prot · FZ0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Det förhållandet all konjunkturen här tycks vara någotår ur fas med konjunkturförloppel i de fiesta andra stater är det klokt atlinte tillmäta någon överdriven betydelse. De negativa tendenser jag nämnt finnsocksä här. Detlabestyrkes av långtidsutredningens rapport. Utredningen erinrar om deövergripande ekonomiska målsättningar som brukar anföras och som allahögtidligt bekänner sig till. Del är full sysselsättning, snabb ekonomisk lillväxl,jämnare inkomstfördelning, rimlig prisstabilitet och balans iutrikesbetalningarna. Detta må vara de officiella målsättningarna, men ettfaktum är atl de senaste årsperioderna visar ell dåligt resultat när del gälltatl uppnå dessa mål. Omvi granskar tabellmalerialet i långtidsutredningen skall vi finna altbruttonationalprodukten under olika femårsperioder visar följande volymökningi procent: 1960-1965 5,11965-1970 4,0 1970-1975 2,9 prognos 1975-1980 2,3-3,2(olika alternativ) Denekonomiska tillväxttakten har alltså gått ner. Arbetslösheten visar däremot entendens lill ökning under de senaste femårsperioderna, och delta oavsett om manendast ser till den "öppna" arbetslösheten eller om man rnerafullständigt räknar fram den "totala" arbetslösheten. Infialionenhar blivit ell alll siörre problem. Den genomsnittliga årligaprisslegringstakten under 1960-lalel på har under1970-lalel mer än fördubblats. Infialionenhar blivit elt viktigi medel för kapitalel att åsiadkomma eninkomsiomfördelning till egen förmån. räknar visserligenmed en viss minskning i inkomstspridningen under de senaste femårsperioderna,men för alt få en loial bild måste man också se till den kraftiga koncentrationenoch centralisalion av förmögenheier, av kapilal, som påskyndals bl. a. avinfialionen. Totalbilden lorde tyvärr vara ökade reella klassklyfior isamhället. Vadslutligen gäller målet all ha balans i utrikesbetalningarna så har julånglidsulredningen starkt framhållit den försämring i balansen som inträtt.Sveriges bytesbalans försämrades kraftigt under senare delen av 1960-talel.Efter en tillfällig förbättring haren drastisk försämring ånyo skett under desenaste åren. Skuldbördan gentemot utlandet beräknas undervissa förutsättningar uppgå till ochräntekostnaden till ca 2 miljarderkronor . Också vad gäller målsättningen om balans i utrikesbetalningarna måste man alltsåkonstatera att politiken inte varit särskiltframgångsrik. Den grundläggandeorsaken härtill ärde skärptamotsättningarna inom kapitalismensekonomiska system, den tilltagande monopoliseringen och de alltmera märkbara stagnalionstendenserna sami det förhållandet attregeringens ekonomiska politik i sina grunddrag är en anpassning till kapitalismens iagbundenheter. Regeringen har utgått från att"vad som är bra för storföretagenockså är bra för lönlagarna och samhället". Kriserna och nedgångslendenserna har man därför sökt möta genom attställa mer resurser lill kapitalets förfogande. Genom att hälla uppe profitkvoterna förde stora företagen har man trott sig lösa de problem som kapitalismen skapar. Inför del mörka perspektiv som långtidsutredningen nu målar upp villregeringen och de borgeriiga partierna gripa till de redan klassiska vapnen: skära ned konsumtionen, öka industriinvesteringarna, ökaexporten. vill dessutom begränsautgifterna i den offentliga sektorn och fullföljer därmed den ekonomiska politik somkonservativa politiker och ekonomer slogs förredan pä 1920- och 1930-lalen. Om vi ytterligare granskar siffermaterialet i långtidsutredningens rapport skall vi finna attregeringen och de borgerliga partierna konsekvent vill fortsätta Just de ekonomiska utvecklingstendenser som gettsä dåliga resultat när det gällt alt förverkligade stora målsättningar som ställts upp för samhällsarbetet. Den totala konsumtionen i , alltså privat konsumtion plus offentlig konsumtion, visarföljande volymökning i procent under de senaste femårsperioderna. 1960-1965 1965-19703,1970-1975 Prognosen för 1975-1980 är 1,6-2,i de olika alternativ som långtidsutredningen uppställer. Del har alltsåskett en betydande avsaklning i takten förkonsumtionens ökning under de senaste tre femårsperioderna. Och titlar man pä siffrorna förden statliga konsumtionen kan man se atl redan har fält sin vilja fram. Medan denna ökade har ökningstakten reducerats lill 1,6resp. 2,under de bägge följande femårsperioderna. räknar med 0,5 - i sina olika alternativ. Industriinvesteringarna har däremot visal en ökadlillväxtlakl över femtonårsperioden.1960-1965 uppgick den åriiga tillväxttakten till , lill . Däremot visar de totala investeringarna en minskandetakt, men det sammanhänger med den starka nedskärningen av bostadsinvesteringarna - minus 2,3 %under de senaste fem åren. Även de offentliga investeringarna har gått samma Där är minskningen ännu siörre eller minus perår. Mot denna bakgrund är del väldigt svårt att förstå varför framföra sä hård kritik mol regeringens politik. Kapitalägarna ochmoderaterna har fält precis den förändring av den ekonomiska politikensinriktning som de krävt. Del är ju också därför vi får uppleva atlsocialdemokrater och moderater tillsammans med mitienpartierna står eniga iförsvaret av finansutskottets betänkande. Menorn det redan under de tre senaste femårsperioderna skelt en förändring i denriktning som regeringen och de borgerliga partierna är överens altfortsätta och om arbetslöshet och infialion under samma lid blivit alltsvårare problem, vad finns det då för sannolikhet för att samma politik nuskall ge elt bättre resultat? SåvittJag förslår är något sådani inte alls sannolikt. En fortsättning på den gamlapolitiken kommer atl fortsätta att ge dåliga resultat. Delär nödvändigt att ge den ekonomiska politiken en kvalitativ i stället för blottkvantitativ inriktning. Man kan inte fortsätta all låta den kapitalistiskaekonomin producera vissa prylar bara därför all delta ger hög profil ät företagoch kapitalägare. Det har alt göra med de internationella solidaritetsfrågornaoch med kampen för Jämlikhet och solidaritet i värt egel land. av vanligaste tidningar frågar signaluren Red Top: "Vilka avdessa iiidustriprodukter skulle ni lättast kunna avvara? Elupp-värmda gator?Plastförpackningar? Manick alt växla TV-kanal med sä alt nislipper resa er ur stolen? Öppen spis med konstgjord elektrisk glöd?Enarmade banditer? Medaljer till minne av herrTosses och prinsessan ? Krusig pommes friles? Dessa nya inredningar som får vårakök alt likna sex-grotior? Konstgjorda prydnadsgrönsaker av plast?" Citatetmåsle av lidsskäl förkortas. Men det kanske ändå framgår vad jag menar. Delhandlar inte bara om att framställa så myckel varor och ijänster i landet sommöjligt, oavsett vad del är för varor och tjänster. Det handlar inte bara omatl ha stora resurser i eu land, del handlar också om resursanvändningen. Ochdel är därför del inte är tillräckligt atl diskutera i långtidsutredningenstermer, där den kapitalistiska strukturen och den grundläggande fördelningenförutsattes oförändrad. Omman studerar användningen av vad man kan kalla del ekonomiska överskottet, dvs.skillnaden mellan den totala produktionen och de samhälleliga kostnaderna föratt åsiadkomma denna produktion, så kan man f n. urskilja följande huvudsakligaanvändningsområden: 1.Investeringar i ökad produktionskapacitet, dvs. nyinvesteringar i maskiner ochbyggnader och nyanställning av arbetskraft. Dessa går i viss utsträckning tillproduktion som visserligen innebär ökad bruttonationalprodukt men somsamtidigt ger värdelösa produkter eller sker på ett sätt som har direktskadliga följder - miljöskador, förgiftning och invalidisering av arbetare,utarmning av glesbygden genom s. k. strukturrationalisering. En växande offentlig sektor, statlig och kommunal.Den statliga sektorn innefattar utgifter för elt militärt försvar som är endyrbar kopia av stormakternas och utgifter ocksä för och IB. Deninnefattar ocksä subventioner och bidragavalla möjliga slag lill de kapitalistiskaföretagen, liksom miljardbelopp för den infrastruktur som är en nödvändigbetingelse för den kapitalistiska produktionen. Ökade utgifter Kr all realisera mervärdet: reklam,PR, försäljnings-verksamhet. Dessa drar slora belopp som sammanhänger med denkapitalistiska marknadsekonomin och som väsentligen kan minskas i etthushällningssamhälle. Dess omfattning är svår alt exaktberäkna, men även om man antar att den är begränsad lill av den privatakonsumtionen blir det elt par miljarder kronor - all jämföra t. ex. medu-landsbislåndei. Kapitalexport som uppgår till etl par miljarderkronor och som tillätes fortsätta trots de problem med den svenskabetalningsbalansen som redovisas. Det handlar om värden som producerats avsvenska arbetare och brukas för fortsatt utsugning av andra ländersarbetare. Dessanotiser om användningen av det ekonomiska överskottet visar alt myckel av densvenska ekonomins stora produktivkrafter går lill spillo genom dålig användning.Härtill bör läggas det potentiella - möjliga -överskott som hell enkelt slösasbort genom arbetslösheten i alla dess former. Del har beräknats attproduktionsbortfallet på grund av arbetslöshet vissa år kan uppgå lill såmycket som penningvärde. Delfinns alltså tillgångar som kan mobiliseras genom en annan ekonomisk politik.Och huvudinnehållet i våra yrkanden i samband med propositionen om inriktningenav den ekonomiska politiken är jusl all en sådan annorlunda politik måste börjaföras. Del betyder alt åtgärder nu måste vidtas som begränsar monopolensmaktfullkomlighet, som begränsar infiytandel för spekulations- ochvinstintressena och som stärker de arbeiandes ställning. Vihar konkret föreslagit ett omfattande program för kampen mot arbetslöshetenmed särskild inriktning på atl hjälpa ungdomen och kvinnorna. I detsammanhanget kräver vi också 7 limmars arbetsdag, en nödvändig reform som delär fullt möjligt atl genomföra . Vihar lagt fram ett program i tio punkter för kampen mot infialionen. Det är detenda konkreta program för infiationsbekämpning som finns i de framlagdamolionerna. Trots detta avvisas motionen av finansutskotiel som mansäger alt det behöver skrivas elt program mot infialionen. Deborgerliga partiernas linje gentemot infialionen utgår från atl lönerna ärprisstegringarnas orsak. Deras anti-infialionsprogram, som so- cialdemokraterna nu skallsälla sig vid en eller flera rundabordskonfe-renser och kohandla om, är ikonsekvens därmed direkt riktat mot löntagarna och den fackliga rörelsen.Huvudinnehållet i den uppgörelse som träffats i rinansutskottet är en statliginkomstpolitik riktad mot fackföreningsrörelsens frihet. Det har vi vägrat altmedverka till. Jag ber att få yrka bifall till reservationen 1 vid finansutskoiielsbelänkande nr 16. HenBURENSTAM () kort genmäle: gjorde en uppräkning av ett antal lyxvaror. Jag troralt de fiesta säger sig alt det är grejor som de inte har eller all de möjligenhar någon av dem. Jaghar ingen färg-TV. Jag har ingen randig landkräm. Jag har ingen lyxbil. Jag haringen apparat för att ställa om TV:n med när man sitter kvar i soffan. Jag haringen apparat för att stoppa in i spisen så all det ser ut som den brinner närden inte gör del. Jag tror alt de fiesta svenskar upplever det så, herrHermansson. handlar också om frihet. argumenterar som om han, eflersomdel förvisso finns en hel del lyxvaror, vill alt en överordnad myndighet skallingripa för all förbjuda dessa. Jag upprepar att det här är fråga om frihet. Omkommunislledaren i åkte omkring i en lyxbil, t. ex. en , skulle jaginte ropa pä ett statsingripande för att förhindra delta. När talar om kapitalismens kris medutgångspunkt i de svåra ekonomiska förhållanden som råder Jusl , vill jagställa några frågor till : Är , som är det av rysligast ansedda kapitalistlandet, f n. så skakat i sina grundvalar alldet är tvunget all importera stora mängder livsmedel för alt kunna försöka sittfolk? Hur är det med den av så högt ansedda ,upplever det landet en så djupgående kris på grund av sill ekonomiska systemall del inte kan försöka sina miljoner utan måsle importera jordbruksprodukterfrån ? Finns fi)r ätt förhindra arbetslösa västtyskar atl rymmalill ? Hen (vpk) kortgenmäle: Jag kan inte låta bli att göra den refiexionen alt det - även för allkomma från moderat häll - var ovanligl obegåvade frågor i en debatt om densvenska ekonomiska politiken. Defiesta har inte de grejor som Jag nämnde i ell citat från signaluren Red Top,säger . Jag är inte intresserad av om han personligenanvänder randig tandcreme eller äter krusad pommes friles. Men om herrBurenslam gör sig besväret atl gå ul lill varuhusen eller granskaproduklionsstatistiken, skall han finna att Jusl den typ av produkter somnämndes i citatet spelar en inte obetydlig roll. Jag har ingen exakt siffra -del är mycket svårt all mäta den typen av helt onödig produktion- men det torde uppgå till rätt mänga miljarder kronor. HerrBurenslam säger all det handlar om frihet. Konsumenterna skall ha frihetalt köpa precis vad de vill ha. Är det dä säkert att konsumenterna får vad devill ha? Vad här slår vakt om är de storamonopolföretagens frihet att försöka planera marknaden med en omfattande reklamoch PR-drive. Del lorde inte vara obekant au en radekonomiska teoretiker just har påvisat alt talet om konsumiionsfriheten islora stycken är en chimär och att de stora företagen mycket skickligt kanskapa sig en egen marknad för jusl de produkter som ger dem stora profiler. Dethandlar alltså inte om konsumenternas frihet. Vad konsumenterna vill ha är vadsom motsvarar deras behov. Men på en rad områden finns inte möjlighet atluttrycka just vad konsumenterna föredrar. De artiklarna finns kanske inte imarknaden. Det handlar om sådant som i stället villskära ned på, nämligen del som produceras och ställs till konsumenternasförfogande genom den statliga och kommunala apparaten. Kapitalismenskris kommer lill ullryck i en rad företeelser, och jag är förvånad över attherr Burenslam vill nonchalera detla kräftsår och den belastning som detinnebär all 16 miljoner människor går arbetslösa i de kapitalistiskavästländerna. Kapitalismens kris kännetecknas av stor arbetslöshet samtidigtmed etl överfiöd av produkter. Del är, , inte baraspannmål utan också en rad andra produkter som kapitalistiska ekonomi har etl myckel stort överskott på men som befolkningen inte har råd attköpa. Hen ()kort genmäle: Del här ar förvisso en debatt om svensk ekonomisk politik, men den sombörjade göra vittsvävande iakttagelser om kapitalismen, dvs. om alla möjligaländer i världen och deras förhållanden, var väl jusl , och dåfanns det ju anledning att granska hållbarheten i hans argument. Konsumlionsfrihel?Jag är den förste alt säga all här finns en hel del brister. Det förhållandetatl det blir fier och fier storföretag - atl de små företagen slås ul -betraktar jag som elt oroande och allvarligt inslag i den nuvarandeutvecklingen. Därför har vi också frän moderat sida i olikadebatter här och på andra håll framfört kravel att man skall icke driva, somregeringen f n. gör, en politik som i så hög grad gynnar just de storaföretagen på de små företagens bekostnad och på nyföretagandels bekostnad. Menäven om del finns inskränkningar i del verkligt fria konsum-lionsvalei iSverige, så kan jag inte förstå annat än att denna frihet här är oändligtmycket siörre än i det kommunistiska systemet. Där är del ju en centralmyndighet som sitter och bestämmer. Vi fick faktiskt intenågot rikligt svar på frågorna om kapitalismens 2 protokoll 1975/76: 401 kris och friheten, som vivill slå vakt om. är ju inte till för atl de arbetslösa iVästtyskland skall hindras från alt ge sig i väg därifrån. Arbetslösheten iVästtyskland är ell allvarligt problem, bl. a. därför atl del försvårar våraexportförhållanden, och ingen vill nonchalera det. Man försöker sälta inåtgärder - ekonomisk-politiska, sociala och andra - men kvar står alt även omdet finns allvarliga svårigheter är det inte något motiv för att ändra system iden riktning som vill göra. HenHERMANSSON (vpk) kort genmäle: jag gjorde vida utfiykler i geografin,när jag talade om kapitalismens kris. Jag vill erinra honom om all kapitalismenfinns också i , och del var väsentligen svenska problem jag diskuteradei min franiställning. Jag skulle f ö. vilja ställa en fråga till herrBurenstam apropå aktuella företeelser. Tror all exempelvis den planerade sammanslagningen av Nordiska Kompanietoch kommer att öka det fria konsumtionsvalet i det härsamhället? Tror alt den sammanslagningen kommer alt geett bättre läge för konsumenterna och billigare varor? Ingen människa tror det,såvitt Jag förstår. I stället tror alla - och det lär vara en realistisk tro -att en sådan sammanslagning, en ytlerligare monopolisering, sker därför att destora kapitalägarna bakom dessa varuhuskoncerner vill genomföra åtgärder somytlerligare ökar deras vinster. Sä lorde sammanhängd vara. Herrtalmannen anmälde att anhållil all lill proiokollei fåanlecknal alt han inte ägde rätl lill ytlerligare replik. HenÅSLING (c): Efter denna debatt på de ideologiska höjderna om randig tandkräm ochandra livels väsentligheter vill jag notera alt reservanterna, som härinledningsvis haft ordet, har intagit en något skiljaktig ståndpunkt tillulskollels betänkande. har i alll väsentligt anslutitsig till den uppgörelse som har Iräffats i finansutskottet, medan herrHermansson inte har kunnat göra det. Infiytandel från de pepparkakor och denglögg varom han talade har tydligen inte räckt lill för detta, om någon nu tilläventyrs spekulerade i den riktningen. Denbreda uppslutning som man alltså kan notera bakom huvuddelen avfinansutskottets betänkande nr 16 markerar en utbredd oro belräffande denekonomiska politiken och den ekonomiska utvecklingen. Oron är i stort settbefogad, och det är därför med tillfredsställelse man noterar den bredautskottsmajoriteten bakom kravel på konkreta åtgärder för alt säkra enframgångsrik slabiliseringspolilik med direkta och snabba åtgärder för altbekämpa infialionen och för att förbättra bytesbalansen. Del var med förvåning mantog del av regeringens förslag lill åtgärder vid början imitten av oktober. Då skisserades visserligen en del i och för sig lovvärdaåtgärder, som var ägnade att säkra en fortsatt hög sysselsättning och som del hade sin bakgrund i finansutskottets lidigare förslag. Men regeringengjorde vid det tillfället inget försök lill värdering av åtgärderna urstabiliseringspolitisk synpunkt. I regeringsdeklarationen talades del i ganskavaga och allmänna ordalag om den ekonomiska utvecklingen, och -som jästen efter brödet - kom dä proposition nr 65. Som politisk viljeyttringfrän regeringens sida är del elt ganska magert dokument. Propositionen fär välnärmast ses som en sammanfattning av den konjunkturbedömning som finansdepartementetsekonomiska sekretariat upprättat . Finansministernnöjde sig alltså med att i propositionen avisera att regeringen harför avsikt atl fästa särskill avseende, som det heter, vidsysselsättningspolitiken, prispolitiken och bytesbalansmålet. Inriktningen avden ekonomiska politiken enligt proposition nr 65 skulle alltså närmasl varaatl skjuta de vikliga frågorna till vårsession. Med lanke påallvaret i den ekonomiska utvecklingen är detta självfallet intelillfredsslällande. Detligger i slabiliseringspolitikens funktion att den måste vara aktuell, följsamoch handlingskraftig, och därvid är inte minst tidsaspekten viktig. Det villjag påminna om, eflersom han talade om all del redan förelt år sedan var aktuellt alt här i kammaren fatta beslut om ett anliinfiationsprogram.Inte minst tidigare erfarenheter visar tidsaspektens belydelse. Det är mot denbakgrunden man skall se oppositionens krav på etl program mot infialionen. Etlsådant skisserades av partiledare, , i denallmänpolitiska debatten , och tanken därpå behandlas ocksä i centernspariimolion. Avsikten härmed är självfallet att infiationsproblematiken mersystematiskt skall bli föremål för åtgärder. Det är naturligtvis på sammagrundval som förslaget om åtgärder för atl förbättra bytesbalansen framförs.Frågorna är ju i hög grad närbesläktade och beroende av varandra. Dethar också legat nära lill hands att i delta sammanhang aktualisera den gamlalänken på siabiliseringspoliiiska konferenser eller s. k. runda-bordskonferenser.Del är som vi ser det angeläget atl fär prövaformerna och principerna för sädana överläggningar. Enligl utskottsmajoriletensuppfattning bör detta alltså ske i samband med atl lar ställning lillden reviderade finansplanen. ' Låt mig då först dröja vid nämndaöverläggningar, som kommit att tillmätas ett sä stort iniresse, i varje fall imassmedia. Självfallet spelar terminologin inte någon som helst roll i dettasammanhang, men väl ambitionerna och viljan till resultat. Enligl minuppfattning är utskoiismajoriieiens ställningstagande etl ullryck för en myckethög ambitionsnivå. I överläggningarna skall - specificerar utskottet - deltaregeringen, de politiska partierna och, vilkel inte är minst viktigt i sammanhanget,som direktansvarig för kredit- och valutapolitiken. Dessutom skallföreträdare för arbetsmarknadens parter beredas tillfälle au delta, somdel heter. Med delta avses alltså överläggningar med så representativa parteratt det blir nieningsfullt all la upp slabi-liseringspolitiken i hela dessvidd. Meddetla mål för ögonen är det naturligtvis omöjligt atl rycka loss enstaka frågorför separat behandling. Med andra ord, och med herr finansministernstillåtelse, herr lalman, är det alltså överläggningar i form av s. k.rundabordskonferenser som utskottet avser med sin skrivning. Delta understryksytterligare av utskoiismajoriieiens uppräkning av de frågor sorn skall bliföremål för överläggningar - skattefrågor, det samhällsekonomiska utrymmet förlöneutveckling och privat konsumtion, näringslivet, offentliga myndigheters ochförelagens prispolitik, behovet av priskoiitroll och prisövervakning ochåtgärder för att förstärka konsumenternas prismedveienhet. Detär en ambitiös lista, herr lalman, det skall erkännas. Jag har dock . velal redovisaden i dess helhet, eftersom man inte kan vara nog utförlig, efter vad jag harförstått av finansministerns sätl atl skriva propositionen om sänkning avarbetsgivaravgiften i det inre stödområdet. Men del är ju en annan fråga, somavhandlades i går. Ävenom det alltså är en ambitiös målsättning, lalar den samhällsekonomiskautvecklingen för atl den är ofrånkomlig. Delta har de fyra störstariksdagspartierna skrivii under på genom uppgörelsen i finansutskottet. Därmedhar en reell grund lagts för en effektiv slabiliseringspolilik. somregeringen i vår kommer med förslag om hur överläggningarna närmasl skallutformas, skall också föreläggas en principskiss till elt programmol infialionen och åtgärder för att förbättra bytesbalansen. Avsikten därmedär givelvis att skall fä ta slällning till deälgärder som motiveras av den samhällsekonomiska utvecklingen. Infiationsuivecklingenär oroande, och även om en viss dämpning i inftationsiakten förutses för nästaår, talar alll för att infialionen blir vårl dominerande samhällsekonomiskaproblem även . Eflersom infialionen nu mer än i ett tidigareskede är hemlagad, försvårar den de exporlansträngningar som är av avgörandebelydelse för strävandena atl förbättra bytesbalansen. Utvecklingenför exporten är betecknande. I finansplanen räknade man med en ökning avexporten . Frän finansutskottet varnade vi då för alt utvecklingensannolikt skulle bli väsentligt negativare. I den reviderade finansplanenangavs ökningen lill och i proposilionen 65 har man nu revideratförutsägelsen till en minskning med 7 ä . Det är grova felkalkyler, men delhindrar inte atl räknar med en exportökningmed . Det är något heroiskt över dessa beräkningar, och om man blickar ulöver den samhällsekonomiska debatten kan man notera att t. ex. LO inte är likaoptimistisk ulan räknar med en fortsatt minskning med elt parprcicenlenheler. Utskottet har för sin delstannat för den bedömningen atl exportmark- naderna kommer all förblikärva ytterligare en lid.