prot · FY0919 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollet för . §2 Om kontrolluppgifterna från försäkringskassorna Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 58, och anförde: har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att låta vidtai syfte all - om möjligt - undanröja risken för felaktig beskattning av dem somerhållit sjukpenning först . Sjukpenningbeskallas enligt samma regler som gäller för andra inkomster. Är det fråga ominkomst av tjänst, dit sjukpenningen i de flesta fall hänförs, tillämpas den s.k. kontantprincipen. Den innebär att sjukpenningen beskallas del år denskattskyldige kan lyfta beloppet, dvs. regelmässigt då sjukpenningen betalasul. Detavgörande är sålunda inte vilken lid man är sjuk utan när sjukpenningen ärtillgänglig för lyftning. För den som är sjuk men får sinsjukpenning först skall beskattningen av sjukpenningen i principhänföras till . Riksförsäkringsverkels kontrolluppgifter äravfattade i enlighet härmed. Eftersom sjukpenningen i regel betalas ut med kortintervall - i flertalet fall - blir del inte fråga om något störrebelopp som på detta sätt kan förskjutas från lill ett annat. Avallmänna regler följer vidare att ett sjukpenningbelopp som avser menbetalas ul under börian av kan hänföras eller 1975alltefter den skatlskyldiges egen önskan. Han avgör delta i sin deklaration. Någonsärskild risk för felaktig beskattning av sjukpenning anser jag inle föreligga. Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Sjukpenningen skallju beskattas fr. o. m. Del har medfört ett speciellt problem när detgäller kontrolluppgifterna från . Om en försäkrad varit sjukunder slutet av och får sjukpenningen utbetald först fårhan ingen kontrolluppgift på beloppet ulan först . Den somdeklarerar efter kontrolluppgifterna löper visserligen ingen risk för alldeklarera fel, men resultatet kan bli Omkontrolluppgif terna från försäkringskassorna att han, om han fårsjukpenning - vilket ju förekommer -deklarerar för elva månadersinkomst och 1976 för tretton månaders inkomst. För många låginkomsttagare kandet innebära en inle obetydlig skatteökning genom att de både kommer upp ihögre marginalskalteklass och dessutom mister bostadstillägg. Jag förmodar alldet är för sent alt göra något åt detta inför årets deklaration, men sakenborde uppmärksammas när del gäller sjukpenning som utbetalas vid nästaårsskifte. Jag hade uppskattat om finansministern varit beredd att föranstaltaom sådana åtgärder att risker för felaktig beskattning undanröjs. Delandra problemet i detta sammanhang är risken för dubbelbeskattning, nämligenom den försäkrade tar upp sjukpenningen för i sin deklaration nui år trots att han inte fått någon kontrolluppgift - den får han först tillnästa års deklaration. Risk finns att den skallskyldige då följerkontrolluppgiften och tar upp beloppet på nytt. Tax-eringsfunklionärerna har iallmänhet små möjligheter att rätta lill sådana felaktigheter, såvida de integörs uppmärksamma på risken för en sådan dubbelbeskattning t. ex. genom att delbelopp som utbetalts före särredovisas på kontrolluppgiften. Etttredje problem uppkommer om den skattskyldige inte tar upp sjukpenningen fördecember i årets deklaration. Han har härvidlag, såsom finansministern sade, enviss valfrihet. Om han inle tar upp sjukpenningen i årets deklaration uppstårrisken all han glömmer all göra del , och han kan då belastas medskattetillägg. Även för alt undvika defi risken vore det önskvärt med någotslags särredovisning - eventuellt kombinerad med en varningslapp - försjukpenning som har utbetalts under första hälften av januari. Är beredd all vidta ål-gärder för all undvika risken för dubbelbeskattningeller felaktig in-komsiuppgifl genom något slags särredovisning påkontrolluppgifterna av den sjukpenning som utbetalts före ? Det torde framgå av mitt svar att jag inte är beredd att göra någraspeciella arrangemang i den riktning som frågeställaren avser helt enkeltdärför all jag tror all underskattar deklaranternas förmåga atthålla reda på sina inkomster. Delär på det sättet att man blir beskattad för inkomster det år som dessa fallerul, det må vara löneinkomster eller ersättning från sjukförsäkringen. Men omdeklaranten har den uppfattningen att en sjukpenning som intjänats månad 1974 och tas upp pä kontrolluppgiften för januari månad 1975ändå bör hänföras , har han möjlighet all i sin deklarationbegära att beloppet skall beskallas 1974. Då följer taxeringsmyndigheternadenna hemställan. Om någon gjort en sådan aktiv handling att han i sindeklaration begärt denna ändring, föreställer jag mig att vederbörande när hannästa år skriver sin deklaration och då tittar på den gamla deklarationen - delär ju den gängse principen - blir uppmärksammad på vad han gjort tidigare, ochdärmed undanröjs alla risker för dubbelbeskattning. Jag tror att finansministern har en litet för idealiserad bild av ossvanliga skattebetalare. Jag har själv fungerat som laxerings-nämndsordförandeunder en rad år och märkt hur svårt det varit för de skattskyldiga när detgällt belopp som betalats ut i börian av januari. För vanliga löneinkomster ärrisk för dubbelbeskattning inte för handen på samma sätt därför alt den lön somavser av årel i allmänhet utbetalas före ochalltså kommer på kontrolluppgiften . Med sjukpenningen är detemellertid något alldeles speciellt därför att försäkringskassorna är slängdaunder nyårshelgen så att beloppen regelmässigt betalas ut ochalltså las upp på "fel" år. Försäkringskassornahar, oin jag är rätt underrättad, gått ut med upplysning om att sjukpenningennumera är skattepliktig, så jag tror all många skattebetalare är måna om att iårets deklaration ta upp de sjukpenningbelopp som avser 1974. Men jag vetsamtidigt vilken stark magi det ligger i kontrolluppgifterna. Man betraktarkontrolluppgiften ofta som en helig uppgift och följer den. Jag anser att detfinns risk för att många skattebetalare kommer att ta upp beloppen på nytt iböan av 1976 när de då deklarerar, eftersom de är angelägna öm alt följakontrolluppgiften. Det kan aldrig bli fråga om någrastörre belopp. Det har visat sig alt i runt tal 60 96 av alla sjukdomsfall inteöverstiger . Återstående 40 96 kan gälla litet längre sjukdomsperioder,men i allmänhet utbetalar försäkringskassorna sjukpenningen ,såvida inle vederbörande själv gör en framställning om att hans sjukpenningskall magasineras hos sjukkassan och utbetalas när sjukdomsperioden är slutefter . Men även då har ju vederbörande så pass aktivtingripit i dessa frågor att han bör komma ihåg det när han följande år gör sindeklaration, om del är så att han begärt avsteg från den vanliga principen,nämligen att man tar upp inkomsterna - oavsett om det är fråga om lön ellersjukpenning - under det kalenderår man fått pengarna. Beloppen kanske inle är så stora, men om det gäller 90 96 av 14 dagarslön innebär det för många 1 500 eller . En dubbelbeskattning, som jagär rädd för, innebär då dels att de får betala skatt tvä gånger, dels all delängre fram går miste om bostadstillägg som de annars hade varit berättigadetill. Då kan det vara för den enskilde ganska avsevärda belopp. Jagskulle vilja be herr finansministern och kanske också herrsocialministern, som är närvarande, all fundera över om inte försäkringskassornakunde skicka ut någon (iten varnings/app till sådana sjuk-försäkrade som manvet fåll sjukpenning för december utbetalad under 2 protokoll 1975. tiden den I lill 15januari. Jag tror all man därigenom skulle undvika en hel del trassel ochåstadkomma en rättvisare beskattning än som annars kan bli fallet. Överläggningenvar härmed slutad. Herr finansministern erhöll ordet för allbesvara () den.23 januari framställda interpellation, nr 20,och anförde: har frågat mig om jag är beredd att företa en förnyadöversyn avseende procentsatserna för den garanterade skallekraften i vissaglesbygdskommuner. Nugällande regler tor skatleutjämningsbidragen trädde i kraft den 1 januari 1974.Då propositionen om skatteutjämning logs av uttalades att systemetskulle ses som ett provisorium i avvaktan på en översyn i anslutning till attresultaten från den kommunalekonomiska utredningen förelåg. När utredningenslutfört sill arbete'bör det således finnas underlag för en översyn av gällandebestämmelser. Jag utgår ifrån all vissa justeringar då kan framstå sommotiverade. HenSTADLING (s): Jag tackar finansministern försvaret på min interpellation. Anledningenlill att jag aktualiserat denna fråga framgår av vad jag anfört i mininterpellation, nämligen att inom det inre stödområdet är det endast tvåkommuner, och Ange, som har tilldelats en bidragsprocent på 110. Dåbåda är utpräglade glesbygdskommuner finns del enligt mitt förmenande ingamotiv för att dessa skall särskiljas från de övriga kommunerna inomstödområdet. För de övriga kommunerna varierar bidraget som bekant mellan 120och 130 96. En jämförelse med t. ex. kommun visar att denna ligger påbidragsprocenten 120. Ur lokaliseringssynpunkt torde väl Ange och varajämförbara med . FörAnges del skulle en justering upp till 120 96 betyda att vi kunnat hållautdebiteringen vid 13:50 eller kunnat reducera upplåningen med ca 3,3 milj. kr.En anpassning till övriga kommuner inom stödområdet skulle således få en ganskagod effekt. Finansministernssvar speglar väl också en viss optimism. Finansministern utgår ju ifrån attvissa justeringar kan, som han säger, framstå som motiverade när resultatet avden kommunalekonomiska utredningen föreligger. Jag får väl tills vidare nöjamig med finansministerns svar och uttala den förhoppningen all utredningensbetänkande snart skall kunna föreläggas . Jag lackar än en gång försvaret. Helt naturiigtär den fråga som behandlas av stort intresse också för mig, eftersom -vilket också påpekade - och Ange är de enda kommuner inomdet inre stödområdet där skalleutjämningsbidraget ligger på , medan övrigakommuner har mellan 120 och 130 96. Jag instämmer således i de synpunkter somherr Stadling fört fram, och jag vill understryka att dessa i hög grad gällerockså för . Utdebiteringen för är bland dehögsta för au inte säga den högsta i , och del är givet att dettakan försvåra för all bli den expanderande kommun som vi arbetar för -och jag vet att regeringen är väl medveten om de problem vi har. Som ett led isträvandena att öka möjligheter ser jag också en förbättring avbidragsprocenten för den garanterade skattekraften för , liksomdet är det för del. Ifiera avseenden är förhållanden och utveckling likartade i och Angekommuner - och detta med bidragsprocenten är ett av dem. Isill svar lill hänvisar finansministern till kommunalekonomiskautredningen och säger att dess resultat kan ge underiag för en översyn avgällande bestämmelser. Finansministern utgår från att vissa justeringar då kanframstå som motiverade. HerrStadling sade att svaret speglar en viss optimism. Del vill jag instämma i, ochdel ger också mig underiag för optimism beträffande i den frågadet här gäller. Jag hoppas all såväl utredningens förslag som de ifrågasattajusteringarna snart kommer att föreligga, och jag tror att de skall vara lillfördel för de båda aktuella kommunerna. Tisdagenden 11 febmari 1975 Omförkortning av väntetiderna vid ögonkliniker Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om förkortningav väntetiderna vid ögonkliniker Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara i (c) framställda interpellation, nr 8, och anförde: i har frågat mig om jag vill redogöra för dennuvarande tillgången på ögonläkare och för gällande väntelider vid landetsögonkliniker samt om jag är beredd att medverka till att ylleriigare åtgärdervidtas för att väntetiderna för patienter skall kunna nedbringas, t. ex. genomökad rekrytering av ögonläkare. Detsjukvårdspolitiska arbetet har varit starkt inriktat på att fåtill stånd bättre planeringsinstrument för en målinriktad utbyggnad ochorganisation av sjukvården. På initiativ av socialdepartementetssjukvårdsdelegation har pågått ett intensivt arbete ute ilandslingen med all utarbeta enhetligt uppbyggda sjukvårdsplaner. En sådanfortlöpande planering med en noggrann prövning Omförkortning av väntetiderna vid ögonkliniker av vårdbehoven inom olikasektorer är en grundläggande förutsättning för att sjukvårdsresurserna skallkunna utnyttjas på bästa sätt. Närdet gäller alt tillgodose samhällets behov av läkare för olika vårdområden ärdet nya systemet för vidareutbildning av läkare ett viktigt planeringsinstrument.Del ankommer därvid på all besluta om antalet s. k.vidareulbildningsblock inom olika specialiteter med fördelning påsjukvårdshuvudmännen. Målet är därvid att i nära samarbete med bl. a.sjukvårdshuvudmännen tillgodose samhällets läkarbehov inom olika specialiteteroch inom allmänläkarvård. Vid fördelningen av ul-bildningsblocken har ocksåsärskild hänsyn tagils lill behovet av en utbyggnad av den specialiseradeögonsjukvården. F. n. finns ett 50-tal läkare under specialistutbildning iögonsjukdomar. Vadjag här sagt bör tillsammans med den kraftigt ökande tillgången på läkare gegoda förutsättningar för att steg för steg kunna avhjälpa de brister som råderinom vissa områden. Närdet gäller ögonsjukvården är läkarbristen fortfarande besvärande på vissaplatser. Väntetiderna för såväl sluten som öppen vård har under de senaste årenvarit i stort sett oförändrade, trots all antalet ögonspe-cialisier ökat fråndrygt 1973 till 1975..En förbättring i fråga om väntetidernasynes dock ha inträtt på den senaste liden. En påtaglig förbättring har skettpå vissa håll, bl. a. i och . Det bör här framhållas all akutafall alltid tas emot . Enrad åtgärder har också vidtagits för att på kort sikt förbättra situationeninom ögonsjukvården. Sålunda har lämnat rekommendationer om enlämplig arbetsfördelning mellan ögonläkare, allmänläkare,oftalmologassislenter, ortoplisler och optiker. Resultatet av dessarekominendationer följs nu upp av en särskild arbetsgrupp inom ,som väntas lägga fram förslag om ytterligare åtgärder i dettasyfte. Det bör också nämnas att tillsatt enutredning om inrättande av särskilda synhjälps-centraler med uppgift att svaraför vården av främst synsvaga personer. Närdel gäller utbildningen av ögonopliker har i samråd medsocialstyrelsen utarbetat en ny läroplan som innebären utökning av utbildningenfrån . Denna nya läroplan, som kommer att tillämpasmed börian , syftar lill all förbättra undervisningen i första handinom områdena ögonsjukdomar och re-fraktionslära. Delvidtas också åtgärder för att förbättra och utöka utbildningen för andra personalkategorier.Arbete pågår med utarbetande av en ny läroplan för ortoplisler. och antaletelevplatser för blivande oftalmologassislenter har ökats väsentligt genom alten ny utbildningsenhet tillkommit i . Avdet anförda framgår alt ett omfattande arbete pågår för all förbättraförhållandena inom ögonsjukvården. Jag är övertygad om att sjukvårdshuvudmännenlar lill vara de möjligheter som finns att både på kon och lång sikt förbättraögonsjukvården. i Skärstad(c): Jag ber all få lacka för svaret på i Falköpinginterpellation. Då inle har tillfälle all la emot svaret, harhan bett mig göra detta. Delånga köerna vid våra sjukvårdsinrättningar har varit och är ett stort problemför huvudmännen, för sjukvårdspersonalen och för patienterna. När man föråtskilliga år sedan brottades med dessa problem och såg framåt hoppades manväl, all situationen 1975 skulle vara bättre än den nu är. Iinlerpellationen tas upp de oacceptabelt långa väntetider som på många hållalltjämt förekommer vid landels ögonkliniker. har särskilt nämntförhållandena vid . Del framgår med all önskvärd tydlighetatt lägel vid våra ögonkliniker är sådant all det bara är patienter medsynnerligen svåra ögonskador som genom dubbel resp. enkel förtur kan kommaunder vård inom någorlunda rimlig tid. Patienternas tillstånd kan självfalletförvärras avsevärt genom all de inte kan komma under vård. Resultatet avdetta.kan inte bli annat än all patienter som kunde räddas från allvarligareögonskador måste bli hårt drabbade innan de får den nödvändiga vården. Färskasiffror frän ögonkliniker talar sitt tydliga språk. varväntetiden vid i för patienter med s. k. dubbelförtur , med enkel förtur och ulan förtur . Vidregionsjukhuset i var läget för akutfall något bättre. hadehalvakuta fall obetydlig eller ingen väntetid. Däremot var väntetiden intemindre än för patienter utan förtur. VidAkademiska sjukhuset i krävdes en remiss föran patienter skulle kunnafå vård . Dehär siffrorna anser jag vara tillräckligt talande för att föranleda kraftfullaåtgärder i syfte alt nedbringa väntetiderna vid våra ögonkliniker. Som herrBöriesson antytt i sin interpellation torde en prioritering av ögonvårdssekiornvara nödvändig. Socialministerntar i sitt svar upp vad som gjorts och vad som är på gång i form avutredningar, planering, utbildning av läkare osv., och detta hälsar vi medtillfredsställelse. Men med hänsyn till del svåra läge som rapporterats vidögonklinikerna känner jag mig ändå inle fullt tillfredsställd med svaret. Delger inte klart besked om när köerna skall minska reellt eller helt försvinna.Jag förslår att det är svårt alt ge ett sådant besked, men det innebär ocksåatt problemet med de långa köerna och väntetiderna är kvar. Omförkortning av väntetiderna vid ögonkliniker Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om statsbidrag tillglasögon Tisdagen den 11 februari1975 Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara i (c) framställdainterpellation, nr 9, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att påskyndautredningsarbetet om statsbidrag lill glasögon för barn och ungdomar så allförslag därom kan föreläggas samt om jag är beredd all gehjälpmedelsgruppen särskilda direktiv all undersöka möjligheterna tillstatsbidrag även för vissa vuxna med synhandikapp. Hjälpmedelsgruppen,som avslutat sitt arbete , redovisade i ett betänkande hösten1974 en kartläggning av behovet av bidrag till glasögon för barn och ungdom.Frågan om en bidragsgivning på delta område har därefter prövats inomsocialdepartementet i kontakt med . Enligten mellan och träffadöverenskommelse om vissa finansieringsfrågor på sjukvårdsområdet kommer fr. o.m. att utgå ersättning från sjukförsäkringen lillsjukvårdshuvudman som medverkar vid anskaffning av kostnadsfria ellerprisnedsatta glasögon till barn och ungdom . Enligt överenskommelseninförs en enhetlig ersättning från sjukförsäkringen lillsjukvårdshuvudmännen för tillhandahållande av tekniska hjälpmedel åthandikappade, vari ingår en rad olika synhjälpmedel, bl. a. siarrglasögon.Avsikten är att överenskommelsen skall redovisas för i enproposition . Hen i Skärstad(c); Jag ber att få lacka för svaret på i Falköpinginterpellation. Fråganom bidrag till glasögon, främst när det gäller barn och ungdom med behov avtäta glasögonbylen, har ofta aktualiserats i . konstateradesenast i fiol att för familjer med barn som har nedsatt syn eller synskadamedför glasögonbytena stora kostnader, som för många kan bli alltförbetungande. Jagtackar socialministern och hälsar med tillfredsställelse beskedet om all vi fåren proposition som positivt behandlar dessa frågor. Delär vår förhoppning att propositionen också ger möjligheter till statsbidragför vuxna synskadade med stort behov av glasögon och byten av dessa.Synförmågan undergår även för vuxna synskadade stora förändringar, som kanpåkalla byten av glasögon. Till detta kan läggas att alla synskadade - såvälvuxna som barn - är beroende av all ha reservglasögon, emedan de kan blitotalt handikappade om glasögonen skadas eller förstörs. Jag vill i dettasammanhang också nämna pensionärerna. grupp av medborgare är detmånga som har synskador och därmed stora utgifter för glasögon. Än en gång lackför svaret! FruSKANTZ (s): I anledning av i interpellation vill jaggärna säga några ord. Förnågra år sedan motionerade jag tillsammans med några partikamrater ommöjlighet att införa statsbidrag till glasögon. I motionen påpekade visärskilt all barnfamiljer inle sällan har dryga kostnader för barnens glasögon,eftersom barnens syn förändras och glasögonen ofta måste bytas. Inle minst ifamiljer där flera barn använder glasögon kan kostnaderna bli betydande.Motionen bifölls. Slatsulskotlel,som behandlade motionen, ansåg att del fanns anledning att pröva denna fråga,och delta uppdrag lämnades senare lill hjälpmedelsgruppen, som har avslutatoch också redovisat sill arbete. Jagvill gärna uttrycka min glädje över all frågan om bidrag till glasögon nufåll en positiv lösning genom den överenskommelse som har träffats mellansocialdepartementet och . Ett tack till dem som har varitengagerade i detta arbete! Tillsist vill jag uttala den förhoppningen att samtliga landsting så snart sommöjligt inför kostnadsfria eller i varie fall prisnedsatla glasögon för barnoch ungdom . Detta är en reform som många väntat på och som kommerall betyda mycket för barnfamiljer med svag ekonomi. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om s. k. sensitivitetsträning Herrsocialministern erhöll ordet för alt i ett sammanhang besvara dels herrGadds (s) framställda interpellation, nr 21, dels () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 48, och anförde; har i en interpellation frågat mig om jag har för avsikt attvidta åtgärder för all förhindra att outbildade personer kan medverka vidbehandlingen inom områden som slår sjuk- och hälsovården nära med anledning avvad som förekommit då del gäller s. k. sensiliviieisiräning. Vidarehar ställt en fråga lill mig om jag avser att vidta åtgärder somsyftar dels till kartläggning av sensitiviielsträningens effekter, dels lillökad insyn i och kontroll över verksamheten. Jag besvarar inlerpellationen ochfrågan i ett sammanhang. Enligtvad jag inhämtat har sin uppmärksamhet riktad påsensilivitelslräningen och andra liknande företeelser. Tisdagenden 11 febmari 1975 styrelsens bedömning.synesmetoden som sådan inte vara förknippad med några egentliga risker om den ärinsatt i ett rikligt sammanhang och om den används med omdöme av kompetentpersonal. Bedrivs verksamheten på annat säll kan den däremot i vissa fallinnebära starka påfrestningar som kan utlösa psykiska följdverkningar. Medanledning av de uppgifter som framkommit om allvarliga följder avsensiliviieisiräning i samband med personalulbildningskurser har socialstyrelsennyligen salt i gång en utredning om riskerna för psykiskt insjuknande i dessasammanhang. har tagit kontakt med arrangörerna av sådana kursermed begäran om information om kursernas uppläggning och innehåll samtkompetenskraven för kursledarna. En förfrågan av till vissasjukhus och kliniker om misstänkta följder av ifrågavarande kurser visar attelt tiotal personer lagts in för behandling och att andra patienter behandlatsi öppen vård efter genomgången eller avbruten kurs i sensitivitetsträningeller liknande. avser att fullfölja dessa undersökningar förall närmare utröna sambandet mellan kurser av ifrågavarande slag och behov avpsykiatrisk vård. Såsnart de pågående undersökningarna slutförts kommer alt lämnaen bred information i hithörande frågor och all närmare överväga de övrigaåtgärder som kan behöva vidtas. Jag ber ati fåtacka statsrådet.för svaret på min fråga. Del är med anledning av denuppmärksamhet verksamheten har fått genom de tragiska händelserna i anslutningtill genomgång av kurs med sensitivitetsträning som jag har ställt min fråga. Attdet finns anledning att närmare granska verksamheten ges ett klart besked om,som också statsrådet har framhållit i sitt svar, när ett tiotal personer lagtsin för behandling - och andra har behandlats i öppen vård -efter genomgångenkurs. undersökning pågår och antalet vårdbehövande kan kommaalt stiga ylleriigare. Detta talar ju för att det verkligen finns anledning altkontrollera verksamheten. Jaghar tagit del av redogörelser som lämnats av deltagare i kurser av detta slag.och det finns där både positiva och negativa synpunkter på kursverksamheten.Resultatet beror väl i hög grad på oin det är kursledare som klarar uppgiften.Jag kan hänvisa lill en artikel av , som själv deltagit i enkurs av nämnt slag, för att ge en liten inblick i hans omdöme.