prot · FZ0979 · 1975-12-31 00:00:00 — Ja, herr lalman, är del viktigare all lösadessa problem än att hitta på nya avgifter och koslnadsstegringar förnäringslivet. Statsmakternavarken vill, kan eller får blanda sig i avtalsuppgörelserna. Men de kan hellerinte tillåta alt lönekostnaderna inkl, sociala kostnader når en sådan höjd allresultatet blir en ökad arbetslöshet och en katastrofal ulveckling avhandelsbalansen. Del finns egenlligen bara ett medel för all hållakoslnadsulvecklingen inom en för sysselsällning och handelsbalans rimlig ram,nämligen den indirekta beskattningen av företagen. Del är därför ell krav frånnäringslivets sida, inle minsl från de mindre företagen, på att nya indirektaskaller inte får läggas på företagen. Tenderar utvecklingen av vår expon attgå i fel riktning bör man nogsaml överväga om inte situalionen skulle kunnaräddas genom att man slopar den allmänna 4-procentiga arbetsgivaravgiften.Under alla förhållanden bör näringslivet inte åläggas nya sociala kostnader,som inte har med företagsamheten och därmed med sysselsällningen att göra. Naturligtvismåste man se lill att investeringarna stimuleras, Elt förlängt lagerslöd ochnågra månaders förlängning av det extra avdraget för förelagensmaskininvesteringar är i och för sig bra men räcker inle, I stället borde företagenfå rält lill slörre avsättningar för investeringar. Det är ju av vikt attföretagens investeringar sker i sådan takt all produktionsapparaten stårberedd när konjunkturuppgången kommer. Nuhar man frän socialdemokratiskt häll sagl alt årets budget är en förelagsvänligbudget, en siimulansbudgel. Men man frågar sig dä: Vad är del egenlligen manstimulerar? Jo,man vill stimulera den statliga företagsamheten med I 500 milj, kr,, och manvill - en fråga som behandlas i det här huset jusl nu -ge den fjärde AP-fondenytleriigare 500 miljoner alt placera i aktier i de trots allt ganska fåstorföretagen. Men den mindre och medelstora föreiagsamheten har lydligenglömts bort. Och ändå, herr talman, betyder jusl denna kategori avföretagsamheten så myckel inle bara ur sysselsättningssynpunkt utan också urlokaliseringssynpunkt. Del är den mindre och medelstora föreiagsamheten somhäller så många samhällen ute i landsorten vid liv - inle minsl i de bygder somjag själv kommer ifrån, där ofta ett företag är det enda på orten. År1969 fanns det i vårt land 234 567 företag med högst 50 anställda. Tillsammanssysselsatte dessa förelag 890 041 anställda. Förelagen med över 50 anställdavar till antalet endast 6 313. Skulle man sälta gränsen för mindre ochmedelstora företag, dit f ö. huvudparten av våra familjeförelag hör, vid 200anställda skulle antalet sysselsatta inom den mindre och medelstoraföretagsamheten med säkerhet överstiga antalet personer sysselsatta inomstorindustrin. Därför kan man säga att de smärre företagen utgör en mycketbetydelsefull grupp när det gäller sysselsättningen. Men den betyder kanskelika myckel för samhället när man lar i beaktande att den, som jag nämnde,skapar jobb utanför de slora industriorterna. Men denna betydelsefullaföretagargrupp har regeringen negligerat räll myckel och hell enkelt satt pähård svältkost. Det skall emellertid erkännas att del finns ett visst psykologisktmotstånd inom den mindre och medelstora företagsamheten just nu för satsningarpä framtiden. Det vore inte riktigt om jag inte gjorde det konstaterandeteftersom jag har upplevt detta vid träffar med mindre och medelstora företagarerunt om i landel. Vad är det dä som gör att man är skeptisk inför framliden?Jo, bl, a, oklarheten i fråga om regeringens inställning till LO-förslaget omlöngagarfonder - med tanke pä uttalanden från ledande LO- och Melallhåll fårväl nu förslag betraktas som LO:s eget - gör all många egenföretagareoch fa-miljeföreiagare är osäkra pä om de skall väga satsa på framliden. Om enföretagare vet alt han inom ett relativt lilel antal år kommer all föriora siltföretag till ett obestämt kollektiv är han knappast beredd alt göra långsiktigainvesteringar eller andra satsningar för framtiden. Detta kan vara enbidragande orsak lill den låga invesieringsbenägenheien just nu inom svensklnäringsliv, särskill bland de mindre och medelstora förelagen. Det ärnågonting som regeringen nogsamt borde begrunda. Hen i (fp): Den finanspolitiska debatlen har varil en lång dags färd , ochmycket intressanta synpunkter har kommit fram, Inle minsl framfördestatsminister i sill avslutningsanförande den mycket intressanta tesen omatt socialdemokraterna representerade de organiserade löntagarna. 1 ettsammanhang svepte han in alla medlemmar i och saml alla andraorganiserade löntagare under socialdemokraternas kapprock. Nog vet vi attfinansministern i andra sammanhang har uttalat sig om att villaägarna var värtfolk, men jag vill starkt ifrågasätta om man kan kolleklivisera hela denorganiserade lön-lagarkåren på del säll som statsministern gjorde i sittsenaste inlägg. Jag tycker det var litel väl magslarkl. 1dagens ekonomiska debatt har vi diskuterat fömlsättningarna för del svenskanäringslivet. Alla.talare har varit överens om att del är viktigt alt detsvenska näringslivet har en hög expansionskraft och god tillgång på riskvilligtägarkapital. Del är också viktigt att anskaffningen av det nödvändiga kapitaletkan underlättas. Med stor sannolikhet kommer den anskaffningen, liksomförhållandel är , alt uigöra ell stort problem för vissaföretag och branscher. gäller i högsta grad för sekiorn mindre ochmedelstora företag, som haft en otillfredsställandekapitalförsörjning. Men om kapitalförsörjningen kan tryggas, bör det blimöjligl för näringslivet att genomföra sina utvecklingsplaner och därmedåsladkomma koslnadsbesparande rationaliseringar, som kommer att vara tillnytta för förelagens konkurrensförmåga och utgöra elt myckel verksamt stöd förden ekonomiska ulvecklingen i . har det från dennatalarstol gått som en röd tråd hur viktigt det är för den svenska industrin altha ett gott konkurrensläge gentemot utlandet. Trotsallt är del så - de flesta bedömare har den uppfattningen - att vi befinner ossi efterkrigstidens djupaste och mest utbredda konjuk-lurnedgång och all del ärden varaktigaste. Hur djup och långvarig den svenska konjunkturnedgången blirär i stor utsträckning beroende av den internationella konjunkturen och hur densvenska exporten utvecklas. har den svenskasysselsättningen hållits hög till priset av en försämrad bytesbalans. Enhuvudanledning lill delta stora underskott är den ogynnsamma ulvecklingen avvär handelsbalans. För att återställa jämvikten i bytesbalansen krävs del bl.a. en myckel betydande satsning pä all öka vär export. Därför bör alla länkbaraålgärder och projekt prövas för alt förbättra vår ställning som exporlnalion.Det är då viktigt all de bristande möjligheterna all finansiera förelagensinvesleringar undanröjs. Sådant hindrar ofla effektivt utnyttjande av svenskttekniskt och organisatoriskt kunnande. 1dagens debatt har i huvudsak de hårda investeringarna, maskininvesleringar avolika slag, berörts. De mjuka investeringarna, som är minst likabetydelsefulla, har man i stort sett gått förbi. Pä samma sätl som del gälleratt ha en finslipad och modern maskinpark, gäller del all ha ett marknadsföringsorganså att man kan sälja de produkter som tillverkas. Det är minsl lika viktigt.Jag har sagl det lidigare men kan upprepa det , att det hjälper inte att manhar mycket varor i lager om man inle marknadsför dem. Den butik som skyltar medsina produkter får också sälja dem. Den affär som inte har någonling i sittskyltfönster lär heller inte få sälja någonting. Därmed inte sagt att vi inlesatsar på marknadsföring frän svensk sida. Men det finns all anledning att tasig en funderare över om inle ytterligare åtgärder borde vidtas för atteffektivisera vår utrikeshandel genom en bälire marknadsföring av svenskaförelags produkter, framför allt de mindre företagens. Ifolkpartiet är vi medvetna om betydelsen av att näringslivet tillförsriskvilligt ägarkapital. När nu regeringen begär att skall fävidga sin medelsram till 500 milj. kr. är vi med pä detta. Men detla bejakandeav regeringens förslag sker under en viss förutsättning, som vi redovisar ireservationen 1 vid näringsutskoltets betänkande. Vi anser all ett villkor förtillskottet skall vara att aktieköpen fortsättningsvis inte leder till attfonden äger av något företags aktiekapital. Varför vill vi nubegränsa fondstyrelsens rätt att inköpa aktier ulöver 5 96 i något förelag?Jo, vi har den bestämda meningen all skall vara ell neutraltfinansieringsorgan och inte ell instrument för statligt inflytande över företagen.Aktieköp ulöver 5 96 kan vi därför inte vara med pä. Det har Per ochRolf Wirlén tidigare understrukit i sina anföranden. Nuvet vi av den nya redovisning som fjärde fondstyrelsen har avgelt över sinverksamhet att fonden under det senaste årel i flera fall har förvärvat slörreandelar i företag än som motsvarar 5 "ii av röstvärdet. Enligt våruppfattning är della olyckligt, men samlidigt vill vi inle ålägga fonden altförsälja redan innehavda aktier. Vi anser att del skulle få vissa negativaverkningar. Vikan också dela den uppfattning som fjärde fondstyrelsen har när den görgällande att majoriteten av svenska börsnoterade företag har intressanta ochlönsamma investeringsalternativ, och säkert är att i mänga fall är dessaförelag i slorl behov av nytt eget kapilal. är inle den här situalionennågol specifikt för de slora börsnoterade företagen. Kapitaltillskott i olikaformer är minsl lika behövligt för de mindre och medelstora förelagen. Vi harfrån folkpartiel lidigare påtalat del felaktiga i att regeringen alllförensidigl har separerat kapilalströmmarna till de slörre förelagen och gynnatdem. Detta har självfallel varil på bekostnad av de mindre och medelstoraföretagen. Hurstor belydelse riskvilligt kapilal har för de mindre förelagen visar t. ex. enundersökning som har gjort. Den undersökningenomfattade föreningens alla låntagare i jämförelse med börsförelag, som manslumpvis ulvall som referensgrupp - alltså börsnoterade småföretag. Del visade sigall sysselsällningen ökal betydligt mer i föreningsgruppen än den gjort totalti enligt den officiella statistiken. Del visar betydelsen av attde mindre industriföretagen har tillgång lill riskvilligt kapilal. De som hadelillgång till sådan kapilal fick enbättre produktionskapacitet. Somvi anför i vår reservation måste investeringspolitiken läggas om så alt förelagi alla slorleksgrupper tillgodoses. Vi motsätter oss inte att fjärdefondstyrelsen får det föreslagna kapitaltillskotiei, men vi vill betona - ochdelta kraftigt - alt satsningen pä köp av aktier i slora förelag måstekompletteras med motsvarande förbättring av de mindre och medelstoraföretagens finansieringsmöjligheter. Både Per och har tagitupp delta - och detla yrkande kommer att behandlas av kammaren i annatsammanhang. Vianser alt del måste vara en central näringspolitisk målsättning alt de mindreoch medelstora företagen får större läneresurser till förfogande. Jag tror attdelta är elt viktigt medel för att bryta den nuvarande trenden inom det svenskanäringslivet - alt mindre och medelstora förelag i stor omfallning köps upp avinvestmentbolag. Inför näringsulskottei hade vi i går en intressant redogörelseav Navigatörs verkställande direktör. Denne redovisade dä sittföretags inköp av olika bolag. Han sade att del inte var någon bristpå företagare som ville sälja sin firma. Han betonade också alt företagare, somlidigare inte hade visat något intresse av all sälja sitt bolag, under 1975hade varit påtagligt mera benägna all göra del. Del allvarliga är nalurligtvisinle alt företag köps upp - det har hänt i alla lider - men effekten av demånga uppköpen förstärks av all del numera tillkommer så få nya förelag. Ulvecklingenmed ökad makl över näringslivet för några få grupper och med en kraftiginskränkning av konkurrensen på viktiga sektorer kan inte accepteras fränliberala utgångspunkter. Maktspridning och effektiv konkurrens är för osssjälvklara mål. StatsministerPalme inbjöd i sill anförande de poliliska partierna till enrundabordskonferens, och denna dag har de mindre och medelstora förelagensproblem tagits upp av i storl alla oppositionstalare. Det skulle vara rällnaturligt att de mindre företagarnas näringslivsorganisationer också fingekomma lill tals med regeringen och framföra sina problem, eftersom regeringenoch oppositionen har så diametralt motsatta uppfatlningar om tillståndet hosde mindre företagen. Här vitsordar finansministern hur bra de har del iSverige, och frän oppositionen framför vi motsatt uppfallning. Vi måstenaturligtvis träffa helt olika människor, men för den som följde densocialdemokratiska småföretagarkonferensen i - om också på lilelavstånd - framgick del väl med all önskvärd tydlighet all man inte vara såspecielll nöjd med den socialdemokratiska näringspolitiken i vad det gäller demindre förelagen. Därför tycker Jag att regeringen skulle vara generös och äveninbjuda de mindre företagens näringslivsorganisationer, så att de vid ettviktigt tillfälle fick lägga fram sina synpunkler på den här i landel fördaekonomiska politiken och näringspolitiken. Jag tycker all de alllför länge harfått slå vid sidan om. Vilalar ofta för olika grupper i kammaren, och Jag talar gärna för de mindreföretagen. Eftersom jag själv är småföretagare ligger det na- turligl till all göra det,men jag tycker all det vore rimligt all de någon gäng fick komma lill tals ävenmed regeringen i samband med en sådan här överläggning. Jagskall , herr talman, gå över till reservalionen 4, som behandlar frågan omrepresentation för allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse ibolagsstyrelse. Vi reservanter anser att det ibland kan vara motiverat allfjärde AP-fonden för att bevaka sina ägarintressen är representerad islyrelsen. Men vi anser också att det inte får leda till att den makl och detinflytande som pensionsfondens kapitalplacering ger koncentreras till ellfätal centralt placerade människor. Vår principiella uppfallning är klardärvidlag. Vi har den bestämda uppfaitningen att styrelsen alllid i första handbör överväga att söka sin representant i styrelsen bland företagets anställda.Del är viktigt alt möjlighet ges för anställda all la plats i företagetsslyrelse, och del skall självfallel inle blandas samman med de anställdasrättmätiga krav på styrelserepresentation i deras egenskap av anställda. Värprincipiella uppfallning har förstärkts genom den snabba koncentration av maktoch ägande som har skett inom näringslivet under senare är. Jagbiträder, herr lalman, reservalionerna 1 och 4 lill näringsulskoilelsbetänkande. Hen i (vpk): I näringsutskoltets betänkande nr 34 behandlas överförande av medeltill den allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse och dess användning. Jagvill inledningsvis erinra om alt kommunisierna i en motion år1973 krävde att medel i stället borde sällas in i ett statligt produktions- ochsysselsättningsprogram. Omriksdagen hade följt detta förslag skulle vi säkerligen ha haft bättresysselsättningseffekter. Vi anser alltjämt all det borde vara betydligtförnuftigare att använda medlen i AP-fonden för all skapa sysselsällning ochmakt åt de anställda i förelagen. Ivår partimolion 1975/76:188, som är föremål för behandling i föreliggandebetänkande från näringsulskollet, släller vi följande huvudkrav: All förvaltningen av AP-fondensköts av en enda fondstyrelse. All majoriteten av styrelsenskall beslå av representanter för lönearbetarnas organisationer. Att den nuvarande fjärdeAP-fondens innehav av aktier i privaikapiialistiska företag avvecklas och attmedel ur AP-fonden i stället används för att bygga upp nya statsägdaindustrier. Att minst 50 96 av den medAP-fondens aktieinnehav förbundna rösträtten skall tillkomma de anställda ivederbörande förelag. All beslularatl 5 96av fondmedlen, dvs. ca 4 400 milj. kr., tills vidare kan placeras på sätt somovan föreslagits. I den lidigare deballenhär i kammaren har sysselsättningsfrågorna varit ell genomgåendetema. Oron och maktlösheten inför den alltmer påtagliga frågan om allkapitalismen kan lösa dessa problem har gått som en röd träd genomhela debatten. Denna oro är berättigad. står det lika klarl att varesig regeringen eller de borgeriiga partierna kan visa pä några konkreta vägarför en lösning av problemet. Vi förstår dilemmat. Det är ingeniing nytt. Kapitalismensmotsättningar skärps med dess ulveckling. Det privaia näringslivet kan inle inuet eller i framliden lösa dessa frågor. Inga nya slora företag byggs upp.Investeringarna inriktas i huvudsak pä att minska behovet av arbetskraft ochinle på att öka och utvidga sysselsällningen. Grundorsaken ligger i delkapitalistiska samhällets kris och dess oförmåga att tillfredsställamänniskornas mest elementära rättighet, nämligen rätten till arbele ochutkomst. Ändockär inte den svenska privalkapilalismen missgynnad. Staten ingriper mycketaktivt i olika avseenden för all slå vakt om och söka lösa kapitalismensinneboende motsättningar för all över huvud taget göra det möjligt för denkapitalistiska produktionsprocessen att bestå. Olaliga är de gåvor, bidrag ochskattelättnader som det privata näringslivet har erhållil av skattebetalarnaspengar för att hålla proflten uppe. Staten tillhandahåller kapilal gratis ellertill låg ränta. Staten svarar för en alll slörre del av samhällels service,kommunikationer, bostäder, utbildning, ja, alll som är nödvändigt för auupprätthålla en produktion. Staten svarar för en stor del av kostnaderna närdet gäller forskning och tekniskt utvecklingsarbete, medan de privatakapitalägarna tar hem vinsterna. Bakom de ökade statliga insatserna inomkreditväsendet handlar det ju i första hand inle om nägon konkurrens medstorfinansens affärsbanker; det handlar i slället om all väsentligen ge ellkomplement - ett ökal utbyte av krediter, s. k. riskvilligt kapital, till delprivaia näringslivet. Några garaniier för all kapitalel används på ett visstsätt föreligger inte. Detta gäller också de medel som avsatts frånfiärde AP-fonden för aktieköp. 1den allmänna debatten angående användningen av AP-fondsmedel för aktieköp harman försökt göra gällande att syftet med den nya användningen av medel urAP-fonden i första hand är all lillföra företagen mera eget kapilal lill gagnför industriell expansion och ökad sysselsättning. Som ett ytleriigare motivhar anförts att fonden genom aktieförvärven skulle bli delägare i företagen. Vivar redan från börian myckel kritiska mot dessa påståenden. Denna kritik harockså besannats av utvecklingen . Fjärde AP-fondensplaceringar har i huvudsak varil av två slag. Det har handlat om marginellainköp av aktieposter i s. k. väletablerade privata börsföretag. Del harhandlat om slörre placeringar dels i AGA, dels i . Men ingen kan i dagpåvisa all della lell till all nya jobb har skapats. Inte heller har det lelllill någol inflylande för löntagarna över företagen. lät i siltinlägg påskina att han var orolig. Jag tror all han kan varahell lugn, för storfinansens ägandepositioner kommersannerligen inte att förändras. Summeringenmåste bli att löntagarnas pengar har använts för alt stöd-köpa aktier i sloraprivaikapiialistiska förelag. Något löntagarinflytande har inle alls blivitföljden. Vihar den bestämda uppfattningen att lönlagarnas pengar inle kan få användas föraktieköp utan något som helst garanterat inflytande. Vad vi däremol anser varaen riklig politik och en riktig användning av löntagarnas pengar är alt desätts in [ ett program för direkl lill-växlfrämjande produktionsinvesleringar iform av nya förelag som ägs av staten eller där staten i vart fall har detdominerande inflytandet, att de anviinds för att etablera nya basindustrierfrämst i svårt utsatta regioner. Sådanaregioner har vi som bekant räll många här i landel. Vart vi än vänder oss harvi för ögonen elt behov av nya arbetstillfällen. Främst i kön stårungdom och kvinnor och väntar på all få arbele och utkomst. Jag kan ta mitteget hemlän, , som exempel. Enligt officiella uppgifter angåendelänets arbetslöshetssiffror är det omedelbara behovel 6 000 nyaarbelstillfällen. Av de arbetssökande är över hälften kvinnor, av det totalaantalet registrerade arbetslösa är över hälften ungdom mellan . Jagvill här också erinra om all den dolda arbetslöshet som vi vet finns. Mångamänniskor anser det inte mödan värt all gä till arbetsförmedlingen och anmäla sinatjänster därför all de pä förhand vet att inget jobb kan erbjudas. Jag tror,herr talman, alt del är ganska svårl att gå till dessa människor och säga: Jo,ni kommer all få nya arbetstillfällen genom all man nu för över ytterligare500 miljoner till den för aktieköp. Del är naturligtvis ingensom tror på någol sådant. Här gäller det att göra mer aktivt bruk av medlen iAP-fonden för att skapa sysselsättning och makt ål de anställda i förelagen, I näringsulskottelsbetänkande säger man "att motionärerna torde ge uttrycket 'basindustri', ,en vidare innebörd". Är det verkligen sä svårt att förstå dettauttryck? Jag tror att man med litet god vilja ganska lätt kan begripa vad vimenar. Men problemet är väl all man inle vill höra talas ombasindustrier - dvs, statliga förelag med elt reellt lönlagarinfiylande somskulle bryta storfinansens makt. Basindustriernamåste enligt vår mening bilda grundvalen för en ökad industriell verksamhet -det kan vara statliga verkstadsindustrier med metallmanufakturprodukier, delkan vara specialindustrier för motorer och utrustning exempelvis förtransportsektorn, det kan vara petrokemiska industrier, del kan varaspecialslålverk, som vi exempelvis är i behov av i Bergslagsomrädel. Gemensamtför dessa basindustrier är att de kommer att uigöra grundvalen och drivmotornför den ekonomiska utvecklingen i regionerna; i den meningen blir de alltsåbasindustrier. Ensatsning på slalliga basindustrier är nödvändig, om vi över huvud laget skallkunna bereda sysselsättning åt människorna. Vi menar i vårl parti all 5 96 avfondmedlen - omkring 4,5 miljarder f n, - bör placeras 13 protokoll 1975/76:78-79 och användas för all byggaupp statsägda industrier och att den nuvarande fjärde AP-fondens innehav avaktier i privaikapiialistiska förelag bör avvecklas. Vi anser all en sådananvändning av lönlagarnas pengar står i överensstämmelse med deras inlressenbåde i och . Ensatsning på slalliga basindustrier inbegriper också all de anställda somarbelar i dessa företag skall ha del avgörande inflytandet över förelaget. Enföretagsdemokrati med reellt innehåll ligger också i de arbetandes inlresse.Den metod, den linje som vänsierpartiel kommunisterna föreslår när det gälleratt i de arbetandes inlresse utnyttja och använda medel ur AP-fonden, är attgöra slut på arbetslösheten genom uppbyggnad av slalliga industrier, där makteni företagen tillförsäkras de anställda. Ingenkan bestrida all användande av AP-fondens pengar på delta sätt skulle ökaantalet sysselsäliningslillfällen i landet. Ingen kan bestrida alt del ligger ihela arbetarklassens inlresse alt vi söker skapa livskraftiga regioner ochlandsdelar, utgående från målsättningen om allas räll lill arbele oavsett könoch bosättningsort. Del måste bli slut på den regionala obalansen. Styrning avstörre invesleringar är därför nödvändig. Därest ålgärder av del slag viföreslår inle realiseras för att åstadkomma sysselsättning, kommer helalandsändar och regioner att få vidkännas myckel belydandesvårigheter. Den samhälleliga servicen kommer inle att kunna upprätthållas,och människornas rättmätiga krav pä socialt och kulturellt utbud blir ännusämre tillgodosedda. Det blir med andra ord en social degradering som inle kanaccepteras. För alt motverka en sådan social degradering måste enligt vårmening - som vi har skisserat den i vår partimolion - AP-fondens medelanvändas. Jag avser att yrka bifall lill reservationerna 3 och 5 inäringsutskoltets betänkande. Hen (): Pä della stadium av debatlen är det väldigt svårt all lillföra någotnyll, och jag skall därför inskränka mig lill några få synpunkler, främsibeträffande ,