prot · FY0967 · 1975-12-31 00:00:00 — Vad man däremot ännu inte är på det klaramed är de konsekvenser som kan uppslå för miljön, fornlämningarna och kultureni övrigt. Det är dessa konsekvenser man nu håller på att utreda parallellt medatt man fortsätter med de markförvärv som ingår i planerna. i (fp) kort genmäle: Fru talman!Nu erkände i att man, medan man håller på med arbetena, fårlov att utreda vilka konsekvenser delta egentligen har. Del bekräftar bara vadjag lidigare sagl. Del var roligt att en talesman för utskottet på detta sättkunde bekräfta att jag har rätt. i (m): Jag skall motstå frestelsen all la upp lidenmed ell inlägg i den allmänna försvarspolitiska debatten. Jag skall här bara laupp ett litet avsnitt av utskoltsbetänkandet - ett avsnitt som förmåttförgrymma i . Han menade alt del gäller en bagatell. Jagtycker nog inte att det är en bagatell. Det är en detalj i det hela, men det ären mycket väsentlig detalj. Jag anser att utskottet borde ha kunnat kosta påden litet mer av egna funderingar än vad som ryms på ett par rader, särskillsom ett bifall till det aktuella motionsförslaget inte skulle kosta någontingutan tvärtom skulle göra del möjligt för oss att spara en bra slant. Jag tänker pä den säregna publikation som kallasVärnpliklsnytl, först utgiven av försvarsstabens personalvårdsavdelning. Numerasägs bladet vara "distribuerat" av samma byrå. Vilken djupare meningsom ligger i den förändringen är för förborgad. Förmodligen har välden militära sakkunskapen reagerat mot den disciplinnedbrylande tendensen hoslidningen och sett till att man slipper skylla som utgivare i detta sammanhang. Tidningensnegativa inverkan vitsordas av allt iruppbefäl, och del var därför medoförställd häpnad som man log del av försvarsministerns likgiltighet inför dethär problemet när del aktualiserades i en skrivelse från P I0;s samladebefälskårer. i log upp frågan och sade all del därväl inle var så allvarligt menat av befälskårerna, eftersom ännu inte någon kårhar yrkat alt tidskriften skall läggas ned. Del händer väl ofta att viriksdagsmän när vi väckt en motion får brev från olika håll ilandet. Ofta är det brev där det undras hur i all 56 sin dar vi har kunnat hitta på något så dumt som det vi framfört i mo- Men en och annangång händer det faktiskt all man får instäm- Nr 67 Jag har fått ganska många sådana från olika håll i landet r- , , sedan jag väckte den härmotionen, -,r ., ,., Zj april i 7 /3 Jag har på några håll själv ställtprecis den fråga som iNässjö ställde: Varför har då inte någon befälskår opponerat sig? har då svarat mig: Vi harju märki all försvarsminislern inte är intresserad 777, /77. av del här, och dä riänardel ingenting lill att vi väcker frågan en gång - Vi riksdagsmän ärinle så finkänsliga, men man är det ute på Närdet inom försvarsstaben utges en tidning som aldrig nämner den värnpliktigesskyldigheter och plikter utan bara talar om hans rättigheter, om vad hanfordrar eller vad han kräver, och när rubriker i positiv anda förekommer sparsamtmen de negativa är desto rikligare förekommande, rubriker som syftar till attförlöjliga eller misstänkliggöra befälet och beröva det dess auktoritet, då ärdet väl inle så underligt om den värnpliktige känner sig litet desorienterad.Kopplar man sedan ihop del här med försvarsdepartementets mjuka linje i vadavser politisk propaganda innanför kaserngrindarna och med försvarsministernsföreträdares ökända munkorgsparagraf för befälet, får man nog konstatera alldet är väl sörit för att de utländska militärattachéerna skall ha någonting altrapportera hem från detta besynnerliga land. Det kan väl inte vara försvarsminislernobekant att det här har varit grunden till ett ytterligt allvarligt intermezzoi en av våra garnisonsorter för inte så länge sedan, som så när hade kostat ettutbildningsbefäl livet. Det hela avlöpte den gången lyckligi, ochförsvarsminislern slapp all såsom den yllersl ansvarige bära eit tungt ansvar.Del är inle säkert all del går lika lyckligi näsla gång, I går stod det f. ö,påtalat i pressen ell liknande inlermezzo, men i del fallei varsambandelniellan den poliliskaexlremistpropagandan och själva gärningen inte alls klar,och därför kan vi lämna det åsido. Attden som kommer från ett mer eller mindre bekvämt och ombonat civilt liv tyckeralt det är obehagligt att underkasta sig disciplinens krav i del militära ärväl i och för sig inle någol märkvärdigt. Men frågar vi personer medkrigserfarenhet, inte bara iruppbefil. inte bara stabsbefäl, ulan även menigeman på slagfältet, så får vi ett ganska samstämmigt svar: Utan en grundläggandedisciplin hade de knappast levat . Visst är det obehagligt men ändånödvändigi för all undvika något än värre. Och den disciplinen måste läras ifred. På slagfältet är det . Jagvill inte för en sekund låta påskina all inle mycket inom försvarsmakten börförbättras och även kan förbättras. Jag irorail förbandsdemokratin, såsom denbl, a, kommer till uttryck i väl fungerande förbandsnämnder, här är av mycketstort värde. Men den måste hållas inom vissa gränser, eftersom ett krig inte ärnågon demokratisk företeelse. Enåtminstone för en lekman ganska lång erfarenhet av militärriänsi, så gott som hell som truppbefäl, har lärt mig att en negativ inställning hos en värnpliktig beror på bristande information uppifrån - om man nu bortser från vad politisk extremistpropaganda kan ställa 57 Nr 67 till med. Men var i Värnpliktsnytl finner man någon information ipositiv Fredaeen den andaom varför det behövs disciplin och ofta hård värnpliktsutbildning 25 -inril 1975 'huvud taget? Var finner vi ell bestämt avståndstagande från mass- sjukskrivningoch andra sabotagehandlingar? Var finner vi något om Försvarspolitiken, varfördet för försvarels anseende, inte minst med tanke på utländska 777. 777. iakttagare, är viktigt med ett klanderfriltpersonligt uppträdande både i och utom tjänsten? Nej,den som söker efter sådant letar förgäves i Värnpliklsnytl. Tidningen skullekunna ha ett stort värde som säkerhetsventil för både berättigat missnöje ochren kverulans, men så länge den bekostas av rikliga statsmedel måsle man enliglmin mening se lill att den både innehållsmässigt och typografiskt verkar iklart positiv anda. Tidningen har tyvärr vall att gå en annan väg, ochförsvarsministern vill inle ingripa av hänsyn lill den journalistiska friheten.Det är hedervärt all hålla sina underlydande om ryggen, men det kanske ocksåvore hedervärt att hålla även andra kategorier inom försvarsmakten om ryggen -alt understödja dem i stället för motsatsen. Jaghar aldrig stuckit under stol med min slora högaktning för försvarsministerHolmqvist personligen, men i delta fall får herr försvarsministern verkligenförlåta mig om jag säger att jag inte förstår honom. Vad försvarsministernkallar hänsyn håller på alt urarta till fiathet, och en flathet som i händelseav allvar kan bli flathet till döds. Eninom försvarsledningen utgiven och helt bekostad - inte bara med bidrag som detidskrifter i nämnde, ulan en med statsmedel heltfinansierad tidning alltså - måste ha en klar tendens all, ulan all på någolvis förhindra vederhäftig positiv och hyfsat framförd befogad kritik, befordrasamhörigheten inom försvarsmakten och svetsa samman olika personalkategorier,av vilka ingen kan avvaras utan var och en har sin viktiga uppgift att fylla.Den uppgiften är redan i sig själv så svår, all den verkligen inle börytterligare försvåras genom hugg i ryggen från vad som borde kunna betecknassom de egna, Utskolletägnar hela tre rader och ett par bokstäver därutöver åt den här motionen: Alltär bra. Lät oss sova vidare. Eftersomjag inte kan dela den åsikten, och allra minsl all sömnen skall få kostanärmare 1 milj, kr, av skattebetalarnas pengar, tar jag mig friheten att yrkabifall till motionen 1187, Jag hade bestämt mig för att inte yttra mig i den här debatten. Jagtycker alt utskottets talesmän på ett utmärkt sätt har redogjort för deskillnader som föreligger. Men inför det hämningslösa och okontrollerade inläggsom i här gjort ser jag mig nödsakad att säga ettpar ord. , delfinns i det här landet en tryckfrihet som gör det möjligt för människoratt få lov att uttala sin åsikt om olika ting. Det är ytterst värdefulltatt också de värnpliktiga har den rätten. 58 är dess bättre så att även representanterna förpersonalorganisationerna. och jag vågar sägasamtliga officerskårer saml de civilanställda, icke har Nr 67 tvekatnär det gällt att här slå vakt om tryckfriheten, r- i i den har här uppträtt som reaktionär.Men han ., ,-, går alldeles för långt närhan också vill göra mig ansvarig för olyckor som kan ha förekommit.Herr Wachtmeisler kopplar dessa till förekom- Försvarspolitiken, sten avexlremislgrupper. Med hans argumentering skulle den inställning m. m. jagföreträder vara orsak lill alt vi har människor i vårt land som ansluter siglill exlremislgrupper. HerrWachtmeisler har gått alldeles för långt. Jag är helt övertygad om att kammarenförstår om jag bara på del här sättet reagerar mot hans inlägg utan alt iövrigt kommentera del. HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle: Del är litet förvånande alt i säger atthan har mött en genomgående positiv reaktion på sin motion. Del stämmer intemed verkligheten. Jag vei inle i vilken utsträckning som med i vad som skrivs i - den tidning som ärfrån hans eget hemlän, I den lidningen har man haft intervjuer med berörda personalorganisationeroch frågat om reaktionen på motion. Jag skall bara la ettpar citat. Inom Flottans kompaniofficerssällskap säger man; "Viaccepterar Värnpliklsnytl i sin nuvarande utformning, säger vice ordförandenSture , och vill vi skriva i tidningen får vi göra det. Del går inte allkomma ifrån att vi är en utsatt grupp, men vi måste tåla kritik. Vi får absolutinte bilda 'en stat i staten'," I Pluionofficersföreningenvid KA 2 säger man; "Vistöder helt tidningens chefredaktör , Vi behöver Värnpliktsnytl,den är bra och någon anledning lill kritik har aldrig funnits. Motionen ärofattbar liksom uttalandet att personalorganisationerna stöder den." Statsanställdas förbundsriänstemannaklubb säger: "Förstårinle hur--- kan uttala sig och dra de fackliga organisa tionerna över en kam. Från Statsanställdas förbunds sida anser vi alt Värnpliktsnytl ska få fortsätta i sin nuvarande utformning. Del måsle finnas ett organ, där de värnpliktiga får komma lill tals. Motionen saknar grund och bör inte gå igenom," Såvar del alltså med de "genomgående positiva reaktionerna" på herrWachtmeisters motion. Sedansäger att del är märkligt au försvarsledningen inle harreagerat mer mol lidningen. Del kan kanske bero på alt tidningen numeradistribueras via försvarsstaben, och att man från försvarets sida inle vill hasill namn med och vill synas. Men,, del finns en organisalionskommiiié vid sidan av tidningen som har möjlighet all la upp synpunkter, som gör det och diskulerar lidningen, med företrädare bl, a. för försvarsstaben, försvars stabens personalvårdsbyrå och även med företrädare för departementet. Nr 67 Ingenav dessa företrädare har funnit anledning all Fredaeenden '"'' ''''n kritik. Tvärtom ser de det som ell värde all lidningenfinns, 75- 1 'I 1975 '"framför allt, , handlar det om ett värde för devärnpliktiga att få information och en diskussion om de värnpliktigas Försvarspolitiken, ekonomiskaoch sociala villkor. Debatt och öppenhet kan man riäna på //;. m. i endemokrati. Det går inte att göra som att på ett reaktionärt sätt säga nejtill det som han personligen tycker illa om. HerrWACHTMEISTER i (m) kort genmäle; Jag beklagar fortfarande försvarsminister inställning. Jaghar inle alls angripit tryckfriheten. Men jag finner det fullkomligt horribeltalt det med hjälp av ett anslag på , - del var den tidigare summan;nu är väl beloppet betydligt högre - skall utges en tidning som inte verkar ientydigt positiv riktning. Skall den betalas med statsmedel kan jag inte finnaannat än att den skall ha en klar positiv tendens. Jag kan inle förslå att delär alt ingripa mot tryckfriheten på något sätt. gärna komma ut!Men del gäller pengarna, dvs, att vi här anslår , lill den. Var.har herr försvarsministern hittat någol avståndstagande frånsabolageverksamhe-ten inom försvaret i form av t. ex, massjukskrivningar? Detborde väl tas upp i en sådan här tidning. Närdel gäller del som i talade om, nämligen devärnpliktigas ekonomiska och sociala villkor, brukar väl kompaniassistenternakunna redogöra för dessa ganska bra. På förbanden har vi också andra riänstemänsom kan tala om detta. Jagbestrider inle alls all lidningen har mycket stort värde som säkerhetsventil,men då skall också kverulansen ä la uppvägas av informationuppifrån i positiv riktning om varför man inte vill vara med om sådana härsjukskrivningar och annat. Jag beklagar au vi inte kan bli överens i den saken.Jag har inte alls försökt alt komma åt lidningen som sådan, utan vad jag opponerarmig emot är tidningen som siatsfinansierad publikation. Sedanvill jag säga några ord med anledning av vad i sade omreaktionerna ute på olika håll. Jag är ingen springpojke för befälskårer. Jagkan inta min ståndpunkt efter eget bedömande. Men den tidning som herrGustavsson i refererade lill är den tidning där en Värnpliktsnytlnärslående journalist har fått sin skolning en gång i liden. Referaten i denspalten var icke korrekta. Jag har frågat en av de intervjuade, som säger sigha blivit fel refererad. Men del var enskilda ledamöter - låt varaförtroendemän - i organisationerna som där uttalade sig. Ingen vet vad man sadeutanför deras led. Ingen av deorganisationer som här har nämnts har fört fram tanken på all vigenom alt dra in anslaget skulle omöjliggöra ut- 60 givningen av lidningen. är alldeles ensam om den Sedan må hanhär driva skvaller och säga all han uppfattat Nr 67 sakerna pä det ena ellerandra sättet, och all man sagt att man låtit Fredaeen den bli att reagera eftersomman vet att försvarsministern ändå inle är in- 2<; nril 1975 tresserad av dessa frågor, har medsitt eget inlägg här karakteriserat sig själv Försvarspolitiken, somreaktionär och som en person som inte har tillräckligt med förståelse 777. 777. för de värden som demokratin rymmer. i (s) kort genmäle: Fru lalman!Utöver att jag vill instämma i vad försvarsministern sade, vill jag tilläggaall det är litet förvånande att säger all han vänder sig emotall statsfinansiera lidningen. Man kan dra en parallell. harju kvirriga och underliga artiklar på ledar- och nyhetsplats, menden tidningen erhåller statsmedel för sin verksamhet av del skälet att vi i endemokrati anser det vara av värde med en rik och differentierad press, med enstimulerande debatt. Vi anser också au det inom försvarel är av värde med attha en debatt, I lidningen redogörs inte bara för vilka sakliga förhållanden somgäller i fråga om de ekonomiska och sociala villkoren för de värnpliktiga osv,,ulan de värnpliktiga får i tidningen en möjlighet all komma lill tals. Dettycker jag är viktigt. Sedan är jag glad över all inle är någonspringpojke åt organisationerna. All han skulle vara springpojke åt de fackligaorganisationerna hade jag aldrig väntat mig. Men när han säger all han harfått enbart positiva reaktioner på sin motion, finns del anledning all tala omatt del också förekommit andra reaktioner från personalorganisationerna. Menom del ligger så myckel tyngd i vad säger, varför har dåhans egna partivänner i ulskottet inle ställt sig bakom niotionen? i (m) kort genmäle: Jag vill avsluta det här meningsutbytet med att lill herr Gustavssoni under åberopande av en religionshistorisk debatt en gång iliden säga: I haven en annan ande än vi. Fru tredje vice talmannen anmäldeatt i anhållit all lill protokollet få antecknat allhan inle ägde räli lill ytterligare replik. Jag har begärt ordel med anledning av en av de motionersom behandlas i del nu aktuella betänkandet från försvarsutskottet. Del gällermotionen 1175, som tar upp frågan om finansiering av utvecklingsarbetet kringett efierföijande flygplan lill , Bakgrunden lill alt motionen har väckts är att del istatsverkspro posilionen föreslås ell anslag på 30 milj, kr. lill utvecklingsarbetet för 61 Nr 67 en eventuell efterföljare lill , Del anslaget är dubbelt såstort som p , j vadsom har salsals på della utvecklingsarbete, 75 anril 1975 Statsrådettalar i slalsverksproposiiionen, liksom utskottet i belänkan- del,myckel om vikten av handlingsfrihet i fråga om hur flygvapnet iframliden skall ulvecklas och vilka flygplanstyper vi skall ha. Jag vill m. m. starkt understryka det som sägs om vikten av ensådan handlingsfrihet. Vi har enförsvarsutredning, och del måste vara en av denna utrednings viktigasteuppgifter att bedöma huruvida vi skall försöka hänga med i eninternationell, vapenteknisk kapplöpning på flygets område eller om vi skallvälja andra vägar. Det är naturligtvis mycket betydelsefullt alt vi inte undertiden binder upp oss genom stora ekonomiska satsningar på ell utvecklingsarbeteså att vi finner att vi i praktiken inte har någon valfrihet, attde satsningar som gjorts är så stora att vi måste fortsätta på deninslagna vägen. Trots vad som sägs i statsverksproposilionen ochulskottsbetänkandel finns del ingen garanti för all vi får den valfrihet dettalas om. Anslagsäskandet innebär,som jag nämnde, en kraftig uppräkning. Det finns ingenting istatsverksproposilionen eller i utskotlsbetänkandel som talar omanslagsutvecklingen . Del nämns alt vi vid nästa budgetbehandlingfår anledning all ta ställning till hur mycket som skall anslås då tillutvecklingsarbetet. har med andra ord ingen som helst överblick övervad deiia utvecklingsarbete kan tänkas kosta, I niotionen 1175 föreslås au riksdagenskall få lillfälle all ta ställning lill en totalram för utvecklingsarbetetkring ett eventuellt nytt flygplan och alt dentotalramen skulle ligga i storleksordningen 80 milj, kr, I väntan på attriksdagen får ta ställning till en sådan totalram borde vi anslå 15 milj, kr,för del forlsalla utvecklingsarbetet. Genomkonstruktionen med en totalram skulle alltså få möjlighet lill denöverblick som ar nödvändig och kunna besluta hur myckel som bör satsas påutvecklingsarbetet innan vi på mer principiella grunder har tagit ställningtill vårt flygvapens utveckling , Iutskollsbeiänkandet behandlas den här frågan myckel knapphändigl. Del finnsegeniligen ingen argumeniaiion alls i beiänkandel om varför utskottet motsättersig alt skall få lillfälle all la ställning till en totalram förutvecklingskostnaderna . Förslaget bara avfärdas. Delkan i det här sammanhanget finnas anledning att dra sig lill minnes vad somuttalades av den socialdemokratiska partikongressen , Vid den kongressenförelåg en motion som behandlade Flygplan 80, Jag citerar ur protokollet: "Maj Briii Theorinhar siälll ell yrkande, all partikongressen ullalar all någon yilerligare avancerad flygplansiyp. Flygplan 80, inle bör komma lill siånd, all framlida beslut av väsentlig betydelse för försvarets or ganisation och utformning ska fallas av partikongressen efter diskussion 62 i partiorganisationerna ." yrkandebifölls av den socialdemokratiska parti- Nr 67 Hurregeringen, försvarsministern och de socialdemokratiska - i i företrädarna iförsvarsutskottet ser på sin partikongress och i vilken mån -,r .,.g.,, de anser att beslul avkongressen skall påverka socialdemokratiskt age- _ rande inom regeringenoch får naturligtvis anses vara ell so- Försvarspolitiken, cialdemokratiskt,internt bekymmer. Men i det läget att socialdemokra- m. m. terna inte ens har velatmedverka till att skall få kontroll över utvecklingen borde detändå finnas anledning för dem att ta upp en diskussion om sin internademokrati. Motionen är principiellt riktig. Den behandlar möjligheteratt kontrollera utvecklingen på försvarsområdet och det vapentekniska området.Många i kammaren har nog i tidigare sammanhang upplevt att utvecklingen har entendens att springa ifrån och försälta den i tvångssituationer. Detär just en ny sådan tvångssituation vi har velat förebygga med den härniotionen. Det gäller alltså om vi redan nu skall ange ramarna förutvecklingsarbetet eller om vi skall ta risken till en successiv minskning avvår handlingsfrihel på det här området. Jag vill avsluta med, frulalman, att yrka bifall till motionen 1175. HerrANDERSSON i (): I samband med behandlingen av försvarsutskottets betänkande nr 13 har,som framgått av debatten, också behandlats motionen 1184. Den lar sikte på ennoggrann undersökning och kartläggning av fornlämningar på Remmene skjulfäll. Jagdelar uppfattning med dem som anser att lokaliseringen av Remmene skjulfällhell nära tätort är olycklig. Den ulvidgning av skjulfältel sombeslutades av 1971 förstärker självklart de ogynnsamma effekter förtätortens utveckling som alltmer böriar komma . Somboende i en av de kommuner som berörs av utvidgningen har den omständighet attjag inle varit medmolionär vid behandlingen av frågan vare sig 1973 eller nuibland uppfattats så att jag skulle vara anhängare av del utvidgadeskjulfältel. Så är självklart inle fallet. Del finns därför anledning alt införkammaren kort redogöra för de ställningstaganden som jag i egenskap av ledamotav kommunstyrelsen och kommunfullmäktige i Gäsene kommun intog ,Jag vill påpeka att det är ett ställningstagande som logs innan beslutet iriksdagen fat-lades. Del är ganska väsentligt att hålla det i minnet efiersom såmycket sagts med inriktning just på Edsmären därefier. Denuppfattning som delas av praktiskt taget alla, nämligen att anläggningen av ett nytt skjutfält på hade varit ett vida bättre alternativ, intog jag således redan då. Härvidlag stödde jag mig på del i remisshandlingarna redovisade yttrandet av chefen för armén, vilket i ett avsnitt beskriver Edsmären på följande säll; 63 Nr 67 "kan lill sin huvuddel användas Fredaeen den °'skjulfält. Terrängens utformning och markens beskaffenhet är i hu- 25 aoril 1975 vudsaklämplig. Framlida ulvecklingsmöjligheter ter sig gynnsamma. --------------- sloraavståndet från och Tångahed liksom intrånget i värdefullt Försvarspolitiken, skogsbruk är negativa faktorer, som bör beaktas. Speciella förhållanden m. in. inom (redovisade i hemlig bilaga tillMB utredningen) ter sig främsl från ekonomisksynpunkt mindre tilltalande. En väsentlig fördel ur social synpunkt är altskjutfiillsförslagel endast berör omkring 10 personer varav 7 är . Antalet markägare är ca 20." Jaganförde de här synpunkterna i en reservation i kommunstyrelsen, som jag sagt,1970, och förde den reservalionen vidare vid kommunfullmäktiges handläggningav remissen. Jag anförde då, och utvecklade med utgångspunkt i nyssnämnda citatbl. a. följande, jag citerar ur min reservation fogad lill kommunfullmäktigeshandlingar; "Delär ytterst tillfredsställande kunna konstalera, alt detta alternativ i så ringagrad präglas av sociala aspekter i jämförelse med Remme-nealternalivet.Områdets lämplighet sätts ju på intet sätt i fråga, inte hellervidareutvecklingsmöjligheler. Endast ekonomiska hänsyn synes ha spelat någonroll vid förslagsställningen. Av 1 762 har är så stor del som23-24 96 (417 har) impediment. Delta förtar på intet sätt intrycket av altSkaraborgs Edsmären är ett bra skogsbruksområde. Dock torde varie förvaltningav ekonomisk karaktär, där endast av produktionsfaktorn kan utnyujas,bedömas som mållligl god. Beträffandeovan citerade förhållande, som redovisats på hemlig bilaga, synes della lyda påell redan befintligt engagemang på Edsmären, Med denna knappabeskrivning av förhållandena, kan vi endast konslalera, all en redan tidigareetablering i näppeligen talar mot ett fortsatt inträng där. Underalla förhållanden kan det inte utgöra ett argument för Remmene," Jag sammanfattade mig påföljande sätt: "Medhänvisning till vårt tidigare yttrande sann vad härovan anföris kan endast denförändringen anföras, all vi på bättre grundade skäl nu kan avvisaRemmenealternalivet, Förslagel som del framlagts är ell vanskligt vågmästeri,då man ställer mot varandra sociala skäl i Rem-menealternativei mot nästan rentekonomiska i Edsmären och vidare fastnar för en prioritering av denekonomiska faktorn.