prot · FZ09104 · 1975-12-31 00:00:00 — Någotsom det i hög grad är angeläget att understryka i det här sammanhanget är dennya syn som vuxit fram i fråga om samspelet mellan olikasamhällssektorer. Vi har med goda minne fått en regional utvecklingsplanering,som innebär att olika samhälls-aktiviteier samordnas i syfte att uppnå deregionalpoliiiska mål som uppställs. Vi har fåll en regional trafikplanering,som skall ge möjligheter till en rationell samordning och arbetsfördelning iförhållandel mellan olika tra- Den skall ocksåverksamt kunna bidra till aU transportsektorn utvecklas på ett sätt som är ilinje med de övergripande mål som uppställs i fråga om regional- ochnäringspolitik, arbetsmarknadspolitik osv. Och vi strävar gemensamt efter attge planeringsprocessen hos de enskilda trafikverken och irafikmyndigheterna enutformning som möjliggör de impulser och den påverkan från centrala, regionalaoch lokala organ som är en förutsättning för all en sådan övergripandesamordning skall komma till stånd. Vadbeträffar har bedrivits ettutvecklingsarbete som siktar till all planeringsprocessen på vagväsendetsområde på ett helt annat sätt än tidigare får en sådan inriktning. Riktlinjernaför detta utvecklingsarbete angav regeringen redan i 1972 årsbudgetproposition. Jag konstaterade den gången all det föreligger ell behov avatt i det fortsatta mera långsiktiga utvecklingsarbetet väga in olikasamhällsekonomiska effekter vilka inte ryms i en mera trafik-ekonomisktinriktad kalkylmodell. Behovet härav ökar med de vidgade regional- ochnäringspolitiska aspekter som läggs på samhällets investeringar i olikahänseenden. Vinsternahos i fråga kom mande vägåigärder kan - framhöll jag då -i ett sådantperspektiv inte enbart bestämmas med hänsyn till trafikanterna utan bör även härledasur bebyggelse- och näringslivsutvecklingen. Utredningsarbetet som bedrivits avkommittén - som jag förut nämnde - för den långsiktiga vägplaneringen harnumera resulterat i etl betänkande, som även hunnit remissbehandlas.Beredningen pågår, och avsikten är-som också tidigare i dagframhöll -att resultatet av regeringens överväganden skall redovisas i denkommande trafikpolitiska propositionen. Låtmig här begränsa mig, herr talman, till atl konstatera alt det vidremissbehandlingen uppenbarligen finns en bred uppslutning kring det synsätt påvägplaneringen som jag här gett uttryck åt. Det finns anledning att framhålladetta med tanke på att den borgeriiga majoriteten i detta sammanhanguppenbarligen är beredd atl låta de medel som ryms inom 200-miljonersanslaget istället i huvudsak användas för åtgärder som enbart kan motiveras i etl merabegränsat trafikekonomiskt perspektiv. Den promemoria som den borgerligamajoriteten bifogat sitt yttrande lyder härpå. Denangivna strävan till samverkan mellan olika samhällsorgan ochsamhällsaktiviteter återspeglas också i förhållandet mellan arbetsmarknadsverketoch andra myndigheter. Inom vägväsendet har detta kommil till uttryck i jusldel 200-miljonersanslag som de borgerliga ledamöterna nu vill avveckla. 200-miljonersanslagethar tillkommit genom atl beredskapsmedel överförts frånarbetsmarknadsdepartementets till huvudtitel -det måsle nu definilivl slås fast - och detta för att möjliggöra en bäliresamordning mellan de sysselsällningspoliliska och de regional- och vägpolitiskabedömningarna. Detta är - som ar- betsmarknadsstyrelsenframhållit - att se som uttryck för en medveten strävan att i lämplig utslräckningtill olika sakområden överföra beredskapsmedel med sikte på en mera rationellanvändning av dessa. har också kunnat konstatera attde erfarenheter man fåll genom della anslag är övervägande goda. Man pekar bl.a. på den säsongutjämning som kunnat ske och som delvis påkallats av vägverkelsordinarie verksamhet. anser alt den regionalpolitiskastyrning som anslaget möjliggjort får anses vara av väsentlig betydelse. Ocharbetsmarknadsstyrelsen framhåller, att ett slopande av anslaget - somborgerligheten vill - uppenbarligen kommer att innebära en motsvarandebeskärning av möjligheterna atl utnyttja del offentliga vägbyggandel försysselsältningsfrämjande insatser. Dethär anser jag ger en mycket klar belysning av vad de borgerliga ledamöterna itrafikutskottet är beredda atl offra för sina syften. Det är inte bara det atlman vill dra undan medlen från de sysselsättningsändamål som motiveratanslagets tillkomst. Man är också beredd att bryta en utveckling, som kunnat geliknande samordningsmöjligheter på andra sakområden. De borgerliga ledamöternabör vara medvetna om att, för del fall deras förslag skulle vinna riksdagnsbifall, man från arbetsmarknadssidan säkeriigen kommer all ha litet intresse attgöra några nya försök till det slag av samverkan som det här anslaget är etluttryck för. Det är med hänsyn bl. a. härtill enligt min bedömning ett tungtansvar de borgeriiga tar på sig. Dessvärre lycks inte dessa övergripande argument räcka. Eller också förslår man detmen försöker på något sätt lägga ut, som jag lidigare sade, en dimridå, som mantror skall dölja de arbelsmarknadspolitiska konsekvenserna av ett bifall lilldet borgerliga förslaget. Man hänvisar till de möjligheler som den s. k. investeringsreservenerbjuder. , och hai talat ominvesteringsreserv. Man talar om den i budgetpropositionen begärdafinansfullmakten. Detla har ju inte något att göra med den samordning avarbetsmarknadsverkets och fackmyndighetens handlande som är en förulsällningför att kunna bedriva en effektiv sysselsättningspolitik, inriktad i detta fallpå regional- och vägpolitiskt angelägna projekt. Det är denna möjlighet man vill spela borl. Ifråga om 200-miljonersanslagei för nästa budgetår angav jag för någon tid sedanhur anslaget lämpligen skulle disponeras. För det uppbär jag kritik. Jag tarden kritiken med ganska stort lugn. Jag vet atl om man skall ha möjligheter attkommunicera med människorna ute i bygderna måsle det vara en dialog, inte enensidig diskussion. Det går inle för en politiker, var han än sitter, attalltid bara lyssna. Han måste också ge ett svar. Jag vill gärna somen liten illustration till det bara säga, herr talman, att ringde migen numera, del törs jag säga, god vän från . Han sade: Hur går det numed vår väg, händer det någonting? Det har länge förts litet halvkvävdaresonemang. Jag sade: Det får vi tala om , när harbeslutat i de här frågorna. Men såmycket kunde jag säga åt honom, alt om vi inte skulle få fortsätta med de 200miljonerna kommer man i inte alt få någon väg inom överskådlig tid.Det tordes jag säga, därför att jag vet det. Minplan, som alltså var mycket preliminär och som var ett underlag för frågansfortsatta behandling av och , var etl försökatt peka på hur det här anslaget skall användas, varför det har tillkommit, förvilket syfte det finns. Den planen innebär, såsom också har sagts här, att vibeträffande ca två tredjedelar av anslaget skall diskutera fördelningen påolika län. Vi har gjort och tänker göra en rad vägförbättringar i skogslänen.Bland dem finns vägförbindelser som binder samman tidigare kommuncentra mednya kommuncentra, som kommit till efter kommunreformen. Det gällerStrömsund-Backe i , det gäller , som här har talats om,del gäller , , ; det gäller också vägenKiruna-Narvik i , E6 osv. Ärdet farligt att gå ul och säga att detta är angelägna vägprojekt? Skall vi ettögonblick hålla inne med var vi tycker atl man bör satsa vägpengar i det härögonblicket? Skall vi smyga som katten kring het gröt och säga: Vägen mellanKiruna och skall vi hålla lyst om, så att vi inte stör någon? Vem villbedriva politik på det viset? Vill att han och jag skall smygaoss in i ett näst intill lufttomt rum och bara mumla lill varandra: Del ärklart, hade vi pengar skulle vi göra det och det? Nej, en politiker med krav påatt bli tagen på allvar går ut när han lycker det är riktigt och talar om: mån det finns möjligheter att satsa på dessa projekt skall vi arbeta fördet! Man kan inte gärna bara säga, för alt komma ifrån det hela: Det finns ingafärdiga planer, del finns inga arbetsplaner, det finns ingen planering! Då fårvi knappasl människornas förtroende tillbaka. Dehundra miljoner varmed det ordinarie driflanslaget skulle ökas, enligl deborgerliga, skulle - säger man - fördelas med ca 4 milj. kr per län; därvid äravsikten att de skulle användas för nya asfalt- och oljegrusslitlager påvägarna. De arbetena måste utföras , vilkel direktförsvararen säsongutjämning av sysselsättningen. Dessutom har de här arbetenaen hög andel material- och maskinkostnader, vilket ytterligare begränsar derassysselsättningseffekt. Länsarbetsnämnderna kan därför i de här fallen knappaslfå någon nämnvärd möjlighet att anvisa arbetslösa till dessa arbeten. Avde 100 milj. kr. som skulle överföras till det ordinarie byggnadsanslagetåterfinns ca 60 milj. kr. i mitl preliminära förslag - avsedda alt diskuierasmed AMS och vägverkel. Men, herr talman, den borgerliga oppositionen har inte iutskottsbetänkandet förklarat hur det skall gå till att använda ordinarie medel- för del blir ju fråga om del efter en överföring - till dessa projekt, närman är hänvisad till den flerårsplanering som styr användningen av anslaget.Hur skall det gå till? Det är nämligen endast en mindre del av dessa projektsom återfinns i fier- Dessa planerär ju fastlagda, herrar , i och Lolhigius. Vad görman åt det? Man kan tala om omöjlig planering. Motdenna bakgrund vill jag hänvisa till de borgeriiga ledamöternas påstående, attsysselsättningseffekten av den i promemorian skisserade användningen skulle blinärmast likvärdig med det förslag som vi presenterat som ett underlag förförhandlingar med AMS och vägverkel. Detta påstående är felaktigt. Manförstår den reaktion som kommit till uttryck i Svenska byggnadsarbetareförbundetsskrivelse till trafikutskottet, som också mycket utförligt belyst.Man påtalar där, som man säger, cynismen hos de borgeriiga motioner som varitvägledande för de borgeriiga ut-skoltsledamöternas agerande. I förbundetsskrivelse framhålls bl. "De borgeriigapartiernas förslag- innebär att ett stort antal av vårl förbunds medlemmarinte kommer att kunna beredas arbete." Det är ju dess uppgift att försöka hjälpasina medlemmar, och dess företrädare kan ju knappast skriva osanningar tillirafikulskotlet. 200-miljonersanslagethar tillkommit för alt bl. a. användas i syssel-sättningsslödjande syfte. Detskall användas, herr talman, för att hjälpa arbetslösa människor ute i våraglesbygder liksom för att ge möjlighet till specialinsalser i andra delar avlandet. Det belänkande som den borgerliga utskottsmajoriteien enats om när detgäller det anslag vi här dis-kulerar torde, herr talman, vara unikt i åtminstoneetl avseende. Det måste vara första gången som ell utskott föreslår riksdagenatt besluta la bort ell anslag som skall användas för att hjälpa arbetslösatill arbeie. Del finns ett borgeriigt parti som i alla sammanhang talar om vill skapa 400 000 nya jobb, försvarar samma parti, tillsammans medden övriga oppositionen, ett förslag som kommer all ta bort möjligheterna attge flera hundra människor deras självklara rätt till arbete. Jag upprepar, attdet blir ett unikt beslut om bifaller del borgerliga förslaget. Jagskall inte ytterligare förlänga mitt anförande. Jag har bara önskat fästariksdagens uppmärksamhet på en vägpolitiskt viktig fråga. Frågan omdisponeringen av 200-miljonersanslaget är alltför viktig och har alltför vittgåendekonsekvenser för att få avgöras utifrån etl snävt parlitaktiskl synsätt. Vi fårinte skapa svårigheter för väginvesteringarnas samordning med sysselsättnings-och regionalpolitiken. Enliglmitt bedömande, herr talman, är det egentligen ofattbart att skullelåta avgöra om arbetslösa människor runtom i vårt land skall fåsysselsättning. Vad skall vi säga lill alla dessa när vi möter dem? Del kommernämligen, herr talman, även efter den här dagen. () kortgenmäle: Det var i sanning en kraftfull salva som sköts från denna 11 protokoll 1975/76:103-104 Låt mig försökahinna svara på några frågor, herr kommunikationsminister. Denförsta frågan, om Svenska Dagbladets referat om skatteökning, har också jaguppmärksammat. Jag tycker att det är bra att kommunikationsministern har tagitupp den. Jag har i annal sammanhang till andra tidningar sagt ifrån att jaganser påslåendet, såsom det har förts fram, vara grundlöst. Denandra fråga som kommunikationsministern tar upp är hur ,och moderata samlingspartiet skall kunna regera tillsammans när dehar så olika uppfattning om möjligheterna atl finansiera vårt yägväsende; Vihar inle så slora skillnader i våra uppfattningar, herrkommunikationsminister. Vi moderater använder oss av avgiftsfinansiering - ochdel har vi gjort i alla dessa år - därför att vi tycker det är en lämplig ochriktig form så länge del finns valmöjligheter. Även om och folkpartietinte vill driva den linjen, kommer vi fortfarande att driva den i diskussionermed och . Inser man inte där att det är rätta vägen atl gå,får vi försöka hitta andra möjliga vägar för att förbättra vårinvesteringssituation och vägnätet i detta land. Jagtog upp hur olika situationen är när det gäller försvaret och när det gällervåra vägar. Del kan vara en riktig jämförelse, eftersom vi har en tung ochkraftfull investering i försvaret och likaså inom vägnätel. Några miljonerkronor ovanpå anslagen i denna budget skapar väldiga utrymmen för att förbättravårl vägnät och klara den nuvarande svåra situationen för det. Det finns nuinga problem i del sammanhanget, men ju går och ju längrekommunikationsministern får styra utbyggnaden av våra motorvägar, desto sämreförutsättningar till en förbättring kommer det naturligtvis att bli därför attdet inte går alt införa delta avgiftssystem, som i alla fall vi tycker är enfin lösning. Sedanhar kommunikationsministern påstått att vi odlar missnöjet. Jag har tyvärr förkort tid på mig för atl här gå in på hur del ligger lill med delta, men vid desammanträffanden som vi har haft tidigare, där bl. a. chef har varitnärvarande, har han sagt att den ökade bärigheten egentligen inte är ettresultat av den starka satsningen på vägbyggandet ulan atl den har tillkommitgenom atl man upplåtit vägnätet för 16-tonslaster. Men sägerkommunikationsministern atl det behövs mycket större insatser för att klarasituationen. iGöteborg (fp) kort genmäle: Herr talman! Kommunikationsministern säger atloppositionen svartmålar när det gäller vägarnas tillstånd. Nej, verklighetenär bister nog, herr kommunikationsminister! Här har styrelse, därherr ingår, konstaterat att det pågått en kapitalförstöringpå de svenska vägarna. Detta är resultatet av vägpolilik, så jagförstår ju att tar lill krafiord nu -det brukar vara så närargumenten inte är starka. Nuhar vi - - varil överens om inom alla partier att vi måsle göra enkrafiig satsning på vägnätel , och vi väntar på delprogram för den långsiktiga vägpoliliken som vi har begäri gång på gång. HerrNoriing räknade upp vilka olika vägar som skulle komma till slånd, om hansfördelning skulle gå igenom. Men del måste ju innebära att vissa andra vägarinte kommer till stånd! Är det bara de personer som ringer till skall få vägar? Såsäger herr kommunikationsministern alt man inle kan sitta i ett liifllomt rumoch resonera om detla. Nej, men vägplanerna utformas ju genom samråd ute ikommuner, i länsvägnämnder och länsstyrelser. Där görs den ordentligaplaneringen. Och så länge inte de ordinarie anslagen räcker till för atlupprätthålla sysselsättning och god vägstandard inom vägverkel måste de juökas. Jamen, säger kommunikationsministern, då blir ju folk arbetslösa genom atl denoch den vägen inle kommer till stånd. Ja, visserligen går beredskapsmedlen överett annat departement, men kommunikationsministern kan väl inte vara okunnigom att del till vägändamål, vid sidan om de ordinarie anslagen, hargått ut 300 milj. kr., 400 milj. kr, och 500 milj, kr. som sade.De pengarna används jusl i det syfte som del här gäller, nämligen för attbereda arbeie och sysselsättning. Skall de slopas? Nej, vi säger att folk skallfå arbete. Jagvill säga till kommunikationsiministern: inte ifrån ansvaret för dearbetslösa genom all skylla på oppositionen. ochvägverket - utan ta ansvaret! Se lill alt det beviljas medel som det har gjorttidigare under beredskapstiteln så atl varje människa som kan syssla medvägarbete i del här landel får arbete! Det är det som majorileten vill. Och kominte med några bortförklaringar! () kortgenmäle: Kommunikationsministern uppträder här som alla goda gåvors givareoch säger: Korai till mig och du skall få de vägar som du behöver - de vägarsom det elaka statliga inte bygger. Dellåter naturiigtvis bra, ja, jättebra. Det kommer säkert all se fint ut iprotokollet. Men vad är sanningen bakom det hela? Säsent som tillskrev kommunikationsministern statens vägverk och sade:Nu är del dags att ni gör upp fierårsplaner, , och de planerna skallhålla sig inom en ram av 765 milj, kr, . Dellabelopp, sade kommunikationsministern, förutsätts bli nominellt oförändrat underytterligare . Det innebär att med den kostnadsfördyring som vi har -låt oss räkna med 10 96 - är det här anslaget nere i 522 milj, kr. ochdärmed minskas byggmöjlighelen. Dåstår statsrådet och chefen för här och säger: Ja,men det är ju märkligt della, atl man måste komma till mig för att få de vägarsom man vill ha i bygderna. Jag frågar då: Är detrimligt att ett statsråd ifrån sin cenlrala utgångs- punkt skall bedöma deenskilda vägobjekten ute i länen när det lagstadgat är så atl dessafierårsplaner, som statsrådet själv gett direktiv om, görs upp i samråd medkommuner och länsstyrelser och fastställs av i den mån det inteföreligger skiljaktiga meningar? Sedansäger statsrådet: Ja, men de här planerna ligger ju fast. De här vägobjektenkan ju inte komma in i dessa planer. Vadär det som hänt och till nu beträffande dessa olikavägobjekt? Så sent som hade ju kommuner och länsstyrelse! "möjlighet att prioritera dessa objekt. Jagmåste sedan säga att det är en ren osanning - och det gör mig litel upprörd -när statsrådet säger, att inte kommer att byggas, om inte riksdageni dag beviljar anslaget på 200 milj. kr. Statsrådetframställer del så att bron inte kommer att byggas trots att statsrådet vet attden är under uppförande. Det anslogs medel till den och arbetelforisätter. Det beräknas åtgå 8 milj. kr., och det skall komma till mernästa år. Jagber att statsrådet lar tillbaka uppgifien om detta - därför atl den är osann. Beträffande den sist framställda frågan av vill jag barai sanningens namn påpeka att skall börja byggas om vi fårmedel till den. Den är inle påbörjad. Det måste ju vara någon ordning och redapå uppgifterna i den här diskussionen även från sida. Menvi - och inte minst de som bor på - hoppas efter sex ivrigtdiskuterande, vädjande och allt vad ni vill att bron skall kunna böria byggasnu. Vikommer aldrig ifrån, , att det beslut vi fattar har sambandinte bara med utan också med en rad för människorna runt om i vårtland viktiga vägfrågor. Det går inte, herrar , Guslafson ochLolhigius, att göra delta till något slags omvänd bypolitik - det är dömt attmisslyckas. Det går inle att göra gällande alt detta skulle fungera så atl omnågon kommer till mig, så sitter jag liksom och kastar krona och klave om vilkasom som skall få en väg. Det märks att man inte känner till myckel om hurordning och reda skall tillämpas, när man kan slunga ut sådana påståenden. Jagskall inte säga mer om det. Det är en litet för billig argumentering all hållapå så här. Det visar ihåligheten i hela resonemanget när man försöker göradetta lill en alldeles privata diversehandel i vägbyggande, närdet i själva verket bygger på seriösa människors långvariga väntan ute ibygderna på att få exempelvis en farbar väg fram lill kommun-cenlrum. Jagupprepar: Vad skall vi, , säga lill våra vänner ute i bygderna somvet alt de skall ha en chans au få vägar - om de bor i , i Tornedaleneller var som helsl? En del andra fel har ocksåpåpekats här. Jag vill skynda mig alt säga att jag alltså görkopplingen - jag hoppar över lill det igen - mellan Svenska Dagbladetspåstående om höjning av bilskatten med . och del borgerliga kravet påökat vägbyggande. Jag tar helt avstånd från det här aktualiserade förslaget;jag vill bara att oppositionen också gör det. Del kan ni väl kosta på er, om nimenar all ni inte har med della att göra - kopplingen till tullvägar osv. Ärdet så märkligt atl ge den svenska bilisten och därmed den svenska medborgarenetl besked om vad som kommer att hända i den frågan under en eventuellborgeriig regering? Eller skall det också bli en sådan där fråga som del äralldeles omöjligt att få svar på? Kirunavägenhar här vid fiera tillfällen varii uppe lill diskussion. Man ställde utvägplanen - helt obekant, tydligen, för oppositionen. Det gäller detsista avgörande som skall ske för att man skall kunna sätta i gång med atlbygga den vägen. HerrDahlgren hade i sitt första inlägg en snabbt förbiilande uppgift om något slags20-procenlig arbetslöshet bland vägarbelarna. Hörde jag fel, ? Omjag inte hörde fel, konkretisera den uppgiften med sakunderiagel som visar vaddel här skall gälla för någonling! Del är oerhört viktigt för oss. Jag baragjorde en snabb anteckning, men det är möjligt att jag hörde fel, och i så fallbehöver inte svara på frågan. Jagåterkommer till alt om vi vill vara realister i , så kan vi inte i ensådan här diskussion gömma oss bakom tankar och resonemang om planer,diskussioner om förberedelser osv. Det tror inte människorna på, när de villha jobb. Det finns ingen som får en timmes jobb genom att man sitter och gömmersig bakom ofullständiga vägplaner. Vi kan sätta i gång en rad objekt som herrDahlgren inle tror kan igångsättas , som inte finns med i dessa vägplanersom fastställdes här . Det gäller mängder av vägprojekt, men vi måsleha pengarna till dem för att kunna sätta i gång, och har vi den möjligheten,om inte och den övriga oppositionens förslag skulle vinnabifall. Jaglycker i äriighetens och sanningens namn att vill man dra bort möjligheter lillsysselsättning - det är det det är fråga om - för hundratals människor,möjligheler att få ell rejäll jobb, då skall man inte gömma sig i diskussionenbakom plantänkande, promemorior från osv. Då skall man fatta beslutsnabbt och se till att jobben kommer i gång. Del resonemang som ni här har förthittills har gett svar på en fråga: Det är omöjligt att bygga vägar medAMS-medel. Det skulle nämligen inte gå atl sätta i gång ett snabbt vägbygge,enligt vad sade, genom AMS om detta skulle gälla. Det måstefinnas färdiga, fastställda planer, det är kontentan Kan man på ett meradrastiskt sätt visa att man inte vill göra någonting för människorna? Jag kaninte finna det. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Kommunikationsministern frågar hänger ni upp er på den s. k.planeringen när del gäller dessa 200 milj. Ja, om man jämförkommunikationsministerns förslag med , förstår var och en orsakentill det hela. När icke kan klara ordinarie arbeie med den budget somföreligger utan del finns ell stört gap, så måsle det vara riktigt atl gevägverkel förord lill dessa pengar. Kommunikationsministernhar trots allt en väldig arsenal att använda sig av, om han vill göra detla ochom han har kraft nog att föra fram det i regeringen. Han kan peka påsysselsättningsbesväriigheterna i de olika områdena. Det har alltsåkommunikationsministern förmåga och möjligheter atl göra, och han kan på detsället tillfredsställa varje del av della land, om så skulle behövas. Närdel gäller broarna har vi ju kommit överens om alt , ifall denkommer till slånd, skulle avgiftsbeläggas. Moderata samlingspartiet har varitmed om beslutet att icke avgiflsbelägga , fast jag personligen har enannan uppfattning. I fråga om är del ju etl helt annal förhållande.Del måsle vara litet realism i själva problemställningarna, när man jämförbroarna och deras betydelse för den allmänna trafiken: turismen,ullandstrafiken, användbarheten av bron såsom sådan.