prot · FY0960 · 1975-12-31 00:00:00 — Man får väl också anlägga den synpunktenpä della, alt man med della förslag ger en del barnskötare som individer enmöjlighel att fortsätta sin ulbildning och komma in på en annan yrkeslinje,visserligen på samma arbetsplats men kanske med någol andra arbetsuppgifter.Vpk har här givit belägg för den ut-bildningskonvenlionalism som man tidigare kunnatspåra hos vpk när del gäller vägarna fram lill olika utbildningsmål. Del ärdelta ell fint exempel på. Nr 60 Vpk vill ha utbildningstiden föriängd lill . Det lycker jag ären TnrsHappn den aninginkonsekvenl, särskilt från vpk-synpunkl. Man kräver ökad takt 17 anril 1975 ''förskollärarutbildningen, och förlänger man dä utbildningstiden så mot- verkar delde syften som vpk driver med sådan emfas i andra delar Anslag till lärarin- av betänkandet, nämligen all man skall gå fram ännu snabbare och utbilda bildning ännu fler förskollärare. Kostnadsfrågan,som också gjorde etl nummer av, behöver man inle uppehålla sigsärskilt myckel vid. Vpk har aldrig bekymrat sig särskilt mycket omflnansieringen av saker och ting, och del behöver man inte heller göra när manär sä långt från ansvar som vpk är och alllid har varit här i landet. Meddessa ord ber jag, herr lalman, alt fä yrka bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter. HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle; När utskottet sopar undan motion 540 och dess tre yrkanden pä del sättsom sker i beiänkandel lycker jag nog ändå all man har anledning att säga altutskottet påkallar lärarutbildnings-utredning. Den nämns tvä gånger pås. 12, där ulskottet behandlar de frågor som rör speciallärarutbildningen.Utskottet säger alt lärarulbildningsutredning enligl sina direktivförutsättningslöst skall pröva frågan om speciallärarulbildningens organisalionoch dimensionering. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet molionen 540,yrkandet 2, som del heter - del gäller en plan för utbildningen avspeciallärare. 1974års lärarulbildningsutredning kommer tillbaka längre ner - i elt annatsammanhang, som inle direkt berör den här molionen, men en liknande sak. Därtalas del åter om att denna utredning skall "pröva bl. a.speciallärarulbildningens dimensioner och organisalion", så jag lyckerändå alt LUT spökar - om inle direkt på scenen, sä i alla fall i kulisserna ochfullt synligt. Vadbeträffar realbedömning, i , kan man ju ha olikameningar om vad som skall ligga i del begreppet. Jag lycker för min del , när man nu ändå relativt utförligt har behandlal den här molionen ochandra motioner inom samma område, skulle i en ordentlig realbedömning ocksåkunna ta in del som jag i milt anförande tidigare drog fram, nämligen frågan:Behövs del fler behöriga speciallärare, eller behövs det inle? Svaret på denfrågan måsle ju leda fram lill vissa slutsatser och vissa åtgärder, antingen nueller . Det är faktiskt ändå så, att avspeciallärarna inte har speciallärarutbildning; del kan vi aldrig komma ifrån. (vpk) kortgenmäle: Frågan gäller väl vad man vill med förskolan, iBarkarby! Vill man ha en barnparkering, eller vill man ha en god kommunalbarnomsorg? Är del riktigt all daghemsom är färdiga får stå oöppnade, såsom del har hänt i ,därför att det fattas utbildad personal? säger också all han är rädd för hastiga svängningar, all deltillkommer 384 plalser och all della är rätt bra. Han är nöjd med del. Menställd mol siffran 58 000, som skulle behöva ulbildas fram lill , ärsiffran 384 synnerligen låg. Jag tror inte alt del flnns någon risk förkraftiga svängningar i den här frågan, eftersom bristen pä utbildad personal ärsä katastrofal. Sedantill frågan om huruvida man skall utvidga sambandet mellan lågstadielärare ochförskollärare. Är del vettigt att försl utbilda folk till lågsladielärare föralt sedan upptäcka all de blir arbetslösa och därefter behöva omskola dem lillförskollärare? Jag lycker detta är ell belysande exempel pä dålig planering! Tillsist frågar , om jag inle tycker alt det är bättre medbristulbildad personal än med ingen utbildad personal alls. Del harvi också sagt alt del är; sett i ett kort perspektiv och som en nödlösning kanvi myckel väl länka oss del. Men vi vel ocksä att del finns en enorm brist päbarnskötare, och alt då utbilda dem lill förskollärare anser vi vara dåligekonomi. Del är en brist på ungefär 20 000 barnskötare. Då lyckervänsterpartiet kommunisterna att det är bättre all satsa pä den regufiärautbildningen, där del också finns ell myckel Slort antal kvalificerade sökande.Över 5 000 avvisas nu vafie år. i (s) kort genmäle: menade all LUT möjligen inle spökade på scenen men väli kulisserna fullt synligt. Jag vel inte hur länge vi skall hålla på att talabildspråk på del här sättet, men på s. 12 i samma stycke där den motion det härgäller avstyrks sägs del; "I avvaktan på resultatet av denna kartläggningoch på ställningstagande till förslag från utredningen om skolans inre arbete() anser sig utskottet inle nu böra förorda en förändring avintagningskapacilelen pä ulbildningsgren 1 av speciallärarlinjen. Menhänvisning härtill avstyrker utskottet motionen 1975:40 yrkandet I och molionen 1975:1416." Delvar med hänvisning lill dessa båda saker som vi avstyrkte förslaget. Om herrNordstrandh kan få del till all LUT spökar någonstans i detta sammanhang, ärhan duktig. Jag kan inle ens se att LUT spökar i kulisserna i del häravseendet. Jagmenade inte, , alt barnstugorna skall fiäna som barnparkering. Om mansäger alt det är rätt bra med 384 nya utbildningsplatser innebär del i och försig inte att man är nöjd, men del kan vara på sin plals all ibland göranyanseringar även i denna sal. FruLantz säger att det inle kan vara vettigt all först utbilda lågsladielärareoch sedan göra dem till förskollärare. Det är klart att man kan lycka all delinte är en särskilt bra reguljär gäng, men on-| lågsladielärare skulle bliarbetslösa kan del väl i och för sig vara ell skäl att skola om dem. Vi harpekat pä alt antalet intagna lill förskollärar- och lågsladielärarutbildningvarit relativt . en nedgång i den enagruppen kan man försöka styra över dem lill den andra gruppen. Del är inle enidealisk ordning, men det kan vara ell sätt all hjälpa lågsladielärare. Mendelta är inle del enda motivet. Etl annat motiv är all man på delta sätt fårelt slags koppling mellan lågstadium och förskola. Del kan väl vara bra förutom den regufiära gången för förskollärare också får förskollärare somhar gåll andra vägar, del må sedan kallas brislutbildning av olika slag. Detfinns alltså ytterligare ett argumeni för alt man kan använda dessa metoder iden situation som råder. HenNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Jag medger all del inle är särskilt kreativt alt diskutera hur myckelLUT redan på sitt andra år spökar i utbildningsutskottets belänkanden. Men jagvill erinra i om all motionen 540 innehåller flerayrkanden. Dess andra yrkande avstyrker utskottet genom alt hänvisa lill 1974års lärarulbildningsutredning. All vi sedan i vår reservation har koncentreratoss pä del första yrkandet, som innehåller en direkt dimensionering, är enannan sak. För avstyrkandet av molionen används emellertid onekligen LUT, låtmig upprepa del, som en tämligen nyanställd hjälpgumma. FruLANTZ (vpk) kort genmäle; Jag lycker fortfarande all den koppling som i Barkarbygör mellan lågstadium och förskola är en dålig motivering. Det är ell sätt attskyla över en bristfällig planering vad gäller lågsladielärarulbildningen. Omdet behövs 58 000 utbildade lärare på della område, hur skall vi då få fram demom vi inte böfiar genast? HerrGUSTAFSSON i (s) kort genmäle; Jag trodde att med det som han har reserverat sig mot i utskottet. Jag vel att herrNordstrandh har varit med om alt väcka flera moiioner där del flnns olikayrkanden, men jag trodde som sagl att det var de punkler som man reserverat sigmol som man drev i en sådan här debatt. Fröken (): Som flera tidigare lalare framhållit har lärarutbildningsfrågornavisat sig bli etl av de svåraste avsnitten i utbildningsulskollels arbete undervåren. Förelt tiotal år sedan förelåg en slor brist på utbildade lärare för alla stadier.Kritiken mot de ansvariga för all inle ell tillräckligt stort antal lärareutbildades var hård. Den kom frän kommuner som förgäves sökte rekrytera behörigalärare, den kom från lärarnas fackliga organisationer och den kom från deungdomar som ute i skolorna uppehöll lärarfiänsler utan all ha utbildning ochulan större hopp om att komma in på ut-bildningsanslalterna. Idet läget togs beslut om en kraftig ökning av utbildningskapaciteten. 1967fastställdes den nu gällande lärarhögskoleorganisationen av . Planerför lill- och nybyggnad av vissa lärarhögskolor togs fram. Ambitionen var attsnabbi utbilda elt tillräckligt stort antal lärare för att få fiänslerna inomskolväsendel besalta med behöriga innehavare. De siffror på antaletinlagningsplalser som utskottet nu redovisar, dels från slutet av 1960-laleloch dels det nu föreslagna antalet, visar klart den slora och kraftigasvängning som utbildningsorganisationen . Detkan därför flnnas anledning att påminna om de svårigheter som föreligger närdel gäller all göra prognoser för behovel av utbildningsplatser.Erfarenheterna har visat all prognoserna kan ge en uppfallning om trenden meninle om det exakta behovel. Det finns niånga faktorer utöverålderssammansättning, lärarbenägenhel, geografisk bundenhet m. m. som kan kommaatt påverka behovel av lärare . Dit hör bl. a. föriängningen aversäliningsliden för föräldrapenningen, förslaget om den rörligapensionsåldern och institutet facklig förtroendeman. Utskottethar i den här situationen upplevt en slor tveksamhet inför den drastiskanedskärning som budgetpropositionen föreslår. Från sida har vi hävdatatt del är vikligt all söka sig fram lill en sådan avvägning att man ifortsättningen utbildar etl tillräckligt stort antal lärare men all utbildningskapaciteteninte fär vara sä stor all man ulbildar lärare som sedan inle har möjlighel attfå arbeie. Vi har ställt oss bakom den bedönining utskottet gjort när man någotminskar effekten av den föreslagna drastiska nedskärningen genom alt ökaintagningen till lågstadieutbildningen med 48 platser. Utskottethar inte gjort något uttalande om var dessa grupper skall placeras. Det ärsjälvfallet en svår fråga som fordrar noggranna överväganden. Därför är detvikligl all den arbetsgrupp inom ulbildningsdepartementet som skall se över defrågor som hör samman med lärarhögskolornas organisalion ochintagningskapacilet arbelar snabbi och i nära samarbete med de berördaskolledningarna och personalen. FruFrasnkel och har i en moiion begärt förslag om åtgärder för alltrygga sysselsättningen för de anställda vid lärarhögskolorna. Detta har varitell vikligl och återkommande inslag i de överläggningar ulskottet haft i dessafrågor. Många uppslag har under arbetets gång redovisats för ulskottet. Dit hörfortbildningsverksamhel, utbildning av nya grupper och ökad satsning påpedagogisk forskning. Enligt vår uppfattning blir det en av de sloraarbetsuppgifterna för den departemeniala arbetsgruppen all gä igenom dessamöjligheler och all skissera en framkomlig väg. Det väsentliga är enligl våruppfallning att man snabbi får en belysning av möjligheterna all ge personalenväsentliga arbetsuppgifter även i fortsättningen. Ellflertal moiioner lar upp problemel med brislen på utbildade speciallärare. motion av i m. fl. redovisas 1. ex. alt i Kronobergslän bedrevs läsårel 1973/74 endast 26 96 av special- undervisningen av behörigalärare. För var motsvarande siffra 24 96. Detta trots attkapaciteten för utbildning av speciallärare kraftigt byggts ut . Viär frän sida medvetna om de problem som föreligger, t. ex. att del ien del rektorsområden fungerar så alt de yngsta och mest oerfarna lärarna färupprätthålla speciallärarfiänsterna. Del innebär naturligtvis att man harsvårigheter alt ge barnen och ungdomarna den undervisning dessa så väl behöver,men del betyder också att man lastar på en ung och nyutbildad människa enmycket svår arbetsuppgift. anser vi att då SIA-förslaget nu är underremissbehandling och det är svårt att överblicka exakt vilka konsekvenser etlkommande förslag kan fä när det gäller behovel av speciallärare, så är detlämpligt att dröja nägol med en utbyggnad av utbildningskapaciteten. Delär ulan tvivel sä att myckel av den ytterligare pedagogiska och psykologiskakunskap liksom den praktiska övning som speciallärarutbildningen ger är avsådan art att de flesta lärare i sill dagliga arbeie har nytta härav. harocksä lagl fram förslag om hur en sådan här vidareutbildning av lärarna skallkunna ske. Dessutomhar del i propositionen aviserats en karlläggning av vilken typ av fiänster sompersoner med speciallärarulbildning upprätthåller. Det är viktigt alt en sådankartläggning kommer lill stånd. Den bör bl. a. kunna ge ytterligare informationför att bestämma den kommande intagningskapacilelen lill den här utbildningen. Samtidigtkan man på del sättet få ylleriigare information om de svårigheter som i dagmöter speciallärarna i deras dagliga arbetssituation. Och kanske kan man genomalt där vidta vissa förändringar fä en större fiänstgöringsbenägenhet bland deutbildade speciallärarna. När det gäller del närmaste budgetåret ansluter vioss därför lill utskollsmajoritelens ställningstagande alt inte nu ökautbildningen. Sedan1971 gäller dels vissa bestämmelser om reseersättning till studerande vid bl.a. vissa lärarutbildningsanslaller, dels bestämmelser om bidrag lill studerandeför vissa kostnader i samband med studiepraktik. Genom den omläggning avpraktikorganisalionen för lärarkandidater som beslutades för ett är sedan, komäven dessa att omfattas av de här bestämmelserna. Bestämmelserna har en sådanutformning att de drabbar grupper som inte kan fullgöra sin praktik påstudieorten eller inom rimligt pendlingsavslånd. Omläggningen medförde altgruppen som drabbades av de här orättvisorna blev slörre, och därmed växteocksä kravet pä en lösning. har tagits upp bl. a. i en centermotion. Utskottetpåpekar alt den långsiktiga lösningen av dessa frågor är avsedd all behandlasi den nya studiesociala utredningen. Men pekar utskottet pånödvändigheten av att snabbi rätta till de påtagliga orättvisor som råder,genom att bemyndiga regeringen all revidera de nu gällande bestämmelserna såalt de studerande kan fullgöra sin praktikulbildning enligl fastställd ordningunder likvärdiga ekonomiska förhållanden. Det är etl bra besked som utskottetdärmed ger de studerande Jag vill med della yrka bifall till hemställan i dess helhet iutbildningsutskottets betänkande nr 10. FrökenHÖRLÉN (fp); I utbildningsutskottels betänkande nr 10 behandlas budgetpropositionensanslagsäskanden lill lärarutbildning jämte motioner. Ifråga om dimensioneringen av lärarutbildningen är det uppenbart att enåtstramning måste ske. Prognoser med avseende pä behovet av lärarutbildning harunder pekat i den riktningen. Inskränkningar har redan gjorts och nuföreslär flera. Utskottet har emellertid inte blivit övertygat om att beräkningsgrundernahäller fören sä kraftig neddragning av intagningen som proposiiionen föreslår.Det läraröverskott som tidigare förutsetls kan inte idagsläget påvisas. En så drastisk nedskärning av lärarutbildningen som denproposiiionen föreslår kan inle sägas vara uitryck för en långsiktig ochomsorgsfull planering. Flera faktorer som utskottet anför, men som jag intebehöver upprepa, kan påverka behovel av lärare pä ell sätt som inte fömtselts iprognoserna, varför del finns anledning alt la dessa med en nypa salt. Detmåste kraftigt understrykas, alt vid planeringen av utbildningskapaciteten ärdel nödvändigt att utgå från en sä allsidig bedömning av lägel som över huvudtaget är möjligt. Den samlade pedagogiska erfarenhet som våra lärarhögskolorvid del här laget rymmer får inte utan vidare skingras som agnar för vinden.Inle minst av detta skäl är det anledning påpeka värdet av all utbildningen ochdärmed ocksä intagningen fortsätter vid de lärarhögskolor vi nu har. Vi måstegivetvis räkna med att , kanske redan om , på nytt byggaul intagningen vid våra lärarhögskolor. Alt då blåsa liv i en nedlagdlärarhögskola måste vara svårare än alt utvidga en verksamhet som för en tidvarit nedlrappad. Motbakgrund av dessa resonemang är del viktigt all de lärarkrafler, som inom dennärmaste framtiden inte kan beredas arbeie av samma art som f n., i så slorutsträckning som möjligl får nya uppgifter inom ram. Utskottethar med anledning av väckta motioner i detta sammanhang talat omuppdragsutbildning, om förläggning av universitetsutbildning eller annanlikartad ulbildning till lärarhögskola saml om lärarhögskolornasfortbildningsverksamhel. Därmed är naturligtvis inle allt sagl beträffandeaktuella uppgifter för lärarhögskolorna. Iannat sammanhang i betänkandet behandlar utskottet frågan om utbyggnaden avspeciallärarutbildningen. En sådan är angelägen, då del är av väsentligbetydelse framför allt för den enskilde, men ocksä för samhället all de av eneller annan anledning underpreslerande så snabbt som möjligl får den hjälp debehöver all bältre kunna utnytfia sina resurser. Hur angelägen en utvidgningav denna verksamhet än är, är jag dock medveten om att den i dagens situationkräver en ordentlig planering, bl. a. i anslutning till tankegångarna inomSIA-ulredningen. i proposiiionen aviseradekarlläggningen av situationen beträffande utnytfiandei av lärare medspeciallärarulbildning är en bit av en sådan planering. Den bör emellertidkunna ske så snabbi att läget klarnat. Underuppvaktning i utskottet har man också från lärarhögskolehåll pekat på all dådel gäller forsknings- och utvecklingsarbete på skolans område bör del finnasuirymme för en vidgning av verksamheten. Sådan forskning har hillills inte inämnvärd utsträckning ägt rum vid lärarhögskolornas institutioner, där docksakkunskapen finns i fråga om de skilda ämnenas metodiker. Detta bara föratlnämna något exempel utöver det som direkt sägs i ulskottsbelänkandetbeträffande möjliga uppgifter för lärarhögskolorna i forlsätlningen. Jag yrkar härmed bifall till utbildningsutskottets hemställan ibelänkandet nr 10. Hen (); Det är motionen 1975:1342 som ger mig anledning lill detta inlägg.Ifrågavarande motion har väckts av samtliga partiers representanter på Uppsalaläns-bänken. Molionen har föranletls av alt del i regeringens proposition1975:1, vad avser intagning lill lärarhögskolornas /76, anmäls att intagning till i ickeskall ske. Vårt yrkande i motionen innebär all mätte följaskolöverstyrelsens förslag om intagning lill samtliga 15 lärarhögskolor -alltså även till den enda utelämnade skolan, den i . 1molionen pekas på flera anledningar till vårt yrkande. Jag vill helt kort nämnanågra. Sambandet lärarhögskola-universitet är en, med speciell hänsyn tillvärdet av ell konlinueriigt växelspel mellan lärarutbildningen och denpedagogiska forskningen. En ai-inan är den tillgäng som ligger i systemet medsammanhållen ämnes- och klasslärarulbildning, som är föremål årsläraruibildningsutrednings intresse. Vi pekar också på de slora ölägenheter somuppslår för berörd personal, med flera friställningar som föfid. Dessuton-i belysesde betydande administrativa svårigheter som uppslår genom en alllför kortavvecklingsperiod mellan förslaget, beslulel och ikraftträdandet. Utskollethar inte ansett sig kunna biträda värt yrkande, elt förhållande som jaggivetvis beklagar. Utskottet har varit enigt på den här punkten, och jag finnerinie skäl alt yrka bifall lill motionen. Det främsta skälet härtill är dockutskottets skrivning. I densamma har ell flertal synpunkler framförts som jaganser utgöra klara uttalanden för motionens plädering. Således har utskottetanmält tveksamhet inför den drastiskt sänkta intagningskapacilet, som föreslåsi propositionen. a. pekar man på etl förväntat behov av ökadforibildningsverksan-ihei. Utskottet förutsätter också alt den departemenialaarbetsgruppen för lärarhögskolefrågor som tillsatts allvarligt övervägerproblem som är förenade med drastiska förändringar i intagningskapacilelen förföljande budgetår. med tillfredsställelseutskottets uttalade förutsättning att den nämnda arbetsgruppen i sitt arbetetar erforderliga kontakter med företrädare för vederbörande lärarhögskola ochkommun innan slutliga förslag läggs fram. Det är ell angelägel påpekande inteminst mol bakgrund av att dylikt samråd inle i tillfredsställande form fördesföre departementets ställningstagande lill slopad intagning vid lärarhögskolani /76. Utskottetsmening om alt det bör ankomma på regeringen att avgöra till vilkalärarhögskolor de av utskottet föreslagna ytterligare intagningsplalserna förklasslärarulbildning /76 skall förläggas kan jag accepiera. Jagförstår den principiella synen, men givetvis är det motionärernas varmaförhoppning att i kommer i fråga för intagning. Eltsådant beslul från regeringens sida finner jag ur saklig synpunkt ytterstvälmotiverat. Jagyrkar således, herr lalman, bifall lill uibildningsulskollels hemsiällan ibetänkande nr 10. I detta anförandeinstämde (). Hen (): Som en av lillskyndarna till molionen 1342 vill jag lill en böriankonstatera all utskottet med rimliga säkerhetsmarginaler i dimensioneringsfrågangjort ganska nyanserade och försikliga bedömningar av en svärbedömbar och osäker utveckling. Ulskottet kan helt visst räkna med starkt slödhär i kammaren för slutsatsen att del vore oklokt att sänka antaletinlagningsplalser vid lärarhögskolorna så drastiskt som budgetpropositionen idenna del föreslår och förebådar. Det gäller i stället alt "skyndalångsamt". Utskottet har dock lagt in en brasklapp i skrivningen meduppmaningen alt försiktighet måsle iakttas i fråga om annan intagningskapaciletför nästa budgetår än som förutsatts i budgetpropositionen, eftersomplaneringen för läsårel 1975/76 fortskridit relativt längt. Det låter sig sägas- men jag utgår ifrån att man i planeringen också räknat med alternativ ochinle ulan vidare salt likhetstecken mellan budgetpropositionens förslag ochriksdagens beslul. Hursom helst utgår utskottet frän all systemet är så flexibelt alt ytterligare 48platser bör kunna tillföras lågstadielärarutbildningen. Fördelningen av dettatillskott skall tillkomma regeringen efter - föreställer jag mig - hörande avbl. a. och lärarulbildningsulred-ningen. Utifrånregeringens förslag alt ingen intagning skulle ske till klasslärarlinjen iUppsala under /76 har vi i motionen 1342 på där anförda och härav redovisade skäl yrkat att för del ifrågavarande läsåretskulle tillföras 24 inlagningsplalser på mel-lansladielärarlinjen, eftersomdenna linje har ett större timunderlag och därmed också är mera resursskapandeän lågstadielärarlinjen. Del är emellertid uppenbart att motionens syfte iallt väsentligt också skulle till- godosesgenom att lågstadielärarlinjen tillföres 24 plalser. Iförhoppningen att regeringen kommer all handla i den riktningen vill jag yrkabifall lill utskottets förslag i vad det avser dimensioneringsfrågorna. Överläggningenvar härmed slutad. Mom. 1 och 2 Mom. 3 och 4 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 10 punkten 1 mom. 3 och 4 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av och imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 10 punkten 2 mom. 1röstar ja, den del ej vill röstar nej.