prot · FZ09125 · 1975-12-31 00:00:00 — Det fick jag visseriigen inget svar på, mendet är dä intressant alt se i revisionsberättelsen alt visst finns dettertialbokslut som görs upp . Varför har de interedovisais? Ochom det finns rimliga anspråk på att insyn skall ges från industriministernssida, varför redovisades då inte i debatten 1975 revisorernas allvarligasynpunkter, framförda upprepade gånger under föregående år? Varför log man i.ex. inte upp revisorernas upprepade påpekanden att likvidationsbalansräkningborde upprättas? 1 slällel avhånade man ju faktiskt min synpunkt attaktiekapitalet hade förbrukats till mer än två tredjedelar och att enlikvidationsbalansräkning borde upprättas. Heltfantastiskt är det ju också att nu erfara atl läget är så krisartat att trotsatt bolaget fått 40 milj. kr. i statsbidrag och Investeringsbanken eftergivitett lån om 27 milj. kr. är bolagets slällning sä svag atl styrelsen till sluthar begripit att likvidalionsbalansräkningen måste upprättas. Som påpekades idebatten är innebörden av alt icke upprätta en sådan handling den, atlstyrelsen blir personligt ekonomiskt ansvarig för företagets affärer. Vadskall man då säga om den rekonstruktion som görs? Ja, närings-utskottetssocialdemokratiska majoriiei är förtjust. Den uttalar sin lillfredsslällelsemed "del målmedvetna och konstruktiva sätt på vilket den senasle lidensrekonstruktionsarbete bedrivits". Jagvill understryka att jag inte har någon kritik mot dem som varit engageradeaktivt i rekonstruktionen inom själva Svenska Utvecklingsaktiebolagel. Vad jagvill notera är att ell bolag måsle vara förödande nerkört för atl socialdemokraternaskall finna någon glädje i vad som händer och som beröms såsom ett mycketfint rekonstruktionsarbete. Anställda avskedas och rekonstruktionen sker iformer .som dessa protesterar mot. Dotterbolag försäljsåt olika håll på villkor som innebär atl köparen inle betalar utan får betalt.Moderbolaget, , prackas på Statsföretag undertrumpetstötar om hur värdefullt det är för Statsföretag all få lillbaka detutvecklingsaktiebolag som Statsföretag självt gjorde sig av med för några är sedan och somStatsföretag nu inle vill ha annat än om Statsföretag får betalt för all tatillbaka det. Löpande subventioner skall ur olika tekniska fonder på ettstötande säll specialdestineras lill dem som offrar sig och övertarspillrorna. Skattebetalarna avkrävs ytterligare 70 milj. kr. utöver de 120milj. som de redan fått punga ut med för att betala detta socialistiskaexperiment. Enannan fråga som jag vill slälla till industriministern är denna: Kommer detytterligare räkningar? Om man nämligen läser revisionsberättelsen skall manfinna atl där står klart antytt att det finns risk för att förlusterna ochkraven på skattebetalarna kommer alt bli än större än vad som redovisas. Vadgäller rekonstruktionen säger näringsutskottet "alt det inte synesförenligl med statens ansvar som förelagsägare och arbetsgivare all låta denbeklagliga utvecklingen inom den berörda företagsgruppen uimynna i en likvidationsom skulle innebära att värden som har skapats genom verksamheten går lillspillo; all anslällda försälls i svårigheter och all förtroendet för staten somföretagare skadas på etl hell annat sätt än som har kunnai ske genom demissförhållanden som håller på att botas". Vi är överens om all de anslällda inte börförsättas i svårigheter. Men detla socialistiska experiment och dennarekonstruktion har inneburit sådana påfrestningar. Jag vill också påpeka vadsom sägs i det avtal som har träffats för Statsföretags överlagande av SvenskaUtvecklingsaktiebolagel. Där står del följande: "Vidareförutsattes alt Siatsföiretag ges full möjlighel atl vidtaga desaneringsåtgärder som anses nödvändiga i bolaget, även om detta innebärnedbaniningar eller eventuell avyttring av hela eller delar av bolaget." Varhar ni de garanlier som ni talar om här? Nej, i verkligheten är del pä dt annalställe än omsorgen om de anställda som skon verkligen klämmer f n. Inäringsutskoitels betänkande står del alt man är orolig för alt förtroendet förstaten som företagare skulle skadas om man inte döljer misslyckandena i dennaflod av skattepengar. Påden moderala sidan har vi haft en annan uppfattning om hur man borde ha gälltill väga. har redogjort för den. Jag vill bara än en gångunderslryka all vår uppläggning inle innebär alt de anställda skulle få sillaemellan. Vi har särskilda förslag för alt skapa extra garantier på den punkten.Och vad som händer - det bör ju understrykas - om man inle tillskjuter alla dehär skattepengarna i bidrag och del inleds någon form av likvidationsförfarandeär inte att de anställda kommer pä bar backe, utan det är alt längivarenförlorar pengar på sina lån lill del här bolaget. Det är ju det som t. ex.händer vid ett ackordsförfarande. En ny ägare skulle sedan ha möjligheter atlträda lill med helt andra förulsällningar all få verksamheten på fötter. Ettlikvidationsförfarande skulle också i det här fallet innebära atl styrelsen fårstå ett personligt ansvar, eflersom styrelsen inle trots revisorernasuppmaningar har upprättat likvidalionsbalansräkning. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget , m. m. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. Regeringensuppläggning innebär att det mera är längivarna än de anslällda som hållsskadeslösa. Hur långt man är beredd all gä för all hjälpa längivarna visas avatt man lill Investeringsbanken vill ge 27 milj. kr. i ersällning för ett lånsom banken har fäll efterskänka lill . Motivetför etl sådant bidrag till Invesleringsbanken är helt obefintligt. Vadnäringsulskottet har atl säga är all Investeringsbanken har haft betryggande säkerhetför sitt lån men återställde den säkerheten lill låntagaren för att ge bolaget. Utskottet säger sedan atl förlusten alllså inte varresultatet av etl misstag i kreditbedömningen. Men jag kan inle länka mignågot slörre misslag i en kreditbedömning än alt man helt plötsligt lämnarifrån sig säkerheterna! Jag undrar f ö. om del ens är förenligl medInvesieringsbankens reglemente att under etl läns löplid lämna ifrån sigsäkerhet på det sätt som här har skett. Man kan förslå att en socialistisk regering inte vill all etl statsägtföretag som dessutom ligger direki under departementets förvaltning - för detanmärkningsvärda med detla förelag är alt inle Statsföretag ulan haft del personliga, direkla ansvaret, eflersom förelaget har legat underindustridepartementet - skall gå i kvav, så all inte ens lånen kan betalasigen. Det vore ju inte särskilt bra i lider då socialdemokraterna gör enhuvudpoäng av atl man vill socialisera alltmera. Och den allmänna erfarenhetsom vi har atl peka på är att om industridepartementet och densocialdemokratiska näringspolitiken inle är förmögna alt hanlera etl så passlilel företag som del här gäller, hur skulle då planhushållning i praktiken seut, herr lalman? HerrWÅÅG (s) kort genmäle: I den del av anförande som handlade omnäringsulskottets belänkande förelåg uppenbarligen ett misslag när del gälldecitatet: "I detta sammanhang vill ulskoltet ullala sin tillfredsställelseöver det målmedvetna och konstruktiva sätt på vilkel den senasle lidensrekonstruktionsarbete har bedrivits." uttalande görs i den allmännadelen av utskottels betänkande. Mol del anförs inga invändningar vare sig ireservalion 1, 2 eller 3. Del är alllsä ell gemensami ullalande av ledamöternaoch icke etl socialdemokratiskt. HertBURENSTAM () kort genmäle: Herr lalman! Om inte har någontyngre invändning mol mitt anförande är del illa. Lål mig först ägna åt vad som sagts i de tidigareanförandena beträffande värt samråd med personalen. Jag har då självfallet attsvara för departementet. Jaghar inle sell den skrivelse som kommil frän personalen. Om den är skickad tillmig i departementet känner jag inle lill. Jag är dock med- veten om atl den harkommit, eflersom någon riksdagskollega har talat om den. Jag vet således inlevilken eller vilka som står bakom den. Jagvill redogöra för de överiäggningar vi hade med personalrepresentanter frånSamefa i . De begärde vid denna överläggning atl Statsföretag skulle taöver Samefa: Vi hade vid del lillfället fält sä myckel informalion frånrekonstruklionsgruppen och dess ordförande, direktör , atl vi vissteatl Slalsförelag myckel bestämt avböjde etl övertagande av Samefa. Skullevi dä - det är en fråga som jag nu vill slälla lill , ,och , som har beklagat sig å personalensvägnar - tvinga Statsföretag att mot sin vilja överta Samefa? Den frågan skallni svara på. Rekonslruktionsgruppensförhandlingar gick vidare. Man fick kontakt med Telub, del halvslatliga bolagetmed huvudproduklionen förlagd till . Telub gjorde myckel ingående studierav Samefas verksamhei och kunde konstatera alt Samefäs produktion i längasiycken sammanfaller med den verksamhei som bedrivs av Telub och alllsä kansamordnas med denna. Telub hade alllså ett klart iniresse av all la överSamefa. Förhandlingarna har också lett lill del resultatet. Telubgaranterar sysselsättningen för minsl 150 av de omkring 200 personerna iSamefas personalstyrka. Vi har för vårt vidkommande inte kunnai finna annat änall rekonstruklionsgruppen har gjort alldeles rätt. Den har fullföljtförhandlingarna med Telub och iräffal ell avtal. Men vad gör vi dä med den delav personalen som Telub inte kan garantera sysselsättning? Vikom vid överläggningen överens om alt skapa en samrådsgrupp med representanterför företaget, Utvecklingsaktiebolagel och de anställda. Dess uppgift blir atlsöka underlätta övergängen till annan verksamhei för dem som blir friställdamen också alt undersöka förutsättningarna för att under en längre övergångslidsysselsätta dem som är sysselsatta men varslade. Del är etl arbele som bedrivs.Överläggningar pågår med Telub om huruvida man skulle kunna hitta en konstruktionsom motsvarar den som vi gjorde vid Sonab i för all klara 100 jobbdär uppe - där är man på väg all lösa den uppgiften. Omdet skulle vara så all man här inte ens har följl trygghetsavtalelsbestämmelser är det en fråga mellan facket och huvudmannen, och jag förmodaratt de fackliga organisationerna inte kommer att underiåla atl la upp deförhandlingar som i del lägel blir nödvändiga. Jag kommer självfallet alt fördepartementels räkning underrätta mig om vad som har inträffat, på vilka grunderklagomål har anförts. Jagskall bara rätta lill en punkl. De anslällda uppger i sin skrivelse all jag vidöveriäggningar skulle ha sagt all ingen anställd skall känna oro, och detlatolkar man så atl jag lämnade garanti för sysselsättningen hur lång lid somhelst. Jag har sagt att vi skall gå så långl del över huvud taget är möjligtför att trygga sysselsättningen. Det menar jag all vi har gjort med del arbelesom ulförs inom samrådsgruppen. SvenskaUtvecklingsaktiebolagel, m. m. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. säger: Kan vi för Samefasvidkommande finna en konslruklion molsvarande den vi gjort för de anslällda iLövånger - vi har i extraordinär ordning beviljat medel för att slalliga verkskall kunna göra beställningar som kan läggas ut i form av legoarbeten iLövånger - är vi beredda att diskutera det. Jag hoppas alt man vid de fortsallaöveriäggningarna skall kunna klara den uppgiften. Jagstår fast vid alt vi så långt del är möjligt måsle försöka lindra desvårigheter som måsle uppstå för människorna också i dt sådant rekonstruktionsarbetesom del vi nu bedriver. Men vi kan å andra sidan inle ålägga del förelag som nutar över antingen Utvecklingsaktiebolagel eller dotterbolagen att, om det intefinns marknadsmässiga förutsättningar för avsättning av produkterna, ändågaranlera sysselsättningen. inte finner möjlighel lill etlutvecklingsarbete som kan ge sysselsättning ål alla dem som är anslälldai Utvecklingsaktiebolagel kan vi inte ålägga företagel all ändå hålla kvarpersonalstyrkan. Det måste också vara meningsfullhet i arbetet. Men vi kanunderlälla omställningen. Varförhar vi då begärt atl frän STU framåt fä medel för etl arbete iUtvecklingsaktiebolagel under Statsföretags huvudmannaskap? Jo, därför att viförmenar att uiöver det arbele som Utvecklings-aktiebolaget kan bedriva ochkommer atl bedriva för Statsföretag och dess bolags verksamhei börUtvecklingsaktiebolagel kunna ha en sektor som ägnar sig ät uppgifter av externkaraktär. För all denna verksamhet skall kunna påbörjas och byggas upp menar viatt del är rimligt att Statsföretag fär medel till det utvecklingsarbetet frånexternt håll, dvs. frän den slalliga utvecklingsfonden. Är della orimligt? Detankegångar som framförs när man yrkar avslag på dl sådant förfarande är förmig alldeles främmande. Huvudparten av de medel, omkring 300 milj. kr., som vihar i styrelsen för leknisk utveckling går ju lill den privata industrin. Menskulle inte någon del därav kunna gå lill statlig industri eller statligiutvecklings- och forskningsarbete? Jaglycker all man borde kunna föra även en sådan här debatt konstruktivt ochdiskutera vad det är som hänt i Svenska Utvecklingsaktiebolagel, vad det är vibehöver rätta lill och vad vi kan göra för all hindra all en sådan utvecklingsom vi nu har bakom oss uppkommer igen. Fårjag även i denna del börja med atl uttrycka en viss förvåning över att man härinle vill medge alt del är ell utvecklingsföretag vi diskuterar. Då dd gällerell utvecklingsarbete riiåsie man från börian vara på del klara med atl delinte är möjligt alt garantera när och i vilken omfattning ett helt godtagbartresultat kan uppnås. Nusägs del att del är alldeles orimligt all man säljer företaget lill andrainstitutioner eller till moderföretaget och all man inle lar någol betalt utankanske t. o. m. skickar med litet pengar. I vår redovisning över AB Carbox görvi klart all ulvecklingsarbetd inte är dt avslutat kapitel. Man är helt på delklara med att del under de närmaste tvä eller kanske tre årenkommer alt krävas ännu mer pengar - även om man har kunnai påbörja produktionenav en viss del av de utvecklade produkterna - från den som skall ha ansvard förAB Carbox. Del är väl då ganska rimligl all del förelag, dvs. Slalsförelag AB.som lar över också får möjligheter att finansiera åtminstone en del av dessakosinader i annan ordning än att företaget bara lar pä sig uppgiften i klarinsikt om all man skall bära den risk som alllidligger i ett utvecklingsarbete. Vadjag saknat i den här diskussionen är den principiella debatten om ett utvecklingsarbetesförutsättningar och möjligheter, även när ett statligt företag bedriver ettsådant arbete. Jagvågar inte ha någon bestämd uppfattning om i vilken omfattning och i vilkentakt det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs i del här landei gernågot resultat. Vad vi vel är atl vi i vårt land via förelag och institutionerlägger ul nära 3 miljarder för forskning och för utveckling avprodukter, för all pröva nya produkler och vidareutveckla dem och sä småningompåbörja produktionen. Del har sagts mig all man när det gäller nya idéer ochinnovationer är ganska nöjd om av det som prövas kanutvecklas lill atl bli produkter som ger avkastning och återbäring. Av dessa 3miljarder går förmodligen åtskilligt till arbeten som ligger ganska nära denlidpunkl då man kan uppnå ett resultat. Men varie utvecklingsarbete som manstartar innebär ett risktagande, och man måste räkna med all det kan uppkommaförluster . Sä småningom kan arbelel ge återbäring, men detkan ta åtskilliga år innan man kommit dithän. Moldenna bakgrund kan jag inte finna alt de kostnader vi haft för SvenskaUtvecklingsaktiebolagel är sensationella, orn man rnäier i de mån sorn jag härtalat om. Vi är kritiska mot det arbete som uiföris i SvenskaUtvecklingsaktiebolagel av del skälel all man behållii en del avutvecklingsprojeklen och därmed också en del av dotlerförelagen alllför länge.Dciia påtalade jag . återgav från riksdagsdebatten omSvenska Ulvecklingsakiiebolagel cit ullalande sorn jag gjori:"Läser man noggrani vad induslriminisiern har sagi. skall man finna allhan de facio riktar en ganska hård krilik mot Utvecklingsaktiebolagel. och hanger också rätt bestämda direktiv för framliden." Vadvar de direkiiven? Jo, de var en uppmaning lill Svenska Utvecklingsaktiebolagelatt snabbare söka avveckla - dvs. försälja eller fiylta över - en del avproduktionsföretagen. Svenska Utvecklingsaktiebolagel skall inle - del haraldrig varit avsikten - ulvecklas lill alt bli ett produktionsföretag. Del ärdel som ofta är risken med företag av den här typen. Man startarutvecklingsbolag i den goda avsikten att ta vara på idéer, ulveckla produkternafram lill dess man har en produktion som ger återbetalning av en del av dekostnader man haft. Risken är all man i ell sådant utvecklingsbolag blir såintresserad av produktionen all man behäller dotterföretagen alltför . Vihar upplevt del i andra SvenskaUtvecklingsaktiebolagel, m. m. Nr 125 sammanhang. startade en gäng iliden ell utvecklingsbolag där Torsdaeen den utvecklingen gick nästan exakl i denna riklning. I-, , igy har SvenskaUlvecklingsakiiebolaget råkat ut för detta fenomen. Delär möjligt alt vi skulle ha gripit in med en hårdare styrning från SvenskaUlveck- depariemenlds sida, del är del som efteriyses. Här är ell avvägnings- lingsaktiebolaget, problem: Hur mycket av egen handlingsfrihet skall vi lämnaöver till in. m. företagen, och hur hårt skall vistyra, i detta fall från departementets Jagtog upp den frågan men fick inget svar vid det tillfället. Del vardä som, om jag kommer ihåg räll, kritiserade mig och PerSköld därför att direktör i Stats-förelag i en lidningsinicrvju hade sagtall han hade eu bra samarbele med industriministern, och alt vi träffas då ochdå i depariemenld och diskuierar våra gemensamma problem. Mol det var herrBurcnslam yllei-si kritisk och sade: Här ser man vilkel hemlighetsmakeridet är; bakom stängda dörrar förs diskussionerna mellan industriininis-lern ochSlalsförelag. Del är inle lätt au alllid följa de råd som ges, särskilt inte ideiia avseende där de gick i hcli molsiridiga riktningar. Jag har denprincipiella uppfattningen att och regeringens uppgift är alt läggafast ramar, föreskriva den allmänna inriktningen för verksamheterna, följa ochkontrollera dem, men alt vi så långt del är möjligt skall undvika atl gripa ini de olika företagens aktiviteter. Här har vi försökt följa den regeln och harinte gripit in i onödan. Självfallet skall vi lyssna lill personalen ellerföretagsledarna om de ber om det, och se vad vi i sädana sammanhang kan göra. Här har talats mycket om det uttalande som revisorernagjort och önskemålet om likvidationsbalansräkning. Det är rikligl all det gjorts påpekanden. Jag underrättade om alt styrelsen diskuterat detla med re visorerna och all man var överens i princip om all om vi i hösias via skulle få läckning med de 40 milj. kr. nian då beräknade som lillriickliga för all undvika upprällande av likvidalionsbalansriikning, så krävdes del inle någol sådanl av revisorerna. har revisorerna kommil lillbaka och begärt att man skall upprätta likvidalionsbalansriikning, vil ket också styrelsen har gjort. Del intressanta är att styrelsen i del av- .seeiuiet inte varit enig. Jag vel alt de fackliga representanterna i stvrelsen liksom ordföranden reserverat sig riioi beslutel all uppriiiia en likvida lionsbalansräkning. De övriga har dock beslulai alt en sådan skall göras. Man har också förhört sig med två av våra främsta experter på aktie bolagslagen. Den ene förordade upprättande av likvidalionsbalansräk ning, den andre ansåg all man kunde avvakla beslul - om ställde dessa medel lill förfogande var uppriiuandet av en lik vidalionsbalansräkning i och för sig inte nödvändig. Meningarna delar sig alltså här. Frågan lycks inle vara så självklar som några av debauörcrna här har gjort gällande. Jag är inle sakkunnig på områdei ulan har all lyssna lill experter, och i deiia sammanhang har meningarna visat sig vara delade. 1 vilket fall som helst föreligger ju nu en sådan likvida- 74 tionsbalansräkninu som man här harefterfrågat. HerrBurenslam har frågat vilka del var som fick kännedom om detkrisartade läge som förelåg i Svenska Utvecklingsaktiebolagel. Lål miguttrycka del så, atl del var industriministern som fick beskedet. De tidigarebesked som lämnais i frågan hade givit vid handen all några krisproblem i ochför sig inle förelåg, men att del var angelägel all vi försökte åsladkomma enannan ordning. Vi fick en gemensam framställning fränStatsföretag och Svenska Utvecklingsaktiebolagel med en hemställan om allförhandlingar om överföring av skulle las upp mellan staten och Statsföretag. Vi hade i principaccepterat della men parallelll gjorde vi i indusiridepartementd enulväi-deringom Svenska Uivecklingsakiiebolagds verksamhei. Två ulornsiåendekonsulter ansvarade därvid för denna ulvärdering. Dd är anledningen lill altvi inte vidtog andra ålgärder. Med den kunskap som vi hade om Svenska Utvecklingsaktiebolagelhade vi ftaiii lill juni månad 1975 inic anledning all vidla andra ålgärder. OmSamefa hade gåli med en förlust på kanske ytterligare åtskilliga liolalmiljoner- uiöver de 17 miljonerna - då kunde det ha varit aktuellt attdiskutera ell samordningsförfarande, dvs. en överföring avUtvecklingsaktiebolagel och en del av dess dotterbolag lill Statsföretag. Nuställdes vi inför dessa krisartade problem, och vi måsle självfallet vidlaåtgärder för all söka lösa dem. Jag hänvisar i del sammanhangei lill de förslagvi lade fram . Vi påbörjade - vilkel vi också anmälde lill -ell rekonstruktionsarbete, och på della grundade sig det nu föreliggandeförslagel. Jag vill lill della göra bara den refiexionen atl man måsle ha klartför sig alt utvecklingsarbetet för en del av de dotterbolag som överförsännu inte är avslutat. Kostnaderna för delta utvecklingsarbete är inle hellerhell borta. Tvärtom måste det företag som tar över verksamheien framöverdelvis binda sig för ytterligare utvecklingskostnader innan enproduktverksamhel som ger en någorlunda rimlig avkastning kan garanteras. Jagkommer därvid lillbaka till min principfråga. Skall staten svara för etlutvecklingsarbete och la de kosinader detta medför? Jag upprepar all dessakosinader innebär ell risktagande sä lill vida alt man inte nu kan säga närverksamheten kommer atl ge avkastning. Avkasiningen ligger kanske är framåt iliden - hur många är svårl all säga. Men man måsle ta på sig ansvaret för atlutvecklingsarbetet fortsätter. Skulle det sedan visa sig all del varit enfelsalsning, då fär man lägga ner verksamheten. Del intressanta är emellertidalt man i rekonslrukiionsled-ningen och del företag som är berett all la överhar varit överens om atl verksamheien i de dotterbolag vi nu diskuierar börkunna ge avkastning - jag upprepar . Någol ger detredan nu. Som jag sade, ställs det också krav pä de mottagande företagen allfortsätta verksamheterna och så långl det är möjligt ge garanlier försysselsättning ål dem som flyttas över. Del ansvaret har vi tagit vid deförhandlingar som bedriviis. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget , m. m. SvenskaUtvecklingsaktiebolagel, m. in. Jagkan inie se annat än alt rekonstruktionsgruppen har ulfört ell bra arbele.Skulle det ha brustit något i fråga om samrädsförfarande -jag skall undersökavad som ligger i den skrivelse som uppenbariigen har kommit men som jag ännuinte har lagit del av - sä skall vi naturligtvis diskutera del. Jag uppreparatt för den personal som är anställd i Samefa gäller all vi har tillsatt enarbelsgrupp och all vi skall undersöka alla de möjligheter som kan stå lillbuds för att bistå dem som inle kan garanteras en kontinuerligsysselsättning. Jag har i huvudsak självfallet velat uppehålla mig vidUtvecklingsaktiebolagets verksamhet. Det skulle naturligtvis vara intressantalt la upp också etl renl principielll resonemang om slallig företagsamhet.Jag är beredd atl göra del, men vi fär väl lillfälle dä del gäller varven, dädet gäller stålverket och i andra sammanhang.