prot · FZ09129 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidarehar det med rälla påpekats alt de ljusa nätterna i har ell atlrakiionsvärdeur turistsynpunkl och att delta skulle öka om införs. En limmestidsförskjutning betyder att mörkrets inbrott i stora delar avNorden skulle komma att ske som mednuvarande tidsberäkning är vanlig . tillämpas också i ettflertal länder. Enligt ulredningen förekommer sommarlid i , ,och . Och givelvis har sommarlid diskuterals i de flestaeuropeiska länder. INorden är det som har den bästa och mest omfattande erfarenheten avsommartid. Därför finns det också anledning att uppmärksamma deopinionsmätningar som gjorts i . De visar all flertaletnorrmän - 55 96 - är positivt inställda lill ändrad normallid. Bara 21 96 äremot en sådan reform. Vid valet mellan och ny normallid året om visardet sig i all 57 96 föredrog ändrad normallid, medan endasl föredrogsommartid, dvs. ändring under bara halva året. Del är beklagligt all del inle fn. går all få enighet i kring den här frågan. Med de posiiiva effekiersom en omläggning skulle fä måsle del ändå vara angeläget all frågan försvidare. Som del framhålls i den reservation som herrar i ,och har fogal lill socialutskottets betänkande bör frågan omomläggning av tidsberäkningen i enlighet med vad vi motionärer förordat prövasoch förslag bör läggas fram om antingen ny normaltid, dvs. införande av sammalid man f n. har i , eller införande av sommarlid. Det är ocksåviktigt, som del framhålls i reservationen, atl man i första hand böreftersträva en samordning med . Och för det finns del så mycket störreanledning som man kan påräkna en positiv inslällning från norrmännens sida sådan reform. Jagber, herr talman, alt fä yrka bifall lill reservalionen som är fogad tillsocialutskottets belänkande nr 48. Införandeav m. m. Hert (): Eflersom jag varit med om att underteckna den reservalion som är fogadlill detta betänkande ber jag alt få säga några ord. Detkan vid första påseendet tyckas som om denna fråga inle har sä slor aktualitet.Vi är i del här landei inte vana vid all göra ändringar i normalliden. Men omman ser, lilel praktiskt på frågan kommer man till en annan uppfattning. Jagrepresenterar del östligaste länet i del här landei. Varie gång vi där skalllilla på midnattssolen finner vi att del sker bäst och inteklockan tolv. Omvi skulle vrida klockan lillbaka, skulle arbetsdagen böria klockan sexi slällel för som ofta är fallet . Del innebär alt också friiidenkommer tidigare. Del medför alt fritiden till större del infallerunder dygnets ljusaste timmar. Del är naluriiglvis en fördel. Delär vanligl i våra trakter, framför alll i , att man tillämpar denfinska tiden, åtminstone ule på lantgårdarna, eflersom denna lid bäilre änGreenwichliden överensstämmer med dygnets växlingar. Somherr Ekinge framhöll har man i prövat att ha sommarlid. Som påpekade har man där funnil all det är praktiskt och angelägel. Norgesträcker sig långt österut - jag tänker närmast pä området kring . Manhar där, inte minsl med lanke på turismen, glädje av all få så många ljusaeflermiddagstimmar som möjligt. Det får man om man inför den finska liden. Omvi i införde den finskalidenskulleviallisäfåenenhetliglidsberäkningialladessa nordiska Införandeav m. m. Det skulle medförapraktiska fördelar, i synnerhet om skulle införa ; inom EGdiskuteras frågan om alt införa ny normaltid, i varie fall . Tillalll detta kommer alt man sparar energi, och det måste också vara aktuellt. Jaghoppas all denna fråga kan lösas på samma sätt som var fallet när vi infördehögertrafik. Dä fann vi lill slut att vi inle borde vara ensamma om den ordningsom vi hade i . Det är pä liden all även vi inför den finskanormalliden. Jag ber allfå yrka bifall lill reservalionen. Hert i (s): Som sade var det för mer än 60 är sedan som vid ettlillfälle hade sommarlid. Men erfarenhelerna av experimentet var delade. Vihar inte gjort om försöket och del kanske säger någonting. Riksdagenhar tid efter annan behandlat moiioner i frågan men varje gäng avslagit har diskuterat om del vore möjligt alt införa sommartidsamtidigt i de nordiska länderna men funnil atl förutsättningar saknats härför.Senast 1974 gjordes på initiativ av en uiredning av eninternordisk arbetsgrupp om effekterna av införandet av eller -vilket var nytt i sammanhanget - ny normaltid för , dvs. tidsberäkningenskulle ändras och vi skulle lillämpa den normallid som finns iFinland, dvs. Även den gången fann man atl det finns skälsom- talar för en ändrad tidsberäkning men också skäl som talar emot. Detär möjligt att vår hälsa påverkas positivt av en ändrad tidsberäkning därföratt mer av vår fritid infaller medan del är ljust. Men ingen vel nalurligtvisom människor bara av den anledningen kommer atl ägna sig mer ät friluftsliv änvad som sker f n. Ulredningen pekar också på att en nedgång i antalettrafikolycksfall kan förutses men påpekar att beräkningarna somutgör underiag härför är myckel osäkra. En marginell nedgång - högst 0,5 96 - ienergiförbrukningen kan förutses vid införande av normaltid. skulledock en ändrad lidsberäkning med säkerhet medföra avsevärda kosinader när detgäller kommunikationerna och när det gäller t. ex. jordbruket, där man måsteräkna med stora utgifter för ell ökat behov av övertidsarbete . fann all del inle var möjligt att införa ändrad gemensamtidsberäkning i , och . Utskottet har inte funnil någol somger utskoltet anledning till ell annal ställningstagande, varken när detgäller en reform gemensami i eller bara i värt land. Den nordiska arbetsgruppen läl genom särskilda experter grundligtutreda effekterna på kommunikationerna av ändrad tidsberäkning. Experternavisar övertygande de svårigheter som kommer atl uppstå för såväljärnvägstrafiken som luftfarten. Som exempel härpå skall jag läsa upp några tider i entidtabell för alt klargöra ungefär hur en ändrad tidsberäkning kommer altverka. Tåg462 Skandiapilen (från 12,19, till 16.50, till 21.40)har f n. anslutning frän Köpenhamnsexpressen (till 11.54). Medankomst kl. 12.54brylsförbindelsen, vilket vore ytterst olämpligt, då den är enav de få resemöjligheterna i denna relation och enda dagförbindelsenHamburg-Oslo. (Det är ju nordiskt samarbete det rör sig om i utredningen.Därför har kommit med på ett hörn.) I annat fall måste tåget senareläggasen timme, med försämrade eller rent av brutna anslutningar i och Oslosom följd. Det finns en rad andra tidtabellsexempel, som jag inte skall gå inpå. Det nu anförda får tjäna till belysning av alt det skulle bli väldigabesväriigheter för kommunikationerna. Men det finns en sak som experterna ialla fall medger och det är att pendeltrafiken i inte skulleberöras märkbart av en ny tidsberäkning, och det kan möjligen vara en tröst idetta fall. Utskottethar vid sitt ställningstagande inte funnil anledning ifrågasätta den bedömningsom experterna gjort, nämligen att man knappast kan genomföra en reform avdetta slag. Enav remissinstanserna framhöll att lika orimligt som det vore att definiera omtemperaturskalan för att få folk att acceptera svalare bostäder, lika orimligtär det ur kronologisk-meteorologisk synpunkt att ändra tidsskalan för attåvägabringa en förskjutning av människors dygnsrytm. Exakt samma effekt skulleju uppnås om man bestämde att alla aktiviteter skulle tidigareläggas . Enremissinstans sätter in frågan i dess större sammanhang och anför att flera aveffekterna av dagsljus är av psykologisk natur och svära att mäta, men menaratt frånvaron av dagsljus torde ha en slämnings-sänkande effekt. Mankonstalerar alltså att problemet har två sidor. Detfinns förvisso mycket mer att anföra i denna fråga, men med hänvisning lill vadutskottet så utföriigl har redovisat inskränker jag mig till att yrka bifalltill utskottets förslag. Införandeav m. m. Hert EKINGE (fp): Jag skall inte la upp någon ingående polemik med iHuskvarna om de olika synpunkterna pä denna fråga. Det är bara på ett parpunkter som jag vill bemöta . erinrade om att man i vårt land genomförde ett försök med sommartidför . har inget nyll försök gjorts, och att det kanske säger någonting. Detsäger bara - precis som jag påpekade i milt anförande - atl det i vissa frågorär väldigt svårt att få igenom några reformer. Det säger ingenting om frågan ioch för sig. Detvar med anledning av resonemang om tågtidtabeller som jagbegärde ordet. Det är klart att om man skall genomföra en omläggning tvågånger , uppslår svårigheterna varje gång man skall Nr 129 göra den omläggningen. Men om man övergår till en ny normallid blir, T'sdappn rien -lframhöll i mitt huvudanförande, svårigheterna en engångsfö- Nusäger atl tanken på införande av ny normallid - Införande av dvs.finsk lid - i viss män är en nyhet. 1 så fall hade del funnits så m. m. mycket slörre anledning förutskottet att pröva frågan ingående. har inle på någon punklmotsagt de redovisningar av ulredningen som jag gjorde belräffande de posiiivaeffekterna: Del tolkar jag sä att till fullo inser de posiiivaeffekterna av en ändring av . Jag kan i och för sig förstå airtröghetslagenverkar också på det här området, men även om frågan skulle falla har jagden beslämda uppfattningen att den - som man brukar säga - faller framåt. HertKARLSSON i (s): Den lidlabellsordning som gällt för i borde kunnatillfredsställa , i varje fall när del gäfler konservatism. Det harinle gäll sä fort härvidlag, och tillhör väl inte dem som har såförfärligt bråttom med samhällsutvecklingen i stort. Närdel gäller kommunikationer och annal lorde inte problemen för ellerNordens del lösas om vi inför en normallid, men inle del övriga harnågot liknande. Del måste ändå samordnas. Problemet är inte avgränsat tillenbart de nordiska länderna ulan det måsle ses i etl större sammanhang. Jagvägar säga tWI all etl bifall till reservalionen inte skulleinnebära att frågan - om man ser det hela i ett större perspekiiv - fallerframåt. Del är nog risk alt det skulle la 50 är eller ännu mer innan man kommilfram till en ändring. HertEKINGE (fp): Jag kan bara hell korl konstatera all det - med den utomordentligtkonservativa uppfattning som i gav ullryck för i sillsenasle anförande - kan finnas risk för all del lar lång lid all få en ändringlill stånd. Då kan vi, , bara hysa den förhoppningen all delkommer en ny generation, som inle ser sä konservativt på de här frågorna ulanmöjligen kan se litet mer rationellt på dem. Man kan alltså trots alll ha denförhoppningen all vi fär en ändring. Problemel är egentligen inteslörre än alt vi övergår lill en tidsberäkning som gäller i . Attsäga att problem därmed skulle föras över lill är en felakligslutledning. HertKARLSSON i (s): inle se problemel i stort - men del är klart all del inlelöser problemen om vi i skulle införa finsk Vi måste också tahänsyn till del övriga när det gäller kom- 162 munikalioner och annal. Del går inle alt komma förbi della så enkell Hert EKINGE (fp): i vill egentligen inte inse del enkla faktumatl om vi övergår lill finsk tid blir svårigheterna en engångsföreteelse. Detmåste slås fasl. Det är ell faktum. Överläggningenvar härmed slutad. Införandeav m. m. Propositioner gavs på bifall lill dels ulskotlelshemställan, dels reservationen av i m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ekinge begärt volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialulskotlels hemställan i belänkandd nr 48röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen av i m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då begärderösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: §11 Herr försie vice lalmannen meddelade alt pä föredragningslistan förmorgondagens sammaniräde skulle ulrikesulskoliels beiänkanden nr 14, 17 och 18saml juslilieulskoilds beiänkanden nr 37, 38 och 45 i nu nämnd ordning uppförasfrämsi bland ivä gånger bordlagda ärenden. §12 Anmäldes och bordlades 1975/76:51 med anledning av proposilionen1975/76:112 om kungörande av lagar och andra förfaliningar jämle moiioner 1975/76:53 med anledning av riksdagensförvallningssiyrelses förslag (1975/76:20) angående lokalfrågor pälängre sikl m. m. jämle moiioner 1975/76:39med anledning av molion om en provisorisk inomregional skalieuriämningsreform 1975/76:16 med anledning av moiioner rörandesvenska iniiialiv pä de mänskliga rällighdernas område Nr 129 Kullurutskolleis betänkanden Tisdaeen den /76:35med anledning av proposilionen 1975/76:135 om den siatliga 18 mai 1976 kulturpolitiken3 jämie moiioner --------------- 1975/76:38 med anledning av proposilionen 1975/76:80 om vissa anslag ur kyrkofonden jämiemoiioner 1975/76:40 med anledning av proposilionen 1975/76:161 om bidrag och narkotikaupplysning sann lill vissanykterhelsorganisalioner m. fl. jämte molion om höjt anslag lill Riksförbundetmol alkoholmissbruk 1975/76:41 med anledning av proposilionen 1975/76:146 om 1977 års verksamhetsbudgetför del nordiska kultursamarbetet m. m. 1975/76:42 angående uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1975/76:26 med anledningav proposilionen 1975/76:167 om ny organisation för postverket jämle moiioner1975/76:27 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1975/76:64 med anledning av proposilionen1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1975/76 i vad avser verksamhetsområde jämle motion 1975/76:43 med anledningav propositionen 1975/76:185 om ytterligare induslricenleranläggningarsamt vissa andra regionapoliliska frågor §13 Kammaren åtskildes .