prot · FZ0944 · 1975-12-31 00:00:00 — När vi diskuterade en av dessa utvisningar ivåras - det gällde bara ett fall, eftersom vi inte hade behandlat mer än ettfall då- låg Baader-Meinhof-aktionen precis bakom oss. Men del är inte på grunddärav som vi sedan har ändrat uppfattning i del här fallet. att vi mot bakgrund av en annan terroristorganisations aktiviteter heltallmänt skulle bli mera restriktiva, vilket Jag motsatte mig. Men det har undermellantiden kommit fram nya saker som har gjorl alt vi har ändrat uppfattningfrån beträffande en av dessa båda personer. Omgrunderna for tillämpning av den s. k. terroristlagen i (vpk) kort genmäle: Jag har ingenting emot att någon skarpt angriper mig i sak eller motatt någon är spydig eller elak personligen - det hör lill del som man fåracceptera i debatten, och del är ofta det som ger den dess krydda. Jag måsteerkänna att Jag inle heller själv känner några restriktioner i det avseendet.Men nog må väl ändå statsrådet begränsa sig litet grand när hon börjarsin vinkling av detta rättsproblem med att insinuant låta påskina att mitthjärta skulle blöda för terrorister och försöka göra gällande att jag skulle hanågon välvillig inställning till eller skulle önska etl allmänt slapptförfarande mot personersom bedriver sådan kvalificerad kriminell verksamhet.Jag reagerar skarpt mot det. Jag har icke tagit upp frågan från denutgångspunkten ulan sett 9 protokoll 1975/76:44-45 Omgrunderna för tillämpning av den s. k. terroristlagen den som ett rent rättsfall,oavsett om personerna i fråga är sympatiska eller osympatiska. Jaghar tagit upp delta som en illustration till en teknisk praxis och ställtfrågor i anslutning till det. Är denna tekniska praxis tillfredsställande urallmän rättssäkerhetssynpunkt och stämmer den överens med de avsikter somregeringen själv och lagstiftaren, , har angett för vad som skallkrävas innan en person blir föremål för så pass vittgående åtgärder som det ärfråga om här? Detär inte så att hjärtat skall blöda för dem som rättmätigt kan drabbas avrepressalier, utan sinnet skall i stället vara uppmärksamt pä den marginal avgodtycke som kan ligga i alt rättspraxis eventuellt är slappare än vad som harföreskrivits av lagstiftaren. Del är detta principproblem vi diskuterar, ochjag undanber mig alla insinuationer om att Jag skulle sympatisera med personersom bedriver terrorism. Lätmig för att underlätta för statsrådet att föra den rent rättsligadiskussionen säga så här. Lål oss helt bortse från verklighetsförankringen, detförhållandet att Jag har hämtat principiella exempel frän vissa praktiskarättsfall. Det är nägot som man naturligtvis måste göra. Lål oss betraktafrågan som rent principiellt juridisk-teoretisk utan att ingå pä dessauppgifter och säga: Om de uppgifter Jag här anförde vore riktiga i delhypotetiska fall som statsrådet och jag diskuterar, och om della i stortsett vore det enda man hade alt anföra, skulle det i ett sådant fall varakorrekt och med rättssäkerheten förenligt atl skrida till utvisning av demisstänkta? Jag ställer alltså frågan rent i princip, och vi behöver inte nämnaKitagawa, Shimada eller något annat namn i sammanhanget. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jag är medveten om all det tillkommit någon ny upplysning som gjordeatl regeringen verkligen fann anledning alt verkställa beslutet om utvisning avden Japanske terroristen. Vad jag allmänt ville säga var alt Jag inte tyckeratt regeringens hållning i dessa utvisningsfrågor varit särskill bestämd. Manhar i vissa fall beslutat om utvisning men också att denna inteskulle verkställas. Jag hyser den förhoppningen all man efter det klarauttalande som justitieulskoitet har gjort och som inrikesuiskottet har ställtsig bakom i fortsättningen skall visa restriktivitel när det gäller alt behällaterrorister i vårt land. Del tycker Jag skulle vara en stor fördel. Jag ställde vidare en fråga till statsrådet om denkonstitutionella nödrätlen, som Jag inte fått något svar på. Frågan om konstitutionell nödrätt ligger inle i första hand på mittbord, men såvitt jag är underrättad pågår ingen översyn av detproblemkomplexet, Lål mig sedan säga att Jag verkligen hoppas alt fruKristensson inte menar atl vi när det gäller terroristlagstiftningen i fram- liden inle skall ta någrasom helst hänsyn lill om människor av politiska skäl måste stanna i vårt land. Självfalletär de ärenden som gällt terroristlagen och där vi inte har verkställt beslutetrelativt många i förhällande lill det totala antalet fall. Där har personerna ifråga varit att betrakta som politiska flyktingar, och del kan aldrig bli frågaom alt dessa personer, även om de har begått avskyvärda terroristdåd, skallskickas tillbaka till sina hemländer. HerrSvenssons fråga är formulerad på ett sådant sätt alt Jag inle tänker besvaraden. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Det senaste beslutet var kanske klokt ur statsrådets synpunkt. Jagskall inte la upp lill diskussion vad härsade. Hennesbenägenhel atl hellre fälla än fria är alltför väl dokumenterad här i kammareni en mängd debatter om rättsförhållanden. Jagvill ställa den frågan till kammarens ledamöter: icke de förhållanden somJag här har berört och de reaktioner som frän de ansvarigas sida har blivitbemötande därav, de undanglidningar som gjorts i interpellationssvaret och idebatten och de allvarliga misstankar som måste hysas om att manbeträffande lerrorisilagens tillämpning visar ett korrekt ansikte utåt men haren helt annan praxis inåt, motiv nog för all i lämpligt sammanhang inskränkaden hemligslämpel som uppenbarligen är ett hinder för en offentlig ochparlamentarisk kontroll? Lålmig så gå över till en annan fråga, som Jag hoppas att statsrådet visarnågot siörre benägenhet att svara på. Det är en fråga som Jag ställde i sambandmed inlerpellationen och som inleärdirekt upptagen i svaret; den är besvarad imyckel allmän form. Frågan gäller tillförlitligheten av uppgifter fränfrämmande länders polismakter. medveten om faran i sammanhanget och görs en gradering och enanalys av uppgifterna från främmande länders polismakter i, för all ta någraexempel, följande fall: uppgifterfrän de italienska säkerhetspolitiska organen, vilka är mer eller mindreöverbevisade om att ha deltagit i förberedelser till en statskupp mot detparlamentariska styrelseskicket i , uppgifterfrän de säkerhetspolitiska organen i , som på godagrunder misstänks för alt ha medverkat i samma typ av förberedelser i form avsamarbete med den italienska polisen, uppgifterfrån de israeliska säkerhetsorganen, som ju själva har visat att de är ganskafördomsfria i sina metoder i och på annal håll, ochuppgifter från den brasilianska polisen - vi har ju inle så fä bra-silianer häri - som också med tanke på de politiska förhållanden som råder iBrasilien kan misstänkas för atl lämna uppgifter som inte är särdelestrovärdiga? Jag vill ha litet merapreciserade kommentarer lill frågan om denna Omgrunderna för tillämpning av den s. k. terroristlagen Omgrunderna för tillämpning av den s. k. terroristlagen polisiäraupplysningsverksamhet, som spelar sä stor roll när det gäller både japaner ochandra. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jag skulle lill statsrådet vilja säga alt vi i utskolletsjälvfallet har menat alt del ankommer pä regeringen att i varje särskilt fallgöra en bedömning av om en presumtiv terrorist bör fä stanna i vårt land.Naturligtvis avsåg Jag med mitt inlägg inte alt säga all varje lerrorisl skallutvisas ur landet; man måste Ju hela liden pröva. Vadvi emellertid har velat understryka är att man måste iaktta slor restrikiiviielnär del gäller all behälla lerrorisler här i landei, så au del inle uppfällassom en för dessa personer. Vi skall ändå komma ihåg atl det ofta ärfråga om kallhamrade människor som inle skyr några medel, inle ens när delgäller att mörda helt oskyldiga personer för all uppnå vissa politiska syften. Dethade kanske varit lämpligt om i , när han gjorde sin gravabeskyllning mot mig att jag hellre brukar fälla än fria, åtminstone hadebesvärat sig med all ge någol exempel på delta. Hen i Tvärälund(c): Del förslag lill utlänningslag som behandlas innehåller i vissaavseenden mycket grannlaga och principiellt känsliga frågor. Deändringar i den beflntliga utlänningslagen som föreläggs och sominte har anknytning lill lerrorisllagen har genomgående den inriklningen all deökar rättssäkerheten för och fastlägger en humanare syn pä invandraren. Detgäller inle minst skyddet för flyktingar. Lagförslaget utvidgar kretsen avinvandrare som får skydd i , Det gäller människor som på grund avpolitiska förhållanden i hemlandet inte vill återvända. Statsrådet harutvecklat della yiterligare, och Jag kan inslämma i vad hon sade i dellaavsniii av sill anförande. Tillälmig nämna några punkter som har varit grundläggande för cen-lerparlielsinställning att helt ansluta sig lill den föreliggande propositionen. Besvärsordningengörs myckel förmånligare för invandrare. Preskrip-tionsrätl införs beträffandebeslut om avlägsnande m. m. Förutsättningarna för användande av tvångsmedelpreciseras i lagen. Tidsbegränsning av förvarstagande aren annan viktigförbättring av rättsskyddet för berörd utlänning. Viarbetar , herr talman, under tidspress, och därför skall Jag inle vidareutveckla min syn på dessa och andra punkter. Statsrådet har ocksä varilinne på detta område och utvecklade resonemanget, som Jag tyckte, mycket bra.Jag kan inslämma i vad hon sade även i detta avseende. Denfråga som föranlett delade meningar i utskottet och här i kammaren gäller s, k, lerrorisllagen inarbelals i ullänningslagen. att utländskaterrorister förs in under en speciell lag och att det finns risk för en för vidsträckttillämpning av denna lag. betecknade dessa problem som ettJuridiskt dilemma. Jag lycker all del aren mycket välfunnen formulering.Terroristlagen, som vi från sida anser vara befogad i nuvarandesituation både här hemma och utomlands, berör endast utlänningar som kommer ini vårt land för all begå svära våldsbrott, riktade mot såväl svenskamedborgare som invandrare. hade ell resonemang om skälen för och emot atl lagen skulle infogasi utlänningslagen. Hon kom fram lill atl skälen för ett infogande avlerrorisllagen i ullänningslagen övervägde. Vi har funnit detsamma, och vifinner också att det är ett nära samband mellan utlänningslagen och det syftesom lerrorisllagen djupast har, nämligen alt skydda människor för våld. Denomständigheten alt lerrorisllagen infogals i ullänningslagen innebär inle atlden humana synen och lill-lämpningen av lagen påverkas negativt. Jag tycker attdet är viktigt alt slå fast delta. Händelserute i världen och även i vårt land visar all vi under överskådlig lid kommeralt behöva skydd mol våldshandlingar, riktade mot både svenskar och invandrare,av terroristgrupper och världsomspännande lerroristorganisalioner.Sprängningen och morden på tyska ambassaden här i samttågkapningen och ambassadocku-palionen i just nu är varnande exempel.Stalsrådel räknade upp en rad andra exempel. Med hänsyn lill åtgärdermol terrorister i andra stater och med hänsyn lill våra internationellaförpliktelser framstår det enligt min mening som en skyldighet också förSverige alt se till alt värt land inle blir en tillflyktsort och ellaktionsområde för terrorister. Desärskilda tvångsmedel som enligt lerrorisllagen kan tillgripas mol en presumtivterrorist om han beviljas asyl i vårt land behålles i en särskild tidsbegränsadlag. De viktiga besluten om terrorister ankommer ocksä i fortsättningen päregeringen. Statsrådet redovisade handläggningsordningen ochutlänningars möjligheter att tillvarata sin rätt. Den beskrivningen tycker Jagär rimlig intill dess vi närmare har utrett frågorna genom den utredning somskall komma till stånd. Ändå måste man på della område vara myckel aktsam vidhandläggningen och bedömningen av de enskilda fallen. Denparlamentariska kontrollen är viktig i dessa sammanhang. Del innebär inle behöver misstänka en regering för felaktig handläggning - det är engrundläggande principfråga. För atl garantera parlamentarisk insyn ochkontroll skall regeringen i skrivelse till redovisa hurterroristlagen tillämpas. De farhågor för risken av en alltför vidsträckttillämpning av tillägget "eller eljest", som uttalats ifolkpartireservalionen och av tidigare här , bör bl, a, genomdenna parlamentariska kontroll kunna undanröjas. Lagrådethar lämnat den föreslagna lagen ulan erinran. Den parlamentariska kontrollenav terroristlagen, det föreslagna lillämpningsom-rådei för lagen och denomständigheten atl besluten ligger hos regeringen innebär enligt vår mening enrimlig avvägning mellan effektivitets- och Nr 44 rällssynpunkter. Fredagenden " talman! Jag ber med della au få yrka bifalllill uiskolteis hem- 12december 1975 siällan. Herr andre vice lalmannen lillkännagav allanslag ulfärdats om sammanträdets fortsättande . Anledningen till all Jag tar till orda i det här ärendet är dels attjag har väckt en motion tillsammans med etl par andra moderater, dels atl Jagi invandrarverkets styrelse har deltagit i den praktiska tillämpningen av denlag som vi nu behandlar. Del gäller Ju ändringar i utlänningslagen, ändringarsom enligt utskottet är så omfattande att det kan ifrågasättas om inte dennuvarande lagen borde ha ersatts med en helt ny. Uiskollel anför au regeringenhar varil medvelen om delta och utfärdat direktiv för en översyn somskall leda fram lill en helt ny utlänningslag. Jagtycker det hade varit riktigare att säga att regeringen har blivit medveten. IJanuari väckte vi en motion i vilken vi bl. a. hävdade att lagen borde bliföremål för en samlad översyn med sikte på förslag till en ny lag. En ändradpraxis har nämligen medfört all lagen inte uttrycker de handlingslinjersom gäller för vår invandrings- och flyktingpolitik. borde ocksäregeringen för länge sedan ha insett och tidigare ha beslutat om enomarbetning. Motionenföranleder inte nu någon åtgärd, säger utskollet, men den har självfallet ändåfyllt en uppgift. Detär emellertid inte nog med alt det flnns en lag, det måste också finnasmöjligheter att tillämpa den i praktiken. Jag tänker då framför allt påtillståndsfrågor av olika slag. Tillslåndsbyrän på statens invandrarverkhandlade under /75 omkring 94 000 ärenden. Del innebär någonminskning i Jämförelse med året förut, men i stället har antalet arbetskrävandeärenden ökat betydligt. Ärendebalansen uppgår till ca 8 000, Delta, sägerverket i sin anslagsframställning för nästa är, är inte acceptabelt och innebäri sig en betydande extra arbetsbelastning genom atl folk i stor utsträckningringer och frågar angående icke avgjorda ärenden. Balansen av kvalificeradeärenden, dvs. sådana ärenden som gäller avlägsnande samt remisser frånregeringen, var till antalet 493, 100 fler och inovember 940, alltså en fördubbling . Attbalansen ökar på del här sättet beror Ju inle bara på att ärendena blir fleroch svårare. Personalomsättningen på tillståndsbyrån har medfört och kommer allmedföra stora svårigheter. Det tar ungefär alt lära upp en handläggareav sådana här ärenden. Väl upplärda slutar många, nya måste anställas ochupplärning stjäl mycket tid från erfarna handläggare. Verket anför atl av byråns30 handläggare kommer minst 20 att ha en anställningstid understigande två årvid utflyttningen till Denhär utflyttningen medför hart när oöverstigliga svårigheter för verket. Det ärväl en sak att föriägga nya statliga verk till landsorten, men att flytta utett verk som befinner sig i ett uppbyggnadsskede och som dessutom har fått sigpålagt mängder av nya uppgifter är minst sagt oansvarigt. Jag tycker au delskulle vara klädsamt om man från regeringens sida erkände sitt misstagåtminstone när det gäller invandrarverket. Meninle bara invandrarverket har svårigheter och brist på personal. En hel delutredningsarbete faller på polisen. Här i Slockholmslraklen lycks Just nuHuddingepolisen ha de flesta utlänningsärendena, och där har man bara halvstyrka. Detta medför att man inte kan ta itu med ett ärende förrän fyra månaderefter del alt ärendet har kommit in. Utredningen tar sedan en rundlig tid, ochdärefter går ärendet lill invandrarverket, där det också tar tid.Stockholmspolisen har vidare personalproblem. För att få en utredningkompletterad med vissa uppgifter är det nu tre månaders väntetid. Och eftersomde flesta avslag redan överklagas och offentligt biträde utses går ytterligarenågra månader vid behandlingen av dessa tillståndsärenden, som det är såviktigt att få avklarade så snabbt som möjligt. Anserverkligen del ansvariga statsrådet alt detta är en tillfredsställande ordning?Kan inte statsrådet tala med justitieministern, så att han ser lill all polisenfår betydligt bättre utredningsresurser? Ivår moderatmoiion som Jag tidigare nämnde begärde vi också atl regeringenskulle lägga fram förslag om alt inrätta ett samrådsorgan i flyktingfrågor. Vipekade på au flyktingfrågornas ändrade karaktär motiverar en översyn avmyndigheters och andra instansers handlingsberedskap, eftersom samma mönsterför handläggningen av frågor om ui-tagning, överföring och mottagande avflyktingar har gällt ända sedan början av 1950-lalel. Jaghar senare från statsrådet som svar pä en framställd fråga fåll veta i departementet överväger de här frågorna, och utskottet utgår därför ifrånall också frågan om inrättande av ett särskilt samarbetsorgan kommer attprövas. Jag är naluriigtvis glad över atl del kommer all händanågot även på detta område, även om man inte vet hur länge det kommer altdröja. Men motionen har kanske ändå hjälpt till att skynda på ärendet. Ipropositionen behandlas också framställningar från och Solidaritetskommitlén för politiska flyktingar, vilkaönskar att en civilt tillsall nämnd skall handha förhör och undersökning avflyktingar samt frågor om politisk asyl. Föredragande statsrådet är klok nogatl inte ansluta sig till den uppfattningen ulan har där lyssnat på desynpunkter som framförts av och invandrarverket. Däremotnämns inte i propositionen den skrivelse som hartillställt och följaktligen inte hellerinvandrarverkels remissvar. Den skrivelsen väckte , dvs. förrahösten, ett visst uppseende lill följd av sitt innehåll. LO skrev bl. "Iförsta hand har yrkanden framställts om att de fackliga organisationerna blirhörda vid prövning av frågor rörande politisk asyl. Bakgrunden till detta kravslår alt finna i det förhållandel, alt utlänningar som ansökt omarbetstillstånd men fält en sådan ansökan avstyrkt av den fackligaorganisationen och avslagen av den centrala ut-länningsmyndighelen ändockkunnat erhålla arbete ulan atl bryla mol gällande regler, I de fall en ansökanom ordinärt arbetstillstånd avslagits har i flera fall berörda utlänningar hosmyndigheterna anmält behov av asyl av politiska skäl. Den stora ökningen avdylika ärenden har medfört att centrala uilänningsmyndigheten hariakttagit en ytterst generös tillämpning av bestämmelserna om asyl för attdärigenom undgå att dels insätta onödigt slora utredningsinsatser, delsförhindra risken av att verkliga politiska flyktingar avlägsnas urlandet." Delär tydligen LO:s mening alt verkliga politiska flyktingar skall avlägsnas urlandet. Är det också statsrådets uppfattning? Delskulle vara intressant atl höra varför skrivelsen inle finns upplagen ipropositionen och vad statsrådet har för synpunkter pä den. Jag har intenågot yrkande. Överläggningen var härmedslutad. Mom. 1 och 2 Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: "Densom vill atl kammaren bifaller inrikesulskottets hemställan i betänkandet nr24 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Dä herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 298 Nej - 16 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar i och i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller inrikesulskottets hemställan i betänkandet nr24 mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar i och i motsvarandedel. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNyquist begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 275 Nej - 28 Avslår - 12 Mom. 8-15 Kammaren biföll vad utskottet i dessamoment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Lövenborg, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeJa besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill attkammaren bifaller justitieulskottets hemställan i betänkandet nr 15 mom. 1 röstarJa, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationennr 1 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä i begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gav följanderesullat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 2 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr15 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNyquist begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs pä bifall till dels utskotlels hemställan, dels reservationen nr 3 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande Jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandet nr15 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 11 Meddelande omextra arbetsplenum HenANDRE VICE TALMANNEN: Enligtvad som under hand meddelats kan det bli nödvändigt atl bordläggaytterligare ell betänkande från jordbruksutskottet. Då det är angeläget attkammaren får möjlighet atl behandla detta belänkande kommer i så falldels del arbetsplenum som utsatts lill altefler avslutad ärendebehandling ajourneras för att beredajordbruksutskottet tillfälle att sammanträda, dels ytteriigare ellarbetsplenum atl anordnas . Sistnämnda sammanträde lar sin efter det att det ajournerade sammanträdet avslutats. §12 Ändring i byggnadslagen Föredrogscivilutskottels betänkande 1975/76:8 med anledning av dels propositionen1975/76:1 i vad den inle behandlats i utskottets betänkande CU 1975/76:1, delspropositionen 1975/76:56 om ändring i byggnadslagen (1947:385) jämte medanledning därav väckta motioner. Regeringenhade i propositionen 1975/76:1 () såvitt nu var i frågaberett tillfälle all yttra sig över i regerings-protokollet lämnadredovisning belräffande handläggningen av ärenden enligt 136 a!! byggnadslagen(BL).