prot · FY0987 · 1975-12-31 00:00:00 — 2. med anledning av regeringensförslag och motionen 1975:2083 i motsvarande del anta del vid propositionenfogade förslaget lill lag om beslutanderätt för företagareförening i fråga omkreditstöd för arbetsmifiöförbättringar med den ändringen att rubriken tilllagen samt 1 § skulle ha av reservanterna angivna lydelse, innebärande all deföreslagna reglerna om lånegaranti skulle kompletteras med möjlighet att fåstatsbidrag till en del av de koslnader om vilka här var fråga, 3. med bifall till molionen1975:2083 i motsvarande del till Bidrag till vissa arbetsmifiöförbällringar /76 under elfte huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av , 4. med bifall till motionen1975:2083 i moisvarande del hos regeringen anhålla all i börian av år1976 förelades en redovisning av i vilken omfattning lån och bidrag kunnaibeviljas och, om behov därav fanns, förelades förslag om en vidgning av ramenför lånegarantin och/eller siatsbidraget, 5. i den män frågan inlebehandlats under 2-4 godkänna de allmänna riktlinjer för flnansieringen ochutformningen av stöd till arbetsmifiöförbättringar som föredragande departementschefenangett i propositionen. i (c); Som framhöll i ett lidigare anförande har socialulskollelinle besväral kammaren med sä värsl mänga lollningar under de gångna två åren.Förra årel hade vi emellertid en lottningssituation i anledning av bl. a. encentermolion, och det är i anledning av det resullal som den lottningen leddetill som vi nu behandlar här förevarande fråga. Ivår moiion anhöll vi om förslag om någon form av statsstöd tillätgärder för att skapa bättre arbeismifiöer inom industrin - arbetslokaler,maskiner och annal - enligl samma grunder som dä gällde för industrinsomgivningsmifiö. Betydelsen av mifiöinsalser behöver jag här inle orda om. Denfrågan har vi lidigare diskuterat, och där råder det full enighet. Nämndamotion avstyrktes av utskottet, men till utskottets betänkande fogades enreservalion i vilken det framhölls all liksom när det gäller kostnaderna förindustrins omgivningsmifiö måsle uigifterna fören bättre arbetsmifiö bäras avproduktionen. Det var den grundläggande inställningen till frågan. Men, sadereservanterna, med de stora mifiökrav som ställs är det svårt för mångaföretag, särskill äldre sådana, att bära kostnaderna för en angelägenmifiöförbättring eller att genomföra den Isådana fall slår ofta valet mellan att lägga ned företagel och all fortsättadriften under otillfredsställande arbetsformer. När det gäller åtgärder för attförbättra omgivningsmifiön flnns som elt tredje alternativ möjligheten atterhålla statsbidrag. Enligl reservanternas uppfattning var det motiverat att påliknande sätt under en övergångstid sätta in särskilda stimulansåtgärder för enförbättring av arbelsmifiön. Reservanterna uttalade att förslag härom snarastborde föreläggas . Enlottningssituation uppstod alltså, och gynnade reservationen, ochstatsrådet tillsatte den s. k. stimulansutredningen, som lade framsill förslag. I direktiven lill denna ulredning framhöll statsrådet allkosinaderna för arbelsmifiön skall bäras av produktionen. Mol denna bakgrund,sade statsrådet i direktiven, hade de sakkunniga att utgå ifrån all dekostnader som kunde föfia med ett genomförande av förslagen skulle finansieraskollektivt av förelagen genom avgifter. Jag är av den uppfattningen all dessadirektiv i viss mån avvek från beslul. Nåväl,utredningsförslaget har förelagts i en proposition, och det ärbeiänkandel med anledning av denna proposition som vi nu behandlar. Förslagetinnebär att man inför en lånegaranti med ett högsta belopp av . Länen skall återbetalas på sju är, och skall varaamorleringsfria. Totalt skall garantiålagandel gälla 200 rnifi. under 1975och 1976. Lånegarantin skall i första hand gälla förbättringar av arbelsmifiöni små och medelstora förelag. Lånegarantin skall tecknas avföretagarföreningarna i resp. län. För att läcka kostnaderna för räntebefrielseoch andra kostnader som föfier av förslaget och för att infria ställdagarantier föreslås en höjning av arbetarskyddsavgiften. Vihar från sida hälsat detta förslag med glädje. Men vi finnerändå att det har vissa svagheter. Det är en brist i förslaget att del inle -trots att vi framhöll det angelägna i delta i den dä avgivna partimolionen ochi reservaiionen - ger de företag som har sämst lönsamhet och ofta ocksä densämsia arbelsmifiön tillräckliga möjligheter all förändra sin situation. Delkan hända att dessa förelag icke vågar öka sin skuldbelastning ylleriigare. Moldenna bakgrund har vi i en motion med anledning av propositionen föreslagitall statsbidrag skall kunna utgå lill vissa arbetsmifiöförbällringar. På delsättet skulle vi kunna täcka in även de företag som har besväriigheter och sompå grund av en betydande skuldbelastning inle vägar använda sig av låneformen.Statsbidraget skulle knytas till läneformen och utgöra högst 50 96 av de medelsom ställs lill förfogande genom företagarföreningarnas beslul. Det skulleocksä vara tidsbegränsat. Närulskottet har behandlal vär motion har utskoltsmajoriteten inle velat ge sinanslutning till den, utan det är endasl cenlerns representanter i utskottet somhar föfil upp motionen och reserverat sig lill förmän för den. säger utskottet bl. a.;"Problem som föfier med bristande lönsamhet måste enligt utredningenlösas i ell näringspolitiskt sammanhang och kan inte få leda till att justarbelsmifiön eftersatts." Men pä vilket sätt och i vilket näringspolitisktsammanhang skall dä dessa frågor behandlas och problemen lösas? Eftersom detkan vara den ekonomiska situationen som är avgörande kan företaget ställas införtvånget att hell enkelt lägga ner produktionen, då mifion är sådan alt man intekan fortsätta att driva företagel och kostnaderna för en upprustning av mifionär av den storleksordningen, all man inte vägar sig på den skuldbelastning ensådan upprustning skulle medföra. Men om man tvingas att lägga ner företagel,vad leder då detta till? Jo, del leder lill arbetsmarknadsmässiga konsekvensermed betydande koslnader för samhället. Därför har vi, som jag nämnt, föfit uppmotionen i vår reservalion. Jagber med detta, herr talman, att fä yrka bifall till den reservation som ärfogad lill utskottets betänkande. i (s): Jag kommer inte att utnyUja den lid som är anmäld, men jag hoppaskammarens ledamöier ursäktar mig för del. 1propositionen 66 har regeringen framlagt förslag om vissa stimulansåtgärderför arbetsmifiöförbällringar. Dessa förslag grundar sig på stinn ulansulredningens överväganden. Sålundaföreslås alt staten skall teckna garanti för län som skall användas för attfinansiera förbättringar av arbelsmifiön i mindre och medelstora företag.Garantin avser län till ett högsta belopp av . per förelag.Garantiläneätagandet gäller totalt 200 mifi. Länenslöptid är och ränte- och amorleringsfria. För atttäcka kosinaderna för förslaget föreslås en höjning av arbetar-skyddsavgiftenmed . Utskottetsmajoritet tillstyrker propositionen i sin helhet, men utskottet är inle enigl.Till utskottets betänkande är fogad en reservalion av utskottetscenterpartister, som vill gå längre i subvention av förelagen än vadutskottsmajoriteten föreslår. Man vill vid sidan av länegarantin ocksä införamöjligheter till direkta bidrag till de företag som har dålig arbetsmifiö. Vidupprepade tillfällen har den principen lagts fast, attkostnader för arbetsrnifiön skall bäras av produktionen. Denna inställning hadeocksä arbelsmifiöutredningen i sitt betänkande, liksom samtliga remissinstansersom har berört denna fräga. Reservanlerna säger sig ocksä vifia delagrundinställningen, all kosinaderna för en god arbetsmifiö skall bäras avproduktionen. Trols della föreslär reservanterna att bidrag lill företag medlåg lönsamhet och dålig arbetsmifiö skall kunna utgå med upp lill 50 96 av demedel som ställs till förfogande genom företagarföreningarnas beslut. Dettamåste innebära ett avsteg frän principen om vem som skall bära kostnaderna fören god arbetsmifiö. I det förslag som föreligger finns genom ränte- ochamorleringsfriheten en viss subvention. Utskottet anser alt del ärsä längt man kan tänka sig att gå isubventionshänseende gentemot företagen. Problem som föfier med bristandelönsamhet får lösas i ett näringspolitiskt sammanhang, sägs del iproposiiionen, och utskottet instämmer i den bedömningen. All införa eltdirekt bidragssyslem skapar orällvisa mellan de förelag som satsat på en godarbetsmifiö och de som har eftersatt värden av arbelsmifiön. Jag yrkar bifall lill socialutskottets belänkande nr 16 och avslag påden reservalion som är fogad till betänkandet. HenGUSTAVSSON i (c): Som jag lidigare sagt och som också i framhöll ärvär grundinställning att kosinaderna för mifiöfrägorna skall bäras avproduktionen. Detta är en viklig princip. Nusäger alt vi gör avsteg från den principen. Här är del emellertidfråga om att ge även de anställda som arbelar i förelag med dålig arbetsmifiöbättre arbetsförhållanden och skapa möjligheler all trygga sysselsättningenäven i de förelagen. Som jag förut redovisade kan den situationen uppstå attföretag ekonomiskl inle klarar all göra de insalser som behövs för allåstadkomma en god arbetsmifiö. Värtförslag skulle innebära en orättvisa mot de företag som har satsat påen god arbetsmifiö och gynna de förelag som har försummat all göra det, sägerherr i . Det är inte säkert att de företag som har underlåtit allvidta åigärder har gjort det på grund av Qintresse och försummelse. För delförsta har vi , och jag vill undersiryka betydelsen av det, fän nya lagarsom garanterar bättre miljö. Många företag har kanske tidigare föfit de lagarsom då gällde, men de nya bestämmelserna gör all det fordras betydandeinsalser. För det andra har den ekonomiska situationen spelat in. Pä vilket säll man näringspolitiskt skall lösafrågan förklarade inle . Jag får därför nöja mig med del allmännauttalande som finns i proposiiionen och betänkandet. Värt yrkande omstatsbidrag skulle utgå - har vi sagt - ochstatsbidraget skulle vara ell komplement lill de lånegarantier som vi har fåttfram nu trots det motstånd som vi mötte från socialdemokraterna. i (s); Såväl arbelsmifiöutredningen som slimulansutredningen har slagit fastprincipen att arbetsmiljöålgärder skall bekostas av produktionen. Till grundför de nya lagarna på arbeismifiöomrädel ligger arbetsmifiöulredningensbetänkande. När utredningen lade fram det visste man mycket väl att det skullebli långtgående förändringar i arbelsmifiön. finns det möjlighet förförelagen all lösa sina problem genom lån. Man var enig inomslimulansulredningen om all arbetsmifiöåigär-derna skulle bekostas med lån ochalt direkta bidrag inle skulle ges. En dålig arbetsmifiö behöver inlenödvändigtvis bero på försummelser - förelagen kan ha haft svårigheter altvidta åtgärderna. de nu möjlighel att lånapengar på fördelaktiga villkor. Ulskottetär alltså enigt så när som pä centerpartisterna om att den lånegaranti somföreslås går så långt som del är rimligt för att hjälpa små och medelstoraförelag all förbättra arbelsmifiön. HenGUSTAVSSON i (c); Det är riktigt att slimulansulredningen var enig om att inga bidragskulle utgå, men statsrådet hade ju i sina direktiv klart sagt att man inteskulle ha den formen. Sedanvill jag än en gång understryka nödvändigheten av au vi som vividtar åigärder för all få en bättre arbetsmifiö ocksä ser lill allsysselsättningen tryggas inom de olika förelagen. Vi ser del föreliggandeförslaget som en betydande framgång - del kommer all fä stor betydelse förmånga. Men som jag förut framhållit finns del företag som kanske inte klarar denya uppgifterna. Vilka kommer då i kläm? Jo, de anställda vid företagen. HenNILSSON i (s); Det är inte utskottet som skriver direktiven utan statsrådet, ochutskottet kan inle svara på varför direktiven skrivits pä sätt som skett. Menjag förmodar att vad arbelsmifiöutredningen framhållit har haft slor belydelsei sammanhangei. sade i sill delbetänkande all kostnadenför en bättre arbetsmiljö skall bäras av produktionen ulan bidrag. 1 denulredningen fanns representanter för de poliliska partierna, förfackföreningsrörelsen och för arbetsgivarna. Och de var helt överens härom.Ocksä jag tycker att del är en riklig princip. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl., ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt volering uppläsles och godkändes föfiandevoleringsproposition; Densom vill all kammaren bifaller socialuiskoiieis hemställan i betänkandet nr 16röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Anslagtill teckning av aktier i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föfianderesullal: Ja- 222 Nej - 81 Nr 28 med anledning avmotioner om förbud mot reklam från flygplan §21 Anslag till teckning av aktier i Föredrogs näringsutskottets belänkande nr 31 medanledning av förnyad behandling av propositionen 1975:1 i vad avser anslaglill teckning av aktier i . Regeringen hade i proposiiionen 1975:1 bilaga 15under punklen VI:2 (s. 188) föreslagit alt lill Teckning av aktier iStatsföretag för /76 anvisa ett investeringsanslag av . 1 sitt betänkande NU 1975:15 behandladenäringsutskotlet propositionen 1975:1 bilaga 15 - avseende anslag inomindustridepartementets verksamhetsområde - i vissa delar. Punklen 41 ibeiänkandel avsåg anslag lill teckning av aktier i . Sedankammaren återförvisat denna punkt till utskottet förytterligare ulredning hade utskottet härmed avgell nytt betänkande i ämnet. attriksdagen med bifall lill propositionen 1975:1 bilaga 15 punkten VI:2 tillTeckning av aktier i för /76 under fonden förstatens aktier anvisade ett investeringsanslag av . Reservation hade avgivits av herrar Regnéll (m) ochHovhammar (m), som ansett all utskottets yttrande i viss del skulle ha avreservanterna angiven lydelse. Tillbelänkandet hade fogats elt särskilt yttrande av herrar Böriesson i Glömminge(c) och (). Hen REGNÉLL (m): Del är som vi alla vet inle ofta som ell ärende återremitteras frånkammaren till det beredande ulskottet. All så skedde med näringsutskotlelsbelänkande om 80 är vi nog nu alla till freds med, faslän en delav kammarledamöterna lill all böria med reagerade ganska negativt mol tanken.Det är nämligen ell väsentligt bällre beslutsunderiag som kammaren nu ges genomden nya versionen. Utskottet har för sin del fåll lillfälle all la del avväsentlig information, som man inle lidigare haft tillgång lill, och bedömaden. 1 belysning av vad vi nu vel skulle det ha känts djuptotillfredsställande, om ärendet rulinbehandlats utifrån de knappa kommentarernai versionen nr 1. Manhar sagt att älerförvisningen till utskottet var en näsknäpp päindustridepartementet. Sä ser i vafie fall jag absolut inte pä saken. Det harklart framkommit att departementet, när budgetpropositionen skrevs, inle hadetillgång till sådan informaiion som skulle ha motiverat väsentligt längreutläggningar än de som gjordes i budgetpropositionen. Liggerdå ansvaret hos dem som närmast hade att informera departementet, dvs.Statsföretag och dess verkställande direktör, ? Svaret blir all inteheller Statsföretag, , vid den lidpunkten hade tillgång tillnågon ordentlig information. har inför utskottet förklarat - jagtillåter mig att cilera, eftersom del har sagts ocksä i andra publikasammanhang - "att man inle frän NJA fått in en rad uppgifter som maninfordrat". Det är väl ett minst sagt uppseendeväckande besked. Det harlämnats, som jag sade, ocksä i publika sammanhang, senast vidStatsföretags bolagsstämma. Därmedhar man kommit till den nivå där förebråelserna är berättigade. På stämmanförsvarade talesmän för NJA den brislande rapporteringen, åtminstone undersenare delen av våren, med att ledande personer varil utomlands - en förklaringsom väl verkar minst sagt konstig. Om en eller flera toppmän i ett stortförelag är utomlands eller frånvarande av något annal skäl, måsle det välrimligen inom företaget finnas andra som har ansvar för vad som händer och vadsom inte händer. Jagsummerar; kunde i den första versionen av sitt utlåtande inlege kammaren tillräckligt beslutsunderlag, därför att industridepartementetinle ställt sådant lill förfogande i budgetpropositionen. Att departementetinte kunde göra del berodde på all Statsföretag inle lämnat särskildakommenlarer på grund av att dotterföretaget inle i lid slagit larm och intelämnat in vissa infordrade uppgifter. Delta ter sig sannerligananmärkningsvärt, inle minst med lanke pä alll tal om medborgarnas insyn i denverksamhel som bedrivs inom de slalliga förelagen. Nåja,vem som än skall ha näsknäppen var nalurliglvis inle avsikten medåterremissen all utdela en sådan. Avsikten var all få en mera rättvisandebelysning av lägel för 80, och utskottet har, vill jag påstå, lyckatsmed att lämna en sådan belysning. Jag skall nu övergå lill att kommentera del. Utskottetsäger all man håller fast vid sin grundläggande bedömning av projektet. Formuleringen debatterades inom utskottet innan den antogs. Deninnebär all utskottet ser pä projektet 80 som en satsning, motiverad iförsta hand av regionens speciella villkor. Anslag till teckning av aktier i Nr 87 ledamöier känner dem väl efter mänga debatter här i kam- Tnrsdaeen den maren.Länets mänga småbruk har varil ett strukturellt bekymmer, me- 22 mni 1975 kaniseringeni skogsbruket har medfört mindre behov av arbetskraft, och fördem som blivit tvungna att lämna sina uppgifter inom jordbruk Anslag till teckning ochskogsbruk har tillgången på plalser inom industrin varil otillräcklig. av aktier i har varil sparsamt representerad ilänet, och förelagsam- heten i mindre skala har varilobetydlig. Den tradition har i slort sett saknats sorn gjort del möjligt inomvissa andra regioner här i landet för småföretagsamhelen all leva vidare, ochdär tradilion saknas har man med dagens smäförelagarfientliga politik knappastatt räkna med nyetablering i. nämnvärd skala, alllsä endasl obetydliga utbudav nya arr betsplatser. är den grundläggande bedömningen, och den lederfram till behovet av särskilda satsningar i frän det allmännas sida. Attdessa satsningar föreslogs fä formen av ytterligare invesieringar i möttes i fiol - och också, när tanken framfördes på elltidigare stadium - på sina håll med tveksamhet. Kunde inte anslagen göra meranytta om de fick spridning och gick till andra orter än , i vafie fall inågon utsträckning lill orter där det redan finns bostäder, där människorna boroch där en uttunning av aktiviteterna skulle kunna innebära alt den redan tillhögt pris uppehållna samhällsservicen skulle bli än dyrbarare, kanske rent avomöjliggjord? Kunde inle förn-iåner erbjudas den mindre företagsamheten istället för etl stort induslrikon-ibinal? Och var inte erfarenheterna av NJA istort sell sä nedslående all man borde betacka.sig för alt uppleva dem i ännuslörre skala? a. frän moderathäll men viftades bort, ibland tyvärr bara genomatt man misstänkliggjorde avsikterna hos dem som önskade en debatt. Hur som.Stålverk 80 beslöts av en enig riksdag, och därför har nu ett samlatansvar för hur projektet utvecklas. Vadsom skett sedan i fiol är att investeringskalkylerna visat sig alls inle hålla.Stålverk 80 kommer all bli långt dyrare än vad som angavs för för eltår sedan. Konsekvenserna blir två: dels måste mera lånat kapital mobiliseras,dels måsle projektets räntabilitet räknas ner. Båda dessa omständigheterinnebär ytterligare bekymmer, för resten påspädda av det faktum att resultatetför NJA 1974 i stället för en vinst pä 30 ä 35 miljoner som man talade om bleven förlust på ungefär 28 mifioner, inkl. den obetydliga skattebelastningen på3,5 miljoner. Del innebär all företaget inte kan komma med någol egetbidrag lill finansieringen av den projekterade utbyggnaden och att det finnsskäl att ställa sig mera tveksam än tidigare lill frågan i vilken utsträckningden gamla verksamheten i fortsättningen kan generera nya medel för utbyggnaden. Nej,de medlen får lydligen i stort sett las från annal häll. Ytterligare en och en halv mifiard tycks krävas för 80 - en ungefär 30- 106 procentig höjning av fiolårels bud. Detgår ut över andra intressen. Vad som evenluelll lillskjuls från statens sidautöver vad som planerats måste hämtas frän redan hårt ansträngdaskattebetalare. Vad som lånas, obligationsvägen eller i kreditinslilut avolika slag, tränger undan dem som står i redan länga låneköer. Föfiderna avdetta kan på sina håll bli myckel kännbara. Nuhar det sagts alt man kan lila lill upplåning i ullandel. Sådan har delvisredan kommit lill stånd för projektet, men den kan inte fortgå hur långt somhelsl, vare sig för värt land som helhet, där det varit en rusch efterutländskt kapital som kanske kan bedömas ha fört oss i närheten av del tak somfinns, eller för det enskilda företagel, där NJA och moderföretaget.Statsföretag AB, med sin svaga egenfinansiering inle kan anses vara sädanalåntagare som utländska långivare i första hand siktar till. 1det läget finns del goda skäl all på nytt la upp frågan om det inle vorevälbetänkt att bygga ut 80 i tvä etapper. En sådan frågeställning harvarit aktuell för många induslriprojekl. Del är inte något exceptionellt ställer denna fråga ocksä för 80-projeklel. Man har där som påannal håll all väga mol varandra den högre anskaffningskostnad som en deladutbyggnad vanligen innebär - del är inle alllid fallel - mot de finansiella ochadministrativa påfrestningar som ligger i en forcerad uppbyggnad. Definansiella påfrestningarna har vi sent omsider fält besked om. Hur man skallkomma till rätta.med dem har vi däremot inte fått veta. Att påfrestningarna päadministrationen har resulterat i slitningar vel vi också. Inte heller i frågaom styrelse och ledande funktionärer har man kommii fram till nägonövertygande lösning, Fasldet inle direkt är problem kan det väl också sägas att urvissa synpunkler borde vara befiänt av en mindre forcerad utbyggnad, Växtvärkenkommer säkert ändå att vara besvärande. Sådanaöverväganden har resulterat i att vi från moderat håll pä nyll för fram entanke från i fiol, nämligen alt man prövar möjligheten att bygga upp stålverketi tvä etapper. Värtandra förslag gäller rapporteringsskyldighet lill . Utskottet i sinhelhet har i version nr 2 av beiänkandel - i fiuset av vad som förevarit -ansett en sådan föreskrift rimlig ocksä om förfarandet är uppseendeväckande. 1ett särskill yttrande har en representant från vartdera ochfolkpartiet i näringsutskotlet fört fram förslag om någol som skulle kunnakallas konlinueriig övervakning av NJA:s hantering av 80-projektet,är kanske att gå väl långt. Vi moderater ansluter oss lill tanken pärapportering, men vill att den skall ske pä bestämda terminer. Det kravet försfram i den reservation som har avlämnats frän vårt håll. Jagtillät mig i böfian av milt anförande all säga alt den irritation som pä sinahåll visades över att ärendet återförvisades lill näringsutskotlet nu harförbytls i tillfredsställelse och all en bältre informaiion AnslagUll teckning av aktier i AnslagUll teckning av aktier i nu och bör kunnage bällre möjligheter att stötta projektet 80. Det kommerall behövas. Ulskollelsordförande kallade i fiol för olyckskorpar. Vi tillätoss säga att påfrestningama kunde bli sädana alt man borde eftersträvapartnerskap med svenska industrier för att nä en tryggare finansiering och fäen förstärkt förelagsledning. har nog svårt att förneka attdel låg en hel del i vår bedömning. Vad som sipprat ut om samarbetsplaner medKruppkoncernen tyder på alt NJA-ledningen fält klart för sig att ensam inlealltid är stark. Mindre optimistiskt än NJA;s ledning bedömde vi i fiol ocksäsjälva affärsidén med slålämnen, som sedan skulle säfias till konsumenter avtyp valsverk ute i , i och kanske också i andra länder.