prot · FY0985 · 1975-12-31 00:00:00 — De rikllinjer för antagningssystemet som utformas iproposiiionen måste därmed sannolikt medföra att de treåriga linjerna i höggrad minskar i attraktivitet, och del är kanske en del av bakgrunden lill allell enigt utbildningsutskott har gåll emol propositionen i syfte all främja enökad antagning pä dessa treåriga gymnasielinjer. Den fördel som ligger i attde treåriga linjernas kurser ofta ger fullständig behörighel lill en radutbildningar ulan komplettering molvägs av all del är betydligt svårare - delär det - att där uppnä höga betyg. Vilycker därför all det är angeläget att de särskilda behörighetskraven ges ensådan utformning att de treåriga linjerna även i fortsättningen Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. blir del naturligaste ochfördelaktigaste alternativet för den som avser att gå vidare till högreulbildning. Därmed kräver vi inte ovillkorligen och önskar inle heller alt manskall gå direkt till den högre utbildningen efter den treåriga gymnasieskolan.När del gäller dem som gäll den tvååriga gymnasieskolan är del vidareerforderiigl all de behörighetskom-pletterande ämnena får räknas in i densökandes poängsumma och således merilvärderas på samma sätt som övriga betyg. HerrNordstrandh och jag har i olika reservationer framfört uppfattningar somskifier sig från utskottsmajoriletens i vad gäller behörighel för tillträdetill högskoleutbildning. I reservaiionen 7 lar vi upp frågan om allmänbehörighel lill utbildningslinje och för bl. a. fram synpunkten att för sådanbehörighet bör krävas dokumenterade kunskaper i svenska och engelska. Ireservationen 8 begär vi ocksä att treårig kurs i svenska och engelska skallligga till grund för särskild behörighel lill ulbildning vid vad som i dagtraditionellt benämns högskolor och universitet i de fall den sluderande intehar avgångsbetyg frän treårig kurs i gymnasiet. Överhuvud taget är del nödvändigt alt betona vikten av alt de sluderande har godakunskaper i svenska och engelska. Del behövs kunskaper i svenska därför allall högre utbildning innefattar moment som kräver att den studerande redogörför olika företeelser, och sådana redogörelser måste vanligtvis görasmuntligen eller skriftligen. Saknar man förmåga all klart uttrycka sig i taloch skrift, försväras själva studiearbetet, och den studerande kan lätt kännasig lurad genom alt ha förespeglats möjligheler att genomföra studierna n-iedotillräckliga förkunskaper. Vivill ocksä här peka pä kravel pä en tillräckligt god kunskap i engelska.Naturligtvis kan någon invända alt eftersom en slor del av den traditionellahögskoleutbildningen kon-imer att bedrivas i form av enstaka kurserär det ell alllför hårt krav att de som genomgår sådana kurser skall ha entreårig gymnasieutbildning i engelska bakom sig. Men om man nu för sådanavuxenstuderande som endast avser all genomgå enstaka studiekurser inle kräverförkunskaper i engelska, medan sädana krävs för dem som följer samma studiekurssom en del i en utbildningslinje, innebär del inte bara en sän-ire utbildningför den förstnämnda kategorin, ulan det problemet uppstår också alt för en ochsamma studiekurs behövs tvä olika litteraturlistor: en med inslag avkurslitteratur på engelska och en med uteslutande svensk kurslitteratur. Detkomn-ier i praktiken all bli omöjligt alt upprätthålla kravel pä engelskkurslitteratur. Dennakonsekvens står i strid med vad chefen för ipropositionen 84 är 1972 anförde som motiv för krav på engelska som allmänlbehörighetsvillkor. Ulbildningsminislern sade där; "Engenomgång av utbildningvägarna inom högskoleväsendet visar, all del är ytterstfå linjer, där del inte ställs krav pä förmågan att läsa engelskspråkig text. Ietl land, som utgör ell litet språkområde, är det ocksä ofrånkomligt, all maninom den högre utbildningen i del stora flerlalel fall måsle använda litteraturpå främmande språk. önskvärt all de sluderandekan föfia aktuell internationell debatt i t. ex. lidskrifter inom det egnaområdet. Även förden yrkesutövning, för vilken studierna är en förberedelse, ärdel i en lid av ökande internationella kontakter av slor vikt att ha godakunskaper i engelska." Ettinförande av litteraturlistor med uteslutande svensk kurslitteratur är inte förenligtmed del citerade deparlementschefsutlalandet. Genomall på olika säll diskutera behörighetskrav framgår tydligt de svårigheler somär förknippade med fastställande av vissa definierade kurser, eftersom dessaaldrig motsvaras av klart definierbara kunskaper. och jag hari utskotlsarbetet velal hävda att vi måsle få ell hell nytt behörigheissyslem,en reform för systemet för urval lill högskolan som är helt och hälletoberoende av på vilkel säll den sluderande har tillägnat sig sinaförkunskaper. Dä slipper man vad man har och vad man också har genom detsystem som föresläs i propositionen, t. ex. regler för allmän och särskildbehörighet, regler för mot-svarandebedömningar, regler för meritvärdering avolika betyg, regler för betygsomräkning, regler för användning av olikameritvärderingsgrunder, regler för kvolgruppernas inbördes siorlek, regler förrangordning osv. Enliglvärt förslag skulle den studerande kunna dokumentera sin lämplighet förhögskolestudier i allmänhet och vad gäller särskild behörighet genom någon formav test. Det syslemet skulle innebära att betyg i så fall ersattes med test. Istället för all knyta kompelensbevisel till genomgängen undervisning knyts dellill det krav på kunskaper som den kommande kursen ställer. Testet kan ges närsom helst och till vem som helsl vare sig han genomgått någon gymnasial skolaeller inle. Dessutom skulle ell sådant urvalsförfarande ha en utomordentligtgod effeki på skolarbetet, något som helt ligger i linje med vad herrZachrisson sade i sill inledningsanförande. Lärarna slipper sinkontrollfunktion, och motivationen lill skolarbetet blir inle all få bra betygutan all skaffa sig kunskaper, tvä inte alllid hell kongruenla önskemål. Vi har, fru laln-ian,lagil upp dessa frågor i reservaiionen 12. Såockså några ord om reservaiionen 11, där och jag ställer ossmyckel skeptiska lill könskvotering vid urval lill högskolan. Alla länkbaraåtgärder kan jag personligen i och för sig anse vara lämpliga för att fördelaolika utbildningslinjer jämnt över könen, alll utom våld. Och könskvotering ärvåld i den betydelsen att man gör intrång i den enskildes egen kompetens genomatt man ger företräde resp. motsatsen enligt andra bedömningsgrunder än de rentmeriimässiga. Jagvill här gärna erinra om all vi har en viss kvotering när del gällerantagning lill förskollärarulbildning. Vi har det inle när del gäller antagninglill sjukvårdar- eller sjukskötamlbildning, och vad gäller dessautbildningsområden har antalet män - det har jag klart för mig - ökal i likahög grad som när det gäller förskollärarutbildningen, en utveckling som i ochför sig är utomordentligt glädjande. Elt genomgående drag i dennya högskoleorganisationen är de vidgade Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformering av högskoleutbUd-ningen m. m. möjligheterna lillhögskolestudier somjag förut berört. Den försöksverksamhet som hillills harbedrivits med de s. k. 25;5-orna har givit klart positiva resultat, bl. a.beroende pä den höga studiemotivation som man flnner hos dem som haren flerårigarbetslivserfarenhet och påböriar högre studier. Men i och med att högskolanlolaldimensioneras - man må sedan kalla del totaldimensionering,resursplanering eller något annat - kommer tillträdet inte att vara fritt. HerrNordstrandh har tidigare redovisat våra synpunkter på denna fråga, och jagskall i stället beröra de antagningsbestämmelser som kommer att gälla för dennya högskolan. Bakgrundenutgörs av ett omfattande utredningsarbete av först kompelensulredningen ochsedan kompetenskomitlén. Resultaten av della uiredningsarbeie har noggrantremissbehandlals, och det är därför minst sagt förvånande attutbildningsministern i sin proposition frångår kompeienskommilténs förslag ochi stället lägger fram elt förslag som enligt vår uppfattning innebär en klarförsämring. Vianser all den normala gången är all högskolestudierna föfier i någotsånärdirekt anslutning till gymnasieutbildningen. Erfarenhet från förvärvsarbetekan utgöra en positiv tillgång för genomförandet av universitets- och högskolestudier,och allting pekar ocksä pä alt majoriteten av de studerande har haft någon formav förvärvsarbete. Steget är däremot långt lill etl system som så prioriterarerfarenhet frän förvärvsarbele all man i vissa fall omöjliggör för denstuderande all fortsätta sina högre studier direkt efter gymnasieskolan. Kompelenskommillénhade ju föreslagit all de studerande skulle indelas i en huvudgrupp och enundergrupp inom de olika kvolgrupperna. Undergruppens storlek skulle bestämmasmed utgångspunkt i antalet sökande med arbetslivserfarenhet. Om en sökande intekom in pä sina betygspoäng skulle han fä lägga lill sinaarbetslivserfarenhelspoäng och därmed ges en andra chans lill inträde. Dellaurvalsyrkande framfördes också av i dess parlimotion. Men närdel gäller reservationen 12 står vi moderater ensamma som reservanter. Den endaförändring som har skett med propositionens förslag är att man har höjt siffranfrån 15 lill 20 när det gäller angivandel av det procenllal sluderande som skallgä till högskolan direkt pä sina betygspoäng. Jag kan inle falla varför denlilla höjningen skulle innebära att i denna fråga frånföll sinpartimotion. Vimoderater anser inte att del är rikligt att enbart en femtedel av allasluderande skall las in på sina betyg ulan vi vill i stället ansluta oss, iavvaktan på det allmänna system som jag redogjort för, tillkompeienskommilténs förslag. Däremot har vi på intet sätt motsatt oss denkvolindelning som föreslås i propositionen, och jag troralt det är riktigt gör pä del här sättet. Tillsist, fru lalman, vill jag beröra föfiderna av de antagningsbestäm-melser somherr har föreslagit i sin proposilion. Mångaelever i dagens gymnasium är klart deciderade och yrkesinriktade, mänga är detinte. De som är del kan redan i gymnasiet göra en uppskattning av sinamöjligheter alt komma in pä önskad utbildning. För dem som inle har 5 isnitt eller i övrigl ligger inom 20-procenlsgränsen kommer emellertid iframliden en slor osäkerhet att göra sig gällande. Hur länge skall de behövaförvärvsarbeta innan de kommer in? Kommer det att gå att få jobb? Vilka kommerpoängkraven alt vara efter viss tids arbetslivserfarenhet? Kommer många andraall resonera på samma sätt som jag och höja sina inlrädespoäng genom förvärvsarbete?Lönar del sig att vänta med ulbildningen fyra fem är? Är det inte bättre att istället läsa något annal, där man kan komma in på en gång? Och, herr utbildningsminister,tvivlet kommer att vara störst hos dem som kommer från de mindre siudievanamifiöerna. Det föreslagna systemet kommer att innebära att av de 80 96 som tasin på hårt spärrade och därmed eftertraktade utbildningslinjer kommer en myckelliten del från studieovana mifiöer. En annan effeki blir all andelen flickor pä sädanautbildningslinjer drastiskt kommer all minska. Om vi bortser frän de 20 96 somkommer in direkt efter gymnasieutbildningen, sä är del faktiskt pä del sättetatt väldigt många flickor förvärvsarbele har barn och famifi ochdärmed betydligt svårare all genomföra hårda studier, som det ju i allmänhet ärpå dessa spärrade utbildningslinjer. Chansen att de vid den åldern söker intill en lakar- eller veterinärutbildning är relalivl liten, jämförd med chansenall de i stället går lill en enklare, treårig ulbildning vid fllosofiskfakultet. Dessutomkommer det redan till stor del att avgöras vilka som kommer attgå vidare till forskarutbildning inom dessa områden. Det är de som tillhör de20 96 som fär påböfia sina högskolestudier redan vid 19 eller ochsom alltså kan påböria forskarutbildningen vid 24 eller . För deandra kommer del alt krävas alt de påböriar en sådan ulbildning . Ytterligareen effekt, som jag lycker också skulle ha beaktats, är alt de sluderande som vihär talar om är i famifiebildningsåldern. Om de då förvärvsarbetar och meddagens relativt hyggliga löneläge kan upprätthålla en godtagbar ekonomiskstandard, så är det ganska orimligt all begära att de senare i livet skallansluta sig till det studiemedelssystem som gäller - det nyavuxenstudiestödel kommer ju inle att slå lill förfogande för denna kategori.Därmed skulle de kraftigt försämra sina ekonomiska villkor, san-itidigt som demåste genomföra sina studier när de har barn och familj. Alla som har studeratsamtidigt som de haft barn i famifien vel ju hur svårt del är. Nej,jag tror - och del vill jag gärna ha sagt innan jag slutar - all detta systemkommeratt medföra en snedrekrytering lill de hårt spärrade utbildningslinjerna,men även lill övrig högre ulbildning, och den snedrekryteringen är både socialoch könsbelonad. Den enda lilla balsam pä såren man kan fä i del avseendet äratt utskottet klart har sagt ifrån alt effeklerna av de nyaantagningsbeslämmelserna skall föfias upp noggrant. Detta gör all vi med allsäkerhet blir tvungna att återkomma till Reformeringav högskoleutbildningen tn. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. de här frågorna mängagånger, ocksä efter det att organisationskommittéernas förslag är diskuteradehär i kammaren. Jag ber all fä instämma i de bifallsyrkanden som harframställt. Jag ber all på della stadium i debatten fä göra några randanmärkningar. Utskottetsbetänkande lycker jag präglas av en grundlig och realistisk bearbetning av ettmycket komplicerat material - som uttryckte det. Ocksä de flestaav reservanlerna skifier sig föredömligt frän dem som har försöki föra debatteni de enkla och naiva slagordens form. Men del finns ell undanlag, och del ärkommunislreservalionerna av , här torgförda av i Malmö.Kommunisterna anser sig själva vara i besittning av den rena läran. emol de härskande och för folkflertalet, och mot kapitalet, teknokratin ochde etablerade idéerna, och hon är progressiv. Vi andra är auktoritära, ochregeringen går byråkratins och teknokratins ärenden. företräderdemokrati och frihet. Jagtror inle att jag inför kammarens politiskt myckel erfarna ledamöier behöver tatid med en närmare polemik mol den sortens kommunistiska självrätifärdighei. Ilikhel med i står ju också ohyggligt ensam i sinareservationer. Jag vill bara säga alt jag uppfattade utfall molYTH-ulbildningen alldeles som en kanske ännu grövre skymf mot yrkesliv ochyrkeserfarenhet än man kan finna i en del av de borgerliga resonemangen ombehörighel. Jag skall återkomma lill den saken. LOoch TCO har - pä centralt plan och på lokall plan - deltagit i planeringen avYTH-verksamheten. Del är, som sade, en länge närd önskan frän derasmedlemmar att få del av den högre ulbildningen. Och så dömer kommunisterna iett slags självrätifärdighei ul hela den demokraliska, yrkeserfarna arbetargruppsom varit med om all forma förslaget och säger alt det inte är någonling värt.Man läser upp ett egendomligt brev frän , som om det pä någolsätt skulle ha med saken att göra. Del resonemanget har naturligtvis ingentyngd och ingen verklighetsanknytning, men det är genant all det framförs iSveriges riksdag. Jag är övertygad om att YTH-reformen är ell av de allraviktigaste inslagen i den reform vi diskuierar , därför att den så klartvisar vad en ny högskola kan innebära. Den visar all yrkeslivets folk bär medsig in i högskolan den kritiska medvetenhet som fackföreningsrörelsen på andravägar givit den-i och jag tror all den pä ell utomordentligt sätt kan befruktahögskolans övriga verksan-|het. HerrNordstrandh är en ambitiös man. Han böfiade långl lillbaka i historien och sadeatt U 68 kom fel redan från böfian och gjorde sedan en lång historiskbeskrivning av utvecklingen. Jag tycker att U 68 fränmånga synpunkter är ell av de bästa exempel vi haft på länge pä enutredning som arbelar pä ett vettigt säll. Del var etl öppet utredningsarbetesom bedrevs. Man redovisade både dunkla och öppna motiv pä ett utomordentligtföredömligt sätt. Delär möjligl alt ovanan att få högskoleproblemen offentligt granskade förklararmycket av de övertoner som uppstod i debatten. Men debatien har, allteftersomfolk läst på och satt sig in i detta myckel komplicerade material, blivitalltmer sansad. Det präglar ocksä debatten här . Tilloch med var riktigt konstruktiv och samarbetsvillig' pä flerapunkter. Jag lycker att det är synd all del inle kom lidigare. haralllid medverkat i de stora utbildningsreformerna, och del har jag sett som ellväsentligt värde. går på tvärs - t. o. m. mer pä tvärs änmoderaterna gör - mol en naturlig uppföfining av våra lidigareutbildningsreformer. Del lycker jag är utomordentligt beklagligt. Viskall ha en högskola för alla - del har flera lalare varil inne pä . är klart att om högskolan skall vara öppen måste man också medvetet gå inför en rekryteringsverksamhet som förändrar den snedhet i rekryteringen som vihar . Jag tycker att del hade varil klädsamt om - och fö. ocksä - erkänt att den sociala snedrekryteringen är värst i dens. k. fria delen. För er är högskolan egendomligt nog fortfarande i hög grad defilosofiska fakulteterna. Jag tror att den nya högskola som vi växer in i ären högskola som kommer att föra in människor naturligt i en vidgad högskoleutbildningpå ett hell annal säll än högskolan gör . Idet sammanhangei skulle jag gärna vifia anknyta till vad taladeom. Behörigheissystemel är naturiiglvis komplicerat, och det kan beskrivasfruktansvärt komplicerat. Man kan skildra behörigheissystemel ungefär som omman läser upp telefonkatalogen - dvs. del komnier att läla erhört obegripligt,även om del är klart all de enstaka telefonnumren är utomordentligt väsentligaför de människor som behöver dem. På samma sätt är det med behörighetsreglerna.För de människor som söker lill de olika utbildningslinjerna och har all väfianägon del av de kurser som finns på högskolan är del inte fullt så komplicerat. Enkommentar ytterligare till . Jag har all respekt för resonemangetom nödvändigheten av språk- och kon-imunikalionsfär-digheler men det finns ändåmycket i del säger som liksom etablerar en gammaldagsbehörighetssyn, där tyngdpunkten alllför ofta läggs vid den formella behörighelsom utbildningen ger. Jag är ganska övertygad om att steget inte alls är sälångl som tror till att yrkeserfarenheten snart kommer att spelaen hell ny roll. Yrkeslivel ger erfarenheter som, om de får påverkautbildningen och även får påverka forskningen, kan leda till heltnya värderingar av vad ulbildning och forskning skall innehålla. Jag tror attdetta synsätt kommer all pä elt avgörande sätt ge realitet ål påståendet, attden högskola vi skall växa in i är en högskola för alla. vill jag bemötaen punkt - del är i och för sig bara en delalj Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Han var inne pä frågan om sammanläggningen av enheter. Jag skullevifia ge honom rådet all inte tänka så myckel pä hus och inte heller påbyråkrati, utan i stället tänka pä utbildningens innehåll. Gör man det, trorjagatt man upplever samspelet mellan olika högskoleenheter och olikautbildningslinjer på ell helt annal och naturligare säll. () kort genmäle; Vissa personer har elt bällre sifferminne, andra har elt sämre. Päsamma sätt blir det för mänga lätt alt med nuvarande och kommandebehörighetsregler taktiskt räkna ul hur man pä bästa sätt skall kunna beredasig tillträde till de mest eftertraktade utbildningarna. Vad vi har velal med vär antydan om etl helt nyttsyslem är egentligen ett tillmötesgående av, eller åtminstone ett möte med, denuppfattning som ulbildningsminislern här gav uitryck för, nämligen att vi i dagbygger pä ett gammaldags behörigheissyslem, där den lidigare ulbildningen liggerlill grund. Delvore ytterligt önskvärt att vi kunde slippa alla dessa formella kompetenser,som skall vägas mot varandra, rangordnas och definieras, för att i ställetskapa ett system som - nalurliglvis - bygger pä den enskildes förtroende lillsina egna möjligheter att klara ulbildningen. Detta är ocksäutbildningsministerns uppfattning, sådan den har kommii fram i propositionen.Och borde man pä ulbildningsanslallen i fråga kunna säga: Del härbehöver du kunna, i stället för: Det här skall du läsa. Detta är bakgrundentill att och jag fört fram det här i vår reservation. Om viblickar framåt mot kommande utbildningsreformer när del gäller den högreutbildningen, trorjag alt detta kanske trots allt blir nästa slora reform, eftersomvi därigenom skulle få den öppna högskolan, den högskola som är lill för allamen som samiidigi som den är till för alla kan bibehålla kravet på kvalitet. Detär della vi har velat slå vakt om genom dessa jämfört med utbildningsministernsförslag kanske trols alll inte krängligare regler när det gäller tillträdet somvi har fört fram i våra reservationer. () kortgenmäle; Utbildningsministern säger att U 68-ulredningen var elt gott exempel päen ulredningsform. I ett avseende medger jag det gärna, och det är i fråga omden öppenhet med vilken man gick lill verket med debattskrifter och liknande.Jag beklagar bara alt det inle gav den respons som man kanske hade velal ha.Men min kritik gällde sammansättningen av den styrande delen av utredningenoch inte della med öppenheten. Påtal om öppenhet: En öppen högskola skall vi ha, sade , och delhar jag verkligen inle bestritt utan instämmer i del. Men sä säger herrZachrisson att den sociala snedrekryteringen är värsl i de nu friafakullelerna. Del vågar jag inie ha någon beslämd mening om - del är möjligt att detär sä. Men blir snedrekryteringen mindre inom det som skall ersätta de friafakulteterna i den nya högskolan om man använder spärrar elleranlagningsbegränsningar av olika slag? Beträffandesammanläggningen av enheter lill slörre sädana, som jag tyckte att utbildningsministernhade litet för slor kärlek till, vill jag säga honom att jag naturiiglvis inletänker på hus i första hand ulan jag länker på antalet människor, antaletstuderande under en och samma ledning och administration - upp lill 20 000, 30000 eller fler samlade "under en hatt". Det är nästan värre än om jagskulle ha tänkt på ell hus som skulle kunnarymma etl så stort antal människor.Jag ser med en rysning framför mig Garnisonen med diverse verk. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. HerrMOLIN (fp) kort genmäle; Del var litet av examen över utbildningsministerns senasie inlägg -jaghade nästan en känsla av all han tyckte att vi hade förkovrat oss, all han gavoss betyget Icke ulan beröm godkänd. Fränfolkpartiets sida ställer vi oss bakom alla verkliga utbildningsreformer. Vihar därför anslutit oss lill förslaget om vidgat tillträde till högskolan. Jagströk under i mitt huvudinlägg all jag tyckte det var en viklig och fruktbarförändring. Däremot är vi inle så förfiusla i administrativa skenreformer somskapar nya organisationsnivåer. Jag tror i varie fall att regionstyrelsernasvårligen kan försvaras från jämlikhets-synpunkt. Sedansade utbildningsministern fakiiski - del kan ha varil en ren felsägning - sociala snedrekryteringen skulle vara störst inom den fria sektorn. Jagpolemiserar nu mol detta, för så är del inte. Om man jämför humanistisk ochsamhällsvetenskaplig fakultet, där tilJträdet är frill, medläkarutbildningen kan man konstatera all den sociala snedrekryteringen ärväsentligt större inom läkarutbildningen. Det gäller såvitt jag vel även en delandra spärrade fackhögskolor. Jag tror alltså alt elt bra sätt all undvika ensocial snedrekrytering av högskolesluderande är alt göra den spärrade sekiornav högskolan så liten som möjligt. Jag vill f ö. påminna om all harföreslagit flera andra ål-gärder som skulle minska den socialasnedrekryteringen, t. ex. en höjning av bidragsdelen i studiemedlen. Deltrorjag är en mycket effektivare åtgärd, om vi vill fä en jämnare socialrekrytering. Men där har vi alllsä inle fäll nägol stöd. Folkpariiel har aldrigtvekat all ställa sig bakom åtgärder för att komma lill rätta med den sociala snedrekryteringen,och vi har fört fram ett antal sädana förslag som dess värre har avvisats avriksdagsmajoriteten, bl.