prot · FY0980 · 1975-12-31 00:00:00 — 3. bemyndiga regeringen alt besluta om anskaffning avinredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m. inom i inrednings-och 8 protokoll 1975. ulrusiningsplanernauppförda kostnadsramar i enlighet med vad som förordats i proposiiionen, 4.lill Inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m. för budgetåret1975/76 under åttonde huvudtiteln anvisa etl reservationsanslag av 81 000 000kr. Idetta sammanhang hade behandlals motionerna 1975:1971 av fröken m.fl.(c, s, m, fp) samt 1975:1972 av fru (), vari hemställts 1. att skulle avslä förslaget ipropositionen 1975:33 om ombyggnad av Kronobageriel, 2. all hos regeringen begärde altKronobageriel blev föremål för en grundlig byggnadshislorisk undersökning samlall del därefter till en börian genomgick en pietetsfull restaurering iavvaktan på lämplig användning. 1. att med bifall lill propositionen 1975:33samt med avslag på motionen 1975:1972 yrkandet 1 bemyndigade regeringen allbesluta om byggnadsarbeten inom verksamhetsområdeinom i investeringsplanerna uppförda kostnadsramar i enlighet med vad somförordals i propositionen, 2. all belräffande byggnadshisloriskundersökning av Kronobageriet i m. m. skulle avslå motionen1975:1972 yrkandet 2, 3. alt till Byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde för /76 understatens allmänna faslighetsfond anvisade elt invesleringsanslag av 140 000 000kr., 4. alt bemyndigade regeringen att besluta omanskaffning av inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m. m. inomi inrednings- och ulrusiningsplanerna uppförda kostnadsramar i enlighet med vadsom förordals i propositionen, 5. all lill Inredning och utrustning avlokaler vid universiteten m. m. för /76 under åttondehuvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av , 6. att belräffandeuniversitetsbiblioteket i skulle avslå motionen 1975:1971. Reservationhade avgivits belräffande ombyggnad av Kronobageriel i av herrNordstrandh (m) saml fröken () och () som ansett attutskottet under 1 och 2 bort hemställa 1.all med anledning av propositionen 1975:33 och med bifall tillmotionen 1975:1972 yrkandet 1 bemyndigade regeringen alt besluta ombyggnadsarbeten inom verksamhetsområde inom iinvesteringsplanerna uppförda kostnadsramar i enlighet med vad som förordats iproposiiionen med undanlag för ombyggnad av Kronobageriet i , 2.alt belräffande byggnadshislorisk undersökning av Kronobageriel iStockholm m. m. med bifall lill niotionen 1975:1972 yrkandet 2 som sin meninggav regeringen till känna att i motionen yrkade ätgärder borde genomföras. FruAF (); Vid utbildningsutskottets betänkande nr 15 är fogad en reservation somberör ombyggnaden av Kronobageriet. Jag har tidigare i denna kammare haft endebatt med utbildningsministern om Kronobageriets framtid och skalldärför fatta mig ytterst kort . Kronobagerielär ett unikt minnesmärke. Det flnns ingen liknande industribyggnad i helaEuropa, som har varit i konlinueriig drift ända sedan tid och framtill . Denföreslagna ombyggnaden kommer all förvandla byggnadens inre tilloigenkännlighet. En för byggnaden hell artfrämmande verksamhel kommer altinföras. Gamla medeltida bjälklag, mjölsäcksrännor och annat kommer - om deöver huvud taget får flnnas kvar - att stå som relikter i en modern omgivning. Skönhetsrädethar avstyrkt, arkitekter och byggnadsvärdsintresserade har protesterat ochstadsmuseet beklagar i sin remissyttrande att byggnaden ges en så speciflkanvändning. Utskottsmajoritetensställningstagande är ocksä all beklaga. Jag ber att få yrka bifalltill reservationen av m. fl. Utbildningsulskollels belänkande nr 15 behandlar byggnadsarbeten inomutbildningsdeparlemenlels verksamhetsområde. Frågan om ombyggnad avKronobageriel i berör kulturutskottets verksamhetsområde, och vi iutbildningsutskottet har endast föfit del yttrande som majoriteten avkullurutskollels ledamöter varit överens om och där man tillstyrker regeringensförslag lill en ombyggnad av Kronobageriel för en beräknad kostnad av 13,8mifi. Fruaf hänvisar till vissa organ och experter som varit kritiska mot del härprojektet. Jag vill påpeka att ombyggnaden har projekterats avbyggnadsstyrelsen i samråd med . iStockholm har inte haft något alt invända mot ombyggnaden under förutsättningatt man tar hänsyn lill vissa erinringar som gjorts av brandskäl och vissaanvisningar som lämnats av . Detflnns ingen som helst anledning för att sälta sig över dessa organoch gå emot den ombyggnad som föreslagils i propositionen. Den innebär attdella gamla byggnadsminnesmärke får leva vidare och dessutom ges en användningi liden genom att Nalionalfonoleket, och Svensktmusikhistoriskt arkiv där får sina lo- Jag yrkar bifall lill utbildningsutskottets hemställan i dess helhet. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs pä bifall till dels ulskollels hemställan, dels reservationen av herrNordstrandh m. fl., och förklarades den förrå propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fru begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 15punklerna 1 och 2 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m.fl. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då fru afUgglas begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröslning gav föfiande resultat: Ja- 224 Nej - 76 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §16 Kommunindelningen i sydvästra Föredrogscivilutskoltets belänkande nr 23 med anledning av moiioner om kommunindelningeni sydvästra . i (c): Civilulskottet har under flera är behandlat moiioner som rörtkommunindelningsfrågor. Det är naturiigt all sådana frågor aktualiseras här iriksdagen när kommunsammanläggningar har skett i orter där meningarna har varitdelade eller där det ibland har varit klar majorilel emot en sammanläggning. Ianledning av flera sädana moiioner anförde civilulskottet 1973 att "enöversyn av lagen om och ecklesiastik indelning borde företas saml allöversynen borde ta sikte på all förankra kommunin-delningsbeslul i levandeopinioner och förena översiktliga, näringsgeografiska och regionala synpunktermed rent kommunala önskemål". Den utredningen är nu tillsall, och eftervad jag tror mig veta har den även böriat sitt arbete. 1vad gäller väcktes det en moiion där man ville ha en ulredning omvilken kommuntillhörighet som skulle ha. Utredningen skulle då prövavilka delar av som skulle kunna överföras till , Regeringentillsatte en utredningsman med sådana direktiv innan motionen behandlades här iriksdagen. Denne utredningsman har överlämnat sitt arbeie och förklarat attdirektiven var för snäva. Förändringar i indelningen av den art som direktivenmedgav skulle medföra konsekvenser som inte var acceptabla. Äveni år har utskottet haft att behandla tvä moiioner angående , nu med kravpå en mer förutsättningslös utredning. Innan utskottet behandlade molionenbeslutade regeringen att en förutsättningslös utredning skulle göras.Ulskottet har då ansett att motionärernas önskemål är uppfyllda och harnaturiiglvis inga invändningar mot att denna ulredning kommer i gång. har också ullalat att det är angeläget att utredningen sker snabbtdärför all det är myckel otillfredsställande att människor går i osäkerhet omden framtida kommuntillhörigheten. Det kan också vara ytterst besvärande i denkommunala planeringen om man inte vet vad det skall bli för gränser ifortsättningen. Avslutningsvis, herr talman, vill jag bara säga attjag hoppas alt den här utredningen skall bedrivas snabbt och alt del underutredningens gång skall kunna bli klart dokumenterat vad det nu flnns förfolkvifia i den del av landet som utredningen avser. Jag yrkar meddetta bifall till utskottets hemställan. Underdelta anförande överlog herr förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen ALFTIN (s): Med hänsyn till kammaren skall jag begränsa mitt inlägg betydligt.Lokalt är delta emellertid en fråga av stor betydelse för många, och för migpersonligen är del därför också en samvetssak att redovisa synpunkler päärendet. Bollnäsnya kommun i , med drygt 33 000 invånare, har fungerat somsjälvständig kommunenhet . Bildandet av den nyakommunen föregicks emellertid av mänga års planering och samarbete mellan defem ingående delkommunerna i en gemensam samarbetsnämnd, som var verksam frånjanuari 1965 och sedan ersattes av sammanläggningsdelegerade. Med tanke på framtidenhar därför ett slort antal beslut fattats ochgemensamma satsningar och planeringar gjorts pä hela det kommunala fältet. Redanunder handlade samarbetsnämnden i värt kommunblock en radgemensamma frågor av stor vikt, exempelvis fördelning av bosiadskvol, yttrandenöver låneframställningar, högstadium i , gemensamdislriklsarkitektsorganisalion, bidrag lill skogsbilvägar, enskilda vägar ochvägbelysning, Iransporlservice för handikappade, luristin- formation, taxor för olikakommunala servicefunktioner, utredningar angående bl. a. domkretsindelning ochpolisdislriklsindelning, gemensam biblioteksorganisation, gemensammabostadsförsöriningsplaner, gemensamma uppvaktningar inför statliga myndigheterosv. Samtliga kommuner beslutade ocksä om en ulredning för sammanförande avblockets kommuner till en kommun. Den ulredningen utfördes av Kommunförbundet.Utredningens resultat var entydigt. Utredningsmannen uttalade sig för ensammanslagning redan den . Kommunenär geografiskt och regionmässigt väl utformad, med som naturligcentralort i mitten, närbeläget från alla håll. Västerut frän centrumär det till tätort, norrut lill tätort, österut till tätort och söderut från är det till som är Hanebos tätort. Mellan och har halva vägsträckan fartgräns. Det är alltså på den delen bra väg, och man åker därför pä mellanorterna. Alftas båda dominerande industrier, och iRunemo, är också lokaliserade efter denna vägsträcka mellan och . betänkande nr 23 har kommunindelningsfrägorna i sydvästraHälsingland behandlals bl. a. med anledning av motionen 1782 av herrar () och i (fp) saml motionen 1785 av i m.fl. (c). Utskottet föreslår att motionerna avslås med hänvisning till attregeringen och kommundeparlementet uppdragit ät kammarkollegiet att utredafrågan ytterligare. Jag för min del har naturiiglvis i delta läge inga andrayrkanden än dem som framförts av ett enhälligt utskott. Ettstort antal kommunala förtroendemän och invånare i vär kommun har emellertid nuframfört önskemål om en redovisning i . Jag är väl förtrogen medAlflafrägan ur flera aspekler, delvis därför att är min hembygd där jagär uppväxt och där jag varit bosatt i närmare 20 är, dels därför all jag underde innan jag kom till har varit bosatt i mendagligen pendlat lill där jag arbetat vid som ärAlftas största industri med ca 600 anställda och med tillverkning avskogsmaskiner pä sitt program. Underdenna lid har jag även varit facklig förhandlare vid företaget ochrepresenterat Alftas metallsektion i styrelsen för Metalls avdelning 5 iSöderhamn. har jag tillhört kommunstyrelsen i ochsammanläggningsdelegerade och dess arbetsutskott, varför jag haft förmånen attunder läng tid lokalt få föfia den här frågan på nära håll. Denlänga tidsrymd under vilken vår kommun nu har tvingats att arbeta och planeraför en oviss framlid inger oro hos många an-svarskännande kommunalmän.Detta förhållande kan nämligen innebära allvariiga konsekvenser för tilltrontill kommunens förmåga och förutsättningar att utvecklas gynnsamt när delgäller arbetstillfällen, näringsliv och kvalitativ service. Den nuvarandeövergripande planeringen och utbyggda satsningen inom hela området av denkommunala sektorn kan komma att spolieras vid en drastisk förändring av dennuvarande kom- Under1974 behandlade utskottet en motion, nr 1591, av herrar , Weslberg iLjusdal och , som även den berörde frågor om kommunindelningen iområdet. Den motionen föranledde inte heller några ätgärder, från vare sigulskollels eller sida. Mitl inlryck då, på grundval av de personligasamtal som jag hade med motionärerna, var att Alftafrägan nu var ett avslutatkapitel även frän deras sida. Delta med hänsyn till att kommun nu varett faktum och all kommunen äntligen skulle fä nödvändig arbetsro. Jag blev därför förvånad när jag fann alt samma motionärer är utei samma ärende, nämligen att försöka slå sönder vår nya och efterförutsättningarna väl fungerande kommun. Deuppgifter som molionärerna återger i årets upplaga av motioner är om möjligtännu mer häpnadsväckande och saknar helt relevans och verklighetsunderiag. Imotsats till vad som påstås i molionerna har samarbetet och enigheten överpartigränserna och över tidigare kommungränser präglat besluten i de flestaoch mest betydelsefulla frågorna i den nya kommunen. Som exempel kan nämnas attlångtidsbudgeten för 1975-1980 och förskoleplanen antogs av en enhälligfullmäk-tigförsamling. Jagvill i sammanhanget ge en eloge till , som är bosatt i vår kommun,men inte har ansett sig kunna skriva under dessa fantasifulla och missvisandemotioner. Därmed har hon också hållit sitt löfte från föregående år i den härfrågan. IBollnäs nya kommun har vi i kommunfullmäktige socialistisk majoritet med eltmandal. Det är alltså en mycket jämn politisk ställning i kommunen. I Alftakommun, med 5 000 invånare, var det däremot en stark borgerlig majoritet. Vpksaknade helt representation i fullmäktige och var det största partiet.Den bakgrunden förklarar något av den politiska motvifian mot en sammanslagningmed . Resultatet av den folkomröstning som ägde rum den 8 februari 1970i om kommunindelningsfrågan måste även bedömas mol bakgrunden av denhysteriska och uppiskade stämning som skapades hos allmänheten genomvilseledande och osaklig informaiion om kommunindelningen. Man påstod bl. a.alt hell skulle komma all utplånas på alla områden. Framlidenser emellertid fius ul för vår kommun. Samarbetet i de kommunala nämnderna ochstyrelserna har varit gemytligt och gott. Under det gångna årel har vi ävenhaft en befolkningsökning. När det gäller befolkningsutvecklingen i Alftakommun sä kan del vara intressant att veta alt det 1930 fanns drygt 7 000invånare i , 1960 var del 5 848 invånare och 1973 5 365 invånare. Ochunder 1974, i den nya kommunen, ökade alltså folkmängden med 60invånare i , vilkel vi lycker är glädjande för hela kommunen. Som ettexempel kan nämnas att den tidigare nedläggningshotade byskolan i iAlfta ser ul att kunna räddas kvar på grund av inflyttning . Industrierna i vär nyakommun har varslat om utbyggnader och ny- anställningar, iAlfta med ca 150-200 man, vidare har i , i ochBollnäs Verkstad även varslat om nyanställningar. Företagen inom vår kommunhar erhållit lokaliseringsstöd med totalt 45 mifi. kr.En väsentlig del av dessa pengar har gått till industrin i . Storaansträngningar har ocksä gjorts frän kommunens sida när det gäller all skapafler arbetstillfällen inom området. Dennya kommunen är en naturiig enhet och region ur arbetsmarknads-ochservicesynpunkt. och kommunen är de största arbetsgivarna. IBollnäs finns BB, länslasarett, långvärdskliniker och psykiatriska klinikerför hela . Vidare finns skyddade verksläder,arbetsträningsinstitut m, m. Ett stort antal kvinnor från och övrigadelkommuner har sitt arbete i inom sjukvärden, handeln och andraserviceinrättningar. Bollnäsär sedan gammalt en järnvägsknulpunkl och etl handels- och servicecentrum, menhar inte tidigare varit industriellt utvecklat. Därför är bl. a. den tungametallindustrin i och ell nödvändigt komplement inom kommunen föratt vi skall ha ett någoriunda differentierat näringsliv. 60-70 arbetare ochfiänsteman pendlar exempelvis mellan och industrierna i Alfta.Pendlingsrörelserna inom kommunen visar f ö. att vi haren väl utveckladintegration inom såväl arbets-som bostadsmarknaden. kommun utgör därfören näringsgeo-grafisk enhet där den centrala tätorten i inrymmer dekompletterande servicefunktioner som hela kommunen behöver utöver vad demindre tätorterna inom kommunen kan ge. Bollnäsutgör exempelvis en naturlig centralort för Alftas befolkning när del gällerföljande service; gymnasieskolan, vuxenutbildningen - där vi f n, har 500elever - studieförbunden och folkhögskolan. ingick även lidigare iBollnäs skolregion, och samarbetet gällde dä bl. a. skolpsykologverksamheten,serveringen av audiovisuella hjälpmedel, film, fiud- och videoband, delgemensamma vuxenulbildningsrädet, lärarfortbildningskommittén, m. m. Bakgrundenlill att kommun fick ell eget treparallelligt högstadium finner manockså däri alt kommunen under förra förklarade sig villigatt ingå i Bollnäsblocket. Andra områden där har service för Alftasinnevånare är sjukhus, skaltemyndigheter, häradsskrivarkontor,arbetsförmedling, polis och tingshus, lantmäteri, större varuhus och olikaspecialaffärer, folkels hus, mejeri och slakteri, lantmännens regionalkontoroch lager, trafikskolor. , tryckerier, tidningar,systembolag, SJ:s centrala och regionala persontrafik m. m. Del är alltså sådanservice som klart anges för en naturlig och regional tätort. Föratt tillmötesgå kraven på lokal service har vi kvar lokalkontoren iAlfta, och Hanebo. Där finns exempelvis socialassistenter och personalsom skall hjälpa allmänheten till rätta när del gäller olika frågor,blanketter, tidsbeslällning, lokal uppsökande verk- samhet m. m. Vidare skall dei samarbete med informationskontoret informera och hjälpa allmänheten altutnytfia den nya och väsentligt utbyggda kommunala serviceorganisationen, somi verkligheten innebär att betydligt utökade kvaliietsresurser nu har ställtstill alla kommuninnevånares förfogande på en rad områden. Bollnäsnya kommun beslutade alt förbättra servicen inom två speciellaglesbygdsområden inom f d. kommun. Det gäller beställningstrafik medtaxi. Alla innevånare inom dessa två områden kan nu åka taxi för elt reduceratpris, som skall motsvara kostnaderna för bussresor. Det södra av dessa områdeni gräns mot och har en yta som på kartan motsvararmer än halva ytan av f d. kommun, men där det bor endast 236 innevånarevarav är . Det är den delen av kommunen som ulredningen nugällt. Andraserviceåtgärder som tillkommit gäller färdfiänst, bokbuss och utökad socialuppsökande verksamhet; vi har i kommunen bl. har byggts i olika delar av kommunen - etl är jusl nufärdigt i . När det gäller barnomsorgen har vi lidigare haft barnstugor iBollnäs, och projekteras även barnstugor i och Hanebo, som tidigarehelt saknat sådana. Stora satsningar görs nu speciellt inom åldringsvårdensområde. Vi har nybyggen på gång inom olika delar av kommunen för mellan 35 och40 mifi. i kapitalinvesteringar när det gäller omsorgen om de gamla. Sominfödd alftabo har jag alltid upplevt som den naturliga centralortennär det gällt kvalificerad service inom vår region. En sak tror jag också altsä gott som alla kommunalmän i vår kommun nu är överens om oavsellpartitillhörighet, nämligen att vi måste hålla ihop om vi i fortsättningenskall klara våra åtaganden när det gäller sysselsättningsfrågorna, servicenoch befolkningstalen i vår nya kommun. IAlfta arbelar en utompariamentarisk aktionsgrupp för att riva upp beslutet ikommunindelningsfrågan. höll denna aktionsgrupp elt möte där man beslötatt mot bakgrunden av de motioner som har behandlals av civilulskottet pänytt tillskriva regeringen och i frågan. Endasl sympatisörer och ingapolitiker frän övriga fyra delkommuner inbjöds all della i mötet. Slutligen,herr talman, vill jag med ell exempel redovisa hur övriga kommuner i blocketsåg på Alftas framställning om indelningsändring. I kommuns yttrande överframställningen frän kommun heter del: "Dettorde vara odiskutabelt att kommun näringsgeografiskl tillhörBollnäsregionen i samma utsträckning som , och . På grund avdetta synsätt kan kommuns framställning ej tillstyrkas. Härtill komnierall, om ulgår ur del planerade Bollnäsblocket, den relativaslyrkebalansen som där finns mellan centralorten och ytterområdena skulle bliallvarligt rubbad och farhågorna om centralortens dominans och prioriteradeslällning skulle öka ytterligare. Då denna sammanläggning varit lika litetönskad i som i , men man böjtsig för tvånget, sä skulle elt villfarande av Alftas framställning medföra attArbrå också skulle ha samma rätt all beslå som egen kommun." Med detta yttrande från den tidigare borgerligt styrda kommunöver Alftas begäran om indelningsändring vill jag sluta min redovisning, somtyvärr endasl har kunnat återge något av det omfattande material och desynpunkter som finns att redovisa i della ärende. Mittpersonliga agerande och ställningstagande i Alflafrägan har hela liden varitgrundade på en personlig övertygelse om att den nuvarande kommunindelningen ärden bästa för Alftas befolkning och för regionen som helhet. Förhoppningarnaär nu att den nya utredningen skall leda till att nya kommun skall fåbeslå och gå en lycklig och gynnsam framlid till mötes saml alt vi gemensamtskall sluta upp i arbelel för alla kommuninvånares bästa . Med dessa synpunkter vill jag ansluta mig till utskottets hemställan päsamtliga punkter. Hen i (c); Trots att civilutskottels betänkande nr 23 är enhälligt finner jaganledning all säga några ord sedan har lagt vissa synpunkler på denhär frågan. Enav anledningarna lill molionerna - jag är en av motionärerna -är den kraftigaopinion som fortfarande kommer till uttryck för en omprövning av regeringensbeslut att hänföra förutvarande kommun lill kommun. Frågan hadevid motionsavlämnandet också särskild aktualitet pä grund av dåpågående utredning genom kammarkollegiets försorg om överförande av Viksjöforstätort jämte vissa ytterligare angränsande områden av förutvarande kommuntill . Medhänsyn lill del starka engagemang som invånarna i förutvarande kommunvisat under en läng föfid av är i fråga om kom-munlillhörighelen och på grundav den oro som råder genom ovissheten om den slulliga lösningen har vi imolionen uttalat att utredningen borde arbeta så skyndsamt, att förslag kundeläggas fram . I anledning av frågans vikt har vi i molionenocksä anfört att borde få ta slällning till ulredningen. Sedanmolionerna avlämnats har, såsom här har nämnts av civilutskottels äradeordförande, utredningsmannen funnit att de begränsade indelningsändringar ochöverförandel av smärre områden som frän böfian ifrågasatts inle bör genomföras.Han har uttalat all därest en indelningsändring skall genomföras för all lösade frågor om kommunlillhörighel som föranlett förevarande ulredning och denlidigare ulredningen om gränsdragning i , synes utredningen börautvidgas lill att omfalla hela sockens och församlingskommunlillhörighel. En sådan utvidgad ulredning bör vara förutsättningslös,säger utredningsmannen. Regeringenhar dragit snabba och enligt min mening de enda rikliga konsekvenserna avutredningsmannens förslag. Utredningsuppdraget har vidgats lill enförutsättningslös utredning om kommuntillhörigheten av hela förutvarandekommun. I del läge som är för handen har jag ingen annan mening änutskottet. Jag vill särskilt understryka utskottels uttalande om altulredningen bör ske skyndsamt. Förmin del har jag haft anledning alt la ställning i frågan om sockenskommunlillhörighel vid behandling av ärendet i i . Jag kom all tillhöra minoriteten tillsammans med ensocialdemokrat, en moderat och ytterligare en centerpartist. Vi ansåg att Alftaborde sammanläggas med . Detfanns många skäl för den uppfattningen, men jag skall här helt korlfatiat nämnafem punkter. Befolkningen i hade entydigt uttalat sig fördenna mening. En sådan sammanläggning skulleskapa naturligare gränser, och därigenom skulle man undvika komplikationer avdet slag som de nu aktuella utredningarna har påvisat. Värt förslag innebar enjämnare och med hänsyn till kommunsammanläggningarnas syfte mer ändamålsenligfördelning, nämligen 13 000 resp. 28 000 invånare i varie kommun i stället förde knappt 8 000 i den ena kommunen och 33 000 i den andra enliglregeringsförslagel.