prot · FY0984 · 1975-12-31 00:00:00 — Eftersom della bidrag storieksmässigtsammankopplats med ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen anser utskottetatt värdebeständigheten av utbildningsbidraget i viss mån blivit tillgodosett.Detta förutsätter dock att den tidigare av i princip beslutadeallmänna arbetslöshetsförsäkringen införs och att ersättningen någorlundaanpassas efter de normer som gäller för sjukförsäkringen. Härvidlag är detsjälvfallet ocksä riktigt att ett skäligt grund- belopp faslslälles för demsom icke före arbetslösheten eller före inträdet i arbetsmarknadsutbildningenhaft nägon inkomst och för vilka således inkomstbortfallsprincipen ej kantillämpas. Viär mycket angelägna om att den nya arbetslöshetsförsäkringen införes så snartsom möjligt. Vi förutsätler all kan få förslag , sä att denya normerna kan lillämpas . Mot denna bakgrund har vi ansett attkravet på värdebeständighet är tillgodosett. Skulle sä icke ske på det sätt viförutsätter fär vi anledning att återkomma lill frågan. Meddetta, herr talman, ber jag än en gång att få yrka bifall till reservationerna1 och 7 samt i övrigt till utskottets hemställan. (vpk): talade inledningsvis om arbetsmarknadsutbildningen somsådan. Det är en viktig fråga - det är vi alla överens om. Men jag kom då alttänka på vad den gamle missionären sade vid ett lillfälle: Försl mäste magenmättas innan man kan framföradel kristna budskapet. Något liknande gällerfaktiskt i fråga om eleverna vid arbetsmarknadsutbildning. Det har talats omdenna utbildning, men del som dessa elever skulle leva av har varit mycketknappt tilltagit. Det har också visat sig alt de elever som hamnai päarbetsmarknadsutbildning i stor utsträckning slutat där så snart tillfälleerbjudits all fä ett arbeie på den öppna marknaden. Utbildningen har inlefortsatts. Vänsterpartietkommunisterna har alltsedan är 1971 återkommit med motioner till omen höjning av de mycket låga grundbidragen vid arbetsmarknadsutbildningen. Underde första åren förde vi fram äskanden om en förhöjningav bidragen för eleverna vid denna utbildning. Vi är del enda parti i riksdagensom har fört fram dessa krav genom motioner. var klaröver att om den skulle få elever till denna utbildning och fä dem att stannakvar vid utbildningen - och därmed få den kvalificerade arbetskraft somindustrin efterfrågade - måste grundbidragen bli högre. Regering och riksdagvar alllid lika njugga. Dämilt parti motionerade hade antalet personer vidarbetsmarknadsutbildning stigit från 11 000 personer är 1960 till 98 000 år1970. Samhället hade med andra ord övertagit en alll större del av företagensinsalser för att utbilda sina anställda eller för alt ge de anställda bällremöjligheter alt klara rationaliseringar och omställningar som skett i ettalltmer accelererat tempo . Över budgeten skullekostnaderna . Företagarna slapp uigifterna som var förknippade med dennautbildning. Under de år som gäll har det inte funnits en klar mälsättning förarbetsmarknadsutbildningen. 1960års arbelsmarknadsutredning, som borde ha analyserat detta komplex,konstaterade i sitt betänkande, som avlämnades , all några delafieradeundersökningar om det totala behovet av omskolning och fortbildning som ell ledi arbetsmarknadspolitikens slrävan all åstadkomma balans pä arbetsmarknaden ejhade gjorts. Utredningenutgick ifrån den som den uttryckte det "grundläggande tanken" all delmoderna näringslivet kräver att de yrkesverksamma har tillgäng lill enfortgående ulbildning och omskolning. Utgångspunktenblev och har hela liden varil företagens behov och inte arbetarnas ellerelevernas. Om del hade funnits en klar målsättning förarbetsmarknadsutbildningen, som hade utgått från individerna, hade del varilsjälvklart för regeringen att finna ell syslem för ekonomisk ersältning undertiden för ulbildning, som inle hade baserats på budgetlägetskonjunkturväxlingar. Så har dock inte varil förhållandel under de omkringfiorton åren fram till . Tillätmig, herr talman, att anföra etl exempel frän 1971. Dä var grundbidraget 575 kr.i månaden för elever vid arbetsmarknadsutbildningen, men socialbidraget -alltså grundbidraget - i var . under vad socialvärden ansåg vara minimum att leva på. Exempletgäller gift man vars hustru är hemma och ulan förvärvsarbete. Famifien har tväbarn, ell och elt . Görsen jämförelse mellan utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning - alllsäsamtliga s. k. förmåner - och socialbidraget som utgörs av grundbidrag ochbarntillägg så blir differensen ännu slörre, dvs. mindre förelever vidarbetsmarknadsutbildningen. ansågs vara skäligt bidrag för elever vidarbetsmarknadsutbildning. Dåvi della är - alltså 1971 - i yrkade på en höjning i linje med vadarbetsmarknadsstyrelsen äskat blev del avslag. Del hänvisades till alldåvarande inrikesministern inle ansåg sig kunna tillstyrka några andra förslagnär det gällde höjning av utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning änen liten höjning av barntillägget. Motiveringen för resiriktiviteten var attdel rådande budgetläget inte medgav några, som del uttrycktes"bidragsreformer". Ochändå var del inle fråga om några bidragsreformer. Det gällde endast attåterställa realvärdet av tidigare utgående bidrag, som redan vid starten varmycket lågt. Förhållandena i della avseende har varit lika år efter är framtill . Vissa höjningar har skett, som enligl regeringen motiverats avprisökningar. De ökningar med . som skett den senasieliden har dock inle svarat mol de kraftiga prisökningarna. Föfiden har blivitall de som böfiat sin utbildning har måst belala en större delav ulbildningen själva genom en lägre levnadsslandard än tidigare års elever. Desvära ekonomiska förhållanden som elever vid arbetsmarknadsutbildningen måsteleva under skapade lill sisl en utbredd opinion bland dessa elever. De ställdeockså kravel pä all utbildningsbidraget skulle höjas till . per månad.Vänsterpartiet kommunisterna var del enda parti som i moiion lill riksdagenframförde deras krav. Opinionen bland eleverna i arbetsmarknadsutbildningenblev rält omfattande och tog sig utiryck i bl. a. strejker och demonstrationer.Även riksdagsgrupperna uppvaktades. ledning tog till ordaoch menade att AMU-elevernas ekonomiska förhållanden måste förbättras. Urelementär rättvisesynpunkt kan del inle vara korrekt all de som deltar i denulbildning del här är fråga om tillsammans med sina famifier skall sittaemellan och framleva i rent ut sagt ekonomisk misär, vilkel har varitförhållandel i della land . Det är också därför som vi ansett delnödvändigt att framföra kraven på en enligl vårt tycke och enligl elevernasuppfattning rimlig förbättring av deras levnadsvillkor. Vi har framfört dessakrav år efter är, men de har inle vunnit anklang i eller hosregeringen. Vimenar all utgifterna för denna utbildning borde åligga förelagen själva. Dennautbildning är sä värdefull ur produktionssynpunkt att företagen må inse att demåsle bära sin vederböriiga del av kostnaderna för den. Dessa kostnader kaninle gå över budgeten. - Det har från regeringshåll förklarats att det finnsinga pengar. Vad skall vi egentligen prioriiera? Så har man svarat frånansvarigt håll när dessa frågor här diskuterats i . Propositionen1975:45, som bygger pä förslag av KAMU, förordar ocksä lagstiftning omarbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildning. Moderalernai inrikesutskottet har, som det har förklarats här, yrkat avslag på förslagetom att förelagen skall vara med och belala utbildningen genom enarbetsgivaravgift. Center- och folkparligrupperna i utskollet har enats om engemensam reservation och vill ha ell mindre uttag än det som föreslås iproposiiionen men accepterar ändå en arbetsgivaravgift. Det föreligger alltsåtre reservationer i denna fråga. Delta med arbetsgivaravgift anser vi från vpkvara ett gott grepp frän regeringen. Företagen bör vara med och belala för denutbildade arbetskraft de behöver. 1övrigl innebär proposiiionen förbättringar när det gäller AMU-elevernasekonomiska situation. Vi är dock överens med AMU-eleverna om attförbättringarna är otillräckliga, Vi understödjer "AMU-elevernas krav om . för alla - även för dem som är under 20 är. Till dettaskriver utskottsmajoriteten i betänkandet att vårt motionsförslag i flera fallkommer att ge kassamedlemmarna lägre bidrag än enligt propositionensförslag. Nuär det dock en myckel liten del av AMU-eleverna som är anslutna lill A-kassanoch som därifrån fär ut de högre beloppen. Här några siffror i dellasammanhang: är enligt AMU-eleverna själva endasl 40 96 av dem anslutnalill A-kassan. De icke anslutna får enligt proposiiionen 1 980 kr.per månad innan skallen är dragen. Av de återstående , som äranslutna till A-kassan, får mer än hälften ut lägre belopp än de . permånad som AMU-eleverna kräver. Detta innebär all omkring 80 96 av AMU-elevernakommer att få ul . Av de somenligl proposiiionen fär ut mer än . är en stor del famifieförsöriare.Enligl AMU-elevernas krav, som också återfinns i vår moiion, skulle derasulbildningslön kompletteras med barntillägg. Deenda som skulle erhålla försämringar enligt AMU-elevernas krav - som återges ivår moiion - jämfört med propositionens förslag är de ensamstående som haft eltA-kassebelopp som överstiger . , men dessa utgör enligluppgift endasl en bråkdel av AMU-eleverna. De söker sig av kända skäl intetill arbetsmarknadsutbildning. Vi bör dock komma ihåg all . förensamstående innebär en väsentlig förbättring jämfört med vad som harutgått i bidrag. Visstinnebär förslagen i proposiiionen förbättringar när del gäller elevernasekonomiska situation i jämförelse med de bidrag som utgått tidigare. Dock ärförbättringarna otillräckliga. Har exempelvis barnfamifier, som enligtförslaget i propositionen skall få ut . före skall därbarntilläggen är slopade, erhållit förbättringar med det nya förslaget? Delhar de knappast. AMU-elevernas krav sädana som de återfinns i vär motion ansesav dessa elever vara rimliga. före skatt utgör 14:20 kr.per timme. Det är sannerligen inget höglönekrav. Men det är betydligt bättre ände ekonomiska förhållanden som AMU-eleverna lidigare och fortfarande fram lillårets slut måste leva under. Ivänsterpartiet kommunisternas motion yrkas alt ulbildningslönen skall gällaäven för ungdomar , och niotionen skifier sig i denna del frånproposiiionen. I denna förslås alt ungdomar endast skall erhållabidrag som vid kontant arbetsmarknadsstöd, de plusstimulansbidraget på . , då även detta bidrag skall beskattas. Det som ärkvar när skatten är dragen är vad som återstår för dessa ungdomar under 20 är. ISverige inträder myndighetsåldern vid . De som uppnätt denna ålder ägerrätt att delta i allmänna val och att rösla på det poliliska parti de anserföreträder deras livsintressen. Då får också de unga själva ta ansvaret försina handlingar. Men dessa ungdomar som myndighetsförklarats av samhälletställs vid sidan om och nedklassas då det gäller lönevillkoren vidarbetsmarknadsutbildningen. Det kan inte kännas särdeles uppbyggligt för dessaungdomar att de måsle, även då de uppnått myndighetsåldern, begära av föräldrarnaalt de även i fortsättningen skall bisträcka lill försöriningen. Deungdomar det här gäller har ju ambitionen att lära sig ett yrke och bordeuppmuntras. Här borde stimulans till i stället för alt ge ungdomarna känslanav att de är ställda vid sidan om. Delta skulle fiäna såväl ungdomens somsamhällets intressen. Deledamöier här i som sökt alt la ungdomarbeislösheten och därmedförknippade frågor på entreprenad borde, tycker man, ge sill stöd åtAMU-elevernas krav på all utbildningsbidraget också skall gälla ungdom under 20är. Sä har dock inte blivit fallet. kommunisterna är ensamt omreservationen till utskottsbetänkandet och kravet från AMU-eleverna. Vadsäger utskollsmajoriteten i denna fråga? Jo, den måste i sin skriv-, ningbekänna all om antar propositionen såsom föresläs i ut- skoltsmajoritetensbetänkande kommer t. o. m. försämringar alt inträda för ungdom under 20 är. Tillät mig, herr lalman, cilera vad utskolts majoriteten härvidlag har att anföra i beiänkandel nr 14: "För ungdomar blir bidragsnivän lägre än f n. såvida de inle är ensamslående föräldrar eller har räll till arbetslöshetskassa. Vid reformens ikraft trädande behöver mot denna bakgrund övergångsvis föreskrivas alt den, som forlsäller en lidigare påböfiad ulbildning, skall ha rält till minst oförändrade förmåner." Utskoltsmajorilelenär alltså klar över att det blir försämringar för dessa ungdomar efter attbeslutet trätt i kraft . Men för all förhindra opinion frånde drabbade ungdomarna uppmanas regeringen och arbetsmarknadsmyndigheterna allse till, att försämringar inte drabbar dem som redan går på denna ulbildning.Den ungdom som skall rekryteras till arbetsmarknadsutbildning efter den 1januari 1976 fäster man lydligen inte någol avseende vid - den har ju ingenerfarenhet av tidigare förhållanden. Jag yrkarbifall till reservaiionen 3 vid punklen 23. Dådet gäller utbildningsbidraget för liden den t. o. m. iår anser vi i likhet med AMU-eleverna alt den föreslagna höjningen avgrundbidragel med . frän är klart otillräcklig. Delta beloppligger ju långl under vad lönlagarna kunnat uppnå vid årets löneförhandlingar.De svarar inte ens mol de prisökningar som har skett. Vårt"förslag om höjning med . frän är rimligare och helt ilinje med vad LO har ansett och vad som framförts av AMU-eleverna. All de 40kronornas höjning är för låg poängleras också i moiioner från enskildafolkpartister och ledamöier av . Såsent som för omkring sedan var folkpartisterna med om all avsläAMU-elevernas krav om . i grundbidrag såsom del framfördes i vår motion.Del är därför underligt all de nu i egen moiion har ställt jusl della krav somde var med om all avslå. När man läser de tvä motionernafrän ledamöier och enskilda folkpartister får man denuppfattningen alt del mera är företagen motionärerna ömmar föranindividerna-AMU-eleverna. Folk-parlisterna såväl som centerparlisterna haremellertid sedan i utskollet frångått dessa moiionskrav -1, o. m. det - ochtillsammans med de övriga partierna enats om en skrivning som avvisarAMU-elevernas krav om . fr. o. m. och fram till dess den nyareformen genomförs . Deltalas i utskottsbetänkandet om tröskeleffeklen - att det kan befaras attpersoner som tänkt söka sig lill arbetsmarknadsutbildning väntar då de nya normerna tillämpas. När regeringen ges, som del heter iskrivningen, "ell allmänl bemyndigande all om silualionen så kräver detvidta härav föranledd bidragsjuslering" är del inte individerna -eleverna vid AMU-utbildningen man länker pä, utan någonting helt annal. Om delskulle bli få som accepterar erbjuden utbildning pä grund av de låga bidragenfram bör regeringen vidta åigärder 11 protokoll 1975. för en bidragsjusteringuppåt. Folkpartielsoch representanter tog inle hänsyn lill del mänskligaperspektivet, lill eleverna vid AMU-utbildningen, då deras moiioner i anledningav proposiiionen skrevs. Och man gav snabbi med sig inför trycket och gickifrån sina yrkanden. Jag yrkar bifall till reservaiionen 4 vid punklen 24 där del föreslås200 kr. i höjning av grundbidragen fr. o. m. lill eleverna vidarbetsmarknadsutbildningen. HenNORDGREN (m) kort genmäle: menar all förelagen skall belala dessautbildningskostnader själva, och har med en viss lillfredsslällelsekonstaterat att och representanter iinrikesutskottel tagit avstånd ifrån moderata samlingspartiets representantersståndpunkt i finansieringsfrågan. Vad finns det, , för anledninglill att jusl den här utbildningen skall betalas av förelagarna? Är inte denlika värdefull för de personer som får utbildningen? Jagdelar uppfattning att det kan vara besvärligt, och alt det harvarit besväriigl, för AMU-eleverna alt klara sig pä de bidrag som de fält, menall en viss grupp i samhället skall belastas med kostnaderna förstår jag inle.Jag har i lidigare inlägg belyst hur negativt de här ökade belastningarna päförelagen verkat, speciellt vad gäller de små och medelstora företagen. Ävenför landsting och kommuner blir problemen slora. Redan fr. o. m. 1 januari 1976belastas förelagen med 11 96 för ATP, 8 96 för sjukförsäkring, förfolkpensionering, 0,125 96 för delpensioneringsförsäkring, 0,02 96 förlönegaranti, 0,4 96 för arbetslöshetsförsäkring, 0,25 96 föryrkesskadeförsäkring, 0,13 96 för arbetarskydd, för vuxenutbildning,0,för arbetsmarknadsutbildning och 0,4 96 för allmän arbetsgivaravgift.Sammanlagt blir det . Är del då rimligt att ylleriigare belastanäringslivet, de arbetskraftsintensiva förelagen, med ännu högre avgifter? Delär att säga nej lill ökade avgifter, att skapa en rättvisarebeskattning, så att även de företag som ibland brukar tala varmtom, de mindre och medelstora, har möjligheter att fortleva. Hen LORENTZON (vpk) kortgenmäle: Inledningsvis sade att han erkänner att del lidigare harvarit m.ycket svårt för AMU-eleverna att klara ekonomin. Men, , årefter år har del förelegat motioner i denna riksdag om all någol höja bidragenlill eleverna inom arbetsmarknadsutbildningen och ge dem en litetmänniskovärdigare tillvaro. Vafie är, såväl i utskott som i riksdag, haremellertid och hans partikamrater varit negativa. Att nu medgeall del har varil svårt för dessa elever tidigare är väl ändå så att säga enbekännelse under galgen. har ju t. o. m. regeringen och det slorasocialdemokratiska partiet erkänt svårigheterna och kommit med etl förslagsom är betydligt bältre och ger dessa elever en drägligare tillvaro än den detidigare har haft. Vadsedan beträffar frågan om företagen och arbetsgivaravgiften måste nog herrNordgren vara på del klara med att när beslutar om arbetsgivaravgifti det här fallel, om del nu blir eller , sä är det förmodligeninle sisla gängen man fattar ell sådant beslut. Det kommer säkeriigen betydligtfler förslag, som går ul på att arbetsgivarna och förelagen skall vara med ochbelala, framför allt när de har verklig nytta av vad som sker. HerrNordgren nämnde de olika avgifterna som betalas av förelagen, men han sadeingenling om de subventioner på mifiardbelopp som statskassan vage är ger tillframför alll storföretagen. Jag är överens med om alt de mindreföretagarna inle får tillgodogöra sig dessa subventioner pä del sätt som destora förelagen gör. Dessa skulle med sina mifionvinster, i vissa fallmifiardvinster, inte alls behöva bidrag men ändå kan de kamma hem dem därföratt de har den verkliga maklen i det här landet, . Nej,man skall jämföra arbetsgivaravgifterna med subventioner och bidrag somföretagen inhöstar i detta land, och del skulle bli en hel roman om jagåterigen skulle läsa upp dem. Jag har gjort del förut i denna riksdag och jaganser del onödigt att göra det i det här sammanhanget. HerrNORDGREN (m) kort genmäle; Om är överens med mig om alt det är besväriigl för demindre och medelstora företagen - som utgör en betydande del av det svenskanäringslivel och sysselsätter etl stort antal människor - borde medverka lill en annan och rättvisare beskauning - avgiftsbelastning - änden som talat för. Del vore etl steg i rätt riktning, herrLorenlzon. AMU-eleverna har del besvärligt, säger herrLorenlzon. Ja, men vi har i inrikesutskoltet medverkat till en betydandeförbättring för dessa elever. (vpk) kortgenmäle: Del skulle vara ett sleg i rätt riklning, menade , om jagtalade för all de mindre företagen skulle få lättnader när del gällerarbetsgivaravgiften. Jag är helt överens med honom om det, del har jag sagttidigare, och vi har ocksä lidigare här i krävt lättnader i deltaavseende även för kommuner och landsting som belastas av denna avgift vilkenbidrar lill att skapa en omfattande inflation och höja skatterna varigenom detocksä blir svårare för kommunerna att genomföra reformer och annat. Jag är intealls motståndare lill att den frågan också ses över. Men vi slipper inte ifrånarbetsgivaravgiften, . Den har kommit för all stanna, och denkommer att bli betydligt högre. Men på vissa områden - för kommuner ochlandsting och även för de mindre företagarna - mäste det ske lättnader. Hen (): Jag skall inle della i debatien om arbetsgivaravgiften och vilka somskall belala den. Lål mig bara säga all om man gör alla de undanlag som här hardiskuterats mäste del för övriga arbetsgivare bli en så hög arbetsgivaravgiftför all fä in samma inkomster som alt del är svårt alt länka sig en avgiftav sådan storlek. Menvad vi diskuierar i huvudsak är arbetsmarknadsutbildningen. Den har fåtten alll slörre betydelse i vårl samhälle. Frän en ringa böfian i samband medden ekonomiska krisen på 1930-talel böriade man med en ganska omfattandeulbildning av arbetslös ungdom av mer allmän karakiär. Sådan hade också prövatsi slutet av . Under 1940-lalel fick vi en mera direktinriktad yrkesutbildning, men denna var av obetydligomfattning. Under 1960-talel tog ulbildningen fart, och del kan man belysa iföfiande siffror. Är 1960 var i genomsnitt 6 580 personer iarbetsmarknadsutbildning. var antalet 40 660 personer . Arbetsmarknadsutbildningär ett av många medel i vär arbetsmarknadspolitik. Som målsättning har dennapolitik alt ge arbeie åt alla. Därför måste i ell land med så högsysselsällningsnivå som vi har i behovel av individuella stödåtgärderbli myckel stort. Socialdemokratinanser alt det är en fundamental uppgift för samhället alt tillgodose rättentill arbeie. För att förverkliga della måste samhället ha olika medel till sittförfogande. Undersökningar visar all de som har svårast all fä ett arbeie är desom har olika slag av handikapp, har sociala problem, är utslagna frånarbetsmarknaden, är kvinnor med lång bortovaro frän arbeismarknaden ellertillhör dem som söker sig dit. Men i botten på alla dessaproblem ligger ofta all de dessutom har en svag grundutbildning och ingen ellermycket dålig yrkesutbildning. Därförmäste samhället spela över etl brett register när del gäller alt förslärka desvaga gruppernas ställning i vårl samhälle och ge dem som tillhör dessa enmöjlighet alt förverkliga sig själva. I det arbelel är de olika förslagen omarbetslivels demokratisering viktiga. Men vi måste också förbättrautbildningsmöjligheterna. För nägon timme sedan antog förslaget tillförbällring av vuxenulbildningsstödel som är en logisk föfid av riksdagensbeslul om rätten till ledighet vid studier. proposilion som vi nu behandlar föreslås förbättringar pä niånga punklerinom arbetsmarknadsutbildningen. Den viktigaste är de förbättradeutbildningsbidrag som föreslås. De som är arbetslöshetsförsäkrade får ettbidrag per dag varierande efter det dagsbelopp de är försäkrade för i sinarbetslöshetskassa. Beloppen kommer att variera . Är man icke berättigad lill arbetslöshetsunderstödutgår ersättningen med . per dag, om man fylll . Omräknade imånadsbelopp varierar summorna . Beloppen blirskattepliktiga och berättigar lill ATP-poäng. Dessabidrag får man, som jag förut sagl, om man fylll 20 är eller om man är under 20är men kvalificerat sig för all erhålla ersättning frän erkändarbetslöshetskassa eller har vårdnaden om barn. Förungdomar som är berättigade till kontant arbetsmarknadsstöd föreslås endagsersällning av . Gemensamt för dessa bidrag är all utöver vadman erhåller i ersältning vid arbetslöshet skall utgå ett dagsbelopp av . Principenför de nya bidragsreglerna är att de skall täcka ell inkomstbortfall. KAMUdiskuterade olika former för del nya bidragels konstruktion men kom fram tillaU det nu föreliggande förslaget var det bästa och mest realistiska.Föredragande statsrådet ansluter sig också till detsamma liksomutskottet och det övervägande antalet remissinstanser, bl. a. sex elevråd vidAMU-cenler. Några remissinstanser förordar ett enhetligt bidragssystem. Dettagör ocksä styrelsen för , som föreslår enutbildningslön på . Dellaförslag föfis upp i en reservalion frän kommunisterna vidutskottets betänkande. Självfallet kan man tycka att t. ex. beloppet 1 980 kr.är för litet. Jag tror inle att nägol studiebidrag eller nägonförsäkringsförmän fyller alla önskemål. Det gör icke heller det belopp som vinu skall besluta om, men det ger dock en högre ersättning än om man gårarbetslös och måste därför utgöra en stimulans att skaffa sig en bättreutbildning.