prot · FY0933 · 1975-12-31 00:00:00 — Om den gjorde det, skullesäkert andra sittande utredningar känna sig trampade pä tårna. Dessutomvill jag innerligt hoppas att förelagsskalteberedningen äntligen blir fri fråndet arbete med skatleflykt som man nästan bara har fått hålla på med hittills.Man har ännu knappast hunnit ens langera den egentliga företagsbeskattningensuppbyggnad, som väl ändå var det syfte som låg bakom tillsättandel avberedningen. Jagnoterar med stort intresse de förslag som statsrådet kommer att lägga fram ochsom baserar sig på RS-ulredningens betänkande. Omtaxeringen av olika kategorier skattskyldiga också gärna instämma i alldel är mycket värdefulla initiativ som har tagits . Del dröjde länge, men att del har kommit initiativ vill jag ingalunda förneka. ' Mensedan tror jag alt del vore värdefullt om statsrådet här gjorde ett meraklart och distinkt uttalande om all lagens regler skall gälla i sammaomfattning för alla kategorier. Det är dess värre så - jag säger det nu menskall inte upprepa del mera - all det inle gäller i dagens läge. Jag tror attdel har en väldig betydelse om det bara görs elt klart uttalande med denmyndighet som statsrådet besitter. Det finns nog anledning litet här och varalt se om sitt hus och verkligen länka efter om man har levt upp till detkravet överallt. Jaghar inle någon fruktansvärt stor önskan all åstadkomma detalj-granskning påvarenda punkt och jaga människor, jaga skatleflyktare. Statsrådet vel alt jaghar samma mening som han på nästan varenda punkt, tror jag, när del gäller dehär förslagen, som jag också har varit med om alt lägga fram, och jag tyckerdet är lyckligt att bil för bil ha kommit lill med problemen. Mendet är en sak, och den lämnar jag nu därhän. Del som jag närmast är uteefter är inte den frågan - den kan vi diskutera kanske, närRS-förslagel kommer - ulan just en likabehandling. Den kan leda i positivriktning för en del lika väl som den kan leda i negativ riktning för andra. Dessutomhoppas jag - och det gäller inle minst sådana avdrag som finns på många hålloch där det verkligen skulle behöva bli en generösare tillämpning för en heldel kategorier - all vi dessutom kommer all få etl skattesystem som i vafiefall i större utsträckning än del vi nu har kan vara självkontrollerande. Jagtror också alt del är möjligt. Jag skulle nog vifia uppmana interpellanten att hon i sin egenskap avledamot i företagsskatteberedningen verkligen energiskt driver de här frågornaom skalteundanhållandel inom den krets som vi kallar för juridiska personer.Del är alldeles odisputabelt förelag.sskat-teberedningens uppgift att behandlasädana frågor. Parallelltmed förelagsskalteberedningen arbetar en utredning med beskattningen avfysiska personer. Båda utredningarna är enligt direktiven ålagda att hållamyckel nära kontakt med varandra i siU arbete, och eftersom granskningen av dejuridiska personerna haren förbindelsesida lill "fysikerna" ordnas jusaken enklast genom en kontakt mellan de båda utredningarna. Vidarehar vi - det kanske också bör sägas i den här debatten - gjort en del sominnebär att det är lika lätt att via mer eller mindre underiigabolagsbildningar skaffa sig skattemässiga fördelar. Sedan något år tillbakagäller ju att förutsättningen för att få bilda bolag är alt man presterar eninsats av , under del alt del tidigare bara kostade . Det ärnumera också i lag förbjudet för ägaren av etl bolag all skaffa sig pengargenom lån i sitt eget företag. Detta var ju tidigare en skalleteknik - som detheter på fint språk - som tillämpades i ganska stor omfattning. Jagtror således all vid sidan om skattelagstiftningen har vi här genomförändringar i civillagstiftningen skapat ellbetydligl mera hållfasl nät, omjag får använda det uttrycket, . Iinterpellanlens senaste inlägg fick jag ju besked om att del är frågaom delta, alt ifall man ger en person som är rörelseidkare och driver enrörelse, oavsett vilken form den har, möjligheter att göra avdrag för denomkostnad i rörelsen som lokalen innebär - och lokalen kan ibland vara ett rumi det egna huset - borde det föreligga samma möjligheter för"fysikerna". Interpellanten har i båda sina inlägg framhållit alt delflnns lärare som har ell ganska regelbundet hemarbete, såvitt jag förstod, medalt rätta skrivningar och för det behöver disponera en del av sin privatalägenhet. I sådana fall borde del enligt interpellanten vara riktigt med eltavdrag. Del kan väl lyckas så. Men all jag inle är beredd all frankt förklaraatt den vägen är framkomlig beror helt enkelt på att del finns så många andrayrkeskategorier som är i samma situation. Om jag tar mina medarbetare ifinansdepartementet, flitiga och ambitiösa som de är och belastade med enormtmycket arbete, så släpar de ju väskorna fulla med sig hem varie kväll ochsitter föfiaklligen i sin lägenhet eller i sill hus och arbetar åfinansdepartementets vägnar. Del går förmodligen lill på precis samma säll ialla departementen, och likaså i våra domstolar och underrätter. Jag har en sonsom har gått den vägen, och nog släpade han med sig en förskräcklig mängd målhem och satt och knåpade med dem, han bodde hemma hos sinaföräldrar. På praktiskt taget vafie område finns det människor som på grund avambition eller på grund av arbetets natur inle bara låser dörren när dagen ärslut ulan tar med sig arbete hem för att hinna undan med jobbet. Och jag ärfaktiskt inle på det klara med om det där finns praktiska möjligheter all göraen distinkt gränsdragning. Jag har en känsla av att det är ell flytande då kommer in på. Därför är del inte så lätt att gå interpellanten lillmötes och utan vidare säga att den rätt som de juridiska personerna har kan manutan större svårigheter överflytta på den enskilde individen. Omtaxeringen av olika kategorier skattskyldiga Fru tredjevice talmannen (): Herr lalman! Helt kort: Beträffande della med avdragen går det naturligtvis lättall hitta många kategorier människor som inte alls har något behov av sådant avdrag.Vi sitter väl alla då och dä i en stol där hemma och läser in sådant som hörtill vårt arbete, och vi kan inte räkna med alt utan vidare få avdrag för det.Men de exempel som jag tog gäller inle bara att man kan få avdrag för den egnabostaden, utan man kan också få avdrag för den egna sommarbostaden, om man harvall den riktiga vägen för att yrka avdrag och föra böckerna. Och det är nästanoanständigt att sådant skall få fortgå. Sedanvill jag varna finansministern - det är kanske nyttigt all göra del i lid - föratt tro för myckel å den där ändringen om eget kapital i ellbolag. Om det nämligen är tillåtet att använda sig av apporlegendom när mansätter in pengar i sådana här icke-företag, som jag vill kalla dem, är detalltså möjligt att ulan större svårigheter placera såväl mattor som bilar ochannat lösöre i stället för kontanter. Sä lila inte för myckel på den ändringenur den synpunkten sett! Jaghar inte begärt att det här skulle göras några som helst generella, bindandeuttalanden som rör enskilda sakfall. Men jag tror all det vore nyttigt om detbara ströks under att man från de utgångspunkter som här har ventilerats villskapa ökad jämlikhet. Del vore inte så dumt. Och jag tror all det voretillräckligt, om finansministern bara klart sade ul del. Sedankommer jag inle att kunna lova all intensifiera verksamheten på detta områdeinom förelagsskalteberedningen, eftersom den redan har varit intensiv i tre år.Jag tänker nog att finansministern kan hålla med om att det nu är attvi börjar arbeta med det som vi egentligen skall syssla med. Del ena goda förskjuter inle del andra. Så länge som interpellanten ärotillfredsställd med möjligheten all genomföra en korrekt taxering förjuridiska personer vill jag envist fortsätta med alt uppmana interpellantenall använda sin energi - som är mycket respektingivande - på all hjälpa migatt sy till de sisla hålen i det här nätet. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om vägverketsplanerade omorganisation Herrkommunikationsministern erhöll ordel för alt besvara (vpk) anmälda interpellation, nr 29, och anförde; har frågat mig dels om blir i tillfälle attbehandla vägverkels planerade omorganisation beträffande landets indelning i arbetsområden,dels om jag är beredd all säga nej lill ceniraliseringsförslag som fär negativakonsekvenser. Fördriften av del statliga vägnätet är landet indelat i ca 280 arbetsområden.Indelningen i arbetsområden har i stort sett varit oförändrad ända sedanvägnätet förstatligades i böfian av 1940-talel. Endast smärre lokalajusteringar i indelningen har gjorts, exempelvis föranledda avlänsgränsjusteringar eller av att vägnätet inom ell område väsentligt förändratssåsom vid tillkomsten av en längre molorvägssträcka. Vägverkettillsatte i böfian av den s. k. arbelsområdesulred-ningen med uppgiftall utreda hur en rationell och effektiv drift av väg- nätet bör se ut och vilkaminskade kostnader som skulle kunna erhållas vid en bättre indelning av landeti arbetsområden. Ihöstas redovisade utredningen ell förslag till viss ändrad arbetsområdesindelning,grundad på samma principer för alla delar av landet. Förslaget bygger - ienlighet med verkets direktiv för utredningen - på i huvudsakteknisk-ekonomiska bedömningar. Förslaget håller nu på all bearbetas ochkompletteras inom . Därvid kommer man att ta hänsyn lill bl. a.regionalpoliliska och personalpolitiska aspekter. Delsålunda reviderade förslaget kommer att remissbehand-la, varvidverkets regionala organ, personalorganisationerna och berörda kommuner gesmöjlighet att framföra sina synpunkter. Delär sålunda ännu för tidigt att uttala sig om den närmare omfattningen och innebördenav en omläggning, vilken blir avgörande för frågan pä vilken beslutsnivåställning skall las. Hen LÖVENBORG (vpk): Jag ber all få tacka statsrådet för svaret på mininterpellation. I det här fallet har jag närmast varit ombud för en rad oroligamänniskor som har observerat alt något är på gång och som via hoppasfä elt klart besked. Statsrådetssvar får mig all tänka på det gamla talesättet "Det dunkelt sagda är detdunkelt tänkta". Men jag begär kanske för myckel om jag ställer krav omkristallklara deklarationer innan det reviderade förslaget är framlagt. norrbottniska glesbygderna och förmodligen också på annat håll är man räddför att den planerade omorganisationen genomförs på ett sätt som dels försämrarvägservicen, dels förstärker de regionalpoliliska problemen. I mininterpellation exemplifierade jag med den skrivelse som avsänts lill vägverketfrån Kolers arbetsområde i och i vilken man med skärpa vände sigemot en indragning av arbetsområdet. Man framställde där en indragning som etthot mot glesbygden, därför att en sådan också medför ett minskat antalarbetstillfällen, och det har man inte råd med i bygder som redan befinner sigpå gränsen lill vad som kan tålas. StatsrådetNoriing, som också representerar i , vet säkert vilkenaktivitet som har utvecklats i den s. k. Markbygden intill , där man enigtoch energiskt slår vakt om vägarbetsområdet med säte i . Personalen harvänt sig mol planer på indragning, och man har skrivit till slatsministern,kommunikationsministern och generaldirektör för alt påvisakonsekvenserna av en indragning. 1Moskosel, där en indragning av vägstaiionen också kan befaras, har en liknanderörelse uppstått. Jag nämner della bara som exempel. Del finns säkert mångaandra. I har man vid en byastämma gjort följande sammanfattning avnackdelar och fördelar med en indragning: Fördelarmedindragning av vägstalion: Inga. Medför sämre väghållning och ökadekostnader. En avflyttning av vägstaiionen skulle innebära enbefolkningsminskning med 50-60 personer av ett byacenlrum med 500 personer. Fördelarmed behällande av vägstaiionen: Då alla vägar i norra utgår frånMoskosel bör stationen placeras där för ernående av snabbaste möjligaarbetsinsats. Jagskall inle närmare gå in pä de enskilda fallen i sammanhanget utan nöjer migmed att vädja lill kommunikationsministern att mycket noga titta pä de förslagsom kommer. Delfinns en formulering i kommunikationsministerns interpellationssvar som jagfinner anledning att ta fasta pä, och del är där kommunikationsministern sägerså här: "Förslaget håller nu på all bearbetas och kompletteras inomvägverket. Därvid kommer man att la hänsyn till bl. a. regionalpoliliska ochpersonalpolitiska aspekter." Mendella är också en ganska tänjbar formulering. Den har säkert funnits i deflesta sammanhang där man av kortsynta ekonomiska skäl vidtagit åtgärder som påsikt har fått svåra konsekvenser för glesbygden. Därförvill jag ta mig friheten att pressa statsrådet litet längre om det är möjliglgenom all fråga mycket konkret: Kommer statsrådet alt motsätta sig enändrad arbelsområdesindelning i , där rent geografiska skäl, de storaavstånden, de klimatiska förhållandena, de regionalpoliliska hänsynen osv.sammantaget gör all del finns alldeles speciella motiveringar för alt behålladen nuvarande indelningen? Del är vissa svårigheter att lämna det svar som alldenslund del, som jag sade i milt interpellationssvar, harpågått en utredning som självt beslutat om och som dessutom inle harkommii längre än alt man skall påböfia remissbehandlingen. Sedan får vi bedömaom något i ulredningen kan siigas vara av sådant värde, sell från alla desynpunkter som vi här talat om. all del bör genomföras. Avmitt interpellationssvar framgår att arbelsområdesulredningen arbetat påuppdrag av och inte på regeringens uppdrag. Några direktiv har alltsåinte lämnats av regeringen. Men jag har inte kunnat undgå alt föfiautredningsarbetet, bl. a. genom de brev jag fåll från vägverkels personalsåväl i norr som i söder och dessutom genom påminnelser frän berörda kommuner iindragningshotade arbetsområden om den här utredningens existens. Därför trorjag mig kunna säga någonting trots all det här ligger på vägverkels nivå. Jaghar när jag fält förfrågningar framhållit att jag anser del vara nödvändigt allvägverket som elt naturligt led i sitt dagliga arbete studerar den egnaorganisationens utformning med hänsyn till den verksamhet som bedrivs. Detmåste ligga i bollen för allt fortsall resonemang. Alla inom måsleföfia med i samhällets och trafikens utveckling för att kunna skötaväghållningen på elt Irafiksäkerl och i övrigt rikligt sätt. Dessutom måslevägverket la hänsyn lill vad som kan vara rimliga kostnader. Sedanär det för mig också viktigt att säga att personalorganisationerna har hållitsfortlöpande informerade om den pågående utredningen. När utredningens förslagföreligger skall , som jag sade tidigare, bl. a. sända del tillpersonalorganisationerna för yttrande. Delta skall ske innan några beslut isinom lid fallas, och jag menar, , alt del garanterar fullständiginsyn för de anställda. Detär därför för tidigt att ullala sig om hur de olika länen evenluelll kankomma all beröras av utredningens arbete. Enligt min uppfattning finns det intenågon befogad anledning lill oro hos vägar-betarna i anledning av del som herrLövenborg och jag diskuterar . Någon friställning av personal inomvägverket har tidigare inte skett och är inle heller aktuell framöver.Personalfrågorna har alltid fån och måsle alllid fä en central plats vidbehandlingen av sådana här ärenden. Etlgenomförande av eventuella ändringar i arbeisområdesindelningen måste samordnasmed investeringar i vägslalioner. En eventuell indragning av ett arbetsområdekan i många fall samordnas med naturiig avgång av personal. Vissaövergångsformer kan dessutom bli aktuella, exempelvis all vägslalioner iarbetsområden som föreslås bli indragna bibehålls som fllialanläggningar. Isådana fall kan, såvitt jag förslår, en stor del av personalen bibehålla sinbostadsort. Några avskedanden av personal blir, som jag har sagt,självfallet inte aktuella. Detär riktigt, , att kontakt skriftligen har tagits i dessa frågormed såväl statsministern som mig. Som sade skall vi inle gå inpå detaljer, men med de anställda i de arbetsområden som nämnts har del alltsåförekommit en korrespondens som daterar sig från böfian av 1974. Jag tillåtermig all citera ur det brev som statsministern skrev lilltalesmannen för de anställda i . De sisla fyra raderna i brevet, somomfattade tvä A 4-sidor, löd; "Del är för oss i regeringen viktigt altservicen för glesbygdens befolkning inte skall försämras. Den skall, som vi iolika sammanhang uttalat, förbättras." Hen LÖVENBORG (vpk); Del finns ingen anledning lill oro bland vägverkels personal, sägerstatsrådet , och det bör väl noteras. Jag förstår att jag inle kanpressa statsrådet längre innan ulredningen är klar, men jag vill bara fästauppmärksamheten på att indragningar kan ske på många olika sätt. StatsrådetNorling talade om all inga avskedanden kommer alt göras; man kan länka sigandra former av personalminskning, bl. a. gen;)m naturlig avgång. Man kanskekan formellt bevara arbetsområden eller finna någon annan organisationsformsamtidigt som man stryper aktiviteten genom alt ulan avskedanden, genom den s.k. naturliga avgången, minska antalet anställda. Är del så del skall gå lill ärjag inle säker på att personal är särskilt entusiastiskt inställdlill del alternativet. Jagvill slutligen erinra statsrådet om att länsvägnämnden i harbeslutat att motsätta sig en indragning av arbetsområden och uttalat sig föralt vakanta platser återbesätts. Länets socialdemokratiska riksdagsmän haruppvaktats av slatsfiänarnas fackliga avdelning, som uppger sig ha fått fullförståelse för kravet på all ingen förändring av arbetsområden skall företas.Även , som inle var med vid del tillfället, tillhör de factoNorrbotlensbänken i och har alltså, tycker jag, dubbel anledning altta sig en extra fundera re när ärendet kommer upp lill avgörande. Iett brev lill en av opponenterna, i , skriver slalsrådelbl. a. föfiande; "Jag vill avslutningsvis säga all jag delar uppfattningenalt servicen för glesbygdens befolkning inle skall försämras. Den skallförbättras." Jagvill tolka della sä att slalsrådel Noriing kommer all motsätta sig enindragning av arbetsområden i . En sådan skulle nämligeninte förbättra servicen utan försämra densamma. Den får dessutomregionalpolitiskl negativa konsekvenser. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs och hänvisades Nr 20 till kulturutskottet Nr 23. såvitt avsåg punklen 4 i hemställan ochanslagsyrkandena avseende Bidrag till studiecirkelverksamhel (G 6). (G 7) och Bidrag lill uppsökande verksamhet påarbetsplatser m. m. (G 15), till utbildningsulskollet sann i övrigl tillsocialförsäkringsutskotlel Nr 29 och 44 tilljordbruksutskottet Nr 54 lill skalteulskoltel §8 Föredrogs och hänvisades §9 Föredrogs, men bordlades åter finansutskottets betänkanden nr 1-9.skalleulskollels belänkanden nr 5 och 6, lagulskoliets betänkanden nr 5-7,ulrikesuiskotieis belänkanden nr 1 och 2. näringsutskoltets belän-k:indc nr 8samt civilutskottels belänkanden nr 3 och 4. § 10 Föredrogs och bifölls inlerpellalionsframstiillningen nr 41. § 11 Anmäldes ochbordlades Proposilioner och skrivelse Nr 14 om statligt stöd tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m. m. Nr28 om ändring i lagen(1970:1028) om rikets mynt, m.m. Nr 30 omenergihushållningen m.m. Nr 31 med förslag lill lag om ändring iförordningen (1972:820) om skatt på spel Nr 32 om återvinning ochomhändertagande av avfall Nr 33 om anslag för /76 tillbyggnadsarbeten m. m. inom utbildningsdepartementels verksamhetsområde Nr 36 om ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m.m. Nr 41 om inrättande avhandelsprocedurrådel m.m. Nr 42 om anslutning till avtalet om etlinternationellt ener-giprogram, m. m. Nr 43 med förslag till lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskall och gåvoskatt Nr 47 om inrättande ochfinansiering av turistråd, m.m. Nr 49 om godkännande av konsortialavlal mellanstaten samt och om samarbeteför bedrivande av officiell provning av tryckkärl och stationära lyftanordningar,m. Nr 52 med förslag lill lagom tillfiillig handel Nr 55 om reglering avpriserna pä jordbruksprodukter, m.m. Nr 56 med förslag till lag om ändring iförordningen (1946:324) om skogsvårdsavgift Nr 64 med åierkallelse avproposition nr 2 i viss del §12 Anmäldes och bordlades betänkanden Nr 7 med anledning avmotioner rörande vissa kommunala frågor Nr 8 med anledning av motioner angåendelänsdemokrali Nr 9 med anledning av dels propositionen 1975:1, såvitt gälleranslag under verksamhetsområde för budgetåret1975/76 till presslödjande ändamål, dels motioner Nr 7 med anledning avmoiioner om slopande av beskattningen av fritt bränslefrån egen fastighet Nr 8 med anledning av moiioner om avdraget för väsentligennedsall Nr4 med anledning av motion om revidering avinkomstbegreppet för beräkning av ATP Nr 5 med anledning av moiioner om kommunallbosladsiillägg för folk-pensionärer Nr 6 med anledning av moiioner om samordningenmellan offentlig tjänstemans fiänsiepension och pensionsförmåner enligt denallmänna försäkringen m. m. Nr 3 med anledning av propositionen 1975:1 såviiigäller anslag lill kyrkliga ändamål jänne moiioner Nr 4 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller anslag lill vissa kulturändamål jämte moiioner Nr 5 med anledning av proposiiionen 1975:1 såviiigäller anslag lill plan-väsendel samt lill lantmäteri- och kariväsendel jänUemoiioner §13 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellalion somingivils till kammarkansliet Nr 42 av ()till herr utrikesministern om regeringens bedömning av PLO: I mitten av gjorde etl antalpalestinska terrorister etl väpnat angrepp mot ett hotell i centrum av TelAviv. Elt 15-ial människor lär ha dödats i de strider som föfide. Talesmänför al har tagit på sig ansvaret för angreppet. är den ledandeorganisationen i . är ledare för både al och . Arafathar tagit avstånd från terrorism. Attackenmot hotellet i avser bl. a. att försvåra en överenskommelse mellanIsrael och . PLO:s program bygger på att en judisk stal inte skall fåfinnas i . En uppgörelse om delar av mellan denna judiskastal och ser PLO som ett hot mot sin målsättning. Densvenska regeringen har del senaste årel gett stöd ål PLO.Man har bl. a. i FN;s generalförsamling röstat för en FN-inbjudan till PLO.Utrikesminister motiverade denna inbjudan på följande sätt iriksdagsdebatten : "Vår förhoppning är naturligtvis- alt PLO;smedverkan i generalförsamlingens debatt skall underlätta enfredlig lösning av ." Detär svårt att förslå hur stöd till PLO skall kunna "underlätta en fredliglösning". Den förhoppning all PLO övergettterroraklionerna som medel för sin politik har visat sig ogrundad. I ställetborde regeringen inse att stöd till PLO stärker de krafter i som villförhindra fred. Delär just nu utomordentligt viktigt all så många länder som möjligt uttryckersympati för de politiker och grupper som allvarligt strävar efter en fredlig lösning avkonflikten i . Därför bör regeringen så snabbt som möjligt laavstånd från PLO:s målsättning och metoder. Det bör ske i riksdagensutrikesdebatt . Molbakgrund av den anförda motiveringen hemställer jag om kammarens tillstånd alltill herr utrikesministern fä ställa föfiande frågor: Hurbedömer regeringen avsikten med den terroraklion som genom fördes mot elt hotell i ? Påverkardenna aktion regeringens bedömning att stöd till PLO kan "underlätta en fredlig lösning av "? § 14 Meddelande om frågor Meddeladesatt föfiande frågor framställts a den II mars Nr114 av (vpk) lill fru statsrådet om vidgad rätt all underarbetsmarknadsutbildning vara ledig för vård av sjukt barn; Kursdeltagare som går på arbetsmarknadsutbildning(AMU) kan ej få ersättning från för all vårda sjukt barn.Orsaken till della är att utbildningsbidraget inle räknas som inkomst avförvärvsarbete. Utbildningsbidraget utgör inte heller sjukpenninggrundande inkomstav samma skäl, enligt SFS 1962:381 (3 kap. 5 §). Densom går på AMU och har sjukt barn hemma som behöver vårdas får ulnylfia s. k.ea-dagar (enskild angelägenhel= ea). Sådana ea-dagar kan utgå under tvåutbildningsdagar av bevifiad utbildningstid, således högst 24 dagarper år. Under dessa ea-dagar utgår oavkortat utbildningsbidrag. Ea-dagarnaräknas på samma sätt som siatsfiänstemäns semester.