prot · FY0947 · 1975-12-31 00:00:00 — Delvore rimligt och logiskt all motivering för rätt tillhemmamakeförsäkring gällde för alla som befinner sig i motsvarande situationsom de vilka räknas lill gruppen hemarbelande. Densom t. ex. blir ensamstående och av en eller annan anledning saknar arbete färextra kostnader vid sjukdom. Personer som vårdar föräldrar eller anhörigabeflnner sig vid sjukdom i exakt samma situation som en hemarbelande make. Delär därför vi har svårt alt se varför inle hemmamakeförsäkringen och rätlen tillsjukpenning omfattar även dessa grupper. Jagvill inle påstå alt vi därmed löser dessa gruppers läginkomslpro-blem. Deradikala lösningarna ligger naturiiglvis mera i att en rimlig ersättning gesför vårdinsatserna eller i andra fall all tillgäng lill arbete skapas. Men sålänge inle samhället lyckats med dessa mera långsiktiga lösningar är delangeläget alt den begränsade grundtrygghet som hemmamakeförsäkringen ändåutgör vidgas lill all omfatta även dessa grupper. Jagär glad över att utskottet enhälligt anser all de som begärt undantagande fränATP nu bör ges möjligheter alt inom den allmänna försäkringens ram få tillgångtill elt ekonomiskt skydd vid sjukdom. Det hade enligt min uppfattning varitlogiskt om denna grundinställning hade gällt även de grupper som vi pekar på imotionen 1190 och i reservationen vid del betänkande som vi nu diskuierar. Medhänsyn lill alt argumenten i denna fråga är redovisade i motioner och itidigare diskussioner i kammaren nöjer jag mig med denna korta motivering ochyrkar bifall lill utskottets yrkande under punkten 1 och bifall lillreservationen under punklen 2. Hen RINGABY (m): Med hänsyn till den sena limmen och med hänsyn till all del inle ärmöjligl alt tillföra denna debatt särskilt mycket nytt skall jag be alt fäinstämma i vad i sagt. Möjligen skulle jag kunna tillägga- även pä den punklen med instämmande i vad i Nybroanförde - all en sjukersättning inte torde lösa problemen helt och fullt. Manfär nog gå fram på en annan väg. Jag har i mitt hemläns landsting föreslagit enökad ersättning för hemsjukvärden, och det skulle kanske bidraga lill allförbättra situationen för människor som verkligen gör en enaståendesamhällsinsats. Jag ber att fä instämma i yrkande. HenKARLSSON i (s); I den reservation som är fogad vid socialförsäkringsulskottetsbetänkande nr 13 begärs skyndsam utredning och förslag om möjligheter för s. k.hemmadöttrar och jämförbara grupper alt fä sjukpenning vid sjukdom.Hemmadöllrarna erhåller i regel fritt vivre, dvs. mat, logi och kläder, samt ivissa fall ocksä någon ekonomisk ersättning frän föräldrar eller anhöriga somde värdar. Om värdet av naturaförmånerna och den ekonomiska ersättningenuppgår till . sjukpenningplaceras vederbörande med en sjukpenningav lägst . De flesta av hemmadöllrarna har en sjukpenning på . ochhar föfiaklligen möjlighet till ersättning vid sjukdom. Fråganom hemmadötlrarnas försöriningsmöjligheler blir dock, som iNybro berörde, inte löst om man skulle förbättra deras sjukförsäkringsförmåner.Sjukpenningklassen är knuten till inkomstförhållandena, och det skulleförrycka systemet om man särbehandlade en speciell grupp. , som regeringen tillsatte 1968 och som avlämnade sitt betänkande1972, gjorde en myckel noggrann undersökning av dessa förhållanden. Denkonstaterade att huvudproblemet inle förelåg dä hemmadöttrarnahade vårdnaden om föräldrar eller anhöriga utan när föräldrarna eller resp.anhörig avled och de ställdes pä bar backe. En ny lagstiftning somberör dessa kategorier har emellertid trätt i kraft . Jag länker pålagen om kontant arbetslöshetsstöd. Den innebär all vid etl sådant tillfällesom antytts ersättning ulgår med . Detta stöd kan utgå antingenlill dess att vederbörande blivit placerad på arbetsmarknaden eller fram lilldess att vederbörande erhåller förtidspension eller ålderspension. Jag villdessutom tillägga att pensionsdelegationerna bedömer dessa fall mycketgeneröst och har förståelse för den situation som dessa människor råkar i vidett sådant tillfälle. Med dessa ord, fru talman, vill jag yrka bifall lillutskottets hemställan. Sjukförsäkringsförmånertill dem som begärt undantagande från tilläggspension, m. m. Överläggningen var härmedslutad. Bidragtill driften av kommunala skolor för vuxna m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrCarisson i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifallersocialförsäkringsutskoltels hemställan ibeiänkandel nr 13 punkten 2 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä iNybro begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav föfiande resullal; § 10Bidrag till driften av kommunala skolor för vuxna m. m. Föredrogs utbildningsutskottets belänkande nr 7 medanledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller anslag till bidrag till driftenav kommunala skolor för vuxna m. m. I proposiiionen 1975:1 bilaga 10(ulbildningsdepartementet) hade regeringen under punkten G 5 (s. 427-434)föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer i fråga om fiänster vidskolväsendet i kommunen som förordals i propositionen 1975:1, 2. lill Bidrag till driften av kommunala skolor förvuxna för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:361 av m. fl. (m,c, fp), vari hemställts 1. alt beslutade all under lillera E lillVissa kurser för utländska studerande för /76 anvisa ettförslagsanslag av , 2. alt beslutade att under lillera G 5 tillBidrag lill driften av kommunala skolor för vuxna för /76 anvisaett förslagsanslag av , 3. all hos regeringen skulle anhålla attfrågan om utbildning i svenska för utländska studerande utreddes, 1975:363av m. fl. (m), vari hemställts att beslutade alt förkommunal vuxenutbildning extra och extra ordinarie fiänsl som lärare vidskolväsendel flck inrättas om minst halv konlinueriig fiänstgöring kunde förutsesunder halvt redovisningsär, 1975:820 av m. fl. (m), varihemställts att hos regeringen begärde att arvodesfiänster somhuvudlärare och insti-generell rätt att inrätta kurser med varaktigt lägst ältadeltagare i grundskolekurs inom vuxenutbildningen. Bidragtill driften av kommunala skolor för vuxna m. m. 1975; 1389 av herrar Maltsson i Lane-Herrestad(c)och i (fp), vari hemställts att beslutade allkommunerna gavs generell rätt att inrätta kurser med varaktigt lägsta åttadeltagare i grundskolekurs inom vuxenutbildningen. 1. all med anledning av propositionen 1975:1och motionen 1975:363 som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottetanfört om riktlinjer i fråga om fiänster vid skolväsendet i kommun, 2. att belräffande inrättande avarvodesfiänster som huvudlärare och institutionsföreståndare skulle avslåmolionen 1975:820, 3. alt belräffande inrättande av kurs inomkommunal vuxenutbildning skulle avslå motionen 1975:1389, 4. alt belräffande en utredning skulle avslåmotionen 1975:361 yrkandet 3, 5. alt med bifall lill molionen 1975:361yrkandet 1 under lillera E till Vissa kurser för utländska studerande /76 anvisade ett förslagsanslag av , 6. all med anledning av propositionen 1975:1och med bifall till motionen 1975:361 yrkandet 2 till Bidrag till driften avkommunala skolor för vuxna för /76 anvisade ell förslagsanslagav . 1.belräffande arvodesfiänster som huvudlärare och institutionsföreståndare vidsärskilda skolenheter för vuxenutbildning av () ochfru () som ansett all utskottet under 2 bort hemställa all med bifall lill molionen 1975:820 somsin mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. 2.belräffande inrättande av kurs inom vuxenutbildning av herrar Elmstedt(c) och i Skärstad (c), fröken (), i (fp) samt () som ansett alt utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till molionen 1975:1389 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. Bidragtdl driften av kommunala skolor för vuxna m. m. Hen NORDSTRANDH (m): Sä fär nu änlligen den kommunala vuxenundervisningen sin egenfiänsteorganisalion. Det ärdet viktigaste i utbildningsutskottets betänkande nr7. Men del har suttit långt inne, och vägen dit har varit läng och knagglig. Inteens när regeringen efter motionerande och efter admonilion frånutbildningsutskottet äntligen i årets budgetproposition kom med sitt förslagvar della tillfredsställande. Del förutsatte för inrättande av fiänslerna heltredovisningsär, vilket är mer än vad som fordras för motsvarande fiänster inomungdomsskolan. Där gäller nämligen som förutsättning endast halvtredovisningsär. föfide emellertid inteutbildningsministern ulan i stället moderalmotionen nr 363, som hävdade justhalvt redovisningsär, och för del lackar varie vän av rättvisa och konsekvens.Jämställdhet skall alltså i detta ijänsleavseende för framtiden råda mellanungdomsskolan och vuxenundervisningen. Dessanya fiänster är etl betydelsefullt steg på vägen till en fast och ändamålsenligorganisation av den kommunala vuxenundervisningen. är emellertidutbildningsministern inte särskilt sinnad all biträda skolöverstyrelsenstidigare framförda och upprepade förslag om arvodesfiänster för huvudlärare ochinstitutionsföreståndare inom den kommunala vuxenundervisningen. Tillfällethadeannars, tycker jag, varit ganska givet, dä lärarorganisationen nu ändåskall förslärkas. Tjänster som huvudlärare och inslitulionsföreständare - jaghar sagt del tidigare och upprepar del gärna - är mycketbetydelsefulla. Inom ungdomsskolan existerar sådanaarvodesbefallningar, och det finns ingen anledning att behandla en skolform medden kommunala vuxenundervisningens omfattning och samhällsbelydelse sämre ipedagogiskt och organisatoriskt avseende än ungdomsskolan. Delav utredningen om skolans inre arbete - - initierade förslaget om enomvärdering av systemet med huvudlärare har knappast någon direkt relevans ifråga om den kommunala vuxenundervisningen, vars inre problem, som jag menar,har föga likhet med . Och i vad gäller särskiltinstilulionsföreståndarna så lär de inte försvinna vad som än kommer ul av SIA.De är helt nödvändiga, och jag skall gärna redovisa del senare i debatten omdet behövs. Deras uppgifter torde inte ens denna mångordiga utredning kunnaprata bort. bevis redan nu för del är att regeringen i fiol, trols , ien särskild proposilion tog initiativet till inrättandet av nyainstitulionsföreståndarriänster i . Del var inteutbildningsministern utan den biträdande som gjorde del, men det gjordes dock.Starkare var alltså från regeringens sida inte kopplingen lillSIA-behandlingen, och utbildningsulskollet böjde sig då - i fiol. Men del tycksvara stört omöjligt för utbildningsutskottets majoritet att stå pä egna ben iden här frågan. drar man sig äter snabbt in bakom SIA-slöjorna. Detär väl dokumenterat att både huvudlärare - i sin nuvarande funktion - ochinstitutionsföreståndare har betydande uppgifter all fylla inom vuxenundervisningen.Erfarenheterna - och de är många; jag skall gärna redovisa dem - visar klartatt det inom vuxenundervisningen föreligger ell stort behov av inle endasl allmänpedagogiskutan även ämnespe-dagogisk handledning av inte minst lärarna. Flertalet av demsaknar fortfarande - vi har inle kommit i gäng med sådan utbildning - egentligvuxenpedagogisk utbildning, lill men för undervisningens kvalitet ocheffektivitet. Jag menar att en pedagogisk förstärkning är i hög grad påkalladoch borde sällas in ulan att man väntar och väntar pä vad som skall bliresultatet av , remissbehandlingen och sä småningom etlriksdagsbeslut. Jagber alltså, fru lalman, alt fä yrka bifall lill reservationen 1, som just tarupp frågan om huvudlärare och institutionsföreståndare inom vuxenutbildningen. Bidragtill driften av kommunala skolor för vuxna m.m. Hen i (fp): Före påsk behandlade vi vuxenutbildningen med undantag av punkten G 5 ibudgetpropositionens bilaga 10, avseende drifibidragen till den kommunalavuxenutbildningen. Jag gjorde i debatten dä, , en uppräkning av demycket skiftande former som dagens vuxenutbildning rymmer, och jag skall inteupprepa det . Jag vill bara slå fast all det är bra att alla dessaskiftande former finns - en mångfald i fråga om både målsättning och studieformersom är värdefull. Enuppfattning som väglett senare års reformarbete inom vuxenutbildningen är altallt fler skall komma i åtnjutande av vuxenutbildnings-utbudet. Frånfolkpartiet har vi sagt alt bredden och variationen är nödvändiga om devuxenstuderande, oavsett studiemål, studieförutsällningar och personligaförhållanden, skall få möjlighet att komplettera och bygga ul sin tidigareutbildning, som för väldigt mänga är kortare än dagens grundskola. Detär angeläget att undanröja hinder som innebär att presumtiva vuxenstuderandemåste avstå frän alt fä önskad utbildning. ofta förekommande hinder harvarit all kurserna inte kunnat komma lill stånd därför att man inte lyckatssamla det stipulerade antalet studerande som måste vara minst tolv i resp.ämneskurs. Det gäller framför allt områden utanför de större tätorlerna. harreglerna mjukats upp genom att stödområdet får inrätta ämneskurs omdel varaktigt finns åtta kursdeltagare. Samma regel gäller ett antal orter där skiftarbeteförekommer i betydande omfattning. Denna liberalisering av bestämmelserna harvisat sig vara myckel värdefull. Men fortfarande ärdet problem pä många orteratt kunna komma upp till tolv kursdeltagare. Det innebär att många kurser inteblir av, med en ulglesning av det totala kursutbudet som föfid. Detta är, menarvi, en påtaglig begränsning nu när vi kunnat registrera en dämpad tillströmninglill den kommunala vuxenutbildningen. Frånfolkpartiet och har vi ånyo motionerat i detta ärende, och eftersom viinte lyckats samla utskottels flertal bakom vän krav Bidragtill driften av kommunala skolor för vuxna m. m. har vi i en reservationhemställt all mätte besluta alt kommunerna skall få inrättagrundskolekurser om det bedöms varaktigt finnas lägst åtta deltagare i kurs. Enåtgärd av det slaget kommer all medverka till att mindre orter, som f n. ej kantillgodose invånarnas utbildningsbehov på grund av otillräckligtdeltagarantal, fär bättre vuxenutbildningsservice. Vi menar att den oftauttalade förhoppningen om en bättre regional spridning av vuxenutbildningenbör kunna infrias genom en sådan åtgärd. Jag yrkar alltså, frutalman, bifall till reservationen 2. HerrNordstrandh har pä ell målande sätt beskrivit den långa väg man haft all vandranär det gällt den kommunala vuxenutbildningens lä-rarfiänsler. Jag skall härbara tillägga all det är glädjande att vi har fäll denna förändring ochförbättring att dessa fiänster kan inrättas och får inrättas om fiänstgöringkan förutses för halvt redovisningsår. Inomden kommunala vuxenutbildningen kan timunderiagel av lättförklarliga skälvariera frän termin till termin i högre grad än inom ungdomsskolan. Men ävenom delta förhållande skapar en viss osäkerhet om undervisningsunderlagelsvaraktighet menar utskollet alt delta inle är elt tillräckligt skäl att fördessa fiänster frångå regler som lillämpas för inrättande av exempelvis extraordinarie lärarfiänsler inom ungdomsskolan. Utskottet har därför ansett altför inrättande av extra och extra ordinarie fiänsl som lärare inom kommunsskolväsende bör fordras alt fiänstgöring kan förutses halvtredovisningsår. Del innebär, menar vi, en klar förbällring i förhållande lillpropositionens förslag. Genom de nya fiänslerna med anställning i skolväsendetkommer undervisningssituationen i den kommunala vuxenutbildningen allstabiliseras och anställningsskyddet att öka för de limlärare som får sådanfiänsl. Med det anförda ber jag alt fä yrka bifall lill utskottets hemställanmed undanlag för punkten 3, där jag yrkar bifall lill reservationen 2. i (c): Förra årel uppnåddes enighet här i om att del förelåg behovav en särskild fast fiänsteorganisalion för lärare inom den kommunalavuxenutbildningen, främst på grund av de speciella förhållanden som råder inomskolformen. Det är värt all noiera - och har noterats här tidigare - all delhar gått all nä enighet i utskottet nu om reglerna för all inrätta dessatjänster, och att utskottet har tagit hänsyn lill all dessa lärare har sammabehov av trygghet som lärare inom andra skolformer. Del är glädjande att mankunnat nå enighet härom, även om del har krävt tid - både och nu.Som i sade flnns del anledning alt räkna med allundervisningssituationen genom dessa ätgärder kommer att stabiliseras - medbibehållande av den nödvändiga flexibiliteten. Anställningstrygghetenär för lärarna givelvis en mycket viktig sak, men del starkaste skälet för allskapa en fast fiänsteorganisalion måste ändå vara behovet av attge kursdeltagarna en så god och lämplig undervisning som möjligl. Lärare medinriktning pä vuxenutbildning och med erfarenhet frän och utbildning för sådanundervisning är en förutsättning för all skolformen skall kunna fylla sinuppgift. Lätmig också uttrycka min tillfredsställelse över att möjligheter nu - långt omlänge - har skapats lill fyllnadsfiänstgöring för folkhögskol-lärare inomvuxenutbildningen. Det är vikligl att kunna tillvarata både deras erfarenhetinom vuxenundervisning och möjligheterna att den vägen samordnavuxenutbildningens olika former. Även där har det tagit lid. Del är snart treoch ett halvt är sedan jag första gången i en enkel fråga pekade pä dennaåtminstone för mig självklara möjlighet, som inle var självklar för del däansvariga statsrådet. Jagnoterar också alt utskottet tagit fasta pä nödvändigheten att en omorganisationav kurserna i svenska för utländska studerande görs på sådant säll altförutsättningarna för sluderandeulbyle inte blir försämrade. Centernsrepresentanter i utskottet har liksom i ställt sig bakomyrkandet pä en generell rätt för kommunerna att inrätta kurser pägrundskolenivå, om det bedöms varaktigt finnas lägst åtta deltagare. De nuvarande reglerna om minst tolv deltagare har visat sig vara etthinder, inte bara för en nödvändig ufiämning av möjligheterna lillvuxenutbildning mellan olika regioner utan också för en ufiämning avutbildningen som sådan. Riksdagenhar också med hänvisning lill glesbygdsproblemen successivt gått med pä all påförsök sänka deltagarantalet på vissa orter och har även sagl sig vara villigall ta ställning lill ylleriigare förbättring, när man kan överblickaresultatet av försöksverksamheten. Enligtskolöverstyrelsen är tiden mogen för en sådan sänkning av deltagarantalet. Förraårel avstyrkte utskottet motionsyrkandet härom genom att anföra att frågan omändrat syslem för resursanvisning - med förslag om friare resursanvändning - däbereddes inom Kungl. I är avstyrker utskottet genom att hänvisatill att frågan nu ligger hos SVUX. Delstår klart all man särskilt i mindre kommuner kan ha svårt att få tillräckligtantal deltagare för att kunna inrätta kurser. Men SÖ har också redovisat alldel inte gått all med de nuvarande bestämmelserna åstadkomma någon slörreufiämning av de regionala skillnaderna i fråga om möjligheter lill studier. Medall respekt för SVUX möjligheter och ambitioner att bedöma de båda förslag tilletl annat syslem som föreligger synes del dock vara anledning all upprepakravet på en generell sänkning av deltagarantalet i avvaktan pä det förslag somkan komma fram. Detta måste givetvis bli föremål för en förnyad beredning inomregeringens kansli. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt alt göra någotredan nu. Glesbygdsproblem uppträder inle bara inom stödområdet. Del är ävennödvändigt alt inför andra former av vidgad vuxenutbildning se lill attgarantier Bidragtill driften av kommunala skolor för vuxna m. m. 15 Riksdagenens protokoll 1975. Nr 47 skapasför ett, som det heter, rikt och varierande utbud också för dem Onsdaeenden " °''' anledningar är hänvisade lill denkommunala vuxenul- 2 anril 1975 bildningen. Även lärarlillgängen lalar för della. Jag yrkar bifall lill reservationen nr 2 och i övrigl till Bidrag till driften av utskottets hemställan. förvuxna m. m.. Under detta anförande övertog herr talmannenledningen av kamma rens förhandlingar. Hen (): Jag hoppas alt de få ledamöter som sitter i kammaren häller migräkning för alt jag inle utvecklar de frågor vi nu diskuierar så värst mycketlängre. Under de närmast föregående åren har dessa varit aktuella ,och vi behöver kanske inle så ingående vädra de argumeni som tidigare vädrats. Inleheller har det hänt sä myckel sedan behandlingen i fiol. Del som man nu som enhistorisk händelse noterar att vi är eniga om, tycker jag all vi skall varaeniga om ulan ylleriigare argumentering. Del har dock varit problem. Jag trordel var som sade att del varit lång väg fram till de fastafiänster inom vuxenutbildningen som vi nu är ense om. Jagvill försäkra i att om del hade varit så enkelt förutbildningsdepartementet som reservanterna tycks tro all lösa de problem somåterstår, sä hade man inle behövt skicka förslagen lill SVUX. Både SVUX ochskolöverstyrelsen hade framlagt förslag i den frågan. Men det är inte såenkelt, och del vel de utskottsledamöter som handlagt ärendet. Fråganom deltagarantalet är inle enbart ett glesbygdsproblem. Även tätorterna harredovisat svårigheter att få fullt antal kursdeltagare enligt de regler somgäller för att få starta ämneskurser i den kommunala vuxenutbildningen,nämligen tolv deltagare. Vikommer alllid att fä gränsfall. Går vi ner till åtta deltagare, fär vi gränsfalldå ocksä. Vi som är verksamma inom studieförbunden vet all mänga studiecirklarinte kommer till stånd eller inle kan starta därför att de inte fär elltillräckligt antal deltagare. Föralt hell kort beröra reservationerna vill jag om reservationen 1 säga attutskottet har redovisat all de här frågorna håller pä alt remissbehandlas,varför man anser alt lösningen - eller i varie fall prövningen - ligger sänära i liden att del flnns skäl att avvakta del förslag i dessa frågor som kankomma från regeringen. Detär självklart - och jag tror alt hela utskottet kan skriva under vad herrNordstrandh sade - att det behövs pedagogisk förstärkning inom den kommunalavuxenutbildningen. Man bedriver ju försöksverksamhet och utbildar grupper avlärare som skall arbeta speciellt inom den kommunala vuxenutbildningen, osv. Majoriteten i utskottetanser också att lärarnas trygghet i arbetet är en viktig fråga, men enlika viktig och central fråga är ändå vilka möjligheter de studerande har attfå den bästa formen av undervisning inom den kommunala vuxenutbildningen. Delär mot den bakgrunden som utskottsmajoriteten av bl. a. prioriletsskäl inte harkunnat gä med pä de förslag som föreligger i motionerna och som har föranlettreservationerna. Jag menar när det gäller reservationen 1 ätt den pedagogiskaförstärkning som del finns behov av nu kan tillgodoses ganska bra genom all vifår fasta fiänster inom den kommunala vuxenutbildningen. Allt eftersom vivinner erfarenheter och får resurser kommer väl också de andra problemen attkunna lösas. Mot den bakgrunden, herrlalman, yrkar jag avslag pä reservationen 1. Mycketkortfattat sedan om reservationen 2, som jag ocksä nämnt tidigare! I del härligger hela frågan om den fria resurstilldelningen till den kommunalavuxenutbildningen. Härhar man haft att pröva olika förslag. förslag gick ut på skulle pröva tilldelningen utifrån stödområdesindel-ningsprincipen, dvs.med tre olika former av slöd. SVUX redovisade i sill huvudbetänkande inte någraolika stödformer, ulan anslöt sig till den beloppsram som skolöverstyrelsenhade anvisat. har vi inom SVUX, där jag sitter som ordförande, att prövafrågan om hur de här medlen skall tilldelas de olika typer och storlekar avkommuner som finns i landet så att det blir elt rättvise- ochjämlikhetsförhållande i utbildningen.