prot · FZ09140 · 1975-12-31 00:00:00 — 13 Rikvla.aens protokoll 1975/76:139-140 Beskattningenav realisa tionsvinster, m. m. på en betydlig högre nivåän i de flesta andra länder. Deföreslagna reglerna, som också ulskoltsmajorileten ställt sig bakom, skulleinnebära att en ny emission ur finansieringssynpunkt blir dubbelt så dyr försvenska företag som för företag i utlandet. Man måste därför i princip erbjudaden svenska aktieägaren dubbelt så mycket i vinst. De föreslagna reglerna kansålunda medföra atl företagen tvingas hålla kurserna uppe genom högreutdelningar än som vore önskvärt ur såväl företagens som samhällets synpunkt.Regeringen har ju också uttalat en önskan om attförelagens vinster i största möjliga utsträckning borde hållas kvar inomföretagen. Det flnns därför all anledning till kraftiga erinringar motförslaget lill skärpt reavinstbeskattning av de litet äldre aktierna. Reavinstkommitténhar ju enligt finansministerns direktiv arbetat med sikte på oförändratskatteuttag då den föreslog all 30 96 av vinsten skulle beskattas vidförsäljning innehav. När nu flnansministern höjer till 40 %motiverar han detta med "rättviseskäl och fördelningspolitiska skäl"- skäl som tydligen inte förelåg då direktiven skrevs . Men idirektiven ingick ju också att försöka samordna de skildareavinstbeskattningssystemen, att söka få fram mer likformiga regler. Har dåutvecklingen i fråga om aktievinsler varit sådan atl en skärpning är nödvändigjusl för alt åstadkomma den önskade likformigheten? Också här blir svarelklarl nej. Bådede gällande och de föreslagna reavinstskattereglerna för fastigheterinnebär att beskattningen tar hänsyn till penningvärdeförsämringen.Aklievinstbeskattningen däremot utgår ju direkt på de nominella vinsterna. då på utvecklingen av aktiekurserna som har gått sedan deneviga vinstbeskaltningen för aktier infördes så kan vi konstatera att debörsnoterade aktierna, inklusive värdestegring, inte avkastat mer än drygt 5 96per år. Det belyder att aktiekurserna inte ökat ens likasnabbt som inflationen. En värdestegring som inte alls skulle ha beskattats omdet varit fråga om fastigheter blir således inle bara föremål för beskattning,ulan dessutom föreslås en fördubbling av denna: Vi skall i detla sammanhanghålla i minnet att det naturligtvis är ett betydligt större risklagande vid placeringi aktier än i fastigheter. Förslagetinnebär en mycket klar risk för alt kapitalströmmarna snedvrids och att alllfler människor kommer att vilja placera pengar i mynt, frimärken, konst ochantikviteter, tillgångar som kan säljas skattefritt och ipraktiken, , därför att en sådanförsäljning är näst intill omöjlig alt kontrollera. Dehittills gällande reavinstreglerna för aktier har lämnat åtskilligt övrigt attönska. Skatten på en och samma reavinst har kunnat bli hårdare efter fem årsinnehav än . Förhållandevis små vinsler vid försäljning av äldreaktier har fått en betydligt hårdare beskattning än större vinster, osv: Vitycker därför att det i och för sig är riktigi som det föreslås i propositionenatl gå över till ett mer enhetligt system, där viss del av vinstenbeskattas. Men eftersom översynen av reavinstreglerna har skett för allåstadkomma ökad likformighet mellan de olika rea-vinsiskailesysiemen. finns delju all anledning alt brännmärka den föreslagna procentsatsen, som genom sinhöjd innebär en ytterligare snedvridning av investeringarna lill fördel förimproduktiva investeringar och till nackdel för produktiva investeringar iaktier. Attsätta aktier i strykklass i beskattningshänseende förbättrar inte den snedaförmögenhetsfördelningen i vårt land - kanske snarare tvärtom. Men som jagtidigare framhöll kan det skada företagsamheten och kan den vägen försvårasysselsättningen och leda till långsammare takt när det gäller välståndsutvecklingen.Enligt vår uppfattning bör endast verkliga vinster beskattas i fråga om aktierpå samma sätt som gäller för fastigheter. Den enda metod som erbjuds för attåstadkomma detta är att indexreglera också aktievinslbeskattningen. I vår reservationnr 6 begär vi därför att en utredning skall få i uppdrag att undersöka möjligheternatill en sådan indexreglering och atl också föreslå den procentsats som skulletillämpas vid en indexreglering. Iavvaktan på en indexreglering motsätter vi oss den skärpning avaklievinstbeskattningen som föreslås, just på grund av dess negativa återverkningarpå aktiesparandel och därmed på företagens kapitalförsörjning. Vi föreslårdärför att vinstbeskattningen inle skall tas ut efter högre procentsats än 30 96,en procentsats som dock bör sänkas till för aktier som innehafts i mer . Vimotsätter oss också förslaget till obligatorisk genomsnittsberäkning församtliga äldre aktier av samma slag som de avyttrade: Vi vill alltså att dennuvarande valfriheten i fråga om vilken aktiepost som avyttras alltjämt skallbestå. Jag ber alt få yrka bifalllill reservationen 7. Föratt bredda aktiesparandet är det nödvändigt atl ha så rättvisa, klara och enklaregler som möjligl. Den hiltills gällande regeln att av försäljningssummanskall tas upp till beskattning har, som jag tidigare sade, inneburit betydandeorättvisor. En fördel har emellertid varit just enkelheten. Tillsammans medschablonavdraget på . har reglerna gjort det möjligt att skattefrittsälja "femårsaktier" för . Utgår man från den nyahjälpregeln - att anskaffningskostnaden skall bestämmas till halvaförsäljningsvärdet - innebär de nya reglerna att äldre aktier endast kanförsäljas skattefritt upp till ett värde av högst . Densocialdemokratiska ulskottsmajorileten avvisar förslagen om en fördubbling avschablonavdraget på . som "omotiverade lättnader ibeskattningen", en uppfattning som inte delas av utskottels borgeriigaledamöter. En fördubbling av 500-kronorsavdraget är motiverat dels med hänsyntill penningvärdets fall då det infördes, dels för att alltjämtmöjliggöra en skattefri försäljning av äldre aktier för . föreslogi fråga om aktier i icke börsnoterade fö- Beskattningenav realisationsvinster, m. m. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. retag att som ingångsvärdeskulle få tas upp hela förmögenhelsvärdel året innan den nyalagstiftningen skulle träda i krafl. Trots all del övervägande antaletremissinstanser har lillstyrkt detta förslag föreslås i proposilionen allendast Ivå Iredjedelar av förmögenhetsvärdet skall få tas upp och att detskall räknas på värdet inte som för övriga aktier utanden sista . Utskottethar föreslagit en viss förbättring, nämligen tre fjärdedelar av förmögenhetsvärdeti slutet av 1975. Från moderat håll kan vi emellertid inte se någon rimliganledning till att gå ifrån kommitténs förslag utan föreslår i reservationen 9att hela förmögenhelsvärdel skall utgöra ingångsvärdeför aktier i de icke börsnoterade företagen. Jag har tidigare talat om önskvärdheten av atl bredda och populariseraaktieägandel av hänsyn till dels företagens kapitalbehov, dels önskvärdheten avatl alll fler får del av de växande tillgångarna i vårt land. Aktiefonderna kanofta utgöra en bekväm placeringskälla för småsparare som vill ha riskspridning.Gällande regler innebär emellertid att aktier i aktiefonder ofta blir föremålför dubbelbeskattning vid realisering. Först beskattas aktiefonden, om aktier försäljsmed vinst. Realiserar sedan andelsinnehavaren sitt innehav i fonden kommerockså han att få skatta för vinster som således redan är hell eller delvis beskattade. Iandra sammanhang brukar det vara en medveten strävan atl undvikadubbelbeskattningseffekter. Denna strävan borde rimligtvis inte vara mindreangelägen när det som här främst är fråga om småsparare. I reservationen 11föreslår därför vi moderater att aktiefond skall befrias frånreavinslbeskaltning vid försäljning av aktier som har innehafts . Reservationen12 slutligen tar upp frågan om den latenta skatteskulden. Jag har tidigarevelat påvisa all både propositionens och utskottsmajoritetens förslag innebäratt produktiva investeringar i aktier missgynnas. Tar man hänsyn tillförmögenhetsskalteeffeklen är diskrimineringen ännu större eftersom den latentareavinstskatteskulden i fråga om aktier inte på något vis beaktas vid vare sigförmögenhets-, gåvo- eller arvs-beskattning. Redan kapitalskatteberedningenföreslog i sitt slutbetänkande att aktier endast skulle tas avsitt aktuella värde vid förmögenhetsbeskattningen. Den fördubbling avaklievinstbeskattningen som föreslås för äldre aktier skulle motivera attendast 90 96 av det aktuella värdet togs upp vid beräkning av arvs-, gåvo- ochförmögenhetsbeskattningen. Utskottetavfärdar problemet med att de nu aktuella ändringarna i reavinstbeskattningeninte kan anses så väsentliga atl omedelbara ändringar i detta hänseende ärmotiverade och hänvisar - som vanligt -till pågående utredning, i detta fall1972 års skaiteutredning. Men del måste väl ändå, herr talman, vara orimligtatt många människor försl tvingas betala full arvsskatt för aktier som dekanske i måste sälja och som dåskall belastas med full reavinstbeskattning, trots att de redan har erlagtarvsskatt också på reavinsten. Vi menar därför alt frågan om den latentaskatteskulden måste bringas till en snar lösning. Med detta ber jag, herrtalman, att få yrka bifall till samtliga de reservationer där och milt namn förekommer. HenWÄRNBERG (s): Avvägningen av skatterna mellan å ena sidan de löpande inkomsterna ochå andra sidan de inkomster som uppstår genom avyttring avförmögenhetslillgångar är mycket svår att göra. Det blir heller inte lättaregenom den inflationsutveckling som vi haft. För många människor kan det te sigstötande att beskatta en vinst som uppslån bara därigenom att penningvärdetförändrats, och om en ny förmögenhetstillgång skall anskaffas så är den likadyr som den sålda. Mendet kan te sig lika stötande för andra människor all arbetsinkomster ochavkastningar av förmögenhetstillgångar beskattas fullt ul, medan-de somförvandlar sin avkastning av kapital till kapitalvinster kommer lindrigareundan. Manmåste också ha klart för sig när man går att ta ställning till hur realiseradkapitalvinst skall beskattas att hela vårt skattesystem befinner sig iomstöpning och att tre skatteutredningar med vidlyfliga direktiv inom denärmaste åren kommer att framlägga förslag som med säkerhet också kommer att fååterverkningar på realisationsvinstbeskattningen. Motdenna bakgrund, och mot bakgrunden av atl realisationsvinstbeskattningen isina huvuddrag inte ens är , har skatteutskottet funnitpropositionen väl avvägd mellan de motstridiga intressen som jag tidigarenämnde. Det finns i skatteutskottet en bred majoritet för propositionensgrundförslag, och de ändringar som föreslås efter en uppgörelse iskatteutskottet kan i enskilda fall vara betydelsefulla. Men det förändrar intevad jag sagt om att propositionens huvudlinjer i stort tillstyrkts avutskottet. Endast på en punkl har utskottet inte kunnat samla en bredmajoritet, och det gäller hur stort fribelopp som bör finnas vid beskattning avaktievinster. Utskottethar som så haft atl ta ställning till om lagstiftningen skallgöras retroaktiv eller ej. Jag vill då än en gång deklarera att jag är emotretroaktiv lagstiftning, även i de fall då denna retroaktiva lagstiftninginnebär skattelättnader. På den senare punkten är dock inte utskottet så enigtsom när det gäller att la avstånd från skärpande retroaktiv lagstiftning. Utskottsmajoritetenhar också gett uttryck för tankarna att om man upptäcktfelaktigheter som lett till opåkallade skattelättnader av stort format, ellerom risker finns för opåkallade transaktioner för alt undgå skatt sedan ettskatteförslag blivit känt, så har man inte dragit sig för att sätta ettlagförslag i kraft sedan man genom kommuniké från ansvarigt håll upplyst om tänkt göra så. Flera exempel på att så har skett kan åberopas. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. Idet nu aktuella fallet utgår man från ett datum strax efter del propositionenhamnat på bord. Alla som gjort affärer efter den dagen bör alltså hahaft klart för sig att det fanns stora utsikter att skulle beslutasig för ett ikraftträdande . Mot den bakgrunden flnns del alltsåinget skäl alt bifalla molioner eller reservationer som kräver ettikraftträdande vid senare tidpupkt. Utskottet delar departementschefensuppfattning att man inte vid dagarna för själva ikraftträdandet bör öppnamöjligheter för manipulerande med försäljningsdatum så att den skattskyldigesjälv därmed skulle avgöra sin skatt. Dessutom föreligger större risker förantidateringar ju närmare ikraftträdandet ligger försäljningstillfället. Detskall också tilläggas att det finns transaktioner som gjorts efter den de aviserade nya reglerna och som skulle medföra en avsevärd skattehöjningom de gamla reglerna skulle få gälla. Vadjag avser är försäljning av aktier som innehafts , varvid i vissa fallde gamla reglerna är avsevärt hårdare än de nya. Om exempelvis uppsamlade vinstmedelförvandlats till aktier kan den effekten uppstå. Den som gjortaffärer efter måste, som jag ser det, ändå kunna förlita sigpå att regeringen eller andra som har till uppgift atl framlägga förslag menarallvar när de säger att ikraftträdandet är tänkt atl ske före den lid dåförfattningen hunnit komma ut. Meddet sagda ber att jag alltså att få yrka bifall till förslaget omikraftträdande . Innanjag går in på olika detaljer i utskotlsbetänkandel vill jag ta upp ett parprincipiella huvudfrågor. Den ena gäller om 100 96 av en fram-räknadinflationsbefriad vinst skall beskattas eller någon annan del därav. Den andraprincipiella frågan gäller om reavinstbeskaltningen skall utökas att gälla ävenandra förmögenhetstillgångar än fastigheter, aktier och korttidsägt lösöre. Ifråga om vilken del av den framräknade vinsten som skall beskattas harutskottsmajoriteten funnit del befogat att skärpa dagens regler så att 100 96av den framräknade vinsten beskattas då det gäller fastigheter. I princip ha samma höjd på beskattningen av aktierna, men då indexuppräkning ansesomöjlig att genomföra tillstyrker man en konstruktion avaktievinslbeskattningen som ger ungefär motsvarande ulfall. När utskottet intevill genomföra exakt samma regler för aktier som för fastigheter, beror dettill en del på tekniska svårigheter men framför allt på att normalarörelsevinster då skulle kunna undgå att drabbas av skatt på avkastningen efternominell metod och i stället beräknas enligt en inflationsskyddad metod. Meni princip blir alltså skatten på kapitalvinst av aktier och skatten påfastighetsvinster någorlunda likvärdiga. Utskottet anser således all det är enrimlig avvägning när kapitalvinster beskattas på samma sätt som andra inkomstermen att man vid byte av kapitaliillgång inte bör drabbas av skatt som uppståttpå grund av inflationen. Beträffandeden andra principfrågan om utökning av realisationsvinstbeskattningen lill attomfatta även långtidsinnehav av dyrbart lösöre, antikviteter, konst och diversesamlarobjekt vill utskottet även nu uttala att det delar motionärernasprincipiella inställning till frågan men att utskottet nu liksom tidigare givitupp inför de praktiska problemen, vilket ju även finansministern gjort. Tillallt vad jag tidigare anfört skulle jag vilja tillägga alt sedan man nu fåttutökad uppskovsmöjlighet med kvittning av reaförlust har det inteblivit lättare att ta med de här sakerna i reavinstbeskaltningen. Jag har enbestämd känsla av att det bara skulle bli de rikligt äriiga som skulle betalanågon reavinsiskatt, medan alla som ville komma undan skulle lyckas med det.Ett sådant utslag av skattesystemet vill säkert ingen av oss ha. Medden sucken anser sig utskottet inle kunna tillmötesgå motionärerna. Utskottettror heller inte att man med en sådan åtgärd skulle kunna begränsa lusten attplacera pengar i mer eller mindre konstiga förmögenhetstillgångar, detta pågrund av den långa avdragstiden för föriuster som skulle göra sådanaplaceringar relativt riskfria. Låtmig så gå in på några detaljer om vilka utskottet inte är enigt. När man larställning till vissa skärpningar i beskattningen för villor och andrafastigheter måste man också ta med i beräkningen de nya uppskovsregler somgenomförs vid förvärv av ersättningsfastigheter. Sammanlaget är effekternaalltså av begränsad karaktär. Däremot sker vissa omändringar som urfördelningspolitiskt perspektiv ter sig berättigade. Utskottsmajoritetenhälsar med tillfredsställelse framfiyttningen av den tänkbara starttiden förinkomstberäkningen . I fråga om indexberäkningen spelardetta ingen roll, då 150 96 av taxeringsvärdet 1952 i huvudsak motsvarar denindexberäkning som annars skulle ha tillämpats. Däremot innebär det enskärpning så till vida att 3 000-kronorspåslaget för varje innehavsår inte fårräknas för år . Men för de flesta av oss har väl detla påslag tillbakai tiden i helt andra prislägen numera tett sig tämligen omotiverat, och del harinneburit atl mycket stora vinster vid försäljning av gamla hus blivit heltskattefria. 3 000-kronorspåslaget var ju till en del motiverat med atl smärrereparationer som man inle får avdrag för skulle kompenseras, men ju längrebort man kommer från den aktuella tiden, desto mera omotiverat ter det sig attha det kvar. Ett av skälen för påslagets införande var att små normala vinsterockså skulle undgå beskattning, men också det skälet minskar i styrka ju längrebort vi kommer och nya år läggs till från modern tid i stället.Utskottet förutsätter också att gjorda förbättringar slagit igenom iett högre taxeringsvärde. Föratt belysa hur förmånligt skattetrycket är kan anföras att enfastighet som 1952 hade ett taxeringsvärde på . kan säljas förungefär . utan att någon skatt uppstår. Utskottet tycker följaktligeninte att förslaget om all ge ytterligare skattelättnader för gamla fastigheterär berättigat. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. Tilldetta skall så läggas att om vederbörande fastighetsägare av tvingande skälmåste lämna sin fastighet och anskaffar en ny, så kan alltså uppskov medrealisalionsvinsiskatten ske, om vinsten inte är helt obetydlig. Jagkan för min del inte riktigt förstå att i sin reservation talar omskatteskärpningar som inte är acceptabla, när nominella vinster på över 200 000kr. eller vinster i fast penningvärde på . Jag tror inte jag är ensam om alt tycka att och fruTroedssons krav på skattefria kapitalinkomster inte heller är acceptabla. Jagövergår så till aktievinslbeskattningen. Enligt dagens regler utgår juaklievinstbeskattningen som en schablonskatt med 10 96 på försäljningssumman,om det inle kan visas att aktierna under innehavsliden högst haft en prisökningmed . Denna regel har inneburit att den som haft stora vinster på sittaktieinnehav kommit lindrigare undan än den som haft mindre vinster. Utskottethälsar därför med tillfredsställelse att man nu får en rejälare beräkning förskatteunderlaget, dvs. Priset man fått betala för alt teknisktkunna klara en sådan omläggning har varit att man tvingas att användaschablonmässigt beräknade anskaffningsvärden i vissa fall. Detta är givetvisinte alltid bra, men i valet mellan att ha kvar den typ av omsättningsskatt somfunnits tidigare och en vinstskatt som föreslås anser utskottet att mankunnat acceptera all alternativa schablonmässigt beräknade ingångsvärden harblivit i förmånligaste laget. Någonsänkning av den föreslagna delen av vinsten som skall beskattas vill dock inteutskottet vara med om, och som jag tidigare anfört lorde denna väl överenstämmamed beskattning av indexreglerade fastighetsvinster. Jaghar tidigare berört varför utskottel inte velat vara med om indexuppräkning avaktiernas ingångsvärde och de opåkallade skattelättnader som då kunde uppstå.Utskottet har heller inte som skäl för en förmånligare behandling av ickebörsnoterade aktier velat acceptera tankegångarna i motioner och reservationen9 att förmögenheisvärdena hålls nere på dessa aktier vidförmögenhetsskatteberäkningen. Alt som skäl för ytterligare förmåner åberopaatt man har extra förmåner förut tycker vi inte har särskild tyngd. Denenda punkl på vilken det finns en samlad borgerlig reservation gäller frågan omdet schablonavdrag vid aktieförsäljning som ger skattebefrielse.Utskottsmajoriteten menar att delta avdrag inle har någol principielltberättigande utan endast är till för au ta undan bagatellartade försäljningarfrån det arbete som en taxering och beskattning innebär. Ur principiellsynpunkt är detta grundbelopp felaktigt, och då man om man jämför med andraschablonavdrag som fyller liknande administrativa funktioner, så är 500 kr.fortfarande ett tillräckligt stort belopp, varför utskottsmajoriteten inte villräkna upp beloppet trots atl penningvärdet givetvis ändrats något på de år sombestämmelserna varit i kraft. Beträffandereservaiionen 10 rörande den dispensmöjlighei som föreligger om befrielse frånreavinster då sammanläggningar sker av slruk-turskäl, så kan jag instämma ireservantens allmänna bedömning atl sådana här dispenser är av ondo, men då maninte kan utesluta all det ändå kan finnas något fall då det kan anses varamotiverat, så har ulskottsmajorileten nöjt sig med att understryka, altdispenserna bara får användas på ett ytterst restriktivt sätt. Ianledning av kraven på att ge regeringen till känna att man måste på något sättta hänsyn till den latenta skatteskulden som åvilar förelag och andra vid övrigkapitalbeskattning, så kan inte utskottet instämma i vare sig påståendet attväsentliga skärpningar nu göres i reavinstbeskaltningen eller att eventuellrealisationsvinst, som kanske aldrig utlöser någon skatt, skall kunna påverkaövriga kapitalskatter. Jagskall också svara på ett par frågor av . Han frågade, på vilketsätt det skulle fördröja utredningsarbetet om den motion som han väckt bifölls.Ja, om man säger åt utredningarna att de konkret måste lösa det och det mycketsvårlösta problemet, som icke upptagits i de tidigare direkiiven, kan deltanaturiigivis fördröja utredningarnas resultat. Varförhar utskottet inte på någol sätt bemött förslagel att man skulle användanettoprisindex i stället för konsumentprisindex vid uppräkningen? Ja,motionärerna säger att nelloprisindex lämpar sig bättre därför atl det inteinkluderar alla kostnader. Jag skulle kunna säga att utskottet anser att allakostnader bör räknas med. Därför lämpar sig konsumentprisindex bäitre. Då harjag uttryckt mig på samma sätt som motionärerna gjort i sina framställningar. Sedankan man då fråga sig om det är rättvist all arbetsinkomster skall beskattaslindrigare än kapitalinkomster. Det tycker inte vi. Men som jag sade är det hären svår avvägningsfråga. Om det bara gäller alt byta en kapitaltillgång mot enannan och vinst uppslår bara därigenom att penningvärdet förändras, kan mandiskulera om det är fråga om en reell vinst eller inte. Den avvägning somgjorts lycker vi är riktig. Men i princip vill vi naturligtvis atlarbetsinkomster och kapitalinkomster skall beskattas på exakt samma säll. Sedanär det en annan sak att det aldrig går att få det exakt likadant, därför attarbetsinkomster alltid lar hänsyn lill penningvärdeförändringar; inkomsternaökar alltså med hänsyn lill penning värdeförändringarna. Jagkanske också något skulle beröra frågan om aktiefonderna. Finansministern harinte i den proposition vi nu har framför oss funnit någon anledning att ändrapå skatteförhållandena för aktiefonderna, som möjligen ifrågasatts avskatteutskoilel vid någol tidigare tillfälle. Utskottet har inte funnitskäl för direkta ändringar, och anledningen är att aktiefonderna redan ärrelativt gynnsamt behandlade. Det är ju ändå så alt aktiefondernas utdelningarär avdragsgilla, och om man inte samlar upp vinstmedel som ökar fondernasvärde, så uppstår ingen dubbelbeskattning. Om aktiefonderna vore fria frånrealisationsskatter, skulle Beskattningenav realisationsvinster, m. m. Beskattningenav realisationsvinster, m. m. placeringar i aktiefondervara gynnsammare än direki aktieplacering. Det är ju ändå inte meningen attaktiemarknaden skall förändras på grund av skattereglerna.