prot · FZ0997 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:97 §1 Justerades protokollet för . Revideradtidsplan m. m. för återstoden av I1 kap. 4 S riksdagsordningen stadgas att om synneriiga skäl föreligger kanriksdagen föriänga , dock längst t. o. m. . Talmanskonferensenhar vid sammanträde funnit synnerliga skäl föreligga all förlängariksmötet, då ett stort antal proposiiioner, söm föranleder tidskrävandeuiskoltsberedhing och långa kammardebatter, avlämnats så sent att ärendenatrots forcering av arbetet i utskotten inle kan behandlas i kammaren förrän . Talmanskonferensenhar därför tillstyrkt att /76 pågår längst t. o. m. fredagen den4 juni. Kammaren beslöt att skulle pågå längst t.o. §3 Reviderad tidsplan m. m. för återstoden av Tillkammarens ledamöter kommer att utdelas en ärendeplan och en reviderad tidsplanför kammarens sammanträden under återstoden av /76. Vidaretillställs ledamöterna protokollsutdrag från talmanskonferensen om detfortsatta riksdagsarbelet. §4 Föredrogs och hänvisades 1975/76:180 tillskatteutskottet 1975/76:191 tilljustitieutskottet 1975/76:198 tillcivilutskoltet §5 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2372lill utbildningsutskottet §6 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:161. Teckningav aktier i , m. m. § 7 Teckning av aktier iStatsföretag , m. m. Fortsattes överiäggningen om näringsuiskottetsbetänkande 1975/76:39. Hert LORENTZON (vpk): Motionen 2158gäller sysselsättningsskapande åtgärder i . Några avmotionens yrkanden har förts över till näringsutskottet, andra yrkandenbehandlas av inrikesutskotiet. Molionensyftar till att uttalar sig för ett åtgärdsprogram i syfte all lillVästernorrland förlägga industrier och åstadkomma sysselsättningstillfällen,varvid förutsätts inriktning pä framtidsbetonade industrier med insättande avmedel ur AP-fonderna. Blandde yrkanden som behandlas i näringsutskottets betänkande nr 39 finns ett omalt förskaffar sig rällen lill produktion av s. k. matmaskinersamt att denna produktion förläggs till . Ettannat yrkande gäller all statlig petrokemisk industri också föriäggs lillVästernorrland. Underen rad av år har vi kommunisterna i motioner aktualiseratfrågan om den träkemiska forskningen för att ur skogen som råvara få fram nyakonsumtionsvaror och därmed nya sysselsättningstillfällen. Vi har bl. a.knutit an till vad regeringen framhöll redan i propositionen 1964: "Enavgörande förutsätining för en fortsatt snabb standardslegring är att vårtnäringsliv anpassas och utvecklas efter det moderna samhällets krav. Ny teknik,nya produktionsprocesser och nya varor kommer all skapa nya företag och nyamarknader." Förskogslänen och framför allt för vore en sådan utvecklingönskvärd. Jag skall i detta sammanhang inte ta upp frågan om de överväldigandesysselsättningssvårigheter som varit för handen i detta läneller nämna siffror om den omfattande utflyttningen, endast påpeka attVäsiernorrlands län sysselsällningsmässigl fortfarande befinner sig i ettmycket prekärt läge och att det inte räcker med beredskapsarbeten eller en ochannan filialanläggning som plåster pä såren. Dessa filialanläggningar har f ö.stora svårigheter att klara livhanken. Vad länet behöver är framtidsbetonadeindustrier. Vadbeträffar avancerad träkemisk forskning har i förhällande till andraländer varit mycket efterblivet. Ländersom , , , och har löstfrågan om exempelvis foderproleinframslällning ur biprodukter vidcellulosaframställning, de s. k. sulfilavluiarna. Jag citerar ur , där forskarna säger: "1Västtyskland sker foderjäslodling på sulfilavlutar i Mann- I räckerinle sulfilavluiarna, där syrahydrolyseras även sågverksavfall för produktionav foderjäst, trois svår konkurrens från Enbart i uppgavs produktionen 1972 vara 140 000ton foderjäst från sådana material. Även i ökar intresset förfoderjästlillverkning av sulfilavlutar. Flera anläggningar är i drift. Avproduktionen vid en anläggning i , , går tilllivsmedelsändamål. Även i insåg man tidigt värdet avproteinlillverkning. Sedan någon lid har man där i gång tvä anläggningar bådamed en kapacitet av vardera 10 000 årslön, baserat på sulfilavlutar." Nuhar även kommit med i denna forskning. Enligt samma forskare somciterats prövas nu praktiskt vid Svenska träforskningsin-stitutel en svenskmetod att omvandla cellulosaindustrins avfall lill mat för djur och människor.Metoden har utvecklats sä långt att ett företag vill köpa rätten att tillverkaoch sälja dessa "malmaskiner" över hela världen. Om den svenskaskogs- och växtindustrins avfall skulle bearbetas av olika rötsvampar i proteinmaskiner,vilket samma forskare inte håller för uteslutet, skulle mängden av framställtprotein uppgå till 260 000 årslön, tillräckligt för att täcka behovet för 11miljoner människor. 1nr 1 av Svenska träforskningsinslitutets tidskrift säger forskarenKari-Erik , som ligger bakom de forskningar det här är fråga om, att enhelt ny teknik har utvecklats i och att man har fått fram en prototyptill fabriksanläggning. Huvudprodukten man får fram är protein, dvs. grundenför föda för djur och människor. I samma intervju säger denne forskare: "Omvi ser till andra råvarukällor än skogsindustrin finns enorma möjligheter lillproteinframställning: halm,sockerrörsbagass, majskolvavfall, fruktavfall-- i ,, , på . går till bränning ellerförruttnelse kan bli föda. Förbränning av halm har t ex förbjudits i p g aluftföroreningarna. Halmen är där ett stort avfallsproblem, som skulle kunnaanvändas till något mer konstruktivt." Därförmenar samme forskare alt metoden kan bli en viktig exportprodukt. Intressetfrån utlandet har också varit mycket stort. BBC har varit på och spelat in huvuddelen av en 50-minutersfilm om demikrobiologiska projekten. Det kan ju vara särskilt glädjande för oss svenskaratt se svenska forskare kunna visa på så banbrytande resultat. Dethar dessa forskningar pågått inte varit lätt, sägersamma forskare, och han fortsätter: Förståelsen för denna grundläggande forskninghar av naturiiga skäl inte alltid varit så stor inom den svenskaskogsindustrin, eftersom denna forskning inte tidigare varit representerad inombranschen. Förståelsen från skogsindustrin för denna avancerade forskning ärdäremot nu betydligt större . Attskogsbolagen inte tidigare visat detta intresse för den avancerade forskningsom vi har tagit upp i motioner - vi började med det redan på 1960-talel-är juberoende på att skogsbolagen gjorde sina stora profiter framförallt på råvaroroch halvfabrikat. Teckningav aktier i , m. m. enligt denne forskare altvisa sitt intresse för sådan forskning. Möjligen kan detla bero på attskogsbolagen nu känner en ny guldvitiring. Fråganär om dessa forskningsresultat, som har betydelse för fram tidsbetonade industrier, skall överlämnas till det privata näringslivet eller Teckning av aktier i om skall ta hand om detla. Det förstayrkandet i molionen , är att Statsföretag förskaffar sig rätten till produktionen ide industri- m. m. anläggningar del här är fråga om och att dennaproduktion förläggs lill Detandra yrkandel i motion 2158 är att en statlig petrokemisk industri föriäggstill . aktualiserade kommunisterna iVästernorrland i en motion till frågan om att föriägga enpetrokemisk industri till detta län. Landstingsmajoriteten kunde då inle kännanågot inlresse för denna fråga. har dock i Länsplan 74 förtfram samma projekt. De socialdemokratiska riksdagsmännen från Västernorriandhar även de i motion till årets riksdag aktualiserat samma fråga. Jagvill gärna till protokoll inläsa vad kommunisternaskrev i sin motion - det är alltså dess. Det finns ocksåanfört i vår motion 1975/76:2157: "kommer att byggas iSverige av enskilda företagare, vilket visar att det är en industrisektor manväntar sig myckel av. Därför bör de samhälleliga organen skaffa siginflytande över denna industrigren för att förhindra att de utländskaoljebolagen skaffar sig fullständig dominans över densamma." Imolionen framhölls vikten av alt förlägga en dylik industri lillVäsler-norriand för att stoppa utflyttningen och ge fier människorarbetstillfällen. Även har försuttits är frågan om en samhällsägdpetrokemisk industri i Västernorriand fortfarande lika aktuell frånsysselsättningssynpunkt. Nuär jag myckel väl medveten om att storfinansen och monopolkapitalet inom dennabransch anser att dylika industrier skall placeras vid västkuslen, ochregeringen har ju, i varje fall , varit helt överens medmonopolkapitalet i denna fråga. Men, herr lalman, samhället måste ändå någongång träda in i denna bransch, den petrokemiska industrin, och inle heltöveriämna den ål monopolen. I Västernorriand finns del en utvecklad kemiskindustri, även den i viss utsträckning byggd på petrokemi. Inte endastsysselsällningsmässigl är därför Västernorriand väl lämpat för enframtidsbelonad industrianläggning sådan som den det här är fråga om. Jagvill, herr lalman, yrka bifall till reservationen 8 vid näringsutskolletsbetänkande nr 39. HerrPETTERSSON i (vpk): I näringsutskollets betänkande nr 39 behandlas min motion 1975/76:1811angående sysselsättnings-och näringspolitiska åtgärder för . Jagutgår ifrån att det är bekant för kammarens ärade ledamöter att Väslmanlandslän kännetecknas av stagnation och tillbakagång. , dålänet var ett av de mest expansiva i landet, har bilden helt förändrats. Länethar drabbats av en kraftig befolknings-aviappning . Enbart underåren 1971-1974 hade länet en fiyllningsföriusl på omkring 7 000 personer. År1975 var det enda länet i landet som noterade en befolkningsminskning. Éllannat grunddrag är obalansen, som främst kommer till uttryck i industrinsensidighet och bristen på alternativa sysselsättningar. Inga som helst åtgärderhar vidtagits för att minska ensidigheten. Idenna ensidighet och obalans finner vi ännu ett kännetecknande drag förVästmanland. Det är en extrem koncentration till enstaka företag. Främst gällerdetta och , som är helt beroende av ett enda företag ivardera kommunen. har f ö. glesbygdsproblem jämförbaramed Norrlandskommuners, och del vill inle säga litet när man har klart för sigatt denna kommun ligger i . Statliga myndigheter bör observeradetla faktum när det gäller åtgärder i stödjande syfte. Stagnationen,tillbakagången, obalansen och ensidigheten i industristrukturen vållarsjälvfallet stora problem med arbetslöshet och sociala och ekonomiskasvårigheter som följdverkningar. Arbetslöshetenär stor, främst bland kvinnor och ungdom. Enligt mä-nadsöversikien för februariinnevarande är var 6 412 personer arbetslösa och i behov av arbete och utkomst.Kvinnorna utgjorde under rapport-månaden och ungdomarna under 38 %av samtliga arbetslösa. Hurmånga personer i olika åldrar, män eller kvinnor, som därutöver önskar arbetemen som inle finner del mödan värt att gå till arbetsförmedlingen och sökaarbele på grund av att de vet att inget finns att få, det talar intestatistiken om. Vi vet dock att det är ett betydande antal, främst kvinnor, somönskar både hel- och deltidsarbete. Det är alltså kvinnor och ungdom - särskiltunga kvinnor - som drabbas hårdast av arbetslöshet. Svårigheternaför de unga all fä arbete hänger inte i någon större utsträckning ihop medkonjunkturen. Om det vore så, skulle man ju kunna lösa problemet med ökadutbildning och med beredskapsarbete. AMS skulle kunna mobilisera åtgärder undernedgångsperioderna. Men arbetslösheten har snarare att göra med helasamhällets utveckling. Det kapitalistiska samhälle vi lever i präglas avstagnationstendenser och allt djupare kris. Vi har en produktion som förändras.Maskiner minskar i allt större omfalining behovet av arbetskraft. Arbetstempotintensifieras och utsugningen av de arbeiande som finns kvar skärps alltmer.Obalansen och ensidigheten i industristrukturen i vårt län medför att personermed högre utbildning inle finner lämpligt arbete pä hemorten ulan tvingasflytta för att få arbete som är anpassat till utbildningen. Bristen på alternativasysselsättningar främjar en ökad utflyllning till men för hela samhällsbilden. Teckningav aktier i , m. m. Teckningav aktier i , m. m. Deåtgärder som sätts in är oftast av defensiv karaktär. Det saknas följaktligenoffensiva metoder. Arbetsförmedlingarnas roll i sammanhanget är inteoväsentlig; tvärtom är det nödvändigl med större personella resurser för atthjälpa de arbetssökande. Det handlar om personalförstärkningar för altarbetsförmedlarna skall få tid alt öka sina kontakter med de eventuellaarbetsgivarna och alt hjälpa de arbetssökande att kontakta dem. Ofta är déarbetssökande inte kapabla att föra sin egen talan. De känner intearbetsplatsens miljö osv. Här behövs också en vidareutbildning avarbetsförmedlingens personal. Det skulle heller inle skada, utan tvärtom varatill gagn, om arbetsförmedlaren också finge tillfälle att gå utpå en arbetsplats för att själv lära känna de villkor i arbetslivet som haneller hon har att erbjuda sina klienter. Delta som gäller arbetsförmedlingensuppgifter tror jag är av utomordentligt stor betydelse. Men självfallet ärhuvudfrågan om det finns något arbete att förmedla. Ettoffensivt program för att skapa arbetstillfällen måsle utgå från målsättningenom allas rätt lill arbele oavsett kön och bosättningsort. Full och effektivsysselsättning utan flyttningsförluster bör vara varje läns målsättning. Detbetyder att man måste göra slut på den regionala obalansen och styra allastörre investeringar för alt skapa en allsidig arbetsmarknad. Imotionen 1811 har jag pekat pä några nödvändiga åtgärder för att komma tillrätta med de problem som vi har i . Jag har föreslagit attriksdagen hemställer hos regeringen om alt skyndsamma sysselsättnings- ochnäringspolitiska åtgärder för vidkommande tas upp tillprövning i industri- och arbetsmarknadsdepartementen. Särskilt har jag berörtfrågan om prospeklering av malmbrytning samt förulsättningarna för anläggandelav specialsiålverk och komplellerande verkstadsindustrier. Somvanligt hänvisar utskottsmajoriteten till utredningar - dels till en utredningsom sysslar med stålverksindustrin, dels till den mineralpolitiskautredningen. För prospeklering av malmfyndigheterna hänvisar man till SGU,dvs. geologiska undersökning, vars inriktning ansvarar för. Till det sistnämnda finns det anledning all säga från borde rikta SGU:s uppmärksamhet på alt de störstamalmfyndigheterna i finns, såviii man vet, i Norbergsområdet ochmåste betraktas som en utomordentlig tillgäng för den svenska stålindustrin. Sedansäger man i utskoltsskrivhingen: "Beträffande de allmänna regionalpolitiskaaspekterna gäller detsamma för som i övrigt. De problem somföreligger i länet bör i första hand las upp i samband medlänsplaneringen." Med detta avstyrker man motionen. Nuär del så, herr talman, att länsplaneringen har tagit upp dessa frågor, och föratt realisera målsättningen och ambitionen måste man ju ha samhälleligt stöd.Staten måste alltså gå in för au klara ut dessa problem. Jag vill också isammanhanget erinra om den FCO- och som hölls i imitten av mars månad, där statsrådet var med och diskuteradelänets sysselsättningsproblem. På denna konferens ställdes enligttidningsreferat krav på större satsningar i statliga basindustrier, krav på allregeringen och statsrådet skall rycka ut lill undsättning för länoch krav på en ordentlig inventering av malmfyndigheterna i handlar alltså om att regeringen och vederbörliga departement snabbi går inoch åtgärdar dessa problem. Omdet inte snabbt vidtas åtgärder, kommer utvecklingen i länet att fortsättatrenden neråt. Det kommer att innebära stora konsekvenser i fråga om den socialaservicens upprätthållande. Människornas rättmätiga krav pä socialt ochkulturellt utbud blir ännu sämre tillgodosedda. Del betyder att den ungagenerationen i ännu större utsträckning tvingas lämna länet. Det betyderfortsatta fiyttningsförluster för länet. För att vända denna trend och dennaskrämmande utveckling fordras inte bara att de lokala kommunala och deregionala politiska organen lägger största aktivitet . De centralaorganen måste självfallet här känna sitt ansvar. De många tusen människor,kvinnor och ungdomar, människor oavsett ålder och kön, som ropar efterden grundläggande rättigheten att få ell arbete där de är bofasta, måstetillgodoses. Meddelta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen 7 i utskottetsbetänkande. Teckningav aktier i , m. m. HerrMAGNUSSON i (vpk): 1 molionen 841, där jag står som första namn, föreslås all riksdagenhemställer hos regeringen om initiativ till en statlig industrisatsning iVärmland genom medel ur AP-fonden, bl. a. för att genom en vidareförädling avträråvaran kunna vidga sysselsättningsmöjligheterna. Isill yttrande över motionen hänvisar näringsutskottet till att man ocksåbehandlade en motion om statliga produktionsinitialiv för ökad sysselsättning iVärmland. Det är alldeles riktigt alt jag i både motioner och interpellationervid flera tillfällen tagit upp frågan om statliga initiativ för att varaktigtlösa sysselsättningsproblemen i . Del är ju så - det blir och meruppenbart för alla - att det privata näringslivet i inle förmår försebefolkningen med arbeislillfällen. Tvärtom är det här liksom i alla skogslän pådet sättet att koncentrationen av kapitalet lagil sig utlryck i att företagfiyltal till södra men också vidare mot och längre söderut,och det har skapat stora problem för vårt län. Del lorde dessutom inte finnasmånga län som är så bolagsdominerade som . och BillerudsAB dominerar näringslivet, och dessa bolag står också på mänga orter,framförallt s. k. bruksorter, för den enda industri som finns. Tillsammans medde förut nämnda problemen bidrar della till alt jag även i fortsällningenkommer all aktualisera de frågeställningar som finns i motionen. Teckningav aktier i , m. m. Utskollelavvisade vid behandlingen tanken all skulle ge sådanadeialjerade anvisningar rörande engagemang från allmänna pensionsfondens sidasom föreslagits i motionen, men utskottet anslöt sig lill min bedömning altutvecklingen inom motiverade kraftfulla insatser. Utskottethänvisade emellertid till det pågående arbetet med Länsplanering 1974 och sadesig förutsätta alt olika vägar alt komma till rätta medsysselsättningsproblemen och näringslivets strukturproblem i länskulle noga prövas i samband med länsplaneringsarbetei. På liknande sätt harman uttryckt sig när man behandlat årets motion. Vadsägs då i Länsplanering ? Det kan ju vara intressant all se lilel grand päde tankegångar som ändå finns där. Äveni Länsplanering för behandlas frågan om ökat slatliglinflytande över näringslivet liksom frågan om statliga nyetableringar isysselsättningsfrämjande syfte. Det framhålls helt neutralt att redan nuupplever många del ställiga inflytandet över det privata näringslivet som förstort, medan det från andra håll framförs krav pä starkare styrmedel och ökadkontroll. När det gäller utvecklingstendenser av betydelse förregionalpolitiken påpekar man dock alt den ökande koncentrationen avbeslutsfattande och ägande inom näringslivet är en osäkerhetsfaktor förenskilda individer och orter. Den bör därför uppmärksammas i den framlidaregionalpolitiska planeringen, heter det vidare. Sedanmenar man att ett statligt inflytande över näringslivet självfallet måstekombineras med ett ökat slatligl ansvar för alt sysselsälinings-möjlighelernatryggas även genom statliga företagselableringar i syssel-sätlningssvaga län.Belräffande regionalpoliliska styrmedel framhåller man all de nuvarandesiimulansmedlen inte är tillräckliga för all nå de regionalpolitiska målen.Nuvarande medel bör därför kombineras med medel av mer direkt styrandekaraktär, sägs det. Fråganom möjligheterna all styra industrier och investeringar tillsys-selsällningsbehövande områden är en fråga som engagerar alll fler människorpå det regionala och lokala planet. Från kommunisternas sidahar vi ju länge hävdat att nuvarande styrmedel är otillräckliga, och del ärmol den bakgrunden vi förordar statligt byggande av industrier. Det är ingettvivel om att det här kravet har resonans hos kommunalmännen landet runt. Jagskall här bara peka på ett exempel. I samband med att värmländska kommunalmäninformerades om innehållet i Länsplanering för krävdekommunalmännen från de nordvärmländska kommunerna en ökadstatlig satsning på , helst i form av basindustrier. Man pekade ocksåpå all del inle finns tillräckliga styrmedel när det gäller industrinslokalisering. De morötter som används som lockmedel räcker inte till - detvar del sätt man uttryckte sig pä. Ilänsprogrammet beskrivs vidare utförligt befolkningsutvecklingen i länet. Dennahar, speciellt under 1960-lalel, varit mycket negaliv. Länels folkmängdminskade då med drygt 6 000 personer. sig dock om drygt 10 000personer. Även skedde en stornelloutflyllning. Främst har det varit unga människor som flyttal. Antaletäldre människor har ökat. Detla har i sin lur medfört att antalet födda fr. o.m. varit lägre än antalet döda i länet som helhet. Det slås också fasti programmet att befolkningens åldersstruktur får betydelse förbefolkningsutvecklingen i länet. Vidarehar man förstås uppmärksammat att länets industristruktur i relativt storutsträckning domineras av konjunkturmässiga och kapitalintensiva industrier:massa- och pappersindustrier, kemiska fabriker samt järn- och stålverk.Sysselsättningen har, trots kraftiga produktionsökningar, stagnerat under desenaste årtiondena. Verkstadsindustrin har expanderat men är i förhållande tillverkstadsindustrin inom riket i genomsnitt fortfarande underrepresenterad ilänet. Man säger också att det ensidiga näringslivet och dess brist påsysselsällningsmässigl expansiva delar har givit länet högaarbetslöshetssiffror. Delfinns alltså en underton av oro i resonemangen i Länsplanering , en oroöver att det som man kan göra inom ramarna för den biandekonomi man accepterarinte skall räcka till för att klara de målsättningar man ställer upp. Man ärinne pä tanken att staten skall träda in men driver ändå inle de planerna fulltut och med full kraft. Närdet gäller skogsindustrin i , som egentligen ägs helt av ,Billerud och Vänerskog, har det inom branschen skett en kraftigstrukturrationalisering. Flera fabriker har lagts ned, och produktionen är nui stort koncentrerad till Väneromrädei. Som för skogsindustrin i övrigt i vårtland gäller också alt dessa företag inle har satsat några avgörande resurserför all få fram mer högförädlade produkter. Deras stora vinster på pappersmassaoch papper - 1974 var t. ex. ett fanlasliskl år i det hänseendet för bådeUddeholm och Billerud - har tydligen gjort all de inle har iniresseral sig förforskningsinsalser i slörre skala för all förädla iräråvaran. FrånVärmland förekommer vidare en omfattande export av sågat virke. Vänsterpartietkommunisterna i har mol denna bakgrund sagt, all en statlig satsningpå utvecklandet av nya produkter genom träkemisk forskning och förädling av detsågade virket skulle kunna ge arbetstillfällen i en utsträckning som heltskulle förändra sysselsättnings-situationen för norra hälft. Alttankegångarna om nödvändigheten av att satsa på förädling också har förankringhos den värmländska befolkningen kan man utläsa av uttalanden som gjorts frånfackligt håll. Så yttrade t. ex. tre ombudsmän från heltnyligen i en intervju i all de befarade alt denvärmländska skogsindustrin utbygg-nadsmässigl hade nåll lakel. "Tillväxteni den värmländska skogen är inte vad den borde vara, och avverkningstaklen harvarit kraftig . Därför är del hög lid all de värmländskaskogsbolagen sami släller in siktel på förädling.Del är räddningen både expansions- och sysselsällningsmässigl," säger man. Teckningav aktier i , m. m. Nr 97---------- Dennauppmaning rikiades lill det privata näringslivet i . den-- '" '"' ' ®" sådan satsning kommeralt lösa de här frågorna. 2 aoril 1976---- '" socialdemokratiska partikongressenlanserade ett ombud tanken --------------- på ett Skogsverk 80 för . Del ligger ilinje med vad vpk har Teckning av aktier i föreslagil. I varje fall menar vi att del behövs en ordentlig statlig satsning , avden typ som nämns i motionen 841. m. m. Jag yrkar bifall till reservationen 6. HerrGUSTAFSSON i Stenkyrka (c):