prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — är fria frän arbetsgivaravgifter 7 protokoll 1975/76. och attkapitalavkastningen alltså kan vara . Del behövs ell jättelikt egelkapital för att man skall få en avkasining på . HenSUNDKVIST (c): ledamöler i skalteutskoltet slår hell re-servationslösibakom del betänkande vi nu behandlar, och det kan därför finnas anledning attför klarhets vinnande göra några kommentarer frän vår sida kring deltabelänkande. Redannär den allmänna arbetsgivaravgiften infördes krävdes från cenlerns sida altdel skulle göras en allsidig utredning om hur en skatt av detla slag egenlligenverkar på olika områden. Det är ett krav som vi återkommittill - senasl skedde det genom en reservation . Vihar inte på något sätl gett avkall på utredningskravet. Däremot har vi numerainte nägon anledning all begära en speciell utredning om den allmänna arbetsgivaravgiftensverkningar därför att dessa kommit att las upp i olika utredningar. Närvi i höslas här i behandlade ett liknande motionspaket som det vi nubehandlar kunde vi även den gången åsladkomma ell utskottsbetänkande i fullenighet Just med anledning av all förelagsskatteberedningen hade fått enmycket stor del av motionerna för övervägande. Den kommunalekonomiskaulredningen har också fått i uppdrag all utreda vilka verkningar somarbetsgivaravgiften har för kommun och landsting. I ulskottsbeiänkandet sägsdel inledningsvis: "Delöneanknulna arbetsgivaravgifternas ökande andel av statsinkomsterna harnaturligt nog också medfört ett ökat intresse för dessa avgifters konstruktionoch verkningar, vilket också tagit sig uttryck i all anlalel molioner i sådanafrågor ärligen stigit." Detlaär nalurligtvis rikiigi konstaterat av utskottet. Men alt vi har fått alll fiermolioner år beror också pä all arbelsgivaravgifterna ochsocialförsäkringsavgifierna allteftersom de har stigit har kommit alt ställalill alll slörre bekymmer och svårigheter, vilket alltmera kommil i öppen dag. Jagtänker på egenavgiften för arbelsgivarna, som naturligtvis kommit all blialltmera beiungande allteftersom den stigit procentuellt sett. Här har vi detbekymmer som i pekade på, nämligen all man inle fär göraavdrag i rätt tid och på rätt slälle, vilket belyder all egenavgifien blironödigt hög. Avgifternahar också varit betungande för många organisalioner. Utskottet har tidigaresagt att man då fär ge organisationerna lilel större statsbidrag. Ja, men detär många organisalioner som blir drabbade men som inle fär statsbidrag. Det harockså varil bekymmer för kommunerna. Fräncenterns sida är vi beredda att avvakla det utredningsarbete som pågår. Om delinte visar sig att man där kan åstadkomma de förbättringar och de klarläggandensom krävs för denna form av skall så får vi åter- komma i vid ettsenare lillfälle. Lälmig slutligen, herr talman, beröra frågan om arbetsgivaravgiften ochstödområdena. Detvar en kompromiss som vi åstadkom i när vi sänkte denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet. Från cenlernssida har vi - i motsats till socialdemokralerna - sell del naturligt allanvända denna beskattning också som elt stimulerande medel och audifferentiera den , exempelvis i olika konjunkturlägen. Vianser för vår del att det kan bli akluelll alt komma lillbaka till jusl dennafråga när vi kan göra säkrare konjunkturbedömningar än vad vi kan . Jag har ingel annatyrkande än om bifall lill utskottets hemställan. HenWÄRNBERG (s) kort genmäle: Det som föranledde mig att begära ordel var behovet att klarlägga någotsom sade och som också förekommit tidigare i debatten. Mansäger all arbetsgivaravgifterna liksom även de sociala avgifterna i övrigt ärför höga för en egenföretagare jämfört med dem en arbetsgivare har att erläggaför sina anställda. Då kan del sägas alt vi lidigare har resonerat omarbetsgivaravgiften på 4 96 och alt del där redan har blivit en mer äntillräcklig kompensation genom de . i botten som är fria. När delgäller den höga socialavgiften, med avgift på avgift som ger ell nägol för högtunderlag, skall vi vara på del klara med all den också motsvaras intill 7,5gånger basbeloppet av för höga förmåner när man får ut sin ATP-pension, sinsjukförsäkring eller vad det kan vara fråga om. Här finns alltså ensammankoppling mellan den höga avgiften och upp till 7,5 gånger basbeloppel avförmåner. Vihade samma förhållande beiräffande ATP när della genomfördes och man menade all en tredjedel avföreiagarinkomsten var någon sorls kapilalinkomsipä vilken det inle skulle ulgå avgift, men dä ville företagarna ta med denkapitalinkomsten för all få den höga ATP-pen-sionen. HenSUNDKVIST (c) kort genmäle: Det finns ingen anledning att ta uppnägon ytterligare diskussion jusl pä den här punkten. Jag förutsätter allförelagsskatteberedningen ser över dessa frågor och beaktar de härsynpunkterna och att det kommer förslag . i (fp): I motionen 702 har och jag yrkat på en nedsättning avarbeisgivaravgiften inom norra , närmare besläml inom ochTanums kommuner. Orsaken är all detta område befinner sig i stora svårigheter.Det behövs ca 1 000 nya jobb fram lill 1980 för alt man skall kunna behålla ennågorlunda oförändrad befolkningsnivä i området.Del är dessulom ett område där man av miljöpolitiska skäl styr bort mycket avden industri som skulle vilja etablera sig där. Då tycker vi att det ärsjälvklart att staten har elt alldeles särskilt ansvar för alt se till alt detskapas sysselsättning i området. Jaghar viss förståelse för de argument som framförts i skatleuiskotiet om att vibör avvakla utredningen om stödområdets omfattning osv. Jag lycker dock att detär naturligt att jusl ell sådant område, frän vilket staten styr bortverksamhet som skulle vilja ligga där, hänförs till det inre stödområdet. Idet här fallet kan man också hävda all molsvarande yrkande bör gälla ,och det kommer au närmare yttra sig om. Jag har ingel särskilt yrkande utan förutsätter att ochberörda utredningar kommer att arbeta hån för att lösa problemen i norraBohuslän. Hen i Boriänge(vpk): Mom. 3 i skatteutskouets hemställan gäller inle bara den allmännaarbetsgivaravgiften. Föruiom all kommun och landsling skall slippaarbetsgivaravgiften krävs i motion 1975/76:171 också en extra skatt på bolagenför att täcka de ulgifter i kommunernas ekonomi som gäller i första handpersonalkostnaderna för barnstugorna och kosinaderna för pensionärernasbostadstillägg. Årefter år avslås kravet på slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften förkommun och landsting av på hemställan av skalteutskoltet medhänvisning till den kommunalekonomiska utredningen, som har arbetat i femår. Man använder också ett annal argument, och del är att inga nya synpunkterframkommit i den här frågan. Jag kan förslå alt skatteutskottet, efter silt resonemang,inle kan se några förändringar. Skalleutskouet har tydligen godkänl attinflations- och skat-lelavinen skall rulla vidare. Del har inle skell någraförändringar i den lavinen. Men den objektiva verkligheten för kommunerna ärinte sådan all man kan godkänna skatte- och inflaiionslavinen, för allakosinader ökar Ju . Del är elt stort problem, och den enda lösning som stårkvar är att öka skatterna och taxorna. här lägel finns det inget annat för kommunerna au göra än att höja skatteroch taxor. Det är väl nonchalant att inte göra något åt detta problem, trotsatt man känner till det. Som vi vel har del åstadkommits provisoriska lösningari fråga om den statliga skallen i avvaktan på en slullig lösning. Varför skerinte samma sak på det kommunala området där problemen uppenbart är svåra? Denöverenskommelse som träffades mellan regeringen ä ena sidan och och ä andra sidan gällde åren 1976 och1977. Överenskommelsen innebar att man bara i tvingande fall skulle höjakommunal- och landsiingsskaiierna med . under den liden. Men vi vel allnäsian alla landsting har höjt skatten liksom en betydande del av kommunerna.Uppskattningsvis har inlecknals redan detförsta året. Den genomsnittliga skatleutdebiteringen ligger väl . Denkompensation på 1 200 milj. kr. som beslöts i samband med överenskommelsenmellan regeringen. och visar siginte räcka till. Därför har kommunernas budgetarbete präglats aven otroligt stor återhållsamhet när det gäller utgifterna. Del har gått ul överkommunernas och landslingens socialt betydelsefulla uppgifter. Det har betytten försämrad service. Mankan slå fasl att oron är stor på detta område. Kommunal- och landstingsskattentillsammans med mervärdeskatten är de skatter som drabbar arbetarna hårdast.Varje skatteökning är detsamma som en lönesänkning. I den statligaskatteomläggningen inräknas nämligen löneökningarna. Lönearbetarnas storaskattebörda har naturligtvis också sin orsak i den snedfördelning som råder iskattehänseende mellan arbete och kapital. Låg- och mellaninkomstgrupperna harJu inga möjligheler lill generösa avdrag i sin deklaration. Sådana avdrag är istället förbehållna - om de nu skall anses som en förmån - höginkomsttagare ochbolag. Momsökningar och kommunalskatlehöjningar blir särskilt beiungande förlåg- och mellaninkomstgrupperna. Detfinns exempel på hur snett det kan slå. Man kan exempelvis se hurskattebördorna är fördelade mellan arbetare och bolag i mitt län. För fysiskapersoner ökade skattebördan i länet frän till 1975 med ca200 milj. kr. För bolagen däremot minskade skallen under samma lid med 12 milj.kr. från en redan låg nivå och var 63 milj. kr. Bolagen bidrar med bara5,5 96 av hela skallebördan till kommun och landsting. Taxeringsåret1975 var bolagens skaller lill kommun och landsting skandalöst låga. Trots attderas vinster ökade sä minskade deras skatter. Här skulle exempel kunna gesäven frän andra län. , ett av de allra största bolagen,minskade sin skalleandel lill kommun och landsling i tre kommuner - ,och - med 8 milj. kr., frän 20 milj. kr. lill 12 milj. kr.Gränges AB i minskade sin skatt från 3 milj. kr. till 1 milj. kr. ochASEA i samma kommun från 2,4 milj. kr. till 0,8 milj. kr. Det finns en radexempel pä sådana minskade bolagsskatter. Var finner vi då orsakerna? Jo, 1975 varfondavsättningarnas är. Till arbelsmiljöfonden avsattes ca 2,3 miljarderkronor och till den särskilda investeringsfonden eller sammanlagtca . Om man räknar med en utdebiteringpå , så uppgår kommunernas minskade inkomster lill ungefär 950 milj. kr.Den summan skall jämföras med den kompensation som kommunerna fick i sambandmed skattestoppsöver-enskommelsen. Kompensationen uppgick ju till 1 200 milj.kr. Det illustrerar också att inle har hjälpt kommuner och landslingpå elt tillfredsställande sätt utan i stället stjälpt dem. Under högkonjunkturenoch de feta vinsternas år inrättades dessa fonder för avskrivning. Medbävan ser man fram mot taxering. Vi vel redan bolagens redovisaderesullal. Vi kan se pä ulvecklingen av vad bolagen har betalat i landstings-och kommunalskatt i elt län. Jag lar det län jag själv tillhör. Man betalade 1971, 5 96 1972, 5 96 1973, 1974 och 1975. 1975 var man alltså lackvare fondavsättningarna lillbaka lill den låga siffran. kan inte trolla fram nya pengar. Därför är frågan hur fördelningenav kommunal- och landstingsskatterna skall vara mellan kapital och arbete.Bolagen, de stora förmögenhetsägarna och höginkomstlagarna måste belala mer ikommunal- och landstingsskatt. På annat sätt kan man inte garantera och klarade framtida gigantiska uppgifterna på kommun- och landstingssidan, som befinnersig i en uppenbar kris. Vi kan f n. skönja en social nedrustning. Hur skall viklara sjukvårdskrisen, som nästan alla partier talar om? Hur skall viundvika elt besparingsprogram som är liktydigt med elt nedrustningsprogram? Hurskall vi kunna utveckla den kommunala servicen och den viktiga delen ombarnomsorgen? Hur skall kommunerna kunna ge en effektiv kultur- ochfritidsservice? Svarei är alt man måste omfördela skattebördan. detla läge hell enkelt hänvisa till kommunalekonomiska utredningen är att tamycket läll på frågan. Konsekvenserna av all man skjuter problemen framför sigär att man den närmaste liden lägger bördorna på lönearbelarna. Därför förordarvpk liksom lidigare elt statligt överlagande av personalkostnaderna förbarnstugorna, elt statligt grundbidrag till pensionärernas bostadstillägg ochen befrielse för kommunerna från skyldighelen all erlägga den allmännaarbeisgivaravgiften. Vi anser att detta är möjligl trots de sittandeulredningarna. Del är fråga om kostnadskrävande områden för kommuner ochlandsting. Skulle man kunna lätta på kosinaderna för kommuner och landsling pädessa områden, skulle man möjliggöra en ulbyggnad av den kommunala servicenulan betungande kommunalskatlehöjningar. Ävenövriga salsningar på delta område bör enligt vår mening finansieras genom enexlra bolagsskatt. Del är särskilt motiverat med hänsyn lill del slorainkomstbortfallet för stat och kommun genom de avdragsregler som i och medfonderna har införts på senare lid. En extra bolagsskatt finner vi vara möjligatt införa trots pågående utredning. Därför, herr talman, yrkarjag bifall lill motionen 1975/76:171. Hen HENMARK (fp): har sina speciella problem genom sitt geografiska läge. Del ärinlemmat i det allmänna stödområdet . Vid upprepade tillfällen hardet yrkats att skulle tillföras del inre stödområdet. Sä haremellertid ännu inle skett. Enligt vad som har uppgivils för mig pågår nu enöversyn av gränserna mellan inre och yllre stödområdet. Men det är egentligeninte detla del är fråga om . Man kan emellertid intebortse frän all Golland har sä pass speciella problem genom siltgeografiska läge all alla ålgärder som kan göras för all slödja dess näringslivär befogade. Jagkan påminna om den inverkan som frakterna har. Även om vi här i hargjort ansträngningar för all jämna ut skillnaderna, är det gotländskanäringslivet ändå inte likställt med företagen på fastlandet. Jag kan ocksåpåminna om att elkraften är ungefär dubbelt så dyr på Golland som den är päfastlandet. Alll della gör Ju att särskilda åtgärder borde vidtas för altstödja näringslivet pä . Staten måste gripa in mer. belänkande som föreligger behandlas en molion med som förstanamn - den är också undertecknad av represenlanler för moderala samlingspartietoch - där det föreslås att företagen på skall fåarbetsgivaravgiften sänkt till 2 96, i likhet med vad som f n. gäller inom inrestödområdet. Detla förslag har inte vunnit gehör, och folkparliels representanti skalleutskottet har i ett särskill yttrande förklaral all han inle anseiisig böra yrka bifall till motionen, av det skälet att det nu pågår en översynav gränserna mellan det inre och det allmänna stödområdet. Om tillhörtinre stödområdet hade man där självfallel fått avgiften nedsatt, vilket varillill gagn för näringslivet. Jagkan i detta sammanhang nämna att är föremål för försöksverksamhetockså när det gäller lokaliseringsbidrag, och där har man jämställt medgränsområdena mellan inre och allmänna stödområdet i andra delar av landet.Det är sålunda tydligen fulll medgivet alt behöver ha ett slarkare slödän del allmänna stödområdets näringsliv fär. Jagskall inte nu ställa någol yrkande, men jag vill påpeka att den molion somväckts inte saknar motivering, utan det finns starka motiv för att iett tidigt skede stöder näringslivet på denna vackra men pä grund av detgeografiska läget utsatta ö. Vi bör slödja Gollands näringsliv så att det kanblomstra i stället för alt tyna. Om vi inte gör del, blir samhällets kostnaderstörre än de eljesl behövde vara. Överläggningen var härmedslulad. Mom.1, 2.1 och 2.2 Kammarenbiföll vad utskotlel i dessa momenl hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegäri votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 42 mom. 2.3 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-proposilionen. Dä herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 171 av herrHermansson m. fl. och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begäri votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skalleutskoltets hemställan i betänkandet nr 42mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionennr 171. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resullat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Boråsbegäri votering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller skalleutskoltets hemställan i belänkandet nr 42 mom. 4.1 rösiar Ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i och . Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 89 ledamöler ha röstat förja-proposilionen. Då i begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan i Boråsbegärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 42mom. 4.3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:10 med anledning av svenskadelegations berättelse om rådets första extra session 1975 1975/76:11 med anledning av proposilionen1975/76:115 om godkännande av ändring i 1975/76:26 med anledningav motion om rätt till sjukpenning för intagen iungdomsvårdsskola 1975/76:27 med anledning av motioner om beräkning avsjukpenning Kammarenbiföll vad utskotten i dessa beiänkanden hemställt. Fördelningenav läkartjänster mellan olika verksamhetsområden § 14 Fördelningen avläkartjänster mellan olika verksamhetsområden Föredrogs socialutskottets belänkande 1975/76:29med anledning av motioner om tillsättning av s. k. AT-tjänsier samt fördelningav läkartjänster mellan olika verksamhetsområden. HenKARL i (fp): I en motion, nr 1225, aktualiserar jag sjukhusläkarnas arbetsvillkor,eller arbetsbörda om man vill uttrycka det så. Jag pekar på att - trots allavsevärda skillnader i arbetsbelastning mellan olika medicinskaverksamhetsområden varit kända -hänsyn inte har tagilstill dessa faktorer i den cenlrala fördelningen av specialistläkartjänster.Sjukvårdshuvudmännen på lokal nivå har sett med oro på svårigheterna förpatient vården, som bl. a. den bristande specia-listläkarbemanningen vid vårasjukhus medför. Jag framhåller i molionen alt sjukhusvården måste tilldelasspecialisttjänsler i en sådan omfattning all inle patienternas säkerhet,värdkontinuilelen och arbelshygienen på grund av alllför stor arbetsbelastningåsidosätts. Imotionen framhålles alt man, även vid planering av fortsall vidareutbildningav läkare, har visal stor återhållsamhet med tilldelning till sjukhusvården avblockförordnanden för specialistutbildning. Med detta som bakgrund harföreträdare för sjukhusvärden uttryckt farhågor för en framtida brist pä bl. a.kirurger och ökande svårigheter med rekryteringen framför allt lill de mindresjukhusen. Delhar skett en belydande utbyggnad av den öppna allmänläkarvården, och dennamotion var verkligen inle avsedd att ifrågasätta en fortsatt rask sådanutbyggnad. Inom mitt parti, folkparliel, är vi förespråkare av vad vi benämnerhusläkarsyslemet. Den bedrivna öppna värden har inte inneburit ensådan avlastning av sjukhusens mottagningar och värdavdelningar som man hoppatspå. Tillströmningenav läkare till den öppna vården utanför sjukhus har medfört en förbältring avöppenvärdsläkarnas arbetsförhållanden. Veckoarbetstiden för dessa är ide flesia fall obetydligt . Jour- ochberedskapsbelasiningen är måttlig och överlidsul-taget ringa. Den successivaarbetstidsförkortningen som genomförts i takl med välfärdssamhällets ulvecklingoch som 1971 manifesterades i den nya arbetstidslagen har emellertid för storagrupper offeniligan-siällda läkare inte kunnat lillämpas. Läkarbrisl ochallmänhelens växande behov av dygnel-runt-service i sjukvården är faktorer sombl. a. bidragii lill all konservera arbetstider som för stora grupper avsjukhusläkare går långt utöver vad som anses vara rimligt ocharbetshygieniskt försvarbart. Offentliganslälldaläkare är genom överenskommelse i kollektivavtal helt eller delvis undantagnafrån arbetstidslagen. Arbetstidslagens begränsning av veckoarbetstidens längdtill 40 limmar gäller inte för läkare. För många av deoffentliganslällda läkarna förekommer i stället individuell arbetstid utöver40 timmar , s. k. särskild arbetstid. 40 limmar plus denna särskildaarbetstid ulgör läkarnas fastställda arbetstid. Nägon maximiregel för läkarnasfastställda veckoarbetstid flnns inte. Ettsärskill avsnitt i min motion redovisar resultatet av arbetstidsundersökningarganska utförligt. Jag skall inle trötta kammarens ledamöter med detta. Det börräcka med att konstatera alt enligt dessa undersökningar är lolalatjänstgöringstiden inkl. all jour och beredskap för t. ex.överiäkare i aneslesiologi, infektion och klinisk kemi. Överiäkare ibarnmedicin har , allmän internmedicin 92 limmar ,allmänkirurgi , ortopedisk kirurgi ,gynekologi- och öron- näs- och halssjukdomar . Motsvarandenoteringar för distriktsläkare är . del kompenseras arbetsinsatserna under jour och beredskap med tjänslefrihetunder . Denna omfördelning av arbetstid från obekvämtid till dagarbelslid sker timme för limme och innebär inle någon faktiskreduktion av den genomsnittliga, utförda arbetstiden. Delta innebär att mängdenograverad fritid för vila och re kreation varierar kraftigt mellan olikamedicinska verksamhetområden. Den s. k. jourkompensalionsledigheten ulgår oftaförsl förflutit efter del aktuella arbetspasset.Sammanhängande arbetspass, bestående av en full arbelsdag följd av en journaltoch med direkl övergång i en ny full arbelsdag, är fortfarande vanliga förläkare vid de flesta sjukvårdsinrättningar där akutsjukvård bedrivs. Stördnattsömn och bristande sömn medför sömnunderskott som ackumulerat under längretid kan innebära en ren hälsorisk. Sömnbristens verkningar är väl kända. Dessaförhållanden har ägnats stort intresse i den psykologiska litteraturen.Försökspersoner som utsatts för sömnbrist uppvisar minskad förmåga tilluppmärksamhet, minskad koncentrationsförmåga saml sänkt förmåga alt lösaförelagda problem. Redan efter med nedsatt antal sömnlimmar uppträderdessa rubbningar. Föruiom dessa funktionella slörningar, dvs. nedsatt förmågaall ulföra förelagda uppgifier pä ett tillfredsställande sätl, medför sömnbristockså psykologiska effekler. Ökad irrilabililet, överkänslighet för kritik ochkänsla av depression har bl. a. noterats i redovisade försök. Försökspersonerna- amerikanska underläkare - noterade också overklighetskänslor, alt man kändesig stå uianför vad som hände, all man blev likgiltig för patienternas problemoch hur det gick för patienterna. En del av försökspersonerna anmälde ocksåstörningar i närminnesfunktionen. Dessaförsökspersoners erfarenheter kan verifieras av de flesia läkare som harerfarenhel av akutsjukvård .