prot · FZ09104 · 1975-12-31 00:00:00 — Det måste vara ytterst väl motiverat,om man skall dra nya vägar intill de gamla. Vi menar att för vägar redanutnyttjade markområden främst bör användas. Avvägningen mellan breddning ochutbyggnad av redan befintliga vägar i förhållande till nybyggnad och nyasträckningar måste utvärderas väl. Även vägars byggande måste vara föremål för samhällsekonomisktlångsiktigt övervägande. Det är naturiigt att nya vägar måste dras förbisamhällen, där plats och underiag för den nya trafiken är otillräckliga, menstigarna till trädet som bär frukt får inte förstöra grödorna runt omkring. Efterdenna allmänna deklaration anser emellerlid moderata samlingspartiet att bådevägplanering, utbyggnad och underhåll inte fyller tidens krav. Altregeringen aldrig följer vare sig de längre eller kortare vägplaneringarna ärett förhållande som allmänt kritiseras av både oppositionen och Sverigesvägfolk. Jag och fiera med mig deltog i etl möte på , därkommittén för den långsiktiga vägplaneringen och dess resultat redovisades. Viddet lillfället var del en med våra vägförhållanden mycket belåtenkommunikationsminister som uppträdde. Det var få - om ens någon - av denärvarande som delade denna syn. I stället poängterades av m. fi. denstarka kapitalförstöring som pågick och som måste innebära att det för varie årsom man fortsätter atl ackumulera elt kapitalbehov blir allt svårare att fylladetla. Det är för resten ganska betecknande att kommunikationsministern har ensyn och hans verkschefer har en annan syn. Det gäller ju kommunikations- ministerns förhållandetill fiera verk. Jag återkommer lill detta . Debelopp som borde erfordras för att vi skulle få eu enligt synpunktacceptabelt vägnät rör sig i praktiken om många miljarder. Här är det givetvisfråga om vilken ambitionsnivå man har. Jagär överiygad om att om man följer en väl upplagd plan med årlig ersättning förde kostnadsfördyringar som inträffar, räcker ett tillskoll på några hundramiljoner kronor , som väl skulle kunna inordnas i en budget. Det finns enviss likhet mellan och det svenska försvaret. Båda har tunga,kostnadskrävande grundinvesteringar; några hundratal miljoner som man lägger påtoppen kommer att ha mycket Slor betydelse för en upprustning, inom försvaretexempelvis för den tekniska avancerade upprustningen i form av olika material,på vägarna i form av underhåll av många hundratals mil ytlager som räddar ossfrån att ytteriigare tära på grundkapitalet. Närdel gäller finansieringen återkommer moderata samlingspartiet med förslaget omanvändande av ell avgiftssystem lagt på nya och lämpliga motorvägar, dettatill en början som en försöksverksamhet. Det är inte nödvändigt attdirektfinansiera slora investeringar i våra motorvägar. Hur mycket pengar hadevi inte tjänat, och hur motorvägar hade vi inte fått, om regering ochriksdag följt moderata samlingspartiets förslag . Låt oss lånaför en snabbuppbyggnad av motorvägar, låt oss ta ut avgifter på lämpligasträckor. Därigenom avlastar vi länsvägnätet. Vi får mer pengar över till såvälstatliga som enskilda vägar. , som ansåg förslagen obegripliga,behöver bara gå till vissa länder i för alt se att eu sådant systemmycket väl fungerar. Visst får vi mera pengar, och visst skulle del, ommotorvägarna blir färdiga snabbare, vara värt att betala en avgift för det närman färdas på dem. Det kostar mindre för trafikanten att resa på motorvägar ochdet innebär större säkerhet för trafikanten att befinna sig på dem. Detla har,, ingenting med jämlikhet att göra. Det är eu vettigt och kloktförslag som är ett försök från vår sida att visa möjligheterna att skaffaytteriigare pengar till vägväsendet. har ju själv varil med omatt avgiftsfinansiera . Det är en börian till ett system som vimycket väl skulle kunna tänka oss. Hadekommunikationsministern och regeringen följt våra förslag sedan tio, ja, eller före energikrisen, kunde kommunikationsministern i dagha varit stolt över vägnätet. Vi har många förlorade år bakom oss och mångadåliga vägar framför oss på grund av bristande förmåga alt inse detta. Utan finner ett vettigt finansieringssystem ställer jag inte stora förhoppningartill den proposition som den socialdemokratiska reservationen talar om och somkommunikationsministern har lovat skall komma . E6, som tog upp, kan enligt synpunkter och förslag intebli färdig . Vi säger i vår partimotion att dessa motorvägar skallvara färdiga 1985 - och det är möjligt med ett sådant finansieringssystem somvi föreslår. Så är jag inne på de vid det här laget riksbekanta 200 miljonerkronorna - som redan har diskuterats. De 200 miljonerna, som inte blir fier,som säger, om de ligger i kommunikationsministerns hand ellervägverkets, men som - och det är jag överiygad om - genom erfarenhet, kunskapoch planering ger fler uppbyggda och upprustade vägkilometer om de ligger ivägverkels ordinarie anslag. Och det är del väsentligaste. Tror verkligenkommunikationsministern att en majoritet av denna riksdag - i det läge som våravägar befinner sig i -skall anse kommunikationsministern ha bättreförutsättningar att placera dessa pengar än det vägverk som har expertansvarför att placera skattebetalares pengar på det här området - ansvar förhur dessa används - och som ständigt ligger med löpande planer färdiga för atlpå del mest ekonomiska sättet utnyttja de begränsade tillgångarna? Vilkastjärnor är kommunikationsministern omgiven av, som har elt bättre förstånd pådetta område? Vadär kommunikationsministerns försvar? Troligen detta: Representanter för olikalän har uppvaktat mig, och det har refererats av företrädaren för utskottet;där har ingått riksdagsledamöter, och de har övertygat mig om nödvändigheten avvissa satsningar. Detta säger nog kommunikationsministern och anför förmodligenvidare: Jag kan inte göra något om lar pengarna från mig! Jodå, herr kommunikationsminister! Man kan göra mycket, men inte med de pengarna.Om det är en stark kommunikationsminister kan han övertyga sinaregeringskolleger att av bl. a. sysselsättningsskäl använda åtskilliga miljonerav AMS-medel för att stärka vissa läns sysselsättning och vägnät. redan talat om de 889 miljonerna som AMS har till förfogande och om de 1500 miljonerna som finns i finansfullmakten och som naturligtvis delvis kanutnyttjas för detta ändamål. Delfinns väl inte någon i denna kammare som kan påstå annat än att vägverketsförslag, bilaga B, är betydligt mer genomarbetat än kommunikationsministernsförslag, bilaga A. Någon kan givetvis säga: Jag får till mitt län något mergenom kommunikationsministerns förslag. - Jag nämnde förut effektiviteten, menjag nämnde inte vårl ansvar för att skattebetalarnas pengar utnyttjas på ettför hela landet mesl ändamålsenligt sätt. i tog upp frågeställningen om och gladde sig iegenskap av riksdagsman åt att han skulle få litet mer till sitt län. Men hanglömmer då sitt ansvar för hela landels möjligheter att bygga ut vägnätet. Varjeriksdagsledamot måste ha ell sådant ansvar, även om han naturligtvis i viss månskall skydda sitt eget län. Om jag följer med mitl läns representanter vid en uppvaktning gör jagdel för att understryka det allvar vi känner därför atl statsmakterna sänker deverkliga anslagen till vägarna - på grund av den penningvärdeförsämring som harinträffat. Är del så konstigt? Det är väl helt naturligt att vi riksdagsmänfrån olika håll medverkar i sådana uppvaktningar föratt peka på de silualionerna. Jagförslår att - och det har också pekat på - en kommunikationsministertycker att det kan vara bra att ha pengar att utlova till lämpliga objekt, ochdet är väl den baktanken som han har inför valrörelsen. När vi och andraföreslår en annan metodik - varför anklaga oss, de icke-socialistiskapartierna, på ett så klumpigt sätt som kommunikationsministern nu gör? Det harredan refererats att kommunikationsministern på s. 51 i pressmeddelandet harskrivit: "De borgerligas avslagsyrkande äventyrar såväl sysselsättning iskogslänen som genomförandel av andra viktiga vägbyggen." Tänk vad chef äventyrar sysselsättning iskogslänen och äventyrar möjligheten alt genomföra vikliga vägbyggen! Måsteherr Olhede nu avgå? Och tänk vidare på, herr kommunikationsminister, denuppfattning som har, som ansluter sig helt och hållettill synpunkter! Med vilken energi har inte departementet försöktatl anlägga en moteld mot synpunkterna från oss, från och frånStatsanställdas förbund. Jag konstaterar att det anteckningsprotokoll som ärlämnat från AMS företrädare icke innehåller svaren på de frågor somulskoiisledamöterna ställde till AMS-representanterna vid utskottsbesöket. Ochtitta på de lelegram som kommil och som läste upp med sådanemfas! Det är nog ganska klart varifrån de kommer. De bevisar bara att kommunernaär helt förda bakom ljuset. Tittarvi på vägen så har ju chef klart redovisat, att skallden nu på en gång genomföras, så åsidosattes etl nödvändigt planarbete sommåste föregå denna, och jag säger också en demokratisk gång vid hanteringen avdetta, där de olika parterna ges möjligheler att såväl deltaga i besluten somöverklaga dessa om så erfordras. Handöljer alltså sanningen. Skulle naturvårdens synpunkter här icke få göra siggällande tillräckligt? generaldirektör säger i sin föredragning bl,a,: "Objektet finns inte med i flerårs- eller långtidsplaner. Arbetsplanenär ännu inte inlämnad för fastställelse. Av miljöpolitiska skäl kommer planenmed all sannolikhet all överklagas. Hur lång lid det kommer att la innanarbetsplanen slutligen kan fastställas är svårt att förutse ,"Eftersom tid erfordras för förplanering etc, säger han vidare att manteoretiskt kan använda ell antal . Så säger han också attprincipöverenskommelse måsle träffas med - alltså med ett annat land - omdenna frågeställning. Nej, det är naturligtvis en beställning som är gjord ochsom föranleder dessa yttranden. Jagär djupt besviken över del säll på vilkel depariemeniet här har agerat, och jagfinner en viss fara i all departementets agerande kan försämra underiaget föratt få vettiga överenskommelser i en framlida trafikpolitik. Jag måste också ta upp en frågeställning, som har behandlats i enreservation, nämligen anläggning av halkbanor. Ledamöter från vårt parti harmotionerat i frågan. Vi har i moderata samlingspartiet Nr 104 i rådande ekonomiska läge inte kunnat gå med på extra den anslagtill halkbanor. Vi anser också att det är mycket att satsa 1 1/2 rnWj.kr, på en enda halkbana. Om detla skall ske överallt, i alla län ------------- och iolika kommuner, kan del bli en tävlan dem emellan. Vägväsendei attsituationen på detta område mycket väl skulle kunna förbättras genom att frivilligaorganisaiioner ställde upp och genom att man använde väg-slumpar för ändamåletsamt tog vara på de tillfällen då det fanns is. Därmed skulle intresset för attutnyttja dessa halkbanor kunna byggas upp och förarna skulle kunna förberedasig för den sortens körning. Jag yrkar bifall till reservaiionen 5, HerrHUGOSSON (s) kort genmäle: inledde silt anförande med att säga att han skulle föraupp debatten på en litet högre nivå. Jag tänkte då att han skulle börja tala omluftfartsfrågor, men kom han ju ner till vägnivån igen. Närherr Lolhigius kommenterade sin reservation om tullvägar föll orden som följer:"Detla har inte med jämlikhet att göra." Nej, jusl det: det har intemed jämlikhet atl göra! Del är också därför som jag sätter mig emot tanken attbetala pengar för att få åka på vägar inom sitt eget land. Nusäger alt vi väl kan låna lill vägbyggandet. Men innevarande årsbudget har ett underskott på ; Vi lånar redan upp helavägbudgeten på 3,3 miljarder och detta belopp till. Det resonemangethåller alltså inte. Dåstiger upp och säger att det är litet annorlunda nu sedan herrHugosson har accepterat en avgiftsfinansiering av en eventuell . Mendet är ju en väldig skillnad, eftersom den bron -om den kommer till stånd -betjänar två olika länder. Där kan man alltså inte ha en gemensam beskattningför atl betala driftkostnaderna. Mycketkortfattat bara beträffande 200-miljonsanslaget till E 6! blir intefärdig , säger , Ja, jusl del, och det är del som ärså tragiskt. Det gäller alt påskynda del arbetet, och det är därför vi skallanvända särskilda medel och naturiigtvis ävenarbetsmarknadspolitiska medel, som går via AMS, ifall detta är möjligt. Men omman följer majoritetens förslag blir det icke några ytterligare medeltill vägväsendet, AMS har förklarat att därest detta särskilda anslag på 200 milj,kr. inte hade funnits skulle AMS budget ha varit 200 milj. kr. De därpengarna som och andra talar om finns alltså inte, utan det ärbara luftpengar. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: När detgäller underskottet vill jag påpeka för gosson att vi nu i ett tiotal år har fört fram vårt förslag om avgifts finansiering av motorvägar, och vid många tillfällen har det funnits möjlighet att låna upp pengar -till på köpet utomlands. om man så hade velat - fördet här ändamålet; Vitsen med det hela är ju att man genom avgifier kan betalaränla på det nedlagda kapitalet - det är helt enkelt envanlig affärstransaktion. Del finns alltså slörre underlag för atl använda pengar till förbättring av länsvägnälet och det övriga vägnätet. Därigenom får man också snabbare en möjlighet atl genomföra hela vårl motorvägssystem; Vad jag menade var all det inle blir någon sämre jämlikhet av att man på detta vis uttar en avgift, eftersom man då har fördelarna att kunna använda dessa vägar, - Detta är bak grunden lill mill uttalande. OmE 6 vill jag säga följande. Om vi får finansiera vägarna på det säll som viföreslår, menar vi all hela skall bli färdig än vad somblir möjligt enligl regeringens förslag. nämnde att vi använder uttrycket "finns bara viljan, går det attgenomföra". Ja, finns bara viljan - även från regeringens sida,naturiigtvis; viljan atl gå oss till mötes i det här sammanhanget - då finns ocksåmöjligheterna atl bygga ut ett bättre vägsystem. () kortgenmäle: Ett förslag som förts fram blir inle bälire därför alt detupprepas . Jagmenar all vi skall driva en vägpolilik i del här landel som ger alla medborgaresamma möjligheler alt använda de vägar - och även de motorvägar - som samhälletbygger. HerrLolhigius säger: Får vi finansiera vägbyggandet på det säll som föreslagits såkan E 6 bli färdig lidigare. Men,, ni har inle kunnat föreslå en enda krona till finansieringen avdet. Och det är del jag försökt understryka hela liden i debatten - det blirinte några ytteriigare medel till vägväsendei enligt majoritetens förslag. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Det blir visst mer vägar genom det system vi föreslår. har den förvånansvärda uppfattningen atl beredskapspengarna bara ärluftpengar. Jaså?Är de pengar som regeringen ger på del sättet luftpengar? Jag skulle vilja fåförklarat litet närmare vad menar. Jagär av den uppfattningen att om vi från början hade avgifisfinansierat den storaÖlandsbron hade och län haft yiteriigare pengar för att förbättrasitt vägsystem med. Jag tycker att det hade varit rimligt atl använda delsystemet belräffande . Men tyvärr är den frågan för delöverspelad . Annarshade vi lill stora delar haft betald och alltså haftpengar över för alt förbättra vägsystemet i den del av vårt land som så välbehöver det. 10 protokoll 1975/76:10.3-104 När jag suttit och lyssnat på den debatt som pågått harjag speciellt uppmärksammat två saker. Bådeherr och i har raljerat mycket om det s.k. ministerstyret. Jagvill påminna om att anslaget lill särskilda byggnads- och förbättringsåtgärderavseende statliga vägar nu kommer att medges . Ochtidigare har man inle hört ordet ministerstyre. Mendet är klart alt det är valår . Och det kan på ett sätt vara förståeligt -åtminstone enligl mitt sätt att se - att den här delen av oppositionen dennagång på allt sätt försöker omöjliggöra för regeringen all ta sitt ansvar försysselsätlningsplaneringen i landel. HerrDahlgren har också varit inne på de vägarbetare som är anslutna lillStatsanställdas förbund och som arbetar åt enlreprenörfirmor. Han har sagt attungefär av de vägarbelarna f n. går arbetslösa. Motdenna bakgrund kan det kanske finnas litet speciella anledningar både för herrDahlgren och för att något lyssna på mitl inlägg. Jag skall härge några synpunkter på anslaget till särskilda byggnads- ochförbättringsåtgärder avseende statliga vägar, med utgångspunkt i siluationen påden svenska arbetsmarknaden för byggnads- och anläggningsarbetare och även förde vägarbetare som har nämnt. Deltaanslag kom ju till för att vara etl slöd för en bransch som alltid har varitsvårt utsatt i konjunkturernas berg- och dalbana. Den lika enkla som godatanken var att genom att man förlade angelägna vägbyggen och förbättringar avvägar till lämpliga tidpunkter och lämpliga orter, skulle bl. a. byggnads- ochanläggningsarbetare samt vägarbetare kunna erbjudas den jämnare sysselsättningoch materiella trygghet som kommer de allra fiesta arbetstagare till del i vårtland. Jag är själv byggnadsarbetare, och därför känner jag mig litet bitteröver den snabbhet med vilken utskottets majoritet viftat undan motiveringentill atl detta särskilda anslag bör behållas. Jagvill bara i korthet återigen söka förklara varför dessa yrkesgrupper är såutsatta när del gäller sysselsättningen och anställningstryggheten. skrivning att döma är man ovetande på den här punkten. På s. 13 ibetänkandet sägs: "Genomde åtgärder utskottet här förordat" - dvs. atl låta de 200 miljonerna gåöver ordinarie anslag - "skapas sysselsättningsmöjligheterockså för den arbetskraft som är anställd hos byggnadsföretag utanförvägverkel." Jagvill understryka att utskottets majoritet använder orden "är anställd hosbyggnadsföretag". är det ju i verkligheten så att över hälften avByggnadsarbetareförbundets medlemmar inte är anställda hos något företag på detsätt man vanligen menar när man använder del uttrycket. Byggnadsarbetarnaanställs nämligen oftast för ett visst objekt. När objektet är klart är ocksåjobbet slul, och byggnadsarbetarna sägs upp. gäller både när man byggerhus och när man bygger vägar och andra anläggningar. Det innebär en storskillnad mot att vara tillsvidareanställd vid ett företag, som de allra fiestalöntagare är. Samma förhållande gäller för de vägarbetare som är organiseradehos och som arbetar hos olika entreprenadförelag. Objektsanställningeninnebär större otrygghet för den enskilde än tillsvidareanställningen.Anställningsformen innebär också att byggnadsarbetarna utsätts häftigare förkonjunkturväxlingarna än de flesta andra löntagare. När tiderna blir sämre drarföretagen ner sina investeringar, färre byggen kommer i gång och det finns ingajobb för de byggnadsarbetare som blir klara med det objekt de jusl ärsysselsatta med. Mendessa för byggbranschen specifika förhållanden gör också alt byggnadsarbetarnaoch de andra grupper jag nämnt är sårbara för lokala variationer. Det är t.ex. inle ovanligt att det blir en längre eller kortare paus mellan två slörrebyggen i en och samma region. får byggnadsarbetare - som vi säger -gå och stämpla, om inle samhället kan gå emellan och erbjuda sysselsättning,alltså med selekliva ålgärder stimulera sysselsättningen. Byggnadsarbetarnaär slutligen också utsatta för säsongvarialioner i sysselsättningen. Del är ettkänt faktum alt den oreglerade delen av byggandet, dvs. reparationer ochfritidsbyggande för en lägre totalsumma än , tar fart ,pågår och mattas av . drabbas mångabyggnadsarbetare av arbetslöshet. Detfinns naturligtvis andra yrkesgrupper som också drabbas av säsongarbetslöshet,som har otrygga anställningsförhållanden eller som utsätts för lokalaomställningar. Men till bilden hör att byggnads- och anläggningsarbetarnatillhör de få grupper som ständigt har att dras med alla dessa tre faktorersamtidigt. Jagskall belysa det här med en enda siffra. Den är , som frånsysselsättningssynpunkt var ett ovanligt gott år för byggnadsarbetarna. Igenomsnitt var varje medlem i byggnadsarbetarnas arbetslös-helskassa ulan jobb11,det årel. Del är en ovanligt låg siffra, men ändå är den ungefär tregånger så stor som genomsnittet för alla andra arbetslöshetskassor. Deltaär i korthet, herr lalman, en bild av de svårigheter som byggnadsarbetarnasedan länge haft att dras med. Och därtill kommer ett par just för 1970-taletalldeles speciella problem. När man skulle klara miljonbyggnadsprogrammelsvällde byggnadsarbetarkåren ul under 1960-lalet. Genom bakvägsrekrylering lätbyggfirmorna branschen översvämmas av outbildade byggarbelare som lockades medgoda men tyvärr tillfälliga förtjänster. När sedan bostadsbyggandet började gånedåt blev det framför allt icke yrkesutbildade arbetare som först blev ulanjobb och som också hade svårast atl få tag i något nytt. slog strukturomvandlingenigenom i byggandet. Genom ökad maskinanvändning kunde produktionen per anställdhöjas. Fredagenden 9 apnl 1976 Sammantagetbetydde del här alt byggnadsarbetarkåren blev för stor för del byggnadsbehovsom fanns. har problemet i stort selt kunnat lösas genom en övergångav arbetare från byggnadsindustrin till den fasta vanliga industrin. Men denfasta industrin har naturligtvis inte kapacitet att svälja hur mycketarbetskrafi som helst vid vissa bestämda tidpunkter. Det finns därför skäl atlmisstänka atl en stigande arbetslöshet bland byggnadsarbetarna blir följden islutet av detta år. Dethär är i korthet ett av motiven till att del särskilda anslaget för byggnads-och förbättringsåtgärder för slalliga vägar, som jag ser det, infördes.Anslaget har givetvis varit mycket värdefullt. Genom att ti-digarelägga vissavägarbeten kunde man motverka en del av arbetslösheten inom byggbranschen.Samtidigt fick man värdefullt och nödvändigt arbete utfört. Fördelen var och äratt man på detta sätt kunde mjuka upp den stelhet som är en oundviklig konsekvensav nödvändiga långtidsplanering. Trafikutskottetsborgeriiga majoritet motiverar sitt yrkande om avslag på det särskilda anslagetmed att behöver mer pengar på sitt ordinarie anslag för alt redannedlagt kapital inle skall förstöras genom bl. a. försämrat vägunderhåll. Somvi redan hört av kan man naturligtvis ha olika meningar omhuruvida det verkligen är fara för någon kapitalförstöring. Men skulle så varafallet - ja, då råder det naturligtvis inga delade meningar om att man inte ionödan bör slösa med samhällets resurser. Jag tror också att vi kan vara enigaom att vi inle heller bör slösa med mänskliga resurser. Det gör vi om vi låtermänniskor vara ulan jobb när vi kan ge dem ett. Jag tycker att påett utmärkt sätt har gett exempel på det här förhållandet bl, a, frånNorrbotten, Låtmig la eu exempel från mitt eget län, , Där var enligtarbetsmarknadsstyrelsens och senaste räkning 9,1 96av verksamma medlemmar utan jobb . Dåär att märka att del alldeles övervägande antalet var bosatia i ,framför allt i södra , Enligt de prognoser som föreligger kan maninte räkna med atl läget har ljusnat märkbart . Då kommer det jobbsom kommunikationsministern i samråd med AMS vill satsa på, nämligen väg 82från till , att behövas. Men om det särskilda anslaget skallfiyttas över till det ordinarie, så innebär det au i stället för väg 82 kommerE 4 , utanför , att påbörjas. Till bilden hör också allhuvudparten av det ordinarie väganslagel redan nu går till ombyggnad av vidGävle. Det skall också nämnas att räknar man med attarbetsmarknaden skall vara mättad i . Mol bakgrund av de siffrorjag här nämnt om sysselsättningen för byggnadsarbetarna i denna del av landetär det av sysselsältningsmässiga skäl viktigt att väg 82 byggs. Dettaär ett exempel på vilken effekt det särskilda anslaget får om det används påavsett vis, nämligen för alt ge sysselsättning åt arbetslösa. vilka då givetvis skallanvisas av arbetsförmedlingen. Omman granskar det särskilda anslaget ur regionalpolitisk synvinkel med sammaexempel som utgångspunkt, finner man också att det är angeläget att väg 82färdigställs. På det sället får man en uppsnabbning av förbindelserna med bl.a. E 4, som har stor betydelse för näringslivets utveckling i både ochOvanåkers kommuner. Färdigställandet av väg 82 skapar alltså förutsättningarför en gynnsam utveckling i denna region.