prot · FZ0930 · 1975-12-31 00:00:00 — Då kan det röra sig om beredskapsarbeten och omomskolning av dem som mister sina jobb. Många kommer inte att kunna placeras ivare sig det ena eller det andra utan kommer alt slås ut av den kapitalistiskauislag-ningsmekanismen. Sjukskrivningar på grund av nervbesvär samt förtidspensioneringarblir i regel resultatet. Det är det enda som väntar de svårplacerade. Mångakommer att tvingas bryta upp från samhället och söka jobb på andra håll. Detskapar naturligtvis stora problem, och det är ingen lycklig lösning. Skallregeringen skaffa en ersättningsindustri? Det kan man också tolka in i svareiall så kan bli fallet. Vad händer då? Det kommer atl kosta samhället myckelstora pengar i form av lokaliseringsstöd, utbildningsbidrag och andrabidragsformer som ett nyeiablerat företag kan utnyttja. Del kan t. o. m. gå sålångt atl PLM själv kan utnyttja detta för eiablering av återvinningsindustri iSurte. Det har faktiskt varit på tal sedan man ställt både de anställda ochkommunen inför etl faktum och en katastrof Medstor välvilja kan man också tolka svaret så att om del inte går på annat sättatt rädda sysselsättningen för de 630 arbetare, som hotas av avsked och arbetslöshet,kommer samhället alt gå in och ta över produktionen. Det är en, som Jag nysssade, välvillig tolkning. Men det är den lösningen som arbetarna hoppaspå. De har helt naturiigt tappat alll förtroende för PLM och dess ledning.Arbetarna vid glasbruk har också i sitt meddelande till pressen,som jagtidigare citerade, klart uttryckt denna mening. Jag skall återigen citera: "Mankan inte i längden ersätta basindustrier med beredskapsarbeten. Del måste blielt slut på företagens utlandsinvesteringar och kapitalflykt. Samhället somhelhet och Ale kommun i synnerhet har inte råd atl förlora en industri av Surteglasbruks typ. kommer om PLM får råda att förvandlas frånidyll till ett spöksamhälle. Det får inte ske. Vi kräver av och regeringenatt de garanterar vår fortsatta anställning vid glasbruk så att ingaavskedanden kommer att ske, genom att staten lar över driften vid Surteglasbruk. anser vi alt staten skall ta över hela glasindustrin iSverige, som hotas av multinationella förelagsprofitintressen samt kapitalflykt. kunna vara en början produktion inom förpackningsindustrin som främst såg till miljö- ochsamhällsintresset, i stället förati som styras av monopolbolagenshämningslösa profiljakt." Jagvill bara ställa frågan till industriministern: industriministernarbetarnas uttryckta mening? I så fall är vi helt överens. Jag instämmer i ochvill ytteriigare understryka rikligheten och del berättigade i arbetarnas kravpå elt samhälleligt övertagande. Förutsättningarnaför den svenska glasinduslrin kan inte betraktas som negativa. Om man följer deråd som arbetarna vid glasbruk gett, skulle nuvarande produktion kunnaökas på bekostnad av annan miljöfientlig förpackningsindustri. Det skallheller inte bortses från att del importeras väsentliga mängder engångs-och relurglas som med fördel skulle kunna framställas här i landet och då istatlig regi. Del är ytterligare elt skäl för alt samhället borde ta över ochäven här gå in med styrmedel. FruRADESJÖ (s): Jag vill bara helt kort gå in i den här debatten och slå fast att Alesocialdemokratiska arbetarekommun och Ale kommun är helt överens med regeringeni handläggningen av frågan om nedläggning av glasbruk. Jag vill därmed tatillfället i akt atl läsa upp valda delar av ell uttalande som antogs av Alesocialdemokratiska arbetarekommun vid ett möte : "PLM:shandlande i visar en kortsiktig planering, styrd av privatavinstintressen, som ej är förenlig med det samhällsintresse som måste varavägledande för svenskt näringsliv. PLM:s agerande är klara argument i kampenför ell samhälle uppbyggt genom den demokratiska socialismens väg, där enplanmässig hushållning är ett nödvändigt medel. PLMhar också gett argument för det rikliga i att lagar stiftas som ger de anställda rätt till all den information som är nödvändig för atl kunna delia i viktiga beslut som rör företagel. Även när del gäller frågan om lagstiftning som gör det möjligt för kommunerna att få full insyn i privata företag som är vikliga för den kommunala planeringen har PLM gett klara argument.- Alearbetarekommun kräver atl PLM visar samhällsansvar och genom ersättningsindustriskapar nya fullgoda arbetstillfällen i samma takt som man friställer frän SurteGlasbruk. I den mån tillfredsställande garantier ej lämnas för detta,accepterar inte Ale arbetarekommun all PLM låser mark, bosläder och andralokaler så att andra industrier förhindras alt etablera sig i ." Dettaär vad Jag ville tillägga i den här debatten angående PLM:s agerande vid denaviserade nedläggningen av glasbruk. Omåtgärder för att säkerställa driften vid , och Limmaredsglasbruk Jag skulle kunna instämma med och det uttalande som ärgjort, men låt mig anföra etl par synpunkter i anslutning till . Jaghar självfallet ingen anledning att på något sätt uppträda som försvarsadvokatför PLM. Jag kan dock inte bortse ifrån vissa fakta som har presenterats. Dethar i PLM:s promemoria kring nedläggningen i sammanfattningen anförts, attproduktionskapaciteten vid de tre svenska förpackningsglasbruken överstigeravsättningsmöjligheterna med ca 300 miljoner enheter. Produktionsapparatenmåste därför dimensioneras ned Omåtgärder för att säkerställa driften vid , och Limmaredsglasbruk med ca en tredjedel. Iprotokollet för sammanträdet med samrådsgruppen, där företrädare för företagsledningenoch de anställda och även en representant från LO deltog, säger man, attsamrådsgruppen är i princip enig om att ur förelagsekonomisk synpunkt det ärriktigt all upphöra med glasiillverk-ning vid ett av de tre glasbruken jämförtmed atl långsiktigt arbeta med reducerad kapacitet vid samtliga bruk. Sunesrepresentanter uppträdde där som reservanter och ansåg atl man borde försöka enneddragen produktion vid samtliga tre bruken. Det är inte en diskussion omkring detta jag vill ta upp, utan delstrukturproblem som man uppenbarligen slår inför. Med all välvilja motöverlagandet från andra företag eller från statens sida kommer vi inte förbiomfattningen av konsumtionen och därmed också ett rättande av produktionen. Vikan diskutera om åtgärder från företagets egen sida medverkar. Företaget haranfört en del beslut som fattats på förpackningsindustriområdet. Men vad vi harall hålla oss till är att man uppenbariigen inte kan fortsätta att produceraglasenheter i den omfattning man gjort , ulan måste minska med 300miljoner enheter. Hurskall då denna diskussion föras? Där delar jag den uppfattning som framkom iden upplästa resolutionen och mening att det skall vara enordentlig informalion. Det skall vara en ordentlig diskussion inomförelagsledningen med de anställdas representanter om vad man gör i detaktuella läget. Det är där vi ställer anspråket på företaget atl informationenskall vara tillfredsställande, att diskussioner skall föras på ell sådant sätl attde anställdas uppfattningar inte bara kommer fram, ulan nogsamt beaktas innanman fattar beslut. Både arbetsmarknadsministern och jag ser del i första handsom en skyldighet för företaget alt i den mån man inte kan fortsätta medproduktion av de artiklar man nu håller på med, skall man undersöka möjligheterför annan produktion för att garantera sysselsättningen. Enligt vår mening ärdet förelagets oavvisliga plikt att gå in i en sådan debatt. Jag tror ocksåatl de anställda skulle haft mycket atl bidra med i den diskussionen. Jaghar Ju varit med om åtskilliga diskussioner kring eiableringar ochlokaliseringar. Jag vill hävda att med ansträngningar bör man kunna finnaetableringsobjekl som man kan överta för att ingå i den verksamhet som manbedriver. Jagdelar uppfattning atl PLM nog har de ekonomiskaförutsättningarna att skapa en sådan trygghelsgaranti för sysselsättningen,även om det kommer atl bli inom annan produktionsverksamhet än den man i nuetbedriver. Anser man sig inte orka med det ensam, slår vi öppna för diskussionerom hur vi skall kunna medverka. Det är detta såväl arbetsmarknadsministern somjag givit uttryck för när vi säger att del är självklart atl delokaliseringspolitiska och andra resurser vi har till förfogande skall kommatill användning i syfte att så långt möjligt är trygga sysselsättningen för deanställda. Detta betyder ju oändligt myckel inte bara för de anställda, ulanockså för kommunerna, för de anställdas familjer ochför hela regionen. Jaghoppas att inte sista ordet är sagt från företagets sida i detta avseende. Vikommer att delge företaget den uppfattning regeringen har om del ansvar man börta på sig i en situation som den nuvarande. Jagerinrar om problemet Cementa och diskussionen kring nedläggningen i Hällekis.Där gick vi in i en diskussion och avtalade att ingen nedläggning fick beslutasförrän man var överens om ersättningsindustri - en fråga som är på väg motsin lösning. Jagtror del finns goda möjligheter för PLM alt gå in i en sådan allvarligdiskussion om eiablering av annan verksamhei. Jag tror man också är beredd pådetta. Skulle det finnas förutsättningar för vår medverkan på annat sätt ängenom åtgärder av ren stödkaraktär, lån och bidrag, kommer vi självfallet atlstå öppna för överläggningar om detta. Omåtgärder för att säkerställa driften vid , och Limmaredsglasbruk (vpk): Det förtydligande som industriministern gjorde i sill senasteanförande var väsentligt mer positivt än det svar jag har kommenterat. Jagvill bara säga några saker om industriministerns påslående att det f n. finnsen överkapacitet i fråga om produktion av den här typen av glas och att detskulle vara ett bärande argument för alt lägga ned driften. Det är naturligtvisdå bestickande att med siffror visa att del över huvud taget inte går att finnaavsättning för dessa produkter. Efterfrågan har minskat på engångsglas, somSurte och PLM-ledningen envisats med att fortsätta att producera trots att manborde varit på det klara med alt det skulle uppstå en minskning i efterfrågan.Man har inte planerat alt ersätta den typen av produkter med något annat. Manskulle mycket väl kunna - i stället för att vi nu importerar exempelvismedicinglas - tillverka sådana här. Vi importerar t. o. m. engångsglas ochreturglas från övriga , , , . Man har också påSune glasbruk lagt ner tillverkningen av vin- och spritfiaskor somimporten av den typen av flaskor ökar från och . Arbetarnafrågar sig naturligtvis om det är en riklig politik atl öka importen av sådanavaror som man tidigare framställt här och som man skulle kunna fortsätta alttillverka. Delär möjligt att det skulle vara nödvändigt att för tillfället pressa nerkapaciteten något. Men måsle det med hänsyn till miljöfrågorna blinödvändigt att avslå från att tillverka alla dessa plåtburkar ochengångsemballage av plast som slängs överallt i naturen och ersätta dem med delmera miljövänliga glaset som del finns möjlighet att lämna tillbaka. Vi hardiskuterat sparsamhet med energi här förut. Del lar energi atl framställa dessaplast- och plåtvaror. Del tar energi att också förstöra dem - materialet gårinte att återvinna, möjligen med undantag av plåten. Omman gick över lill en sådan glasproduklion i siörre skala skulle faktisktglasinduslrin i kunna öka kapaciteten. Det är jobbarna överens om ochJag vill livligt instämma. Vi har för övrigt från väns- 7 protokoll 1975/76:30-31 Omåtgärder för att underlätta kommunala investeringar i kraftvärmeverk ochfjärivärmenät lerpartiel kommunisternamotionerat om förbud mol engångsförpack-ningar men tyvärr inte vunnit någotgehör för vårl förslag. Det är väl ett alltför radikalt grepp ännu, men förreller senare kanske man blir överens om att man måste ta det greppet. Med detta anförande, under vilket herr förste vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, var överläggningenslutad. § 21 Om åtgärder för att underlätta kommunalainvesteringar i kraftvärmeverk och fjärrvärmenät Herrindustriministern erhöll ordet för atl besvara ()anmälda interpellation, 1975/76:49. och anförde: har frågat mig om Jag är beredd att la initiativ tillförmånliga lånemöjligheter eller andra stimulansåtgärder för atl underlättakommunala investeringar i kraflvärmeverk och fjärrvärmenät. Underår uppgick kraflvärmeproduklionen av el till drygt 3 lerra-watlimmar(TWh), dvs. 3 miljarder kilowatlimmat. beräknas motsvarandeelproduktion till ca . Som jämförelse kan nämnas att landets totalakraftproduktion beräknas uppgå till . av behandlade propositionen 1975:30 om energihushållningm. m. förutses all elproduktionen skall uppgå lill varav 15 TWhberäknas falla på kraflvärmedrift. Delta innebär en jämförelsevis snabbutveckling för denna typ av kraftproduktion. Eftersomulnylljningsgraden i befintliga kraflvärmeverk väntas öka kan dessa år 1985antas ge en elproduktion om närmare - en ökning med . Den utbyggnadsom f n. pågår eller är fast planerad motsvarar en produktion av ca el år1985. Det fattas således drygt . Lånevillkoren för kraflvärmeverk ärfullt jämförbara med dem som gäller för andra kraftanläggningar. nämnda propositionen om energihushållning understryks all målet förkraflvärmeutbyggnaden är myckel ambitiöst och atl utvecklingen på området börföljas uppmärksamt. Regeringen har därför gett statens industriverk i uppdragatt bl. a. studera möjligheterna all bygga ul produktionen av mollryckskraft,dvs. såväl kraftvärme som industriell mollryckskraft. Vidare skall verket pågrundval av studierna ange typ och omfattning av de åtgärder som eventuellt kanbehöva vidtas för alt uppnå det av statsmakterna angivna målet förelproduktionen i kraftvärmeverk. Uppdragetlill industriverket omfattar den typ av problem angående utbyggnader avkraflvärmeverk som tagils upp i interpellationen. väntasredovisa resultatet av arbetet nästa är. Resultatet börföreligga innan statsmakterna tar ställning till frågan. Vadgäller fjärrvärmen synes dess ekonomiska förutsättningar vara goda på grund avden höga verkningsgraden och därav följande relativt låga bränslekostnader.Kommunerna bör därför kunna genomföra den utbyggnad av fjärrvärmenät de bedömervara lämplig. HenGRANSTEDT (c): Jag vill börja med all lacka industriministern för svaret på mininterpellation. Tyvärr måsle jag konstatera att svaret inte gav någon särskiltklar uppfattning om regeringens ambitionsnivå när del gäller utbyggnaden avkraftvärme. Jagbehöver kanske inte orda så mycket om de fördelar som kraftvärmeverken harframför allt i jämförelse med andra sätt atl med oljans hjälp produceraelektrisk kraft. Vi kan bara konstatera att kraftvärmeverkens mycket högaverkningsgrad medför att det sättet att producera elektrisk kraft dels ärenergisparande, dels också är relalivi miljövänligl eftersom oljeålgången ärmåttlig i förhållande lill den mängd elektrisk kraft och värme man får ut i kraftvärmeverken. Vivet att förutsättningarna i vårt land för att bygga ut kraflvärme är myckelgoda. Del finns alltså etl myckel stort värmeunderlag som kan utnyttjas.Värmeverksföreningen har relalivi publicerat en rapport, där man sägeratt det borde vara möjligt - om tillräckliga stimulansåtgärder sätts in - attden totala produktionen av kraftvärme-framsiälld elektrisk kraft uppgårtill . Ansvaretför kraflvärmeutbyggnaden faller i stor utsträckning på kommunerna. De har juell ansvar för värmeförsörjningen, och då är det också naturligt att de tarställning lill om kraftvärmeverk eller vanliga värmeverk skall byggas. Dekapitalresurser som erfordras för en utbyggnad av kraflvärme i stor skala ärmycket betydande. Siffran , har nämnts för en maximal utbyggnad.Vi vet också atl kommunerna i varie fall f n. och antagligen under de närmasteåren har en mycket ansträngd ekonomisk situation. Det gör att många av dekommuner som i och för sig har förutsättningar för atl bygga kraftvärmeverk tvekar inför atl salsa de resurser som fordras för att bygga dessa. Oftahar kommunerna redan ansträngt sina lånemöjligheter i stor utsträckning. Omman vill genomföra ett ambitiöst utbyggnadsprogram för kraftvärme är det alltsånödvändigt att kapital ställs till kommunernas förfogande för det ändamåletoch alt det sker på någorlunda förmånliga villkor så att inte kommunernasbudgetar ansträngs alltför mycket under framför allt uibyggnadsskedet. Molden bakgrunden skulle det vara önskvärt alt få elt något klarareställningstagande från industriministern om vilken ambitionsnivå man verkligenhar. Vad innebär i del här fallet den utredning som industriverket skallgenomföra? Vilken nivå kan man tänka sig att de förslag verket lägger framskall hamna på? Regeringensambition beskrivs av industriministern som hög när det gällerkraflvärmeutbyggnaden. Med de förutsättningar som enligt Vär- Om åtgärder för att underlätta kommunala Investeringar ikraftvärmeverk och fjäirvärmenät Omåtgärder för att underlätta kommunala investeringar i kraftvärmeverk ochfjärrvärmenät meverksföreningen finns ivårl land för alt bygga ut kraflvärmen skulle man lika gärna kunna beskrivaregeringens ambition som mycket måttfull - om man tar fasta på del program somantagits av när det gäller vår framtida energiförsörjning. Detinnebär nämligen att vi skulle få elkraft från kraftvärmeverk.Del skall alltså jämföras med den siffra som nämner, 31TWh. Även förslag, , ligger en bra bit underVärmeverksföreningens siffra. Menmot bakgrund av det beslut som fattal finns det naturligtvisanledning att befara att regeringen egentligen inte är intresserad av entillräckligt omfattande kraftvärmeuibyggnad - en kraflvärmeul-byggnad somskulle innebära att man tog lill vara huvuddelen av de möjligheter som finns pådet här området. När man dessutom vet vilka enorma kapitalresurser som kommerall gå åt för atl finansiera del kärnkraflsprogram som riksdagsmajoriielen harfattat beslut om får man också anledning att fråga sig om regeringen har rådatl ställa de resurser till förfogande som skulle behövas med en mer omfattandekraftvärmeuibyggnad. Delfinns alltså skäl att fråga industriministern, också efter det svar jag harfått här : Vilken ambitionsnivå har man i realiteten? Innebär den ambitionman har på det här området att regeringen kan tänka sig att gå ut tillkommunerna med stimulans- och stödåtgärder för att göra del möjligt attfinansiera kraftvärmeuibyggnad och utbyggnad av fjärrvärme, vilket är enförutsättning? Det är också anledning att fråga om siffran skall ses somen övre gräns för regeringens ambitioner när del gäller kraftvärmeuibyggnadeller om man kan tänka sig gå därutöver om det bedöms som möjligt. Hen (): Jag beklagar alt jag sällar mig till de många som deltar i den härdebatten. Men jag har med intresse läst industriministerns svar till herrGransledt med dess uttalat positiva inställning lill kraflvärmedrift ochfjärrvärme, och eftersom vi i har ganska långt avancerade planer påatt bygga etl kraftvärmeverk må det väl vara mig tillåtet all ta tillfället iakt alt dels göra några kommentarer rörande delta projekt, dels ställa tvåfrågor till industriministern. Planeringeni tycks ha utgått från att en förutsättning för ell statligtengagemang i kraflvärmeverkei skulle vara att det utfördes så atl man kundeutnyttja alternativa bränslen - olja resp. kol. Efter hand som vi studeratprojektet och dess följder av ekonomisk och miljömässig karaktär, har jag ochmånga med mig blivit allt betänksammare till en utformning för alternativabränslen. Göteborgsområdetliksom hela är extremt illa ute när det gäller försurning avsjöar och mark på grund av nerfallet av olika svavelföroreningar -svavelsyrlighet. Detta beror dels på att vi får mycketsvavelföroreningar - ungefär hälften - frän andra länder, dels på attvi i utöver effekterna av den ol-Jebaserade bostadsuppvärmningenhar fiera raffinaderier och kemiska industrier, som trots successivt förbättradrökgasrening ökar försurningen lill stor nackdel för såväl fiskbestånd somskogstillväxl. Göteborgskommun lorde vara den kommun i landet som - i gott. samarbeie med bl. a.naturvårdsverket - gått längst när del gällt att med samhälleliga åtgärder ochkontroller söka förbättra situationen. Vi har genom användning av lågsvavligolja, förbättrad rening av rökgaser etc. uppnått markanta förbättringar, men försurningenfortskrider trots detta oroande snabbi. Närdet gäller att producera värme och elkraft ger ju kolet såsom bränsle tyvärrbetydligt högre svavelföroreningshalt än t. o. m ganska högsvavlig olja. Förnärvarande synes inte några metoder för en radikal minskning avsvaveldioxidutsläppen vid koleldning finnas i praktisk drift. Motdenna bakgrund har många efter hand kommit fram till den uppfattningen att vii inte bör inrikta oss på ett kraflvärmeverk för alternativa bränslenutan i stället bör salsa på ett sådant för lågsvavlig olja. Vi skulle dåradikalt kunna minska nedfallet av svavelföroreningar, eftersom denna utbyggnadav fjärrvärmenälet i västra skulle eliminera mängder av äldre lokala,mindre uppvärmningsanläggningar, soin dåligt utnyttjar oljan och dessutom hardålig rening av rökgaserna. Mycket synes också lala för att man i dettasammanhang bör bygga anläggningen så att man även kan producera en delelenergi. Men dimensionerande för ett göteborgskt kraftvärmeverk måste varadet maximala behovet för uppvärmning. Elproduktion får bara vara ett komplement,eftersom vi är angelägna att hålla svavelföroreningarna nere. Under hänvisning till vad Jag sagt skulle Jag viljaställa två frågor till herr industriministern: Kanman räkna med statlig hjälp med finansieringen, t. ex. via , även omkraflvärmeverkei i inte utrustas för alternativa bränslen utan baraför olja? Omsvaret - som Jag hoppas - är positivt, kan man då räkna med all statenåtminstone biträder med finansieringen av den del av etl dylikt kraftvärmeverksom erfordras för elproduktionen, eftersom denna ju vanligen inte ombesörjs avkommunerna ulan av och vissa privata bolag? Omåtgärder för att underlätta kommunala investeringar i kraftvärmeverk ochfjärrvärmenät Lål mig först säga lill att vår ambitionsnivå i fråga ommottryckskraften är redovisad i de beslut som har fattat. Vår avsiktär självfallet att fram lill 1985 ha fullföljt det programmet. Vi ser detnaturligtvis som ambitiöst - det kommer att kosta myckel pengar - men inte somomöjligt. Men del har självfallet för kommunerna uppstått en del problem,framför alll med kapitalanskaffningen, och del är därför som vi har önskat attindustriverket nu skall göra en skyndsam utredning om på vilket sätl vi skallstimulera denna Omåtgärder för att underlätta kommu nala investeringar i kraflvärmeverk ochfjäriyärmenät utveckling för atttillgodose de anspråk på utbyggnad om vilka man här är överens. Kandå regeringen tänka sig att gå längre i elt sådant program? Ja, jag har i mittinterpellationssvar velat ge uttryck för en mycket positiv hållning lillkraftvärmeverken och till deras betydelse i vår energiförsörjning; Jag anseratl del finns åtskilligt att vinna på en sådan utbyggnad. För perioden ochfram till 1990, då vi hoppas uppnå någon form av nollutvecklingsläge påenergiområdet har vi inte täckt in oss för den eventuella ökning avproduktionsresurserna som är erforderlig, och del kan väl tänkas att justkraflvärmeverken kommer in i delta skede. Men vi skall inte glömma - och delhar ju inte heller gjort - alt del krävs olja eller kol för attvi skall klara den uppgiften. Delär ett alldeles obestyrkt påslående som gör när han säger attregeringen inte är intresserad av ev. utbyggnad av kraft-värmeverken. Vi ärytterst intresserade av det, och vi har i åtskilliga samtal med varitinne på att dess medverkan bör sträcka sig långt. har exempelvisgjort upp med NJA om möjligheterna för en utbyggnad i . Man för ocksådiskussioner med kommun liksom med andra kommuner för atl undersökaförutsättningarna att realisera en del av föreliggande program. Därmedvill jag komma över till de frågor som har ställt om intresset hosregeringen och hos för projektet i . Jag har frånVattenfalls generaldirektör fått den uppgiften att är berettatt diskutera ett konkret samarbete med om projektet.Kontakter är sedan fiera år etablerade mellan och . Nuhar gått in i detaljfrågor.