prot · FZ09103 · 1975-12-31 00:00:00 — Stat och kommun harväxande uppgifter och ansvar dels som arbetsgivare, dels som samhällsplanerare.Omfattningen av och formerna för den väntade fortsatta utbyggnaden av denstatliga verksamheten spelar exempelvis en mycket stor roll för den regionalautvecklingen såväl i som i landet i övrigt. Från centernssida har vi med kraft framhållit all endecentralisering av beslutsfattandet måste ske genom all arbetsuppgifter iökad utsträckning fiyttas över från centrala organ lill län och kommuner, frånstatlig byråkrati till folklig självstyrelse. I svarar i dagtjänstesektorn totalt för bortåt av sysselsättningen. I länets cenlraladelar, , finns det bortåt 50 000 statstjänstemän. Detta illustrerarde problem vi har att brottas med för all häva den nuvarande kraftiga obalansenpå arbetsmarknaden. Meden fortsatt hög expansionstakt för den slatliga verksamheten i länscenlrala delar blir möjligheterna ytterst begränsade att ge utrymme för annansysselsättning. Tillväxten inom den statliga förvaltningen måste dämpas iStockholms kommun. Det är nödvändigt för att slå vakt om boendel och bromsatillbakagången inom hantverk och industri. Också med hänsyn lill de anställda iden slatliga förvaltningen är det angeläget att ha en sådan långsiktig planeringatt man från statens sida inte bäddar för alt behov av nya omlokaliseringarkommer all uppstå. Det är angeläget att undvika- detta, just genom enlångsiktig planering. Debeslut som kommer all fatta måste enligt min mening få följderockså för planeringen av utvecklingen inom den statliga verksamheten iStockholms kommun och län. Även om den statliga verksamhetensysselsättningsmässigt inle spelar en dominerande roll så har den dock ennyckelroll i strävandena att angripa den kraftiga obalansen i . Det var närmasi utfall som kom mig alt begära ordet. Låtmig säga att jag vad gäller glesbygdsfrågor, glesbygdsstöd och IKS-verksamhetvågar betyga för att moderata samlingspartiet och jag självverkligen slår vakt om dessa frågor. Jag vill framhålla alt vi anserverksamheten när det gäller dessa frågor mycket väsentlig och menar atl detfinns anledning att slå vakt om den. Mennu är ju läget det, att sysselsättningsutredningen i sitt betänkande har gjorten första utvärdering av IKS-verksamheten. Remissbehandlingen av utredningenpågår, och då finns det väl anledning att vänta med att ta ställning tills manfår detta remissutfall med yttranden från dem som behärskar området, som vethur verksamheten har ut- fallit och kan bedömavilka förbällringar som finns att göra och som man bör koncentrera sig på.Detta remissutfall skall ju läggas fram i den proposition som kommer om någraveckor i samband med frågan om regionalpolitiken, och då är det väl inte såegendomligt atl jag anser atl vi bör vänta med alt ta ställning lillinriktningen av denna verksamhet tills vi får detta samlade underiag för vårbedömning. Förhållandelär alltså delsamma när del gäller denna fråga som när det gäller regionalpolitikeni slorl; Vi har sagl atl vi inte vill yttra oss förrän vi har underiag fördelta. När vi får det skall vi komma med våra förslag, och då skall vi gärnadiskutera frågorna. Jagvill understryka det som redan har klargjort, nämligenall vi är beredda all gå in i denna debatt när propositionen kommer, och dåkommer vi all avge våra förslag. Jag kan betyga för ochcenterpartiet att dessa förslag kommer all visa att vi verkligen är angelägnaom denna verksamhei. HerrRÄMGÅRD (c): Jag har ju tidigare replikerat i , och jag skallinte föriänga debatten ytteriigare. Jag vill bara säga lill altdet inte räcker med intresse från sida. Ni måste också visa vad nireellt vill. Moderalerna har här haft etl utsökt tillfälle atl tillstyrkaförslaget och därmed ge dessa människor möjlighet till en fortsattsysselsättning även under del kommande budgetåret. Sysselsättningsulredningenkonstaterar ju att IKS-verksamheten skall fortsätta, men all del är lämpligtall överväga en inriktning av verksamheten mot något ändrade former.Ulredningen anser emellertid att ändringarna kan göras inom nuvarande ramar.Utredningen menar därmed att verksamheten skall fortsätta. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i m. fi., och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 2 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 103 ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då i begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 214 Nej - 80 Avslår - 1 Mom. 3 HerrANDRE VICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande utskoltelshemställan och därefter i fråga om motiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels hemställan ireservationerna nr 2 av m. fl. och nr 3 av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskotlets hemställan i betänkandet nr37 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit hemställan i reservationerna nr 2 av m. fl. och nr 3 avherr Lorentzon. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resullal: Ja- 144 Nej - 148 Avstår - 4 () anmälde att han avsett att röstaja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Propositioner gavs på godkännande av dels den ireservationen nr 2 av m. fl. anförda motiveringen, dels den ireservationen nr 3 av anförda motiveringen, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMalmö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbeträffande inrikesutskotlets betänkande nr 37 mom. 3 godkänner den ireservationen nr 2 av m. fl. anförda motiveringen röstar ja, dendel ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 3 av anförda motiveringen. Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr i m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr37 mom. 9 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier har rösiat för ja-propositionen. Då herrRämgård begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i m. fl., ochförklarades den förra proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Rämgård begärt volering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 10 röstar ja,den det ej vill rösta nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 5 av i m. fl. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 103 Anslag lill gymnasiala skolor m. m. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. §12 Anslag till gymnasiala skolor m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1975/76:22 med anledning av proposilionen 1975/76:100 såviu gäller anslag lillgymnasiala skolor m. m. jämte moiioner. HerrANDRE VICE TALMANNEN: Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast den punkt, vidvilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten1 (Bidrag till driften av gymnasieskolor) Regeringenhade - efter föredragning av fru statsrådet - i propositionen1975/76:100 bilaga 10 () under punkten D 16 (s.241-254) föreslagit att 1. bemyndiga regerigen att meddela bestämmelser omslalsbidrag till skogsbrukets yrkesutbildning i enlighet med vad som förordatsi propositionen 1975/76:100, 2. till Bidrag lill drifien avgymnasieskolor för /77 anvisa ett förslagsanslag av I . I detta sammanhang hadebehandlats motionerna 1975/76:365av m. fl. (fp, c, m, vpk), vari hemställts att beslutadeatt som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anföris i fråga omlokalisering av gymnasieskola till , 1975/76:385av m. fl. (fp) såvitt gällde hemställan att till Bidragtill driften av gymnasieskolor anvisade ett i förhållande till regeringens.förslag med . förhöjl förslagsanslag för tekniska och administrativastödåtgärder åt handikappade elever (yrkandet 3), 1975/76:588 av herrJohansson i m. fl. (c), 6Riksdagens protokoll 1975/76:103-104 (s). Anslagtill gymnasiala skolor m.m. 1975/76:590 av herrNyquist (fp), 1975/76:1424 av frökenHörién (fp) och fröken (), 1975/76:1439 av herrKindbom m.fl. (c), 1975/76:1441 av herrarLarsson i (c) och i 1975/76:1444av i Staffanslorp m.fl. (c), 1975/76:1477 av frökenRogeslam (c) och (), 1975/76:1483 av fruSkantz m.fl. (s) och 1975/76:1499 av herrSörenson m.fi. (s). 1. att bemyndigade-regeringen att /77 meddela bestämmelser om statsbidrag till skogsbruketsyrkesutbildning i enlighet med vad som förordats i propositionen 1975/76:100, 2. att beträffande verksamheten vidIngemundskolan skulle avslå molionerna 1975/76:1424 och 1975/76:1483, 3. atl beträffande statsbidrag uiöver vadsom föreslagits i propositionen 1975/76:100 till tekniska och administrativastödåtgärder skulle avslå motionen 1975/76:385 yrkandet 3, 4. att beträffande förslagsvis beteckning avanslagspost skulle avslå molionen 1975/76:590, 5. all beträffande stödundervisning ochsamordnad specialundervisning skulle avslå motionen 1975/76:1477, 6. att med bifall lill propositionen1975/76:100 och med avslag på molionerna 1975/76:385 yrkandet 3, 1975/76:1424,1975/76:1477 och 1975/''6:1483, motionerna såvitt gällde medelsanvisningenunder della anslag, till Bidrag till driften av gymnasieskolor för /77 anvisade ett förslagsanslag av , 7. att beträffande fartygsleknisk utbildningskulle avslå molionen 1975/76:1499, 8. all beträffande tvåårig trädgårdskursskulle avslå motionen 1975/76:588, 9. att beträffande viss försöksverksamhetmed gymnasieskola i skulle avslå motionen 1975/76:365, 10. attriksdagen beträffande vidgad gymnasial utbildningsverksamhet i skulle avslå molionen 1975/76:1444, 11. allriksdagen beträffande utbildning för fiskerinäringen skulle avslå motionen 1975/76:1441, 12. att riksdagenbeträffande lokalisering av viss specialkurs skulle avslå molionen 1975/76:1439. 1.beträffande statsbidrag utöver vad som föreslagits i proposilionen 1975/76:100lill lekniska och adminisirativa slödålgärder av fröken () som ansettalt utskottet under 3 och 6 bort hemställa 3. all riksdagenbeträffande statsbidrag utöver vad som föreslagits i propositionen1975/76:100 till tekniska och adminisirativa stödåtgärder Nr 103 Anslag till gymnasiala skolor m. m. med bifall lill motionen1975/76:385 yrkandet 3 beslutade anvisa , 6.att med anledning av propositionen 1975/76:100 och med bifall tillmolionen 1975/76:385 yrkandel 3 samt med avslag på motionerna 1975/76:1424,1975/76:1477 och 1975/76:1483, motionerna såviu gällde medelsanvisningen underdetta anslag, till Bidrag till drifien av gymnasieskolor för /77anvisade ett förslagsanslag av 1 . 2. beträffande viss försöksverksamhet medgymnasieskola i av (vpk) som ansett att utskottet under 9bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:365 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanten anfört. Vid denna punkt hadeavgivils särskilt yttrande 1. beträffande vidgad gymnasialutbildningsverksamhet i av i Staffanslorp (c). Fröken (): Vi behandlade i går här i kammaren anslagsfrågor, som gäller dehandikappades integrering i . I utbildningsutskottets belänkande 22behandlas bl. a. motsvarande frågor på gymnasieskolans område. Förtekniska och administrativa stödåtgärder för handikappade i gymnasieskolan harmedel stått till förfogande sedan etl tiotal år tillbaka. För kommande budgetårräknar SÖ med att medelsbehovet kommer att öka med . Deltaförhållande får ses mot bakgrunden av att det nuvarande anslaget visal sigotillräckligt, när det gällt alt täcka behovet av transporter och personellassistans. Det är tydligt att den ökning av anslaget på . somutskottet föreslår inle kan vara tillräcklig för att motsvara behovet. Frånfolkpartiets sida ser vi del som nödvändigt att de handikappade eleverna fårmöjlighet att fortsätta sin skolgång i gymnasieskolan. Möjligheterna lill stödåtgärdermåste därför ha tillräcklig omfattning. Jag yrkar bifall till reservationen 1 i utbildningsutskottetsbetänkande 22. Närdet gäller frågan om försöksverksamhet med gymnasieskola i harutskottet följt den princip man tidigare tillämpat att inle ta ställning tilllokaliseringen av den aktuella försöksverksamheten. Hur angeläget det än kanvara med gymnasieverksamhet i har jag därför låtit mig nöja medutskottets försäkran, att det självfallet inte har någon erinran mot anordnandeav särskild samordnad gymnasieskola i så snart förutsättningarfinns. Jag räknar med att frågan kommer igen på bord, närutvärderingen av verksamheten finns tillgänglig, och hoppas att ärendet då fåren välvillig behandling. Anslaglill gymnasiala skolor m. m. Medundantag för den fråga som behandlas i reservationen 1 vil alltså, herr talman,yrka bifall till ulskoiieis hemställan. FruLANTZ (vpk): Jag har i utbildningsutskottet reserverat mig till förmån för enfierpartimotion rörande gymnasieundervisning i . Ivpk är vi i allmänhet mycket återhållsamma med att stödja rent lokalpolitiskamoiioner av detta slag. Alltför ofta är lokala krav utbrutna ur helheten.Motsvarande krav från andra regioner kan ofta vara lika berättigade. I detföreliggande fallet finns dock flera speciella skäl till all vi oss börage kraven stöd. Rentallmänt vill jag först säga atl om man tar ett initiativ i en motion, skall manockså i hederiighetens och konsekvensens namn slå för sin mening i utskott ochkammare. Jag säger delta främst med adress till . Huvudmotionären idetla fall är en folkpartist från län. Lokall begagnasmotionsinitiativet till att framställa som förkämpe förÖsterlenbefolkningens intressen. Men när man kommer till utskottet, svikerfolkpartiels företrädare hämningslöst. Det är att föra väljarna bakom ljuset.Det är missbruk av motionsrälten. Jag hoppas att i alla fall huvudmotionärenherr Henmark har moraliskt ansvar nog atl stödja vpk:s reservation. Såtill den egentliga sakfrågan. I trots av utskottets invändningar finns delflera skäl att understryka betydelsen av gymnasiefråga. harett allvariigt regionalt balansproblem. Det är den starka slagsidan tillförmån för landskapets västra del. Östskåne är utan tvivel eftersatt och harhaft svårt atl hävda sig. Detta gäller i särskild grad den sydöstra delen,Simrishamnsbygden. Industrialiseringsgraden är låg, andelen sysselsatta i delvikande jordbruket ovanligt hög. som regionen har en stor andel äldrehar den också relativt många ungdomar. Del kollektiva kommunikationsnätet ärutomordentligt svagt och har drabbats av upprepadeinskränkningar. Kort sagt: från ligger en bygd med glesbygdensalla klassiska kännetecken. Nukan man invända att investeringar i skolor inte skall användas somlokaliseringspolitiska instrument. Del må vara riktigt i princip. Som svenskregionalpolitik dess värre är upplagd skall samhällsinvesteringarna följa deprivatkapitalistiska företagens invesieringsmönsler. Där företagen satsarskall samhället följa upp med sin service. Meninvändningen räcker inte. Ty samhällel har också skyldigheier av social naiur.Det är en fastställd målsättning för skolväsendet atl alla ungdomar skall hasamma möjlighet till utbildning, oavsett var de bor. Man får alltså inteeftersätta en bygds möjligheler till gymnasial undervisning så att den hamnari en avsevärt annoriunda situation än andra regioner. Dettaär just vad som sker med Simrishamnsområdet. Det hör till Ystadsgymnasieregion. Typiskt för denna är en extremt hög andel ung- domar, som bor i s. k.inackorderingszon. Det betyder atl de inte på ett rimligt sätt kan ta sig tilloch från sitt gymnasium . Del är främst den avsides liggandeSimrishamnsbygden som hyser flertalet ungdomar i inackorderingszon. Procentenungdomar i denna zon har proportioner som bara motsvaras av fall frånsvårtillgängliga delar av övre . Procenten ligger på 40 för helaYstadsområdet och än högre för Simrishamnsbygden. får givetvis allvariigasociala följder. Rekryteringen blir i praktiken mindre än normalt. Dettadrabbar erfarenhetsmässigt ungdomar ur arbetarklassen och motsvarande skikt isamhället. Det strider påtagligt mot den målsättning som skolväsendet har. Detär ett känt faktum att geografisk tillgänglighet har stor betydelse förrekrytering och social utjämning. Det är samhällets skyldighet att tillse atlsådana områdesindelningar inte uppstår all gymnasieskolans tillgänglighet ipraktiken allvarligt begränsas. Så är fallet här. Mankan också invända att inle skall blanda sig i skolplaneringensdetaljer. Det var det som fröken hävdade . Också dennainvändning kan principiellt ha ett visst fog för sig. Del är skolöverstyrelsensom normalt skall planera gymnasieområdenas indelning. Men det kan aldrig fåinnebära, fröken , atl en gång för alla lämnar ifrån sig rättentill kontroll. har rätt att ha en mening om huruvida dess målsättningsbeslulverkligen följs i praktiken. I föreliggande fall finns skäl för allgöra ett påpekande i det stycket. Manhar försökt göra gällande att inrättande av ett gymnasium i skulleäventyra underlaget för befintlig gymnasial undervisning i . Detär ett märkligt resonemang. Som jag just konstaterat är ett av områdetsproblem att rekryteringen behöver ökas. Gymnasieutbildning behöver bli mertillgänglig. Om man föriägger gymnasieutbildning lill den mest kvalificeradeinackorderingszonen, borde detta rimligtvis öka rekryteringen. Resonemangetutgår dessutom från förutsättningar som är både felaktiga och fariiga. Desslogik håller endast under förutsättning att man betraktar underlaget förgymnasiet på som en gång för alla givet. Men det är ju en heltfelaktig utgångspunkt. Tillatt börja med måste man ta i beaktande att vuxenutbildningen ökar, bl. a. pågymnasial nivå. Det måste bredda underlaget. Vidare ligger, som nämnts,rekryieringsprocenten för lågt och bör ökas. Slutligen innebärresonemanget atl man för framtiden skulle acceptera en fortsatt utglesning avbefolkningen på . Detta strider inte bara mot den av uttaladeförpliktelsen att eftersträva regional balans. Det strider också, såvitt jagvet, mot den målsättning båda länsstyrelser gett uttryck för,nämligen att en utjämning mellan väst- och östsidor skall eftersträvas.Om man mol den här bakgrunden tar som en självklarhet att underlagför gymnasieutbildning skall stå stilla eller minska -ja, då har man dömtregionen till en framtida tillbakagång. Och det är inte i överensstämmelse medvad som enligt Anslagtill gymnasiala skolor m.m. Anslaglill gymnasiala skolor m.m. egna beslutskall eftersträvas. Därför,herr lalman, måste jag konstatera alt del här är fråga om elt fall, därriksdagen kan ha anledning alt ge sin mening lill känna. utgör etlav de tänkbara undantagsfall, där elt påpekande är motiverat om att störrerättvisa i skolpolitiskt avseende bör visas. Jag yrkar därför bifall till minreservation vid utbildningsutskottets betänkande. FrökenHÖRLÉN (fp) kort genmäle: Jag vet inte hur det går till inom vpk - om man har en så centraliseradmotionsskrivning all alla motioner som är undertecknade av uppi utskotlen i full utsträckning. Inom har vi den friheten att varoch en skriver sina motioner, och i den mån utskottsledamöterna har möjlighetalt fullfölja dem gör vi det. Men i det här fallet har mitt agerande sträcktsig så långt att vi fått en så positiv behandling av ärendet iutskottsskrivningen som det över huvud taget var möjligt atl få. Jag harupplevt det så att det, genom den bearbetning som skedde i utskottet, i allafall blev en förbättring av formuleringarna i en sådan riktning att motionärernakunde tillfredsställas så långl det var möjligt. Det är tillräckligt för i della sammanhang. Jagskulle tro att när han kommer upp i talarstolen får anledning atttala på ell sätt som kan motsvara det som nämnde - att i hederlighetensnamn stå vid silt ord. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Fröken började sitt inlägg tidigare med att påpeka hur angelägetdet var att Simrishamnsfrågan inte glömdes bort i det här sammanhanget. Jagtycker att det är väldigt angelägel att gör en viljeyttring på denpunkten. Man kan verkligen ifrågasätta den politiska trovärdigheten hos demsom gör sådana här kullerbyttor. I vpk menar vi allvar med våra molionsförslag.Vi följer också upp dem i utskott och i kammardebatter, och jag tycker att mankan ifrågasätta den politiska trovärdigheten hos folkpartielsutskottsrepresentanter. Jag får väl i fortsättningen sätta mitl hopp till herrHenmark. FrökenHÖRLÉN (fp) kort genmäle: Jag vill bara påpeka att det inte är jag som har skrivit motionen ochundertecknat den. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: Men, frökenHörién, ni tillhör ju i alla fall samma parti. i (c): Bara någrarandanmärkningar till betänkandet. Gymnasieskolan har i sinnuvarande form existerat bara . har den ännu inte funnitsin ideala form - och lär aldrig finna den. Det är naturligt. Ändå ärerfarenheterna såvitt jag kan förstå övervägande positiva. Det vill jagunderstryka. De brister som finns - och visst finns det sådana - måste rättastill för atl skolan skall kunna fungera bättre. Detgäller brister i både innehåll och form. Det vikande elevunderiaget på vissalinjer och kurser talar om bristande anpassning. På samma sätt är det medöverbeläggningen på andra håll. Självklart kommer det alltid att finnasspänningar mellan den enskilde elevens - och målsmännens - önskningar ochsamhällets behov av utbildning för olika ändamål. Det är nödvändigt atl sålångt det går minska de spänningarna. Det är inte bara skolans ochskolmyndigheternas sak. Men de måste in i bilden. Allvarligastär det vikande elevunderiaget på de naturvetenskapliga och tekniska linjerna.Det kan orsaka fundamentala störningar genom otillräckligt tillskott till högreutbildning på områdena, ibland genom bristande förutsättningar för sådanulbildning. Ävenvissa praktiska linjer och kurser har vikande tillströmning med motsvaranderisker för samhället. Å andra sidan är tillströmningen stark på andra håll. Minst lika besvärande är det att så många avstår frångymnasial utbildning och tror sig kunna gå ut i förvärvslivet utan ulbildningför de uppgifter som möter. Här har både samhälle och skola misslyckats. Skolanhar inte kunnat ge - eller inle upplevts kunna ge - de redskap, de färdigheteroch de kunskaper som ansetts vara viktiga. Möjligen har metoderna varitfelaktiga, möjligen har det varil bristande anpassning från elevernas sida. Ivarje fall har det varil bristande förmåga alt mötas. Sådantmåste rättas till. Del är vi överens om.