prot · FY0934 · 1975-12-31 00:00:00 — . . _ 12mars 1975 §1 Fyllnadsval till utskott Företogs val av en suppleant i skatleulskottet, ensuppleant i utrikesutskottet och en suppleant i jordbruksutskottet. Depä föredragningslistan upptagna valen är föranledda av att ersättarna förherrar i Trobro och skall beredas plats i utskott. Vidvalen tillämpas acklamalionsförfarande, om ledamot ej begär att valen skallförrättas med slutna sedlar, vilket i sä fall kommer att äga rum vid ettföfiande sammanträde. Valberedningenhar till suppleant i skatteutskottet föreslagit i ,till suppleant i utrikesutskollet och lill suppleant ijordbruksutskottet . herrLundgren i (m) suppleanti utrikesutskottet () suppleanti jordbruksutskottet herrAnnerås (fp) §2 Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. §3 Föredrogs och hänvisades Nr 14 såvitt avsågriktlinjerna för fritidsledarutbildning vid folkhögskolor tillutbildningsutskottet och i övrigt till kulturutskottet Nr 28 tillfinansutskottet Nr 30 bilaga 1 lill näringsutskottet, bilaga 2 tillcivilutskottet, bilaga 3 tillförsvarsutskottet och i övrigt till näringsutskotlet Nr 31 till skatteutskottetNr 32 lill jordbruksutskottet Nr 33 till utbildningsutskottet Nr 36 lillsocialförsäkringsutskottet Nr 41 och 42 till näringsutskottet Nr 43 tillskatteutskottet Åierkallelseav proposition nr 2 i viss del Nr 47 punkterna 4, 5 och 6lill skatteutskottet samt i övrigt lill näringsutskotlet Nr 49 och 52 tillnäringsutskotlet Nr 55 till jordbruksutskottet Nr 56 till skatteutskottet §4 Åierkallelse av proposition nr 2 i viss del Iskrivelse nr 64 har regeringen återkallat de till i propositionen nr2 bilaga 7 punkt 2 avlåtna föreslagen om teckning av aktier i ell statligtaktiebolag för förmedling av inköp av råofia och ofieprodukter m. m. Jaghar med anledning härav avskrivit dessa förslag samt de i anslutning därtillväckta motionerna nr 623 av m. fl. och nr 1182 av herrar Nordgrenoch . Skrivelsenlades lill handlingarna. §5 Föredrogs, men bordlades åter betänkanden nr 7-9,skaiteutskollels belänkanden nr 7 och 8, socialförsäkringsulskottetsbetänkanden nr 4-6, kulturutskoltets betänkanden nr 3 och 4 samtcivilutskottels betänkande nr 5. §6 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr 42. Föredrogs finansutskottets belänkande nr 1 medanledning av den i propositionen 1975:1 framlagda finansplanen jämte motioner. I propositionen 1975:1 bilaga 1() hade regeringen efter föredragning av statsrådet nu var i fråga föreslagit all 1. godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken och för budgetregleringen som föredraganden förordat, 2. bemyndiga regeringen att för /76, omarbetsmarknadslägel krävde det, besluta om-utgifter i enlighet med vad föredragandenförordat intill ell sammanlagt belopp av 1 , 3. medge att det av givna bemyndigandet(prop. 1974:80, InU 1974:10, rskr 1974:157) all besluta om arbeten intill etlsammanlagt belopp av . fick ulnylfias i enlighet med vadföredraganden förordat, 4. bemyndiga regeringen alt, om arbetsmarknadslägetkrävde del, be- sluta om stöd lilllageruppbyggnad i enlighet med vad föredraganden förordat. Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1975:191 av iSlaffanstorp (m). 1975:681 av i m. fl. (m), varihemställts all skulle avslå regeringens hemställan all regeringen /76 skulle bemyndigas besluta om utgifter intill etl sammanlagtbelopp av , 1975:1020 av m. fl. (m), varihemställts att godkände de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som uppdragils i motionen innebärande attett program mot inflationen och för stimulans av ekonomin utarbetadesenligt vad i motionen angivits samt alt regeringen sammankalladerepresentanter för oppositionspartierna, parterna pä arbetsmarknaden ochnäringslivet lill en stabiliseringspolitisk konferens för att träffaöverenskommelse om etl sådant program, all- därest nyssnämnda yrkande icke skulle bifallas - generella stimulansåtgärderför att stödja den enskilda efterfrågan i storieksordningen 3 mifiarder kr.insattes i form av en tillfällig sänkning av den direkta eller indirektaskallen på sätt i motionen angivils, attföretagen gavs generell rätt all och fram lill den 1 juli 1976utnytfia de medel som inbetalats till investeringsfond, att nuvarandekredilrestriktioner successivt uppmjukades, 1975:1021av m. fl. (m, c). 1975:1022 av herrar () och (),vari hemställts att vid sin behandling av propositionen 1975:1,bilaga 1 (finansplanen) skulle 1. besluta all allmänt barnbidrag skulle utgå med 20procent av del vid respektive års början gällande basbeloppet per barn och årfr. o. m. med möjlighet lill tidigare ikraftträdande, omdetta visade sig motiverat av konjunkturpolitiska skäl, 2. ullala som sin mening vad som anförts i motionenbeträffande lättnader i kredilpolitiken och upplåning i utlandet, 3. besluta bemyndiga regeringen all besluta om stödlill lageruppbyggnad i enlighet med vad som förordats i propositionen med deändringar som föreslagils i motionen, 4. besluta att i princip anta den i motionenföreslagna konjunkturpolitiska beredskapsplanen samt anhålla hos regeringen omerforderiiga förberedelser för alt del skulle bli möjligt all med kort varselsätta in sysselsättningsstimulerande åtgärder av tillräcklig omfattning, 5. besluta alt hos regeringen begära att medlen iinvesteringsfonderna i högre gradän generellt ställdes lill företagens förfogande, 6.uttala som sin mening vad som i övrigt anförts i molionen beträffanderiktlinjerna för den ekonomiska politiken, 1975:1023 av m. fl. (c), varihemställts att vid behandlingen av proposiiionen 1975:1, bilaga 1(finansplanen) beslutade 1. att avslå regeringens förslag beträffandemöjligheter till ett friare utnytfiande av den till den allmännaberedskapsstalen för /75 gällande finansfullmakten på 600 mifi.kr., 2. att avslå regeringens förslag om en finansfullmaktför /76 på 1 000 mifi. i avvaktan på behandlingen av detaviserade förslaget till allmän beredskapsstat för detta budgetår, 3. att hos regeringen hemställa om förslag till enmodernisering av budgettekniken i vad gällde finansieringen av sådana stafiigainvesteringar m. m. som kunde komma i fråga vid försämringar i sysselsättningslägeli syfte all åstadkomma en bättre konjunkturpolitisk beredskap och ett ökatinflytande för , 1975:1025 av m. fl. (vpk), varihemställts att godkände vad som i motionen anförts röranderiktlinjerna för den ekonomiska politiken samt 1975:1029 av hen Josefson ni. (c). I betänkandet hade redovisats enförhandlingsuppgörelse som träffats mellan företrädare för socialdemokraterna,och om en skattereform och vissa därmedsammanhängande frågor. 1. beträffande de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken och för budgeiregleringen all med anledning avregeringens förslag i propositionen 1975:1 bilaga 1 moment 1 och molionen1975:1022 moment 6 samt med avslag på motionerna 1975:1020 i denna del och1975:1025 som sin mening gav regeringen lill känna vad utskollet anfört, 2. beträffande bemyndigande för regeringen att /76, om arbetsmarknadsläget krävde det, besluta om utgifterintill ett sammanlagt belopp av 1 . all skulle bifallaregeringens i proposiiionen under moment 2 framlagda förslag och avslå motionerna1975:681 och 1975:1023 moment 2, 3. beträffande utvidgning av tidigare bemyndigande förregeringen all för /75 besluta om arbeten intill elt sammanlagtbelopp av . alt skulle bifalla regeringens iproposiiionen under moment 3 framlagda förslag och avslå motionen 1975:1023moment 4. beträffandemodernisering av budgeltekniken att med bi- fall till motionen1975:1023 moment 3 som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottetanfört, 5. beträffande konjunkturpolitisk beredskapsplan attriksdagen med bifall till motionen 1975:1022 moment 4 och med avslag påmotionen 1975:1020 i denna del beslutade att i princip ansluta sig till avutskottet föreslagen konjunkturpolitisk beredskapsplan och hos regeringenbegära erforderliga förberedelser så att sädana åtgärder, omarbetsmarknadsläget krävde det, kunde sättas i kraft med kort varsel, 6. beträffande elt program mot inflationen och förstimulans av ekonomin att skulle avslå motionen 1975:1020 i dennadel, 7. beträffande generella stimulansåtgärder attriksdagen skulle avslå motionen 1975:1020 i denna del, 8. beträffande lättnader i kreditpolitiken attriksdagen med bifall till molionen 1975:1022 moment 2 och med anledning avmotionen 1975:1020 i denna del samt med avslag på motionerna 1975:1021 och1975:1029 som sin mening gav regeringen och fullmäktige i till kännavad utskottet anfört, 9. beträffande stöd till lageruppbyggnad att riksdagenmed anledning av regeringens i propositionen under moment 4 framlagda förslagoch molionen 1975:1022 moment 3 beslutade bemyndiga regeringen att, omarbetsmarknadsläget krävde del, besluta om stöd till lageruppbyggnad i enlighetmed vad utskottet förordat, 10. beträffande investeringsfonderna att medbifall lill motionen 1975:1022 moment 5 och med avslag pä motionen 1975:1020 idenna del som sin mening gav regeringen till känna av utskottet anfört, 11. beträffande det allmänna barnbidraget att riksdagenmed bifall till molionen 1975:1022 moment 1 såvitt nu var i fråga beslutade alldel allmänna barnbidraget höjdes till . fr. o. m. , 12. beträffande utvärdering av temporäramervärdeskattesänkning att motionen 1975:191 ej föranledde någon riksdagensåtgärd, 13. beträffande beräkning av statsinkomsterna /76 alt som sin mening gav regeringen till känna vadutskottet anfört. I)beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och förbudgetregleringen A.av herrar () och () som ansett att utskottet under 1bort hemställa allriksdagen med anledning av regeringens förslag i propositionen 1975:1 bilaga 1moment 1 och med bifall till motionen 1975:1020 i denna del samt med avslag påmotionerna 1975:1022 moment 6 och 1975:1025 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, B. av (vpk) som ansett attutskollet under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag i proposiiionen 1975:1 bilaga 1moment I och med bifall lill molionen 1975:1025 samt med avslag på motionerna1975:1022 moment 6 och 1975:1020 i denna del som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört, 2) beträffande bemyndiganden för regeringen avherrar () och () som ansett att utskollet under 2 och 3 bort hemställa 2. beträffande bemyndigande för regeringen all /76, om arbetsmarknadslägel krävde det, besluta om utgifterintill ett sammanlagt belopp av 1 . alt med bifalllill motionerna 1975:681 och 1975:1023 moment 2 skulle avslå regeringens iproposiiionen under moment 2 framlagda förslag, 3. beträffande utvidgning av tidigare bemyndigande förregeringen all för /75 besluta om arbeten intill ett sammanlagtbelopp av . all med bifall till molionen 1975:1023 moment1 skulle avslå regeringens i proposiiionen under moment 3 framlagda förslag, 3) beträffandekonjunkturpolitisk beredskapsplan A. avherrar () och () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa allriksdagen med bifall till molionen 1975:1020 i denna del och med avslag påmotionen 1975:1022 moment 4 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, B. av (vpk) som - underförutsättning av bifall till reservationen nr 1 B - ansett att utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen skulle avslå motionerna 1975:1020 i denna del och 1975:1022 moment 4, 4) beträffande elt program mol inflationen och förstimulans av eko nomin av herrar () och () som ansett att utskottet under 6 och 7 bort hemställa attriksdagen i anledning av motionen 1975:1020 i denna del som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört beträffande anordnande av enstabiliseringspolitisk konferens samt alt skulle anta avreservanterna framlagt förslag till förordning om ändring i förordningen(1968:430) om mervärdeskatt, innebärande en sänkning av mervärdeskallen med 496 fr. o. m. , 5) beträffande lättnader i kreditpolitiken av herrHermansson (vpk) som - under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 B- ansett att utskottet under 8 bort hemställa attriksdagen skulle avslå motionerna 1975:1020 i denna del, 1975:1021, 1975:1022moment 2 och 1975:1029, 6)beträffande stöd till lageruppbyggnad av (vpk) som - underförutsättning av bifall till reservationen nr 1 B - ansett alt utskottet under9 bort hemställa attriksdagen skulle avslå regeringens i propositionen under moment ,4 framlagdaförslag och molionen 1975:1022 moment 3, 1)beträffande investeringsfonderna A. avherrar () och () som ansett att utskottet under 10 bort hemställa attriksdagen med bifall lill molionen 1975:1020 i denna del och i anledning avmotionen 1975:1022 moment 5 som sin mening gav regeringen lill känna vadreservanterna anfört, B. av (vpk) som - underförutsättning av bifall till reservationen nr 1 B - ansett att utskottet under 10 bort hemställa allriksdagen skulle avslå motionerna 1975:1020 i denna del och 1975:1022 moment 5, 8) beträffande det allmänna barnbidraget av herrHermansson (vpk) som ansett att utskottet under 11 bort hemställa attriksdagen med anledning av molionen 1975:1022 moment 1 såviii nu var i frågabeslutade att det allmänna barnbidraget höjdes lill . fr. o. m. den 1juli 1975. HerrBURENSTAM (): I den uppgörelse som har ingåtts mellan socialdemokraterna ochmittpartierna sägs det om finansutskottet att "utskottetsställningstaganden redovisas i sedvanlig ordning". Då kan man undra vad"sedvanlig ordning" betyder. Men del är uppenbart all det nu liksom ivåras efter innebär att finansutskottet "ordagrant" återgervad som beslutats på annat håll. Del skulle vara något mindre nedsättande förutskottet och för om majoritetens företrädare fann en annan metod attåterge vad som beslutats på andra ställen. Å andra sidan kan det ju vara braalt allmänheten med sådana citat får precis klart för sig hur självabeslutsordningen är. Underde säger sig regeringen ha genomfört fyra skallesänkningar.Men del är konstiga skattesänkningar, därför all under dessa år har i självaverket skattetrycket gradvis stigit. Även den andel som hushällen betalar avsin inkomst i skatt har ökat. Påsamma säll kommer det all bli med den uppgörelse som ingåtts. Det har medskärpa hävdats från företrädare för de borgerliga partierna att inflationenautomatiskt höjer skattetrycket. Effekten härav kan beräknas till ungefär 2mifiarder för nästkommande är, dvs. del år som uppgörelsen gäller för. Mennågon hänsyn till della har man inle tagit i överenskommelsen. Därför får viräkna med att det blir en sådan automatisk skallehöjning. Dessutomkommer de olika punklskattehöjningar som aviserats att genomföras redan undervåren 1975, och det ger en skatleskärpning innevarande år om ungefär 1 mifiardkronor, som man inte haft anledning att räkna med. Utöver depunklskattehöjningar som ingår i den nu aktuella uppgörelsen tillkommer depunklskattehöjningar som, aviserats i energipropositionen. Dessaskattehöjningar kan beräknas uppgå till ytterligare ungefär I mifiard. Vidarekommer olika löneskatter all höjas utöver vad som angivits iöverenskommelsen. Dessa ytterligare ökningar kommer alt uppgå till över 2 %eller mer än 3 mifiarder kronor. Detkan vara intressant all ange alla de olika löneskattehöjningar som på olikasätt aviserats och som träder i kraft fr. o. m. . Delgäller till att böfia med de tre höjningar som ingår i den nu aktuellaöverenskommelsen, nämligen höjd avgift lill sjukförsäkringen, motsvarande 0,, höjd avgift lill folkpensioneringen, motsvarande 1,5 9é, och avskaffande avtaket för socialförsäkringsavgiflerna, vilket motsvarar en ökning avlöneskatten . Utöverdet som ingår i uppgörelsen tillkommer bl. a. höjda avgifter för ATP ochfolkpension, motsvarande . Vi har pä bord fållregeringsförslag om höjning av sjukförsäkringsavgifterna för all delskompensera ökad sjukfrekvens, 0,2 96, dels för att finansiera den nyasjukvårdsöverenskommelsen med landstingen, 0,4 96, dvs. totalt 0,6 96. Påriksdagens bord ligger också förslag om höjning av arbetsgivaravgifter för altbekosta vidgad vuxenutbildning, 0,15 96, liksom till arbetsgivaravgifter förökad arbetsmarknadsutbildning inom ramen för ,0,4 96. Slutligenföresläs höjning av arbetsgivaravgiften för all finansiera en rörligpensionsålder, vilket kostar 0,25 96. Läggerman ihop allt detta, finner man all ökningarna av de allmänna löneskatterna fr.o. m. nästa årskulle bli åtminstone 4,75 96. Deborgerliga partierna har tidigare motsatt sig höjningar av den allmännaarbetsgivaravgiften med hänsyn till de nackdelar sådana avgifter har försysselsättningen framför allt i de mindre och medelstora förelagen. Atthöjningarna av de allmänna arbetsgivaravgifterna döps om och kallas höjningarav socialförsäkringsavgifier ändrar i själva verket ingenting i sak, framförallt som man nu slopar den enda skillnad som tidigare funnits mellan socialförsäkringsavgifteroch allmänna arbetsgivaravgifter, nämligen ultagstakel. Ovanpåde skattehöjningar som jag nu talat om kommer skattebetalarna att få känna avnya pålagor på hundratals mifioner genom de ökade fastighelsskallerna. Slutligenfår man inte glömma att skatteuppgörelsen liksom de föreslagnapunktskattehöjningarna i energipropositionen lägger ytteriigare bördor påkommunerna och all dessa sannolikt kommer alt tvingasall höja sina skaller åtminstone i takt med del utrymme som lämnats iuppgörelsen mellan staten och kommunerna, dvs. Också delblir kännbart för skattebetalarna. Sammanfattningsvis skulledet bli fråga om betydande skattehöjningar på grund av inflationensautomatiska verkningar, tidigareläggning av olika punklskattehöjningar enligtden överenskommelse som är träffad, ökade bensin- och ofieskalter inomenergipolitiken, ökade löneskatter utöver vad som sägs i uppgörelsen, ökadefastighetsskatter och ökade kommunalskatter. I den överenskommelse som har träffals sägs del all man lägger grundenför en ansvarsfull finanspolitik. Vi kan ha olika uppfattningar om vad som ären ansvarsfull finanspolitik, men jag tror all del bara kan finnas en endauppfattning pä den här punkten: Det är inle ansvarsfullt all inge svenskafolkel känslan av all vad som håller på att arrangeras är en storskattesänkning, när svenska folket i själva verket snart kommer att upptäckaalt vad som kokas ihop är en omfattande skallehöjning för nästa är. En delgenomskådar antagligen detta , och de som inte upptäcker det nu kommeratt göra det sedan. Då kommer de inte att förslå hur man kan tala om skallesänkningaroch kalla del en ansvarsfull finanspolitik när det i själva verket blirskallehöjningar. Närfinansministern lade fram sitt förslag om en omfattande skatteomläggning 1970var del många som kritiserade honom för att han inte ville höra talas ommarginalskatterna, som skulle bli ganska hårda i del nya systemet. I denuppgörelse som har träffats nämns inte heller, såviii jag kan se,ordet marginalskall, och som debaiten har gäll är det ganska anmärkningsvärt.Såvitt jag kan förstå måste förklaringen-till den här tystnaden vara attmarginalskatterna i verkligheten inte sänks för den stora majoriteten avheltidsarbetande löntagare. Genom inflationen kommer i ställetmarginalskatterna ätt höjas för de största grupperna av heltidsarbetandelöntagare. Vi finner från moderata samlingspartiels sida att del ärallvariigt. Densom vill veta varför vi - och andra - tycker att della är allvarligt kan t. ex.studera TCO:s remissyttrande om de skattefrågor som diskuteras. Därutvecklas texten så vältaligt att det passar bra med ett citat: "Varieskattereform som endast inriktas på att sänka loialskailen medanmarginalskatterna lämnas oförändrade bidrar också till att skärpaprogressiviteten i skallesyslemel. Som nedan närmare visas är della den förutvecklingen på kanske allra största nackdelen, eftersom detinnebär att man skjuter ett ständigt växande problem framför sig. Situationenför förhandlingsparterna på arbetsmarknaden blir allt mer ohållbar och kravetpå åriiga 'skalteprovisorier' blir permanent." Medtanke pä att marginalskatterna för människor som har en åriig inkomst på över40 . icke sänks kan jag inte förslå annat än all TCO - oavsett vad manväfier all säga offentligen - i själ och hjärta måste vara kritisk mot denskatteomläggning som föresläs. FinansutskoUetsmajoritet förkastar vårt förslag om en stabiliseringspolitisk konferens såsomell led i en inflationsbekämpande politik. Utskottet skriver bl. a. på del härviset: "Utskottet vill understryka betydelsen av att de avtalsslutandeparternas förhandlingsfrihet ej får beskäras i sammanhanget." Vi håller i allra högsta grad med om att man inle bör beskära deavialsslutande parternas handlingsfrihet. Men lål oss just därför återvändatill TCO:s remissvar och se på den oro som man där uttrycker införskatteomläggningar av den typ som just nu föreslås. Jag gör ett nytt citat: "--- densammankoppling mellan skatteförändringar och avtalsrö relse som bristerna i nuvarande skattesystem tvingar fram är något prin cipiellt icke önskvärt. Man måsle eftersträva en ordning där lönlagarnas organisationer har möjlighet all sluta avtal som ger medlemmarna rimlig andel i det växande produktionsresuttatet ulan all del är nödvändigt att avvakta politiska förhandlingar om skalleskalans utseende. 1 den ak tuella situationen är della inle möjligl, utan man måste acceptera en sammanblandning av vad som borde vara statsmakternas resp. arbets- marknadsparlernas skilda ansvarsområden." Jagvill också påminna om vad tidningen skriver i en ledare : "Vikan inte permanenta ell system, som innebär att arbetsmarknads-parterna inleskall kunna förhandla om nya avtal med mindre än all politikerna vid varietillfälle först bereder vägen genom skalleomläggningar." som just träffats innebär inte en förbättring ulan enförsämring i detta avseende, eftersom marginalskatterna för dessalöntagargrupper de facto kommer att skärpas. Dettaalt man, som TCO säger, "skjuter etl växande problem framför sig"vore inte så oroande, om man kunde räkna med alt man runt hörnet hade elt nyttoch fint skattesystem, som snart kunde införas och som inte var förenat med deolika svagheter som jag har försökt påpeka. Därför är det glädjande när det idenna överenskommelse sägs all man skall inrikta sig på all presentera etlförslag till ett sådant system . Men finns det några garantier föratt man kommer att lyckas härmed? Iskattedebalten har man på olika håll länge gjort det bekvämt för sig ochingjutit mod i sig genom att säga alt del finns ell sådant här system, byggt påskatt på produktionen. Men hur är del då med ett sådant system? Det är en såviktig fråga att vi här måste lyssna lill den verkliga sakkunskapen. Låt miganföra ytterligare ell citat. Del blir ganska långt, men del har sitt intresse: "Jag kommer därmed inpå-- frågeställningen om man kan växla över skaltetungan på produktionen,som det heter, eller på råvarorna. Energin är en sådan råvara. Vi skall alltsåbl. a. göra brännofian, die-selofian, bensinen och den elektriska strömmendyrare. Det är rält ömtåliga åtgärder, eftersom det slår på hyreskostnader ochtrafikkostnader --- Det kan låta behändigtatt man skall lyfta över dessa kostnader pä produktion och påråvarorna Men vafie gång man lar upp frågan om att beskatta en råvarapå ett sådant sätt all det ger något möter man en rad besvärande problem. Skallvi beskatta cellulosan och det sågade virket? Ja, det är en fråga om svenskindustri skall konkurrera på väridsmarknaden medspeciellt beskattade råvaror när andra nationers exportörer inte har enmotsvarande beskattning. En inlernalionell överenskommelse om beskattning trorjag inle är länkbar. I stället för energin, som jag nämnt, kan jag peka påmalm, på stål och järn i halvförädlad form, på spannmål eller på någon annanråvara. Ta t. ex. den bomull som går in i vår textilindustri! Skall vi lägga enskatt på den och la priskonsekvenserna på våra kläder? Skall vi ha fri importoch få in kläder utifrån som inle dras med denna beskattning?" Som jag ser på känner han igen vad han själv yttrade iremissdebatten .