prot · FZ0969 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har sett huren mängd kontors- och förvaltnings-arbetsplatser har flyttats bort frånGöleborg, Gamla göteborgare kommer ihåg Pripp & Lyckholm, med ,osv,; nu ligger huvudkontoren i , Inte heller harGöleborg fått någol nämnvärt tillskott av offentlig förvaltning. Enförvånande detalj i sammanhanget är att regeringen nu föreslår en överflyttningav en kammarrältsavdelning från Göleborg lill , Det gäller inte såmånga arbetstillfällen, men det är räll karakteristiskt för hur litetintresserad man har varit av att hjälpa till att skapa förvaltnings- ochservicesysselsätlningstillfällen i , när det är just sådanaregionen lider särskild brist på. Jag har hävdat att statsmakterna ytterst har ansvaret försysselsättningsläget i , eftersom de delvis har drivit framden här situationen. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Är man nuberedd alt byta fot? Är man beredd alt ge elt ökat stöd åt förelag som villplacera sig i och att verka för placering av förvaltning islörre utsträckning i ? var väl alldeles enig när den log ställning i frågan omstorstadsområdena. Vi har sedan fortsatt med lokaliseringspolitiken för all gestöd åt förelag i inre stödområdet så att de kan konkurrera med företag påandra platser i landet. Del har sannerligen inle varil någon arbetslöshet iGöteborgsregionen, som har varit en överhettad region. Följaktligen har detinte funnits någon som helst anledning för oss att stimulera lokalisering tillGöteborg, Företagen har själva kommit dit och industrisysselsältningen harvuxit. just nu är inne i en period med varsel om nedläggningar och ingen vidareexpansion är ju inle någonling specielll för Göleborgsområdel, Påherr Molins direkta fråga vill jag svara, att jag för dagen inte ser någonmöjlighet alt lokalisera några slalliga förvaltningar till Göteborgs- området, och jag tror intedet finns någon annan i den här kammaren som är beredd till del just . Närdet gäller kärnfrågan har vi alltså del funnit att ,och har problem, och därför är vi beredda att gå in och hjälpatill där det kan behövas. HenMOLIN (fp): Det är rikiigi alt arbetslösheten inle har varit särskilt svår iGöleborgsområdel, Men vad vi vid upprepade tillfällen har påpekat frånfolkpartihåll är att den ojämna strukturen i arbetsmarknadssituationen iGöleborg är ett hot för framtiden. Det är ju den situationen som man har kommitlill . Företrädare för - både från företagen och från kommunen -har ideligen påpekat all de förändringar som här pågår är negativa förGöteborgsregionen ur sysselsättningssyn-punkl. Del räcker inle att hänvisa tillden naturliga avgången. Den kommer alt leda till allt färre nyanställningar,och därigenom förvärras ungdomsarbetslösheten ytterligare. Jagtror alltså, alt om man skall kunna hjälpa kvinnorna och ungdomen till jobb, dåmåste man försöka förändra sysselsättriingsstrukturen. Och på grund av deregionalpolitiska och lokaliseringspolitiska instrument som regeringen förfogaröver är delta någol som faller på regeringen. Vad vi har fått reda på ärati regeringen inte har någonling konkret att komma med när det gäller althjälpa kvinnor och ungdom i Göleborg att få jobb. 0/77åtgärder för alt jÖrbältra sysselsättningen i Inom den offentliga sektorn, när delgäller omvårdnad och barnomsorg, som ger många arbetstillfällen och som gör delmöjligt för kvinnor all fä arbele, har mycket att göra om manjämför med och , Man kan satsa väldigt myckel mer på den sektornoch skapa myckel, mycket jobb åt kvinnorna för att komma i jämnhöjd medStockholm och , Kommunalmännen själva kan inte sitta med armarna i kors ochbara ropa på "pappa staten" då det gäller alt skaffa sysselsättning. Hen (): Kommunalmännen i sitter inle med händerna i kors. De är bl, a,här uppe och uppvaktar både arbetsmarknadsministern och arbetsmarknadsstyrelsen.Dessutom har man ju från kommunalmännens sida gjort stora egna satsningar. Dethar framförts förslag om hur man inom den egna kommunala förvaltningen skall fåfler prakiikplatser, i första hand med tanke på ungdomen, och man har jobbaträtt aktivt för att få både industrier och förvaltning till Göleborg, Jagtror alltså att kommunens ledning har gjort allt vad på den ankommer. Men denmåste ju få ett stöd av statsmakterna, när det är Omenhetlig prissättning på petroleumprodukter statsmakterna som bärhuvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken, och det är det jag har efterlyst häri dag. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om enhetlig prissättning på petroleumprodukter erhöll ordet för att besvara () den 5februari anmälda fråga, 1975/76:215, lill herr finansministern, och anförde: har frågal finansministern om när regeringen avseratt genomföra en enhetlig prissättning för petroleumprodukter för hela landel.Frågan har överlämnats lill mig för besvarande. Vidprissättning av petroleumprodukter lägger säljaren lill grundprisel olikatillägg för vissa orter, Orlstilläggen avser eldningsoljor och varierar mellan10 kr, och , per kubikmeter. De lägsta tilläggen tillämpas i de orter somligger närmast importhamnarna, medan de högsta tilläggen utgår i de inre, norradelarna av landel. Genomsnittligt är ortstillägget . Förprissättning av bensin har säljarna delat in landet i tre zoner. Importhamnarnaoch deras omland utgör O-zon, Syd- och samt Norrlands kustlandutgör 1-zon medan nordvästra , inre delarna av saml Gotlandutgör 2-zon, I O-zon ulias ett grundpris för bensinen, medan i zon 1 och 2tillkommer 1 resp, per liter, Ibeslut uppdrog regeringen åt statens pris- och karlellnämnd(SPK) att utreda förutsättningarna för att slopa systemet med orts- ochzoniillägg. Syftet var att få bort de skillnader i priser mellan olika ortersom uppkommer på grund av dessa lillägg. Det framstod inte som rimligt all dekonsumenter som förbrukar mest olja och bensin får betala ett högre pris, SPKavlämnade en utredning med förslag till upphävande avregionala och lokala prisskillnader på oljeprodukter i konsumentledet, SPKföreslår att man inrättar ett syslem där säljare av ol-jeprodukler dels betalaren enhetlig iransporiuijämningsavgift, dels erhåller etttransportkostnadsbidrag beroende på var i landet produkterna säljs ellerförbrukas. Med nuvarande kostnader skulle det innebära alt förbrukarna aveldningsolja på de orter som har de lägsta tilläggen fick en höjning med ca 13kr, per kubikmeter eldningsolja, medan sänkningen för andra orter skulle blimaximalt ca . Priserna i kuslsläderna och deras närhei skulle höjas, medanorter i inlandet kunde räkna med prissänkningar. Exempelvis skulleoljepriserna i stiga med , per kubikmeter som t, ex,och skulle få prissänkningar på , per kubikmeter.Effekterna för den norra delen av landel skulle med andra ord inte blientydiga, eftersom alla förbrukare i kustområdet skulle fåhögre kostnader, I inland skulle det däremot bli sänkningar, t, ex, iKiruna med , per kubikmeter och i med , per kubikmeter. Närdet gäller bensin skulle resultatet bli att priset i O-zonen höjdes I öre perliter och sänktes lika mycket i 2-zon, AvSPK:s ulredning framgår vidare all del inte är möjligt att uppnå en utjämningpå frivillig väg på grund av att fiera lokala säljare har fördelar av delnuvarande systemet. Man skulle då bli tvungen att lagstifta och ge en myndighetuppdraget att sköta syslemel, har gjort bedömningen all delskulle kräva ca 15 tjänstemän för uppbörd och kontroll. Härutöver tillkommer dekostnader som förelagen åsamkas. Ett system för prisutjämning kräver sålundaganska stora administrationskostnader. Underhösten 1975 remissbehandlades SPK:s förslag. Remissbehandlingen gav vid handenatt det föreslagna systemet skulle medföra sådana komplikationer alt ytterligareöverväganden och utredningsarbete erfordras. Detär fortfarande min uppfaltning alt del inte är rimligt att de konsumenter, somär i störst behov av framför allt olja, måste betala ett högre pris än andra.Frågan bereds därför vidare inom . Det är dock intemöjligt att för dagen göra något uttalande om hur och när det är möjligt att nåelt resultat. 0//7enhetlig prissättning på petroleumprodukter Orsaken lill att jag ställde den här frågan var all i proposilionen 92förra årel ullovade finansminislern en enhellig prissältning påpetroleumprodukier för landel i dess helhel från , SPK skulleutarbeta ett förslag, och det har herr statsrådet redovisat. Vihar från vårt parti drivit den här frågan. Jag skulle viljapåstå att det är som den här frågan varil föremål för behandlingi . Och så säger då statsrådet i slutet av svaret all det fortfarandeär hans uppfaltning att det inte är rimligt att de konsumenter som är i störtsbehov av olja skall behöva betala mer för den. Men trots all regeringen härkanske haft på sigkonstaterar man , sedan man lovat altdet här skulle genomföras från den , återigen att del inle ärmöjligt alt genomföra systemet Jagmåste anmäla all jag tror inte rikligt all det är statsrådets uppfattning altsyslemel bör genomföras, för jag tilltror regeringen så pass storhandlingskraft att man skulle ha kunnat åstadkomma ett resultat, om del varitavsikten. Nej, det är lättast att säga: Det får dröja ett tag lill - vi berederfrågan vidare. På del sättet får konsumenterna i inlandet - de konsumenter somhar störst behov av olja av klimatiska skäl -fortsälla all betala det för högapriset. Nufäster man stor vikt vid vad remissinstanserna här har sagt, och jag skullevilja fråga slalsrådei: Kan jag få en redogörelse för vilka re-missinsiansernai del här fallei är? Omenhetlig prissättning på petroleumprodukter sade alt han inle trodde på min vilja att ta bortlokala prisskillnader på oljeprodukter, men däremot trodde han på regeringenshandlingskrafi. Det senare var ju bra. misstro i det förstafallet beror kanske på att han trots allt inte har haft lid alt riktigt funderaöver de komplikationer som statens pris-och kartellnämnds utredning visar ärförbundna med att man lar bort zonlilläggen och ersätter dem med en avgift överhela landet. Som framgår av mitt svar skulle det nämligen få den konsekvensenatt en stor del av befolkningen i Norrlands kustland och större delen avbefolkningen i får höjda olje- och bensinpriser. Och eftersomutgångspunkten, liksom även finansministerns avsikt, har varil att de somförbrukar mest olja - och dit hör befolkningen i - skulle få lägrepriser kan man konstatera all den metoden inte leder till önskat resultat. Vidarekonstaterar jag att den sänkning man skulle kunna åstadkomma på den vägen ärrelativt blygsam. För bensinen blir den bara per liter. Den som kör 3 000mil om årel skulle med andra ord spara . Och inle heller beträffandeeldningsoljan blir kostnadssänkningen särskilt märkbar, möjligen med undantagför orter som , där man kanske skulle komma fram till en sänkning avårskostnaden på . Detta gör att jag alltjämt har den uppfattningen attdet här problemet skall vi försöka lösa, men det går inte att göra det på detsätt som vi trodde var möjligt . Den vägen lederinte fram lill målet, utan den har visat sig vara inle bara svår utan ävenkostsam och opraktisk. Det är också därför som vi nu funderar vidare på dennafråga. Sedanär det inte heller så som sade, alt han och andra här harkrävt en ändring , är en fråga som har diskuterats av och till.Men första gången som den kom upp till realbe-handling var i samband med SPK:sulredning, som böriade . Hen (): Vad angår statsrådets senaste påslående kan jag lala om alt jagalldeles talade med i ,och han berättade att hanmotionerade i denna fråga 1958, Det var kanske före statsrådets tid i kammaren,och det är väl därför möjligt all frågan har gått förbi. Men den harsäkert inte förbigått andra personer i regeringen. Omstalsrådel här hade fått fortsätta lill, så skulle han säkert hafört argumentationen så långt att han sagt all den här föreslagnaprisutjämningen är fullständigt värdelös. sade ju alt utjämningenbara betyder på bensinen. Men han glömde nämna att den gör . perkubikmeter olja i . för sålunda resonemanget all utjämningenhar mycket liten betydelse, men i svaret säger han att det är hansuppfattning all det inte är rimligt au ha dessa olikheter. Jag tycker mig hafått ett bevis för alt intresset för att lösa della problemtrots allt ät mycket blygsamt, eftersom slatsrådet för argumentationen så hårtatt han säger att utjämningen skulle ha så liten betydelse. Jag vet dock attmänniskor i Norriands inland - det är de som har det största behovet av olja,och det är de som drabbas hårdast - anser au detla är en mycket betydelsefullåtgärd. Därför skulle del vara bra om statsrådet dels påminde sig vad somförekommit när denna fråga lidigare har lagits upp molionsvägen i ,dels log hänsyn lill vad människorna i de berörda bygderna lycker. Slutligenvill jag säga att stalsrådel ju tillmäter remissinstanserna så stor betydelse,och då skulle jag vilja höra vilka som har varil remissinstanser i dennafråga. Omenhetlig prissättning på petroleumprodukter Om återkommer med ytterligare en fråga, så får jag enminut till för att svara, och då skall jag räkna upp vilka som ärremissinstanser. vill Jag först säga något som svar på påståendena om mininställning i denna fråga. HerrStjernström befinner sig i den litet bekväma situationen alt kunna bortse frånnödvändigheten att avväga varie reform mot de problem som samma reform skaparoch samhällets kostnader för att genomföra reformen. Den reform som härföreslagits innebär ett mycket krångligt regleringssystem med avgifter somskall las ul på all olja och bensin som förbrukas; avgifterna skall las in somen skatt och därefter betalas ut till de enskilda bolag som säljer produkterna.Vi skulle behöva anställa 15 tjänstemän bara för att syssla med det här, ochdet kommer att kosta åtskilliga varie år. Det var mot denbakgrunden jag ville peka på effekterna av systemet för de enskildamänniskorna. Sedanär del en annan sak att systemet ändå i de enskilda fallen är av betydelse. Mennämn i så fall också, , att den som bor i då får en med 1öre per liter höjd bensinkostnad och en höjd kostnad för boendet. Hur förklaraför luleå- och haparandaborna att de skall betala mer? Det är det som ärproblemet. Utgångspunkten för utredningen och för regeringensinlresse var ju alt de som bor i norr där del är kallt, de som förbrukar mycketolja och har långa avstånd skulle få lägre olje- och bensinkostnader. Tyvärrleder det föreslagna systemet inte lill sådana resultat alt man generellt kansäga att de får det. Däremot får t, ex, de som bor i lägreoljekoslnader, utan att del finns någon slörre motivering för det. Hen .STJERNSTRÖM (c): Ju fler gånger statsrådet yttrar sig i denna fråga, desto mer övertygadblir jag lyvärr om att hans inlresse för alt lösa problemet ändå inte är såstort. ser han också svårigheter alt förklara effekten av systemet i ,i de områden som är gynnade. Jag kunde väl förslå det; det finns ju inteså många människor i inland, och del är naturiigtvis lättare att slåtill svars där. Det är mycket beklagligt 0/77värdet av arbete i hemmet att man handlar på del härsättet. Delföreslagna systemet är kanske krångligt. Det är bara det alt regeringen haftmycket lång lid på sig att lösa frågan. Och man säger ju att man är intresseradav att göra det. Trots det blir ingenting gjort. Ärdet möjligen på del sättet att man har lyssnat lill remissinstanserna, och allremissinstanserna är de som är i hög grad berörda, nämligen oljebolagen? Harman vid remissförfarandet frågal länsstyrelserna i inland? skall jag lala om vilka remissinstanser som anfört kritik mot ellertveksamhet inför förslaget. Det är bl, a. ,som pekat på enrad problem, industriverket,en rad kommunala förelrädare och en radlänsstyrelser. Tyvärr har jag inte listan med mig så all jag kan räkna upp deenskilda länsstyrelserna, men är välkommen lillfinansdepartementet för alt närmare ta del av remiss-listan. Industriförbundetär skeptiskt, och del gäller faktiskt också , Men herrSijernströms lilla, smått illvilliga fundering om all det bara varoljeindustrin som skulle tycka illa om förslaget är fullkomligt grundlös.Oljebolagen har tvärtom sagt att de kan gå med på det här systemet, även om deinte tycker om del. Närjag säger att vi funderar vidare på problemet, betyder det all vi försökerhitta andra metoder som är enklare, mera praktiska och ändå leder lill åsyftatresultat. Om det här är så enkell som gör gällande, kom då medden enkla lösning som skulle tillgodose alla de syften som det är önskvärt attbeakta i detta sammanhang. Jag tror inte att har någol sådanlförslag med sig . Även om det är så all i och herrStjernström funderat på saken , så har inte heller de kommit med någotförslag. HenSTJERNSTRÖM (c): Jag förslår att regeringen har svårt att finna handlings-, vägar, menjag lovar statsrådet att vi efter en eventuell valseger skall selill att del framläggs förslag till praktiska lösningar. Det behövs tydligen enny regering för det. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om värdet avarbete i hemmet erhöll ordet för att besvara () anmälda fråga, 1975/76:223, och anförde: har mot bakgrund av vissa av regeringen avgjordamedborgarskapsärenden frågal om jag anser att arbele i hemmet urförsöriningssynpunkt är mindre värt än förvärvsarbete utom hemmet. Förall kunna upptas till svensk medborgare skall en utlänning uppfylla vissa imedborgarskapslagen föreskrivna villkor. Ett sådanl villkor är att sökandenskall kunna försöria sig och sin familj. Med stöd av en allmän regel i lagenkan dock dispens ges från samtliga villkor, om det i ärendei finns särskildaskäl, t. ex. äktenskap med svensk medborgare. I praxis har reglerna tillämpatspå följande sätt, Hemarbetandekvinna som är gift med svensk medborgare får svenskt medborgarskap även om honinte själv kan anses uppfylla försörinings-villkoret. Delta gäller ävenhemarbetande kvinna, vars utländske make med henne blir svenskmedborgare. Denfråga som har väckt har därför betydelse endast i de relativt fåfall, då kvinnan är gift med en utländsk medborgare, som inte vill eller kan fåsvenskt medborgarskap, I sådana ärenden har regeringen tillämpat en så vidtolkning som möjligt av villkoret. När det inte ens med en sådan tolkning harvaril möjligt att anse att sökanden har uppfyllt försöriningsvillkoret hardispensmöjlighelen använis, Inle i någol fall har regeringen på den av fruDiesen angivna grunden vägral svenskl medborgarskap, handläggs f n, vissa förslag om ändringar i medborgarskapslagen,av förslagen är all försöriningsvillkoret skall las bort. Vidremissbehandlingen har della förslag mottagils myckel positivt. Jag avser allföreslå regeringen att förelägga proposition ifrågan. 0/7?värdet av arbete i hemmet Jag ber all få tacka stalsrådel för svaret, som bara är en kortfattadredogörelse för handläggningen av vissa ärenden i praktiken och som egentligeninle säger någonting nytt. Jagställde min fråga därför att invandrarverket har överlämnat vissamedborgarskapsärenden och hävdat att del arbete som en hemmafru lägger ned påsitt hem och sin familj från försöriningssynpunkt är likvärdigt medförvärvsarbete utanför hemmet, i varie fall när minderåriga barn finns. Men isina hittillsvarande avgöranden har regeringen inle delat den uppfattningenäven om de dispensmöjligheter som finns ibland har använis. Statsrådetsäger all inte i någol fall har regeringen på den av mig angivna grunden -alltså försöriningsvillkoret - vägral någon svenskl medborgarskap. Det stämmerinle riktigt med den departementspromemoria som är utarbetad inomarbetsmarknadsdepartementet, alltså hos statsrådet , Där sägs: I självaverket begränsas de kategorier av sökande som enligt nuvarande praxis inteanses uppfylla försörjnings-villkoret och som i regel inle heller erhållerdispens till dels personer som för sin försörining är i huvudsak beroende avsocialhjälp, dels personer som inle gör vad som skäligen kan begäras för allbetala skatter, böter och underhållsskulder, dels vissa hemmafruar som ensammaansöker om svenskt medborgarskap. 0/77värdet av arbete i hemmet Förstoch främst borde man inle använda beteckningen hemmafruar -jag föredraruttrycket hemarbetande kvinnor. Man likställer alltså vid den här behandlingensocialhjälpstagare, skattesmitare och hemarbetande kvinnor. Tycker verkligenstatsrådet att det är rimligt och rättvist att behandla dessa högst skiftandekategorier på samma sätt? Vilken lag tillämpar egentligen slatsrådet vid sittavgörande i de fall vi här talar om? Känner statsrådet inle lillgiftermålsbalken, där det talas om makarnas skyldighet alt var och en eftersin förmåga bidra till familjens tillbörliga underhåll med betonande av attäven makarnas verksamhel i hemmet är att anse som ett bidrag till underhållet? Jagvill citera vad första lagutskottet sade när antogs avriksdagen 1920: "Utskottetär fullt ense med lagberedningen om det rättvisa och lämpliga däri, att lagenfastslår, all huslruns verksamhel i hemmel är att anse såsom ett bidrag tillfamiljens underhåll," Lagen gäller fortfarande.Är statsrådet befriad från all efterleva den? Som känner till föreligger besvärsrält när del gällermedborgarskapsärenden. Somframgår av svaret har regeringen inte i något av de ärenden som har varilakluella sagt nej till svenskt medborgarskap på grund av försöriningsvillkoret.Jag tycker nog att kan lita på mig när jag lämnar den upplysningen. Jaghar all följa medborgarskapslagen. Jag kan så långl det är möjligt enligtjuridiska bedömningar försöka "urholka" det här villkoret. När detinte har lyckats, har vi gåti på den allmänna dispensgrunden. Dennafråga är nu föremål för diskussion inom departementet, och vi kommer allframlägga en proposition om ändringar i lagen, I den promemoria som till föreslås att försöriningsvillkoret skall las bort. Men lill desslagen är ändrad, är jag, liksom alla andra regeringsmedlemmar, tvungen allfölja den. FruDIESEN (m): Jag är självfallel medveten om att den här lagen är under omarbetningoch all försöriningsvillkoret kanske kommer att tas bort. Men det är inte detsom saken gäller. Jag förstår att stalsrådel måste tillämpamedborgarskapslagen, men det är tolkningen av försöriningsvillkoret som vi äroense om; jag lycker att statsrådet tillämpar det på ett högst otillfredsställandesätt, Lålmig citera vad som slår i den världsaktionsplan som antogs i i somras.Där sägs bl, a, i p, 125 under rubriken i det moderna samhället: "lolala utvecklingsprocessen måste kvinnors roll, liksom mäns, betraktas iförhållande lill deras bidrag till familjen såväl som lill samhället ochnationalekonomien. En högre status för denna hemmaroll - som förälder, make/makaoch hemarbetande - kan bara förhöja mannens och kvinnans personliga värdighet.Hemarbete som är nödvändigt för familjelivet har vanligen ansetts ha lågekonomisk och social status. Varje samhälle borde emellertid värdera dessaverksamheter högre om de önskar behålla familjen och fullfölja dessgrundläggande funktion i fråga om födande och uppfostran av barn," Stalsrådelvar med i och står väl bakom den här aktionsplanen. Den gäller väl inlebara för . Jagtyckeratt denna diskriminering av hemarbetande kvinnor och deras försöriningsförmågaborde överges. Mankan också hänvisa lill vad professor har räknat ul. Han säger atthemarbetets sammanlagda värde här i skulle uppgå till 35 miljarder ochatt värdet av produktionen i hemmen utgör en sjättedel av värdet av vår totalaproduktion . Har inte de som bidrar lill denna produktion möjlighetalt uppfylla försöriningsvillkoret? Jag tror att resonemang här måste upplevas som ganskateoretiskt av de familjer som har varil praktiskt berörda av regeringensbeslut, eftersom de inte i något fall blivit vägrade medborgarskap. Jaghar att följa en lag där det föreskrivs att medborgarskap skall beviljas omman uppfyller vissa villkor, bl, a, villkoret att man skall kunna försöria sigoch sin familj. Det kommer att framläggas elt förslag om ändring av dennabestämmelse, och det är därför kanske litel märkligt att nu tar uppdenna fråga med en sådan emfas. Del hade inte framförts några krav på ändringarav denna bestämmelse förrän in-vandrarulredningen gjorde det. hade inte behandlat denna fråga så i detalj, all det varmöjligt att lägga dess förslag lill grund för en konkrei reform.