prot · FY0979 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag är lika intresserad som av att vi skall fånågot till inlandet och andra orter än , men del är ju tack vare Stålverk80 som vi skapar en möjlighel all få någonling lill de orterna. Man behöverinle klaga så förfärligt myckel över hur suget till utarmar inlandet.Suget till , suget till , suget lill har ju funnitsårtionde efter årtionde. Del blir väl inte värre om suget nu går inom länet istället för utom länet? Kan vi inle ändå vara överens om alt just 80ger oss hell andra möjligheter att salsa pä en riktig regionalpolitik än vi harhaft förut, i stället för alt oja oss över alt 80 innebär elt sug? HerrHÄLL (s) kort genmäle: i Holmgärden noterade att jag i mitt inlägg sade au jaginte tillhörde vare sig styrelsen för NJA eller Statsförelag och följaktligeninle kunde väcka förslag där. Han frågar varför då inle det här förslaget ändåkan komma - kontakterna mellan socialdemokraterna i denna kammare ochregeringen bör väl, säger , vara sä pass goda att man kan förafram det den vägen. Man får väl försöka att åtminstone vändasig måttligt i den här debatten. Det är ju just della som man reagerar emot.Man säger alt riksdagsmän inte skall ta nägol initiativ och väcka nägon motioni som skall kunna fästa regeringens uppmärksamhet på denna sak. Menardå i Holmgården alt jag skulle ha lagit kontaki med förslagsvisindusiriministern och den vägen väckt frågan? Om det hade gått - vilkel jaginle har en aning om - skulle del alltså ha befriat kammaren från att ta denhär debatten. Men jag förstår inle inlägg. Närdel gäller den långsiktiga rävaruförsöriningen förlitar man sig pä au del intekommer att uppstå någon sådan situation som man här befarar. Jag glömde attsäga - men kan gärna säga det nu - all jag anser all man skall sträva efter atti största möjliga utsträckning förädla den malm som vi bryter. Personligenkänner jag mig inle lill freds så länge man exporterar rågodsel, som man nugör. Jag menar därför all del dä finns anledning, , all se lillatt man har vad jag betraktar som verkligt långsiktig försörining av rägodstill förädlingsindustrin, kanske också lill en betydligtstörre och mer sofistikerad förädlingsindustri än den vi nu har. Avslutningsvisvill jag till i Holmgärden säga: Jag förstår inte alls all herrJohansson är helt oförstående inför behovet och värdet av ensammanläggning av dessa företagsenheter genoin en fusion, när jag vel all herrJohansson i andra sammanhang har varit oerhört aktiv då del gällt all sammanslåandra näraliggande verksamheter - det är ju ganska bekant i vid delhär laget. Man har således en uppfattning när del gäller den verksamhel mansjälv bedriver och en annan uppfallning när del gäller del som här haraktualitet. HerrJOHANSSON i Holmgården (c) kort genmäle: Lät mig bara säga till , när han vill göra gällande alljag inte har bidragit lill att hyfsa den debatt som har förekommit om NJA, altjag verkligen inte har medverkat lill att dra ned debatien. Man kan starktifrågasätta om inte har gjort det. Sedanlycker han all vi ändå inle skall klaga över suget frän och säga all delär oroande för länet. Jag har inte klagat över att del komnier från . Jaghar sagl all del är ell sug frän de delar av länet som varitutomordentligt starkt hotade. Del har ju själv understrukit frånden här platsen bara . Gentemot detta måste viåstadkomma någonting. Det har vi också hela liden lidigare varit ense om, detbehöver inle alls diskuteras. Tillherr Häll vill jag säga all hela utvecklingen väl ändå visar alt del för deförelag det här är fråga om inle har varit nägon angelägen uppgift attåstadkomma en fusion. Om del hade varit det, skulle de givelvis själva haaktualiserat frågan i nägol sammanhang. Hansäger sedan alt jag ju är företrädare för dem som vill fusionera, och del ärväl ändå oförsvariigt att jag nu inle vill lägga ihop de här stora företagen.Om jag hade haft förelag i den mifiardklass där NJA och befinner sig,skulle jag inte ha funnit del angeläget. Men om de ligger i 30-mifionersklassenkan det vara angeläget med en sammanläggning. Jag tror all det finns vissagränser. Jaghar också redovisat att jag tror alt det framför alll inle är enangelägen uppgift att slå ihop de här förelagen. Det är möjligt att del blirdel , men för ögonblicket är delta absolut inte del riktigaste. HerrHÄLL (s) kort genmäle; Jag böjer mig "naturligtvis"för i Holmgården insikter i förelagsekonomiska sammanhang ochskall därför inle föriänga den här debatten. Hen HOVHAMMAR (m); Tillät mig försl konstatera alt när näringsuiskoltel förra året i samband medbehandlingen av proposiiionen 64 om finansiering av ett nyll stålverk i Luleåbehandlade motionsyrkanden om samplanering mellan de statliga förelagen iNorrbotten m. m. framhöll utskottet bl. a. följande; "Utskottet trorliksom molionärerna all etl utbyggt regionall samarbete inom den statligaföretagssektorn skulle kunna visa sig värdefullt men finner inle skäl allföreslå all skall utfärda några särskilda anvisningarhärvidlag." föfide den gängen utskoltsmajoriteten och avslogmotionsyrkandena. Dennaturliga förklaringen lill detta är att del ingår i Statsförelag AB:s uppgiftall främja en samverkan mellan de i koncernen ingående förelagen som kan höjagruppens effektivitet. Del är ju, herr lalman, en av de allra viktigaste ochstörsta uppgifterna som Statsföretag har. Nuvill socialdemokralerna och vpk plötsligt gå lill regeringen och anhålla om enutredning om förutsättningarna för sammanslagning av - delta trolsalt del hävdades, i samband med debatten om 80, all maninom kommer all utarbeta en från koncernsynpunkl lämpliglösning av NJA:s framlida malmförsörining. Vadär det då egentligen som föranleder den här brådskan? Vilka kan skälen varalill all man inle vill invänta resultatet av del arbete som lydligen pågår inomStatsföretag ? Såvittjag kan förslå har man inom socialdemokratin tappat förtroendet förkoncernledningen i eller ocksä anser man inle att del därarbetas tillräckligt snabbi. Omman nu inte har förtroende för ledningen av lycker jag all manbör la konsekvenserna av del, tala klartext och se till all få ledningen utbyttmol en i förhållande lill regeringen följsammare sådan. I annat fall bör manåtminstone ge en chans all självt komma lill överväganden ochbeslul. Jag lycker del är riktigt att man beträder en sådan väg. Menom del i stället är på del sättet all man inom socialdemokratin anser - vilketdel kan flnnas anledning tro - att det går alllför långsamt med utarbetandet avförslag lill samgående, så bör man inle göra en parallell utredning ulan krävabesked av om vilka svårigheter som elt samgående mellan NJAoch skulle möta. Del är en rimlig begäran alt man gör pä det sättet. Rätt ofta anklagas vi moderater av socialdemokralerna för att vi hargranskal och kritiserat 80. Del heter bl. a. all vi inte ger destatliga förelagen någon arbetsro. Vi petar i förelagens skötsel, brukarnäringsulskollels ordförande säga. Ja, men vad är del egentligen somsocialdemokraterna själva håller på med nu? Jo, de vill tillsätta enparallellutredning till det arbeie som fakiiski pågår inom . Dåkan man ju undra om del är någon form av arbetsro alt tillsätta en sådanulredning. Fränmoderat håll anser vi del vara en lämplig lingens ordning att försl se efteroch utvärdera vad AB Statsförelag komnier lill för resultat i fråga om en samverkanoch därefter ta slällning lill vad som evenluelll bör göras, i stället för altsom socialdemokrater och kommunister begära en ny ulredning i ärendet. Jag ärglad över all åtskilliga lalare här , bl. a. ledamöter av denna kammarefrän - som ju bör vara väl initierade i denna fråga - har anlagtliknande synpunkler. Med del anförda ber jag all fä yrka bifall lill reservationen 1. Hen LÖVENBORG (vpk): Denna debatt drar lydligen ul pä tiden litet längre än som var avsett,och del är klart att dessa frågor engagerar inle minst oss påNorrbotlensbänken. Det handlar ju om ödesfrågor för länet, om omfattningen avmalmbrytningen och om all få bästa möjliga samordning lill stånd mellan destatliga företagen som spelar en sä slor roll där uppe. Härhar man nu också litet periferiskt varit inne på 80 och på deninflammerade debatt och kampanj som förekommit under senare lid. Jag skall nuinte riva upp den debatien igen ulan konstaterar bara all borgerlighetens ochstorflnansens gemensamma kampanj mot en utbyggnad av järnförädlingen iNorrbotten - ty det är ju det som det här handlar om - inte är någontingmärkligt. Del ligger tvärtom i linje med den verksamhet som harbedrivits gentemot med ibland försåtligt baktalande,ibland med öppna attacker för all förminska eller omöjliggöra vikligainvesteringar. Delär inle heller så konstigt all slorflnansen vill all malmexporten skall varadel dominerande. När förstatligades fick ju Grängesbergsbolaget mängahundra mifioner, som bl. a. investerades i en slor malmflolla. Dessutom fickbolaget ell avtal om all all LKAB-malm skulle skeppas ul medGrängesbergsbolagets bålar, och då har man nalurliglvis från del hålletintresse av all malmexporlen hålles på så hög nivå som möjligt och all planernapå vidareförädling bromsas. Andradelar av svensk siorfinans vill av andra skäl behälla karakiär avhalvkoloniall eller i huvudsak råvaruproducerande område. Men den ambitionenbör inle vara regeringens. Det är därför del är så vikligl - vilkel vi alltidbetonar - all man gör allt som är möjligt för all utveckla den statligaföretagssektorn i Norrbollen. Och dä finns del inget annal sätt än all salsa päen mycket långt gående förädling. Belräffandesamordningen av de statliga förelagen frågade i varförman inle har kommit på denna lanke lidigare inom de statliga företagen. Ja, delkan man naturiiglvis fråga. Men faktum är - del har vi kunnai konstatera - allföretagen har dragit ål var sill håll. Bolagen har haft sina egnaförelagsledningar, som var och en har slagit vakt om sitt revir. När vi hartalat om att man har agerat som konkurrenter, inte som samarbetspartner, så ärdetta realiteter. Ensamordning är givetvis förnuftig. Men de borgerliga vill nu inle all riksdagenskall göra nägol särskilt uttalande i frågan utan tycker all del räcker med alllila lill . Jag menar emellertid att erfarenheterna av denlidigare verksamheten och erfarenheterna av de lidigare slitningarna ochkonkurrensambitionerna har visat att man inle kan lila till Statsföretag, ulanriksdagen har all anledning all ge sin mening lill känna och begära enulredning. Målsättningenmåste enligl vårt sätt alt se vara all export av den förädlade varan blirhuvudsaken i stället för export av råvara. Vi skulle alltså önska att LKABförvandlades frän i första hand malmförsäfiare lill försäfiare av järn, ståloch förädlade produkter, all malmbrytning och malmförädling blev en löpandeprocess. Del var f ö. tanken bakom det första malmavtalet medGrängesbergsbolaget. All sedan giriga profitinlressen vunnit insteg även istatliga förelag med omedelbara och riskfria, stora vinster är en annan sak.Del visar bara hur destruktiv vår nuvarande produktionsordning egentligen äroch all den andan kan smitta av sig på statliga förelag. Mönstret måste brytas,och del underlättas genom en samordning mellan och . HerrSvanberg sade lidigare -jag begärde då ordel för en replik men fick del inle -all befolkningen i malmfälten förvisso har rätt att slälla krav när det gällermalmbrytningen och förädlingen. Vi lycker all del hade varit på sin plals - detär därför vi har reserverat oss - all utskollet också hade ställt litet längregående krav än man här har gjort. Delfinns verkligen anledning för all ta myckel allvarligt på frågan omden fortsatta malmbrytningen. För de flesta bör det stå klart all man , settfrån malmfältens synpunkt, håller på att såga av den gren man sitter på. LKABhandlar ungefär som om man tänkte: Efter oss må syndafloden komma. Låter manutbrytningen av gruvorna ske i nuvarande takt kommer framlidens dom all blihård både över LKAB-ledningen och över de politiskt ansvariga, som lätrovbrylningen fortsätta. Överliiggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskollels hemsliillan. dels reservationen nr 1 avherr Regnéll m. fi.. och förklarades den förra proposiiionen vara medöverviigandc ja besvarad. Sedan i begiirl voteringuppliisies och godkiindcs följande voteringsproposilion; Densom vill all kammaren bifaller näringsulskollels hemsiällan i betänkandet nr18 punkten I rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservaiionen nr 1 av m. fl. Vidomröslning genom uppresning förklarades ivekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkslälldes. Dennaomröstning gav föfiande resultat: Ja - 151 Nej - 150 Proposilioner gavs pä bifall till dels ulskollelshemställan, dels reservationen nr 2 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskoltetshemställan i betänkandet nr 18 punklen 2 rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i . Vid omröslning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja - 285Nej - 16 Ulskollels hemsiällan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i , och förklaradesden förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller näringsutskotlelshemställan i betänkandet nr 18 punklen 4 röstar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen nr 3 av i . Vid omröslning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr Lövenborg begärde rösträkning verkslälldes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav föfiande resultat: Ja - 285 Nej - 15 Ulskollels hemsiällan bifölls. 8 protokoll 1975. Nr 79 § 4 .-, ,q-jr betänkande nr 19 med anledning av mo- -_ lionerom slalliga förelag. 1 delta belänkandebehandlades motionerna 1975:178 av i m. ft. (s),1975:629 av i Gäddvik m. fl. (m), 1975:920 av iGäddvik m. fl. (m), 1975:926 av hen m.fl. (m), 1975:1618 av herrarGreen (s) och (), 1975:1626 av m.fl. (c, m, fp) samt1975:1629 av m. fl. (vpk), vari hemställts alt hosregeringen skulle anhålla om en utredning av frågan om åstadkommande av ettstatligt rederiföretag i syfte att svara för bl. a. de slalligasjötransportuppgifterna. 1. beiriiffande lokaliseringspoliliska insalser avstatliga företag att skulle avslä molionen 1975:920, 2. beträffande verksladsrörelsen vid vissa slalligaverk all skulle avslå motionen 1975:178. 3. beträffande redovisningsprinciper förstalensvatlenfallsverk all skulle avslå molionen 1975:629, 4. beiriiffande domänverkets arrendeavgifter attriksdagen skulle avslå motionen 1975:1618, 5. beträffande koncernbidrag inom Siatsföretagsgruppenall skulle avslå motionen 1975:926. 6. belräfffande försöksverksamhet med hiilsokostlinjevid SARA:s restauranger att skulle avslå molionen 1975:1626. 7. beträffande statligt rederi förelag att riksdagenskulle avslå motionen 1975:1629. Reservalion hade avgivits beträffande statligtrederiföretag av i (vpk) som ansett all utskottet under 7bon hemsliilla attriksdagen med bifall lill molionen 1975:1629 hos regeringen begärde enutredning av frågan om åstadkommande av elt statligt rederiförelag i enlighetmed vad reservanten anfört. Till betiinkandet hade fogats ell särskilt yttrandebeträffande koncernbidrag inom av herrar Regnéll (m) ochSiegbahn (m). HenHALLGREN (vpk); kommunisternas moiion nr 1629 tar upp 114 frågan om alt utreda möjligheterna all åstadkommaett statligt rederi. Vårt parti har itidigare motioner påtalat nödvändigheten av en slörre Nr 79 samhälleligsatsning på sjöfarten. Samhället förfogar f n. över en för- Tisdaeen densvinnande liten del av befintligt tonnage. Detta för i sin tur med sig <-, ,q-jr att statsägda företagendera måsle chartra privatägda fartyg eller anlita privata rederier föratt klara sjötransporierna av sina produkter. Koslnadsmässiglär sjötransporter vida överlägsna andra transportgrenar. I hamnutredningensbelänkande nr 1971 redovisas vilka besparingar som skulle kunna görasvid äret-runt-sjöfart på för fyra slörre förelag. Besparingarna påtransporlsidan skulle enligl utredarna uppgå till ca 35 mifi. är tre statsägda - , och - och de skulle tillsammansha gjort besparingar pä 25 mifi. Imolionen påpekar vi också del växande behovel av sjötransporter för destatsägda förelagen, bl. a. på grund av riksdagsbeslutet om uppförandet avStålverk 80 och ell koksverk i . Satsningen på ell samhällsägtraffinaderi ökar ylleriigare behovel av ett statsägt rederi och statligttonnage. Man kan ocksä förutse all den ökade statliga satsning pävarvsindustrin som lycks vara absolut nödvändig kommer alt öka behovel avsjötransporter. Enligl de beräkningar som NJA har gjort kommersjölransporlbehovet enbart för dess räkning att öka från 2 mifioner lon lill 12mifioner ton på en femårsperiod. Det statsägda och har ocksä, somnämndes i den föregående debatten, mycket stort behov av sjötransporter. Dessagår nu i de flesta fall med chartrade fartyg eller i privatägda rederiers regi- nalurliglvis med en myckel hög profil. belänkande avstyrks yrkandena i vår moiion. a. lill en interpellationsdebatl som har förevarit här iriksdagen, varvid industriministern förklarade att NJA efter beslutet omStålverk 80 ingående har studerat frågan om sjötransporter till och frånstålverket och klarlagt transportförutsätlningarna samt all utredningarna omsjötransportsystemet kommer alt resultera i en plan som väntas vara klar underslutet av detta är. Vidare sägs an bland de frågor som del gäller all taslällning lill är i vilken omfattning man skall anlita befintliga rederier ochi vilken omfattning man skall eftersträva en annan lösning. Slutligen sadeinduslriminislern att etl statligt engagemang inte skulle vara uteslutet. Menatt hänvisa till utredningar som NJA utför för egen räkning och lill vadinduslriminislern har sagt i ett interpellationssvar om jusl iransporlfrågornakring 80 är inle lill fyllest. Del vore rikligare all, som föreslås ivpk-molionen, redan nu utreda sjölransporlbehovet för samtliga statsägdaförelag och utifrån delta samordna iransporlfrågorna. Ellvagt löfte - eller snarare en antydan - om all ett statligt engagemang inle skulle vara uteslutet är inte någon som helsl garanti för att man har för avsikt alt göra sig fri från del privata redarkapiialet. Det troligaste är att nu rådande förhållanden kommer att fortsätta. Därom vittnar ocksä NJA;s annons i . I den söker man en kvalificerad skeppningsman för den beräknade ökningen 1 Systemetatt vid behov endera chartra tonnage för egen räkning eller låta befintligarederier sköta transporterna mot höga profiter är en dålig affär och en dåliglösning. Det är inte alllid möjligl alt uppbringa lämpligt och rält anpassattonnage, kan i sin tur försena vikliga leveranser och även försena ochdärmed fördyra både lossning och lastning av fartygen. Om samhället däremotförfogade över en egen handelsflotta av lämpligt anpassade fartygstyper kundetransporterna säkras pä etl bältre säll och framför allt planeras bältre. F.ö. är del rikligare att satsa mer på sjötransporter över huvud taget. De kanmed fördel ersätta stora delar av de tyngre landsvägstransporterna. Frånmifiösynpunkt är sjötransporterna all föredra framför godstransporter medexempelvis lastbilar. De tyngre lastbilarna, som ofta kör genomtätbebyggda samhällen, utgör ell allvarligt bullerproblem förbefolkningen. Man kan inle heller bortse frän avgasproblemen. Dessutom ärdethuvudsakligen den tyngre lastbilstrafiken som orsakar del största och avgörandevägslilagel. Kostnadernaför transporter med lastbil är enligl gjorda beräkningar ca högre änför transporter på vattenvägarna. En översyn av de inre vattenvägarna skullegöra det möjligl att i slörre omfallning övergå lill transporter sjöledes,exempelvis från industrierna runt och till och andraaktuella hamnar. Etl utvecklat syslem med moderna pråmar för godstransporter påkanaler och insjöar kan ytterligare nedbringa fraktkostnaderna. Detta systemkan också användas pä lämpliga sträckor inom kustsjöfarten. Det har visat sig iandra länder att man med fördel kan förfara på det sättet. Enligl gjordaberäkningar ligger exempelvis kapacitet på en lastvolym motsvarande330 fullaslade s. k. långtradare . Attdel föreligger ell behov av en större satsning pä sjöfarten på kanaler ochinsjöar visar också de prognoser som gjorts av vissa förelag som ligger i juslsådana områden. Det kan nämnas att zinkgruvorna i beräknas få enkapacitetsökning de närmasle tio åren pä omkring . brukberäknas få en ökad kanaltransporl med ca per är. Skeppning avträvaror från Vänerhamnarna lill andra hamnar inom landet och lill kontinentenkommer all öka avsevärt. Aspö bruk beräknas få en produktionsökning med ca 60000 lon . Därtill kommer också direktimporler av exempelvis råvaror ochofia lill storföretag i berörda regioner. Frånenergibesparingssynpunkl är också sjötransporter fördelaktigare. Ett mindrefartyg på 800-1 000 tons lastkapacitet kan på en resa ersätta 40-50 lastbilar.Del blir nalurliglvis mycket billigare driftkoslnader för etl enda fartyg. Enkraftig minskning av de tyngre landsvägstransporterna är möjlig genom eltbättre utnytfiande av de inre vattenvägarna och en ökning av kustsjöfarlen pålämpliga sträckor. Härigenom blir behovel av investeringar i nya motorvägarmindre, och likaså kan underhållskostnaderna för vägnätet i sin helhetnedbringas genom att slitaget minskar. Mifiöriskerna vidtransporter av farligt gods, som utförs av i Nr 79 huvudsak bilar och andrafordon, blir också väsentligt mindre vid sjö- _. , , Tisdagenden transporter, eftersom transporter av det slaget sker mycket säkraresjö- n nr ' 1075 Även urtrafiksäkerhetssynpunkl i allmänhet är det önskvärt all minska den lungalastbilstrafiken. Del är inte så sällan som de tyngre Statliga foretagfordonen är inblandade i allvarliga trafikolyckor. Även om dessa långt ifrånalllid beror pä långtradarchaufförerna, är del ändå fordonen som sådana somutgör de slora riskerna. Ivår moiion har vi sammanfattat vad en sådan här ulredning bör utmynna i. Vi harlagil upp fem punkler: Ylleriigare utveckling av kustsjöfarlen från bådetrafikpolitisk och regionalpolitisk synpunkt. Upprustning av kanaler och andra inre vattenvägar ihela landet. Ulveckling av pråmtransporter på kanaler ochinsjöar saml vissa för sådan iraflk lämpliga kuslslräckor. Att staten anskaffar eget tank- och bulklonnagesamt andra fartyg lämpade för alla förekommande godstransporter för både inrikesoch utrikes sjöfart. Entrafikpolitisk satsning med den inriktning som skisserats i vpk;s moiion kanbli framgångsrik endasl under förutsättning all staten anskaffar en egenhandelsflotta som har lill uppgift all i första hand söfia för de egna transporterna.Del kommer också pä sikt att bli en välbehövlig koslnadsnedpressande faktor ochen motpol lill det privatägda redarkapiialet inom svensk sjöfart. Del harsagts i ulskollels belänkande att della skulle vara myckel kostsamt. I variefall har utskottet hänvisat till alt man f n. inle har de ekonomiskamöjligheterna. Från vpk:s sida har vi föreslagit all dessa frågor skallutredas, och jag lycker att det är väsentligt all en sådan ulredning kommertill stånd. Jag vill med hänvisning till molionen och vad jag nu anfört yrka bifalltill vpk-reservalionen vid näringsutskotlels betänkande nr 19. HenSVANBERG (s): Detta belänkande handlar egentligen om sju olika motioner om de mestdisparata ting, alltifrån hälsokost på SARA-restau-ranger, över koncernbidrag iStatsföretag till lokaliseringsinsatser, men eftersom ingen av de motionernamed undanlag av nr 1629 har fåll någon reservant i utskottet skall jag intesäga någonling om dem. Del är väl barmhärtigast mot en del av molionärerna.