prot · FY0955 · 1975-12-31 00:00:00 — Det skulle ocksä göra det möjligt förförelaget alt lättare klara konjunkturväxlingarna och därmed vara en garantiför en säkrare sysselsättning för de anställda. Med dessa ord ber jag att få yrka bifall lill den reservation som harfogals till utskollsbetänkandet. Hen JOSEFSON (c); I skaiteutskollels belänkande nr 15 återkommer frågor vilka vi redantidigare vid niånga tillfällen har behandlal här i , nämligenresultalutjämning och förbättrade möjligheter till avsättning till vissafonder. Kravet pä möjlighet för de mindre och medelstora företagen all göra enufiämning mellan olika är har ställts under mänga år och även under denallmänna motionstiden . Samma sak gäller kravel pä räll lill avsättninglill vissa slag av fonder, en fondavsättning som syftar lill alt åstadkommastörre trygghet för såväl de anställda som det egna företaget. Kraven anser vinu som vara fullt berättigade. Anledningenlill all vi i är inte föfil upp motionskraven på utredning ochförlursbehandling är att här berörda frågor nu har avancerat så långt att de ärföremål för översyn i förelagskalleberedningen. Det gäller såvälresultatufiämningen som möjligheterna till fondavsättning. Infördella faktum vill vi avvakta uiredningens resullal. Vi förväntar alt dettakommer att framläggas . Vär uppfattning i sak är oförändrad.Med tillfredsställelse ser vi alt frågorna utreds -det är värt gamla krav somvi ställt under en föfid av år - och vi emotser resultatet med stort intresse. Jag yrkarbifall lill utskottets förslag. HenHÖRBERG (fp): Jag ber all till alla delar få instämma i vad sadeoch vill bara understryka behovet av all särskilda trygghetsfonder skapas förde mindre och medelstora företagen, såsom föreslagit i motionen231. Det gäller för dessa företag att bygga upp reserver inför dåliga tider,sä alt man så långt möjligl kan garantera sysselsättnings- och lönelrygghelenför de anställda. Somjaghar sagl i det särskilda yttrandet förutsätter jag alt dessa saker beaktas avföretagsskatteberedningen, när den nu skall utreda frågor som hör samman medfondavsättningar, och jag har inget annat yrkande än om bifall lill utskottetshemställan. Hen (); I föreliggande utskottsbetänkande behandlas ell flertal moiioner vilkagäller del område som utreds av förelagsskalteberedningen. Föfiaklligen tarinte utskottet nu bestämd ställning lill dessa moiioner i sak, utan manavvaktar uiredningens resullal. Som påpekas i det första särskilda yttrandetill betänkandet - och som här också anförts av - kan man förutseatt dagen för framläggande av utredningens resultat inte behöver ligga så långtfram i liden. Jag avser därför, herr lalman, inte att nu ingå i någonsakdiskussion av dessa ärenden. Iutskottsbetänkandet berörs dock ytterligare ell par frågor som inle kanberäknas falla inom förelagsskalleberedningens arbetsområde. Del gällermoiioner om ändringar i bestämmelserna för föriuslavdrag och om allmänprogressionsufiämning även för andra än företagare. Motionsförslagen är intenya, och del är ganska svårt att hitta några nya argument för såvälmotionärernas som utskotlsmajorilelens ståndpunkter. Ifråga om den utökade möjligheten till räll att göra föriuslavdrag även för ärdä inte deklarationsplikl förelegal anför utskottet alt förlustavdrag bör varaförbehållet dem som idkar något slag av förvärvsverksamhet. Utskottet menarall om den skallskyldige haft någol slag av förvärvsverksamhet, så har hanocksä deklarationsplikl. Del går knappast alt hitta någol fall där den somhaft någon form av förvärvsverksamhet inle har kunnai utnyUja rätten lillföriuslavdrag. Dåi en avdragsbar förlust ocksä inräknas allmänna avdrag, anser utskottet attdet är oskäligt alt de som inle haft förvärvsinkomst ändå skulle kunna reducerasina framlida inkomster med stora allmänna avdrag. I extrema fall skulle t. o.m. barn, exempelvis med kapitalinkomst eller faslighetsinnehav, kunnaåstadkomma föriuslavdrag . Somherr i anfört måste det för fåmansbolagens del vara i huvudsaksamma äganderällsförhällande förluståret som ufiäm-ningsårel för all räll lillföriuslavdrag skall föreligga. Vid dödsfall kvarstår rällen lillförlustufiämning så länge aktierna ägs av dem som ärvt dem. Men om de senaresålts lill någon annan, betraktas äganderättsförhållandena som förändrade,vilket de också onekligen är. Numenar reservanterna att rätlen till förlustavdrag skulle få vara kvar omöverlåtelsen sker till tidigare ägare av aktier i samma företag. Även omutskottsmajoriteten gör del medgivandel att gällande regler kan synas stränga ienstaka fall, måsle man ha klart för sig att föriustavdraget då kan komma attutgå lill personer som inle lidit förlust. Risken är slor all föriuslavdrag pådetta säll kan förvandlas lill en handelsvara. har tidigare tvingatsingripa mol den omfattande handel som förekommit med vinst- ochföriustföretag, sä jag tror inle man kan beskylla utskottsmajoriteten för attse spöken mitt på fiusa dagen när man även i della fall talar om risken förmissbruk. Den kvarvarande frågan ireservationen gäller införande av en allmän progressionsufiämning, iförsta hand för andra än företagare. Förelagar-gruppen har ju redan en ickeobetydlig möjlighet lill progressionsufiämning genom de av- ochnedskrivningsregler som finns. F. ö. är vi alla överens om att belräffandedessa yrkesgrupper invänta företagsskatteberedningens arbete. Menför alla andra gäller beskattningsåret som en enhet och därmed lycker vi attockså progressionen skall utgå efter de inkomster som in-fiänas . Skalleförmågan hänger ju samman med de aktuella inkomsterna. Har enskattskyldig infiänat sina pengar något annat är än det är de utbetalas finnsmöjlighet att ufiämna progressionen enligt reglerna för ackumulerad inkomst. Meddetta har jag inle sagl all beskattningsåret som enhet är någol absolut heligtvare sig för mig eller utskottsmajoriteten. Jag tror ändå att f n. är enlika lämplig tidsrymd som två eller , vilket föresvävar reservanterna.Livslön med progression därefter förespråkas av dem som har lång utbildningstidoch sedan myckel höga inkomster. Del finns även de som förespråkar månaden somskatteperiod, vilket i de flesta fall gäller för sjömän. Jag tror att året kanvara en period lika lämplig som någon av dessa andra. Reservanternakan naturligtvis peka pä att en och annan orättvisa belräffande progressionenuppstår med vårt nuvarande system. Men jag tror del är lika lätt all visa päorättvisor med reservanternas förslag. Jag kan inle se att del vore särskilträttvist att en person som går ut i arbetslivet efter fullbordad ulbildningskulle ha en annan skatteprogression än den som arbetat några är med i övrigtsanima inkomster. Jag kan heller inte tycka all del är särskilt rättvist allnågon som exempelvis lever på skattefria inkomster, har sabbatsår ellerdylikt, skall få lägre skatt än om vederbörande arbetat de båda åren.Nej, så länge som mycket annat i värt samhälle har året som måttstock tror jagatt året är den bästa perioden för skatteenhelen. Tillslut, herr talman, har jag i den motion där i står somförsta namn funderat väldigt myckel pä en sak som jag inle begriper. Därförskulle jag vifia be alt förklara för mig vad som menas med enpassus som jag skall läsa upp: "Även för dem som har studerat och förförsta gången inträder i förvärvslivet innebär frånvaron avkommunalskalleavdrag att progressiviteten i den statliga inkomstskatten blirextra kännbar." Jagskulle vifia fråga vilka andra fysiska personer som har delta kommunalskalleavdrag.Jag trodde att vi hade slopat del för räll länge sedan. Antingen är delta ellmisslag eller också visar det faran av att skriva likalydande motioner är efterär och bara ändra datum. Meddella, herr talman, vill jag yrka bifall till skatteutskottets hemställan idess helhet. Hen i (m): vill inte vara med om att den som inte haft någoninkomst skulle kunna förlora möjligheten att göra avdrag för förlust. Jagtycker all del är all vara alltför hård. Det kan vara speciella förhållandensom gjort att vederbörande inle haft någon inkornsl elt år, och del kan därförvara helt i sin ordning med förlustavdrag. Närdel gäller försäfiningen av aktiebolag har vi aldrig menat att förlustavdragetskulle bli en handelsvara, utan vi har bara pekat pä hur del blir när mansäfier aktierna lill en tidigare delägare. Därför lycker jag all vi också härställer elt myckel rimligt krav. 1vad gäller passusen om kommunalskatleavdraget är det rikligt, ,all den har råkat slå kvar ifrån den gamla moiion som vi har kört med i mängaär. Jag tycker inle det är skamligt att erkänna detta misslag. Någol annat svarkan jag inte ge på fråga. Jag hoppas alt ärbelåten med del svaret som är rakt på sak och hell ärligt. HenWÄRNBERG (s): Jag tackar för ell hederligt och ärligt svar. Ni ser här faran med attskriva samma motion år och bara sälla nytt datum på den. När reglernaändras så innehåller motionen sakfel. Jagmenar att det blir fråga om en handelsvara för dödsboet om man säfier enförlust kanske lill flera delägare som har haft aktier i bolaget. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall till dels ulskoilels hemställan, dels reservationen av herrMagnusson i och i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iBorås begärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 15punkten I rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen av i och imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrMagnusson i och i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iBorås begärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skalleulskottets hemställan i betänkandet nr 15punkten 2 b röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i och imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs skalleulskottets betänkande nr 16 medanledning av motioner om företagsbeskattningen m. m. Idella betänkande behandlades motionerna 1975:231av m, fl, (fp), såvitt nu var i fråga (punkterna 2 och 3), 1975:1039av m. fl, (m), såvitt nu var i fråga (punkterna F4, H och I), 1975:1051 av herrHermansson m. fl. (vpk), vari hemställts 1. att hos regeringen skulle anhålla omtilläggsdirektiv till förelagsskalteberedningen alt med förtur behandla fråganom att göra bolagsbeskatiningen progressiv och om en skärpning av avskrivningsreglernaså all en större del av bolagsvinsterna togs fram för beskattning, 2. att beslutade anta av motionärernaframlagt förslag lill förordning om ändring i förordningen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, innebärande en höjning av bolagsskatten , 1975:1054 av herrHovhammar m.fl. (m, c, fp), (m), (m, c) saml (m), såvitt nu var i fråga (punklen 1. motionen 1975:1039 punkterna F4 och H, 2. motionen 1975:1051, 3. molionen 1975:1074, 4. motionen 1975:1076 punkten 5, 2. beträffandekapitalbeskattningen att skulle avslå 1. molionen 1975:231punkterna 2 och 3, 2, motionen 1975:1039punklen I, 3. molionen 1975:1054, 4, motionen 1975:1071. Hen LORENTZON (vpk): Dä man läser skatleulskottets betänkande nr 16 kommer man osökt attlänka pä den gamle rimsmidarens uitryck; När hin onde inle villeall någol skulle ske, dä tillsatte han enkommitté. Jag gör naturligtvis ingajämförelser i övrigl. Utskottetsavslagsyrkande på vpk:s moiion 1051 är bara motiverat med all det finns enföreiagsskalteberedning. Detta är, menar jag, ingen godtagbar motivering.Motionens yrkande tar nämligen hänsyn lill all en sådan beredning arbelar. 1del ena yrkandet kräver vi all förelagsskalteberedningen med förtur skallbehandla frågor som gäller förändringar i principerna förföretagsbeskattningen, dvs. vi kräver en progressiv bolagsbeskaltning och enskärpning av avskrivningsreglerna. Motionensandra, yrkande, att den statliga bolagsskallesalsen äter höjs lill 50 96, kanriksdagen besluta om ulan föregående utredning, eftersom detyrkandet inle ändrar pä eller ingriper i de principer som ligger till grund förföretagsbeskattningen. Genomatt hänvisa till den pågående beredningen anser sig skatteutskottet i sittbelänkande kunna fly undan själva sakfrågan. Desvenska bolagen är skattemässigl slarkl gynnade. betecknas ju som ellparadis för kapitalister. I olika sammanhang skryts det t. o. m. med detta ävenfrän denna talarstol. Skattemässigl är påståendet också välgrundat. Dennominella statliga bolagsvinslskallesalsen har varit 40 %.Dessförinnan hade den varit 50 96, vilket vi nu föreslår att den äterskall bli. Det är bara den nominella procentsatsen som har legal stilla sedan1959. Den effektiva skattesatsen, dvs. i förhållande till denverkliga vinsten, har däremot kraftigt minskal. var den effektivaskattesatsen 39,7 96 för industrin totalt, och 1971 hade den sjunkit lill 28,596. Undersökningarsom gjorts visar också alt bolagen numera svarar för en allt mindre del avlandels skatter. Del rör sig om en andelsförskjulning frän något över 15 96 år1950 till knappt 4 96 under de senasie åren. Att den effektiva skattesatsen harminskat beror pä de generösa avskrivningsreglerna. Dessa regler måste enligtvär mening skärpas. Men måste den nominella skattesatsen höjas. Desenaste åren har de svenska kapitalisterna gjort rekordslora vinster. Del ärbekant för alla i delta land. Det har t. o. m. uppmärksammals av regeringen,och på regeringens förslag beslöt som bekant i fiol att företagenskulle avsälla vad man kallade övervinster i särskilda fonder, enarbelsmifiöfond och en särskild investeringsfond. Men dessa fonder var juknappast ägnade alt skära ned rekordprofiterna. Eftersom defonderade medlen är skattefria undkommer bolagen därmed ytterligareskaltesummor. I praktiken fiänar bolagen på dessa fonder. Regeringen ökadebolagsvinsterna men låtsades kapa dem. Denökade arbetsgivaravgiften har knappast varit till nackdel för kapitalägarna iSverige, eftersom åtminstone de senaste höjningarna av denna avgift har varitkopplade lill krav att de fackliga organisationerna skall hälla igen på sinalönekrav i motsvarande grad. Bolagens skattebetalningar lill statsverket harrelativt krympt. Vad som däremot inle minskat är statens gåvor och subventionertill näringslivet. Förelagen kan numera få gåvor och subventioner till nästanvarie post i sin budget. Räknar man med vad staten indirekt ger företagen iinfrastruklurella invesieringar, i forsknings- och ulvecklingsfiänster, ilokaliseringsbidrag, i stimulanser för all anställa vissa kategorier, i billigariskfyllda krediter, i exportstöd, i lageruppbyggnadsstöd, i stödköp, osv.,finner man att staten numera omfördelar resurser från lönlagarna tillkapitalägarna. Bolagsskatten torde således nu ha blivit en omvänd skatt, enbolagsherrarnas beskattning av de arbetande via statsapparaten. Det är för attändra pä detta som vi föreslår en omedelbar höjning av den statligabolagsvinst-beskattningen lill 50 96. Eftersom kommunisterna inte är representerat iskalteutskoltet finns ingen reservation på denna punkt. Jag får därför medhänvisning lill vad jag här har sagt yrka bifall till motion 1051 av herrHermansson m. fl. Hen (): Samtliga de frågor som berörs i skatleutskottets belänkande nr 16 ärföremål för förelagsskalleberedningens arbete. kommer förslagalt föreligga även i de frågor som har tagits upp av . Vikommer således alt få la slällning till bl. a. fördelningen avresurserna och fördelningen av kapitalvinster. Det finns alltså ingen anledningatt föregripa uiredningens resullal. Därför har utskottetenhälligl beslutat avvakta förelagsskalleberedningens förslag. Den moiion somherr Lorenlzon har berört kommer också att las upp i förelagsskalleberedningensarbete. Jag ber all fä yrka bifall lill skatleulskottets hemställan. HenLORENTZON (vpk): Den här motionen är en gammal bekant - för och förkammaren. Den var det också för den gamla . Motionen är däremot ingenavskrift av tidigare års motioner, sä här flnns inga fel insmugna, och därförall ändringar har gjorts i lagstiftningen sedan motionen författades. De kravvi har ställt har del inle gjort någonting åt. , när denna riksdagför första gången öppnades, väckte vi en moiion med dessa yrkanden, och vi haråterkommit med dem är . Och i den gamla var skaiteutskollelsföregångare bevillningsutskottet lika ogint som skalteutskoltet nu varit desenaste åren. Skalteutskoltethar alltså gång på gäng avstyrkt vår moiion med motiveringar som närmast förtanken till den obotfärdiges förhinder. Förslaget om en höjning avbolagsskatten går utanför ramen av vad förelagsskalteberedningen haratt ta upp. Den frågan skulle kunna avgöras , men del berörde inle herrWärnberg. Vikommer givelvis all fortsätta att väcka moiioner om en högre beskattning av dehöga bolagsvinsterna. Vi kan inte se någon rimlig anledning all ha del så ivärt land all man beskaltar lönlagarna men låter bolagen slippa undan. Bolagenges år efter är stora favörer och gör jättevinster pä de arbelandes bekostnad.Nu senast lovade man arbetarna att de övervinster som redovisades skulle gätillbaka till dem som arbetat in dem, men i stället får bolagen behålla dem.Någon längre lid går det väl inle all fortsätta pä det här sättet. Även om herrWärnberg i är lovat all frågan skall las upp i beredningen och all denna skallvara färdig med sitt svar om ell par år och att dä även de frågor som vi hartagit upp i vår moiion skall kunna behandlas, lycker vi att liden är för långtliden. Denna beredning har pågått i alltför ulan alt den gett någotsom helst positivt resultat. Hen (): Jag kan inle lova att resultatet blir del som herrLorenlzon vill ha; jag har bara sagl all ärendet är under prövning, och att ettutlåtande kommer från förelagsskalteberedningen när förslag ärprövat. Däremot kan jag naturligtvis inte säga vad resultatet blir. Omjag skall gå in i sak i resonemanget här kan jag väl säga all de 10 procentenkanske egentligen är relativt ointressanta just nu med tanke på all det bara ären liten, liten del av beskattningen som tas ul den vägen, medan den storaskattedelen - om man får kalla del så - las på arbetsgivaravgifissidan. Där ärde verkligt stora pengarna att hämta. Sedan kan man förslåsdiskutera huruvida ocksä det som las ul den vägen är löner - man kan föra elllångt resonemang om hur mycket som är lön och hur mycket som är skatt. Jagvill inle förneka alt det kan tyckas att 40 96 i bolagsskall inte är särskiltmyckel, men vi bör ha klart för oss att vi har en dubbelbeskattning. Enskall lill tas alltså ul. I den väsleriändska väriden är vi i tämligenensamma om alt ha en dubbelbeskaltningseffekl som är så stor. Vi tar alltså påden beskattade vinsten - den vinst som utdelas - ut så hög skall alt den är denhögsta i den västerländska världen. Å andra sidan har vi en hel mängdavskrivningsregler som är liberalare än vad man har i den övriga delen avvärlden. Här kan det finnas plals för ommöbleringar pä olika sätt. Del är intebara sä all man kan anta en författning - som vill alt vi skallgöra - om en höjning av bolagsskallen med 10 96, utan allting annat måsle ocksävägas in vid bedömningen. Vidareär del inte bara fråga om avgifter ulan också om de förmåner av olika slag somföretagen får och som har räknat upp. Del är således ingaskattefrågor, utan här gäller det förmåner som samhället ger företagarna föratt de skall nä en bra sysselsättningseffekt eller av andra skäl. De sakernavill jag emellertid icke la upp till diskussion här - även om de kanskehör hit; man kanske skall blanda in dem i skattedebalten också. Men det är inlevad vi skall diskutera . Hen LORENTZON (vpk): Beträffande del som nämnde om att de favörer somriksdagen beslutar ge de stora bolagen har sysselsätiningsmässiga aspekterskulle det kunna anföras en hel rad exempel pä alt del i verkligheten inteligger så lill. De slora bolagen har ju genom dessa favörer och de pengar deerhållit rationaliserat sina förelag, och i stället för att flera människorskulle få anställning har faktiskt färre blivit anställda. Den frågan gåralltså inte att använda i det här sammanhanget när del gäller de slora bolagen. Ivad gäller dubbelbeskattningen vet jag alt den historien har dragils varie årnär denna moiion har behandlats i , men detta säger ändå så litet,eftersom det sakligt sett numera är så, alt andelsförskjui-ningen från de slorabolagen när del gäller skatteintäkter i det här landet har sjunkit lill 4 96.Den var myckel högre . Bolagen betalar alltså relativt sellmindre skatt nu än vad de har gjort tidigare. - Delta argumenthåller därför inle heller. Omdel sedan är sä, all bolagsbeskatiningen med dessa 10 96 betyder så litet iverkligheten, skulle vi ju kunna besluta alt genomföra den reformen. Jagär fullt på det klara med all förelagsskalteberedningen inle kommer att gillade förslag som vi framställer. Eftersom detta är en klassfråga kommer såvälsammansättningen i som arbetarnas mening ute i förelagen att bliavgörande. Men hur läget blir dä kan inte bedömas . Hen (): Jag skall fortsätta all uppehålla mig vid skattefrågan. När jag sägerall en höjning av bolagsskatten med 10 96 inte betyder särskilt mycket, ser jagdel i förhällande lill andra skatter. En proposilion har lagts fram med förslagom all förelagens sociala avgifter skall öka med 5 mifiarder kronor - enproduktionsskatt, eller vad det skall kallas. En 10-procentig höjning avbolagsskatten skulle kanske bli en tiondel av delta belopp. Del är i denrelationen man skall se vpk-förslagel. Omvi har sä gynnsamma regler för avskrivningar och nedskrivningar alt förelagen har en latent skalleskuld pä kanske 10 mifiarder kronor är del den sidan avsaken som skall angripas. Vi kan inte ingripa med en höjning av bolagsskallen,eftersom vi har sä hög skall där att om man räknar indubbelbeskallningseffeklen beskattas de flesta vinster som utdelas med mellan80 och 90 96. Det är en oerhört mycket högre beskattning än vad man har på densidan i andra länder. Frågan hur stor konsolideringen skall vara är likainiressani som frågan om skat-teprocenlsalsen för aktiebolag. Jaghar sett den här frågan sä, att eftersom mer och mer av samhällets skattebördai dag flyttas över till produktionssektorn är en höjning av bolagsskatten med10 96 relativt ointressant från slalsfinansiell synpunkt. HenLORENTZON (vpk); Vi har två yrkanden i vär motion. Del första gäller till-läggsdirekiivlill förelagsskalteberedningen att med förtur behandla frågan om all görabolagsbeskatiningen progressiv och om en skärpning av avskrivningsreglerna, säatt en slörre del av bolagsvinsterna tas fram för beskattning. Och vad svararutskottet? Jo, man säger att ingenting nyll har framkommit sedan tidigaremoiioner behandlades och därför avstyrker man vår motion. Del andra yrkandet gäller den 10-procentigahöjningen av bolagsskallen. En sådan höjning kan beslutas . Om den är avså ringa omfattning som vill göra gällande kan ju riksdagenbesluta i den frågan. Hen (); När kommer in på den progressiva bolagsskatten hörs delalt han inte känner särskilt bra lill hur det går till i aktiebolagen. Deflesta aktiebolag har möjlighel all genom av-och nedskrivningar själva regleraden vinst som de vill ta fram. Den las fram sä all den blir lagom stor för alltillfredsställa aktieägarnas krav. Även om vi skulle tillämpa en progressivbeskattning för de börsnoterade företagen, där del är fråga om aktieutdelning,kan vi i vafie fall inle göra det för fåmansbolagen, där vederbörande lar ulbolagsvinsten i form av lön.