prot · FZ0913 · 1975-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag, för atlutöka re- buss- och linjebuss- semöjligheterna för människor på landsbygden, ämnarvidtaga ålgärder trafiken rörande koncessionsärendena i syfte att ge tvåeller flera trafikförelag möjlighel att konkurrerapå samma linjer. Dentrafik som åsyftas i frågan lorde främst vara s. k. veckosluistrafik med buss. Ipropositionen 1972:81 med förslag till ändringar i yrkeslrafikförord-ningenslogs fast atl den veckosluistrafik som bedrevs med stöd av tillstånd tillbeställningstrafik var alt anse som linjelrafik och därför krävde tillståndtill sådan trafik. Det konstaterades emellertid att yrkestrafik-förordningen iprincip utgick från att redan koncessionerad trafik skulle skyddas motkonkurrens men att veckoslutslrafiken delvis avser andra resandekategorier ändem som utnyttjar den traditionella linjetrafiken. Del föreslogs därför iproposiiionen att man i viss utsträckning borde visa mindre restriktivitet närdel gäller all ge tillstånd lill veckosluistrafik. Meddenna utgångspunkt har regeringen i beslut och den 26 juni 1975avgjort omkring 130 besvärsärenden om veckoslutstrafik. Mer än 100 företagsökte trafiktillstånd, och i fierialel relationer var det fråga om 10-15förelag som ville driva trafik. Ettbifall till dessa ansökningar hade inneburit all veckoslutslrafiken i landetskulle bedrivas av ett stort antal företag. Även med hänsyn lilltrafikunderlagel måsle en sådan uppspaltning av tillstånd uppenbart medföra enorationell driftstruktur och ett dåligt utnyttjande av tillgängliga resurser.I årets beslut valdes den lösningen att trafiktillstånd skulle lämnas ettnybildat företag som representerar ett stort anlal av sökandena och som ståröppet även för andra trafikutövare. 1 della företag sammanförs behövligaresurser, och det kommer i egenskap av irafikutövare atl driva trafiken ochansvara för irafikuiövningcn. Ett sådani gemensamt företag har de resurser ifråga om fordon och egen atlminisiraiion och personal som behövs. Delnybildade bolaget har fått tillstånd att driva trafik i alla de relationer därtrafikunderlaget inte bedömts vara otillräckligt. har eftersträvatsoch uppnåtts en spridning av trafiken så alt den inte koncentreras endast tillde allra mest lönsamma linjerna. Härigenom får en slörre del av befolkningentillgång till veckosluistrafik. Som framgår av minredogörelse har ett av de viktigaste syftena med de redovisade besluten varit just alt tillförsäkra allmänheten en tillfreds ställande trafikförsörjning. Besluten innebär inte någon form av mono polisering. Tvärtom lämnas här utrymme för mindre förelag att i fråga '30 om veckoslutstrafiken gå samman och verka i en formsom kan göra dem konkurrenskraftiga ocheffektiva genom möjligheten till ell rationellt utnyttjande av de samladeresurserna. HenRINGABY (m): Jag tackar försvarei på min fråga. Avfrågan framgår att del tydligen är väldigt många sådana här ärenden ute i landetsom vållat bekymmer. Min fråga - det anar väl kommunikationsministern -grundar sig på atl resemöjlighelerna lill i har varitantingen SJ lur och retur , en lur och retur . eller tvåprivata förelag som har kört lur och retur för . på vardagarna, vilket äroerhört billigt. Jag tror all de tog . Företagen hadetillstånd av men del gick ut och regeringen har inte medgivitatt de får fortsätta i den här formen. Jag tycker att del är synd, därför attde här resorna var oerhört populära i våra bygder. Jagkan försäkra alt det beslut som fattats inte är populärt. Det ärheller inte SJ som blivit lidande på att de här två privata bussföretagen harkört. Jag har faktiskt gjort en koll på SJ:s bussar efter del att de tvåprivata bussföretagen slutade alt köra. Del var sju resenärer. Antalet hadeinte ökat genom att de privata företagen fått ställa in sina turer. SJ:sresandefrekvens har alltså inte ökal genom beslutet. Det är hell naturligt, förde som åkt på de här linjerna har varit skolungdom, hemmafruar, folk som ansettatt 20 och . Det har inneburit en möjlighet för gamla alt resalill Slockholm och hälsa på bekanta, del har inneburit en möjlighel att göraidrotlsresor, atl besöka teatrar etc. Jaglycker all man borde vara litet liberalare vid sådana här bedömningar.Kommunikationsministern avslutar sitt svar med att framhålla alt ett av deviktigaste syftena med beslutet varil att tillförsäkra allmänheten entillfredsställande trafikförsörjning. Man uppfattar det nog inte så iÖrebroregionen ulan snarare tvärtom. Jag skulle vilja rekommenderakommunikationsministern att vara litet liberalare och generösare i sådana härärenden och låta folk ha möjligheten att åka billigt. tur och retur för20 kr. är Ju oerhört billigt. Omökad konkurrens inom charter-buss- och linjebuss-trafiken Den här frågan skulle vi kunna diskutera mycket länge, om vi hade tidoch lust. Några saker vill jag ändå slå fast på den korta tid jag har tillförfogande. Dethär beslutel om trafikens ordnande, som logs , byggde på ett mycket brasamarbete med den privata bussnäringen. Det var somkom med förslaget lill det nya charterbussföretaget. Vi tyckte att det var ettrealistiskt förslag. Vi prövade det i vanlig ordning. Man fick redovisatankegångarna om hur man skulle klara det hela, och komregeringens beslut. Beslutet kom alltså till stånd i hägn av ett mycket stortintresse från bussnäringens sida. Omökad konkurrens inom charterbuss- och linjebuss-trafiken HerrRingaby berör prisfrågan och gör den till en huvudfråga. Det är riktigt att deti många relationer bjuds ul resor till mycket låga priser. Naturligtvis är detattraktivt. De låga priserna berodde säkerligen till stor del på all tidigarealltför många företag konkurrerade om resan-deunderlagei, vilket drev nedpriserna lill en orealistiskt låg nivå, vilket i sin lur - utan att vi skalltala speciellt om del förelag eller den trafik som tar upp i sinfråga - inte sällan hade till följd alt trafikutövarna nödgades sänkakostnaderna på olika mindre lämpliga sätt som äventyrade trafiksäkerheten. Detförekom att man åsidosatte hastighetsbestämmelser, arbelsiidsbegränsningarosv. Underhållet av fordonsparken eftersattes . Vi kan inte, herrRingaby, acceptera atl låga biljettpriser uppnås med sådana medel. HenRINGABY (m): Det är riktigt att det är ett nybildat företag med privata intressen.Jag tror att man nu kör linjen bl. Men man får inlestanna i vare sig Kumla, eller för atl ta upp eller sälla avpassagerare. Del anses väl inkräkta på SJ:s region. Man får därför köra förbi. Beskrivningenav bussarna känner jag inte riktigt igen. Jag tror det är 30 000 människor somåkl dessa linjer på sisla liden, och ingen har klagat på servicen eller pådåliga bussar eller på hög hastighet. Jag törs nog säga alt möjligheterna all resa mellan ochStockholm är mycket goda . Jag skall inle beskriva hur trafiken ser ut. HerrRingaby kan det lika bra som jag. Det finns alltså ett tillräckligt antalbussturer för en normal trafik i den relationen. Jag återkommer, , till deförhållanden som rådde innan beslutet togs. Man skall naturligtvis inte anklaganågon speciell för de förhållanden som rådde, men vet lika brasom Jag att det inie i längden går att bedriva en trafik till de priser somgällde i vissa fall. Del fungerar inle i längden. Om förelag håller på på detsättet, inte ett halvt eller utan fiera år - vilket många av dem gjorde- finner man till slut att många av dem hade bedrivit en trafik som i ett ellerannal avseende stred mot gällande regler och bestämmelser. Sådant är farligt.Vi skall inte ha det så, utan människorna skall kunna lila på atl detransporteras på ell riktigt och säkert sätt. Jag tror, , att vi idet fallet nog bör försöka ena oss. Hen RINGABY (m): Om del var fråga om att vissa företag åkte omkring med trafikfarligabussar, tycker Jag att man kunde ha kommii till rälla med della på annal sätt ängenom atl stoppa resorna som sådana. Del går att klara genom övervakning,besiktning och kontroll. En buss måste naturligtvis vara riktig. Men om deltavar orsaken, då har man verkligen tagit till storsläggan när man stoppar dessa resor för såmånga resenärer. Jag skall för min del sluta med atl säga attom 10 eller 15 olika tillståndshavare skall bedriva trafik på samma linje, ävenom det är mellan och Slockholm, går det inte i längden. Del finns ingenmöjlighel för alla dessa företag alt fortsätta och få lönsamhet i trafiken. Detmåste ta sig något av de uttryck som Jag nämnde i min tidigare replik. Detta äralltså grunden för all det måsle saneras. Då hade vi all anledning atl lyssnapå bl. a. Busstrafikförbundeis framställning till regeringen, där man självsade atl man måste få hjälp med sanering i branschen. Vi får ofta kritik för alt vi tar initiativ som kan tyckasonödiga. I detta speciella fall, , var det näringen själv som komtill oss för atl få hjälp. Om ökadkonkurrens inom charterbuss- och linjebuss-trafiken Överläggningen var härmed slutad. § 26 Anmäldes och bordlades Motioner 1975/76:9av hen m.jl. 1975/76:10 av herrar Ekinge och 1975/76:11 avherrar och i /76:12 av m.jl.1975/76:13 av i m.jl. 1975/76:14 av ftu i m.jl.1975/76:15 av herrar och 1975/76:16 av i Tyresöm.jl. 1975/76:17 av medanledning av propositionen 1975/76:1 med redovisning av programskedet i denfysiska riksplaneringen 1975/76:18 av 1975/76:19 av herrarStrindberg och 1975/76:20 av hen Winén m.jl. medanledning av propositionen 1975/76:5 om ålgärder i fråga om sjöfarten tillskydd av miljö, m. m. 1975/76:21 av herrar Henmark och med anledning av proposiiionen 1975/76:7 med förslag lilllag om järnvägs ansvarighet vid befordran av resande m. m. 1975/76:22av m.jl. 1975/76:23av hen Jadestig m.jl. 1975/76:24av i 1975/76:25av i m.jl. 10 protokoll 1975/76:13-14 1975/76:26 av herrTormdd 1975/76:27 av med anledning avpropositionen 1975/76:15 med förslag till irafikskadelag m. m. med anledning avpropositionen 1975/76:16 om lillfällig nedsättning av denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet 1975/76:29av hen m.jl. med anledning avpropositionen 1975/76:27 med förslag till lag om ändring i införsellagen(1968:621) 1975/76:30av i Agniis med anledning avpropositionen 1975/76:49 med förslag till lag om varningstext ochinnehållsdeklaration på tobaksvaror §27 Anmälan av interpellationer Anmäldesoch bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1975/76:43av i (m) till herr kommunministern omkompensation för skador genom myndigheters långsamma handläggning av ärenden: En genomgående tendens i utvecklingen på olikaområden av samhällslivet är en inskränkning i den enskildeshandlingsfrihet. I en del fall är sådana inskränkningar rent politisktbetingade, i andra framtvingade av utvecklingen. Inte alltid är avsikten med inskränkningarnaatl hell förhindra vissa åtgärder utan atl få dessa under kontroll -exempelvis naturvårdslagens strandskyddsbesiämmel-ser. Ifiera fall, framför allt sådana där ersättning för intrång kan utgå, tordemotsättningarna mellan enskilda och allmänna intressen kunna tonas ned, men enovillkorlig förutsättning för en sådan nedtoning är alt myndigheternas prövningsker utan tidsutdräkt, med andra ord att de prövande myndigheterna ges de fören snabb handläggning erforderiiga personella resurserna, så au icke dröjsmålvållar den enskilde förluster. 1detta avseende är det åtminstone på sina håll icke väl beställt. Exempel finns,där företagare vållats avsevärda förluster, därför atl länsstyrelsenshandläggning av ett ärende dragit så ul alt rabatter dragits in ochäven andra prisstegringar på material- och lönesidan spräckt alla kalkyler. Orsakenlill dröjsmålen är ur den enskildes synpunkl av mindre intresse. För honom ärdel väsentliga atl han åsamkas merutgifler och, i den mån dessa icke ersattes,känner sig orättvist behandlad, I vissa fall, t. ex. om ärendet gälleravsättning av områden till naturreservat, kan när handläggningäntligen avslutats, ändamålet med det hela genom utecklingens gång ha blivitförfelat, något som i sista hand drabbar det allmänna. Jaghemställer därför om kammarens tillstånd att lill kommunminis-lern få ställaföljande fråga: Huravser herr statsrådet att kompensera de skador som genom långsam handläggningvållas såväl enskilda personer som det allmänna? 1975/76:44av i (c) till herr kommunikationsministern omupprustning av länsvägnäten: har i sina petita 1976/77 framhållit attdel värdefulla samhällskapital, som vägnätet utgör, måste vidmakthållas. Enkapitalförstöring får inte ske. Man konstaterar också alt de ordinarieanslagen till statligt vägbyggande har reellt ständigt minskat under från1960 till 1976. Trots AMS-insatser och tilläggsanslag, som i varierande gradhar ulgåli , har en sänkning av framkomligheten skett påstora delar av vägnätet i förhållande till den ökande trafiken. Vägverketframhåller också att en satsning är nödvändig på det sekundära och lertiäralänsvägnäiel, och vi har väl alla en känsla av all det är speciellt desekundära och lertiära vägarna, som fått stå tillbaka när anslagsmedlen interäckt till alt upprätthålla vägnätels standard. Allatecken tyder nu pä att vi är på väg in i en sämre konjunktursituation, ocharbetsmarknadsministern har ulloval, atl är beredd atlmed arbelsmarknadspolitiska ålgärder möta eventuellt kommandesysselsättningskriser, så att arbetslöshet skall kunna undvikas. Delär då viktigt alt dessa ålgärder sätts in på områden, där de sysselsattakänner med sig att de verkligen har en meningsfull uppgift. En myckel viktigoch meningsfull uppgift vore att i en sådan situation satsa resurser på enupprustning av vägnätet och då alldeles speciellt styra åtgärderna till desekundära och lertiära länsvägarna. Kommunreformen kräver goda vägförbindelsermellan kommuncenlra och ytterområden. Pendlingen lill arbetsplatser någon milfrån hemorten har ökal, liksom skolskjutsar och liknande förbindelser, på grundav genomförda centraliseringar. Medhänvisning till det anförda anhålles om kammarens tillstånd att till herrkommunikationsministern få ställa följande frågor: Vilka ålgärder avser statsrådetvidtaga för att åstadkomma en upprustning av länsvägnäten? Vill statsrådet medverka tillatt de sekundära och lertiära länsvägnäten prioriteras vid eventuella arbelsmarknadspolitiskasatsningar på väg-väsendet? §28 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 29oktober 1975/76:60av () lill herr jordbruksministern om återvinning av papper: Den infördes ändringar i den kommunalarenhållningslagen som ger möjlighel till obligatorisk insamling av papper.Obligatoriet skall vara genomfört i hela landet till 1980. Dettycks finnas ett visst motstånd mot del praktiska genomförandet av dennalagstiftning. Återvinning av papper skulle ha stor betydelse med hänsyn lillden knappa tillgången på fiberråvara och även verka positivt för industrinsenergiförsörjning. Medhänvisning till detta förhållande vill Jag ställa följande fråga till herrjordbruksministern: Vilkaåtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att möjliggöra och stimulera lill ensnabb tillämpning av lagbestämmelserna om återvinning av papper? 1975/76:61av i (s) till herr socialministern om beskattningen avfolkpensionshöjning: Vill herr statsrådet klargöra anledningen till altvissa pensionärer efter skatteavdragen på de allmänna pensionerna, trotshöjningen , inte fick någon eller i en del fall endast en ringa delkvar av pensionshöjningen? 1975/76:62av () lill herr finansministern om begärt förslag till ändringari kapitalbeskattningen: När kommer regeringen alt framlägga förslag medanledning av begäran om förslag lill under hösten 1975belräffande ändringar i kapitalbeskattningen i syfte att begränsa skärpningenav förmögenhels-, arvs- och gåvobeskaiiningen till följd avtaxeringsvärde-höjningarna vid allmänna fastighetstaxering? 1975/76:63 av () lill herr finansministern om jämställdhet mellan könen vid folk- ochbostadsräkningen: Anser statsrådet del förenligt med svensk syn påjämställdhet mellan könen att vid folk- och bostadsräkningen anse mannen i enfamilj som familjeöverhuvud och bostadsinnehavare? 1975/76:64 av () till fru statsrådet om åtgärder för atl förbättra ungdomarsläsförmåga: Framlagda akluella undersökningar visar alt mångaelever har avsevärda brister i förmågan att läsa och skriva när de lämnargrundskolan. Skillnaden i färdigheterna synes dessutom öka mellan elever frånolika sociala miljöer. Med anledning av detta önskar jag framställa följandefråga: att vidtaga särskilda åtgärder för att förbättra undervisningen isvenska med hänsyn lill resultaten av gjorda undersökningar om svenskaungdomars läsförmåga? 1975/76:65av i (fp) till herr kommunikationsministern omförbättring av trafikförhållandena i skärgårdarna: När avser regeringen framlägga förslag tillförbättring av trafikförhållandena i skärgårdarna i enlighet med 1974 årsvårriksdags beslul? 1975/76:66av () till fru statsrådet om ett bättre omhändertagande avflyktingar: Behovet av ett fastare organiserat samråd mellanolika myndigheter och organisationer när del gäller överföring och mottagandeav flyktingar har länge varit aktuellt liksom också atl få fram en modell förhur detta skall gå lill. vidta några åtgärder för att åstadkomma ett bättre omhändertagandeav flyktingar och flyktinggrupper? 1975/76:67av () till herr socialministern om utlandssvenskars rätt tillfolkpension: F. n. gäller den regeln all en svensk medborgaresom under någon lid i åldern ej varil mantalsskriven i Sverigeförlorar sin rätt till folkpension, om han åter flyttar utomlands. Anser statsrådet detta vara rimligt, eller avserstatsrådet framlägga förslag om ändring av denna regel? 1975/76:68 av () till herr socialministern om privatpraktiserande läkares rätt tillersältning från försäkringskassa för palientbesök: Det gällande beslutet atl privatpraktiserandeläkare får ersättning av för högst 3 000 palientbesök perkalenderhalvår har vållat svårigheter på vissa håll. Den uppmjukning som skedde1975-07-01 och som innebar att patientbesök av "grupp 1" iläkarvårdslaxan tills vidare icke räknas in i 3 000-lalei har förbättrat situationen.Trots della finns emellertid fall (sannolikt ett mindre antal) därläkartillgången är så knapp atl tillgångenlill läkarbesök slår i fara som del flnns läkare som är beredda atlöka sin arbetsbörda. Med hänsyn härtill hem-ställes att lill socialministern fåställa följande fråga: Ärsocialministern beredd redogöra förde dispensmöjligheier som kan länkastillämpas i de fall, där dispensering från 3 000-gränsen kan eliminera debrister i tillgången till läkarbesök som råder? 1975/76:69av i Skärstad (c) till herr socialministern om en propositionrörande alkoholpolitiken: Vid behandlingen av motioner rörandealkoholpolitiken konstaterade skatteutskottet (SkU 1975/76:6): "Altantalet moiioner lill riksmöle beträffande alkoholpolitiska frågor ärförhållandevis ringa lorde ha sin naturliga förklaring i atl al-koholpoliliskautredningen - APU -avgav sitt huvudbetänkande och attproposition på grundval härav väntades ." ge besked om regeringen kommer att lämna en proposilion omalkoholpolitiken , så all väljarna kan få la ställning lillfrågan års val? 1975/76:70av i (fp) till herr kommunikationsministern om åtgärdermot olyckor i stadstrafiken: Trafikolyckor i stadstrafik där cyklister och andraoskyddade trafikanter drabbas är vanligt förekommande. En frekvent olyckstyp ärdå sådan trafikant blivit påkörd av lastbil,som svänger i en gatukorsning.Åtskilliga olyckor av detta slag, där omständigheterna varit praktiskt tagetidentiska, har inträffat. medverka lill att särskilda insalser görs för atl cyklister ochandra oskyddade trafikanter skall kunna färdas säkrare i stadstrafiken? 1975/76:71av i (fp) till fru statsrådet om Bibelnsroll i religionsundervisningen: redogöra för sin uppfattning om roll i religionsundervisningen? 1975/76:72 av () till fru statsrådet om särskilt stöd från skolan åt vissaelever: Den senasie tiden har del kommit fiera rapportersom belyser svårigheterna i skolan för stora grupper barn och ungdomar. Därvidhar det kommit fram alt en slor del av de barn som har svårigheter i svenska även har andra svårigheteri skolan och att de ofta har en socialt mer bekymmersam situation än andra. Vilkainitiativ kommer statsrådet att vidla för att dessa elever skall få lillräcklighjälp och stöd från skolan? 1975/76:73av i (c) lill herr justitieministern om åtgärder föratt minska ärendebalansen i regeringsrätten: Antalet lill regeringsrätten inkomna målrör sig om ca 4 000. Trots att en viss förbättring skett under de senaste årenbeträffande ärendebalansen, så kvarstår ändock det förhållandet atl antaletbalanserade mål är för slort. var antalet balanserade mål 3844 mot 3 342 1975. De balanserade målens ålder per den30.6.1975 framgår enligt följande: : 2 043, : 575,: 188, 37 månader och mer: 536. Delframstår som mindre tillfredsställande att den som anför besvär iregeringsrätten skall behöva vänta i sämsta fall innan ärendet äravgjort. Ur rättssäkerhetssynpunkt kan delta icke vara acceptabelt. Storaansträngningar bör därför vidtagas för att minska ärendebalansen och därmedförkorta väntetiden för målens handläggning i regeringsrätten. Medhänvisning till vad jag ovan anfört vill Jag rikta följande fråga tilljustitieministern: medverka lill alt ålgärder vidtages i syfte att minskaärendebalansen i regeringsrätten? 1975/76:74av i (c) till herr socialministern om väntetiderna förerhållande av specialskor: För personer med svåra defekter på fötterna är delnödvändigi att med jämna mellanrum byta skor, anpassade efter handikappet.Väntetiderna för specialskor av detta slag är emellertid alltför långa. Framförallt är det svårt när det gäller barn eftersom deras fötter växer . Detbör vara en samhällsuppgift att söka medverka till ökade produktionsinsatserför tillverkning av specialskor för personer vars fötter är defekta och därmednedbringa de länga väntetiderna i syfte att förhindra fysiskt och psykisktlidande för berörda personer. Med stöd av det anfördavill Jag fråga herr socialministern: medverka till atl de alltför långa väntetiderna för erhållande avspecialskor nedbringas, speciellt med hänsynslagande till de barn som är ibehov av dylika skor? §29 Kammaren åtskildes kl, 18.15.