prot · FZ09108 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:108 §1 Fyllnadsval till utskott Depå föredragningslistan upptagna valen är föranledda av att ersättaren för herrHenmark skall beredas plats i ulskott. Folkpartielspartigrupp har anmält som suppleant i lag- och civilutskotten. Jagförklarar härmed vald till suppleant i lagutskottet ochcivilutskottet. Omlagstiftning mot könsdiskrimineran -de reklam §2 Om lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam Herr handelsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:301, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att lägga fram förslag om enändring av marknadsföringslagen, så atl könsdiskriminerande reklam kan fällasi . Eftervad jag har erfaril har konsumentombudsmannen för avsikt att nu i vår tillhandelsdepartementet inkomma med en framställning i den här frågan. När denframställningen föreligger och ytteriigare synpunkler har inhämtats frånberörda myndigheter och organisationer kommer jag att ta ställning till fråganom vilka åtgärder som kan behöva vidtagas mot könsdiskriminerande reklam. FruANDRÉ (c): Det är ingen ny företeelse atl använda könsdiskriminerande reklam somelt medel i marknadsföringen av olika produkter. har delfunnils många exempel på att bilder av kvinnokroppen fått utgöra blickfång iannonser och andra tryckalster utan att det funnit något samband mellanprodukten och bilden. Givetvishar man från skilda håll protesterat mot denna form av reklam, men någonförändring har det inle blivit. Trots FN;s deklaration om avskaffandeav kvinnodiskriminering har vi inga lagliga möjligheter att fälladiskriminerande reklam. Detla framgick av ett fall som var uppe imarknadsdomstolen. Som jag ser det måste lagen därför ändras. Avsvaret pä min fråga framgår att konsumentombudsmannen har för avsiki atl undervåren 1976 inkomma med en framställning till handelsdepartementet.Handelsministern kommer därefter all la ställning Omskärpta bestämmelser för lämnande av kredituppgifter om privatpersoner Det är min förhoppningatt della slällningslagande blir i posiliv riktning så all vi får möjligheteratt komma lill rätta "med denna avart inom reklamen. Jag vill med dettatacka handelsministern för svaret på min fråga. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om skärpta bestämmelser för lämnande av kredituppgifter om privatpersoner Herr handelsministern erhöll ordel för altbesvara i (c) anmälda fråga,1975/76:306, till herr justitieministern, och anförde: i har frågat justitieministern om han villmedverka lill att kreditupplysningslagens bestämmelser utformas så, attkredituppgifter om privatpersoner får lämnas endasl när belalningsförsummelsehar fastslagits av domstol och först efter det atl utslaget har vunnit lagakraft. Enligt fastställd ärendefördelning ankommer del på mig alt besvarafrågan. Ifråga om kreditupplysningar om privatpersoner gäller enligt kreditupplysningslagenatt uppgift om betalningsförsummelse i princip får lämnas ut endast omförsummelsen har slagits fasl av domstol eller annan myndighet Redani samband med tillkomsten av kreditupplysningslagen övervägdes om det ocksåskulle krävas att ett avgörande om betalningsskyldighet har vunnit laga kraftför att uppgift om avgörandet skulle fä lämnas i en kreditupplysning. Någonbestämmelse härom logs emellerlid inle in i lagen. I propositionen anförde jagbl. a. atl det i mänga fall skulle medföra koslnader och olägenheter förkredilupplysningsförelagen att undersöka om ett avgörande är lagakraftvunnetVanliga tvislemälsdomar torde visserligen inle välla så slora problem i detavseendet Sädana domar är å andra sidan inte sä vanliga i de betalningsmål somdet här är fråga om. Myckel vanligare är atl en betalningsförsummelse slås faslgenom slutbevis i mål om betalningsföreläggande, lagsökningsutslag ellertred-skodom. Dessa typer av domstolsavgöranden vinner laga kraft motgäl-denären när tiden för återvinning har gått ut. Återvinningsfristen räknasvid 'betalningsföreläggande från utmätning på grund av slutbeviset och vidlagsökningsutslag eller tredskodom frän delgivning med gäldenären avavgörandet. Sådan delgivning ankommer det i regel på borgenären själv atlombesörja. Redandetta visar all det skulle innebära slora praktiska svårigheter att i varjesärskill fall utreda om ett slutbevis i mål om beialningsfö-reläggande, eltlagsökningsutslag eller en tredskodom har vunnit laga kraft. Nämnas bör ocksåalt alla de tre typerna av avgöranden kan verkställas utan hinder av atl deinte är lagakraftvunna. Enligtdatainspektionen, som har tillsyn över kreditupplysningsverksamheten, har dethillills inte konstaterats några olägenheter på grund av alt uppgifterbeträffande avgöranden om betalningsskyldighet får användas ikreditupplysningar trots att avgörandena inte har vunnit laga kraft Skulle detlängre fram visa sig att gällande bestämmelser på denna punkt medförolägenheter, förutsätter jag att datainspektionen gör regeringen uppmärksam pådet. I så fall får frågan om en lagändring övervägas i det sammanhangei. HerrBÖRJESSON i (c): Det må tillåtas mig all alldeles särskill tacka handelsminister det utförliga svar som han lämnal på min fråga. Avdet lämnade svaret framgår tydligt och klart att för bedrivande av yrkesmässigkreditupplysningsverksamhel fordras tillstånd av datainspektionen. Detlagäller dock ej kreditupplysningsverksamhet som bedrivs genom tryckt skrift.Sådan verksamhet är emellertid underkastad vissa regler enliglkredilupplysningslagen. a. atl kredituppgifter endasl fårlämnas när belalningsförsummelse har fastslagits av domstol eller detföreligger lagsökningsulslag. Däremot krävs ej domstols bekräftelse på alt ettavgörande vunnit laga kraft för alt uppgiften skall få tryckas. Jaghar i min fråga begärt att kredituppgifter om privatpersoner endast skulle fålämnas när betalningsförsummelse fastslagits av domstol och först efter del allsådanl ulslag vunnil laga kraft. Jagmedger gärna all del kan vara förenat med stora praktiska svårigheler att ivarje särskilt fall utreda om ett slutbevis i mål om betalningsföreläggande,ett lagsökningsutslag eller en tredskodom vunnil laga kraft. Jag har ändå velataktualisera frågan främst därför att del finns en tidskrift - jag skall intenämna dess namn - som publicerat lagsökningsutslag där del vid kontakt medvederbörande tingsrätt visat sig att rätten inte haft någon som helsl kännedomom alt ifrågavarande personer fått sig meddelade lagsökningsutslag. Det ärnalurliglvis upprörande för dem som berörs. Detfinns emellertid möjlighet att vända sig till datainspektionen, och jag vet attdatainspektionen har fäll anmälningar mol nämnda lidskrift lill den verkan dethava kan. Jag vill dock ha sagl i detta sammanhang alt om del visar sig att enlagändring erfordras så hoppas jag att en sådan kommer till stånd. Omskärpta bestämmelser för lämnande av kredituppgifter om privatpersoner Överläggningenvar härmed slutad. Omanställningsskyddet vid erhållande av sjukbidrag § 4 Omanställningsskyddet vid erhållande av sjukbidrag Fru statsrådet erhöll ordet för att besvaraherr i (s) anmälda fråga, 1975/76:305, ochanförde: i har frågat mig om regeringen avser att läggafram proposition om ändring i lagen om anställningsskydd enligt molionen1975:1718, som tillstyrktes av inrikesutskottet i dess betänkande 1975/76:18. Jagdelar inrikesutskotlets uppfaltning i det nämnda betänkandet all myckel lalarför en ändring i anslällningsskyddslagen säviii gäller an-slällningsskyddetförsjukbidragsberätligad. Frågan måste emellerlid som utskottet framhållernärmare utredas, och jag avser all som ett led i detta arbeie diskutera sakenmed arbetsmarknadens organisationer vid de överläggningar som arbetsmarknadsdepartementeti maj kommer all ha med dem om trygghelslagsliftningen. HerrJOHANSSON i (s): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Anledningen till all jag slällde den är atl jag, genom engagemang inom har kommil i kontakt med eu flertal personersom har erhållit sjukbidrag enligt lagen om allmän försäkring och som medanledning därav har sagts upp från sin anslällning. Rent spontant reagerar manmol detta förhållande, därför atl sjukbidrag utbetalas till sådana personersom kan bedömas bli arbetsföra igen, endera genom rehabilitering eller pä annalsätt. 1 de fall arbetsförmågan bedöms bli nedsatt till mer än hälften beslutarförsäkringskassans pensionsdelegationer om pension. Jaghar som motivering i min fråga nämnt att företagen under den nu rådandelågkonjunkturen lycks öka uppsägningarna av sådana anställda som fåttsjukbidrag. Man kan f n. betrakta della som en generelll förekommande åtgärdinom framför allt de slörre företagen. Jag kan påvisa tre konkreta exempel påatt uppsägning i elt företag som har sketl på grund av atl en person fåttsjukbidrag. För en månad sedan kom jag i kontakt med en som blivit uppsagd avnämnda skäl anställning, för sedan med ylierligare enannan som blivit uppsagd anställning på grund av att han erhållitsjukbidrag. Dåfrågar man sig om dessa uppsägningar kan vara rikliga. Jag vill lolkastatsrådets svar så att regeringen nu i överläggningar med arbetsmarknadensorganisationer - framför allt löntagarna - är beredd atl göra en ordentligöversyn av de här förhållandena. Detkan klart bevisas atl företagen i regel inte förlorar någonting på atl ha enanställd som är långvarigt sjuk kvar i anställningsrullorna. På min förfråganlill varför företagel inie kunde ha vederbörande kvar ianställningsrullorna blev svaret all anställningen hävdes av administrativaskäl. För min egen del, men framför alll för deras skull som kommeratt erhålla sjukbidrag, hoppas jag att statsrådets Nr 108 Svar kan tolkas så attregeringen kommer att tillse att anställningsskyddet den i framliden skall gällaäven då någon erhåller sjukbidrag. Överläggningenvar härmed slutad. skyddet vid § 5 Föredrogs och hänvisades erhållande av 1975/76:209till konstitutionsuiskottet §6 Föredrogs och hänvisades 1975/76:2423-2426 tilltrafikutskottet 1975/76:2427 och 2428 tillskatteutskottet 1975/76:2429 tillsocialförsäkringsutskottet §7 Anmäldes och bordlades 1975/76:2430 av herrFälldin m.jl med anledning av dels propositionen 1975/76:105 medförslag lill ar- belsrättsreform m. m., dels propositionen 1975/76:182 om informa tion, utbildning och forskning rörande medbestämmande i arbetslivet m. m. ' 1975/76:2431av m. fl. 1975/76:2432 av i m.jl medanledning av propositionen 1975/76:105 med förslag lill arbetsrättsreform m.m. 1975/76:2433av m.,fl. 1975/76:2434 av m.fl. med anledning av proposilionen 1975/76:136 omändringar i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap 1975/76:2435av i 1975/76:2436 av herrarOlsson i och 1975/76:2437 av hertÅkerlind med anledning avpropositionen 1975/76:155 om vissa körkorlsfrågor 1975/76:2438av herrar och 1975/76:2439 av m.fl. med anledning av proposilionen 1975/76:164 medförslag lill lag om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. 1975/76:2440av i m.jl 1975/76:2441 av 1975/76:2442 av herrTorwald m.fl. med anledning av proposilionen 1975/76:167 om nyorganisalion för postverket 1975/76:2443av m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:168 om vissafrågor rörande den regionala samhällsförvaltningens uppgifter och organisation 1975/76:2444av m.fl. medanledning av propositionen 1975/76:172 om vissa pensionsfrågor 1975/76:2445av i m.jl. medanledning av propositionen 1975/76:174 om ändring i 1975/76:2446av m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:179 omändring i allmänna arbetstidslagen (1970:103) 1975/76:2447av m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:180 omändrade regler för beskattning av realisationsvinster, m, m, 1975/76:2448av i m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:182om information, utbildning och forskning rörande medbestämmande i arbetslivetm, m, 1975/76:2449av m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:197 medförslag till §8 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1975/76:172 av herrKindbom (c) lill herr socialministern om vidareutbildning av läkare, m, m,: Genom beslui av riksdag angåendevidareulbildning och fördelning av läkare m, m, samt senare av socialstyrelsenutarbetade lä-karfördelningsprogram har riktlinjerna för sjukvårdshuvudmännensplanering angivits. 1 proposition 1969:35 i ärendet, som innehåller program föranvändning av läkarlillskotlet i landet fram , ullalar departementschefenatl del är "ell vitalt samhällsintresse all läkarna för- delas pä hälso- och sjukvårdensolika sektorer i enlighel med sjukvårdsmyndigheternas allmänna bedömning avsjukvårdens ulveckling. När man står i begrepp atl ändra läkarutbildningen idess helhet bör man sträva efter att få ett pä en gång effektivt ochsmidigl inslrumenl för fördelningen av läkare på olika verksamhetsområden pådel sätt som bäsl gagnar samhällets intressen." Departementschefen framföräven i propositionen att det "torde vara en allmänt omfattad mening attden fortsäiia utbyggnaden av våra sjukvårdsresurser i första hand bör ta siktepå den öppna vården utanför sjukhusen, den psykiatriska vården ochlångtidssjukvården". Sjukvårdshuvudmännenhar numera erfarenhet av del nya utbildningssystemet vad gäller läkarnas såvälallmänljänstgöring (AT-tjänslgöring) som fortsatta vidareutbildning(FV-ulbildning). Vissa slutsatser kan nu dras av hur systemen har verkat ijämförelse med lidigare nämnda målsättning. Preliminärstatistik visar att nära nog en tredjedel av de inrättade FV-blocken inte harkunnat tillsättas, varvid situationen är mest bekymmersam inom nyssnämndaprioriterade områden. För AT-utbildningen är förhållandena likartade. För detsistnämnda området bör dessutom uppmärksammas att en slor del avulbildningsblocken endasl kunnal läckas med hjälp av rekrytering av utländskaläkare under utbildning. Försjukvårdshuvudmännen är det myckel oroande alt konstatera att främsttillsättningen av inrättade FV-block inte kunnat ske som planerat, Läkarbrisleninom de prioriterade områdena lycks härigenom inle kunna avhjälpas inom den lidsom tidigare angivits. Man löper i stället risk att eventuellt förvärranuvarande bristsituation inom dessa områden, eftersom samtliga är föremål fören kraftig utbyggnad. Alternativet för sjukvårdshuvudmännen kan bli att de - motbakgrund av nuvarande bristsituation vad gäller läkare - tvingas överarbeta ochsänka ambitionsnivån i utbyggnadstakten inom de tre prioriterade områdena. Motbakgrund av det anförda hemställer jag om kammarens lillslånd att till herrsocialministern framställa följande frågor: beslut angivna riktlinjerna följts och har socialstyrelsensläkarfördelning skell enligl av gjord prioriiering? Om så är fallet,varpå beror den rådande och till synes bestående läkarbrislen inom tidigarenämnda prioriterade områden? Delnuvarande utbildningssystemet synes inte medföra all för vidareutbildningavsedda tjänster på långt när täckes av svenska läkare under vidareutbildning,vilket främsl gäller de prioriterade områdena. Vilka åtgärder tänker statsrådetvidtaga för atl anpassa läkarutbildningen lill sjukvårdsbehovet? § 9 Kammarenåtskildes kl, 14,14,