prot · FZ09130 · 1975-12-31 00:00:00 — Det framstår som om importens ökningshaslighel blir avgörande föromfallningen av verkningarna på priser och sysselsättning, medan själva delförhållandet att en ökad import från kommer till stånd i och försig, enligt verkets bedömning, inle behöver innebära några avgörande problempä sikl. Längrehar det inte varit möjligt för industriverket all komma i denna förstaöversikt. Den kommer emellertid enligt vad jag har erfarit att följas upp av enfördjupad analys inom industridepartementet och fort- sägs ofta vara en pådrivare internationellt för rimliga ochrättvisa u-landskrav. Och har förklarat sig berett an efter förmågabidra lill deras förverkligande genom något av en bro-byggarroll. Självfalletlillhör det bilden av vår internationella trovärdighet all vi är beredda attvid varie framsteg internaiionelll snabbt ta konsekvenserna nalionelll. Sompolitiker har vi eU slort ansvar för all hålla en debatt härom levande ochmedverka till att bygga en akliv och levande folkvilja till förmån för enkonstruktiv roll för i väriden. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Hert (): Det svenska utvecklingsbiståndets främsta mål är nalurliglvis allhjälpa människorna i några få av jordens länder alt fä det bättre. Vi hardärför anledning all så gott del går kontrollera effekten av vårtulvecklingssamarbele med mottagarländerna. Denkontrollen är mycket svår. Den får inle innebära kontroll och värdering avmottagarländernas inrikespolitiska syslem, och den fär inte heller ulvecklaslill någon form av förmynderi. Men i är den offenlliga förvaltningenofta svagt utvecklad, och korruptionen är tyvärr omfattande i flertalet avdessa länder. Berörda svenska myndigheter -främst SIDA och vederbörandebeskickningar-hardärfördt slort ansvar. En viktig men myckel grannlaga uppgififör dem är all se lill atl bislåndel kommer rätt och inte hamnar i fel fickor.Risken för det senare ökar givelvis i den mån biståndsverksamheten blir alllmindre projeklinriklad. Möjligenkan FN-organen ha slörre möjligheter all hindra mindre nogräknade härskare ochadminislralörer all la för sig för egen del av pen-ningflödd frän i-länderna.Om så är fallet är det ett skäl för oss alt styra över en slörre andel av vårbiständsvolym frän bilaterala lill multilaterala biståndsformer. Dettalas numera mycket - och det har gjorts i debatten här ocksä - om dennya ekonomiska världsordning som FN:s sjätte exlra generalförsamlingdebatterade. Vad denna nya ordning innebär och vilka följder den kan få förSverige lorde för de flesia svenska medborgare var myckel oklart, och intemyckel, om ens någol, är för de flesia konkrei gripbart. Så myckel kan man välsäga är klart som all följderna kan bli långt allvarligare för oss än t. ex.den händelseutveckling som ledde till regeringens beslul om en genomgripande regleringav importen av skor. Alllmer djupgående ingrepp har vi ocksä all vänta ju meru-länderna blir industrialiserade. Delär därför angeläget alt konsekvenserna - i första hand för svenskt näringsliv,svensk sysselsättning, råvaruförsörining och ekonomi - analyseras utifrånolika alternativa ulgångspunkter. Endast genom en sådan genomlysning av dennakomplicerade problemalik kan underlag skapas för de beslul som regering ochriksdag kommer atl ställas inför. ett sådant beslutsunderlag kan man befaraall statsmakterna tvingas handla i blindo. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Utredningenav konsekvenserna för del av en anpassning lill beslulel om en nyekonomisk världsordning bör nalurliglvis anförtros ål en pariamenlariskuiredning med lillgäng till framstående expertis. Det blir lält så altutredningar som företas i ämbetsverk och departement leder till en ensidiglåsning för där valda alternativ, och sedan kan man av prestigeskäl inte rubbaoch accepiera andra och eventuellt bätlre allernaliv. har motiverat moderala samlingspartiets inslällning lilldel svenska biståndet till . Jag instämmer i hans argumentering ochslulsals. Läl mig emellertid säga yllerligare några ord om Cubafrågan. Ellgrundläggande drag i den svenska utrikespolitiken är atl vi skall läla andraländer sköta sina egna angelägenheter. Ingen nalion skall vara förmyndare förnågon annan. Avsteg från den principen skadar de goda relalionerna mellanländerna och kan också skada strävandena efter fred i världen. Denna svenskasiändpunki är allmänl respekterad. är inte minst fallet i de länder med vilkavi bedriver utvecklingssamarbete. Del ligger självfallet i alla statersintresse - även - all andra stater ocksä iakiiar dennaicke-inblandningsregel. Om ell land inle gör del, bör därför inleuppmuntra och stödja del landei. Urdenna synpunkl är del fel och djupl olyckligt atl fortsälta del svenskautvecklingssamarbetet med . har haft tekniker, militärainsirukiörer och rådgivare i en rad slaler i , ochSydamerika. Avsiklen med denna verksamhei kan vara alt främja tillkomsten avkommunistiska diktaturer, vare sig detla sker med eller mol folkens vilja.Enligt tillförlitliga uppgifter fanns kubaner i redan förerevolutionen 1 , och de var i innan sydafrikanska trupper komdil. Den15 april förekom i tysk press en uppgifi om all kubansk personal tränas iell läger i för verksamhei i befrielserörelser i och iEuropa. Del finns också många viiinesbörd om kubansk akliviiel i dt stort anlalländer. Krigsinsalsen i är nalurliglvis den slörsia och dyrbaraste. Låloss dock hell bortse från om det kan belraktas som försvarligt alt dl land, somanser sig vara i behov av utvecklingsbistånd, använder sina resurser pä dellasäll. Enbart del förhållandel atl man så demonstrativt som i Cubafalld avvikerfrån den icke-inblandningsregel, som anser så vikiig, bör vara skäl nogför all avbryia värl biståndssamarbete med . Jag är övertygad om atl enslor majoriiei av svenska folkel skulle hälsa en sådan äigärd medlillfredsslällelse. En fortsättning av biståndet lill skadar hela densvenska u-landshjälpens anseende och kan minska människornas vilja atl ge sittslöd ål fortsall biståndsverksamhet i stor volym. StatsrådetSigurdsen sade i sill anförande bl. a. all grundprinciperna för del svenskauivecklingsbisiåndd är all del skall vara längsikligl och alt vi skall stå förgivna löften. Jag har samma uppfattning. finns situationer då delär anledning alt bryta även ingångna avtal. Eller menar all vi ialla lägen skall slå vid givna bislåndslöften, även om motlagariandd kastar inslora resurser i dt dyrbart krig tusentals mil från hemmaplan? Jag tror inleatl svenska folkel anser del. Medanledning av tvä moderala motioner har ulskollel även i årets betänkandediskuterat frågan om informationen i om u-lands-frågor. Motionärernasyrkande gäller översyn av kriterierna för infor-malionsbidrag resp. möjlighelför missionen och de humanitära organisationerna att fä bidrag frän S1DA:sinformalionsanslag. Liksom vid behandlingen i Ool av likartade moiionerförutsätter utskottet alt den bislåndspolitiska ulredningen kommer attbehandla informationsfrågorna och la initiativ lill eventuella förslag. Därmedvore del kanske inle anledning atl orda mer om dessa frågor. Några reflexionerkanske dock kan vara motiverade. Huvuddelenav de 9 milj. kr. som informationsanslaget föreslås bli nästa budgetär går tillgenerella bidrag lill studieförbunden och löntagarorganisationerna. Återstodenfördelas mellan en mängd föreningar och grupper av de mest skilda lyper. Jaghar litlal på några fördelningar av det senare slaget. Enligt del material jagdå gick igenom fick 74 organisaiioner tillhopa , dvs. vardera till olika informationsprojekt. Beloppen varierademellan 2 000 och . InomSIDA har man, på grundval av dessa organisationers egna uppgifter omtotalkostnaderna för del projekt som de sökt och fåll bidrag till, försöktberäkna organisationernas egna insatsers värde i förhållande lillSIDA-bidragens. Man har därvid funnil atl organisationernas egna insalser igenomsnill uppgår lill och SIDA:s bidrag till 37 96 av totalkostnaden förde undersökta informationsprojekten. Någramolsvarande beräkningar rörande de generella bidragen finns inle, vilkel kanförefalla betänkligt. Det rör sig ju här om så myckel Slörre belopp. Man harräll all i della sammanhang tala om alt sila mygg och svälja kameler. Delta sämycket mer som det frän myckel erfaret och vederhäftigt håll vid ett parlillfällen har sagts atl de generella bidragen inle har någon annan karaktärän alt riäna såsom tillskoll lill de mottagande organisationernas allmänna administrationskostnader.Ell sådant förhållande vore allvarligt och värl all pålala. Om så är fallei,finns det verkligen stor anledning för den bislåndspolitiska utredningen allägna frågan om informaiionsanslagels disponering ingående uppmärksamhet. Om i de kommande voteringarna i della ärende den moderalareservalionen 9 faller, kommer moderala samlingspartiets riksdagsgrupp atl iandra hand rösta på miltenreservaiionen 8. Med anledning härav vill jag medändring av vad som angivits i utskottsbetänkandei förklara all den tillbeiänkandei fogade reservationen 14 av och mig inle enbart skallvara beroende av bifall till reservalionen 9 utan bör komma i fråga om välreservalionen 9 har fallit men kammaren där- Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 5 protokoll 1975/76:130-131 Internatlonentutvecklingssamarbete m. m. efter bifallerreservalionen 8. Om reservalionen 14 i kontrapropositionsvoteringenbelräffande dispositionen av inbesparade medel på grund av minskad landram lillCuba faller, komnier den moderala gruppen all i andra hand rösla påreservalionen 5. Jagskall inte la kammarens lid i anspråk för att argumentera för reservalionerna16 och 17 vilka ålersiår. De är båda i sak gamla bekanta men inle desto mindreav slor betydelse. Jag inskränker mig till atl yrka bifall till dem liksom lillövriga reservalioner där och min namn förekommer. Beträffandealla övriga punkier yrkar jag bifall lill ulskotlels hemställan. Hert (): Den nya ekonomiska världsordningen kommer alt låla vänta pä sig alllförlänge. Med knapp nöd lyckades man vid FN:s sjunde exlra generalförsamling förmåi-länderna alt slå fasl vid målsättningen av bruttonationalprodukten ioffentlig u-hjälp. Man fiyltar fram lidpunkien då målsättningen skulle uppnäsfrän mitlen av 1970-talel lill slulel av decenniel. av jordens rikaste ochstörsta länder - -reserverar sig även mol delta åtagande. a. Englandoch lämnar inga garanlier för all deskulle nä upptill i u-hjälpunder 1970-lalel. Deösteuropeiska staterna ställer sig passiva. Eftersom de inte har någotkolonialt förfiutd, anser de sig inte ha några förpliktelser all bislåu-länderna. Vid världslivsmedelskonferensen i förklarade utrikesminister all problemel med världssvällen kan lösas genomhöjning av produktionen av livsmedel. Världen kan försöria 40 miljardermänniskor, förklarade han. upprättar långsiktiga handelsavtalom spannmålsimport frän överskonsländer. I likhet med den övriga rika världenminskar därigenom beroendet av den egna produklionen och ökar imolsvarande grad imporlbehovel av livsmedel. länderna har skaffat sig en energikrävande iransporlapparal, som gör delmöjligt all från jordens alla hörn frakia nödvändighetsvaror och lyxartiklartill den rika väriden sä mycket man behöver och mera till. Fyra femtedelar avden fisk som fångas i väridshaven landas i de rika länderna. Hälften av denfisken går till kreatursfoder, varigenom fem sjättedelar av kalorivärdd gårförlorat. Av den fisk som går direki lill människoföda matas en slor del in ikylkedjor, som kräver sä slora investeringar atl de faltiga länderna inte kanvara med. Jämsidesmed denna utveckling går befolkningsökningen alll snabbare. Människosläktet,som från tidernas begynnelse och fram lill nu förökats lill fyra miljarder,kommer all fördubbla sitt anlal pä . Svälten anmäler sig - inte punktvispå grund av missväxt eller naturkatastrof pä något enstaka håll i världen ulansom ett permanent tillstånd för stora människomassor. Med nuvarande bistånds-och handelspolitik kommer enligt världslivsmedelskonferensen antalet svällandemänniskor atl öka lill del dubbla under , dvs. miljard människor nu lillbortåt en miljard. Såvittjag kunnai uppfatta råder knappasl några delade meningar om den situation jagnu försökt beskriva. Men vilka slulsalser har man kommil fram lill vid desenasle årens.väridskonferenser och vid överläggningarna i FN:sgeneralförsamling? Romkonferensensvikligasle resolution går ut pä att en långsiktig lösning av u-ländernassvältproblem endasl kan uppnås genom en stabil ökning av deras egenlivsmedelsproduktion. Del är nalurligtvis ell rikligt påstående. Men när denresolutionen används som motivering för passivitet och snålhei frän de rikaländernas sida genlemol , då tycker jag det är nödvändigl att påminnaom bakgrunden lill de rika ländernas välstånd. Sedan västeuropéerna löst sinaöverbefolknings- och svältproblem genom all tillgodogöra sig andra kontinentersresurser i form av matjord och övriga naturtillgångar, säger vi till denfalliga världen: I huvudsak måste era problem lösas genom all ni själva ökarer produktion. Detär en ganska ofarlig resolution. Den behöver knappasl märkas i de rikaländernas budget. Detär enligt min uppfallning nödvändigl att lyfta fram de rekommendationer ochåtaganden som gäller ålgärder på kortare sikt, ålgärder som även lovatatt stödja. Dilhör ett annat stycke i samma resolution som uppmanar de berörda i-länderna allgenomföra en jordbrukspolitik som främjar en snar expansion avlivsmedelsproduktionen. Dä blir del genast litet mer komplicerat, för då hända atl vi drabbas av föriusier på export lill en världsmarknadmed lägre priser än våra produktionskostnader, priser som skulle underlätta köpför de fatliga länderna. I samma resolution sägs del också all i-ländernaskall la hänsyn till inkomstnivån för producenterna, hålla rimliga priser lillkonsumenterna och se lill att den egna jordbrukspolitiken inte motverkarökningen av livsmedelsproduktionen i . Vimärker genast atl del ena önskemålet på säll och vis slrider mol del andra. Detmåste alltså bli fråga om avvägningar. Men huvudtanken i resolutionen måslenalurligtvis vara alt dessa avvägningar skall göras med hänsyn lill u-ländernasbästa och inte med hänsyn till kortsiktiga eller långsiktiga fördelar föri-länderna. Varje annan tolkning av resolutionens innehåll gör helaresolutionen meningslös. - den som vi nu kanöverblicka - kommer produktionsökning inte all räcka till för atthindra svälten. Därför slår uppmaningen lill i-länderna fasl: Öka erlivsmedelsproduktion så länge världen svälter! U-ländernasegen produktion av livsmedel ökar f n. med omkring 2,7 96 . Den bör ökamed minsl 4 96. Skall della bli möjligt, måsle i-ländernas salsning påjordbruksutveckling i tredubblas . 1974gavs för della ändamål . 1980 bör det beloppet ha ökatlill minsl . Internationelltutvecklingssamarbete m. m. IniernallonelltUlvecklingssamarbele m. m. Delär mol den bakgrund jag nu beskrivit som folkparliel i reservation nr 4 föreslärall tilldelas 45 milj. kr. mer än vad regeringenföreslagit. Till föreslås 10 milj. kr. mer och lilllivsmedels- och katastroföisländ 25 milj. kr. mer än enligi regeringensförslag. Dessa yrkanden följs upp i reservalionerna 18 och 19. Jag yrkar bifalllill de reservalioner jag nu har nämnl. Imolion 1129 har jag yrkat pä all uttalar sig för en förslärkning avden svenska fredskären. Ulskoltet föreslär atl motionen skall anses besvaradmed den redogörelse ulskollel lämnar i betänkandet. Jag är nalurliglvis lacksamför den välvilliga behandlingen av moiionen, och jag ämnar inte slälla någolyrkande. vill jag dock uttrycka en viss besvikelse över atl uiskottdinte uttalat någon mening om moiionsyrkandd. Enligtulskoltels redogörelse föreligger inom SIDA ingen önskan om avveckling ellerförändring av rekryteringen lill fredskären. Jag vill gärna la fasta på delta.Jag hoppas den översyn av del framlida personalbiståndet som pågår inom SIDAför fredskärens del skall leda lill all yrkandel i rnin molion tillgodoses. Denidealitet och del iniresse för en personlig insals i de fattiga länderna somfinns hos mänga unga människor bör även i fortsällningen las lill vara. Enförslärkning av fredskåren ger möjlighel lill detta. ISIDA:s anslagsframställning finns i avsnillel om personalbisländd en analys avsvenskarnas benägenhet för u-landsOänst. Den beskrivningen har etl direktsamband med folkparlireservalionen 15 i betänkandet, om bidrag lill enskildaorganisationer. SIDA skriver: "Svenskarnas benägenhet all görau-landsljänsl hämmas i högkonjunktur av all marknaden är så fördelaktig härhemma - och i lågkonjunktur av all man inle är benägen all la risken av altlämna sin plats. Idealitet och en viss äventyrslyslnad - eller atl man harkarriären bakom sig - är vikliga och ofta goda inslag i motiven för att tau-landsuppdrag. Men de egenskaper som i första hand behövs för arbetet ärstabilitet, samarbets- och ullärningsförmåga, dvs. del som vanligen ger högstpoäng pä arbelsmarknaden här hemma." Dennabeskrivning av motiven för personliga insatser i de fatliga länderna förriänarminsl två kommentarer. Fördel första lyder den på an den egna karriären, hemmakonjunk-lurerna och i någrafall äventyrslyslnad ulgör vikliga faklorer för de människor som går lillu-landsOänst. De kan nalurligtvis inle klandras för della. Vi har ingen somhelst rätt atl kräva mer av u-landsarbetaren än av oss själva. För min del villjag ändå i det längsta tro all del levande intresset för att hjälpa svällandeoch fattiga människor skall vara ell minsl lika beiydelsefulll motiv. Fördel andra bör SIDA:s beskrivning av motiven för u-landsOänsi jämföras medmotiven som för de ideella organisationerna - främst de samfundensmissionärer - ul lill iredje världen. Vi skall naturligtvis inle tro altmotiven för människans handlande någonsin kan ren- odlas eller blottläggas.Men så mycket torde slå klart atl del inte är den egna karriären som drivermissionärerna ul på missionsfällei. tankar på löneklassplaceringar ochkarriär går de ul med det budskapet. De vill dessutom hjälpa defalliga folken pä annal säll, bl. a. genom undervisning och sjukvård. 1folkpartiels parlimotion föreslås all bidraget lill enskilda organisationerhöjs med 25 milj. kr. i förhällande lill regeringens förslag. Vi är övertygadeom all de pengar som ställs till dessa organisationers förfogande verkligenkommer folk lill godo. Genommissionens, fackföreningsrörelsens och kooperationens insalser kan folkrörelserbyggas upp i . Delta kan främja den kulturella ulvecklingen ochuppbyggnaden av ell demokratiskt samhällssystem i en utsträckning som knappastkan övervärderas. Folkpartietsrepresenlanler i utrikesulskoliel, fru iredje vice lalmannen Nettelbrandt ochherr Ullslen, har i reservalionen 15 yrkal bifall lill förslaget omytterligare 25 milj. kr. lill de enskilda organisationernas verksamhet iu-länderna. Iförhållande till del lolala biståndsanslaget är det inte fråga om slörre beloppän all alla välmotiverade ansökningar om slöd till de enskilda organisationernabör kunna bifallas. Anslaget bör höjas sä all den principen kan följas. Jagber, herr lalman, an få yrka bifall lill reservationen 15 och i övrigl lillsamtliga de reservalioner som stöds av företrädare i ulskollel. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 1 delta anförandeinstämde (). Hert (): Vad handlar Cubafrågan om? Den handlar framför allt om två saker. Fördel första gäller den atl de borgerliga partierna vill skära ned eller hellklippa av etl bistånd som verkligen när ul till falliga människor. har enmödravård och hälsovård och en skola som lill skillnad frän mänga andrau-länders när ut lill de fånigaste folkgrupperna, när ut lill de regioner ilandei som har de minsta inkomsterna och de största svårigheterna, när ul ocksälill bergstrakterna och glesbygderna. Cubaför otvetydigt en politik som inle innebär alt man ger mesl resurser lill debäst ställda områdena, 1. ex. Havannaregionen, ulan all man i slällelprioriterar de områden, städer och byar, som finns i de fånigaste delarna avlandet. Del är otvetydigt en polilik för jämställdhet som förs av den kubanskaregeringen genom dess ekonomiska program. Jagskulle vilja uppmana de borgerliga utskoltsrepresentanlerna: Fråga den SlDA-personalsom arbelar pä fälld i , om del inle förhåller sig pä della säll; om detinle är så all bislåndel lill , kanske i myckel större ulsiräckning änandra länder som ger bislånd lill, verkligen när Ul lill falligamänniskor. Internationelltulvecklingssamarbele m. m. Nedskärningenmed 30 miljoner eller lolala borlklippning av biståndet belyderkonkrei minskad mödra- och barnavård. Det är för-lossningsuiruslning som manlar borl. Del är spädbarnsvård som minskar. Del är en anlibiolikafabrik sominle blir av eller som i varie fall får slällas på framliden. Del är nyaregionsjukhus över hela landei, men med koncentration lill de fattigasteprovinserna i , särskilt till bergstrakterna i . Del ärrönlgenutruslning och diagnosui-rustning lill de sjukhusen som inle kananskaffas på grund av au man från miltenparliernas sida vill rösta borl 30milj. Del blir nedskärning av skolulruslning för skolbarnen, mikroskop lillmedicinarulbildning försvinner. Del är della som är den konkrda innebörden ioppositionens krav pä nedskärningar. Nusprider ju de borgeriiga partierna en myt om att är ell riki samhälle ochdärför inle behöver bislånd. Cubaär ell samhälle där resurser och inkomster är relativt jämnt fördelade, betyder inte atl är ell rikt samhälle. All man pä lill slor delutrotat barnadödlighelen och analfabetismen är ell slort socialt framsteg, belyder inte atl är etl rikt samhälle. Baraför tvä år sedan stod särskilt men också cenlern beredda all slödjabislånd till . Då ansåg man atl den kubanska ekonomiska situationen varsådan atl bistånd var motiverat, och etl bisländ pä högre nivå än vad dessapartier vill ge . Men låg sockerpriserna, som del hartalats så myckel om lidigare här i debatten, 170 96 högre än vadråsockerpriserna enligt Londonnotering är . exporterar socker i såslor ulsiräckning alt av landets hela export är socker. Liksom de fiestaandra är beroende av en enda råvara - i fall socker.Priserna pä socker var som sagt 170 96 högre . Då var manberedd all ge bislånd lill . hävdar man att skulle ha nån en sådanekonomisk situation all bislånd inle längre är nödvändigl. Fördet andra vill de borgerliga partierna, vilkel ocksä framgår av de borgerligareservalionerna, bestraffa för atl landei har svaral på en vädjan frånAngola om militärt bisländ. Enligtsocialdemokratins mening skall inle använda sill bisländ vare sig lillpolitiska påtryckningar på en regering eller lill bestraffningar i efterhand.Vi brukar kritisera supermakterna för den lypen av biståndspolitik. Vi skallinle slå in på samma väg själva. Dessuiomfinns del en fråga som i varie fall de unga centerpartisterna i CUF och de ungaliberalerna, liksom de folkpartister i alla åldrar som har engagerat sig hårt ide kyrkliga organisaiioner som gjort en slor insals i kampen molaparlheidpolitiken i södra , borde belänka före omröstningen i kväll:Vad var bakgrunden när svarade på vädjan från MPLA? hade dä,under förhösien 1975 - långt innan del fanns kubansk reguljär trupp i -med trupper invaderat södra i massiv skala. avancerade desydafrikanska trupperna - stödda med pansar, stödda med logisliski fiyg, medAloudte-helikoptrar och Panhardvagnar - snabbinorrut genom . Det var i del lägel; under en pågående sydafrikanskinvasion, som MPLA begärde direki militärt bistånd i form av trupper från ,och del var då lämnade biståndet. Jagtror alt ingen här i kammaren kan påslå all har lämnal militärt biståndför atl utvidga sitt egel territorium. Del är inle sä all har fört krigför atl utvidga sill lands gränser eller liknande. Skall vi dä moralisera överatt ell land, utan atl göra det för egen skull, effekiivi bidrar förall hejda den sydafrikanska aparlheidregeringens invasion? Vilken inslällningvar och en än må ha lill silualionen i , hur man än må poliliskl värderaden, måste del slå klart all insats var avsedd som en solidariielshandlingutan syfte all nå egen .