prot · FZ0984 · 1975-12-31 00:00:00 — Men man kan inte vara nöjd medatt enbart det parti som och jag tillhör försöker genomföraden här enligt min mening självklara och mycket rällvisa reformen, utan detgäller ju att fä att biträda kravet och fatta beslul i enlighet meddel. Utskottetsäger alt redan för ett och ett halvt är sedan har fattat ett sådanlbeslut, innebärande alt man överiämnar till pensionskommittén att utreda dessafrågor. Del skulle innebära en viss beställning från sida. Är det nuså, får man väl t. v. vara nöjd med det och inskränka sig lill all hoppas ochkräva all pensionskommittén skyndar pä med att åstadkomma detta skäligen enklaförslag. Det är angeläget ur mycket elementär rättvisesynpunkt, det ärefterlängtat av en mycket .stor del av svenska folket, och det är därför enreform som vi inle bör behöva vänta pä någon längre lid. Underdetla anförande överlog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: talar i högslämda ordalag om att utskottets ledamöterskulle ha sä dålig fattningsförmåga att vi inte skulle ha förställ meningen medden här molionen. Han säger att det bara är att läsa innantill. Det har vigjort, och jag tror också att vi har förstått vad syftar lill. Närhan nu talar om alt pensioner skall motsvara inbetalda avgifter, så är jag inlesä säker pä alt del vore så lyckligt om man skulle ändra det system som vi nuhar till att bli en form av premiereservsystem. Skulle man gå in för en sådanlösning, så skulle många hamna uianför systemet. Många som får pension -tänk pä alla människor som behöver förtidspension redan från mycket unga år -skulle ju inle kunna få några pensioner därför att de inle har betalat någrapremier. Jag lycker all det är väldigt viktigt och bra att pensionsförmånernaicke är knuina till inbetalda avgifter. Del är väl det som är det väsentliga,som är själva grunden i del här syslemel. Sedan talar orättvisan i all änklingar icke får pension Efterlevandepen-sionering m. m. men all änkor fär del. Ja,delta är ett mycket stort problem, som kanske inte är så läll att lösa.Pensionskommittén har fält denna uppgift, och i direktiven ingår, såviti jagkänner till, att kommittén skall försöka arbeta fram ett pensionssystem somskall vara neutralt i förhållande till kön, där man eventuellt skall läggatonvikten vid försöriarbegreppel i slället för att som helt generellt gepensioner till människor som kanske inte har behov av dem. Med hänsyn till allfrågan ligger hos pensionskommittén tycker'vi inte att det finns nägonanledning att bifalla den här motionen. Jag tycker att det är ganska enkelt.Det är inte så svårt att fatta, hur del än är beställt med vårfattningsförmåga. inkluderar ju för övrigt en mycket stor gruppav ledamöler i detta sammanhang, eftersom han säger att det ärgalenskaper som man har åstadkommit i II. Då måste väl menaatt del är galna människor som har suttit där och träffat den här uppgörelsen. HerrTURESSON (m) kort genmäle: Jag vidhåller all del är rikiigi all del finns elt samband mellanavgifter och förmåner, åtminstone så till vida att den som betalat avgifterinte skall kunna gå miste om några förmåner. Det innebär inte att den som ejbetalat några avgifter inte skall kunna få förmåner. Delär nalurligtvis tillfredsställande att och jag är överens omatt man bör försöka skapa elt efterlevandepensionsskydd som är neulralt iförhällande till kön. Däremol delar jag inle alls åsikt allrätten till pension skall vara beroende av någon sorls behovsprövning. Det ären för mig fullkomligt främmande tankegång. Vad slutligen beträffar rubriceringen av detresullal som i det här avseendel gav upphov till, sä kanman självfallet betrakta den uppgörelsen som en galenskap utan att betrakta demänniskor som stod för den som galna. I socialförsäkringsutskottels betänkande nr 25 behandlas också motionen1975/76:405 som jag och några partikamrater väckt angående en smidigareövergång frän huslrutillägg till änkepension. Med hänsyn lill vad ulskotietskriver på s. 8 och 9 och eftersom ulskotiet hemställer all hosregeringen begär att motionen överlämnas till pensionskommittén, så finns detsäkerligen fiera här i kammaren sorn tror all jag har begäri ordet för alltacka för den välvilliga behandlingen av motionen. Det gör jag naturligtvisgärna. Men anledningen lill att jag har begärt ordet är alt jag hyser viss oroför att utskottet genom att hänvisa till motionen 1975:1200 kan få läsaren avutskottsbelänkandet att missa poängen i vär molion, och för alt inte sä skallske vill jag göra några kommentarer. Detproblem som vi tar upp kan inle jämföras med det som logs upp i molionen1975:1200. I den motionen begärde man en ändring av lagen om allmän försäkring såatt barnpension skulle kunna utgå lillbaka än föreansökningsmånaden. Vi har i vår motion inte tagit upp frågan om den retroaktivautbetalningen av änkepension och eventuella rättsförluster, utan vi pekar påoch reagerar mot att det ofta uppslår en lucka mellan indragningen avhustrutillägget och utbetalningen av änkepensionen, vilket kan vållaekonomiska bekymmer för många. Vidmannens frånfälle skall hustrutillägget dras in och ersättas av änkepension.Indragningen sker snabbi - fr. o. m. månaden efter den dä mannen avlidit.Frågan om änkepension kan däremot inte prövas av förränansökan om sådan pension kommit till kassan. När man mistersin make länker man inte i första hand på att söka änkepension - man orkar intealllid med vad man borde. Det kan följaktligen dröja nägon eller några månaderfrån det hustru-tillägget dras in till dess änkepension utbetalas. Ett avbrotti utbetalningarna kan för många medföra betydande ekonomiska problem, i allsynnerhet som delta inkomstbortfall sker som utgifterna ökar isamband med makens jordfästning m. m. Enligtvår mening bör del inte uppslå någon lucka mellan indragningen avhustrutilläggel och utbetalandet av änkepension, utan hustrutilläggel bör utgåulan avbrott till dess beslut om änkepension fattats. Eventuella skillnaderborde kunna regleras . Änkepensionen är i allmänhet högre än hustrutilläggel.I vissa fall kan del emellertid innebära alt för mycket pension kommer attutbetalas. Omfattningen av dessa fall är svår att uppskatta, men del kan medsäkerhet sägas att de är ringa jämfört med de fall där full änkepensionbeviljats. Medvår molion har vi velal peka på att del möjligt bör göras en sådanförändring i gällande bestämmelser alt den som uppbär huslrutillägg och varsmake avlider skall få kontinuerlig utbetalning av pension. Ingen skall behövasöka socialhjälp i avvaktan på änkepension. De problem som vi har tagit upp ivår molion hoppas jag därför alt pensionskommittén har möjligheler att myckelsnart la upp till behandling och föreslå en lösning av. i (c): Försl ber jag alt få instämma i vad anförde om slopande avinkomstprövningen när det gäller änkepension inom folkpensioneringen för de s.k. övergångsänkorna. Jaghar begäri ordel närmast därför att jag under en lång följd av år harmotionerat om ett slopande av inkomstprövningen för övergångsänkorna, menvarie gäng har ulskoltet avstyrkt mina motioner, och har med ungefärsamma motiveringar avslagit dem. Utskottet har sagl all elt avskaffande avinkomstprövningen för denna kategori änkor visserligen skulle undanröja denorättvisa som utan ivivel råder mellan olika kategorier änkor, men del skullesamlidigt ytterligare markera den olikhet som enligt gällande regler förelågmellan änkor med räll lill än- Efterlevandepen-sionering m. m. kepension och andra ulanmöjlighet att erhålla motsvarande inkomstförstärkning. Man kan dock intebortse, herr talman, frän alt de regler som är förknippade med änkepensioneninom folkpensioneringen har inneburit en myckel stor orättvisa för en frånbörjan relativt stor grupp änkor. Enligtgällande bestämmelser skall änkepension utgå utan inkomstprövning till kvinnorvilkas män avlidit efter , och det innebär en stor orättvisaför de kvinnor som har blivit änkor före nämnda datum. Även om gruppenövergångsänkor har blivit ganska liten till antalet - vi hörde av fruFraenkel alt det rör sig om maximalt 5 500 - kvarstår ändå alt dessa änkorupplever del som en klar diskriminering. Jag har haft kontakt med relativtmånga kvinnor sorn har blivit änkor före och alltså intekommit i åtnjutande av änkepension ulan inkomstprövning. Jag vet därför all deupplever detta som en stor orättvisa. Från rättvisesynpunkt - och det är jusldet som varit orsak till att Jag tillsammans med några andra centerpartisterunder har motionerat om slopande av inkomstprövningen avänkepensionen inom folkpensionen för de s. k. övergångsänkorna - upplever jagdet nuvarande tillståndet på della område som en mycket stor orättvisa. Jaghar därför återkommit med motionskravet. Jag vidhåller all den nuvarandeordningen innebär en orättvisa mot de s. k. övergångsänkorna. Jag uppleverdetla inte bara som en rättvise- och jämlikhetsfråga. Det är för mig också ensamvetsfråga. Jag vet att det båtar föga alt upprepa vad som anförts i denna debattoch i tidigare debatter. Argumenten har framförts och lidigare och är välkända för kammarens ledamöler. Några nya argument kan inte förebringas -möjligen det argumentet all antalet änkor blivit mindre sedan sisl.Positionerna är tydligen låsta, i varie fall i utskottet. Men jag vill ändå hasagt att antalet änkor som detta rör har minskal varie gång vi debatterar dennafråga i . Det förhållandet kan man inte komma ifrån. Ej heller allalla rättviseskäl lalar för att man inte bör skilja mellan olika kategorieränkor när det gäller rätlen lill en sådan pension som det här är fråga om. Detfaktum att gruppen är liten talar för att samhällsekonomiska skäl inle kanuigöra något hinder för uppnående av jämställdhet mellan olika änkegrupper. Med del anförda har jag velal markera all jag kommer all stödjareservationen, som innebär bifall till motion nr 355. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen av herrHylländer m. fl., och förklarades den förra propo- silionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begäri votering upplästes och godkändesföljande voieringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialförsäkringsutskottels hemställan i betänkandet nr 25 mom. 2rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då fruFraenkel begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: §17 Bidrag till trossamfund Föredrogs kulturutskottets belänkande 1975/76:30med anledning av propositionen 1975/76:100 såvitt gäller anslag lill kyrkligaändamål jämle molioner. HenANDRE VICE TALMANNEN: Ifråga om della belänkande hålles gemensam överläggning för samlliga punkler. Underden gemensamma överläggningen fär yrkanden framställas beiräffande samlligapunkter i betänkandet. Idet följande redovisas endast den punkt, vid vilken under överläggningenframställts särskilda yrkanden. Regeringenhade i propositionen 1975/76:100 bilaga 10 () underpunkten C 9 (s. 169-170) föreslagit all lill Bidrag lill Irossamfundför budgelårel 1976/77 anvisa elt reservationsanslag av . Idelta sammanhang hade behandlals moiionerna 1975/76:221av m. fl. (fp) såviit gällde hemställan all beslutadeatt under åttonde huvudtiteln förbudgelårel 1976/77 lill anvisa elt reservalionsanslag av 20 milj. kr. (yrkande 1), 1975/76:225 av herrAhlmark m. fl, (fp), vari hemställts all hos regeringen begärdeutredning av frågan om statsbidrag till de fria samfundens teologiskaseminarier, 1975/76:413av m. fl. (c) såvitt gällde hemställan alt till för /77 anvisade ett reservationsanslag av . (yrkande 1), 1975/76:577av i Skärstad m. fl. (c), vari hemställts all hosregeringen begärde att en ulredning tillsattes med uppgift att skyndsamt läggafram förslag om statsbidrag till de fria samfundens teologiska seminarier, 1975/76:1376av i m.fl. (s), vari hemställts att hosregeringen begärde en utredning av frågan om samhälleliga insaiser för attmöta samfundens utbildningsbehov, 1975/76:1386av herrar i (m) och Nordstrandh (m), vari hemställts att riksdagenhos regeringen skulle anhålla att anslag till den estniska evangelisk-lutherskakyrkan i skulle utgå ur kyrkofonden eller andra för kyrklig verksamhetutdebiterade medel, samt 1975/76:2017av m.fl. (m), vari såvitt nu var i fråga hemställts titt riksdagenbeslutade alt för /77 till Bidrag till irossamfund anvisa ettreservationsanslag av . (yrkande 3). 1. att med anledning av proposilionen1975/76:100 och med bifall till moiionerna 1975/76:221, yrkande 1, 1975/76:413,yrkande 1, och 1975/76:2017, yrkande 3, lill Bidrag lill trossamfund /77 anvisade ett reservationsanslag av , 2. alt skulle avslåmotionen 1975/76:1386, 3. att rikiidagen med bifall till motionerna1975/76:225, 1975/76:577 och 1975/76:1376 hos regeringen skulle anhålla omutredning av frågan om Slatsbidrag till de fria samfundens leologiskaseminarier. Hen i Agnas (m): I detla betänkande behandlas en molion som har väckts till åretsriksdag av i och vari hemställs attriksdagen hos regeringen anhåller att anslag till den estniskaevangelisk-lutherska kyrkan i måtte utgå ur kyrkofonden eller andra förkyrklig verksamhet utdebiterade medel. Jagvar inte med vid justeringen av detta betänkande . Flygplanetfrån kom inte upp till , och därför blev det marklransport en delav vägen. Jag kunde alltså inte infinna mig . Trots all jag lidigare hadeanmält reservation kom den inle att framställas. Det är anledningen lill attjag nu kommer alt yrka bifall till molionen och begära rösträkning. Jag villredan nu tala om det. Motionenhar väckts med ungefär samma lydelse vid tidigare riksdagar. belänkande 1975:11 fogade och jag en reservation,och det var meningen all vi skulle framföra ungefär samma tankar som där också . Kulluruiskoiteiskriver i silt belänkande att man kan länka sig att den här kyrkan får depengar den behöver frän staten ulan att man anvisar nägon särskild väg.Ulskotiet menar alt anslaget Bidrag till irossamfund kan vara den källa urvilken man kan ösa. Utskottet avstyrker därför molionen. På sätt och vis ärnaturligtvis den estniska kyrkan ett samfund, men som det slår i motionentillhör denna kyrka inle de fria kristna trossamfunden i . Den är attbetrakta som ett arbetsorgan inom den ram. Iandra världskrigels slutskede fiydde drygt 65 000 lutherska trosbe-kännare frånEstland. Mer än 20 000 av dem jämle biskop och präster tog sin tillfiykt lillvårl land och har under de förflutna 30 åren utgjort ett värdefullt ochuppskattat befolkningsinslag. Esterna harsom lutherska trosbekännare hållitsamman i sju församlingar spridda över värt land. Denna kyrka är mycket näraförbunden med vår svenska kyrka både i fråga om bekännelse och tro och i frågaom historia. Del är därför självklart all medlemmarna av denna kyrka intebetraktar den som en frikyrka. De anser också att arbetet i kyrkan så småningomkommer att upphöra och att medlemmarna kommer all gå över i svenska kyrkaneller andra samfund. Men sä länge vi har del förhållande som råder, delar jagmotionärernas uppfaltning att det är riktigt all ett särskilt anslag utgår tilldenna kyrka. Kammarkollegietskrev i ett yttrande att kyrkofondens användningsområde undersenare lid har vidgats. Det slår i yttrandet: "Betecknande är dock hållit sig inom ramen för verksamhet." begär alltsåmotionärerna all del skall utgå ett anslag ur kyrkofonden eller andra förkyrklig verksamhet utdebiterade medel. anslag ur kyrkofonden till denestniska evangelisk-lutherska kyrkan i skulle väl motsvara detkriterium som kamTarklbjiet anför. Därförber Jag att få yrka bifall lill molionen 1975/76:1386 av herrar i Malmöoch Nordstrandh. Hen i (m): Får jag bara komplettera anförande pä en väsentlig punkt. Den estniska evangelisk-lutherskakyrkan betalar svensk kyrkoskatt. Del gör man för alt dokumentera att man villtillhöra den , som man räknar med all i näsla generation helluppgå i. Det är därför vi anser alt det vore rimligt att man av dessaskattemedel, reserverade för kyrkliga ändamål, fick ett anslag för sinafunktionärer. Hen iLane-Herrestad (c): I den aktuella motionen hemställs, som i Agnas sagt, allriksdagen hos regeringen anhåller att anslag till den estniskaevangelisk-lutherska kyrkan i måtte ulgå ur kyrkofonden eller andra för kyrkligverksamhel utdebiterade medel. Nuär del emellertid som bestämmer vad kyrkofonden skall få användastill. Jag kan inte finna alt regeringen får ge några pengar ur fonden tillandra ändamål än de som har bemyndigat regeringen att använda fondenför. Att hemställer till regeringen att utge pengar för det härändamålet är inte förenligt med gällande bestämmelser. Utan riksdagensbemyndigande lill regeringen alt använda kyrkofondens medel för anslag tillestniska evangelisk-lutherska kyrkan torde regeringen inte ha någon annanmöjlighet än all ge denna kyrka pengar ur den fond som slår till regeringensförfogande för extra utgifter. Den källan lorde vara helt otillräcklig för ettstöd av den omfattning som molionärerna.har i tankarna. Utskottethar inte motsatt sig alt anslag ulgår. Jag vill erinra om att estniskaevangelisk-lutherska kyrkan senasl lilldelades ett belopp pä somutgick ur anslaget Bidrag lill irossamfund. Utöver det har kontanta bidragulgätt och utgår fortfarande lill avlöning ur kyrkofonden av tväpastorsadjunkter. Kostnaderna för detta uppgår till ca . Del är alltså elt stöd på . som ulgår lill vad kallade elt arbetsorgan inom . andra delen av motionärernas hemställan säger man att bidrag skall utgå ur"kyrkofonden eller andra för kyrklig verksamhel utdebiterade medel. "Del vill jag påslå knappasl kan låta sig göras. Jag kan inle länka mig annat änall del dä skulle bli fråga om den lokala församlingsskallen och vad den skallanvändas lill är regleral i lag. Jag har mig inle bekant att den skallen fåranvändas till bidrag ål den estniska evangelisk-lutherska kyrkan. Om del kanske blir väl yrkandet i prakliken ändå omöjligt för då skall vederbörandeförsamling bestämma sig för alt använda sin församlingsskatt lill bidrag åtdenna kyrka. Regeringen lär knappast kunna besluta härom. Därför har vi också iulskotiet anselt all vi måsie yrka avslag på den här molionen.. Jag ber nu att få yrkabifall lill kulturutskottets hemställan. Hen i Agnas (m): Jag uppfattar del som ologiskl att ell anslag avsett för trossamfundenuianför används för utbetalning av pengar till ell organ somarbelar inom . Om det är riktigt, som iLane-Herrestad säger, att . från anslaget till trossamfundenutbetalats så har det inkräklal på de pengar som iros-samfunden skall ha ochell kyrkligi organ får pengar på de andra iros-samfundens bekoslnad. Del ärknappasl lillfredssiällande. Jagförstod inle riktigt när sade att regeringen inte kan bevilja delhär anslaget utan alt i så fall måste säga lill om det. Jag måstefråga: Är del inle motionens innebörd att skall anhålla hosregeringen om della? Jag anser det vara fulll möjligt både för att begäradet och för regeringen att säga antingen ja eller Nr 84 "J' den Överiäggningen var härmed slutad. Punkten2 Mom. I Utskottets hemställan bifölls. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1386 avherrar i och Nordstrandh, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i Agnas begäri voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 30punkien 2 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil molionen nr 1386. Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrNilsson i Agnas begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: §18 Ökat stöd till jordbrukets rationalisering Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1975/76:32med anledning av motioner om ökat stöd lill jordbrukels rationalisering. Låt mig med anledning av behandlingen av jordbruksutskottelsbetänkande nr 32 få uttrycka min tillfredsställelse över den enighet som vilyckals uppnå inom utskottet i de olika frågorna. Jag skall här endast ta uppden vidgade kredilgaranliramen för lån till jordbrukels rationalisering. Blandsamhällets insatser för jordbruket är stödet till rationaliseringen en viktigdel. Del är därför angeläget all ramen för kreditgarantier lill detta ändamålär sä avpassad att efterfrågan på garantier kan tillgodoses. På grundval avuppgifier som inhämtats från lantbruksnämnderna skrevlantbruksstyrelsen till regeringen och hemslällde all regeringen skulleföreslå att den för innevarande budgetär fastställda ramen förlånegarantier till inre rationalisering skulle ökas med 30 milj. kr. Del hadenämligen visat sig att det av nämnderna beräknade behovet avgaraniier översteg tidigare bedömningar med närmare 30 milj. kr. Med anledninghärav avsåg regeringen alt lägga fram förslag lill i lilläggssialIII, vilket jag också nämnde vid utskottsbehandlingen av molionen 1693. Delnormala förfarandet hade varit alt utskottet väntat med behandlingen av de nuaktuella motionerna tills regeringen framlagt sitt förslag. Men eftersom vi ärense i sakfrågan och resultatet blir detsamma, har vi socialdemokrater i utskottetgått med pä den handläggning som sker av frågan. Jag yrkardärmed bifall till utskottets hemställan. i (c): Jag skall bara be att fä instämma i de synpunkter som utskollets viceordförande här har framfört. Det var myckel glädjande och tillfredsställandealt ett enhälligt utskott kunde ställa sig bakom dessa molionskrav. Det kankanske röra sig om uppåt 300 nya arbetstillfällen som skapas pä detta sätt.Man välkomnar ju gärna den situationen att en gång få uppleva att en kommandeproposition kan undvaras lack vare redan bifallna motioner. Med del berjag, herrlalman, att få yrka bifall lill utskollels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. 1975/76:35 med anledningav proposilionen 1975/76:101 med förslag om tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för budgetårel 1975/76 i vad avser § 20 Sverigesexportråd, m. m. Föredrogs näringsulskottels betänkande 1975/76:36med anledning av proposilionen 1975/76:100 i vad avser vissa anslag inomhandelsdepartementets verksamhetsområde jämte molioner. HenANDRE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkler.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I del följande redovisas endasl de punkler, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten6 (exportråd) Regeringenhade i proposilionen 1975/76:100 bilaga 12 () underpunkien B 1 (s. 21-23) föreslagit att lill exportråd förbudgetårel 1976/77 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlals motionen1975/76:2122 av m. fl. (c), vari såviii här var i fråga (yrkandetB 7) hemställts att för budgelårel 1976/77 lill exportrådanvisade elt i förhållande till budgetpropositionen med . attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionen1975/76:2122 yrkandet B 7 lill exportråd förbudgelårel 1976/77anvisade en reservationsanslag av . 1.av herrar Böriesson i Glömminge (c), i (c) och iÖrebro (fp) samt () som ansett att utskotlel bort hemställa altriksdagen med anledning av regeringens förslag och med bifall lill molionen1975/76:2122 yrkandet B 7 till exportråd förbudgelårel 1976/77anvisade ett reservationsanslag av . Punkien7 (Handelssekreterare) Regeringenhade under punkien B 2 (s. 23-25) föreslagit all lillHandelssekreterare för /77 anvisa ett reservationsanslag av . Sverigesexportråd, m. m. I detla sammanhang hadebehandlals motionerna 1975/76:636av herrar i (fp) och (), vari Sverigesexportråd, m. m. hemställts att riksdagenanvisade medel lill en tjänst som handelssekreterare i med uppgiftalt främja de mindre och medelstora företagens export, 1975/76:1)47av m. fl.