prot · FZ09130 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:130 §1 Justerades prolokollel för den 11 innevarande månad. §2 Föredrogs men bordlades äler konsiiiutionsuiskotiels betänkanden /76:51och 53 finansulskotieis belänkande 1975/76:39 ulrikesulskoliels belänkande1975/76:16 kullurulskoliels beiänkanden /76:35, 38 och 40-42irafikulskotteis beiänkanden /76:26 och 27 näringsuiskoiteis belänkande1975/76:64 inrikesuiskollds belänkande 1975/76:43 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. §3 Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Föredrogs ulrikesulskoliels belänkande 1975/76:14med anledning av proposilionen 1975/76:100, i vad avser iniernalionelllutvecklingssamarbete m. m.. jämle motioner. (Redovisningav ulskollsbetänkandet inläs efter anförandena i ärendei.) Ifråga om delta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen fär yrkanden framställas belräffandesamlliga punkter i betänkandet. HerrARNE i (s): har presenterat etl belänkande som till sittinnehåll är myckel omfattande. Jag har inte för avsikt att nu redogöra för helabetänkandet. Del får andra talare göra under debattens gång. Jag kommer ihuvudsak alt koncentrera mig till vissa frågor som är av kontroversiell natur. Låtmig till alt böria med säga att vi nu har haft en intensivdebatt i riksdag om den svenska u-hjälpen. Vi har uppnåttenprocentsmålet, vilket innebärati 1 96 av bruttonationalprodukten anvisas förhjälpen till andra länder. som detla har skett kan vi emellertidkonstalera atl klyftan mellan rika och fattiga länder förstorats i förhållandetill vad som var förhållandet . All den svenska insatsenöverskridit 1 96 av bruttonationalprodukten hoppas jag emellertid i framstår som Internationelltutvecklingssamarbete m. m. mycket tillfredsställande.Det är glädjande alt vi har nätt dithän, och jag hoppas att vi också skallkunna vidmakthålla denna enprocenliga andel av vår bruttonationalprodukt. Jagtror att vi får betrakta den svenska insatsen i det här avseendet som ettuttryck för den lojalitet som det svenska folkel känner för de fattigaländerna. Men det är också fråga om en solidaritet mol pådetta område. är del förulom endast två länder som har lyckatsuppnå enprocentsmålet för internationellt bistånd, nämligen och . svenska u-hjälpsdebalten har det ibland funnils delade meningar om taklen ianslagsökningen. Men jag vill konstatera att vi i vårt land har sluppituppslitande poliliska strider. Visst har vi i vid behandlingen haftdelade meningar om olika ting, men någon uppslitande politisk strid somallvarligt skulle ha splittrat och den svenska nationen i dennamycket betydelsefulla fråga har det ändock inte varit. Den svenska nationen harvälvilligt ställt upp i kampen för de fattiga folken. Jagvill säga detta som en inledning och en kommentar till den punkl där vi nubefinner oss beträffande . Jag vill tillägga alt dettauppnående av enprocentsmålet naturiiglvis inte heller för vårt land kunnat skeutan beiydande uppoffringar, ly som detta har skett har vi av andraanledningar kommit i en ekonomisk situation som för dagen är ganska besvärandeoch som kommer alt förbli en myckel svår fråga under de närmast följande åren isvensk ekonomi. Ibudgetpropositionen liksom i utskottets betänkande behandlas frågan om, som delheter, en ny ekonomisk världsordning. krav från sida är ellnytt steg för atl söka förmå industriländerna att mera allvariigt än hitintillsmedverka lill alt de falliga länderna ges ökade förutsättningar all förbättrasina ekonomier. a. kräver man stabilisering av råvarupriserna, vidare atlu-länderna Hr tillgång till exportmarknader i i-länderna och fär möjligheteralt dit sälja industriprodukter som själva tillverkar. Näru-länderna kräver vad man kallaren ny ekonomisk väridsordning är det alllsäinle fråga om enbart att öka den hittillsvarande u-hjälpen med en eller annantiondels procent, utan det är fråga om någonling långl därutöver. Del gäller enlångtgående omdaning av ekonomin i hela världen, och man kan ställa sig frågan:Vad menas då med begreppet en ny ekonomisk världsordning? Ännuhar man inte närmare definierat innebörden av della krav, och del kommer säkerlalt ta lång lid innan man har kommil sä långl i debatten om begreppet en nyekonomisk världsordning all vi närmare kan informera oss själva om vad deltabetyder. Mankan redan nu räkna med atl slora motsättningar konimer all uppstå om begreppeten ny ekonomisk världsordning. Jag ser del mot bakgrunden av vetskapen om allredan nu de slora industriländerna har sä svärl. eller kanske t. o. m. ovilligtfinner sig i, all lämna en u-hjälp som knappast närmar sigenprocentsmålet av bruttonationalprodukten när endast tre länder haruppnåtl detla mål, och ingenting tyder på att framtiden skulle bli lättare dådet gäller för atl övertyga industriländerna om en ny ekonomiskvärldsordning. Förvårt vidkommande kommer naturligtvis en ny ekonomisk världsordning - även omvi ännu inle vet räckvidden och innebörden av en sådan - att innebäraytterligare betydande insatser lill förmån för och självfalletytterligare stora ansträngningar för alt även värt land skall kunna följa med iden ulvecklingen. De uttalanden som har gjorts av värt land, frånregeringens sida, har gått i positiv riktning. Och alll lyder på alt densvenska regeringen och den svenska , när vi kommer framtill en mer konkretiserad debatt kring frågan om en ny ekonomisk väridsordning,kommer alt inla en positiv attityd. Detta menar jag är förhoppningsfullt. Mentrots della vill jag avstyrka bifall till den reservation och den motionrörande en ny ekonomisk världsordning som har fört fram och somhar behandlats av utskottet. Del beror i huvudsak pä alt ingen ännu vel närmarevad man skall lägga in i begreppet en ekonomisk väridsordning, och motionärernavet naturiiglvis lika litet som övriga. Menjag vill redan nu säga atl den här frågan säkerl kommer att leva vidare undermånga u-hjälpsdebatler i fortsättningen, och kommer en nyekonomisk världsordning att framstå i klarare dager än vad den gör just förtillfället. Denandra frågan jag skulle vilja beröra i det här sammanhangei är en fråga som harvarit kontroversiell i lidigare, senast under föregående års debattom u-hjälpen. Det gäller och den svenska insatsen lill i formav ell induslriprojekl som håller på att ulvecklas och som går under namnetBai . Fäländer har väl fått lida så myckel som under del långa krig som ärförbi. När för nästan jämnt etl är sedan kunde upphöra medkrigshandlingarna sä befann sig landei i en situation som innebar atl del vartotalt ulblottat ekonomiskt och även pä annal sätl. Redaninnan krigshandlingarna upphörde uppiogs frågan om vilken hjälp som Sverigeskulle kunna ge della krigshäriade land, och sä småningom utkristalliseradesdella pappersinduslriprojekl. Det var vietnameserna själva som begärde attSverige skulle gå in och hjälpa till med detta, vilket också har skett. Närman nu går in med ett induslriprojekl i ett så krigshärial land som kanman självklarl inle begära alt alll skall gä efter ett mönster och en modellsom man har utarbetat vid etl skrivbord och tro all alll konimer att klaffa.Del är svärl atl programenligl genomföra nya induslriprojekl i värl land, ochvilka svårigheter möter man inte dä i krigshäriade länder, och inte minsl iVietnam! Därför har del i också varit många svårigheter; jag skall inleundanskymma det. Jag gissar atl vi också i framliden kommer atl möta mängasvårigheter Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. och bekymmer som kommerall vålla ganska mycket besvär och slora insatser på olika sätt. Emellertidkan man säga att della pappersinduslriprojekl nu är i full utveckling.Byggnadsarbetet pågår och har kommil ganska långl under det senasle halvåret.Alll lyder på all arbelel nu fortlöper friklionsfrilt. Maskiner av svensklillverkning är beställda. De tillverkas i , ochnär de är färdiga kommer de au levereras lill för atl installeras avmontörer som kommer all sändas ul. Jagvill säga detla därför atl vad som händer i vårt land nu har slor betydelse förBai i ett avseende. Vi har nämligen här hemma en fortlöpandekraftig prisstegring på industrivaror, även vid Mekaniska Werkstad,och jag tror alt vi får räkna med atl notera ökade kosinader för den tekniskautrustning som levereras i , men även för den som köps internationellt.Priserna kommer all fä justeras upp. Ännu har detta inte behövt ske. Det finnssä pass slora reservationer att man klarar sig gott med del, tills vidare ivarje fall. Vad som kommer att hända i slutänden lämnar jag som en öppen fråga.Men jag ville nämna de risker i detla avseende som man alltid ställs inför omman i ell krigshärjat land - och därtill ell u-land - gör slora insalser ochframför alll insalser av industriell nalur. Förhoppningensom vi hyser är nalurligtvis att Bai skall stå klart så snartsom möjligt och då kunna ta upp tillverkningen av de 50 000-55 000 lon pappersom programmet för denna industri innebär. kan icke från svensk synpunkl betraktas som någon slorindustriell enhet. Del kommer att bli dt så pass litet företag att del knappasti skulle anses vara värl alt genomföras byggnads-mässigt . Om vi iSverige bygger en massafabrik med tillhörande pappersbruk och begränsarproduklionen lill 50 000-55 000 lon är den att betrakta som ell lilel projekt.Våra pappersbruk som byggs har visserligen en kapacitet som kan varierastarkt, men jag känner inte till alt det byggs någon pappersindustri som har enkapacitet under 100 000-150 000 ton. Del är väl i slällel så all man mer ochmer går upp i fråga om kapacitet lill 150 000-200 000 lon. Vårförhoppning är emellertid att Bai skall bli för vad manhar hoppats när man från sida själv har uttryckt en önskan om allSverige skulle genomföra delta projekt. Ty det är papper som vietnamesernabehöver, och papper av den lyp som skall tillverkas vid denna nya industri. kan lyckosamt genomföras kommer det naluriiglvis att belraklas som enframgång för självt, men det blir också en framgång för som harstått- för genomförandet och för bestridandet av kostnaderna. Såvilljag ta upp den tredje frågan som har betraktats som kontroversiell och somsärskilt kontroversiell i dagens deball. Jag hoppas emellertid alt debatteninle enbart skall bli en deball om . Del finns sä mycket i utskottetsbelänkande som är värt all diskutera och kommentera alt det vore synd omdebatten skulle bli en enda lång Cubadebatl. tecken lyder emellertid,anser jag, på alt vi löper den risken. Jag har deltagit i mänga u-landsdebatteri riksdag - i denna riksdag liksom i den gamla - men vi harinle haft en talariisia som varit så omfattande som den vi harframför oss . Det tyder på att debatten kommer att ta ianspråk. Jagskall alltså med ett par ord kommentera frågan om . Jag vill något redogöraför den behandling som Cubafrågan har givits i utskottet och för den hjälp somSverige har lämnat . U-hjälp till har givils ,och när jag ser på resullalel av de svenska insatserna vill jag påstå att dehar varit framgångsrika. Lålmig gå lillbaka och slälla frågan: Hurdant var läget i landet dåamerikanerna gav sig i väg därifrån? Ja,självfallet var då i en väldigl bekymmersam situation. Sä småningom komSverige atl gä in och ge u-hjälp, och den svenska hjälpen har i huvudsak sattsin på tvä olika områden, som i var lolall utarmade genom brist påresurser. Densvenska u-hjälpen har i huvudsak använls till att förbättra undervisningsväsendetoch även skapa nya skolanläggningar. Utskottet har självi för ell par år sedanhaft tillfälle all studera detla i , och jag tror alt fiera av utskottetsledamöter imponerades av del som skett med insats av den svenska u-hjälpen. Delandra området som kommil alt ägnas mycken hjälp från är hälso- ochsjukvården. När amerikanerna gav sig i väg från och omvälvningen skeddegav sig även många av de läkare som fanns - har varit etl läkarfalligtland - i väg. De blev flyktingar - de bosatte sig .i och pä andra hålli . Dessa människors önskan var naturligtvis all skapa ytteriigareproblem för ; landet kan ju inte klara sig ulan läkare när man vill bedrivaden lilla sjukvård som kan komma i fråga. Densvenska u-hjälpen lill har framför allt använts för inköp av tekniskapparatur till sjukhusen men också för all bygga nya sjukhus och för allförbättra de sjukhus man tidigare haft. Pä har man också lyckats fä i gången ulbildning av läkare som måste belraklas som tämligen omfattande i ell landsom . Jag säger "i ell land som " därför all jag inte vill gedel inlryckd all hälsovård och skolsystem kan jämföras med vårt egellands. Del kan man inte göra. är givetvis myckel mera utvecklat än . Regeringenhar nu anselt all hjälpen lill bör fortsätta och förbällras. Därför harman föreslagil en ökning av del svenska bidraget från nuvarande 60 miljonertill 70 miljoner för /77. Jag vill erinra om all vid sidan omdessa två huvudområden, alllså skola och undervisning saml hälso- och sjukvård,har med svenskl bistånd beiydande industriella projekt ingångsalts pä Cuba.Inte minsl är della fallet pä jordbrukets område. Där pågår en starkutveckling, bl. a. med byggande av mejerier, som är i högsta gradanmärkningsvärd. Och det är där som mänga industriföretag här hemma kommer in ibilden, ty Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. den utbyggnaden har letttill att vi har Hit en beiydande export av svenska industriprodukter till Cuba.Om därför hjälpen till upphör - som föreslås i en moderat reservation - såinnebär det att denna export från klipps av. Svenska företag kommerinte alt kunna exportera sina produkter avseende byggnadsprojekt pä , om viinte bidrar lill atl de projekten kan genomföras. Moderaternai utskottet har som sagt föreslagit atl hjälpen lill skall upphöra. Del ärsamma yrkande som fördes fram vid förra årets u-hjälpsdebatl. Men dessuiom harvi ett annat yrkande från mittenpartierna, nämligen att den nuvarande hjälpentill pä 60 miljoner skall minskas till 40 miljoner. I moderaternasreservation har man uttryckt del på del sällel - jag kommer inte ihåg denexakta ordalydelsen i utskottets betänkande - atl vad som har skapat densituation som råder vid behandlingen av della ärende är deltagande ibefrielsekriget i . anser atl inte skall ge bidraglill eftersom dess regering har låtit kubaner delta i befrielsekriget. Imittens reservation anser man all 40 miljoner räcker för del som skall göras ifortsättningen och för all avsluta en del pågående projekt. Hur mycketmitlenparliernas resonemang påverkas av dellagande i Angolakrigel är jaginte riktigt pä del klara med, men det kommer väl att klarna under debatten. Desocialdemokratiska ledamöterna av utskoltet har icke kunnat accepteranågondera av dessa båda reservationer. Vi tillstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen. Cubahar här blivil en slor politisk angelägenhet. Vi har försöktdiskutera u-hjälpsproblemen ulan alt göra dessa.lill en politisk fråga, som deblivil i och med dagens behandling av biståndet till . Vi har tidigareförsökt undvika en sådan situation. Om vi vill hjälpa falliga folk kan vi inlegöra det efter den riktlinjen, som ibland har diskuterals. att vi lämnar u-hjälplill de länder där man har en regim som vi lycker om, men till länder som harregimer som vi inle kan accepiera, exempelvis - som fallet är pä - enkommunistisk regim, lämnar vi inle någon u-hjälp. Iföregående års deball sade jag: Skall vi följa rikllinjerna all gynna regimersom vi själva accepterar, kommer vi snart all inle ha någon användning för vårau-hjälpspengar. De flesta länder som vi ger u-hjälp har en regim som avsevärtavviker från vad vi kan accepiera. Vi skulle dä inte kunna ge bidrag fritt somvi har kunnai göra , irols all vi dä och dä haft all lösakontroversiella frågor. säger all vi skall slopa u-hjälpen lill därför atl Cubasänt trupper som deltagit i befrielsekriget i . Del finns många människorhär i landet som anser att vi bör dra in u-hjälpen också lill eftersprängningen av atombomben för etl anlal månader sedan. Men man kommer inieifrån all är lika faliigl även om landei har lyckats spränga enatombomb. Dessa människor kan inte sympatisera med alt del falliga Indienirols alll har råd all skaffa sig al- ombomber och kanske säsmåningom även atomvapen. Men frågan vi har att la ställning lill är om delskall vara dt avgörande kriterium för om vi skall ge ell land u-hjälp ellerinte. Jag tror inle att vi kan fortsätta resonemangen efter de riktlinjerna.Därför hoppas jag all vi inle skall komma i den situationen alt envacker dag diskuterar frågan om vi skall dra in u-hjälpen lill därförall har skaffat sig en atombomb. Jag har redan använt mer tid än jag har antecknat mig för. Med delsagda och det som kommer all framföras av övriga socialdemokrater i ulskoltetvill jag redan nu yrka bifall till utskottets hemställan på samtliga punktersamtidigt som jag yrkar avslag pä de 19 reservationerna. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Herrförste vice talmannen (): Del råder stor enighet i värt land om svensk utrikespolitik. Ellundanlag är dock u-landspolitiken, där en sådan enighet knappasl föreligger.Meningsskiljaktigheterna är dock inle så framträdande vid åretsriksdagsbehandling, eflersom situationen närmast måsle belraklas somavvaktande. Det är biståndspolitiska utredningens slällningstagande somavvaktas. På åtskilliga punkter har man nöjt sig med att konstatera atl iavvaktan på biståndspolitiska utredningens betänkande företas ingen ändring. Regeringenfår emellertid inte tro att detta är en bestående enighet och alt de avregeringen föreslagna åtgärderna är accepterade. Jag tror att utskottets äradeordförande, i , är för optimistisk då han räknar medatt biståndspolitiken skall fortsätta som hitlills. När bislåndspolitiskautredningen har framlagl sitt betänkande måste en omprövning ske av hela densvenska biståndspolitiken, och det är alls inle säkerl all de nuvarandeprinciperna i sä fall kommer alt gälla. Biståndspolitikens allmänna inriklningbör övervägas, och i synnerhet sådana frågor som ländervald bör bli föremålför en noggrann prövning. Del är, som nämnde, redan diskussion ometl av länderna - . Del är inle alls säkerl alt del nuvarande ländervaldkommer au gälla i framliden. Vidval av länder som skall fä svenskl bistånd bör i första hand beaklas del s. k.falligdomskrileriel men också sådana faklorer som vad landei får i lolallbistånd, hur hög per capita-inkomsten är, vilken slrävan som finns för attuppnå demokrati och jämlikhet m, m, Ländervaldhar redan böriat spela en vikiig roll i u-landsdebatten. uppfattningär all i första hand bör hjälpa de fattigaste länderna. Därav följerall länder som kommil upp lill en något högre inkomst per capita bör räkna medall del svenska biståndet avvecklas. Del är emellertid synnerligenlämpligl, del vill jag framhålla, all som kanske haftsamarbele med landei i form av bistånd forlsäiier della samarbete men dä iandra former, l. ex. genom ökat handelsulbyle, kulluruibyie och andra formerför ömsesidiga InternationelltUlvecklingssamarbele m. m. Delär givelvis mycket glädjande om ell u-land kommer upp lill en sådan standardall biståndet kan avvecklas. I proposilionen finns i är angivet ett fall, ochdet är . Regeringen säger följande: "Underförsta delen av 1970-ialel upplevde den tunisiska ekonomin en rad gynnsamma år.Jordbruket gav i allmänhet goda skördar. Industrin och handeln präglades avkraftig expansion i kustområdena, medan den ekonomiska tillväxten endast imindre ulsiräckning medfört förbällringar för redan eftersatta regioner och befolkningsgrupper.Utländskt kapital attraherades av fördelaktiga investeringsvillkor och landelsbehov av finansiella överföringar kom i allt slörre ulsiräckning alttillfredsställas genom kommersiella krediier. Sverigehar mol denna bakgrund inletl diskussioner med den tunisiska regeringen om engradvis minskning av bisiåndsinslagel i del svensk-tunisiska samarbetet. Detsvenska biståndsprogrammet beräknas kunna avslutas omkring är 1980." Cenlernhar ingen invändning mol detla resonemang. Den väg som regeringen lalal ombelräffande anser vi vara riklig. Del måsle vara vår innerligaförhoppning alt varie u-land sä småningom skall komma upp till en nivå därsamarbetet sker i andra former än bisiändspolilik. Men del är synnerligenförvånande och ologiskl när regeringen föreslår alt biståndet lill ,som enligt senasle uppgifter har en per capita-inkomst på 460dollar , skall upphöra som regeringen föreslår etl ökat slödlill , som har en per capi-lainkomst på per är. Hur kan man,, fä någon logik i detta? Cenlernanser alt svenskl bistånd icke skall ulgå lill . Vår motivering för attupphöra med del svenska u-landsbislåndet lill är all landei nu kommil upptill en sådan inkomstnivå per capita atl det bör kunna klara sig självi. Mednågra få ord är detla moiiveringen lill ställningslagande. Det finnsländer som är så oändligt myckel fattigare och som bättre behöver biståndet,och då bör vän land i första hand hjälpa sädana länder. nämnde t.ex. , och del är möjligt alt del kan bli en diskussion om u-hjälpockså. Vilken per capilainkomsi har ? Jo, har perinvånare, jämfört med för del. Ta 1. ex. som har 80dollar per invånare. Är det inte sädana länder man bör tänka pä i första hand? Centernhar, liksom regeringen, protesterat mot an ulländska trupper, bland demkubanska, har ingripit i inbördeskriget i , men vi har inte ansett aliman som etl slags vedergällning skall dra in slödel till . Det kubanskaallackkrigel i är emellertid ell av bevisen för all måsle ha sådanekonomi, all man anser sig kunna med vapen och trupper ingripa i ell annallands inre angelägenheter, vilkel direki slrider mol FN-siadgan. är sombekanl medlem i FN, men trots det har man kunnai lillåta sig delta grova brollmol stadgan. servera atl det inle var,som sade, ell befrielsekrig ulan ell inbördeskrig mellan olikabefrielserörelser, varav den ena som bekrigade stöddes av folkrepublikenKina - en upplysning som kan vara av dl vissl iniresse. Ytteriigarekan anföras alt ekonomiska resurser är sädana all del blir möjligiall landei självt kan anslå medel till aklivl biståndsarbete i andra länder.Är det inte en egendomlig siiuaiion om del lill etl land skall anslåsbisiåndsmedel och della land i sin lur skall ge bisländ ål andra? Varför kanman då inle lämna bisländ direki lill del andi-a landei i fråga? Delfinns således ålskilliga skäl för alt del svenska u-landsbislåndet lill Cubaskall upphöra. Del är förvånande all socialdemokraterna nu kan föreslå intebara atl biståndet lill skall ulgå med samma belopp som utanatl det skall l. o. m. öka från nuvarande 60 miljoner lill 70 miljoner. När delgäller t. ex. , som endasl har, som jag nämnde tidigare, en percapita-inkomst på per är mol 540, har regeringen föreslagiloförändrat belopp jämfört med . Var finns logiken i det här? Manmåsle fråga sig: Är del av poliliska skäl som socialdemokraterna så gärna villge stöd åt ? Gillar socialdemokraterna den kommunistiska diktaturen päCuba och Casiro-junlans ålgärder så mycket atl man för den skull skall gesvenskl u-landsbislånd? Del kanske kan komma ell svar på den frågan . Närcenlern och folkparliel nu föreslår avveckling av u-landsbislåndet lill ,sä är del inle meningen all vi skall svika vad som ullovals, ulan vi vill hållavåra löften. Därför föreslår vi all del belopp som SIDA anser all vi gjortutfästelser om, dvs. 40 miljoner, skall ulgä. är beloppet enligtSIDA 29 milj. kr. och endast 1 milj. kr. Därmed skullebiståndet kunna gå över i andra former - ell samarbete med som vi gärnaser kommer till slånd. Vi har föreslagil alt en avvecklingsplan skall uppgörasför slutförandel av biståndet lill . Del innebär en mild avtrappning. Någraabsoluta utfästelser till finns inte, ulan ville man gå hårt fram kundeman avbryia bislåndd . HerrArne kommentarer belräffande var inle sä upplysande. Han hoppadespä all del inte här skulle bli en deball enbart om , och del hoppas jagockså. Men vi kan inte förslå skälet lill all socialdemokraterna handlar pädella säll. Del vill vi gärna vela i denna debatt.