prot · FY0958 · 1975-12-31 00:00:00 — Svenska läkaresällskapetsäger bl. a. i sitt yttrande föfiande; "Allergologiskutredning och behandling är lids- och kostnadskrävande. De nuvaranderesurserna är otillräckliga. Ute i landet saknas pä mänga häll möjligheter lillsakkunnig allergologisk vård. Felaktigt bedriven al-lergidiagnoslik ochbehandling har i flera fall beskrivits som orsak till dödsfall i allergiskchock och har säkerligen vid elt stort antal tillfällen givit upphov tillallvarliga tillbud. Inte ens vid regionsjukhusen fungerar allergivården alllidtillfredsställande och väntetiderna för vårdsökande är långa. Bristanderesurser för ulbildning inom allergologi för läkare är en av orsakerna tilldessa missförhållanden." Sällskapetvill heller inte avvisa de i motionen framförda kraven men föreslär att enforskarprofessur i klinisk immunologi med inriktning mot allergiskasjukdomsytlringar prioriieras före dessa yrkanden. mol allergislutligen tillstyrker motionsyrkandel. Eltgenomgående drag i samtliga remissinstansers yttranden är all ätgärder behövervidtas på allergisjukdomarnas område. lar vi molionärer till intäkt föralt vårt förslag är välgrundat, även om den lösning som vi förordat inte avalla remissinstanser anses för den allra bästa. Utskottethar funnit det svårt all ur remissyttrandena dra några enhetliga slutsatser omhur forskningsbehovet inom allergologins område bäst skall tillgodoses ochhänvisar även lill att det inom medicinska fakultetsberedningen pågår arbetemed en långlidsplan för nya högre forskarfiänsler. Med hänsyn härtill avstyrksmotionen. Vi motionärer uppfattar emellertid detta avstyrkande som etl steg pävägen mol en lösning, eftersom man i beiänkandel också säger att det nämndautredningsarbetet skall hinna avslutas i sådan tid att resultatet därav kanbeaktas i förslaget lill anslagsframställningar för /1977. Vibeklagar givetvis delta dröjsmål. Som jag redogjort för är del myckelhög lid att åtgärder vidtas, som kan förbättra allergikernas situation i vårtland. Många allergiker - och de blir allt fler - ser fram mot att inom en inlealltför avlägsen framlid slippa utgöra en åsidosatt grupp bland de sjuka. Jag har inle annat yrkande än utskottet men avser alt återkomma iärendet. Anslagtill högre utbildning och forskning Hen (); Det känns en smula frestande att utveckla synpunkter på flera av deförslag som behandlas i utbildningsutskottets betänkande. Jag återfinnsnämligen som motionär på åtminstone tre av de berörda motionerna. Del gällermotionen 74! fl., vari hemställs att i skrivelse lillKungl. Maj;t framhåller vikten av att en professur i ämnet Den fasta jordensfysik inrättas vid , och motionen 1384 av . fl., vari hemställs att hos Kungl. Maj:t begär förslag om allinrätta en professur i kon-sumenlekonomi. Jag skall inle falla för frestelsenall la kammarens tid i anspråk med anledning av dessa två moiioner. Men jagtycker att det känns angeläget all notera att ulskottet efter omfattanderemissbehandling tillgodosett yrkandet i molionen 741 och förordat inrättandetav en professor i Den fasta jordens fysik vid . Inte minstmot bakgrund av de diskussioner som förs om vår framlida energiförsöriningtror jag detta är en viklig och välbetänkt åtgärd. Närdel gäller motionen 1384 tycker jag alt frågan - som alltså gäller inrättandetav en professur i konsumentekonomi - genom utskottets Anslagtill högre utbildning och forskning förslag förts framåt, ävenom jag inte lycker all förslaget såsom del är utformat är helltillfredsställande. Jag vel att kommer att utveckla dessasynpunkler. Jag skall därför, herr lalman, övergå till att säga några ord ommoiion 1341, som föranletts av budgetpropositionens förslag om inrättande aven professur i barnkirurgi vid . Medanledning av budgetpropositionens förslag har alltså socialdemokraterna påUppsalabänken i en motion tagit upp en synpunkt som ligger i linje meduniversitetskanslersämbelels förslag när del gäller professuren i barnkirurgi.Vi har i vår motion föreslagit att ledigförklarandet och tillsättandet av dennaprofessur skall ske på ell sådant säll att del finns möjligheter att placeraden alternativt vid , eller . Det är en väg som universilelskanslersämbetet har anvisat. Man kankalla del en riksprofessur. Jag tror att den lösningen skulle ha varitvärdefull. Den skulle ha gjort det möjligt alt ta hänsyn lill lokalabetingelser, vilkel skulle ha varit av värde för saken. Om professuren mot denbakgrunden skulle ha placerats i , hade man kunnai tillgodogöra sig demetodiskt framvuxna resurser för forskning och utbildning som finns där. Jagär medveten om alt utskottet varit enhälligt om att avstyrka motionens förstayrkande, som alltså ligger i linje med universitetskanslersämbetets synpunkteri denna fråga. Jag beklagar della, men jag förslår all del är fögafruktbärande att yrka bifall till motionen, varför jag avstår från del. Jagnoterar i alla fall med tillfredsställelse att utskottet efter alt - som detframgår av redovisningen - ingående ha behandlat denna fråga, uttalar sinförståelse för tanken på en riksprofessur. Andrahandsyrkandeli motionen var utformat på del sättet att därest man frän sida inleskulle komma att bifalla förslaget om en riksprofessur, sä skulle man kunnasträcka sig dithän alt man inrättade ylleriigare en professur i ämnet. Det harulskottet också redovisat synpunkler pä. Jag noterar all man inte har kunnaitillstyrka ell sådant förslag. Utskottet har dock, del lar jag fasta pä, i sinformulering klart uttalat att man inte nu är beredd att förorda all ytterligareen professur i barnkirurgi skall inrättas. Med del menar jag att utskottetlämnar dörren öppen för framtiden och all man i utskottets skrivning kan spåraförståelse för de tankar som finns redovisade i vår motion. Detsärskilda yttrande som är fogat lill utskottets belänkande pä den här punklenoch som bl. a. har som undertecknare pekar på det lämpliga ochvärdefulla uti att ånyo pröva förslaget om ytterligare en professur ibarnkirurgi. Motden bakgrunden, herr talman, ber jag fä avisera att vi återkommer på den härpunkten. I delta anförande instämdeherr Gadd (s) och (). När jag vill framföra en del synpunkler i anslutning lill behandlingenav molionen 1384, väckt av herrar och och mig själv vid 1974års riksdag, så sker del under uppskattning av utbildningsutskottets positivaintresse för saken, dvs. all befrämja ämnet konsumentekonomi inom bådeforskning och den högre utbildningen. Jag har särskilt anledning att notera detunderstrykande av della som gjordes av utskottets ordförande. Jaghar också respekt för del arbete som åtskilliga remissmyndigheler lagl ned påsina yttranden över motionen. Det gäller inle minst vissa institutioner viduniversiteten, som gjort intressanta uttalanden om hur man vill utveckla detkonsumenlekonomiska ämnet. Det är naturligtvis inte så egendomligt att man fränen del håll velat inrangera ämnet konsumentekonomi under nationalekonomineller alt man har velat kalla det konsumenlkunskap eller all man vill betonabehovet av tvärvetenskapligt samarbete ät del sociologiska hållet.Ämnesområdet är föga bestämt, och det är bl. a. en sådan bestämning sombehöver göras. Det saknas, som i sill yttrande säger, f n.teorier, modeller och beskrivningsschemala där hushällens resurser ochproduktion utgör utgångspunkten fören analys av marknadssystemels funktion ochverkningar. Därför finner för sin del all del är angelägel meden ändrad inriktning av ulbildning och forskning i de ekonomiska ämnena så allde står i bättre överensstämmelse med den förändring av de konsumenlpoliliskainsatserna och det synsätt som finns i samhället. Manhar frän verkets sida funnit att del varit svårt alt få etablerade forskare allla hand om forskningsprojekt som verket velal initiera. I de gängse ekonomiskaämnena betraktar man gärna konsumenterna som köpare av produkter och fiänsterrätt och slätt. Vi har ju i det här landet en gammal tradition av ett utpräglatliberalt konkurrensekonomiskt synsätt där de arbetande människorna ärreducerade till en produktionsfaktor vid sidan av kapital och naiurtillgängaroch där konsumenterna huvudsakligen ses från företagens lönsamhetssynpunkler. Konsumentverketvill på sikl ha till stånd en tredelning av ulbildning och forskning i ämnenanationalekonomi, företagsekonomi och konsu-menlekonomi med en förskjutning ianalysen mol hushåll och konsumenter. Hansäger att hushållens efterfrägefunktion torde vara värd minst lika storuppmärksamhet som deras roll i produktionen. Statens pris- och kartellnämndvill f n. inte ta ställning lill om de här tingen skall behandlas inombeflntliga ämnesområden eller om del skall ske någon ändring. Men frän delhållet exemplifierar man behov av kvalificerad forskning och ulbildning somhänger ihop med de arbetsuppgifter som del verket sysslar med och säger, alt omdessa behov inle tillgodoses inom befintliga discipliner flnner man detnaturiigt all del kommer fram en professur i konsumentekonomi för all täckasådana studier som emanerar bl. a. från de ekonomiska för- Anslagtill högre utbildning och forskning 5Riksdagens protokoll 1975. Anslagtill högre utbildning och forskning ändringarna i samhället. pekar då på hur näringslivet förändras med en ökadkoncentrationsgrad som påverkar konkurrenssituation, priser och naturligtvishushållens ekonomi. Jagfinner del beaktansvärt all dessa myndigheter, som representerarkonsumeninyllan, så slarkl stödjer ökade forsknings- ochutbildnings-ansträngningar. har emellertid utbildningsutskoltel inle tagitsteget fullt ul den här gången och förordat inrättandet av en professur.Däremot föreslås ullala sig för ett ökat utrymme inom såväl grund-ochforskarutbildning som forskning på det här området. Fortfarandetrorjag att del behövs en institutionalisering av ell bestämt slag . Jaglar fasta på vad universitetskanslersämbelei genom fa-kultelsberedningen sägerom del något kortare tidsperspektivet, där man menar att det kan ske enförnyelse av forskningsorganisationen genom att man omprövar ämnesinnehållet ide fiänster som redan finns i samband med att någon eller några sådana blirlediga. Detta kan ske enligt gällande universitetsstadga. Ytterligare späderman på behovel av uppmärksamhet och möjligheter inom del här området genom allsäga att , andra myndigheter, organisalioner och intresseorganju kan ge uppdrag som sedan kan läggas ul på de olika utbildningsorganisationerna. Jagser del f n. som ytterst betydelsefullt att man nu lar vara pä del intresse somsä sakleliga böriat växa fram pä universiteten och bland forskarna själva förkonsumenlekonomiska sammanhang och problemställningar. Företagensintresseområden är ju väl bevakade där tidigare - långt, långl efter kommerkonsumenternas. Man kan lätt hitta exempel på aktuella för att inte säga akutasamhällsfrågor som berör förhållandel företag-samhälle-hushåll, där man vel detmesta om kostnader och lönsamhet sell ur företagens synpunkt. Man känner ocksäeffekten för samhällets del. Men man vet föga om den lilla enheten hushållet,hur della utvecklar sina aktiviteter som företag i miniatyr, vilka anspråk somrimligen bör tillgodoses för att man skall få lill stånd en lolalkalkyl somkan göras upp med välfärdsmälen för människorna beaktade. Del är alltsåkunskaper som man fakiiski saknar. Jagvill naturiiglvis sätta min lit lill all man inom regeringen ägnar den härfrågan uppmärksamhet och lägger fram förslag om hur det konsumenlekonomiskaområdet skall få ett ökat uirymme. Jag tror all del kan vara en angelägenhetoch ell intresse inte bara för utbildningsministern utan också för andradepartementschefer. Jagvill, herr lalman, ansluta mig lill utskottels förslag att ianledning av vär moiion som sin mening ger lill känna vad utskottet anfört ochhos regeringen begär alt regeringen lägger fram förslag om hur detkonsumenlekonomiska området skall få ell ökat uirymme. Hen RANESKOG (c); Med anledning av att utbildningsutskoltet yrkat avslag på motionen 1975:1410 ber jag att fä framföra en del synpunkler. Imolionen har vi yrkat på höjda bidrag lill den reumalologiska forskningen ochcancerforskningen. Närdet gäller reumaiologisk forskning understryker utskottet betydelsen av denna,vilkel ju låler vackert. Vad beträffar cancerforskningen hänvisar utskottetlill alt mol cancer hemställt att bidraget lill riksföreningenur reservationsanslaget Medicinsk forskning uppräknas med en åttondel. Motionärernaskontakt med en forskargrupp vid etl av våra universitet har klargjort frågan urbehovssynpunkt. Forskningen är uppbromsad på grund av brist på medel. Allbehöva skjuta stora aktuella forskningsfrågor pä framtiden är besvärande. Härär prioritering nödvändig. Molionensyftar till all snar hjälp skall kunna bringas våra sjuka medmänniskor. Att desjukdomar motionen berör är svära alt betvinga och alt de drabbar synnerligenmänga människor bör ju medföra att vi enas i kampen mol dem med allt störrekraft. Delsätt pä vilket bekämpandet av sjukdomarna skett kan inle ansestillfredsställande. Alltför myckel har här lämnats ät tillfälligheternas spel.Alt låta lösningen av elt av våra svåraste samhällsproblem bli beroende avliggaraklioner, insamlingar och människors tillfälliga välvifia kan ingalundavara rikligt. Molionen vänder sig mol detta säll all finansiera en angelägenforskning. Visysslar ju ofta i värt samhälle med angelägenhetsgraderingar ochprioriteringar. Dä förefaller det i högsta grad otillfredsställande att forskningenkring våra slora folksjukdomar med de svåra lidanden de medför för mångamänniskor skall skjutas pä framtiden. Vad man här sparar i anslag fårsjukvårdshuvudmännen dyrt belala på värdsidan. Densom drabbats av reumatiska åkommor eller cancer när ju alltid en förhoppning omalt fä hjälp mot sjukdomen och alt andra genom förebyggande ätgärder skallslippa drabbas av den. När det gäller båda dessa folksjukdomar är tendensen altde tränger ned i allt lägre åldrar. Cancern bryter ju ofta ned människor pårelativt . De reumatiska åkommorna kan däremot förorsaka människor etllivslångt lidande. Medhänsyn till den svåra situation som mänga sjuka människor befinner sig i ochdel skriande behovel av hjälp yrkar jag bifall lill molionen 1975:1410, varihemställs dels all mot cancer fär elt med 2 mifi. förhöjtbidrag, dels att reservationsanslaget Medicinsk forskning höjs med I mifi.kr. alt användas till reumaiologisk forskning. Anslagtill högre utbildning och forskning Överiäggningen varhärmed slutad. Anslagtill högre utbildning och forskning Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 9 punklen 2mom. I röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav föfiande resullal; Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i beiänkandel nr 9 punklen 2mom. 2 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav föfiande resultat: Ja- 287 Nej - 27 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller uibildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 9 punklen 2mom. 29 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav föfiande resultat: Anslaglill högre utbildning och forskning Mom. 30 - 54 Utskottets hemställan bifölls. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1410 av herrRaneskog och fröken i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1410 av herrRaneskog och fröken i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkler hemställt. Sammansättningenav pedagogiska nämnd, m. m. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 5 avherr i m, fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller uibildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 9 punklen 6rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 5 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslalför ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfianderesultat: Ja - 205 Nej - 110 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Kammarenbiföll vad ulskottet i dessa punkter hemställt. §15 Sammansättningen av pedagogiska nämnd, m. m. Föredrogs utbildningsutskottets belänkande nr 11med anledning av moiion om en parlamentarisk referensgrupp lillskolöverstyrelsens projekt utvärdering, MUT, m. m. I detta betänkande behandlades motionen 1975:828 avfru () och (), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla all del lill projekt utvärdering, MUT, knöls en parlamentariskt sammansatt referensgrupp. att skulle avslåmotionen 1975:828, att beträffandeskolöverstyrelsens pedagogiska nämnd samt insyn i del pedagogiska forsknings-och utvecklingsarbetet som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottetanfört. Reservalion hade avgivits av ()och () som anseit all utskollet bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1975:828 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört beträffande sammansättningen avskolöverstyrelsens pedagogiska nämnd saml insyn i del pedagogiska forsknings-och utvecklingsarbetet. Sammansättningenav pedagogiska nämnd, m. m. FruSUNDBERG (m): Under den allmänna motionstiden väckte och jag en motion, ivilken yrkades att en parlamentarisk referensgrupp skulle knytas lill det s. k.MUT-projeklel. Bakgrunden lill vår motion utgjordes av den tilltagandeosäkerhet som alltmer gjorde sig gällande i vad avser MUT-projektelsgenomförande. Projektet hade vuxit sig närmast ohanterligt, ca 400 personervar mer eller mindre engagerade i detsamma, och de ursprungliga intentionernamed projektet, nämligen alt åstadkomma ett arbete i syfte att precisera skolansmål och finna bättre metoder för utvärdering av skolans verksamhet föreföllsvårare alt uppfylla. Dagenföre beslul om nedläggning av hade vi här iriksdagen en debatt om projektet, och jag ser del inle som behövligt att ta uppen ny debatt. Projektet är avslutat. Del har kostat slora pengar, och värdet avdel ligger väl i erfarenheten att sädana projekt inte bör bedrivas utan altriksdagen har insyn i dem. belänkande nr II finns emellertid fogad enreservalion av och mig. Utskoltsmajoriteten och reservanternaär helt eniga om all föreslå all ge regeringen till känna vadutskottet anfört beträffande ökade insynsmöjligheter för pe-dagogoska nämndenvid uppläggningen och genomförandel av olika projekt. Vi föreslär ocksä attantalet ordinarie ledamöier i nämnden, parlamentariker och/ellerkommunalpolitiskt engagerade, bör utökas. Avvad som framkommit i samband med har nämnden icke gettstillfredsställande möjligheter all bereda ärenden om pedagogiskt utvecklings-och forskningsarbete, inbegripet utvärdering av skolarbetet, vilkel ju värdenhuvudsakliga meningen med nämndens tillkomst. Med den förstärkning av nämndensom utskollet här föreslår hoppas vi givelvis att nämnden skall kunna fullgörade uppgifter som åvilar den. Nuvill emellertid utskottsmajoriteten få utskottets förslag all framstå somutskottets egna initiativ. Vi reservanter däremot vill understryka attförslaget om en förstärkning av pedagogiska nämnden har tillkommit medanledning av den motion som väckts av och mig. Sammansättningenav pedagogiska nämnd, m. m. Ioch för sig kan detta kanske sakna betydelse - vi har ju fåll gehör för vårakrav pä en ökad insyn. Men vi tycker alt genom att ansluta sig tillvär reservation kan erkänna fakta, nämligen alt del var vår moiion som låg tillgrund för förslaget om den förbättrade insynen i och utvidgningen avpedagogiska nämnden. Dessutom kan någon statistiker som i framliden skallräkna fram i vad mån riksdagsutskottens initiativrätt har utnytfiats få felaktigtunderlag för sina bedömningar. Värtkonkreta yrkande all en parlamentariskt sammansatt referensgrupp skulletillsättas med uppgift att föfia det löpande arbetet inom kangivelvis inte bifallas, eftersom det inle längre finns något MUT-projekt ocheftersom det formellt upphörde dagen efter det debatten fördes här i riksdagen.Utskottet säger också all begreppet MUT upphör även om arbetet skall fortsättainom den regufiära läroplansuppföfiningen i första hand när det gäller nioämnen. Därtill får alltså parlamentariska nämnden fler ordinarie ledamöter.Den fär det, fru lalman, med anledning av vår motion. Jag har svårt alt tro attnågon av utskottets ledamöier skulle kunna motsäga mig på den punklen. Dåflnner jag det också rimligt att erkänner att tillkännagivandel skermed anledning av motionen 828. Jag skall be alt få yrka bifall till reservaiionen som är fogad tillutbildningsutskottets belänkande nr 11. Underdella anförande överlog fru iredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen i (c); Jag vill till att böfia med erinra om all har refereratvad som hänt i det-här ärendet. Men jag måste också säga alt i del härbetänkandet i huvudsak diskuteras den nya situation som inträtt i och med attskolöverstyrelsen stoppade upp del pågående projektet -jag skulle kunna sägamastodontulredningen, om jag vill ta till ett mer betecknande ord - om målbestän-mingoch utvärdering av det pedagogiska utvecklingsarbetet. Vi kan också i dagkonstatera att projektet enligt uttalanden som gjorts kommer att fortsätta,även om del sker något annorlunda och i slarkl nedbantad skala. Men närmotionen avlämnades pågick det här projektet fullt ut, och jag kan förstå motionärernassyfte all via molionen försöka få en referensgrupp för att vinna insyn i deltaarbete. Vihade en diskussion om detta, men eftersom händelserna utvecklades myckelsnabbt, vilket refererat till, lade vi det här ulskottsbelänkandetål sidan ett slag till dess den situation som plötsligen uppställ hade klarnatlitet. Vihade i det resonemanget också tagit upp det förhållandel att vi har enpedagogisk nämnd som är anknuten till och som skall utgöra enrådsgrupp för i pedagogiska utvecklingsfrågor. Vihar sagl att utskottet anser det inle tillfredsställande alt inle harfler ordinarie ledamöier i den här nämnden. är väl del egentligaresultatet av vår diskussion, och önskemålet all det skall bli fler ordinarieparlamentariker i denna nämnd ullalar vi ocksä i etl tillkännagivande tillregeringen.