prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Ipropositionen 1975/76:56 () hade regeringen föreslagitriksdagen anta det i regeringsproiokollet upptagna förslaget till lag omändring i byggnadslagen (1947:385). Förslaget omfattade ändringar i 136 a!! ; BL jämte ikraftträdandebestämmelser. Beträffande det huvudsakliga innehållet ipropositionen 1975/76:56 anfördes följande: "Ipropositionen uttalas alt det redan nu - innan riktlinjerna för en framtidaskogspolitik har lagts fast - är nödvändigi atl hålla tillbaka åtgärder sominnebär ökad förbrukning av skogsråvara. Vidare påpekas atl en omfattandeutbyggnad av skogsindustrin, som i ett långsiktigt perspektiv inte kan försesmed råvara i tillräcklig omfattning, kan komma alt medföra betydandestrukturella problem och problem för sysselsättningen. Det framhålls all delkrävs en långsiktig planering av hela skogsnäringen för att en frånsamhälleliga utgångspunkter rimlig utveckling skall komma till stånd. Ipropositionen läggs fram förslag till ändring av 136 a !! byggnadslagen (1947:385). Ändringen syftar till att redan nu förbättra samhällets möjligheteratt kontrollera och pröva åtgärder inom skogsindustrin som kan innebära ökadförbrukning av svensk träfiberråvara. Den föreslagna ändringen av 136 a;! byggnadslagen innebär atl tillkomsten och lokalise- Ä näring i byggnadslagen ringen av industrielleller liknande verksamhet skall kunna prövas med utgångspunkt i hushållningenmed träfiberråvara. Vissaföljdändringar av ansvars- och påföljdsbeslämmelserna i 147 ! ; byggnadslagenföreslås också." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen 1975/76:56 väckta motionerna 1975/76:136av m. fl. (c), vari hemställts att beslutade alt de föreslagna ändringarnaicke skulle gälla för anläggning som påbörjats före och dåinte omfattades av prövningsreglerna i BL 136 a!! i dess dåvarande lydelse, att tillstånd skulle lämnasäven i dessa fall då väsentliga förberedelser för anläggningens utförandevidtagits före ,1975, 1975/76:137av m, fl. (c), vari hemställts atl vid behandlingen avpropositionen 1975/76:56 beslutade att i avvaktan pä de resullat som 1973 årsskogsulredning kom all redovisa och med beaktande av den frivilligaöverenskommelse som träffats inom skogsindustrin belräffanderåvaruförbrukningen den i propositionen föreslagnadetaljregleringen av skogsindustrins råvaruförbrukning avvisades och atlpropositionen skulle avslås, 1975/76:138av m. fl. (fp), vari hemställts att skulle avslåpropositionen 1975/76:56, 1975/76:139av m. fl. (m), vari hemställts atl skulle avslåpropositionen 1975/76:56, och 1975/76:140 av m. fl. (s). att med anledning avpropositionen 1975/76:1 i vad den inte behandlats i betänkandet CU 1975/76:1som sill yttrande gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, a. medanledning av propositionen 1975/76:56 och motionen 1975/76:136 samt med avslag på motionerna 1975/76:137, 138, 139 och 140 anta del lill propositionen fogade förslaget lill lag om ändring i bygg nadslagen (1947:385) med den ändrade lydelse av 136 a ! ; tredje stycket, 147 ! ; andra stycket 3 sami övergångsbestämmelserna som utskottet fö reslagit i förtydligande syfte, b. som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om ytterligare överväganden i anslutning till utformningen av 136 a ! ; tredje stycket byggnadslagen i paragrafens av utskottet föreslagna lydelse. 1.av herrar Åkerfeldl (c) och i (c), (), herrUllsten (fp) samt i Hjärlum (c) som ansett att utskottet under 2bort hemställa atlriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:56 och motionerna1975/76:137, 138 och 139 samt med avslag på motionerna 1975/76:136 och 140skulle anta det till propositionen fogade förslaget lill lag om ändring ibyggnadslagen (1947:385) med den ändrade lydelse som reservanterna föreslagit,innebärande bl. a. all lagförslaget i vad gällde del föreslagna tredje stycketi 136 a ! ; (rörande prövning av utvidgning av industriell verksamhet medutgångspunkt i hushållningen med träfiberråvara) samt del föreslagna femtestycket i 136 a ! ; (rörande anmälningsplikt vid planerad utvidgning avsågverk) inte skulle antas av , 2.av herrar () och () som ansett all utskottet under 2 borthemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:137,138 och 139 skulle avslåpropositionen 1975/76:56 samt motionerna 1975/76:136 och 140. Tillbetänkandet hade fogats ell särskill yttrande belräffande handläggningen avärenden om industrilokalisering av herrar () och (). Hen ÅKERFELDT (c): De föreslagna ändringarna i byggnadslagen syftar lill alt i avvaktanpåett aviserat näringspolitiskt program för skogsnäringen skapa regler somhindrar att anspråken på skogsråvara ökar i sådan utsträckning allförutsättningarna för alt arbeta fram ett sådant program rubbas. Ävenom de beräkningar som finns över den totala virkeslill-gängen ärpreliminära, pekar de på all tillgängen på skogsråvara frän ett uthålligtbedrivet skogsbruk blir den begränsande fakiorn för skogs-induslrins expansion. Skogenoch skogsinduslrin inlär en nyckelslällning i vårt näringsliv, och därför ärdet ett nationellt intresse att vi hushällar med denna tillgång på ett sådantsätt all näringens och därmed landets långsiktiga intressen tillvaratas. Ipropositionen föreslås för alt nå della syfle några ändringar i byggnadslagens 136 a !;. Denna paragraf tillkom ursprungligen som ett medel att prövalokaliseringen av viss miljöförstörande industri i samband med att man 1972angav riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen. Vid behandlingen avenergipropositionen har denna paragraf ändrats lill atl avse även prövningur energisynpunkl plus tillkomsten av prövningen som sådan. föreslås atläven hushållningen med träfiberråvara skall vara prövningsgrund för tillkomstoch lokalisering. Den föreslagna prövningsgrunden är liksom helaprövningssyslemet provisorisk i avvaktan skogsutrednings slutligaredovisning av sina virkesbalanser och därpå grundade förslag till ett meralångsiktigt program för skogsnäringen. Prövningssyslemet skall omfattas av enaviserad reformering av byggnadslagstiftningen. Dennuvarande 136 a ! ; har när det gäller skogsnäringen tillämpats på ell sätt somligger den nu föreslagna paragrafen myckel nära. Ä näring i byggnadslagen användbarhet haremellertid haft begränsningar. Förutsättningen är atl företagel är av väsentligbetydelse för hushållningen med mark och vatten samt energi, vilket i praktikentorde ha inneburit alt utbyggnader utanför de områden som omfattas av denfysiska riksplaneringens riktlinjer inte kunnat prövas med slöd av dettalagrum. Dennu föreslagna lagiexten reglerar prövning dels av nyanläggning, dels av ökningav råvaruförbrukningen i pågående verksamhet oberoende av anledningen lillökningen. Ipropositionen nämns-och under utskottsbehandlingen har ytterligare redovisninghärom lämnats - atl skogsindustrins samarbelsutskoll träffat en frivilligöverenskommelse som även redovisats för industriministern. Överenskommelseninnebär i korthet atl parterna förbinder sig alt inte genom utbyggnad eller päannat sätt öka sin råvaruförbrukning över 1973 eller nivå. Detta skallgälla fram till . dvs. den tidpunkt då ett samlatskogspolitiskt program skall redovisas. Skogsindustrinsiniliaiiv dokumenlerar en vilja all medverka lill en ur samhällssynpunkt bådelämplig och önskvärd hushållning med skogens och skogsindustrins resurser. Utskottethar dock, i denna del, enats om att prövning av nyanläggning genom ettfrivilligt älagande inle hell kan ersälla en prövning enligl lagsiiftningensenheiliga regler. Dessulom kan , som Jag lidigare nämnde, lagprövningavse en avsevärd del av ulbyggnaderna. I syfle all erhålla för alla förelaglikformiga regler och möjliggöra ur samhälls-synpunki önskvärda översikiligabedömningar, har man siannai för atl i lagparagrafen införa träfiberråvara somprövningsgrund. Ävensänkningen av gränsen för den generella prövningen när del gäller sågverkensårsproduktion från 50 000 m' till 5 000 m' mätt i sågade trävaror har man ienighet godtagit, främst med tanke på dessa enheters regionalpolitiskabetydelse. Det bör i det här sammanhanget nämnas att 85 96 av landets sågverkhar en produktion som faller under denna gräns, medan 90 96 avvirkesförbrukningen sker i större sågverk och följaktligen kommer atl omfattasav prövningstvångei. Närdel gäller förslagets andra del, ökning av råvaruförbrukningen, har uiskollelemellertid inle kunnal enas. Även här biiräder ulskollets majoritet,visserligen med marginella ändringar, propositionens förslag om en generellprövningsplikt för förhållandevis små ökningar av råvaruförbrukningen,oberoende av orsaken. Reservanter från och har istället valt alt ta fasta på den samlade skogsnäringens erbjudande altfrivilligt begränsa råvaruförbrukningen till någol av års-förbrukningsnivån 1973-1974 under en lid av . Dennaöverenskommelse har samma syfle som lagförslaget. Insikten om begränsningensnödvändighet finns i mycket hög grad hos den berörda industrin. Vad delytterst gäller är Ju atl på läng sikt trygga förutsättningarna att hävda sigpå den internationella marknaden, och det gör man inle genom att bygga ut endyrbar överkapacitet eller genom uttag ur skogen som skulleinnebära all man "sågar av den pinne man sitter pä". Detfrämsta skälet att avslå regeringens förslag i denna del är av principiellnatur. Del kan inte vara rimligt, del är rent av stötande att införa endetaljreglering med sä här långtgående styrning. Utöverdet principiella skälet finns en rad sakliga skäl som skulle medföra betydandesvårigheter för industrins drift, planering och även för dess marknadsföring. Det"spelrum" för ökning av råvaruförbrukningen som tillåts är satt tilllOOOOm'. eller med den ändring som uiskotismajoriteien gjon till 196 upp till20 000 m' för anläggningar som konsumerar över 1 000 000 m' . Denkvantitet som har lämnats utanför det generella prövningstvångei motsvarar förmassaindustrins del massa. Det är 1 96 av vad etl av våra siörre brukproducerar , eller tre dagars produktion, och del är den råvarumängd somhela massaindustrin konsumerar på en dryg driftiimme. Förslagetavser den enskilda virkeskonsumtionsenhelen. förelag med flera enheterinnebär delta, för alt hälla sig under den angivna prövningsgränsen, atl maninle kan differentiera driften med hänsyn till sådana faktorer somöversynsbehov, haverier och den akluella virkesfängs-tens lokalisering eller avmarknadsläget ändrad fördelning mellan massaved och sågiimmer. Majoriteten haräven påpekat della missförhållande, men har inte föreslagit någon ändring -inom parentes kan väl sägas atl del med den tid utskollet haft till förfogandeinte heller har varil möjligt. Av del följer atl lagen om den aniaskommer all ha denna brist. Det är visserligen en god illustration lill lagensoiymplighet, men. onekligen ett svårt hinder för rationell drift vid berördaförelag. Vadhänder t. ex, vid en fabrik där man kan räkna med risken atttill överskrida prövningsgränsen? Ett prövningsförfarande är inteen så snabb affär an den kan , som i en sådan siluaiionkan länkas slå till buds. Följden måste bli störningar i produktionen och denärmast drabbade blir de anslällda. En annan följd kan bli all man för attgardera sig för en sådan siluaiion söker tillstånd i "överkant". Menhur skall regeringen behandla sädana ansökningar om en meningsfull hushållningskall åstadkommas? Och man bör hålla i minnet alt de ansvariga i företagenskall göra sina överväganden under hotet av frihetsstraff i dess ytterstakonsekvens. Delär förvånande alt utskottsmajorilelen är beredd att biträda ell förslag som iså hög grad försvårar verksamheten för landets, främst ur valutasynpunkt,viktigaste näringsgren. Det hade varit förståeligt om man hade varil i enivångssiluation och inte haft någol annat alternativ. Men här har vialternativ. Det föreligger, som Jag sade. en frivilligt åiagande fråninduslrins sida även på den här punkten. Det frivilliga åtagandets effekter gårdessutom längre än lagförslagels, 1 överenskommelsen ullovar man enförbrukning som inte översliger den jämförelsenivå jag lidigare angav, och delulan "spelrum". Nr 44 Hillills har samråd mellan skogsinduslrins föreirädare och regeringen Fredagenden '' P " fönroendefulli säll. I samma anda hardel frivilliga sam- verkansavialei utarbetats och redovisats för regeringen , -------------- Industriministerns reaktion på avtalet har varil positiv. Ändring i byggnads- Därför kom förslaget i denna del minst sagt överraskande, lagen Vad har hänt som gör att skogsinduslrin, trotsredovisade höga am- bitioner, ärbetrodd all kunna klara av råvaruproblemen under en övergångstid av endast tvåår? Del får betraktas som unikt atl en lagstiftning, som dessulom är avprovisorisk karaktär och vars uppenbara nackdelar genom krångel ochbyråkratisering inte står i rimlig proportion till syftet, vilket är att bevarahandlingsfriheten, inför etl långsiktigare avgörande om vars utgångspunkter deli dag inte finns några säkra besked. Slutsatsen för reservanternasdel blir alt yrka bifall till reservationen 1. Vid bifall lill den avvisas endetaljreglering av råvaruförbrukningen, men skapas striktare regler förprövning av utbyggnader genom införande av hushållning med träfiberråvara somgrund för prövning av tillkomst och lokalisering. HenDANELL (m): ; byggnadslagen som medger eiableringskoniroll ochulvidgningskonlroll av energislukande industri m, m,, är etl lagutrymme som nuåterigen kommer lill bord för att utvidgas och för all ge myndigheiernasiörre möjligheler all nagelfara induslrins framlidsplaner. Del kan synas varanaiurligl med hänsyn lill den ener-gisitualion vi nu har, vilken sedan baranågra år lill viss del karakteriseras av knapphet men också av problem som rörsamhällsekonomin. Syftet bakom 136 a ! ;, med den utformning som gäller sedanriksdagsbeslutet , är angelägel vad avser strävan atl vid etablering avstora industrier la hänsyn till hushållningen med våra mark- ochvattentillgångar samt tillgången pä energi. Del var del senare krileriet somtillkom i samband med energibeslutet . Isamband med det beslutet, vilket också innebar att regeringen skulle kunna intebara påverka lokaliseringen av berörd industri ulan också pröva tillkomstenöver huvud av viss industri, anförde moderata samlingspartiet i sin moiion1975:2029 att det inle fanns anledning att avvisa tanken på atl lokaliseringenav energikrävande verksamhet skulle kunna prövas. Vi ansåg dock att den metodsom regeringen vall och som sedan uiskotismajoriteien tillstyrkte gavregeringen alltför omfattande befogenheter atl styra utvecklingen inom storadelar av del svenska näringslivet. Vimoderater föreslog en utredning som skulle ge bättre beslutsun derlag än vad propositionen då gav, I synnerhet gällde detta frågan om vilka kriterier som borde väljas för alt möjliggöra en prövning, I motionen framfördes bl. a, att "en lagstiftning i detta hänseende bör få en sådan utformning, atl del är möjligt för etl förelag, som överväger en'ener gikrävande etablering, att med utgångspunkt i lagiexten bilda sig en upp- 144 fattning om sannolikheten för all etableringenskall medges". Dessai våras av oss framförda principiella skäl mol en förändring avetableringskontrollen är en utgångspunkt också då ånyo skallbehandla ett ändringsförslag lill den nämnda paragrafen. Någon ytterligarestudie av kriterier vid prövning enligt lagutrymmet har inte skett, men detverkar helt klart att i alla fall , som är huvudansvarigtför regeringsförslaget, nu bara efler atl paragrafen i sin senaste lydelsevarit i bruk vill fä än siörre möjligheter att nagelfaraskogsindustrin. Isammanhanget kan jag inte underlåta att konstatera all det pä grund av mångaviktiga propositioner i slutskedet av höslriksdagens arbete inte varit möjligtatt ge denna fråga en ingående behandling. Faktum är atl liden endast medgeliett enda reellt utskottssammanträde, där propositionen kunnat behandlas. Dettabäddar verkligen inte föratt vi pä sädana här vikliga områden skall kunna fåklara och väl grundade regler för näringslivet. Skall vi , trotshushållning av mark och och trots på vissa områden en begränsad tillgångpä energi, ändå kunna ha en hög sysselsättning och positiv ekonomisk utvecklingkrävs del att samhällets spelregler för det faktiskt utvecklingsdynamiskanäringslivet är klara och ligger fast . Bakgrundenlill propositionen, som Ju syftar till att förbättra samhällets möjligheler attkontrollera och pröva åtgärder inom skogsinduslrin, som kan innebära ökadförbrukning av svensk träfiberrävara, är självfallet omsorgen om en framtidarimlig virkesbalans så atl vi skall kunna ha en jämn utveckling av produktionoch sysselsättning utan alt tillintetgöra våra råvarutillgångar. Det är i dettasammanhang angeläget att göra en allmän näringspolitisk bedömning, där ocksä demindre industrierna och sågverken skall ha sin givna plats. Omdetta är alla överens, men del är sedan en annan fråga om regeringens metoderenligt propositionen verkligen är de rätta och särskilt välmotiverade. Jagharen känsla av att regeringen visaten nästan desperat reaktion på den väldigaöverhettning som skogsinduslrin uppvisade 1973 och 1974 och den då förtillfället intensivt debatterade skeva virkesbalansen. I sammanhanget bör mandock komma ihåg att läxades skogsindustrin upp av densocialdemokratiskt dominerade skogspolitiska utredningen för atl den avverkadeför litet skog. angrips samma industri för all den avverkar för mycket.Man får tacka högre väsen för atl vi i alla fall inte ännu har planhushållningi vårt land. Alll talar för all del inle är statsråd och högamyndighetspersoner som vet bäst i sådana här för samhället centrala frågor. Förutomde lidigare nämnda principiella betänkligheterna, som vi moderater har emotpropositionen, är del framför alll på två punkter som vi redovisar avgörandeinvändningar mol regeringens och utskotlsmajoritetens snarlika förslag. Fördet första anser vi att det är fel all hals över huvud störta ut med en sålångtgående lagtext som förändringen av 136 a S innebär när det trots allt mycket snart - - frän skogsulredning 10 protokoll 1975/76:445 Nr 44 kommer att framläggas ett förhoppningsvis bra beslutsunderlag ifrågan. Fredaeen den '" utredningen studerar man Just virkesbalansfrågor, och allt tyder P ' 'frnriden kommer att kunna ha tillgång lill rullande vir- --------------- kesbalanser, sä alt politiker och myndigheter och näringsliv väl känner Ändring i byggnads- tillgången på virke inför framlida expansioner. Det vore djupt olyckligt lagen om man, såsom regeringen och uiskotismajoriteienvill, inför en de- taljerad reglering av bl,a. skogsindustrins arbete med en omfattande byråkrati som följd, strax innanvi skall fä del beslutsunderlag som alla efterfrågar. Fördel andra är Ju del viktigaste skälet mol alt nu i detalj lagstifta i fråganatt skogsindustrin själv visat sitt ansvar och sin vilja att metodiskt fä lillstånd en planerad expansion alll efter vad virkeslillgången medger, genom i en frivillig överenskommelse lyckats åstadkomma ett brett samarbetemellan näringsliv och myndigheter. Överenskommelsen utgår, som nämnt, från att 1973 och 1974 givit, till skillnad mol , ennegativ virkesbalans. Man konstaterar att tillgäng till virkesrävara är enförslarangsangelägenhet för både industrin och samhällel i övrigt, vilketinnebär all överavverkning inle kan accepteras om den skulle inträffa under enlängre tidsperiod. I samband med överenskommelsen understryks också vikten avatl intensifiera arbetet med alt öka del svenska skogsbruketsproduktionsförmåga. Intensifierade återväxtåtgärder i samband med avverkningoch med utnyttjande av bällre för- och planmalerial, effektivare beskogning avnu förbuskad areal m. m. samt också en ökad forskning om snabbväxande trädslagär några av ambitionerna. Vidare har nämnts viklen av att försöka ökaproduktmängden ur den givna råvarutillgången samt strävan att kunna utnyttjarelurpapper maximalt. Självaöverenskommelsen går ut på alt man arbetar i tre regionala virkesråd. beståendeav representanier för massa- och pappersindustrin, sågverksindustrin,wallboard- och spånskiveinduslrierna, domänverket samt skogsägareföreningar,skogsvärdssiyrelser och represenianter för de anställda. Virkesråden skallinsamla och registrera uppgifter samt informera om produktionsvolymer ochråvaruförbrukning för industrienheterna. Pä grundval av delta arbete skall mansedan föreslå åtgärder i syfle att med hänsyn lill sysselsättningen anpassaskogsinduslrins struktur lill rådande virkestillgångar. Den viktigastepassusen i överenskommelsen är dock atl deltagande parter förklarar att deinte ämnar öka sin förbrukning fram lill 1978 av svensk råvara utöverårsförbrukningen , alternativt 1974, i större utsträckning än vad sombetingas av före genomförda eller igångsattakapaciteisutbyggnader resp. projekt inom ramen för redan givna tillstånd. Jag har valtall tämligen ingående redovisa innehållet i den nämnda överenskommelsen för all något uppväga den alltför kort fattade beskrivningen av saklägel i utskottsmajoritelens belänkande. An ledningarna lill all utskollet inte tror pä den här överenskommelsen utan 146 bifaller lagförslaget är dunkla. Utskottetär således tveksamt till avtalets giltighet och anslutningen till det. Då skallman veta att hela skogsindustrin utom plywoodindustrin och de mindreköpsågverken är med i avtalet trots all det knappt hunnit börja fungera. I detvå redan avhållna mötena med virkesräd har dock även köpsågverken, trots allt,deltagit. Vidareanser utskottet att del är tveksamheler kring avtalets funktion och betydelsemed hänsyn till att redan tillåtna projekt inte kommer atl på nytt kunna prövasi virkesråden och att del dessutom saknas pä-röljds,system i avtalet. Dettasenare är naluriigtvis alltid skillnaden mellan frivilliga avtal och lagar. bör kunna sätta sin tillit till delta avtal hänger samman med denuppriktiga vilja som skogsindustrin har visat att bemästra virkesfrågan som viockså vet att den på lång sikt är helt beroende av. Del finns skäl altunderstryka att del inte finns någon anledning all tro all industrin medvetetskulle förstöra sina framtida förutsättningar för produktion. måstedet också konstateras all dei, när del gäller en för landei sä känslig bransch,som visai sä myckel kunnande och framtidstänkande, borde vara avsevärt mer praktisktom näringslivet i samarbete med myndigheter fick chansen atl klara sina problemi stället för att mötas med stelbenta lagregler. Denmest uppenbara bristen på verklighetsförankring som visas i propositionen ärdet centrala stycket i 136 a ! ; om att även utvidgning av en utomordentligtmåttlig omfattning måste prövas av regeringen. Det behövs ingen utbyggnad avetl driftställe, ingen ny maskin utan bara en omläggning av produktionen - ens. k. vardagsrationalisering - för all ell företag skall riskera bötesstraff omdet inle har frågat regeringen om lov. Avståndstagandet frän denna vikliga delav propositionen är alla tre icke-socialisiiska partier överens om, och våravärderingar i övrigt ligger så pass nära varandra all vi moderater avser att ihuvudvoteringen, om vår reservation nr 2 faller, stödja reservationen 1. Avslutningsvis vill jag fästa uppmärksamheten på ett i denna frågamärkligt förfaringssätt som de berörda statsråden använt sig av. Efter det atlvirkesräden började få sin eftersträvade anslutning harindustriministern utbytt information med skogsindustrin pä olika säll, enliglvad utskottet erfarit. Så sent som - alltså en månad innanbosladsminislern avlämnade sin proposition till regeringen - skriver ocksåindustriministern till skogsindustriernas samarbelsutskoll en skrivelse, somockså nämns i utskottsbetänkandet men ändå inte återfinns som bilaga. I denskrivelse står det bl. "En frivilligtbaserad återhållsamhet i råvarukrävande utbyggnad av den svenska skogsindustrinär ett positivt steg. Regeringens bedömning är emellertid all den s, k.frivilliga överenskommelsen i första hand måste betraktas som en temporärlösning som kan medverka till alt skapa nödvändigt rådrum.