prot · FZ0946 · 1975-12-31 00:00:00 — Är det en princip som man bör knäsätta frän håll och partier därman vill slå vakt om den enskildes möjligheler alt få information om lagar ochderas rättstillämpning innan lagarna träder i kraft? Man har inle heller alltid följl denna princip. Jag har framför mignaturvårdslagen, som antogs 1974 och som ännu inte trätt i kraft. Där har mangjort en mera detaljerad undanlagsbestämmelse i lagen än vad det är fråga omhär. Ändå påyrkade reservanter från olika oppositionspartier att man skulle hagått ännu längre i fråga om precisering av undantagen. I den nu föreslagnalagen preciseras dessa praktiskl laget inle alls ulan de skall komma iföreskrifter som ingen ännu har sett. Del går alltså inte alt granska dem iriksdagen, som dock har ansvaret för hela denna lagstiftning. Konklusionen av detta anförande liksom av kan bara blien, nämligen all beslutar åierremiss till jordbruks- Jag ber atl fäföreslå sådan åierremiss. Som framhållits tidigare från denna talarstol behöverdet inte innebära någon särskild olägenhet för ledamöter. Det finnsmöjlighet all för framlägga förslag om förlängning av dennuvarande lagstiftningen som skulle behövas för att rätta lillde värsta oformligheterna i den nu föreslagna lagen och ge den precisering somär önskvärd och nödvändig för medborgarnas bästa och för rättssäkerheten ilandei. Idetta anförande instämde herrar , , i ,Nordsirandh, Komstedt, Clarkson, Carlshamre, Schötl och , fruTroedsson, herrar , och , samt herrNordgren (samtliga m). Jag vill först uttala min tillfredsställelse över att jordbruksutskottetefter sin granskning av den nya terrängkörningslagen på samtliga punkter harkunnat ställa sig bakom de förslag som av regeringen har lagts fram. Motionernai ärendet och även den debatt som har förts här markerar med all önskvärdtydlighet hur olika och ofta oförenliga önskemål som anmäler sig i denna fråga. Dethar, som sagts tidigare här , gällt atl åstadkomma en rimlig avvägningmellan å ena sidan naturvårdens intressen och å andra sidan behovel altexempelvis när det gäller snöskotern i arbetet och pä fritiden kunnata sig fram i vägfattiga områden. För att lösa detta dilemma har vi använt tvådiametralt motsatta grundprinciper. Vi har när det gäller känsliga områdenutgått från principen att inom sådana områden skall gälla ett allmänt förbudmot lerrängkörning på snötäckt mark om inle särskilda skäl föreligger. Somkänsliga områden har vi klassat de s, k, obrutna Oällområdena ochvildmarkskärnorna och dessutom skogsföryngringar. Inom andra områden iNorrlands inland och kustland har vi däremot utgåtl från den motsatta principenalt lerrängkörning på snötäckt mark skall vara tillåten om inte länsstyrelsenav naturvårdsskäl eller andra skäl förbjuder körning inom etl visst område. Ifråga om barmarkskörning däremot har vi utgått från ett generellt förbud förhela landei med - del vill jag understryka - omfattande undantag för nyttotrafik,bl. a. i jordbruk och skogsbruk, för traktorer, mo-lorredskap m. m. Jagvill erinra om den historiska utvecklingen av del här förslaget. Regeringenhade i sin proposition lill riksdag i betydande grad föreslagitselektiva åtgärder. Men dä ifrågasatte oppositionen om det inle var rikligareatt vi gick in för ett generellt förbud. Man menade atl vi på den vägen skulleuppnå större effektivitet. Naturvårdsverketfick uppdraget att under den'tidsfrist vi hade fram lill utgångordentligt pröva dessa frågor. tillsatte en arbetsgrupp somhar jobbat med dessa ting. Man har haft projektgrupper som gjort forskningarpå området. Man var färdig med sina förslag i Juni månad 1975.Både arbetsgruppen och de remissinstanser som granskat arbetsgruppens förslagfann all del i fråga om barmarks-körningen var riktigare alt gä på den linjesom oppositionen underförstått hade uttryckt elt önskemål om,nämligen ett generellt förbud. Jagvill sedan i någon män beröra den teknik för lagstiftningen som sitt anförande al. Vihar det vara rikligt alt lagstiftningen om markanvändningen i della fallskulle få karaktären av en ramlagstiftning av ungefär samma slag sombyggnadslagstiftningen och naturvårdslagstiftningen, där principerna anges ilagen, medan det av praktiska skäl blir nödvändigt att reglera tillämpningen iadministrativ ordning. Detta är en teknik som vi har använt åtskilliga gånger.Vi har i specialmoliveringarna i proposilionen angeti en rad exempel på vilkaundanlag man bör göra. Vi har räknat upp undantagen och därmed principielltangeti pä vilka områden undantag bör ske. Sedan fär man i kungörelsen ännumera preciserat täcka in alla de här undantagen så att vi fär den lagstiftningvi siktar till. Vi får på det sättet en lagstiftning som ger del skydd förnaturen som vi alla är överens om atl lagstiftningen skall ge, kompletterad medrimliga tillämpningsföreskrifter som ger möjlighet till alla de hänsyn som viockså är överens om atl man bör ta. Somsvar på den fråga ställde vill jag säga att tillämpningsföreskrifterkommer atl föreligga. Vi har ocksä förberett en information så att medborgarnaskall veta vilka regler som gäller när lagstiftningen träder i kraft. Närherr inbjuder alt ta ställning till ett detaljeratförslag som han har utarbetat, underkänner han den respekt som vi lycker måste ha för svårighetsgraden i den här typen av frågor. Del är svårt bådeför regeringen och för att i lagstiftningen i detalj och generelltfastställa tillämpningsföreskrifterna. Det är nödvändigt alt fä en hanteringsom ger utrymme för smidighet och som sedan kan tillämpas vid länsstyrelserna ochi andra sammanhang när de olika undantagen så atl säga prövas mera i detalj. Deltahar varil hela motivet för uppläggningen av denna lagstiftning, och jag kaninte se att den skiljer sig ifrån annan lagstiftning av liknande slag somriksdagen har godtagit. Utskottet har också för sin del accepteratuppläggningen av denna lag. Delhar sagts en del om tidsprogrammel. Jag kan gott säga atl vi här har varitbundna av den hantering som beslutade sig . Rapportenfrån blev färdig och blev då föremålför remissbehandling. Därefter vidtog propositions-skrivandet, som måste ta dentid del tog, . Tiden för både remissbehandling ochproposilionsskrivande har inle varil särskill läng. Proposilionen redovisadessedan för och bordlades den 11 Nr med möjlighet att behandla den i så att lagen kan träda i kraft den Ijanuari 1976 då den gamla lagen utgår. För att då inle hamna i ett laglösttillstånd måste vi nödvändigtvis ha en ny lag --------------- om viinte vill ge oss in på en annan typ av arrangemang. Terrängkörningslag Jag vill sedan titta på dedetaljanmärkningar som gjorts och börjar med . Om jag förkortarhans argumentering litet grand säger han alt alla markägare handlar underansvar för naturen och alt del därför egentligen inte skulle behövas någonlagstiftning på del här området, ulan alt man skulle kunna uppdra åt markägarnaatl sköta delta. Det är ungefär den inställning som man i alll högre gradupplever att moderata samlingspartiet har i alla de frågor vi diskuterar i dehär sammanhangen. HerrKrönmark frågarom man inte kunde tänka sig ett generellt undanlag för allamarkägare när det gäller de hänsyn till naturen, som vi genom lagstiftningenmenar atl vi som medborgare bör ta, eftersom markägarna är kända för all ta såväl hand om marken. Jag tror atl är ensamma om att uppleva alt allamarkägare är så hänsynsfulla mot naturen atl vi kunde göra generella undanlag ilagstiftningen för markägarna när del gäller alt skydda naturen. Utvecklingenpä miljöfrågornas område har Ju tvingat samhällel alt träda in och försökaåstadkomma lagstiftning och planering för atl hänsyn skall las till miljön. Jagmåste alltså svara nej på fråga om del inte vore möjligt attgöra generellt undanlag för alla markägare från kraven på hänsyn till naturen,som lagstiftningen innebär. Jaghar svarat i och sagt atl vi kommer att ha föreskrifterfärdiga . knackar herr talmannen i bordet, men jag haråtskilligt mer som jag behöver säga. Därför fär Jag kanske återkomma i någonytterligare replik till en rad av de andra synpunkter som har anförts underdebatten. Hen () kortgenmäle: Låt mig först be om kammarens tillgift för alt jag, som erfarits, avgammal ovana kanske lät alltför aggressiv i mitt första inlägg. Del är svårtatt hålla igen när man är engagerad i en fråga. Jaghar inte fått svar på mina tre frågor, men jag hoppas att statsrådetåterkommer. Annars har del framförts en hel del intressanta synpunkter frånolika håll på förslaget till terrängkörningslag och dess tillämpning. Tyvärrsaknar dessa argument egentligen betydelse för rättstillämpningen. I torsdagshävdade nämligen justitieminister här i kammaren atl uttalanden underkammardebatten saknar betydelse för rättstillämpningen. Enligt hans mening ärdet bara vad som står i proposition och resp. utskottsbetänkande som kommer atlbeaktas när en lag skall tas i praktiskt bruk. Låtmig ocksä säga belräffande del lagförslag som föreligger och de undanlag somaviseras att det hela ger en stark känsla av att man tar bort allt för attsedan ge det mesta åter. Det påminner om historien om den utlovade kostymensom "bidde en tumme". Så är del med förbudet mol körning på barmarki terräng med motorfordon - det bidde en tumme. Av ett totalt förbud mot alltrafik kommer i realiteten antagligen atl återstå förbud mot endast två ä treprocent av trafiken. Förmin del vill jag understryka att jag inte vill medverka till all riksdagenöveriåter sin grundlagsenliga suveränitet att stifta lag till vår allvisasocialdemokratiska minoritetsregering på det sätt som sker, om antardet föreliggande förslaget till terrängkörningslag. Nusäger statsrådet att det är svårt atl stifta lag. Ja, det är jagmedveten om. Statsrådet kritiserar mig för att jag har mage att nuframlägga elt förslag. Vad har jag för andra möjligheter? Jag har lämnat enmotion till utskottet, jag hoppades alt man skulle beakta den. När man integjort det har jag ingen annan möjlighet än atl utarbeta ett förslag som dock sånära som möjligt anknyter lill ett redan remitterat lagförslag. Milt förslagbör alltså vara ganska väl förankrat. Jag inser att milt förslag har föga utsiktatt vinna kammarens gehör, och jag vill därför redan nu säga att jag i så falli en första omgång kommer att stödja det äterremissyrkande som framställts. Omdel yrkandet bifalles kommer väl även mitt förslag att bli föremål för enseriös behandling i utskottet. Hen KRÖNMARK (m) kortgenmäle: Statsrådet sade att han skulle förenkla mitt resonemang. Jagmåste säga att det var en helt felaktig varubeteckning, för vad var att han förgrovade mitt resonemang, vilket är nägot helt annat. Hansade alt moderata samlingspartiet påstod att alla markägare handlar underansvar för naturen. Ja, det har jag sagl, men även vi är beredda att göra vissainskränkningar, och där har vi ju naturvärdslagen. Mennu gäller det, herr statsråd, rätlen atl trafikera med fordon. Dä vågar jagpåstå att en markägare har precis samma ansvar och kompetens som exempelvis entjänsteman i departement för att se till att man inte förstörmarkytan i onödan. Det vågar jag generellt påstå. Annars lider Ju markägarenfaktiskt ekonomisk skada. Närdet gäller att verkligen vårda marken vet jag från lidigare debatter atlstalsrådel har ell misstroende mol markägarna och menar att det ärsamhället som skall ha en förmyndaraltityd. Men se på de markområden somsamhället verkligen disponerar och har förfoganderätt över! Jag har ingenkänsla av all del är mindre förslitning där, snarare tvärtom. Jagvill betona att nu diskulerar vi terrängkörningslag för motordrivet fordon, ochdå vågar jag säga - det har jag också tidigare framfört -atl om vi får enprecisering av allemansrätten, där det görs klart all del icke är tillätet attfärdas på annans mark med moiorfordon utan markägarens tillstånd, klarar mandel här problemet i dess helhet och behöver inte ha en krånglig lagstiftning. 3 protokoll 1975/76:46 Nr 46 säger att han skall ge ul information och att män- niskorna kommer att kännatill de här bestämmelserna när lagen träder i kraft. Lagen träder i kraft, omden nu antas av , --------------- 1976,dvs. Hur tänker departementet se till att Terrängkörningslag informationen kommer ut? Kommerman atl skicka ut information i masskorsband till alla hushåll, eller hurtänker man göra? Det vore intressant att fä elt klart besked pä den punkten. HenHERNELIUS (m) kort genmäle: Statsrådet sade all i lagen har gjorts undantag för jord-och skogsbruk.Jag kan inte finna någol sådanl undanlag. Del talas om undantag föryrkesutövning, men del är inte preciserat. Här finns en skillnad gentemotnaturvårdslagen, där del uttryckligen föreskrivs undantag för jordbrukels,skogsbrukels och fiskels behov. Fisket har bestämt helt kommit bort i dennalagstiftning och även i förarbetena. Denna lag, som alltså som sade träderi kraft , kryper medborgarna in pä skinnet. Det gäller alla demedborgare som har motorfordon, om de råkar komma i närheten av terrängen. Föreskrifternatill lagen finns emellertid inle färdiga - endasl ell allmänt förbud.Statsrådet tror väl inte att länsstyrelserna före skallhinna fastställa sina gränser för ingripande och få dessa delgivna allmänheten?Är del, herr talman, etl sätt all stifta lag all så viktiga lagar inle finns tillgängligaför allmänheten, inte finns i tryck och inle är utgivna under sädanaförhållanden atl det finns ens elementära förutsättningar för medborgarna attfölja lagstiftningen den dag den träder i krafl? Även den oskyldigaslemedborgare riskerar böter. Såsom ledamöter vet kan man inte ge ut en kungörelse förränriksdagen har beslutat om lagen. Som Jag har redovisat är - med tanke pä heladet tidsprogram som vi har haft att acceptera med hänsyn bl. a. lill riksdagenshandläggning av denna fråga tidigare och vad vi har varit överens om förhandläggning - alla förberedelser vidtagna, som gör del möjligt för oss att hakungörelsen färdig i tryck liksom även den information som man i sädana härsammanhang regelmässigt vill ge allmänheten inför ikraftträdandet den 1Januari. Jagskall svara på de frågor som ställde. Han frågade mig först omlänsstyrelsen behöver höra en markägare för all kunna bevilja dispens för etllävlingsarrangemang. Markägarens medgivande måste alltid inhämtas, sä svaret ärja på den frågan. Vidarefrågade han om man i lagen kan reglera ersättningen för de markskador som kanuppslå, om ett sådant arrangemang kommer till stånd. När markägaren lämnar sittmedgivande ligger av naturliga skäl däri en överenskommelse mellan markägarenoch den som begär tillstånd om hur man skall reglera de skador som kan kommaatt uppstå. Även i fortsättningenkommer det att vara möjligt atl arrangera orien- Jagskulle naluriigtvis på punkt efter putikt kunna läsa upp hela den kungörelsesom är tänkt. Jag skall nöja mig med att täcka in vad har frågatom. Det kommer att stå: "Inom tomt, järnvägs- eller fabriksområde ellerannan arbetsplats, särskill anordnat tävlings- eller övningsområde eller annalliknande område." Ingenbehöver befara att det är regeringens eller - det är vi klart medvetnaom - avsikt att genom denna lagstiftning skapa oerhörda komplikationer förolika verksamheter i della land, vilka vi hillills har betraktat såsomvärdefulla och naturliga. På den punkten vill jag svara iAlingsås, som jag tycker var rätt oförsyni i sitt inlägg. Han säger alt delstår i proposilionen atl man skall ha ett generellt förbud mot alt anordnamotortävlingar eller köra med motorcykel i terräng. I propositionen har Jagsärskilt slagit fast alt vi betraktar den verksamhet som motororganisationernabedriver bland ungdomar som värdefull och att den naturligtvis skall kunnaförekomma även i fortsättningen. Det kommer att slå itillämpningsföreskrifterna att det skall finnas möjlighet för sådan verksamhetatt fortsätta i ordnade former pä del sätt som skett hitintills. Jag harförstått när jag diskuterat med motororganisalionerna att ordnade former ärman angelägen om att ha. Också motorungdomen är rädd om naturen, det har jagupplevt. Sedanfrågade mig om det blir möjligt för motororganisationerna - ellerkanske det var kommunerna han avsåg - atl fä statsbidrag till övningsbanor.Jag kan naturligtvis inte stå här och dela ut statsbidrag inom ramen fördiskussionen om den här propositionen, men Jag vill redovisa all del finns ettanslag i statsbudgeten som gör del möjligt att söka bidrag hos naturvårdsverketför anläggningar som har med fritidsverksamhet att göra. i Tvärälund frågade mig om det skulle bli nägot samråd med kommuner ochlänsstyrelser när man gör avgränsningarna. Ja, del är ju självklart. Över huvudtaget när man diskuterar inom ramen för den fysiska riksplaneringen hur viskall närmare bestämma områden där man måste vara särskilt hänsynsfull är detJu efter samråd med kommuner och länsstyrelser som besluten fattas. Jag villocksä understryka att stor hänsyn skall las lill ortsbefolkningens intresse. Jagskall sluta mitt inlägg med att säga all Jag är övertygad om atl om riksdagenfattar beslut i enlighet med propositionens förslag så får vi en lag som gördet möjligt för oss alt ta den hänsyn till naturen som vi alla har varit enseom och som själv har önskat och efterfrågat, men som också möjliggören rimlig tillämpning med hänsyn lagen till de olika intressen som här harredovisats. Hen () kortgenmäle: Jag vill först rikta ell tack lill jordbruksministern för de svar hanhar givit. Jag tyckte atl de var raka och klara. På en enda punkl är jag kanskelitet tveksam, men jag tror atl jag kan tolka svaret rätt. Det är tydligen såatt inte skall kunna ge tillstånd Nr 46 mot markägarens önskan. Jordbruksministern nickar, och jag tror attdet Lördagenden viktigt att det fastsläs här. Ersättningarna förstår jag att man kan reglera i samband med atl kon- --------------- takttas med markägaren. Då är också den frågan klar, vilket är värdefullt. Terrängkörningslag Delhar nämligen inte framgått av utskottsbelänkandet. Närdet gäller orienteringstävlingar är svaret litet vagare. I kungörelsen talas omtävlingsområde. Då är det alltså fråga om parkering, all kontroller skall körasul i förväg, att man kanske måste åka ut veckor i förväg för att titta på olikaplatser. Skall alll del inrangeras inom tävlingsområdet, då begriper jag interiktigt hur någon polis skall kunna övervaka förbudet. Men del blir polisensoch andras sak. Jag vill bara konstalera att av det generella förbudet motmotorfordonstrafik i terräng bidde det en tumme, om ens del. Del blir ingentingkvar när regeringen fått göra alla undantagen. : Jag inser attjag har föga utsikt att vinna gehör för mitt förslag till annan utformning avden aktuella lagen. Vissa underhandsullalanden från bl. a. utskotlsordförandenger mig dock förhoppningar om all jordbruksutskottet under vårsessionen tarupp frågan lill förnyad handläggning. Jag hoppas atl därvid återtarsin grundlagsenliga rätt, för all inle säga skyldighet, alt genom lagstiftningoch tillkännagivanden mera stringent reglera körning i lerräng med olikamotordrivna fordon. Ytterligare argumentering från min sida just nu tror Jaginle befrämjar den utvecklingen, varför debatten härmed är avslutad för . HenHERNELIUS (m) kort genmäle: läste herr statsrådet ur ell förslag lill kungörelse. Kunde inteutskottet ha fått del av detta förslag? Det finns ingenling som hindrarstatsrådet atl, innan lagen är behandlad i utskottet, ge utskottet en exaktformulering av kungörelsens innehåll. Däförst hade utskottet och fäll lillfälle atl göra den avvägningmellan vad som skall stå i lag och kungörelse och vad som skall rymmas underverkställighetsföreskrifler och icke-verksiällighets-föreskrifter - enavvägning som åligger utskott och riksdag. får vi uppleva atl enskilda riksdagsmän - jaghör själv till dem - frågar statsrådet och få svar på oklara punkter i lagen.Är det tillfredsställande? Är del tillfredsställande för medborgarna som skalllyda lagen? Vi får dock inle glömma alt det i sista hand är som fr.o. m. den nya grundlagens ikraftträdande har ansvaret för all normgivning ivärt land. Jag vill med hänsyn till sista inlägg pä nytt hänvisatill den speciella motiveringen i propositionen som innehåller en ganskautförlig uppräkning av alla undantagen. Men jag får väl fatta , att han menar atl i fortsättningen skall alla kungörelser in i minstadetalj i förväg vara preciserade för utskottet. Vi har Ju ändå den ordningen allutskottet först skall godta, förkasta eller ändra i regeringens förslag. Sedanskall regeringen som står till dess förfogande efter det utskottettagit ställning utfärda kungörelserna. Tillherr vill jag säga att del bidde nog inte bara en tumme trots alll. Vadvi uppnår med denna lagstiftning är att vi skyddar den hell övervägande delenav vår natur från sådan åverkan som ett orikligt hanterande av terrängkörningmed motorfordon skulle kunna åstadkomma. Vadär det som vi är särskill rädda för? Jo, det är att vi skall få den utvecklingsom flera talare här har påpekat risken för. Vi kan när det gällerdenna typavmoiorfordon få bevittna alt det pä marknaden kommer att tillhandahållas - omJag får uttrycka mig så - en rad nya leksaker. Vi har sett exempel pä sädanafordon i och i - som, om de skulle börja brukas för"nöjeskörning", skulle kunna bli till allvarlig skada för detnaturskydd som vi vill upprätthålla. a. med de motiveringarna som oppositionen förra gången vi diskuleradedenna fråga var utomordentligt angelägen all fä prövat huruvida man inle skulleha della generella förbud som har kritiserat och sagt attdel borde vara etl mera detaljerat förfarande i lagstiftningen. Detföreslås nu detta generella förbud, och jag tror att del är klokt av riksdagenalt fatta beslut i linje med propositionen för att motverka en utveckling pämolorfordonssidan, som annars kanske skulle få oss atl fråga ossvad del var vi försummade i de här sammanhangen. Herr lalmannenanmälde att anhållit att till protokollet antecknat atl han inteägde rätt till ytterligare replik. i (c): Den uppmärksamhet som riktats på förslaget till ny terrängkörningslagoch den oro och de farhågor som uttalats i samband med behandlingen avförslaget tror Jag kommer atl vara lill nytta och värde för hanteringen avlagen . Jag anser del ocksä fullt tillfredsställande alt statsrådetinle i förväg presenterar en färdig till-lämpningskungörelse. Eftersom Jag harstort förtroende för andan i den här proposilionen vågar jag vara sä optimistiskatl jag tror att motioner, inlägg i debatten och reservationer kommer atl påell positivt sätt påverka den slutliga utformningen av lillämpningskungörelsen. del farhågor präglas nog av en viss överdrift. Eftersom det harsagts här alt formuleringarna i utskottsbelänkandet har betydelse för lagenshantering vill Jag peka på en formulering på s. 9 i belänkandet.Jag lar mig friheten att citera den: "Närdet gäller verkningarna av ett sådanl generellt förbud vill utskottet medanledning av de farhågor som framförts särskilt i motionen 77 hänvisa till alli propositionen föruiskickats tillämpningsföreskrifter, varvid Nr 46 en mångfald olika situationer anges som bör undantas de . nämns i detta sammanhangkörning i skogsbruket och Jordbruket, på tomt, på enskild utfartsväg och påannan körväg i terrängen. --------------- vidareatt även andra undantag kan behöva göras. Terrängkörningslag att det härvidlag bör varamöjligt atl i alll väsenlligi" - och del lycker jag är en viktigformulering - "tillgodose rimliga önskemål i sammanhanget." Jagvill med utgångspunkt i detta säga alt det är med lugn förtröstan somutskottels majoritet har accepterat propositionen - med undanlag för ett pardetaljer som har redovisats i reservationer. Dethar ställts en del frågor under debatlen som Jag kort vill kommentera. HerrTorwald frågade om utskottets ledamöter är vana motorcykelförare, särskilt närdel gäller lerräng. Jag tror alt en hel del av oss känner till hur det är altåka motorcykel. Men vi har ändå i huvudsak förlitat oss på den expertis som vihar haft till förfogande i utskottet. Vi har haft myckel omfattande föredragningar,där motorsporisförbunden har varit representerade.