prot · FY0945 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag kan säga herrBurenslam alt vi har erbjudit flera av de svenska järn- ochstålindustrierna statens medverkan - inte överlagande av företagen; det skullevi ocksä kunna diskutera om del funnes intresse. Men vi har erbjudit ettsamarbete - eventuellt som meddelägare - för att medverka lill denkapitalanskaffning som behövs för all klara de slora investeringarna. Vi harinle i något sammanhang sökt pressa oss på. Men vi har sagl att om det finnsintresse, även för elt så långt gående samarbete som meddelägarskap, så är viberedda lill del. Jagtror att den attityd som Oxelösundschefen redovisat i tidningsartikeln -samarbete vid t. ex. kolförsöfining men inle nödvändigtvis vid de sloraexpansionsplanerna - är ungefär den attityd vi mött hos dem vi samtalat med.Del har inle föranlett oss all på något sätt bli griniga. Visseriigen är delklart att vi skall samarbeta där sä är möjligl men del intressanta är att.Grängesdirektören säger all samarbetet bör försl gälla de förelag som skullebli naturiiga avnämare lill . Dellaär en respektabel ståndpunkt från Oxelösundschefens sida, men, , är den inle lika respektabel om den uttalas av chefen för del statligaNJA? Del vore enligt min uppfattning hell riktigt. Detpågår också diskussioner om en vidareförädling. Skall vi gä längre i fråga omvidareförädling och på vilket sätt? för NJA, efter uppmaningfrån regeringen, vilket i och för sig inte behövdes, haft åtskilligaöveriäggningar med de svenska förelag som kan bli avnämare till 80.Men vi uppmanade Statsföretag och NJA:s ledning i brev att sökakontakt med de presumtiva kunderna även utanför landet för en mera ingående ochnära diskussion om avsättning av stälämnen som skulle kunna produceras 1979eller 1980. Detvar i dessa sammanhang som någon frän Kruppkoncernen log upp frågan om att istället för att köpa slålämnen kanske man skulle överväga an bygga ett valsverki . Detta hände ungefär 1973 och rapporterades tillindustridepartementet och mig av NJA-chefen. Del var mycket oklart uttalat omdet gällde alt själva skulle bygga valsverk. 1 och för sig kunde de varaintresserade av del, enligt de preliminära samtal man haft. Vi sade: Släpp inledenna kontakt, den kan vara intressant. Men det finns ingen anledning att nufördjupa sig i det här spörsmålet. Vi måste först se om vi skall bygga ettslålämnesverk innan vi ger oss in i en diskussion om att la nästa steg. Vihöll oss alltså mycket kallt avvaktande och 1974,därför att detta var ingenting som trängde på, ingenting som pockade på enlösning. Delinträffade att projektet om ell eventuellt valsverkocksä intresserade myndigheterna i , vilket vi fick rapport om iaugusti 1974, om jag inte missminner mig. Vi sade dä lill NJA-ledningen att delvore värdefullt att ha tillgäng till material belräffande en evenluelll sådantprojekt för all få klarhet om kapitalbehov, sysselsättningseffekter m. m. Detvar alltså eller höstkanten 1974 som den här diskussionenfördes. Men här försöker framställa det sä som om viville undanhålla den svenska och den svenska allmänheten etl mycketvidlyftigt projekt i ett enligt hans uppfattning långt framskridet stadium närvi skulle la beslutet om 80. Nej, ärade kammarledamöter, det var intealls på det sättet. Det var någonting med avsäiiningsproblemen kring Stålverk80 och stålämnena som föresvävade det , som planerade all iTyskland bygga ett valsverk och dä sade, fritt översalt: Kanske kan vi byggadel i . När vi gav värt medgivande till direktör i NJA all laupp närmare kontakter med Kruppkoncernen framhöll vi att om man skalldiskutera elt sådant projekt och om det skall byggas i , är -så långt vikan se-förutsättningen att vi har aktiemajoriteten i företaget. Mer har intesagts om del här. Enförsta preliminär rapport har utarbetats av en arbetsgrupp bestående av representanterför de båda företagen. har lagt myckel slor vikt vid attdelta utredningsarbete sker på ett så grundligt sätt som möjligl. Jag delarhans uppfattning, men jag hävdar fortfarande i överensstämmelse med del beskedvi har fält från NJA att del preliminära utredningsarbete som hittillsbedrivits inle nämnvärt har tagit några administrativa krafter i anspråk. Gårvi närmare in i den här dis- Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk ILuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå kussionen kan delsjälvfallet komma att krävas mera av arbeie och omsorg. Sedandel här arbetet blev känt i börian av januari i är - det är rikligtsom säger att uppgiften kom från - har jag fått ladel av en preliminär rapport som framlagts av arbetsgruppen. Del är som sagl en mycket preliminär rapport somskall överarbetas. Den har inle skrivits i anslutning till den debatt som vihär för eller den offentliga diskussion som uppkommit, ulan den har skrivitstidigare. Som jag sade avlämnades den , och jag fick tadel av den . Enligt denna rapport är avsikten att - om manskall fortsätta arbetet och det gör man - framlägga ell mera grundligt materialsenast . Det skall syfta till all fä fram ettbeslutsunderlag för etl evenluelll förverkligande av projektet. Det är förstnär vi får delta material som vi har tillräckligt underiag för att söka göra enbedömning av de kapilalmässiga och ekonomiska problemen, liksom desysselsätiningsmässiga och lokaliseringsproblemen osv. Arbetsgruppenhar inle bara haft att undersöka möjligheten all lokalisera projektet tillLuleå. Undersökningen har också under hand gällt tre å fyra andralokaliseringsorter, alla utanför landet. Personligen har jag gett till kännaden uppfattningen all det vore önskvärt att i detta arbete undersökamöjligheterna att lokalisera projektet till annat område än . Om detta ärmöjligl vill jag inle uttala mig om. Jag vill bara klart ange att jag hargjort della uttalande till NJA-ledningen, för det beaktande som det kanföranleda. Anledningenlill att jag ur den här rapporten återger etl par saker är all, självfallet, enviss oro har spritt sig också i Bergslagen. Man har undrat: Är del fråga om enkonkurrent lill den befintliga förädlingsindustrin i landet? Betyder del,frågar man frän både företagshåll och fackligt håll uppe i Bergslagen, att vihär får konkurrens från en statlig industri, som kan påverka sysselsättningen idessa områden? Samma fråga har kommii frän Grängeschefens sida. Han säger - ochdet har jag redan citerat - att han stöder affärsidén bakom 80. Skulleplanerna på etl samarbete mellan NJA och gälla produkter som inle tävlarmed andra svenska stälverksprodukter, tycker Grängeschefen alt det är rimligt,men annars, anser han, bryter man hela idén med 80. Skulle manfortsätta pä linjen om vidareförädling uppstår ju ell direktkonkurrensförhällande mellan NJA och andra svenska järnverk. Vadär idén bakom ell evenluelll valsverk? Det är all tillverka bygg-nadsbalk ochuniversalslång. Enligt' den mycket preliminära rapporten skall byggnadsbalkenlill 70 96 enligt beräkningar avsättas i , främst i men avde tyska intressenterna inom EG-områdel. De 25 96 i övrigl som äruniversalstång skall användas för farlygsprofiler och eventuelltoff-shore-malerial producerat i NJA. Den utredning som man håller pä medpåverkar såviii jag kan se inle i något fall övriga svenska järn- ochstålindustrier. Det blir inget nytt konkurrensläge som här plötsligt uppstår.Detta har också enligt vad jag vel NJA-chefen underrättat dem om inom svenskjärn- och stålindustri som har förhört sig om och varit intresserade av deltaspörsmål. Jag lycker därför all del är riktigt att man fullföfier detutredningsarbete som pågår. All del inle funnits anledning lill slörrepublicitet omkring detta utredningsarbete har också samband med all man frånKruppkoncernens sida har myckel bestämda önskemål om att projektarbetet hållssträngt konfidentiellt, "vilket måsle beaktas av alla berördaparter". Jag läser direkt ur den här myckel preliminära rapporten. Skullealltså ell svenskt statligt förelag som går in i en diskussion om etteventuellt samarbete, där den andra parlen kräver en strängt konfidentiellhandläggning, vara förhindrat att genomföra ell sådant arbeie? Jag ansersjälvfallet all del skall redovisas - när vi har kommit så långt all vi har etlfaktamaterial alt redovisa, när vi kan la ställning lill om projektet avekonomiska och sysselsätiningsmässiga skäl över huvud laget bör genomföras. Dåbör del göras offentligt och diskussion föras. Och såvitt jag kan förslå kommerdel all krävas en medverkan med kapital frän ägaren, dvs. Därför tordedel til syvende og sidst bli fråga om ställningstagande. Vi fåralltså en offentlig debatt också kring det här projektet - om vi kommer dithänatt det skall genomföras. Jag har velat uppehålla mig vid den här frågan ganska länge, därför altjag har ansett all har sökt alt med vilseledandeuppgifter få lill stånd en debatt kring elt projekt som ännu inle är så utrettatt vi har förutsättningar all föra en ordentlig diskussion kring del. Låtmig gä vidare. Jag har nämligen lovat all vi skall föraen grundlig debatt i den här frågan, och han skall fä svar - så långt möjligl - påalla de frågor han ställt. HerrBurenslam har tagit upp frågan om kostnadsberäkning när del gällerStålverk 80. angav i debatten senast - om jag kommer ihåg räll- all projektet 80 skulle kosta 7 mifiarder kr. Jag sade mig inte ha möjlighet att ange några siffror, efter som vi inte hade elt sådant material framme. Jag har sagt i milt in terpellationssvar alt del även nu är svårt alt diskutera finansieringen av ell valsverksprojekt som man vel för litet om. Likaså vel vi för litet om vilka verkningar den internationella inflationen kan få exempelvis för 80. förmenar alt man borde ha vetat detta myckel tidigare, under fiolåret. Jag har uppgifter frän - i en artikel i en tidning, Chemical Week - om att kostnaderna för ut rustning och material fören crackningsanläggning stigit med 65 96. Jag har en rad beräkningar, gjorda 1972 och 1973 för svenska projekt som inte blivit genomförda 1974. Kostnaderna för dessa har ökat väsentligt. Det är att beklaga. Det är bara att konstatera att så är för hållandet. Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk ILuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen i .fråga om ett valsverk iLuleå artikel i har , utredningssekreterare iSkogsindustriernas samarbetsutskott, försökt göra en bedömning av vadtotalkostnaden för sulfatfabriken i - som invigdes och då kostade 450mifi. -skulle vara 1974. Enligt den artikeln skulle kostnaden uppgå till800 mifi. Jagförmenar alt del är för tidigt att försöka dra några slutsatser av vadinflationsutvecklingen för med sig i fråga om kostnaderna för allbygga 80. Man har gjort en myckel preliminär bedömning inom NJA,uteslutande pä basis av prisutvecklingen -en prisutveckling som alltså gälllängre än man räknade med i kalkylen för 80. Den har grundats på 1973års beräkningar, men med ell inflalionspäslag beräknat och framåt. Ensådan beräkning skulle, som erinrade om, leda fram slutgiltig kostnad pä 4,6 mifiarder kronor. En omräkning med hänsyn lillinflationsutvecklingen skulle enligt NJA ge en totalkostnad pä 5,5mifiarder kronor. Det är en ökning med 900 mifi. kr., vilket är elt betydandebelopp. Jagvill ändock, herr lalman, inte dra några slutsatser av denna beräkning. Jagvill gärna se, som jag har framhållit i mitt interpellationssvar, vadresultatet blir av den offerlgivning som kommer att äga rum avseendeupphandlingen av utrustning lill stålverket. Är del säkert att inflationen 1974slår igenom så kraftigt i priserna? Eller är vi kanske inne i enkonjunkturavmallning som kan komma all innebära all priserna i dennaupphandling kommer att undersliga vad man skulle ha behövt betala för måhändabara elt halvår sedan? Är del inle rimligt alt man avvaktar vad de faktiskakostnaderna skulle bli i en upphandling? Deerfarenheter som vi har från NJA:s Investeringsprogram 70 liksom frånkoksverket är alt man i båda fallen klart har hållit sig inom ramen för gjordakostnadsberäkningar och bevifiade anslag, vilket jag anser all NJA-ledningenskall ha etl erkännande för. Men frågan är om vi i förväg skall lägga den tilllast att kostnaden eventuellt genom den internationella prisutvecklingen kommeratt överstiga de gjorda beräkningarna. HerrBurenslam går vidare in pä kolproblemel och menar att vi sett lättvindigtpä del när vi sagl alt världens koltillgångar är så slora alt del inte börföreligga några större problem all upphandla tillräckliga kvantiteter förstålverket. hänvisade lill elt besked som jag lämnat iell annat sammanhang där jag, om jag minns rätt, framhöll allkolförhandlingarna är komplicerade. Ja, de är just nu komplicerade därför attprisdiskussionerna är hårda. Man vill nämligen i såväl som Sovjetunionengärna - och del är rimligt - ta ul etl sä högt pris som möjligl med lanke påkostnadsutvecklingen för energiproduk-lerna ofia och kol. De svenska järn- ochstålindustrierna - NJA och Grängesbergsbolagel samarbetar i detta sammanhang -vill dock självfallet i kolförhandlingarna försöka få ner kostnaderna och hardärför vänt sig lill nya marknader, lill , och . Frän dessahåll har man offerter på kolleveranser som ligger väsentligt under de anbud somhar lämnats från ett par av . Delär detta som jag förmenar komplicerar våra förhandlingar. Vi har ingenting emotatt köpa kol från eller , men vi har också elt intresse avhandelsförbindelserna med och deras möjligheter att exportera egnanaturtillgångar. De kan därigenom fä inkomster som ger dem förutsättningar altköpa utrustning bl. a. från värt land. Jag vill klart framhålla för herrBurenstam att mitt ullalande inte skall uppfattas så all vi harsvårigheter all träffa avtal om kolleveranser. Vi har däremot svårigheter allkomma fram till etl rimligt pris på de varor som vi kommer att köpa. HerrBurenstam har även i vad gäller mifiöfrägorna påtalat en lällvindighel ibedömningen. Jag har naturiiglvis med den allra största uppmärksamhet studeratnaturvårdsverkets yttrande lill regeringen. Del är fränt, inle minst iinledningen: "finner all ofull-sländigheierna iansökningen är anmärkningsvärda för ett projekt med sä slora förväntade utsläppav föroreningar." Men,, del kan väl vara skäl i att närmare studera också dennarapport. Är den uteslutande sä här negativ? Man säger på s. 5 i den mitterstameningen - har kanske rapporten framför sig: "Ennärmare uppskattning av vilka emissioner som inle kan undvikas av tekniska ochekonomiska skäl är inle möjlig alt göra med det underlag som presenterats, menatt utsläppen kan bli lägre än de som bolaget uppgivit står klart. Förberäkning av stoftutsläppen har bolaget utnytfiat naturvårdsverketsemissionsrikllinjer." Jagupprepar; NJA har i fråga om stoflulsläppen utnytfiat naturvårdsverketsemissionsrikllinjer. Jag skulle vilja säga att det är självklart; jag har inleförutsatt någonting annat. Nusäger : "Dessa är emellertid framtagna för normalfallet.Forell verk av 80;s storlek kan betydligt lägre utsläpp räknat per lonstål uppnås. I fråga om svaveldioxid finns möjlighet till minskning avutsläppet frän sintringsverket genom rökgasrening eller genom avsvavling av sligen." Hurskall vi då se på det här? Vi har för NJA:s vidkommande att gå efterfastställda normer. Om förmenar all de inle kan gälla i deltafall, dä skall naturligtvis en diskussion föras mellan -eller, efter framställan, regeringen - koncessionsnämnden ochNJA. NJA är berett på en sådan diskussion och - självfallet - på att sä långtdel över huvud taget är möjligt söka rätta sig efter de mifiökrav som kanställas i sammanhanget för att skydda människorna, för alt undvikamifiöslörningar, buller osv. Jagskall inle uttala mig mera allmänt om , men jag lyckerall man också i den inledande skrivningen på några rader hade kunnat ge klarhetomkring all NJA:s ledning i fråga om 80 inle har arbetat med någranormer som överskrider dem som är fastställda av koncessionsnämnden ochnaturvärdsverket. Då hade vi fän en klarare bild. Den offentliga debatten harnästan gett sken av alt här Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå har NJA med bortseendefrån fastställda normer lagt fram ell förslag och att del ärdella som vänder sig emot. Jagförväntar mig alltså en reell, saklig diskussion mellan ,koncessionsnämnden och NJA om villkoren för ell byggande av 80. Men omnaturvårdsverket har anledning all kräva - och man säger också alt man kananvisa de tekniska lösningarna för det - längre gående ätgärdermol mifiöproblemen, dä ser jag del som ytterst angeläget all NJA-ledningen söker klara den uppgiften. Jag har tagit god lid på mig för alt redovisa problemen kring Stålverk80 sådana som jag ser dem och sådana som jag får dem redovisade i detfortlöpande, myckel långtgående samarbete som vi har med NJA-ledningen. Jagskall bara säga elt par ord ylleriigare om problemen med inlandet. Man kandiskutera dem hur myckel som helst, höll jag pä alt säga. Inlandskommunernauppvaktar oss, uppvaktar - skulle jag länka mig - de lokalariksdagsmännen, uppvaktar de lokala myndigheterna och anför sina bekymmer över den omflyttning som sker. Del är naturligt. Jag har talat om della i mitt interpellationssvar. Som lokaliseringsminister hade jag under mina upplevt Norrlandsbekymren med lOOOO-ials människor flyttande från Norriand ner till och södra rige. Vi har fört oändliga diskussioner i och i andra samman hang om förutsättningarna för att bromsa denna våldsamma folkflyitning från norr söderut. Såsmåningom kom vi ju fram till all del var nödvändigt alt salsa vad vi kunde påde expansiva, utvecklingsbara regionerna, och tyvärr befann sig flertalet avdem vid kusten. Vi har inle skaffat oss instrumenten att tvinga de privataförelagen att lokalisera lill inlandet. Vi har sökt stimulera med myckellångtgående och gynnsamma villkor i form av både bidrag och lån. Men vi måsteerkänna att vi inte, på det säll som vi gärna skulle vifia, har kunnai påverkaen sådan lokalisering i tillräcklig omfattning. Däremot förmenar jag attresultaten av satsningarna i kustbygderna, i de områden som har varitexpansiva, utvecklingsbara, slutgiltigt har givit resultatet all utflyttningenur regionerna praktiskt taget har avstannat - för vidkommande helt avstannat - och all en positiv utveckling för regionerna har uppnätts. Delandra steget måste tas - och jag tror det kommer - när vi bättre kan klara endel av lokaliseringarna till inlandet. Den starka expansionen i kustregionenkommer att påverka möjligheten att bygga ut produk-lionsanläggningar pä olikaorter. Jag skall anföra etl par exempel. Genombeslulel om 80 ökade bostadsproduktionen i den s. k. fyrkanten -, , och . Man måsle i stället för 700 lägenheter per ärbygga ca 2 000. Det betydde bl. a. all i måsle bygga ut sinfabrik mycket kraftigt och all förelaget försmåhusproduktion i Mofiärv måste väsentligt vidgas. Ytteriigare ett skift kundeinrättas som en föfid av expansionen i Luleåområdel - enpåtaglig förbättring i della undersysselsalta område. Vid AMS småhusfabrik iÖvertorneä, som tillverkat elt fåtal hus per är, kommer den närmastefemårsperioden alt produceras minst 100 hus för , och Piteåkommuner och ge sysselsättning för, skulle jag länka mig, ylleriigare 100 ä 150personer. Delta är alltså återverkningar av den starka expansionen ikustregionen - lokaliseringar ochutbyggnad av aktiviteterna i inlandet. Del är inle på långt när tillräckligt. Här måste åtskilligt mera lill. Som jag sade i mitt interpellationssvar är det i huvudsak - lill 75-80 96 - de statliga förelagen som investerar i . Den siffran kommer inte, med de beslut som vi har fatlat, all gå ned , såvitt jag kan se. Vi är alltså beredda all satsa på regionen och sä långt möjligt medverka till att inlandet ocksä skall få företagselableringar. Jag vill gärna ytterligare framhålla all 80 är en slor och förvårt land betydelsefull satsning av kapital och arbete. Av-siklen är att påunderlag av en del av landels naturtillgångar genom 2n ökad grad av förädlingskapa mera av sysselsättning och föra mera av inkomster lilllandet. De förutsättningar belräffande av-ääitningsmöjligheter som beslutetgrundades på har icke förändrats. De fortsatta förhandlingarna med presumtivakunder visar snarare en beredvillighet att anpassa planering och investeringarlill de förutsättningar som kommer att gälla vid leverans i högre grad avstålämnen i stället för malm. Serman 80 i fiuset av den fortgående omstruktureringen av svenskindustri, så finns anledning att göra ett par noteringar. Konkurrenslägel förvissa branscher - som textil, konfektion, sko- och läder - har inle undergått någonväsentlig förändring - eller förbättring. Del iorde vara realistiskt all räkna med en viss sysselsällningsminksning iven framöver. Byggnadsindustrins krympning är lika så ett pågående Faktum, och mekaniseringen av jord- och skogsbruket fortgår. i detta läge lar upp frågan om hur långt vi kan komma för ill bereda merasysselsättning och inkomster genom vidareförädling av v'åra naturtillgångar äroundgängligt. Den diskussionen gäller inle enbart malmtillgångarna utan i likahög grad skogstillgångarna. Staten kan inle jndandra sig sitt ansvar altmedverka lill alt rikta kapitaltillgångarna Dckså på dessa för framliden såangelägna uppgifter. I stället kräver della :n samverkan mellan samhälle ochindustri för en mera planmässig hus-Tällning med våra tillgångar. Regeringensaktivitet är starkt inriktad härpå 3ch kommer fortsättningsvis att vara det. Meden samhällspolitisk målsättning som går ul på arbeie åt alla är ;n passivslatsorganisation utesluten. Bakom detta slår den samlade arbetarrörelsen ivärt land, socialdemokratin och den fackliga rörelsen. räll att föra en annan uppfattning lill torgs. Jag lar aldrig förmenatnågon den rätlen. Men jag kommeratt la varie lillfälle aktall slåss för den idé och den uppfattning som regeringen och vår iksdagsgruppoch bakom dem parti och fackföreningsrörelse represen-erar. Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen om ett valsverk iLuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå Underdella anförande överlog herr förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenBURENSTAM (): När det gällde den tidigare debatten om denna sak som vi hade här ikammaren för en månad sedan ville industriministern pä nytt i förbigående göragällande all jag hade ställt en fråga som han hade visat var helt felaktig, ochsedan skulle det inte vara någon mer debatt. Men när allt kommer omkring är delju fakiiski på det viset all del som industriministern den gången valde attdebattera var en sidofråga, nämligen hur dessa förhandlingar sköttes. Del äralldeles självklart att huvudfrågan är; Vad kan man lycka om att regeringen nusäger att här diskuteras del att göra en ylleriigare slor utbyggnad och göradenna i samarbete med ett tyskt företag? Industriministern måsle ju rimligenförslå all del är huvudfrågan, och det var denna som mina inlägg i den tidigaredebatten gällde. Menlål oss för all del nu lämna frågan om vem som sköter vad i dessa diskussioneroch i stället syssla med - som industriministern gjorde i en utförligredovisning - själva sakfrågan. Somstöd för att regeringen här har drivit en myckel öppen debatt anfördeindustriministern ell citat ur en artikel som chefredaktören för tidningenArbetet, , skrivit. konstaterade, menadeindusiriministern, att det har varit en osedvanlig öppenhet här. är naturligtvis en utmärkt man och en skicklig journalist, men jagföreställer mig att han har elt visst intresse av all göra kritik av regeringennågorlunda inlindad eftersom han är regeringen synnerligen närstående. Och detväsentliga med vad han ville åstadkomma kan inle ha varit att berömmaregeringen för dess öppenhet, dä rubriken för artikeln är; "Räta utfrågetecknen kring 80." Jagföreställer mig att som chefredaktör har kunnat väfia rubrik, ochhan måste därför ha haft ell annat syfte med denna artikel än att just skrytamed hur öppen industriministern har varit i de här frågorna.