prot · FZ0915 · 1975-12-31 00:00:00 — har frågat mig dels om jag är beredd att medverka tillatl Aktiebolagei Slatens Skogsindustriers () planerade industriutbyggnad iKarisborg kan genomföras, dels när regeringen avser att fatta beslut i ärendet. Desvenska skogsföretagen har mot bakgrund av en väntad framlida brist påskogsråvara kommit överens om atl fram till utgången av inte ta ianspråk mera sådan råvara än vad som förbrukades eller år 1974.Överenskommelsen omfattar massaindustrin, sågverken och skivindustrin. Underden tid överenskommelsen gäller kommer regeringen att utforma en långsiktignäringspolitik på skogsområdet. Ett samlat näringspolitiskt program förskogsindustrin beräknas bli klart . Innandetta program för skogsnäringen blir klart måsle stor restriktivitet iakttasmed råvarukrävande utbyggnader inom skogsindustrin. Eftersom restriktiviielenär föranledd av den allvarliga brist på skogsråvara som kan förutses förlandei som helhet måste stor återhållsamhet iakttas även när förelag vid sinutbyggnad vill ta i anspråk lokala eller regionala överskott av skogsråvara. Motbakgrund av den allvarliga råvarusiluationen kommer regeringen attföreslå atl också hushållningen med skogsråvara blir prövningsgrundenligt 136 a § byggnadslagen. Investeringsprogrammeti innebär att produktionskapaciteten ökar från ca 170 000 tonprodukter till ca . Därvid ökar också råvarubehovet med 100 000 m'barrmassaved och 200 000 m björk-massaved trots att råvarusnålareproduktionsmetoder används. Den planerade utvidgningen är av sådan art att denmåste prövas av regeringen enligt 136 a ?j byggnadslagen. Denna prövning pågårf n.,och remissvaren från berörda myndigheter och organisationer väntasföreligga tidigast . Regeringenhar formulerat en beslutsregel som anger vilka utbyggnadsprojekt inomskogsindustrin som kan frisläppas. Denna regeringens ståndpunkt, som bygger påhuvuddragen i industrins överenskommelse, är känd såväl inom industrin som inomberörda fackliga organisationer. Inom ramen för denna huvudregel kommer varjeutbyggnadsärende -även - att prövas för sig. Pådetta stadium finner jag det inte möjligt att närmare gå in på frågan tillvilket resultat prövningen kan leda. Hen LÖVENBORG (vpk): Jag ber att få tacka för svaret på min interpellation. annat statsråd har i annatsammanhang framfört en stilla undran över att de som plågar statsråden medfrågor och interpellationer sällan är rikligt nöjda. Jag vet inle om det är så.Får man ett positivt besked skall man naturligtvis förklara att man är nöjd.Men jag kan med bästa vilja i världen inte uttala någon särskildtillfredsställelse över det besked jag har fått . Del säger nämligeningenting som man tidigare inte visste. Frågornatill statsrådet framställdes inte för alt tillfredsställa min personliganyfikenhet. De framställdes efter många samtal med arbetare vid och medannat folk i Kalixbygden som känner omsorg om sin egen bygd men också om denstatliga träindustri som man vill utveckla och trygga för framtiden. Vi anserfrån vårt håll alt det är hell nödvändigt att gå in för en mycket långtgåendeförädling när det gäller den statliga träindustrin - och träindustrin överhuvud taget. Det måste bli slut pä råvaruexporten och den alltför starkatyngdpunkt som man f n. har på råvaror och halvfabrikat. Man måste förädlamera, gå in för mera finpapper och mjukpapper, och på sågverkssidan enindustriell uppföljning till trähus, möbler osv. Mininterpellation handlar i stor utsträckning om ett skisserat steg i rättriktning, nämligen planerna på en kartongfabrik i . chefen för på en konferens, där Jag deltog, alt manplanerade atl bygga en kartongfabrik i . Det var ett besked som togsemot med myckel slor glädje, och det slogs naturligtvis upp i lokalpressen.Sedan dess har en hel del lid förflutit, och del står nu klart all del harkommii grus i maskineriet. Som uppträdda på ett snöre har en radremissinstanser pläderat mot projektet. Det beror inte på någon onaturligmisstänksamhet om man i en del svar spårar det privatkapitalisliska intressetav alt bygga ul den privata industrin i stället - och alt man av denanledningen möter med kalla handen. Detfinns också en rad remissinstanser som har sagt ja. Dit hör KF. domänverket, deprivata skogsägarna i , . Den privata skogsindustrin har lämnat in ansökningar omutbyggnad av åtta platser i Syd- och . Den statliga träindustrinhar nöjt sig med en begäran om tillstånd för utbyggnad, och det gäller alltsåKarlsborg. Denmotivering som en rad remissinstanser har anfört mot utbyggnaden ärvirkesbrisl, och det ärju argument som man inte utan vidare bör vifta borl. Vihar ju också i olika sammanhang vänl oss mot rovdriften med våranaturtillgångar, inte minst skogen. Men vi har också alltid sagt all ökadförädling innebär att man bättre kan hushålla med skogstillgångarna. När detgäller den planerade utbyggnaden i är det emellertid, lycker vi,förvånande alt det argumentet kommer till heders. I sin beskrivning av denplanerade utbyggnaden visar ju företaget att man kan klara sig med ettobetydligt ökat uttag av barrved jämfört med nuvarande förhållande och attökningen kan täckas inom brukets naturliga fångstområde - i slor utsträckninggenom tillvaratagande av 0/77den planerade industriutbyggnaden i i Omden planerade industriutbyggnaden i i hyggesavfall och klenved.Också den erforderliga lövvedskvantiteten finns tillgänglig inom brukelsnaturliga fångstområde. del handlingar - senast i ett svar av i Norrbottenslandsling - har man anfört den undersökning som ochlänsstyrelsen gjorde 1974. Där beräknades överskottet av lövmassaved iNorrbotten, som inte kan förbrukas inom länet, för uppgåtill mer än - och lill karlongfabrikenbehöver man ett tillskott på 0,2. Jaghar i min interpellation försökt påvisa det orimliga i att man med hänvisningtill råvarusiluationen för hela riket går emot den planerade utbyggnaden vidKarlsborg. skogsuiredning kom ju fram till att man redan nu har ettbetydande underskott i virkesbalansen i riket som helhet och att man av delskälet måste pröva skogsindustrins utbyggnadsplaner mycket noga. Jag hållerockså med om all det är en riktig linje. Men jag vänder mig mot att mantörsöker använda det förhållandet som argument mot en skogsindustrienutbyggnad i . Situationen där är ju inle densamma som för riket idess helhet. Vi har bättre balans mellan råvarutillväxt och industriuttag.Dessutom har vi fått vela all det finns en betydande skogsreservi länets fjällområden. Därtill kommer, som jag lidigare har anfört, att uttagetför kartongfabriken kommer att öka mycket obetydligt genom ett bättreutnyttjande av klenvirke, stubbar och annat skogsavfall. Jag vill med andra ordtolka ASSLs utbyggnadsplaner i också som ett bevis på nytänkande närdet gäller nyttiggörandet av skogsråvaran, och det bör ju uppmuntras.Råvarubalansen för riket är alltså inget skäl atl säga nej till utbyggnad iKarlsborg. Sedanfinns det ytterligare ett skäl som man under inga omständigheter kan gå förbi isammanhanget, nämligen del uppenbara behovet av sysselsättning i Kalixbygden.Fortfarande redovisar den delen av länet arbetslöshetssiffror som ligger blandde högsta i landet. Kartongfabriken skulle ge ca 250 nya arbetstillfällen, ochdet är ett tillskott av mycket slor betydelse för bygden som helhet. Denplanerade kartongfabriken är emellertid bara en del av den utbyggnad som vihoppas kommer till slånd. Den skall kosta 260 milj. kr., och 320 miljoner skallanvändas lill effekt i viseri ng och någon utökning av nuvarande produktion. Jagbetraktar hela det här utbyggnadsprogrammel som synnerligen viktigt. Det ärnödvändigt atl förbättra de miljömässiga anläggningarna vid , men detär också nödvändigt med övriga investeringar som tryggar Karlsborgsindustrinsframlid, och gör man inte den ena investeringen gör man förmodlingen inte denandra. handlar det alltså om ålgärder avsedda alt trygga den statligaträindustrin i , göra den konkurrenskraftigare och stabilare, ochvarje åtgärd i det syftet bör ligga industriministern varmt om hjärtat. Jagvill sluta med att betona vikten av en förändrad produktionsinriktning förhela den svenska skogsindustrin. är det massa, papper och sågadeträvaror som utgör huvudproduktionen, och några stora ansträngningar föratt få fram nya och mindre konjunkturkänsliga produkter görs inte. Jag syftarpå produktion av finpapper och läitpapper samt inbrytningar på emballageområdelsom måsle stå på dagordningen också för den statliga Iräindusirins ulveckling. Delhade varil av värde om indusiriminislern gell ålminstone en liien vink om altutbyggnad i ligger bra till i den kommande prövningen. Det handlarju om att trygga framtiden för en vikiig statsindustri, och det handlar ombehovet av arbetstillfällen i en bygd som har det mycket, mycket besvärligt. Oinden planerade industriutbyggnaden i i sade all han i mitt svar inte funnit något som han intevisste tidigare. Jag skulle tro, herr lalman, att också vissteatl det f n. pågår en prövning av det här ärendet med hänsyn till all det skallbehandlas enligt 136 a S byggnadslagen. Remissyttrandenakommer, som Jag har nämnt i milt svar, tidigast . Detskulle vara orimligt om jag i ett sådant läge föregrep den prövning avremissinstansernas utlåtanden som vi skall göra efter årsskiftet.Remissförfarandet är inte bara en pappersexercis, utan vi förväntar oss att viur remissyttrandena skall kunna hämta faktaupplysningar för en slutgiltigbedömning av projektet. Jagkan nämna att förutom de remissyttranden som redan inkommit och som herrLövenborg åberopade, så har exempelvis i sina remissyttranden avstyrkt projektetKarlsborg. Likaså har LO avstyrkt. Vilkenär då bakgrunden till dessa avsiyrkanden? Ja, herr lalman, vi kan naturligtvisvara kritiska mot den brist på förutseende eller långsiktig planering somkarakteriserat utvecklingen inom skogsindustrin. Men man har , delvis påregeringens tillskyndan, kommii fram till åtaganden på frivillig basis som ipraktiken innebär ett moralorium, dvs. att man ålagt sig själv att inte byggaut skogsindustrin så alt den tar i anspråk mer råvara än 1973-1974. Då måste viJu ta hänsyn till den överkapacitet som har byggts upp inom landet och sominnebär att vi 1974 log ut ca 84 miljoner m' skogsråvara, under det atltillväxten ligger på 69 å 70 miljoner m'. Vi måsle sålunda iaktta den allrastörsta varsamhet när det gäller den fortsatta utbyggnaden, så atl vi inte omlio befinner oss i ett läge där vi bara kan utnyttja av denkapacitet som vi har byggt ut. Därför är del viktigt att vi gör en grundligprövning, och då kan del hända att i och för sig slarka intressen i någon månfår stå tillbaka för den mera överskuggande frågan hur vi skall planera vårfortsatta utbyggnad av skogsindustrins kapacitet. Jaghar förstått att inser nödvändigheten av att vi kommer fram mera planmässig politik i delta avseende, och Jag tror också atl han ärberedd atl godta utarbetandet av eit skogspolitiski näringsprogram som vihoppas skall kunna efterträda det frivilliga mo-ratoriet. Men uppenbarligen säga att planering är bra, bara den inte berörhonom själv och den del av landei som han representerar. Vi måste emellertid seskogsindustrin i dess helhet, alltså mot bakgrund av de skogstillgångar vi harhär i landet, och därför kan jag för dagen bara säga att det kommer att görasen mycket grundlig prövning av delta liksom av andra projekt, men vilketresultat vi därvid kommer fram lill vågar jag inle uttala mig om. HenLÖVENBORG (vpk): Industriministern och jag är helt överens när det gällerplanmässighelen på detta område, och vi är också överens om att vi med slörrevarsamhet än tidigare måsle pröva skogsindustrins utbyggnadsplaner. Men vadjag har velat framhålla i detta sammanhang är atl situationen för Norrbottenfaktiskt inle är densamma som för andra delar av landet. Råvarubalansen förriket som helhet bör inte appliceras på . Det tycker jag är ettviktigt påpekande. Nuförslår jag dock alt jag inle kan komma längre med statsrådet, även om det hadevarit värdefullt om industriministern hade kunnat ge ell besked inågorlunda positiv riktning. Det är tydligen omöjligt att pressa fram ettsådani besked, och då vill Jag bara uttrycka den förhoppningen alt statsrådetaktivt försöker verka för en utbyggnad i . Här handlar det nämligenom en kommuns invånare som verkligen kan betecknas som ett luttrat släkte ochsom har upplevt många besvikelser: sågverksdöden ,nedläggningen i Tö-refors, del upprörande spelet kring ochden faktiska nedläggningen av hamn. anser människorna där uppeatt de kan fordra att något görs när del gäller utbyggnaden av Karlsborg.Därför vill jag vädja till herr statsrådet att försöka verka på sådant sätl attmänniskorna i denna bygd inte känner sig svikna av stat ochregering. Överläggningenvar härmed slutad. §6 Om finansieringen av 80 Herr indusiriminislern erhöll ordet föratt besvara {m)dcn anmälda interpellation,1975/76:26, och anförde: HerrBurenslam har till mig ställt följande frågor. Vilka åtgärder kommer att vidtas för att göra NJAvinstgivande och därmed stärka järnverkels framlida möjligheler? Hur avser man alt lägga upp finansieringen avStålverk 80? Vilkaytterligare ändringar i 80-projektel övervägs? av har () genomgått en genomgripandeförnyelse- och expansionsprocess. Genom Investeringsprogram 70 (IP 70) harföretagets kapacitet i fråga om rå- stålsframställningtredubblats och uppgår nu lill ca . IP 70 har ocksåmedfört alt vidareförädling av stålet kan ske i ökad omfattning. Delnya s. k. 75 producerar närmare koks per är, vilket valsvarar mot behovet efter utbyggnaden av stålverket. SåvälIP 70 som 75 har kunnal färdigställas inom planerade lids- ochkostnadsramar. 70 och produktionsslarten av 75 skedde under en nedgång avstålkonjunklurerna. Denna konjunkturnedgång, som stålindustrin i hela världenfått känna av , är svårare än någon tidigare underefterkrigstiden. NJA stod med en tredubblad produktionskapacitet färdig att tasi bruk när prisfallet på stål inträffade och drabbades därför hårdare än andraav det ändrade konjunkturläget. Deltahar medfört att förhoppningarna om en snabb resultatförbättring inte har kunnalinfrias. i ett längre tidsperspektiv kan man emellertid förutse attefterfrågan på stål kommer alt öka mycket starkt. Därom är alla bedömare eniga.När återhämtningen kommer, förmodligen ,kan NJA vänlas slå bättre rustat att möta efterfrågan än de stålverk som inlehar företagit några mera omfattande moderniseringar . Närbeslutel om IP 70 logs var stålverket i behov av en mycket omfattandeförnyelse. Det är den genomgripande upprustning som tog sin början 1970 somkommerati ge "gamla" NJA förutsättningaratt hävda sig påslålmarknaden. De åtgärder som efterlyser i syfte attåstadkomma ett bättre resultat i NJA så att del blir vinstgivande är sålunda istor utsträckning redan genomförda. Närdet gäller övrig svensk stålindustri finns på många håll ett uttalatbehov av modernisering och utbyggnad av råvaruförsörjning för manufakiurering.Sedan beslutet om ämnesstålverket i tagits har från företrädare försvenska företag i branschen uttryckts intresse för en gemensam diskussion omhur framtiden för svensk stålindustri skall mötas. Regeringen står intefrämmande för tanken alt vidga samarbetet mellan staten och de privatastålföretagen. Denna diskussion har påbörjats. Detvidgade perspektivet i fråga om förädlingsverksamheten inom stålindustrin harockså föranlett kontakter med privata intressenter i fråga om vidareförädlingenav stålämnen från 80. Sålunda utreds ett projekt i samarbete mellanNJA och den tyska Kruppkoncernen om möjligheterna atl uppföra ett gemensamtbalkvalsverk i anslutning till anläggningarna i . Resultatet av degemensamma undersökningarna vänlas vara klart omkring . Undersommaren 1975 träffade NJA en överenskommelse med om atl studera förutsättningarna för atl tillsammans uppföra ettbandvalsverk i . Projektet utreds nu i ett gemensamt företag. Om de båda valsverkenkommer till slånd kan omkring 3 miljoner 2 protokoll 1975/76:15 ton stål av 80:stotala produktion på ca väntas bli förädlat inom landei.Valsverken skulle ge landet ett väsentligt tillskoll i slålförsörjningen ochöka den svenska stålindustrins konkurrenskraft. Dessuiom medförindustriulbyggnaderna en värdefull förbättring av industristrukturen inomberörda regioner och tillför den nya arbetstillfällen. Delär mot denna bakgrund projekteringen av ett balkvalsverk och ett bandvalsverknu har integrerats i 80-projektel. En integrering med valsverk kommerockså alt göra 80-projektet mindre konjunkturkänsligt än om manenbart satsar på ämnesproduktion. Denna delvis förändrade inriktning påverkarinte i nämnvärd grad 80:s första utbyggnadseiapp men innebär enförskjutning av andra etappen . Omkring efter varje etappav utbyggnaden av ämnestillverkningen beräknas valsverken tas i drift. inkl. valsverken beräknas vara färdigställt och i full drift under år1984. Delär hell riktigt, som säger, att 80 kompletteratmed två valsverk kommer atl bli betydligt dyrare än det ursprungligenpresenterade projektet. Härtill kommer kostnadshöjningar på framför alltanläggningssidan. Uttryckt penningvärde kan kravei påkapitalmarknaden fördel reviderade programmet i genomsnitt under entioårsperiod beräknas uppgå till omkring 1 200 milj. kr. viduppbyggnaden av anläggningarna. I bedömningen ingår kostnadshöjningarföranledda av den slarka internationella kostnadsökningen förindustrianläggningar, ökade miljökostnader m. m. Till detta kommer nödvändigtrörelsekapital. NJAkommer att ytterligare studera förutsättningarna för det kompletteradeStålverk 80-projektet. a. kommer lönsamhetsförutsättningarna attanalyseras närmare. Jämförande undersökningar i fråga om kostnaderna för andraliknande projekt, som är akluella, kommer också att göras. NJA har begärt altunder en fyramånadersperiod få göra dessa nödvändiga analyser. Därefter avserNJA att återkomma till Statsförelag och regeringen med de förslag som kanföranledas av den förändrade projektinriktningen. Regeringenavser att återkomma med en utförlig redovisning av 80 ochplanerna på valsverksutbyggnader och förelägga de förslag somprövningen av projektet i dess nya utformning kan föranleda. Hen (): Socialdemokraternamed industriministern i spetsen har under senare lid talat mycket om dendemokratiska socialismens planmässiga hushållning. Från moderat sida har vihävdat att denna planmässiga hushållning ofta lycks ske utan plan. 80 är ett exempel på hur verkligheten är en annan än densocialdemokratiska dikten. Jag skulle vilja återgenågra yttranden som industriministern fällde närriksdagen fattade sitt första beslul om atl bygga 80. Så här sade hanbl. "Ledningenför Norrbollens , som under ell par års lid varil hårt engagerad iutredningsarbetet för ämnesverkel, har gjort ett bra arbete. Så långt det ärmöjligt har marknadens förutsättningar analyserats." Nåväl,del är della utredningsarbete som tydligen har visat sig inte alls hålla. frågade isamma debatt sig och andra följande: "Kanman då inte ulreda mer, undersöka ytterligare förutsätiningar och möjligheler?Jag har också inom den statliga företagsamheten mött dem som inför ett flertalstörre projekt har velat skjuta della framåt i tiden. Betänksamhet ocheftertanke är goda egenskaper, men de kan leda över lill handlingsföriamningdär lid och möjligheter rinner förbi och man kommer . Platsen,marknaden är upptagen." Nusedan arbetet på 80 har bedrivits är del tydligen likväl dagsför ny betänksamhei och eftertanke. Nya utredningar bedrivs. Hur är delegenlligen med planmässigheten? detta år i budgetpropositionen anförindustriministern följande: "Ifråga om arbetet med 80 har jag inhämtat atl projektplanering pågår ienlighet med uppgjord tidsplan. Tekniska specifikationer håller på altutarbetas." Delär någol groteskt över sådana uttalanden när man nu vet att industriministernmed troskyldig min står färdig atl presentera dramatiska omläggningar i helaprojektet och utvidgningar därtill för enorma belopp. Iapril önskade de borgerliga i alt näringsutskottet skulle göraen förnyad genomgång av utvecklingen av 80-planerna. Inför den tankenstegrade sig industriministern våldsamt: "Jagskallinte uttala någon förvåning, men kammarens ledamöter bör besinna sill ansvar.Beslutel är fattat, planeringen pågår. Vad som inträffar nu är självfallet bryter den planeringsverksamhet som pågår." Detsade alltså industriministern , och det gör ett märkligt intryck motbakgrund av vad vi just hört honom säga. Ett sådant uttalande skorrar mera illanu än del gjorde när del ursprungligen fälldes. Isamma debatt gjorde , näringsutskotlets ordförande, gällande allde borgerliga partierna genom att ånyo granska stålverks-planerna "gett nyfart, inte åt en saklig diskussion, utan snarare åt en förlalskampanj".Det var alltså näringsutskotlets ordförande som yttrade sig så om deborgerligas ansträngningar atl man skulle få göra en förnyad genomgång avplanerna. Dethar sagts lidigare härifrån - och det bör sägas en gång lill - atlsocialdemokraterna när det gällt 80 ägnat sig åt en form avdebattförtryck. Citatet från är ett gott exempel på hurtongångarna gått. De som velat framföra en avvikande mening har utmålats somsabotörer. Utredningsmaterialet har hemligstämplats. Ekonomer som yttrat sighar man tagit heder och ära av. "Mycket väsen och litet ull, sa' han somklippte suggan" - det var näringsutskottets ordförandes sätl all kännetecknade borgerligas diskussion av 80 . Jaghar gjort några citat ur debatten. Det är inle för alt på ett småaktigt sätlslå och gräla, ulan därför all det pågår en stor principiell diskussion om justplanmässig hushållning. I denna debatt är det utan tvivel av ston allmäntintresse att se hur planmässig hushållning i praktiken går till. Hurförvånade skall inte de lyssnare som statsrådet hade i och Malmbergetden vara när de hör de nya planerna och drar sig till minnes vadstatsrådet då bl. a. sade, nämligen: "Medde borgerligas spel av 80 och den olustiga spekulation som på vissahåll i massmedia bedrivs kring projektet har frågor ställts såväl inom landetsom utanför från flera ur kundkretsen: Vad händer med 80? Kan vi intelila till en enhällig riksdags beslut? Är vi vilseledda i vår egen planering?Den oron är begriplig." Vadskall då dessa kunder säga nu när de hör företrädare för den planmässigahushållningen i stor utsträckning gå ifrån lidigare planer? Denhär sortens attacker mot meningsmotståndare har särskilt vi moderater drabbatsav när vi framfört våra uppfattningar. Vi har nämligen redan från börjanframställt vissa krav för atl vi skulle della i ett beslul om 80. Tillall börja med har vi begärt att man skulle söka samarbete med privatastålförelag för all få tillgång till större kunskap och få en bälire prövningav projektet. Men den tanken avvisades blankt. Företrädare för vill intesläppa in andra intressenter, eftersom man inle ville dela med sig av de enormavinster man såg fram mot. Industriministern menade atl något samgående medprivata inte behövdes därför atl NJA "har tillverkat tackjärn sedantillkomsten omkring 1940 och besitter också genom sin försvenska förhållandensiora ämnesproduktion den kunskap på området som är tillgänglig". 1interpellationssvaret finns andra tongångar, och det är i sig självtmyckel bra. Ettkrav som vi också framfört är att man borde dela upp 80 i två etapper.Om denna idé yttrade näringsulskotiets ordförande så sent som imaj följande: "Moderalerna säger isin reservation atl projektet 80 lämpligen bör delas upp i tvåetapper. Men man har (vid olika föredragningar) --- sagt att en sådan uppdelningfördyrar projektet rätt väsentligt och gör vissamarknadsföringsåtgärder mycket svårare. har alltså diskuterats ochfrån alla håll ansetts vara mindre lämplig. Det är en åtgärd som man möjligenkunde vidta i en ytterst krisartad situation." Nuär näringsutskotlets ordförande tydligen inte närvarande vid denna debatt, ochdel finns då anledning att fråga industriministern: del nu "en ytterstkrisartad situation"? Så yttrade sig i alla fall här för fem månader sedanen person som ofta talar om behovet av planmässig hus- hållning i socialistiskregi.