prot · FZ093 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:3 §1 Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövnings-nämndeninkomna Valav ledamot och suppleant i valberedningen Berättelse omgranskning av bevis for riksdagsledamot och ersättare har från inkommit bevis om attstudiereklor , , utsetts till ledamot av riksdagensamt att arbelsförmedlingsljänsteman , , yrkesvalslärare , , och personalassistent , , utsettstill ersättare för riksdagsledamöter. Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat beviset och därvid funnit, all detblivit utfärdat i enlighet med 15 kap. I § vallagen. Det skulle antecknas att () utsettsatt inträda som ledamot av kammaren i stället för i (s) som avsagt sig riksdagsmannauppdragel. §2 Val av ledamot och suppleant i valberedningen Upplästesföljande till kammaren inkomna skrivelser; Undertecknadavsäger sig härmed uppdraget som ordinarie ledamot i valberedning.Stockholm Undertecknadavsäger sig härmed uppdraget som suppleant i valberedning.Stockholm Dessaavsägelser godkändes av kammaren. 2 protokoll 1975/76:1-5 Jagfår meddela att kommunisternas partigrupp som efterträdare lillherr i anmält och som efterträdare till fruMarklund . Jag förklarar härmed vald till ledamoti valberedning och vald till suppleant ivalberedningen för återstoden av innevarande valperiod. §3 Anmäldes och bordlades 1975/76:1 med redovisning av programskedet i denfysiska riksplaneringen 1975/76:2 om försäljning av viss allmännaarvsfonden tillfallen fast egendom 1975/76:3 med förslag till lag om internationelltsamarbete rörande lagföring för brott m. m. 1975/76:4 om behörighetenatt föra motorcykel 1975/76:5 om åtgärder i fråga om sjöfarten tillskydd av miljö, m. m. 1975/76:6 om godkännande, utom såvitt avsersjöfarten, av konvention om skydd av miljö 1975/76:7 med förslag lill lag om järnvägsansvarighet vid befordran av resande m. m. 1975/76:9 med förslag lill godkännande av avtalmellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffandeinkomstskatter, m. m. 1975/76:10 med förslag till godkännande av avtalmellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffandeinkomstskatter, m. m. 1975/76:14 om överlåtelseav viss staten tillhörig fast egendom, m. m. 1975/76:15 med förslagtill trafikskadelag m. m. 1975/76:17 om godkännande av vissa avtal medlandstingskommunerna m. fi. om bidrag till psykiatrisk sjukvård §4 Anmäldes och bordlades 1975/76:1 Fullmäktiges i förslag omändringar i banko-reglementet avseende arvode åt personalförelrädare iriksbankens direktion och åt ledamöter i styrelser vid avdelningskontor §5 Anmäldes och bordlades 1975/76:1 av herrHermansson m. fl. om förbud mot användning av asbest 1975/76:2av m.Jl. 1975/76:3 av fru med anledning avpropositionen 1975:74 med förslag om grundutbildning Nr 3 1975/76:4 av och med anledning av skrivelse 1975:88med överlämnande av årsredovisning för Anmälan av §6 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1975/76:1 av () till herr bostadsministern om översynen av beskattningsreglernavid bostadssanering: Möjligheten för enskilda fastighetsägare att göraavdrag för kostnader vid upprustning av bostadshus gynnar denna ägarkalegori iförhållande till de schablonbeskattade allmännyttiga och kooperativabostadsföretagen. Delta leder bl. a. till all priserna pä äldre saneringsmognafastigheter pressas upp. Därmed försvåras kommunala engagemang. En stigandeprisnivå kommer ytterst att drabba de boende. Även avskrivningsreglerna ochavdragsmöjligheterna vid förvärv får konsekvenser i fråga om de skildafastighetsägarnas ekonomiska förutsättningar. Fråganom skattereglerna vid bosladssanering berördes i bostadsdebatthösten 1974 (prot. 1974:140, s. 62 och 143). De togs vidare konkret upp imolionen 1975:424 (s), vari föreslogs att skulle begära utredning ochförslag om ändrade beskattningsregler för upprustning och ombyggnad avbosladsfastigheler. (SkU 1975:25) noterade att viss fråga ombostadsbelåningarna dä var under övervägande inom ochanförde som sin uppfattning alt de i motionen behandlade frågorna kunde beaktasi detta sammanhang. I debatten (prot. 1975:75, s. 184-185) noterades attfrågan redan var under övervägande i regeringen. Boende-och bostadsfinansieringsutredningarna har i slulbelänkandet (SOU 1975:51) bl.a. redovisat beskattningens effekter i här nämnda hänseenden. Enligtutredningarnas uppfattning (s. 233) finns tekniska lösningar för alt uppnå denönskvärda neutraliteten. Utredningarna förutsatte, liksom skalleutskollet, attdessa frågor beredes inom . Avpressuppgifler har framgått att en översyn av reglerna om avdragsrätt m. m.vid reparation och ombyggnad av fastigheter pågår inom bo-sladsdeparlementetinom ramen för en översyn av de ekonomiska villkoren för bostadssaneringen. Enutgångspunkt för arbetet även på detta område är alt åstadkomma jämställdhetmellan olika ägarkategorier. Medhänvisning till det anförda hemställer jag att till herr bostadsministern få ställaföljande frågor: Vilka regelomräden berörs av den inombostadsdepartementet pågående översynen av beskattningsreglerna vidbostadssanering? Kommer förslaget med anledning av översynen att föreläggas 1975/? 1975/76:2 av herrLövenborg (vpk) till herr industriministern om den planeradeindustriulbyggnaden i i ; I samband med en lokaliseringspolitisk konferens iLuleå, anordnad av vpk, meddelade ASSLs representant att företagel har långtframskridna planer på en kartongfabrik i . För kommun och helaöstra skulle detta betyda ett sysselsättningstillskott på 250-300 arbetstillfällen.Planeringsarbetet har fortskridit, men på senare lid har starkakrafter satts i rörelse för all stoppa projektet. Ansökningarom skogsindustrien utbyggnad för åtta platser i Syd- och harinlämnats. ASSLs enda ansökan gäller i . Den gäller intebara nybyggnad av kartongfabrik ulan är också aktualiserad genom kraven på enbättre yttre och inre miljö i fabriken. Lokaliseringenav fabriken lill är naturlig med hänsyn till den befintligaanläggningen. Satsningen på produktion av fierskikiskar-tong är motiverad pågrund av den starka marknadsutvecklingen för denna produkt. Utbyggnadenkommer att medföra ökat behov av ca 0,1 miljon skogskubikmeter barrved per årsamt lövved . Barrvedsbehovet beräknar mankunna tillgodose genom tillvaratagande av hyggesavfall och röjningsvirke inomASSLs naturliga fångstområde i . , som ärnära lierat med NCB, slår i sitt remissyttrande vakt om det egna projektet i Mönsterås.En rad andra remissinstanser har avstyrkt projektet med hänvisning lillråvarusituationen totalt i hela riket. skogsutredning kom i sittbetänkande fram lill alt man redan nu har ett betydande underskoll ivirkesbalansen, varför planerade utbyggnader av skogsindustrin måste prövasmycket noga. Men del är väl att märka att situationen i icke ärdensamma som för landet i dess helhet. Delta avspeglar sig också i de positivayttrandena från både domänverket och länels skogsägar-förening, vilka ju förserKarlsborgs bruk med råvaran. Detstår klart att har en bättre balans mellan råvarutillväxt ochindustriuttag. har f. ö. redovisat en betydandevirkesreserv i vissa av länets fjällområden. Därtill kommer, som tidigarenämnts, virkesutiagel för den planerade kartongfabriken att öka i mycketblygsam omfattning och täckas bl. a. genom bättre tillvaralagande och fiisning av hyggesavfalloch röjningsvirke. När det gäller lövmassaveden kan detta behov väl läckas inomlänet. Enligt en utredning som företogs 1974 av ochlänsstyrelsen i beräknas överskottet av lövmassaved som ej kanförbrukas inom länet för uppgå till mer än . Det ansågs då önskvärt att möjligheter skapas för attförädla detta överskott inom länet. Råvarusituationenför landet som helhet är som synes inget argument mot en utbyggnad i noterar bl. i sitt remissyttrande vari anförs bl.a. följande; "Medhänsyn till att utbyggnaden förutsätter endast en obetydlig ökning avråvaruförbrukningen samt att den erforderliga kvantiteten råvara utan svårighetbedöms kunna erhållas inom och dessutom torde sakna annanalternativ användning, anser KF all utbyggnaden bör kunna äga rum. KFtillstyrker således ansökan från AB Statens skogsindustrier angående utbyggnadav verksamheten vid bruk." Detär med all säkerhet riktigt att svensk massainduslri sammanlaget står inför enallvarlig råvarusvacka, men det utgör inget argument mot en rimlig utökning avverksamheten i . Den bättre råvarusi-lationen i är ettstarkt argument för de aviserade planerna beträffande Karisborg. Detsammamåste också sägas när det gäller behovet av sysselsättning. 80 byggsnu i och skapar fiera tusen nya arbetstillfällen. Men det hjälper inteväsentligt upp situationen i nordöstra . Etl sysselsätlningslillskottpå 250-300 arbetstillfällen skulle spela en mycket stor, positiv roll försysselsättningen och utvecklingen i denna del av länet. För del ärproduktionen alltför myckel upplagd på export av plank och bräder och annan typav halvfabrikat. Varje steg mot ökad förädlingsgrad måste därför hälsas medtillfredsställelse. Byggandet av en kartongfabrik är ett steg i dennariktning, men del måste följas av fiera. Det betonas också i statens planverksyttrande, där det bl. a. heter: "höja den svenska skogsindustrin kan man också vidareförädla mera av denpappersmassa som exporteras." Karisborgsindustrinsframtid är beroende av en koniinueriig utveckling på vidareförädlingens väg.Del är inle förvånande att man från privat-kapitalisiiskl håll försökersabotera en utveckling av den statliga träindustrin i , men del ärdäremot anmärkningsvärt att statliga remissinstanser inle i större utsträckningbeaktat den speciella situation som råder i när det gäller båderåvarutillgången och behovet av ökad sysselsättning. Målsättningen att tryggautvecklingen och framtiden för den statliga träindustrin i bördärför betraktas som en fråga av största vikt: Medhänvisning till del anförda anhåller jag om kammarens medgivande all till herrindustriministern få slälla följande frågor: Är statsrådet bereddalt medverka till all den planerade induslri- utbyggnaden i kan genomföras? Näravser regeringen att fatta beslut i ärendet? 1975/76:3av (vpk) till herr socialministern om förbud mot användning avvissa bekämpningspreparal inom jord- och skogsbruk: 1972 trädde en lag (SFS 1972:123) i kraft, som iprincip innebar att spridning av bekämpningsmedel från fiygplan över skog ochmark blev förbjuden. Närdenna lag sattes ur kraft blev sådan spridning åter tillåten.Med tillåtelsen följde nya förordningar, som skulle begränsa eller eliminera derisker som låg bakom del tidigare förbudet. a. föreskrevs: "Innanbekämpningsmedel får spridas över område där allmänheten får fritt färdas,skall den för vars räkning spridningen skall ske 1. underrätta polismyndigheten och hälsovårdsnämnden, 2. låta införa meddelande om spridning i ortspressen, 3. låta utmärka området pä väl synligt sätt enligtbestämmelser som meddelas av produktkontrollnämnden." (SFS 1975:465, 36ij) Motbakgrund av den besprutning från fiygplan av hormoslyr (fenoxisyror 2, 4-D och2, 4, 5-T) som i praktiken utfördes i bl. ochGävleborgs län kan en bedömning göras av värdet hos ovan nämnda restriktioner.Det framgår tämligen snart att restriktionerna är av intet eller måttligtvärde. Detkan konstateras alt hälsovårdskontoren erhöll besked om besprut-ningarna medrelativt kort varsel och att skogsbolagens information till allmänheten viaannonser i ortspressen var av litet värde och ofta förvirrande.Bespruiningsområdena har icke eller i mycket ringa grad försetts med anslag.Vägar och stigar som leder in i området har i regel icke varit utmärkta medanslag. Dessutom har visats att endast en mindre del av det ulsprulade medlethamnar på målområdet. Den övervägande delen sprids ut över omgivningen, bl. a.på grund av planets och propellrarnas turbulens. Detta innebär att byar,trädgårdar, människor och djur kommer i beröring med hormoslyrpreparaten. Enberättigad oro har kommit till uttryck bland befolkningen i de områden somvarit utsatta för besprutning. Dels har det kunnat konstateras att desäkerhetsåtgärder som skall tillämpas innan besprutning företas icke harvidtagits, dels kan konstateras att bespruiningsmedlei icke hamnar på detområde som skall besprutas. Dennaoro har sin grund i att man ännu inte kan ge klart besked om medlets farlighetför människor, djur och växtlighet. En grupp forskare vid genetiskainslitulionen i har meddelat att den funnit beläggför att även låga halter av hormoslyr kan ge skador på arvsanlagen. Försökenhar utförts på bananfiugor, men fortsatta försök pågår med möss. , som lederforskningsgruppen, säger: "Vi har funnit att så låg koncentration som 1ppm (=en miljondel) ger signifikanta skador på äggulvecklingen hos bananfiugor,effekter som kan få genetiska verkningar." Jagvill också nämna all i den av giftnämnden tillsatta expertgruppen, som 1971lade fram sin rapport, var fiera forskare tveksamma om fe-noxisyrornasgiftighet och riskerna för vissa skador på människor, djur och växtlighet.Professor anförde då bl. a.; "Vad de nu analyserade herbicidtypernabeträffar, lutar jag personligen mot ett lo-talförbud åtminstone för2,4,5-T-preparaten i skogsbruk, jordbruk och hemmabruk p. g. a. att situationeni dagens läge ännu ej är helt klar." Jagvill hävda att den vetenskapliga bilden över fenoxisyrornas skadliga effekterinte är klar. Det finns då enligt min mening enbart en åtgärd som bör vidtagas,nämligen att införa förbud mot användning av i första hand 2,4,5-T-preparatet iskogsbruk och jordbruk. Jagvill med hänvisning till det anförda ställa följande fråga till herrsocialministern: Övervägersocialministern att ta initiativ lill förbud mot användning av i första hand2,4,5-T-preparalen i jord- och skogsbruk? 1975/76:4 av iTyresö (vpk) till herr statsministern om åtgärder för alt dämpa inflationen,m. Prisstegringarna har sedan 1960-talets börjanblivit allt starkare. Priserna på konsumentvaror var igenomsnitt dubbelt så höga som 1960. Detta drabbar dem som har små och fastainkomster - lönarbetare, pensionärer, småsparare. Det gynnar dem med storafasta egendomar, del gynnar spekulanter och börsspelare. Det gynnar de storamonopolen. Prisstegringarnaär av den arten att den genomsnittliga prisnivån höjs och penningvärdetförsämras. Vi har nått etl tillstånd av inflation, av allmän uppblåsning avpriserna. Detfinns två förklaringar till inflationen som blivit en sorts officiell ideologipå området. Den ena av dessa ger lönerna skulden för infiationen. Den andrapåstår att inflationen i huvudsak kommer från ullandel. Båda dessa förklaringarmåste tillbakavisas som oriktiga. Attlönerna och priserna stiger år kan man lätt se av statistiska data -men därav kan man ju inte dra slutsatsen alt priserna stiger därför att lönernastiger. Att påstå detta är bara arbetsköparargument för att försvaraprisstegringarna och bekämpa lönekrav. Arbetarna skapar med sitt arbetenämligen inle bara värden som motsvarar deras löner. De skapar också de värdensom ger vinster lill kapitalisterna och som används till fortsattkapitalackumulation. Det går således att öka lönerna på profilernas bekostnadutan att delta skulle behöva betyda något för prisnivån. Del enda som skullerubbas är inkomstfördelningen mellan kapital och Undersökningar somgjorts visaratt produktiviteten inom svensk industri har ökat snabbare än vadde arbelandes reallöner gjort. Även uppgifter från LO visar att det under1970-talet har förekommit en betydande omfördelning från de arbetandetill kapitalet, dvs. alt lönerna svarar för en vikande andel av den samladeproduktionen. Dessa fakta avslöjar påståendena om all lönerna driver upppriserna som myter. Produktivitetsutvecklingen har mer än kompenseratkapitalägarna för de arbelandes faktiska löneförbättringar. Detandra påståendet, att infiationen i huvudsak skulle vara importerad, hållerinte heller. I varje kapitalistisk stat förekommer en kraftig inflation, och ivarje kapitalistisk stat skulle man kunna säga att detta till en del beror påutvecklingen av världsmarknaden. Men eftersom priserna på väridsmarknaden nubestäms av priserna i de kapitalistiska staterna säger detta ingenting ominflationens orsaker. Skulle inflationen bara vara importerad, så skulle densvenska ekonomin stå utanför det internationella kapitalistiska systemet ochicke styras av samma ekonomiska lagbun-denheter som andra stater med sammaekonomiska system som det svenska. Förhållandetär ju att stater som icke utgör en del av det kapitalistiska systemet - desocialistiska staterna - har en mycket liten inflation där sådan över huvudtaget kan sägas förekomma. I vissa av dessa stater, t. ex. DDR och ,har prisnivån, enligt , minskat . Inflationen är såledesett kännemärke för den kapitalistiska delen av världen. Inflationensutveckling har i mycket ställt den förhärskandeborgerliga nationalekonomin på huvudet. förekommer både en accelereradinflation och en avtagande ekonomisk utvecklingstakt. Förvisso påverkasinflationstakten av konjunktursvängningar. Men trots att konjunktursvackornablivit djupare har prissiegringstakten blivit högre. Orsakernalill delta slår att finna i den allmänna kris och instabilitet som dekapitalistiska ekonomierna gått in i. Flera faktorer har samverkat i denna påsätt som förorsakat inflationen. Somen huvudorsak framstår monopolens ökade maktställning. De kan i ökadutsträckning bestämma sina priser ulan att det som förr finns en s. k.marknadsmekanism som pressar tillbaka priserna igen. Prishöjningar har för destora koncernerna blivit ett viktigt instrument för att öka profilerna. Ennyckelställning intar här de stora koncerner som har sin verksamhet spridd imånga länder. Dessa s. k. multinationella förelag har genom sina möjlighetertill försäljningar, överskrivningar och transaktioner inom sina egna koncerneröver nationsgränserna en exklusiv och svårkontrollerad makt överprissättningen. Enannan viktig orsak är mobiliseringen av statsapparaternas resurser för att försvarakapitalels profiter. Många åtgärder verkar här direkt in-flationsökande.Mililariseringen intar här - internationellt - en särroll. Finansieringen avstatens verksamhet medelst växande indirekta skatter är ett synligtexempel på prishöjande politik. Entredje viktig orsak är den växande improduktiva sektorn i samhället över huvudtaget. Dit skall inte bara räknas militarism och statlig byråkrati. Dit måsteman också, och kanske i än högre grad, hänföra den starka tillväxten avimproduktiv verksamhet inom den privata sektorn. Kapitalisterna har svårt allhitta profitgivande användning för sitt kapital inom nytloproduktion och satsardärför växande mängder på reklam och marknadsföring. De stora bolagen byggerupp - vart och ett för sin del - stora byråkratiska apparater för övervakningav produktion, marknader och samhällsutveckling, för forskning och utvecklingav nya modeller och "prylar" och för att skapa behov av varor förvilka inga behov egentligen finns. Infiationenär ett tecken på att samhällsekonomin är i obalans. Den är ett uttryck för attdet kapitalistiska systemet vuxit ur led. Man måste erkänna att möjligheternaatt få en kapitalism utan inflation knappast längre föreligger. Inflationenförsvinner inle förrän kapitalets välde över huvud tagel har brutits. Men dettafaktum betyder inte att man kan acceptera inflationen. Den måste bekämpas -liksom alla andra yttringar av kapitalismen. Prisregleringoch prisstopp är en metod som prövats i med viss framgång för de varordet gällt. Men uppenbarligen måste restriktionerna skärpas och antaletprisstoppade varor vidgas. Infiationen på konsumentvaror har ju accelererattrots alt vissa nödvändighetsvaror varit prisstoppade. Menprisstopp och prisövervakning är inte nog. Det krävs skärpta åtgärder motmonopolprisbildning. Det krävs en strypning av inflationsdrivande improduktivaverksamheter. Del krävs en ekonomisk politik med målsättning att bryta kapitaletsmaktställning. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillåtelse att till herrstatsministern få slälla följande frågor; Vilka initiativ avser regeringen att ta för attdämpa inflationen? Avser regeringen att utöka nu gällande prisstopptill att omfatta alla dagligvaror? Vilka åtgärder bör enligt regeringen tillgripas föralt söka förhindra monopolislisk prisbildning? Avser regeringen framlägga förslag som är ägnadeatt begränsa de s. k. multinationella företagens inflationsdrivande politik? 1975/76:5 av (vpk) till herr utrikesministern om allmän bojkott mot ochSpanien: Den aktuella situationen i och harutlöst rättmätig harm bland alla demokratiskt och progressivt tänkandemänniskor väriden över. Detmassiva sociala och politiska nedtryckandet av del chilenska folkel, denutbredda terrorn och den omänskliga tortyren sätter i paritet med den lilla grupp avländer där det politiska massmordet och negligerandet av de elementärastemänskliga rättigheterna utgör grundläggande delar av regimens politiskapraktik. handlingar är att hänföra till vad som i Niirnbergjuridiskt definierades som brott mot mänskligheten. Terrorn i harpåtagligt skärpts. Avrättningarnaav antifascistiska motslåndskämpar har markerat särställning blandauktoritära regimer. De har kommit de fascistiska illdåden från inbördeskrigetalt framträda i skarpare ljus. De har påmint om att är den sistaexisterande av de "klassiska" fas-cistregimerna i , den endasom inte följde , , Horthys och Voldemaras regimer i gravenoch som ännu inte fallit. Chilesoch regimer och deras politik är emellertid inte etl resultat blott avinhemska reaktionärers angrepp på förut existerande demokratiska fri- ochrättigheter. uppkomst och makt, liksom nära40-åriga existens, grundar sig främst på USA-imperialismens aktiva stöd. Ocksåeuropeislca kapitalistländer, främst , har genom direkt stöd ellervälvillig tolerans bidragit till möjligheter att kvarstanna vidmakten. utrikesminister och säkerhetstjänst var aktivt inblandade i denchilenska statskuppen . har av anförlrolts en speciellposition i västs militära system. Chilenska officerare utbildas f n. iVästtyskland med den socialdemokratiska goda minne. Attangripa frankismen och dölja dessa omständigheter är att vägra se frågansrätta sammanhang. Bådeden spanska och den chilenska regimen har undergått enpåtaglig försvagning. Den starkt nedpressade levnadsstandarden förarbetarklassen i har bidragit till att allvarligt försvåra landetsekonomiska kris. Den spanska regeringens senaste illdåd har kommit den allframstå som en politisk belastning också i borgeriiga kretsar. En rad länder iVästeuropa har företagit symboliska eller verkliga ned-trappningar i sinakontakter med . Frankismens politiska bas har snabbi krympt både inomoch utom landet. Motden nu skildrade bakgrunden ställs allt oftare parollen om allmän bojkott avChile och . Internationellabojkollaklioner tillhör de politiska åtgärder som enligt praxis använts medurskillning. De har nyttjats främst mot regimer, vilka tillämpar särskiltkvalificerade former av förtryck -exempelvis rasistiska principer. Däremot omständigheten, att aktionen inle kunnat göras allmän, inle hindrat frånatt genomföra den och därtill med påtagliga effekter (). Även när derent materiella följderna av en bojkott varit begränsade, har den tillmätts ettså högt politiskt värde, att den likväl genomförts. Spanienoch i synnerhet är politiskt sett att hänföra till gruppen kvalificeradeförtryckarregimer. En ovanligt bred världsopinion är fient- ligt inställd till dem.För del visar nu även tidigare vällvilligt inställda stater benägenhetatt ta avstånd. Båda länderna befinner sig i ett känsligt ekonomiskt läge, därbojkollaklioner kan förväntas bli kännbara. Motståndsrörelsen i båda ländernabetraktar aktioner av nämnda slag som ett värdefullt stöd, ägnat alt påskyndaregimernas fall. Motdenna bakgrund vill jag slälla följande fråga till herr utrikesministern: Ärregeringen beredd att själv ta initiativ till en allmän bojkoll mot regimerna iChile och samt att i internationella sammanhang framföra krav på envärldsomfattande sådan aktion? 1975/76:6 av (vpk) till herr finansministern om en extra bolagsskatt: