prot · FZ09120 · 1975-12-31 00:00:00 — Beredning pågår f n. inom ochfinansministern meddelar att han har för avsikt att återkomma till riksdagennär detta arbete är avslutat. Utskottettar fasta på detta finansministerns uttalande och hemställer med hänsyn härtillalt avslår motionen. HertPETERSSON i Gäddvik (m): Jag är verkligen rörd över det förtroende som utskotls-majoritetenvisar den sittande finansministern. Jag är nästan hell övertygad om alt vimåste byta finansminister för att få denna fråga löst. Överiäggningen varhärmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarRegnéll och Hovhammar, och förklarades den förra 9 protokoll 1975/76:119-120 propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i belänkandet nr47 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRegnéll begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 257 Nej - 49 1975/76:48 med anledning av propositionen1975/76:158 om ändring i lagen (1968:576) om Sverigessladshypolekskassa och om stadshypoleksföreningar, m. m. 1975/76:49 med anledning av propositionen1975/76:171 om statlig kursgaranti vid export Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §9 Revisionen av riksdagsförvaltningen Föredrogsfinansutskottels betänkande 1975/76:33 med anledning av revisorersförslag angående revisionen av riksdagsförvaltningen. Hert i Glömminge(c). betänkande nr 33 behandlar revisorersförslag angående revision av riksdagsförvaltningen. Jag har begärt ordet i minegenskap av ordförande för revisorer. Detföreligger ell enhälligt belänkande, men berörda instanser är däremol inteeniga när det gäller de frågor som ligger bakom revisorernas skrivelse medförslag lill . Jag skall inle beröra den praktiska innebörden irevisorernas förslag ulan den principiella sidan. Idet föreliggande betänkandet har finansutskottet - såviii avser de punkier irevisorernas förslag som behandlar sedelförslöringskoniorels plats iriksbankens organisation och periodiseringen i och rikgsgäldskontoretsbokföring, om vilka skilda meningar råder mellan revisorerna å ena sidan ochfullmäktige i resp. riksgäldsfullmäktige å andra sidan - uttalatbl. a. följande: "Med hänsyn lill det grundlagsenliga ansvar somfullmäktige i och riksgäldskon-lorel har för respektive verksförvaltning anser utskottet del inte lämpligt att genom ell särskiltuttalande begränsar fullmäktiges handlingsfrihet i dessa fall." Jagvill dä fråga utskottets talesman om detla är att lolka så, all om riksdagenföljer sina egna revisorers förslag, skulle della utgöra en begränsning avfullmäktiges handlingsfrihet, som man inte vill acceptera. Jag vill vidare görariksdagen uppmärksam på all det inle råder någon grundlagsenlig skillnad mellanrevisorerna och fullmäktige i resp. riksgäldskonloret. Den formella ställningenför revisorer är följande: Revisorernahar uppdrag all granska och riks gäldskontoret. Som revisorernas - ävensomriksbankens och riksgäldskontorels -huvudman är det som kan ochskall la ställning när del gäller ansvarsfrihet för ochriksgäldskonloret ävensom i andra frågor rörande revisionen av nämnda organ. Tas del nu föreliggandeutskottsbeiänkandet ulan kommentarer, kan osäkerhet uppslå om revisorernaskompetens. Riksdagenhar som huvudman för dessa tre nämnda organ i den yttre riksdagsförvaltningenatl la slällning till frågor, som berör eller aktualiseras av den. Detankommer vidare - som i det nu akluella fallet -på finansutskottet atl geriksdagen underlag för sädana ställningstaganden. Delta kan inte ske, om viföljer finansutskottets betänkande. Vadär det som gör alt jag kan säga delta om utskotlsförslagel? Jo, om riksdagenföljer utskottets belänkande så långl det nu föreligger, har intelagit någon ställning, eftersom är huvudman för revisoreroch övriga här tidigare nämnda verk. Men enligt finansutskottets förslag vikerriksdagen undan - ulan att ge klart besked på denna punkt - vad gällerrevisorernas förslag, som skiljer sig från bankofullmäkliges, allsedelförsöriningskonloret bör överföras lill annan avdelning i banken och kravpä en fullständigare periodisering av och riksgäldskontorelsinkomster och utgifter. 1princip skulle jag egentligen vilja föreslå återremiss av föreliggandebelänkande för att förhindra atl det beslul som nu fattar kan ansessåsom etl prejudikat, vilkel i fortsättningen kan bedömas hindra revisorerna ideras revisionella arbele. Men dä jag hoppas alt utskottets uttalande kanbetraktas såsom en engångsföreteelse, nöjer jag mig med all göra detlaullalande lill kammarens protokoll. Jagvill slutligen, fru talman, uttala min tillfredsställelse över atl delademeningar i övrigl inle synes föreligga om de riktlinjer som revisorerna dragitupp för revisionen av riksdagsförvaltningen och atl dessa riktlinjer sålundakan läggas lill grund för revisionens fortsatta arbele. Med hänvisning till vadjag här anfört har jag inget yrkande. I detta anförande instämde herrar iByske (c), i (s), () och i Trobro (m). HertÅSLING (c): Jag ber lill alt börja med alt få ta fasta på vad iGlömminge anförde avslutningsvis, nämligen att _det i stort inte föreliggernågra delade meningar om de riktlinjer som skall ligga lill grund förrevisionens fortsatta arbete. Vi har i finansuiskollets belänkande ocksåbetonat del beiydande mätt av enighet som råder belräffande de allmännariktlinjerna för riksdagsrevisionen. Denfråga som aktualiserar i sitt inlägg är enligt vår uppfattninginle av den karaktär alt den motiverar de slutsatser tycks viljadra i frågan. Utskottet förordar alt revisorernas skrivelse delgesfullmäktige, och det bör vad gäller den här akluella frågan vara tillräckligtall fullmäktige pä detla säll informeras om revisorernas synpunkier. Jagber, fru talman, atl få yrka bifall lill hemställan i finansutskottetsbetänkande nr 33. Hert i Glömminge(c): Jag tackar för det svaret frän finansutskottets ordförande och får vällolka det så att beslul inle skulle ha någon prejudicerandebetydelse för revisionen i fortsättningen. Överläggningenvar härmed slutad. 1975/76:34 med anledningav propositionen 1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /76 såvitt avser finansdepartementetsverksamhetsområde 1975/76:35 med anledning av propositionen 1975/76:125 medförslag om tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /76 såviii avser 1975/76:59 med anledning av propositionen1975/76:195 om ändring i lagen (1960:258) om utjämningsskalt pä vissa varor, m.m. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 11 Ersättning förbehandlingsskador inom sjukvården Föredrogs lagulskollets betänkande 1975/76:17 medanledning av motioner om vidgad rätt lill ersättning för behandlingsskadorinom sjukvärden. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975/76:300 av hertAhlmark m. fl. (fp), 1975/76:544 av hertGillström (s), 1975/76:1100av m. fl. (m, s och c), vari yrkats att hosregeringen begärde att medicinalansvarskommillén fick i uppgift all utreda ochföreslå åtgärder syftande till obligatoriskt försäkringsskydd molbehandlingsskador i sjukvården, 1975/76:1112 av fruMarklund m.fl. (vpk), vari yrkats 1. att hos regeringenhemställde om utarbetande av en lag om allmän obligatorisk patientförsäkring, ienlighet med de principer som angetts i moiionen, att föreläggas , 2. atl uttalade a) all även tandläkarhögskolornaborde ingå i en allmän patientförsäkring, b) atl äldre skadefall borderegleras enligt nu gällande försäkringsrättsliga regler och alt förslag häromav regeringen borde föreläggas , och 1975/76:1115av m. fl. (m), vari yrkats alt begärde atl regeringen pålämpligt sätt beaktade vad i motionen anförts om en inventering av patienteroch personal samt ersättning rörande den s. k. sjukhussjukan. 1. beträffande obligaloriskpatientförsäkring att skulle avslå moiionen 1975/76:1100 och motionen1975/76:1112 yrkandena 1 och 2 a, 2. beträffande ersättning föräldre behandlingsskador att skulle avslå motionerna 1975/76:300 och1975/76:1115 samt motionen 1975/76:1112 yrkandet 2 b, 3. beträffande utbyggnad avansvarsåtagandet att skulle avslå motionen 1975/76:544. Ersättningför behandlingsskador inom sjukvården Reservationhade avgivits beträffande obligatorisk patientförsäkring av herrar iFalköping (c), () och (vpk) som att utskottet under1 bort hemställa atlriksdagen skulle dels med anledning av motionen 1975/76:1100 och moiionen1975/76:1112 yrkande 1 ge regeringen lill känna vad reservanterna anfört omutredning angående objektivt skadeståndsansvar inom sjuk- och hälsovården, delsavslå motionen 1975/76:1112 yrkande 2 a. Ersättningför beliandllngsskador inom sjukvården Tillbelänkandet hade fogals ett särskilt yttrande belräffande ersättning för äldrebehandlingsskador av i (c). HertISRAELSSON (vpk): Inom den sjukvård som bedrivs av del allmänna finns sedan ingången avår 1975 en allmän patientförsäkring som pä objekiiv skadesiändsräitslig grundersätter behandlingsskador. Ett önskemål är all denna försäkring kan byggas utoch ge bättre förmåner och framför allt en bäilre täckning sä alt all sjukvårdkommer all omfattas. 1 vpk-moiionen 1975/76:1112 tar vi upp frågan om enheltäckande försäkring som på objektiv skadeståndsrätlslig grund skall geersättning vid behandlingsskador. Vi kräver att envar som utövar sjukvärdandeverksamhet skall vara skyldig att ansluta sig lill en sådan obligatorisksjukförsäkring. Vi har också påyrkat alt läkemedels- och produklskador skallläckas genom en obligalorisk försäkring som betalas av tillverkare ellerimportörer. Vidare har vi tagit upp ersättning till äldre skadefall efter sammagrunder som gäller för försäkringsfallen. Delområde inom sjukvärden som inte täcks av patientförsäkring är sjukvård somutövas av vissa privatpraktiserande. I vissa fall bedrivs dessuiom verksamhetensom aktiebolag, varför det också kan slälla sig svärl atl få ul ersättning ensefter rent skadeständsrätisliga grunder. Många privatpraktiserande inomsjukvården är emellertid anslutna lill försäkring, rnen all få en heltäckningtorde ställa sig svårt med mindre man inför etl obligatorium med garantier motoförsäkrade utövare på samma sätt som sker inom trafikförsäkringssyslemeigenom all bolagen svarar för sådana som är oförsäkrade. Ulskollelhar i sin skrivning ställt sig mycket posiiivi lill kravei om en heltäckandeförsäkring, men det har inte velal sträcka sig den sisla biten för atl säkrakravei och tillstyrka uiredning om etl obligatorium. Del gör vi emellertid ireservationen. Vadsedan gäller läkemedels- och produklskador så hänvisar utskotld lill pågåendeuiredning och vill avvakta vad som kan komma ut därifrån. har också nyligenproduktansvarskommitlén avlämnat etl belänkande. Produktansvar (SOU 1976:23),i vilket en försäkring mol läkemedelsskador föreslås. Försäkringen föreslås fåkaraktären av en obligalorisk olycksfallsförsäkring för skador som orsakas avläkemedel. Ersättning skall utgå efter särskild riskvärdering och försäkringenär främst avsedd atl lämna ersällning för allvarliga och oväntade skador av läkemedel.Försäkringen skall finansieras av tillverkare och importörer av läkemedel. Ianledning av delta förslag sä har vi inte reserverat oss för bifall lillmotionsyrkandet i denna punkt men uttalar all del är önskvärt, all regeringenskyndsamt lägger fram förslag i denna fråga. Vadgäller tandläkarhögskolorna så har del vid utskottsbehandlingen framkommit anpatientförsäkring redan är gällande för detla område varför yrkandet inlevidhålls pä denna punkt. Vad gäller kravei päersättning för äldre behandlingsskador efter samma grunder som gäller i frågaom försäkrade så har del visat sig bli besväriigt med gränsdragningen. Vid enhearing i ulskollel har det emellertid framkommit alt ersättningar betalats uti vissa fall ulan all försäkring förelegal, och del har ställts i utsikt atl såkan komma alt ske för yiteriigare sådana fall som blir uppdagade. Med della harvi tills vidare låtit oss nöja. Meni fråga om kravet på ett heltäckande palientskydd står vi fasl. Del är orimligtatt inte alla som söker sjukvård får samma skydd, oberoende av var dennasjukvård söks. Därför,fru talman, yrkar jag bifall till reservationen av i Falköpingm. ErsällningfÖr beliandllngsskador inom sjukvården HerrSJÖHOLM (fp): Jag skall fatta mig kort. har redan redogjort för vaddet rör sig om. av reservationen bygger på en molion av . Del är en utmärktmotion - sä utmärkt att hans partikamrater i utskottet inle har röslat för den.Den innebär hell enkelt alt alla som utövar lä-karyrket i delta land skall varaförsäkrade. Det är ett rimligl krav. Även läkare gör ju misstag - del ärofrånkomligt, ehuru beklagligt. Dessa misstag är särskilt menliga både förpatienten och läkaren själv. Innebördeni reservalionen är alllså hell enkelt att för behörighet att utöva läkaryrketskall krävas bl. a. en försäkring med etl objektivt skadeståndsansvar. Dettaborde vara ganska självklarl. Det är förvånansvärt att inte hela utskottetkunnat ställa sig bakom della förslag. Utskottet säger all detta är bra, menatl man skall lila på frivilligheten lill all böria med. Om det visar sig atlman inle får med de privatpraktiserande, får man la till lagstiftning. Jag tycker dock det inte är för myckel begärt avden som utövar läkaryrket att han skall ha en försäkring. Detta är den enklainnebörden i reservationen och jag ber att få yrka bifall till den. Hert NYHAGE (m): I molion nr 1115 har vi motionärer lagil upp frågan om någon form aversättning lill de människor som drabbats av den s. k. sjukhussjukan före den 1januari 1975 och som därmed alllsä inle omfattas av patientförsäkringen.Eftersom motionen utföriigl har refererats i lagutskottets belänkande nr 17nöjer jag mig här med alt göra några kommentarer med anledning av utskottetsskrivning och ställningstagande. Detär alldeles uppenbart att de av sjukhussjukan drabbade människorna, för vilkapatientförsäkringen ej gäller, känner sig åsidosatta och illa behandlade. Detmåsle ju för dem vara svårl att inse, all det inte skulle kunna finnas någonmöjlighel atl också ge ersättning ål redan lidigare inträffade skadefall -skador som de åsamkats ulan egen för-skyllan! Samhällets ansvar måste rimligenvara lika stort för liden före som efter detta datum! Ersättningför behandlingsskador inom sjukvården Vimotionärer har begärt att man skall göra en inventering för att kunna få ellbegrepp om hur många människor det här är fråga om och därmed erhålla underiagför vidare diskussioner i ersättningsfrågan. Del är ju först när vi vet antaletfall - och i synnerhet antalet svårare fall - som vi kan ha en uppfattning ommöjligheterna att ge någon ersättning och omfattningen av denna. Utskottet hardock inle visat någon förståelse för denna vår begäran och vill tydligen intemedverka till all man åtminstone gör ett försök alt finna former för atttillgodose ett högst berättigat rätlvisekrav! Utskottetsinställning har säkert sin förklaring i att man har en klart förutfattad meningnär det gäller kostnaderna för en ersättning till här ifrågavarande människor,I utskottsbetänkandei uttalas bl. a.: "Att vid sidan avpatientförsäkringen införa en ersättningsskyldighet för äldre behandlingsskadorskulle enligt utskottets mening medföra mycket stora kostnader försjukvårdshuvudmännen och därigenom negativt påverka resurserna för sjuk- ochhälsovård." "Mycketstora kostnader" hävdar alltså utskottet utan alt ha någon reell vetskapom hur många människor det gäller och omfattningen av deras skador! Men intenog härmed - dessa enligt utskottet stora kostnader försvinner ju inte, därföratt samhället inte vill ta sitt ansvar för dem. De drabbar i stället i såmyckel högre grad dem som oförskyllt åsamkats skada vid justsjukvårdshuvudmännens inrättningar! Som om det inte skulle vara en tillräckligtstor tragedi att vara drabbad av obotlig skada för resten av sitt liv, utan attdessutom behöva dras med ekonomiska bekymmer påtvingade av just denna skada!Utskottets resonemang i kostnadsfrågan förefaller mig vara något cyniskt! Utskottetmenar alt ersättningsskyldigheten för äldre behandlingsskador negativt skullepåverka resurserna för hälso-och sjukvård. Utskottet resonerar som om de avsjukhussjukan drabbade människorna inte skulle vara i behov av vård!Sjukvärdens resurser kan ju rimligen inle påverkas negativt genom att användastill sjukvård! Om utskottet verkligen menar vad utskottet anför, måstesynsättet även här betraktas som cyniskt! Utskottethar inte - fortfarande utan atl känna till underlaget - kunnat ansluta sig tilluppfattningen atl systemet med patientförsäkringen skall kunna tillämpasretroaktivt. Det är säkert förenat med svårigheter alt finna former för enretroaktiv ersättning, vilket vi också anfört i vår motion, men hur kan manvara så säker på att detla inle går att lösa, innan man ens gjort ell försök?Vet verkligen utskottet, ulan all känna till antalet fall, alt det ärogenomförbart atl ansluta åtminstone de svårare fallen till försäkringen medgiltighet från t. ex. eller något senare datum? Alldelesomöjligt att lösa kan ju delta ändå inte vara, där det alltså inte är fråga omen retroaktiv ersättning från försäkringen men väl ell hänsynstagande till entidigare inträffad sjukdom. Men är man inte ens villig medverka lill atl försökgöres att klara detla, sä löser man ju inga problem och dä rör man siguteslutande med förutfattade meningar! Därtillkommer atl del ju rimligen måste kunna gå all pröva andra vägar au lösa dettaproblem än via patientförsäkringen, vilkel vi också anfört i vår motion men somulskollel inte alls beaktat. Men förutsättningen är förstås fortfarande bemödar sig att söka ta reda på de aktuella sjukdomsfallen. Avslutningsvisuttalar dock ulskoltet atl det är angelägel all patienter sombehandlingsskadats före patientförsäkringen kan få någon kompensation för sinaskador. Utskottet har inhämtat och erfarit all såväl regeringen som flertaletlandsting intagit en välvillig och positiv inslällning lill dt flertalskadeståndsanspråk. Utskottet anser det vara vikligl att della sker även ifortsättningen. låter ju mycket bra, men om man nu har den inställningen,varför är man då inle beredd och villig alt medverka till atl frågan löses påetl ändamålsenligt och rättvist sätt? Ulskoltetanför vidare, att frän allmänhetens synpunkt lorde särskilt behandlingsskador iform av sjukhussmitta te sig som speciellt ömmande fall, där det kan ansesnaturligt atl samhällel ålar sig att svara för alla former av vårdkostnader.Detta uttalande ligger hell i linje med vad vi har eftersträvat i motionen. Menvarför väljer då ulskollel att inle ta hänsyn till allmänhetens synpunkt? Säilla kan det väl ändå inte vara att denna daterar sig från ? Mot bakgrund av vad jag anfört yrkar jag bifall till motionen 1115såväl vad gäller den föreslagna inventeringen som vad gäller ersättningenrörande den s. k. sjukhussjukan. Ersällningför behandlingsskador inom sjukvården Hert (): Inledningsvis vill jag nämna atl denna typ av skador regleras genombestämmelserna i 3 kap. 1 S skadeståndslagen. Men för atl få skadestånd denvägen måste man kunna bevisa au någon har gjort ett fel. Bevisbördan ligger päden som hävdar atl någon har gjort etl fel som lett till att patienten harblivit skadad. Skadeståndslagen är i sig själv också tillämplig på vissaindustriella produkter, om dessa har sädana egenskaper atl de kan vålla skadorpå en patient. Svårighetenatt bevisa att någon har blivit felaktigt behandlad har varit ett av skälentill all man har sökt sig fram andra vägar. Detla ledde lill alt man såsmåningom införde den försäkringsform som kallas patientförsäkring vidbehandlingsskada. Denna trädde i kraft . Syftet medförsäkringen är just all ersällning skall kunna beviljas ulan att det behöverbevisas atl en behandling av en viss läkare eller av annan sjukvårdspersonalhar varit felaklig. Kan man bara konsiatera atl en skada har uppkommit lillföljd av behandlingen, är vederbörande berättigad till ersättning. Delbör kanske också nämnas alt sådan försäkring tecknas i ettför-säkringskonsorlium och sedan i stort handläggs av försäkringskonsoriieiresp. personalen inom landslingen, som är huvudmän för sjukvården. Man hardärför skapat etl särskilt samarbetsorgan, paiieniförsäkringens samrädsgrupp,som skall verka för att dels följa utvecklingen så au man Ersättningför beliandllngsskador Inom sjukvården får en så likformiglillämpning som möjligi, dels konlinuerligl föreslå eventuella justeringar somman finner erforderliga. Dessuiomfinns en skadenämnd på sex personer som skall la hand om specielll svårbedömdafall och försöka komma fram till en lösning där. I sisla hand - .om patienteninte godtar denna skadenämnds bedömningar - finns det möjlighel all hänskjulafrågan till skiljemän. Försäkringenhar alllså varit i krafl endasl drygt ell är, och erfarenhelerna är inte såomfattande. Men säviii ulskollel kunnai inhämta synes försäkringen fungeraytterst tillfredsslällande. Några befogade klagomål har i vart fall inte kommillill ulskotlels kännedom. Sedanskulle jag vilja gå över till den reservation som finns och som har berörts avherrar och . Idenna reservalion yrkas i slora drag all en obligatorisk patientförsäkringskall införas. Ulskoltet har behandlal liknande yrkanden redan under åren1972-1975. Jag länker inte i delalj redovisa del ulan bara hänvisa lill alldenna lyp av obligalorisk försäkring som yrkas stöter på vissa prakiiskasvårighder. 11 har vi all ulskollel nalurliglvis delar motionärernas uppfattningall del finns slarka skäl för atl patienterna även inom den privata vårdsektornskall beredas det skydd som gäller inom den offentliga sektorn med hjälp avpatientförsäkringen. Men vilken lösning som skall väljas anser vi däremot varaoklart. 1 vart fall är ulskollel f n. inte berett atl medverka till allsärreglera denna typ av skydd för patienterna. Som jag redan lidigare har sagtfinns del möjligheter atl falla lillbaka på skadeståndslagen. Utskottethar kommit fram lill att om man skulle länka sig en lagstiftning omobligatorisk försäkring så skulle det oavsett formerna för denna bli nödvändigtalt verkställa en ganska omfattande utredning, och den skulle bli tidsödande.Då skulle frågan under denna relativt länga tid vara helt olöst. Därför anser utskottetalt man i första hand bör eftersträva all på frivillighetens väg fä lill stånden tillfredsslällande lösning av ersäilningsproblemen vid behandlingsskadorinom den privata vården. Del bör då noteras atl Tandläkarförbundd redankollektivt har anslutit sina medlemmar lill en sådan försäkring frän den 1januari 1976. Av de privatpraktiserande läkarna är f. n. 1 500 anslutna lill enlyp av försäkring som i princip ger samma skydd som den allmänna patientförsäkringen. Enligtvad ulskollel har inhämtat arbelar nu såväl försäkringsgivaren som demedlemsorganisationer som finns med kraft på atl i princip få alla som bedriversjukvård i en eller annan form - inle bara läkare och landläkare ulan ocksåsjuksköterskor och sjukgymnaster - med på en överenskommelse. Ulskollel hoppasall della skall leda lill au i praktiken alla som utövar privat sjukvård i eneller annan form går med i försäkringen. Därmed blir de patienter somutnyttjar deras tjänster skyddade pä samma säll som när de är föremål för vårdvid offentliga vårdinstitutioner. Närdel gäller frågan om ersättning för produklskador har redannämnt atl en utredning är tillsatt - produktansvarskommitlén - och jag nöjermig med atl säga all denna utredning bl. a. har fän direktiv om alt försökautarbeta etl ersättningssystem som antingen bygger på ell skaderällsligt syslemsom ålägger tillverkare och importörer ell objekiivi ansvar, eventuellt iförening med en obligalorisk ansvarighetsförsäkring, eller ett friståendeförsäkringssystem.