prot · FZ09126 · 1975-12-31 00:00:00 — Propositioner gavs pä bifall lill dels ulskoildshemsiällan, dels reservalionen nr 5 av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Peiersson i begärt volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Den somvill att kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr 51 punkten 3 mom. 7 röslar ja. den del ej vill röslar nej. Vinner nejhar kammaren bifallil reservationen nr 5 av i Glömminge m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-proposilionen. Dä i begärde rösträkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omrösining gav följanderesultat: Ja- 197 Nej - 117 Avslår - 1 Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr Regnéll m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voleringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottets hemställan i betänkandet nr51 punklen 3 mom. 8 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades ivekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparalverkslälldes. Denna omrösining gav följande resultat: Föredrogsulbildningsulskottets betänkande 1975/76:27 med anledning av proposilionen1975/76:100 såviii gäller anslag lill bidrag lill viss värdyrkesutbildningjämte moiioner avseende sektorn för vårdyrkesutbildning. 1propositionen 1975/76:100 bilaga 10 () hade regeringenunder punklen D 18 (s. 254-259) föreslagil att 1. bemyndiga regeringen atlbeslula om ytterligare kurser inom vidareutbildningen av sjuksköterskor, 2. bemyndiga regeringen atlbeslula om omfördelning av kurser inom sjuksköterskeuibildningen, 3. lill Bidrag lill vissvårdyrkesuibildning för /77 anvisa ett förslagsanslag av . 8 protokoll 1975/76:125-126 I detta sammanhang hadebehandlats dels de under allmänna motionstiden vid 1975 årsriksmöie väckta moiionerna 1975:159 av () såviu nu var i fråga (yrkandet 2), 1975:1351 av herrCarishamre (m), 1975:1356av () och fröken () såvitt nu var i fråga (yrkandel4), 1975:1413 av (), 1975:1417 av m.fl. (s), dels de under allmänna motionstiden vid 1975/76 årsriksmöie väckta moiionerna 1975/76:226 av henFägelsbo (c), 1975/76:592 av . (s) såviii nu var i fråga (yrkandel 1975/76:782 av fruKarisson (c), 1975/76:784 av fruKrislensson (m) och (), 1975/76:791 av hen Olssoni m. fl. (s), 1975/76:885 av fruBerglund m. fl. (s), 1975/76:1410av m. fl. (c), vari hemställts alt beslutade 1. alt hos regeringen begära enskyndsam översyn av läroplanerna för grund- och vidareutbildning avsjuksköterskor, 2. alt i avvaktan på dennamöjlighel lokala avvikelser från nu gällande läroplaner medgavs, 1975/76:1415 av hertHenmark (fp), 1975/76:1416 av hertHenmark (fp), 1975/76:1417 av hertHenmark (fp), 1975/76:1435 av fruKarisson m.fl. (c). 1975/76:1446 av herrLarsson i Slaffansiorp m. fl. (c), 1975/76:1464 av hertNordslrandh m.fl. (m), 1975/76:1475 av frökenPehrsson m.fl. (c), 1975/76:1480 av hertRomanus (fp). 1975/76:1491 av fruSundberg m.fl. (m), 1975/76:1498 av hertSörenson m. fl. (s), 1975/76:1507 av fru afUgglas (m), 1975/76:2075 av fruHjalmarsson m. fl. (s), 1975/76:2079av i m. fl. (vpk), vari hemställts atl hosregeringen skulle anhålla om snabb och grundlig om-formulering av menlalvårdensmål och inriklning enligi bl. a. följande linjer: a. väseniligförslärkning av samhälls- och beleendeveienskapernas ställning i forskning, specialistutbildning och behandling, b. prioriteringav nyorienterande riktningar inom forskning och me todik. 1975/76:2084 av hertAhlmark m.fl. (fp), vari hemställts . 1. alt hosregeringen begärde a. förslaglill ålgärder för alt snabbi öka intagningen lill sjuksköler- skeutbildning, b. enöversyn av värdutbildningens innehåll som syftade lill bl. a. slör re möjligheter atl anpassa ulbildningen efter lokala önskemål, lill ökade inslag av medicinsk psykologi och patientrelationer och lill föriäggning hell eller delvis av praktiken lill betald arbelslid i enlighet med vad som anförls i motionen, c. redovisningav planerade åtgärder för all åsladkomma en mer sam manhållen basutbildning för vårdyrken i enlighet med vad som anförts i moiionen, d. enöversyn av läkaruibildningssyslemel för all åstadkomma bättre vårdkonlinuitei, 2. alt anvisade tillBidrag lill viss vårdyrkesuibildning för /77 1 703 400 kr.utöver regeringens förslag för ytteriigare 51 terminskurser förvidareutbildning av sjuksköterskor, 3. att som sin meninggav regeringen till känna vad som i motionen anförts om a. avskaffandeav de graderade betygen inom sjuksköterskeuibildning en och ett nytt system för antagning till vidareutbildning, b. omvårdnadsforskning,och 1975/76:2095 av fröken m. fl. (c). Utskottethemställde såvitt avsäg resp. avsnitt i betänkandet översyn av vissavårdutbildningar 1. all beträffandearbelel inom Värd-76 som sin mening gav regeringen lill känna vad ulskoltetanfört, 2. all beträffandeuiredning om rikllinjerna för utbildningspolitiken på socialvårdsområdel skulleavslå moiionen 1975:1417, 3. all belräffandeöversyn av ulbildningen på vårdområdet skulle avslå motionerna 1975:159yrkandel 2, 1975/76:1410 yrkandel I, 1975/76:1446, 1975/76:1498 saml1975/76:2084 yrkandena 1 b och 1 c, 4. att belräffandeöversyn av sjukskölerskeulbildningens läroplaner avseende praktiken skulleavslå moiionerna 1975:1356 yrkandel 4, 1975/76:592 yrkandd 1 och 1975/76:1507, 5. all beträffande långsammare studiegångskulle avslå motionen 1975:1413, 6. att beträffandegrundutbildningen av sjuksköterskor med anledning av moiionen 1975/76:1410yrkandel 2 och med avslag på motionen 1975/76:2084 yrkandet 1 a som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 7. all belräffandekurser för vidareutbildning av sjuksköterskor uiöver vad regeringen förordat iproposilionen 1975/76:100 skulle avslå moiionen 1975/76:2084 yrkandel 2, 8. all belräffandekurser i social barnavård skulle avslå motionen 1975/76:1417, 9. atl bemyndigaderegeringen all beslula om ytterligare kurser inom vidareutbildningen avsjuksköterskor, 10. alt bemyndigaderegeringen all beslula om omfördelning av kurser inomsjuksköterskeuibildningen, 11. all med bifall lillproposilionen 1975/76:100 och med avslag på moiionen 1975/76:2084 yrkandel 2såviii gällde medelsanvisningen under della anslag lill Bidrag lill vissvårdyrkesuibildning för budgdård 1976/77 anvisade ell förslagsanslag av , 12. all belräffandesjuksköierskeutbildning inom alkoholist-vården skulle avslå moiionen 1975:1351, 13. att belräffandefortbildning avseende barnens situation under sjukhusvistelsen skulle avslåmoiionen 1975/76:1435, 14. all belräffandeavskaffande av de graderade betygen inom sjuksköterskeuibildningen skulle avslåmoiionen 1975/76:2084 yrkandel 3 a, 15. all belräffandeantagning till vidareutbildning av sjuksköterskor skulle avslå motionen 1975/76:2084 yrkandel 3 a, 16. all belräffandecentraliserad intagning lill vidareutbildningen av sjuksköterskor skulle avslåmoiionerna 1975/76:1415 och 1975/76:2084 yrkandd 3 a, 17. alt belräffandebristyrkesulbildning av sjuksköterskor skulle avslå motionen 1975/76:1491. 18. att beträffandesjukgymnaslulbildningens längd skulle avslå moiionen 1975/76:1475 yrkandet a. 19. all av sjukgymnastutbildningens kapacilei skulle avslå moiionerna1975/76:226 och 1975/76:1475 yrkandel b, 20. all belräffandeuiredning om förbäilrad utbildning av lärare i sjukgymnasliska specialiteterskulle avslå motionen 1975/76:1475 yrkandel c, 21. alt beträffandevidgad lärarutbildning inom sjukgym-nasiseklorn skulle avslå moiionen 1975/76:791, 22. all belräffande problemgenomgång avseendeigångsättning av sjukgymnastutbildning skulle avslå moiionen 1975/76:784, 23. all beträffandereumaiologins ulrymme i läkares grundulbildning skulle avslå motionen 1975/76:2095. 24. alt belräffande översyn av läkaruibildningssyslemel skulle avslå motionen 1975/76:2084yrkandel 1 d. 25. allriksdagen belräffande tandläkarulbildning skulle avslå moiio nen 1975/76:1416. högreulbildning och forskning om vård m. m. 26. all belräffande högreulbildning inom vårdområdet skulle avslå moiionerna 1975/76:885 och 1975/76:1464, 27. att belräffandeomvårdnadsforskning skulle avslå motionen 1975/76:2084 yrkandet 3 b, 28. att belräffandeforskning om barn på sjukhus skulle avslå moiionen 1975/76:782, 29. alt belräffandeöversyn av ulbildningen inom del psykialriska områdei skulle avslå moiionen 1975/76:2075, 30. alt belräffandemenlalvårdens mål och inriktning skulle avslå moiionen 1975/76:2079, 31. alt belräffandeundervisning i sexologi skulle avslå motionen 1975/76:1480 yrkandel 1, 32. au beträffandeforskningsinsiilul för sexologi skulle avslå motionen 1975/76:1480 yrkandel2. 1. belräffandegrundutbildningen av sjuksköterskor av i (fp) som alf ulskotiel under 6 bort hemställa attriksdagen skulle med bifall lill moiionen 1975/76:2084 yrkandel 1 a och med anledning av moiionen 1975/76:1410 yrkandel 2 som sin mening ge regeringen till känna vadreservanien anfört, 2. belräffande kurser för vidareutbildning avsjuksköterskor av i (fp) som au uiskouei under 7 och II bon hemställa 7.all med bifall lill motionen 1975/76:2084 yrkandet 2 uttalade all 51terminskurser borde anordnas uiöver vad som förordals i propositionen 1975/76:100, 11.atl med anledning av proposilionen 1975/76:100 och med bifall lillmoiionen 1975/76:2084 yrkandel 2 såvitt gällde medelsanvisningen under dellaanslag lill Bidrag lill viss värdyrkesutbildning för budgelärel 1976/77anvisade ett förslagsanslag av . 3. belräffande avskaffande av de graderade betygeninom sjuksköter skeuibildningen av i Skärstad (c), (vpk) sami i (fp) som all ulskollel under 14 bon hem slälla allriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:2084 yrkandd 3 a som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanierna anfört. 4.belräffande anlagning lill vidareulbildning av sjuksköterskor av iAlingsås (fp) som - vid bifall lill reservalionen nr 3 - an ulskollel under 15 borthemslälla anriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2084 yrkandel 3 a som sin mening gav regeringen lill kärtna vad reservanien anfört, 5. beträffande mentalvårdens mål och inriktning avfru (vpk) som ansett all ulskollel under 30 bort hemslälla altriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2079 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanien anfört. Tillbeiänkandei hade fogals eu särskilt yllrande beträffande läkarutbildningen avherr i (fp). /ENKEL (fp): Låt mig börja med ett citat: "ser allvariigtpå den rådande situationen med en inom vissa områden svår brist på vårdpersonal. "Detta konstaterar utbildningsutskottet på s. 8 och 9 och säger vidare att detär nödvändigt alt öka intagningen till grundutbildningen, så att medgivenutbildningskapacitet nu helt utnyttjas. Ja, del är verkligen pä liden att ettsådant uttalande görs. Men folkpar-timolionens krav på en ökning, avgrundutbildningskapaciteten utöver budgetpropositionens förslag avstyrks i allafall. Utskottetkonstaterar att det fanns över 900 vakanta sjukskötersketjänster.Samtidigt vet vi att behovei av personal inom vården kommer att växa snabbtunder . Enbart för att vårda de allt fler äldre skulle t. ex.ca 35 000 fler behöva anställas inom långtidsvärden fram . Skallvi dessutom förbättra vården, skapa bättre mänsklig kontakt och ta siörrehänsyn till den enskilde, ja, då behövs ytteriigare ca 10 000 nya tjänster. Ochdå gäller det ju bara att lillgodose så grundläggande mänskliga krav som attpatienterna själva får bestämma när de vill gå och lägga sig och inte ivingas isäng eller tre , att de ges samma hygieniskastandard som friska människor och att de får möjlighet lill aktiviteter, sä attde inte bara "förvaras" i värden. upplever man sådana situationer som t. ex. den i där man ställt iordning en långvårdsklinik men inte kan öppna den av brist på sjuksköterskoreller sjukskötare. väntar där en lång kö av människor på att fäplats. Andra landsting har medel och skulle vilja bygga fler långvårdsklinikerän vad som är möjligt i nuvarande personalsituation. Alltinglyder på alt bristen kommer alt förvärras om inte grundutbildningen snabbtökas. Tiotusentals ungdomar går arbetslösa. En del av dem vill utbilda sig tilletl vårdyrke. Vården ropar efter utbildad personal, och ändå avvisas tusentalsungdomar från vårdutbildning! Hösten1975 sökte 5 674 personer som var behöriga lill grundutbildning. Bara 1 470kom in. 4 464, som uppfyllde allakrav, sökte den längre utbildningen på fem 804 av dem fickplats. 1210 sökte den kortare utbildningen pä tre terminer. 666 togs in. Dessutom harmänga säkerl avstått från atl söka därför att de vel att det är svårt att kommain. Ärefter år har vi haft den här situationen. Mängder av ungdomar, som vill utbildasig till sjuksköterska eller sjukskötare, förvägras den ulbildningen därför ättinte regeringen sett till att det finns tillräckligt många utbildningsplatser.Detta är dålig planering och någonting i grunden snett i vårt samhälle. Ulskollelframhåller all en av orsakerna lill all beviljat anlal terminskurser förgrundutbildning av sjuksköterskor hilinlills inle kunnai utnyttjas varitbristen på praktikplatser. Det är korrekt. Men med de rekommendationer som SÖlillsammans med nu utfärdat och med del tillkännagivande somutskottet med anledning av motion 1410, yrkande 2, föreslår börpraktikplatsernas antal betydligt kunna ökas. Utskottet förutsätter alt de 970terminskurserna nu skall kunna tas i anspråk. anserattutbildningskapaciteten dessutom kan ökas. Jag vet att flersjuksköterskeutbildningsanstalter delar vår mening på den punkten. Jag yrkar alllsä bifalltill reservationen L Detfinns en passus i utskottsbeiänkandet när det gäller somjag gärna skulle vilja läsa in i protokollet, därför att jag lycker atl den ärså viktig. "GenomSÖ:s åtgärd bör en snabb ökning av intagningen till sjuksköterskeuibildningenkunna förväntas ulan atl därför målet för utbildningen behövereftersättas." Enligtfolkpartiets mening är ingen färdig sjuksköterska förrän hon eller han fält sinvidareulbildning. Därför borde ändra den fastlagdadimensioneringen av vidareutbildningen. Detla krav har jag flera gångertidigare framfört här i kammaren. Ulskoltet finner ej heller någonanledning att ändra dimensioneringen. var det så att alla som kommit in pågrundutbildningen fick sin vidareutbildning automatiskt, och så är detfortfarande t. ex. inom läkarutbildningen. Del är ett rimligt krav att alla fårvälja en vidareutbildning och därmed får en fullvärdig ulbildning i sitt yrke.Då först kan patienterna fä den vård de är berättigade till. Sjuksköterskanbör, för atl kunna göra ett gott arbete, känna att hon behärskar det. Del ärpsykiskt påfrestande alt ständigt vikariera pä olika avdelningar utan alt varautbildad för sin Ijänsl. Utan vidareutbildningen erhålles heller ingenbehörighet, och därmed kan man inle få någon fast tjänst som behörig sjuksköterska. Socialstyrelsenoch SÖ har beräknat behovet av vidareutbildning lill 311 terminskurser. SÖ harenligt budgetpropositionen begärl 285. Regeringen har enligi proposilionenföreslagil 260 terminskurser och dessuiom möjlighel lill viss omfördelning avresurser frän grundutbildningen, dvs. I skrivelse år begär SÖ atl få omfördela 45 terminskurser. SÖ har alllså begärt 305terminskurser. begär nu 311. har gått med på att särskilda ansträngningar skall göras för attfylla ut de lidigare ej ianspräkiagna grundutbildningskurserna blir detrimligen inte några resurser kvar alt omfördela, som det lidigare blev. Dettahar ulskoltet tidigare skrivit ned. Därför är det nu angeläget alt få merpengar till vidareutbildningskurserna. Med detta yrkar jag bifalltill reservationen 2. Ulskoneiavstyrker en ökning av antalet kurser bl. a. med motivering att lidigaremedgiven kapacitet inte kunnai utnyttjas. Men det är tämligen säkerl all såskett, om man vid intagningen infört ett kösystem, dvs. etl sådanl system somfolkpartiet har begärl här i . Därmed kunde man även tasteget fullt ul och byta ut den tregradiga betygsskala, som regeringen genombeslul införde efter den sjugradiga, mot en tvägradig skala - dvs.godkänd eller inle godkänd. kösystem behövs inga betyg. Man behöver då inget instrument för intagninglill en vidareutbildning. Iförra veckan hade vi i kammaren en debatt om betyg och deras gradering inomvissa utbildningar. Jag behöver inle upprepa argumenten . Vadsjuksköierskeeleverna m. fi. elever lycker fick vi se och höra i går vid denimponerande demonstration som hölls ute på . Nuär del dessuiom en allmänt spridd uppfattning bland huvudmännen att betygeninle fyller någon större funktion i samband med anställningen avsjuksköterskor. Därmed,herr lalman, yrkar jag förulom lill reservationerna 1 och 2 också bifall lillreservalionerna 3 och 4. Under deiia anförande överlog herr lalmannenledningen av kammarens förhandlingar. HertSVENSSON i (vpk): Av hänsyn till läget belräffande kammarens lidsschema skall jag yttramig myckel korl. Redan i sjukvårdsdebatten hade jagtillfälle att ulveckla vpk:s synpunkter och krav beträffande psykiatrinssociala och poliliska grundval och inriklning. Jag behöver inle upprepa desynpunkterna här. Jag tycker väl all utskottet varit onödigt ointresserat ochkortfattat när del gäller att kommentera detta viktiga ämne, men efter detkonstaterandet skall jag inte gå in på någon sakdebatt utan nöjer mig med atlyrka bifall till vpk-reservationen 5. i Skärstad(c): Med lanke på mitt engagemang inom sjukvården i mitt hemlän och då jagavgivit en reservalion skall jag säga några ord i detta ärende. Brislenpå yrkesverksamma sjuksköterskor, som länge varit känd av huvudmännen förvårdutbildning, har skapat allvarliga problem pä sjuk-' hus, vårdinräiuiingar inomden öppna hälso- och sjukvärden eic. Landslingen har i slortsell ulnyujal alla lillgängliga ulbild-ningsresurser för alt i någon månundanröja bristen på sjuksköterskor. Emellertid har landslingen ej kunnai skapadel antal utbildningsplatser som erfordras för alt helt lillgodoserekryteringen. Orsaken härtill är främst läroplanernas utformning. Läroplanernasanvisningar om praktikens inriklning, nivå och omfattning upplevs som detsvåraste hindret för atl möta den uppkomna personalbrislen med vidgadeutbildningsinsatser. Det är styrningen till vissa praktikomräden som utgörslörsia svårigheten. Som exempel kan nämnas de trånga sektorerna barnsjukvårdoch operalionssjukvård. Problem all erhålla läkar-lärare och i vissa fall bristpä sjukvårdslärare måsle också nämnas, likaså problem för den kvalificeradevärdpersonalen atl hinna med alt handleda eleverna. En annan besvärande faktorär den låga sökandefrekvensen till vissa vidareutbildningar, framför alll dåinom långtidsvård och psykiatrisk sjukvård. Vid del senasleinlagningslillfället, till kurser som börjar hösien 1976. har ocksåansökningarna till vidareutbildning i operalionssjukvård minskal avsevärt,vilkel medför att utbildningar fär inställas. Föralt på korl sikt höja utbildningskapaciteten krävs sådana förändringar iläroplanerna alt "fiaskhalsarna" i de olika praklikområdena elimineras.Vidare kan det vara lämpligt med ökad salsning pä ulbildning lillsjuksköterskor av undersköterskor och skötare. Delär av allra slörsia vikt atl ulbildningen av värdyrkeslärare utökas kvantitivtoch sprids till fiera orter i landei. I delta sammanhang erinras om ingivenframställning angående placering av sådan ulbildning i . Där finns enväl utvecklad vårdskola, en sjukvård med flertalet specialiteter och enlärarhögskola. Med dessa tre basenheter som grund skulle utbildningen avvårdyrkeslärare i kunna bli en bra ulbildning och ge ett nödvändigllillskoli av vårdyrkeslärare. Vidare- och forlbildningsverksamhden för lärarebör intensifieras med möjligheter till full kostnadstäckning genom statligamedel, såväl för huvudman som för lärare under tjänstledighet för studier. Föralt trygga lärartillgängen - främsi beträffande läkare - kan man tänka sigföljande konslruklion: Lärartjänster med kompetens motsvarandeuniversitetslektors bör inrällas vid vårdyrkesskolorna. Vidare bör möjligheterskapas för inrättande av läkartjänster med kombinerad tjänstgöring - kliniskverksamhet-utbildningsverksamhet. Inrättande av lek-torstjänsier bör kunnagenomföras efter relativt enkla ålgärder från regeringens sida och måsle ansesvara vikligl också för undvikande av läkarborifall från sjukvärdsprodukiionen. Statsbidraglill lärartjänsterna inom vårdyrkesutbildningen bör ulgä enligt likaprinciper. Möjligheter lill undervisning i såväl teori som praktik skall finnasulan nuvarande formella hinder. Bristsituationenär svår men kommer alt förvärras om inleradikala åtgärder vidtas i rekryleringsbefrämjande En sådan är all ökaulbildningskapaciteten. Jagvill något belysa det allvariiga lägel genom atl referera till en nyssgenomförd undersökning där rekryteringsbehov är ställt mol utbildningskapacitet.Undersökningen har omfattat landstingsområdena inom sjukvårdsregionernaLund-Malmö och samt kommun. Från sjukvårdshuvudmännen harredovisais etl rekryteringsbehov per är av sjuksköterskoruppgående lill 1 863. Utbildningskapaciteten uppgår inom samma område /76 lill 844. Således komnier det /76 all saknas 1000 sjuksköterskor inom området. Ulbildningskapacitetenkommer all höjas under den närmaste liden men når därför inle upp till taletför rekryteringsbehovet utan alt särskilda åtgärder vidtas frän centralamyndigheters sida i enlighet med vad jag tidigare anfört. Om jag ser på enenskill landstingsområde - det landstingsområde jag själv kommer från - kommerden årliga brislen alt ligga på omkring 60sjuksköterskor. Investeringskostnaderför nya sjukhus, vårdinrättningar, utrustning elc. kommer lill ingen nytta, omvi inle lyckas lösa personalfrågorna. Våra högt satta mål pä sjukvårdens områdekan inle uppnås, om utbildningsresurser inle ställs till förfogande. Och så några ord ombetygen! Detär hell uppenbart all det nuvarande betygssystemet generellt sett har överievisig självi. Det gäller betyg inom hela utbildningssystemet. Belygsulredningenhar ju lillkommil på grund av missnöjet med nuvarande beiygssysiem. 1 fråga omvissa utbildningar är del särskilt uppenbart alt en gradering av eleverna ärdirekt olämplig och motverkar utbildningens mål och syfte. Särskiltuppenbart är delta då del gäller utbildningar till yrken som bygger på enlaggemenskap i arbetet och en medmänsklighet i arbetsuppgifterna. När elevernavid landets vårdutbildningar vill ha bort de graderade betygen, tolkar jag delsom bevis pä en djup känsla och respekt för den framlida yrkesrollen. Det gårinte all i ulbildningen prägla eleverna för konkurrens och strävan alt hävdasig på kamraternas bekostnad och sedan i arbelel kräva den motsatta attityden -samarbele och hjälpsamhet. De graderade betygen inom vårdutbildningen bör lasbort och ersättas av det som har begärts, godkänd och icke godkänd. Ensådan reform har inget med kompetensen all göra. Den skulle däremot inle som nubara premiera teoretiskt pluggande m. m. före gott handlag och allmänt iniresseför en positiv insats inom värden. Frågan vad som sedan skall ligga till grundför lämpligheten lill vidare ulbildning får vi hoppas att belygsulredningenkommer all lösa. Jag ber att fä yrka bifalllill reservation nr 3. beiänkande nr 27 behandlar en rad frågor beträffandevårdyrkesutbildningen, dels med anledning av bud- getpropositionen, dels medanledning av en rad moiioner, väckta av representanter för samtliga partierhär i under både 1975 och 1975/riksmöten. Detgäller översyn av vissa vårdutbildningar, sjuksköterskeuibildningen,sjukgymnastutbildningen, läkarutbildningen, tandläkarutbildningens innehållsaml högre utbildning och forskning om värd. Det är frågor av myckel storbetydelse för de människor som är i behov av vård och för dem som utövarvärden.