prot · FY0936 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag har gång på gång betonatskillnaderna i redigering, spridning och allt sådant. Men det betyder inle allvilka skillnader som helst kan få förekomma i fråga om stöd och beskattning. Vihar i vår motion och i reservationen visat alt man på åtminstone fem sätt görskillnad på olika sorters veckotidningar. Dåsäger all "innehållet" är väldigt olika. Det ärganskafarligt att säga att man vid behandlingen av olika tidningar, som alla ärveckotidningar, kan göra skillnad mellan dem därför att "innehållet"är olika. I 1 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen slår del; "Ej heller varetillåtet för myndighet eller annat allmänt organ all på grund av skriftsinnehåll, genom åtgärd som icke äger slöd i denna förordning, hindra tryckningeller utgivning av skriften eller dess spridning bland allmän- Och iMalmgrens kommentar till "grundlagar" säger han om uttrycket"hindra"; "Hindret behöver ej vara absolut, även åtgärd, somverkar väsentligt försvårande eller ekonomiskt förlustbring-ande, 1. ex.tyngande skatt å vissa publikationer, är förbjuden." Detär en direkt beskrivning av den systematiska diskriminering av vissaveckotidningar och den systematiska privilegiering av andra veckotidningar somi dag förekommer. Man går, som sade, in på innehållet och gören sådan granskning. Man kan naturligtvis säga att del är lämpligt att göra engranskning av innehållet och sedan bestämma presstödet. Men dä kan man intesamtidigt säga att man är mån om tryckfrihetsförordningen. Delfinns faktiskt också veckotidningar med ganska lika innehåll som behandlas heltolika. Då återkommer jag lill att är oerhört angelägen om all fåmassor av pengar till sina veckotidningar men har varit hellavvisande vafie år i vafie instans när det gäller . När detgäller den tidningen är inte ett dugg intresserad. Dä struntar man i"innehållet". Då är det en tidning som faller utanför, dä spelar detingen roll att man diskriminerar. "Innehållet"används alltså som argument för presstöd bara när det kan hjälpacenterns tidningar, men del kan tydligen aldrig ses som något argument när delgäller att mildra diskriniineringen av balterna i . Hen JONNERGÅRD (c) kortgenmäle; Frågan om , som strax skall kommentera,är för mig en myckel viktig fråga. HerrAhlmark säger att han inte har blandat ihop tidningar med den storaveckopressen. Jag har i alla fall uppfattat det så när i motionen justSjuhäradsbygdens Tidning - en centerpolilisk endagstidning - ochVeckojournalen anförs som exempel på en orimlig snedvridning av konkurrensen.Jag har alltså velat lugna med all del inle är så farligt. HerrAhlmark anser att endagstidningar är medlemstidningar. Del kan man väli viss mån säga. Men jag vill beträffande endagsiid-ningarna över huvud tagelpåpeka att om en sådan tidning skall samla allt medlemsmaierial- för alt använda terminologi - medan andra tidningar har sexeller på sig för all publicera motsvarande material, så är det välrimligt att del materialet blir ganska omfattande den enda dagen. Delfinns faktiskt flera tusen hushåll i det här landet som enbart har endagstidningar.När del gäller frågan huruvida dessa tidningar skall betraktas sommedlemstidningar vill jag som exempel nämna att iVästerås - om mitt minne inte sviker mig - kommer ut i en upplaga om 7 000exemplar, medan vårt medlemsantal i är ca 4 000. Till slut vill jag barasäga all det inte finns en enda tryckfrihetsexperl som kan hävda att dennuvarande presspoliiiken skulle skada tryckfriheten. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle; Det är bra all tycker all frågan om Estniska Dagbladetär viktig. Jag hoppas att del betyder all hans parti nu slutar med attdiskriminera . Hans parti har röstat motbidrag till . Diskrimineringenav vissa veckotidningar och privilegieringen av andra är ell faktum. Manbehöver ju inte säga alt tidningarna är exakt lika för att jämföra hur debehandlas: Vissaveckotidningar behöver inte betala moms. Andra veckotidningar måste betalamoms. Vissaveckotidningar skall betala i annonsskati på reklaminläkler över 3 mifi.kr. ; men de kommer i regel inte upp lill det beloppet och betalar ingenting.Andra måste betala i annonsskatt, har ofta intäkter på 3 mifi. ochbetalar alltså annonsskatt. Vissaveckotidningar har rätt till fördelaktiga län ur pressens länefond. Andraveckotidningar har inte den rällen. Vissaveckotidningar får produktionsslöd på . Andra veckotidningarhar inle den rällen. Vissaveckotidningar får del av den statliga annonseringen i form avs. Andra veckotidningar får inte del av sädana annonser. BjörnMolin och jag har bara pekat på de här fem skillnaderna som man gör mellanolika typer av veckotidningar. Vi har visat all de tidningar som herrJonnergård står nära får alla privilegier, medan andra typer av veckotidningardrabbas av alla de diskriminerande bestämmelserna. Jag tycker all manåtminstone borde la bort några av de diskriminerande bestämmelserna, t. ex.annons- och reklamskallen. Närdet gäller tolkningen av tryckfrihetsförordningen är kommentar tillSveriges grundlagar alldeles klar. Läser man den noga finner man att del hanbeskriver som grundlagsstridigt är en direkt beskrivning av det som skettunder 1970-lalet när del gäller diskrimineringen av vissa veckotidningar. HerrJONNERGÅRD (c) kort genmäle; Jaghar tydligen misslyckats. Den presspoliiik som förs strider inle moltryckfrihetsförordningen, men jag har inte kunnat övertyga omdel. Det tycks vara så alt har etl behov av att en gång om åretavreagera sig på centerpressen. Ett sådant medicinskt och psykiskt behov hos enmitlenbroder bör man respektera. Omherr kommer igen , så jämför då inle bara med centerpressen ochendagslidningarna! Ta de dagliga tidningarna över huvud taget så kan det blifråga om en sjätte punkt: samdislributions-raballen. Herrförste vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdetsfortsättande . HerrLINDAHL i (fp): höll ell riktigt engagerat anförande om de småendagslidningarnas betydelse runt om i landet. Jag kan i stort hålla med honom. Ensak har jag fäst mig vid. När vi diskuterade konslitutionsutskottetsbetänkande nr 23 debatterades även tidningar som kommer ul på annat språk. Mankunde dä konstatera att del fanns en estnisk tidning. Rättare sagl i en svensktidning som utkommer i och som vänder sig till en i boendeläsekrets. Den skifier sig från omhuldade tidningar på en endaväsentlig punkt; den utkommer på en annat språk. Egentligen skifier den sigäven på en annan punkt: den får inle något presstöd. Orsakernahärtill har förut alltid varit litet smådunkla. Det har hävdats all del baraberott pä att den utkommer på ell annat språk. angavs andra orsaker.Herr i var väldigt ivrig att påpeka della, men han lyckadesaldrig tala om vilka orsakerna skulle vara lill diskrimineringen av dennatidning. har vi äntligen fått klan för oss någonting som redan sagts frånpresslödsnämnden, nämligen att orsaken är att tidningen utkommer på ett annatspråk. 1höstas startades i en ny dagstidning, som vänder sig till en i Sverigeboende läsekrets liksom andra dagstidningar. Egentligen är del en slor nyhetatt del utkommer en ny dagstidning i . är litet speciell iell hänseende: den utges inle på svenska ulan på finska. Detta faktum ledde iböfian lill alt tidningen hade svårt att bli distribuerad på samma villkor somövriga svenska dagstidningar. Pressbyrån ville t. ex. ha en högredisiribulionsersättning än fören svensk dagstidning. Till Pressbyråns hedermåste man säga att Pressbyrån uppläckte att detta var både orättvist ochdiskriminerande och har ändrat sig. Pressbyråns inställning kunde annars hadirekt hotat tidningens utgivning. Närvi diskuierar presspoliiik är de statliga myndigheterna och konstitutionsutskottetsmajoritet inte alls beredda all la upp frågan om diskriminering av tidningarsom utkommer på annat språk. Del är egentligen rätt häpnadsväckande.Motiveringarna är ju också litet sökta. Man talar om invandrarulredningen ochinvandrarpropositionen. Denna utredning sade att dessa tidningar bör generelltfå samma behandling som tidningar som utges på svenska, etl uttalande som jaglivligt kan instämma i. Varför vill man då inle diskutera dessa saker idelta sammanhang? Jag vel inte vad orsaken kan vara. Har man funnit sin egeninställning vara så besvärande all man inte vill ta upp delta ämne i sambandmed pressfrågorna utan hoppas all del kan komma upp i annat sammanhang, där manhar bättre möjligheter alt leda bort uppmärksamheten från diskussionen? Ellkrav på all alla tidningar i della land skall behandlas lika oavsett på vilketspråk de utkommer anses inte höra hemma inom presspoliiiken ulan inominvandrarpolitiken. HerrAhlmark har redan slagit fast att balterna är en grupp som har bott här länge.Har man haft klasskamrater i skolan som man har vuxit upp tillsammans med ochsom hört till denna grupp, har man väldigt svårt att se dessa människor som eninvandrargrupp. Samma sak kan man i mänga fall säga om de finska invandrarna.Åtskilliga tusen av dem är svenska medborgare, och de har varit här imånga . Vi kan vänta att andra stora invandrargrupper ocksåfår egna tidningar. Alltidningar som utkommer i och huvudsakligen vänder sig lill en i Sverigeboende läsekrets inle skall diskrimineras på grund av att de utges på annatspråk än svenska är etl krav som verkligen borde diskuteras i samband medpresspoliiiken. Jag beklagar alt konstilutionsutskolteis majoritet har tycktdella vara mindre lämpligt, att man inle vill diskutera en sådan angelägenhetav principiell betydelse i samband med alt man diskuterar pressfrågan. Hen (); Årets presslödsdebalt är gammal. Del innebäratt vid det här laget har alla slora deklarationer blivit gjorda -deklarationerna om värdet av en fri press, deklarationerna om att vi behöver ennyanserad presskör, möjlighet att välja mellan olika tidningar osv. Jag behöverdärför inte ägna mig ät övergripande principiella frågor ulan kan korta nermilt anförande något. Låtmig bara först göra den kommentaren att om tidningspressen kunde leva på deuppskattande ord och klappar på axeln som här har kommii den lill del, såskulle tidningsstödel inte ha behövts. Dess värre är inte några andra förelagså utsatta för den hårda ekonomiska verkligheten som just de som verkar inomtidningsbranschen. Utvecklingen bär vittnesbörd om delta. Låt oss därförheller inle glömma all aldrig så djupa brösttoner inte förmår väcka till liv enenda av de pressrösier som tystnade under de mörka åren på 1960-lalel, förepresstödets tillkomst. Jag tänker då på fierdagarslidningarna. Delär därför glädjande att del i dagens debatt varken förekommer avslagsyrkandeneller pruiningsförsök. som fallet varit tidigare. Diskussionen står i ställetom den praktiska tillämpningen av de regler som gällt förpresstödel. Den diskussionen har också kommii all omfaiia frågan huruvidapresstödet skall vara generellt eller selektivt. Jag vill göra gällande all vihar elt presstöd som på vissa onnådcn är generellt och på andra selektivt.Distributionsrabalien ulgår ju lill alla dagstidningar som vill begagna sig avsamdislribulionssyslemei. Del har gjort all under fiolåretuppbar . Det var inget dåligt stöd. För veckotidningar avdagspresskaraklär är stödet däremot klart ge- pertidning och år. När det gäller dessa tidningar har vi emellertid mera fållvänja oss vid att år med ogillande pekar på stödet tilldem. Han väfier då alllid ut en tidning med cenierfärg. är detSjuhäradsbygdens Tidning som är exemplet i molionen och Gävle-Dalabygden idebatten. Men den folkparlisliska Karlstads-Tidningen får ju lika mycket i bidragsom Gävle-Dalabygden. Jag tycker att del är räll att dessa båda tidningar fårslöd och jag skulle tro att Karlstads-Tidningens redaktion tycker delsamma. Sedanupprepar talet om diskriminering av andra veckotidningar. Föruthar vi inte fått någon exemplifiering av vilka tidningar som skulle varadiskriminerade. har vi, som påpekade, fåll höra herrAhlmark nämna i vafie fall en, nämligen Vecko-Journalen. har självvalt exemplet. Jag skall inle kommentera det. Det är redan gjort. Jag baranoterar del. En del av dagens debatt har ägnats åt , trots att motionerna om denna tidning i formellt avseende inle stårpå dagens betänkandelisia. Men några kommentarer är på sin plats för alt informationenskall bli fullständig. har sökt bidrag men fått avslag i presslödsnämnden.Varför? har inte ansett sig kunna tolka bestämmelserna såvälvilligt att stöd har kunnat ges. Beror det på tidningens språk? Ja och nej.Den omständigheten att utges på estniska språket är i ochför sig inget hinder för presstöd. har t. o. m. uttalat allproduklionsbidrag i princip kan utgå även till tidningar som utkommer på annatspråk än svenska. Menspråket konstituerar tidningens konkurrenssituation. stårgenom att den utges på estniska språket utan konkurrens från andra tidningar,och syftet med vårt presstöd är ju tvärtom all skapa bättrekonkurrensmöjligheter tidningarna emellan. Meddella har jag inte velat säga all arbetar i en gynnsamsituation. Därmedkommer jag in på ett förhållande som jag gärna vill beröra ytterligare. Delgäller all finna andra framkomliga vägar för all ge ochandra invandrartidningar ell befogal stöd. Den motion i della syfte som jagoch andra centerpartister har inlämnat behandlas av inrikesulskollel. 1molionen föreslås att stödet skall lämnas via statens invandrarverk. Detta slårockså i överensstämmelse med de tankegångar som framförts iinvandraruiredningens belänkande och som är refererade i propositionen 76, s.25. Där har man bl. a. tagit upp invandraruiredningens tanke alt stödet skalllämnas via invandrarverket. Jaghar med della klargjort an vill ge även stöd. Denupplysningen är nödvändig med lanke på både den debatt som har förts här i dagav och den hörnartikel som producerade i Expressenför någon vecka sedan och där underförsiåii ville ge sken av alten lömsk center-socialdemokratisk sammansvärining skulle vara på gång molbalterna. Just därför vill vi väfia en god väg som leder Nr 36 Inte att körahuvudet i väggen . Det skulle ha blivit följden om frågan hade avgjortshär . Den vägen har ju prövats förut och den var inle framkomlig. Jag ser alltså fram emot en positiv behandling av min motion. Jag vetall den stöds av . Jag noterade att i , även omhan inte lämnade några löften, i vafie fall omnämnde molionen vänligt i dag.Och jag skulle tro att vi med förväntan kan se fram emot den debatt som viskall föra då motionen efter behandlingen i inrikesutskottet kommer påkammarens bord. Jag ber med det sagda all få yrka bifall till utskottets hemställan päsamtliga punkter. Under della anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrLINDAHL i (fp) kort genmäle; Del är ytterst glädjande att man påcenlerhåll har insett all det är befogat med stöd ål . Enligtpressiödskungörelsen avses med dagstidning allmän nyhetstidning avdagspresskaraklär, som normall utkommer med minst ett nummer vafie vecka ochvars tolalupplaga till övervägande del är abonnerad. Med andratidning avsesdagstidning som på sin utgivningsort har mindre upplaga än annan tidning. Alltdetta stämmer exakt in på . Det enda som skifier på någonpunkt är alt den utkommer på annat språk än svenska. Om vi, som , tänkte oss den situationen att den getts ut på svenska,vänt sig till samma läsekrets osv. hade det inte varit någon som helsldiskussion. Den hade fått presstöd. Del har under en rad av är krävts alldiskrimineringen på grund av språket skall upphöra, alt tidningen skall fåpresstöd på exakt samma villkor som andra svenska tidningar av samma karaktär.Då har man lika regelbundet från socialdemokratin och sagl nej. Manhar inle gått med på detta. , när man på cenlerhåll änlligen böriar inse alldelta är en helt orimlig politik, vill man - i stället för alt gå med på alt labort den här diskriminerande tolkningen av bestämmelserna - fortsätta på linjenatt särbehandla tidningen. Man vill inle ge den samma behandling som man gerövriga svenska tidningar, ulan man skall ge den en specialbehandling. Del ärfaktiskt litet olustigt att man skall böfia skilja Ul och behandla tidningarolika beroende på vilket språk de kommer ut på. Hade viljan verkligen varit godhade del funnits anledning all bifalla de fyra motioner i ärendet som försökerta bort den diskriminering som existerar. () kortgenmäle: Jag skall be all få berätta litet om en föredragning som gjordes avregeringsrådet Lundeli inför konstilutionsuiskoii Därlämnade han en redogörelse för hur man sell på och tolkatbestämmelserna. Redogörelsen är intressant, därför alt han noterar beträffandeEslniska att del kan ses såsom elt medlemsblad för en begränsadspråkgrupp; del befinner sig inte i andratidningsposition i förhållande till enförslatidning; den konkurrerar inte med någon annan tidning; del är en tidningav speciell karaktär. Det är dessa förhåltanden som gör alt den inte haransetts berättigad lill bidrag enligt presstödskungörelsen. Delvar de praktiska svårigheter som presslödsnämnden har mött. Man har också sagli yttrandet över invandrarulredningen att det finns svårigheter all formagenerella regler som möjligl att ge bidrag lill invandrartidningar.Men, herr lalman,del äregentligen inledet frågan gäller. Problemel är allhitta en möjlighet att ge och även andra invandrartidningarslöd. Den väg vi har anvisat i vår moiion är, såvitt jag kan förslå, den bästavägen. Man kan länka sig en annan också, nämligen att pengarna skulle las frånkul turanslagel, men jag tycker trots al 11 al t del är en andrahandslösning. Möjlighetenatt gä via presslödsnämnden är prövad, och den vägen är bevisligen oframkomlig. HerrLINDAHL i (fp) kort genmäle: Herr talman! Del ligger en del i vadherr sade, all man kan betrakta tidningen på det sättet sompresstödsnämnden gjort - all den är konkurrens etc. - under förutsättningall man lar hänsyn lill språket soni den utges på. Del är del jag anser varafel, det är det som är diskriminerande. Vi skall kunna bortse från vilket språken i utgiven tidning utges på. Om den utges i och om den vändersig till en huvudsakligen i boende läsekrets skall frågan om det språksom tidningen råkar utges på vara totalt likgiltig. Detär denna princip som vi reservanter har försöki få igenom ochsom man lydligen fortfarande inle vill accepiera på cenlerhåll. HenNORDIN (c) kort genmäle: Tillåt mig att påpeka all 'nu befinner sig på klar reträtt, eller rättare sagl på väg tillcentern, ål-niinsione när del gäller den här frågan. Han kanske längre framockså kommer all följa oss när den här frågan härnäst skall behandlas i riksdagen.Del väsentliga, , är att tidningen får slöd. Dessutom kan jag glädjaherr med att jag också anser an språket såsom sådant inle är någothinder. Hen (); Också jag vill säga några ord i första hand om Eesti Päevalehl. Men lålmig framhålla att jag blev något förvånad när jag hörde , somförsl menade an han inle ville ha någon principdeball i pressiödsfrågorna numen sedan gick in på räll många spörsmål sompressutredningen arbetar med - spörsmål som ännu ligger påsekrelarialsplanel eftersom pressutredningen icke har tagit ställning tillnågon enda fråga. Jag tycker inte att vi skall behöva ha en sakdebatt i dag.Jag vill bara konstatera att jag kanske inle är så optimistisk som det verkadeall var, när del gäller pressutredningens möjligheter att kommafram lill goda och långvariga lösningar i denna svåra fråga. Närdet sedan gäller Eesti Päevalehl kan del väl, herr lalman, vara tillåtet ocksåför mig all upprepa argument som har vädrats, liksom så många andratidigare talare gjort. Hur har det gått till när presslödsnämnden beslulat omEesli Päevalehl och hur gick del till första gången, ? Jagskulle med skalden kunna säga: Jo, därom kan jag ge besked, ly jag var med. Minuppfattning är att Eesli Päevalehts ansökan utan tvivel avslogs av majoritetendärföratt tidningen utkom på estniska språket. Det var det som var skälet tillalt den inle betraktades som en andratidning. Den ansågs inle ha en andratidningssvårigheter genom att den inte hade samma konkurrens som en sådan. Utan tvivelär det språket som varit skälet till all tidningen sedermera icke har fållproduklionsbidrag. Jagvill också göra det tillägget att det enligt min bedömning icke finns grund förmajoritetens ställningstagande. Sådan grund saknas både i författningstext ochi motivuttalande. Lålmig, herr talman, också få säga, med anledning av att refererarpressutredningens yttrande över invandraruiredningens betänkande, all delfinns en reservation till pressulredningens yttrande, avlämnad av folkpartietsoch moderata samlingspartiets representanter, dvs. Vi konstaterar i den reservationen att invandrarulredningen ansett attEesti Päevalehl och Ruotsin Suomalai-nens möjligheter lill presstöd bör bedömaspå samma sätt som när det gäller tidningar som utkommer på svenska språket. Vihar dessutom konstaterat att det inte - detta yttrandeavgavs ju - var möjligt att föruiskicka hur delframlida pressiödet kommeratt utformas. Vår slutsats blev att ulredningensaknar möjlighet att ta ställning till de förslag för utformning av stöd somhar framlagts av invandrarulredningen. Vi uttalar dock all vi i princip anseratt stöd bör kunna utgå till dessa aktuella tidningar. Det är alltså etl annatställningstagande än majoritetens, som refererade. Jag tyckerdärför alt även reservanternas mening borde delges kammaren. Överläggningen var härmedslutad. Punkterna1-4 och 5 a Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Slopandeav beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrAhlmark, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller konslitutionsutskottets hemställan i betänkandet nr 9 punklen5 b röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAhlmark begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resullal: §15 Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 7 medanledning av motioner om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfaslighet. Idelta belänkande behandlades motionerna 1975:18av herrar Stridsman (c) och i Holmgården (c), vari hemställts attriksdagen hos regeringen skulle anhålla om förslag till sådan ändring ikommunalskallelagen all förmån av fritt bränsle lill bostad påjordbruksfastighet undanlogs från beskattning, 1975:100av herrar i Skärstad (c) och i Nennesholm (c), varihemställts all beslutade all beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet slopades, 1975:134av herrar () och (), vari hemställts att beslutadealt beskattningen av fritt bränsle frän egen fastighet slopades, 1975:237av m. fl. (m), vari hemställts all beslutade attutnytfiande av bränsle från egen fastighet ej skulle räknas som beskattningsbarinkomst, 1975:312av i (c), vari hemställts att hos regeringenbegärde ändring av skattelagarna, innebärande att den skogsägare som för egenoch sin famifis räkning använde skog för upp- värmningsändamål skullebefrias från skyldigheten alt uppta egen skog som naturaförmån och därmed befriasfrån skyldigheten all skatta för dylik förmän samt 1975:701av i Moram. (fp), vari hemställts att hos regeringenbegärde sådan ändring av kommunalskallelagen att värdet av fritt bränsle, somanvändes för uppvärmning av egen bostad, ej upptogs till beskattning. 1. motionen 1975:18, 2. molionen 1975:100, 3. motionen 1975:134, 4. motionen 1975:237, 5. motionen 1975:312, 6. molionen 1975:701. Reservation hade avgivits av herrar iKnäred (c). Josefson (c), i Trobro (m), i (c) ochHallenius (c), () samt () som ansett attutskollet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975:100, 1975:134 och 1975:237 samt medanledning av motionerna 1975:18, 1975:312 och 1975:701 skulle anta avreservanterna framlagda förslag till lag om ändring i kommunalskallelagen(1928:370).