella reglerna övergångsvisunder får behålla ell stegvis minskal bidrag. För delta ändamål börunder anslaget beräknas ell belopp av , säger utskottet. - äralltså kompromissen. Jag skulle vilja fråga i : Om detre oppositionspartierna hade reserverat sig för ell beslut som ligger i linjemed moiionskraven, vad hade molskrivningen då blivit? Skulle den ha blivit attpingstvännernas ungdom hade ställts helt utanför? Fördagen får jag nöja mig med kompromissen, men jag vill deklarera att jag inte ärtill freds med den. detta anförandeinstämde (). i (s): Ett inlägg nu kan ju löpa risk att bli en upprepning av vad som sades ifredags. Jag vill ändå helt kortfattat upprepa vad jag då sade om attbidragssystemet har utarbetats i nära samverkan med ungdomsorganisationerna ochatt det helt övervägande antalet ungdomsorganisationer är mycket till fredsmed det. Jag kan tillägga all man också bland kristna organisationer haruttalat tillfredsställelse med systemet. Så har skett bl. a, iMissionsförbundels egen tidning. Menjag sade också all någon ansett sig ha hamnat så all säga niellan två stolar. Ianledning därav har vi haft en överläggning i utskottet. Motioner har väckts ifrågan, som närmast gäller Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete. All missnöjet inågon mån kan ha spritt sig utanför ungdomsverksamhet kan väldelvis bero på all del har förekommit en något vilseledande pressinformation.Så skedde , när man försökte referera debatt ifredags. Jag läste i en tidning att man där konstaterade att pingströrelsensungdomsverksamhet är utfrusen ur systemet. Av det skälet skulle jag än en gånghell kort vilja återge vad som har hänt. Utskollethar, bl. a. i anledning av ell anlal motioner, hafi överläggningar medrepresentanter för ungdomsverksamhet.