prot · FY0990 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollen för den 15 och 16 innevarande månad, § 2 Om svenskt initiativ i FN för ett tillbakadragande avde amerikanska trupperna i Herr utrikesministern erhöll ordet föralt besvara (vpk) anmälda interpellation, nr 66, ochanförde: har frågat om regeringen, med tanke på den snabbahändelseulvecklingen i och vad som hänl i Vielnam och Cambodja, avser lainiliaiiv i FN för ell tillbakadragande av de amerikanska grupperna i , Lägeli och den mililära silualionen där jämie FN-kommandols ställning harunder senare år diskuterats i , 1973 antog församlingenmed stöd av de båda koreanska staterna etl uttalande i vilkel man välkomnadeNord- och gemensamma kommuniké av med principer förKoreas enande, stödde detta beslul och verkade aktivt för all de bådakoreanska parterna skulle nä enighet om fortsatta förhandlingar, 1974 kundedock någon enhällig resolution icke åstadkommas, vilket torde avspeglaförsämrade relalioner mellan de båda staterna. I den resolution somgeneralförsamlingen slutligen antog efter omröstning framhölls bl. a. attsäkerhetsrådet borde överväga frågan om ett upplösande av FN-kommandol. Beslulhärom måste dock enligt resolutionen kopplas till lämpliga arrangemang förattbehålla slilleståndel i och därigenom bevara fred och säkerhet pä denkoreanska halvön. ,som stödde denna resolution, anser alt säkerhetsrådet under angivnaförutsättningar bör falla beslul om upplösning av FN-komman-dot och hemsändandeav de utländska trupper som slår under dess befäl. Däremot har ejfunnii anledning att uttala sig om andra utländska trupper i än den somdär fiänstgör under FN-flagg. Omsvenskt initiativ i FN för ett tillbakadragande av de amerikanska trupperna iKorea Hen LORENTZON (vpk): Jag vill tackautrikesministern för svaret pä min interpellalion. Utrikesministern harförsökt svara i en positiv anda, och ingenling annal var att vänla, efler alllvad som hänl framför allt i . Jag skulle dockvifia ställa några frågor till utrikesministern i anslutning tillinterpellationssvaret. Till dessa äler-konimer jag i milt anförande. Omsvenskt initiativ i FN för ett tillbakadragande av de amerikanska trupperna iKorea Jagskulle, herr lalman, vifia ge en bakgrund till min interpellation, även om detblir en sammanfattning. Detkoreanska folkets historia har i mängt och myckel likheter med detvietnamesiska folkels. Koreanerna har, även de, under niånga århundraden fåttkämpa för sin nationella självständighet, rätten till sitt eget språk och sinkultur. Detkoreanska folket liksom folket i vel vad det vill säga att kämpa motinvasions- och föriryckararméer, alt utgöra vasallstal till främmande länder,ha sill territorium besatt av utländska trupper med alll vad detta innebär avfolkförtryck och nationell förnedring. Underdessa förlryckarregimer växer fram etl folkhat mot förtryckarna, där folkelsbefrielsearmé, trols all den inle besitter förtryckarnas moderna militärastridsmedel, ändå lill slut segrar. Liksom folket i är koreanerna hellinställda på att de sisl och slutligen skall segra. Delta borde den nuvarandeförtryckarregimen i , , vara pä del klara med och dra bort sinatrupper från och gä med på folkets krav om en fredlig återförening.Folket kommer alltid, till sisl, all segra. Hur länge som helst kan ingen maktregera mot folket. Ändasedan börian av har varit utsatt för olika militära invasioneroch dess territorium varit besatt, varvid landet utgjort vasallstat tillMongoliet, eller . Dock har sedan de olika kungarikena enadestill en stat år 668 varit ett land. Del är ett enda folk av samma nation. Dethar samma språk. Koreahar för svenskarna varil en vit fläck pä karta. Liksom mänga andrasvenskar under 1930-talel läste jag en svensk upptäcktsresandes skildringarfrän i en bok, där han även berättade om del riskfyllda i att vistas idetta land, framför allt pä landsbygden. Där häriade - som han uttryckte det iboken - "stora banditligor". Deflesta läsarna, och däribland jag, visste inte då att de som i boken kalladesbanditligor var folkets gerillaarméer mot de japanska ockupanterna. Sombanditligor betecknas även i svenska massmedia folkens befrielsestyrkor iolika , där man befriat sig eller håller pä att befria sig frånutländsk ockupation. är del som bekant som slår för dettafolkförtryck, och svenska massmedia återger så gärna telegrammen frän . Alltsåingen fläck på den svenske upptäcktsresanden - han kanske inte visste bällre änvad de japanska ockupanterna då berättade för honom. Det vet dock svenskamassmedia , som mol bättre velande fortfarande använder beteckningenbandilligor mot frihelsgerillan i länder där folkel kämpar mot utländskt - ochi det här fallet - förtryck. Sedanurminnes lider har koreanerna alltid levat tillsammans. Detta förhällandeupphörde dock genom USA-imperialisternas ockupation av södra , dä landetdelades är 1945. Under de gångna 30 åren har det koreanska folkels kamp för enåterförening sländigl pågått. I västvärlden ärantagligen mest känt i samband med det kalla kriget och konfliktenniellan öst och väst. Världens uppmärksamhet kom att riktas mol den koreanskahalvön i och med . Detkan givetvis spekuleras i de grundläggande orsakerna till detta krig, där USAspelade huvudrollen trots all det egentligen var ett inbördeskrig. Likheternamed kriget i är slående. För gällde det satsning på ekonomiskutsugning som i övriga länder i , såsom , , , ,, , , och . Bakom ochkriget i kan också tänkas ligga den inringning av som sålivligt har eftersträvat - efter det all det kinesiska folkel kastadeamerikanarna 1945 - för att därmed återställa den s. k.maktbalansen. AuFörenta nationerna, genom i dess egenskap av den dominerande världsmaktenkom att engageras i kan betraktas som en tragedi för delmellanfolkliga samarbetet. Flera staler slöt upp på sida, däriblandSverige. Även om inte direkt slöt upp med trupper, så var det ett moralisktstöd som den gången gav i överfallskriget pä . Enligl uppgiftåterfinns i ett museum i särskilt utgivna frimärken på samtliga länder somdeltog på sida i , däribland även . Enligtfascislregeringen i deltog alltså pä sida i detta krig. Ifrågavarandetrupper bar FN:s emblem, och så är fortfarande fallet med de amerikanskatrupperna i . Eftervapenstilleståndet är 1953 har det varit ständiga militära förvecklingar påden koreanska halvön. Den kanske mest uppmärksammade blev nordkoreanskapatrullbätars uppbringande av det USA-ägda spion-fartyget påDemokratiska territorialvallen. Dä hotade , som såmänga gånger annars, med vedergällningsaktioner. Man fullföfide dock inte sinaavsikter, som exempelvis skedde i Cambodja. Idet spår var förhållandena på den koreanska halvön synnerligentillspetsade och faran för krig överhängande. Så var förhållandena ända in på1970-lalet, under omkring 20 är. Gäng på gång hade regeringen i Demokratiskafolkrepubliken , alltså , framfört förslag om samtal för attkomma lill en överenskommelse om slut pä rådande tillstånd och en fredlig ochsjälvständig återförening. Marionettregeringen i och lyssnade inteens. Isill interpellationssvar säger utrikesminisiern att är1973 antog en resolution där man välkomnade Nord- och gemensammakommuniké av med principer för enande, Däremot, sägerutrikesministern, kunde ingen enhällig resolution åstadkommas i FN 1974, vilketenligt honom torde avspegla försämrade relationer niellan de båda staterna. Vad är del dä som döfiersig bakom denna skrivning? Redani , efter att ha undertecknat siilles-ländsavtalet,ingick den s, k, ömsesidiga permanenta pakten niellan Sydkoreaoch , som föreskrev USA-arméns perma- Omsvenskt initiativ i FN för ett tillbakadragande av de amerikanska trupperna iKorea Omsvenskt initiativ i FN för ett tillbakadragande av de amerikanska trupperna iKorea nenta ockupation av södraKorea. Man våldförde sig härmed på andan i vapenstilleståndsöverenskommelsens60 §, som föreskrev tillbakadragande av alla utländska trupper från . USAomintetgjorde vidare möjligheten alt hälla en toppkonferens som föreslagits islilleslåndsavialel, dä man helt enkelt bröt upp och lämnade de preliminärasamtal som hölls i Panmunjom för alt sammankalla en sådan toppkonferens. Ingasom helst förhandlingar för en fredlig bilägg-ning av Koreafrägan kunde skeförrän 1971, då den s. k. dialogen niellan nord och syd tog sin börian. Dethar dock funnits åtskilliga tillfällen att fredligt biläggaKoreafrågan. Demokraliska har gång pä gång framlagtepokgörande förslag fören fredlig, självständig återförening av . Man hardock ständigt mötts med kalla handen. och marioneltregeringen i kundedock inte i evighet hålla på med denna halsstarrighet. I södra växte framorganisationer som med kraft underslödde kravet frän Demokratiskafolkrepubliken påen fredlig återförening. År1971 upphörde ocksä förbindelserna mellan syd och nord att vara helt nedfrusna,och dörren till kontakter och samtal öppnades. Debåda Rödakorsorganisationerna hade gemensamma sammanträden. Vid sidan av dessaöverläggningar fördes samtal pä loppnivå. Till slut kunde man enas om ettgemensamt uttalande om de tre principerna för nationell återförening.Huvudinnehållet var självständighet, fredlig återförening och nationellenighet. Dessa förslag hade i huvudsak framlagts av Demokratiskafolkrepubliken . Ianslutning till denna överenskommelse framställde Demokraliska folkrepublikenKoreas regering konkreta förslag, men dessa möttes inte av gensvar frän Söul.Här ställdes bl. a. också frägan om nedrustning i de båda staterna. Presidenteni , som egentligen bedrägligt varit med om överenskommelsen, användedenna inför folket i som etl bevis på sin fredliga inställning. Dettavar inför en omröslning om en ny grundlag som gav honom möjligheter att sittasom president pä livstid. Sä snart den var över hade han tappat alll intresseför vidare förhandlingar och förklarade att man inte kunde gä med på nägon somhelst nedrustning. LISA-trupperna var inga främmande trupper, ulan de varFN-Irupper, och alllsä var det inte fråga om nägon främmande makt, förklaradedenne man. Han meddelade ocksä: "Vi kan inte staka ul vårl öde efler någraark papper, som delta uttalande består av, inle heller kan vi hysa någolförtroende för del." Detblev alltså åter försämrade relationer niellan de båda staterna i . Dåfolkel i södra krävde en fredlig återförening i enlighet med denöverenskommelse som var gjord mellan nord och syd, svarade regeringen i Söulmed repressalieåtgärder mol folket i form av en rad undantagslagar, sombetecknades som krisåtgärder och var indelade från 1 upp till 4. Vidareinfördes undantagstillstånd och extra undantags- All oppositionskulle tystas. Dödsstraff utmättes och verkställdes, vidare dömdes tilllivstids fängelse eller straffarbete - för rent uppdiktadebrott. Det är en klar parallell till vad som hände under Thieu-regimen iSaigon, pä Thieu satt där med stöd av USA-lrupper. avrättadesåtta oppositionella, anklagade för att tillhöra en förbjuden organisalion. DåKoreas store poet stod upp till deras försvar, fängslades även han.Han riskerar nu- dödsstraff Underdylika förhållanden ansåg det nödvändigt attföreslå ett fredsavtal, då är en av undertecknarna avvapenstilleståndsöverenskommelsen och den makt som har sina trupperstationerade i södra och har överbefäl över alla de väpnade styrkorna idenna del av den koreanska halvön. underlät dock all visanägon som helsl positiv reaktion på förslaget från Demokratiska folkrepublikenKorea. USAoch deras marionetter i FN har försöki att föreviga delning.Bl. a. föreslog de att tvä koreanska stater skulle upptas i FN, ettförslag .som dock avvisades. har aldrig varilanhängare av ett dylikt förhällande, och elt sådant beslut ansågs tydligen varaför magslarkt för de flesla. Ifiol höstas behandlades återigen Koreafrägan i FN. Den gången var det intemindre än 39 länder som lade fram elt förslag om all "FN-trupperna"skulle dras bort frän . Förslaget, som av förslagsställarna var menatatt tas upp av generalförsamlingen, togs dock inte upp där. Omröstningen i detförberedande utskottet gav till resultat att ett förslag som framlagts av"vänner", inspirerade av , fick flertal. Detta innebaratt frägan inte skulle tas upp i generalförsamlingen men "i sinomtid" i säkerhetsrådet - här har nämligen "vetorätt". Igeneralförsamlingen har inte längre hegemoni. Det är inte som förr, dä islort sett endast de socialistiska staterna röstade mot . komnier dealliansfria staterna och länderna i tredje världen. har inte längre denfulla och hela dominansen i FN. Kan däremot fä föra över de enligl egenuppfattning brännande frågorna lill säkerhetsrådet, där man har vetorätt, dåkan man förhala frågorna hur länge som helst. 1omröstningarna i detta utskott som jag talade om röstade för förslagetfrån "vänner", alltså och marionettregeringen i -ell förslag som också blev antaget - och lade ned sin röst beträffande de 39ländernas förslag. Delta ställningstagande frän sida är egentligenbeklagligt och slår i kontrast till den slöd åt detvietnamesiska folkets kamp för oberoende, som det tagit sig uttryck undersenare år. Isill interpellationssvar lalar inle utrikesministern om debatien ochomröstningarna i det s. k. första utskottet, där frägan om bortdragandet av defrämmande trupperna under FN-flagg avgjordes till förmån för ochmarionettregeringen i . Omsvenskt iniUativ i FN för ett tillbakadragande av de amerikanska trupperna iKorea Omsvenskt initiativ i FN för ett tillbakadragande av de amerikanska trupperna iKorea till generalförsamlingensbeslut , som lill säkerhetsrådet överförde frågan om ett"upplösande av FN-kommandol", men i säkerhetsrådet har , somtidigare sagl, vetorätten och kan därmed förhindra alt USA-trupperna dras bortfrän . I övrigt erinrar generalförsamlingen i sin resolution av 1972 omdialogen mellan de båda staterna i . Men den dialogen har, som jagtidigare i mitt lal sökt klargöra, helt upphört - av skäl som jag också här harframhållit. Isvaret säger utrikesminisiern vidare att , som stödde denna resolution igeneralförsamlingen, anser att säkerhetsrådet "under angivnaförutsättningar" bör fatta beslul om upplösning av"FN-kommandol" och hemsändande av de utländska trupper som slår underdess befäl. Vadavser utrikesminstern i detta sammanhang med "under angivna förutsättningar"? Vidaresäger utrikesministern att "ej funnit anledning all uttala sig omandra utländska trupper i än den som där fiänstgör under FN-flagg".Då det inte flnns andra utländska trupper i än amerikanska och dessa uppgår lill 42 000 man finner jag denna formulering något underlig. Mestunderligt i denna hela fråga är alt USA-trupperna i fortfarande, efter25 år, gär under FN-flagg och bär FN:s emblem. Delsom just nu är mest aktuellt är att USA-trupperna förbjuds bära FN:s emblem päsina hjälmar. Om jag tolkar utrikesministerns svar så positivt det är migmöjligl tycks utrikesministern vara överens med mig härom. Eller hur, herrutrikesminister? Påmin direkta fräga om statsrådet med tanke på den snabba händelseulvecklingen iAsien och vad som hänl i Vielnam och Cambodja är beredd ait i FN ta initiativför ett tillbakadragande av de amerikanska trupperna frän ger däremotutrikesministern inget svar utan hänvisar lill ställningslagande i FNförra året. Men,herr utrikesminister, har stora saker hänt. är ufiagatfrän och Cambodja. 1 vidtas ätgärder för all sopa undan alltamerikanskt inflytande. Detkan givelvis anföras att som den dominerande maklen i världen inte ärdetsamma som . I flck den första påminnelsen om sindödlighet. Bondearméerna i och Cambodja har visal på militärabräcklighet. Menvad kan inle gangsterregimer la sig till! Exemplet från de senasie bombningarnaav Cambodja, som skulle vara vedergällningsaklioner, talar ju sitt lydligaspråk om hur dylika regeringar kan upplräda. Telegrammenfrän den senasie liden är även de alarmerande. Där uttalas i hotfullaordalag varningar till Demokraliska . försäkrarfascisiregimen i fortsalt amerikansk närvaro, och president lovaratt snabbt modernisera den sydkoreanska armén. Faranför ett nytt överfall pä - och därmed för elt nytt världskrig - kanvara överhängande. Jag skall inte gä in pä historia och den kända bakgrunden tilldet läge som råder i området. Densvenska huvudlinjen har varit all del skall bli en fredligåterförening niellan . Vi är fullkomligt medvetna om attfolket i de båda delarna önskar ett enat . Men det är självklart attSverige stödjer alla ansträngningar som går ut på att det skall bli en fredligåterförening. har normala relationer med både och . Närvaronav amerikanska trupper under FN-flagg - vi vet när denna närvaro beslöts och vikänner till bakgrunden - lycker vi är onormal. Vi har med våraställningstaganden i och med våra aktioner syftat till attFN-kommandol skall upplösas och avskaffas. Men vi har varil myckelangelägna om - och det betonar jag i mitt interpellationssvar - altavskaffandet av FN-kommandol icke skall leda till ett upprivande av självavapenstilleståndet, som freden i ändå vilar pä. Det är dessa frågor somdiskussionen i säkerhetsrådskretsen rör sig om. Jag säger i svaret: ",som stödde denna resolution, anser alt säkerhetsrådet under angivnaförutsättningar bör fatta beslut om upplösning av FN-kommandol och hemsändandeav de utländska trupper som slår under dess befäl." Där är det alltsåfräga om att stilleständsavtalel som gäller mäste ersättas av något annat,om man skall få en fredlig lösning i . Ocksä om detta pågår diskussioner. Sverigesröstning förra årel bestämdes av den hållning som vi har intagit,nämligen att det inte är generalförsamlingen utan säkerhetsrådet som fattardessa avgörande beslul, liksom del var säkerhetsrådet som byggdeupp de FN-styrkor som vi här talar om. har konsekvent slöttuppfattningen all del är i säkerhetsrådet som frågorna måste avgöras. Och delär inte bara , , som har vetorätt i säkerhetsrådet, ulan delhar ocksä andra permanenta stater som är medlemmar i rådet. Fråganom upplösning av FN-kommandol är mycket invecklad. Och del är inle säkert attdet bara är som är emol en sådan upplösning - om nu är emot detförslaget - utan det finns möjligen ocksä andra stormakter som har sammauppfattning. Omsvenskt initiativ i FN för ett tillbakadragande av de amerikanska trupperna iKorea Hen LORENTZON (vpk): Det skulle varainiressani att veta, herr utrikesminister, vilka stormakter som har sammauppfattning som i det fall som jag skildrade, när det gäller attanvända sin vetorätt i säkerhetsrådet. Mennu är det sä att hävdar, att om FN-styrkorna dras tillbaka från södra några garantier för att vapenslilleståndsöveren-skommelsen föfis, säkonimer det att föreligga risk för krig. Det är ståndpunkt, och den harocksä utrikesministern deklarerat här. Men detta är ett sätt av all kringgåfrågan om de amerikanska truppernas Omsvenskt initiativ i FN för ett tillbakadragande av de amerikanska trupperna iKorea tillbakadragande.Garantierna för ett fredligt återförenande av de båda halvorna ligger främst ialt trupper dras bort frän , ty det är dessa trupper som ärinspiratörer till förvecklingarna - precis som i , i Cambodja och i deandra länderna. Det ligger i botten. Var dessa trupper än finns åstadkommer dealltid krig! NärFörenta nationerna antog den resolution som stadgade attfrämmande länders trupper skulle della i kriget i under FN-flagg ochbetecknas som FN-trupper, sä fanns det ingen representant för exempelvisSovjetunionen med dä det beslutet fattades. Här bröt man mot . Inleheller var någon representant för närvarande - därepresenterades hela del kinesiska territoriet av den amerikanskamarioneltregeringen på . Hur underligt den än låter var man överens omdel. Det är inte förrän pä senare år som detta förhållande har ändrats. Jagskulle i detta sammanhang vifia hänvisa till den dåvarande franske presidentensuttalande om resolutionen att FN skulle della i kriget mot . Han sadeatt säkerhetsrådet inte kunde antaga en dylik resolution, dä den bröt motFN-stadgan. Medhänsyn till den regering som sitter i och med hänsyn till den dominolinjeden sägersig föfia, kan man misstänka att denna regering kan besluta rättdesperat vilket kan leda lill krig. Därför måste FN-em-blemel bort frånUSA-trupperna i - det är den första åtgärd som måsle vidtas. Faktum ärall det inte är de koreanska myndigheterna ulan överbefälhavare som undernamnet av FN-befalhavare har högsia befälet över armén i södra . Genomöverenskommelsen om överflyttningen av högsta befälet och ett antal andramililära överenskommelser som redan ingåtts mellan och södraKorea har den amerikanska befälhavaren pälagil sig ansvarel för ledningen övermark-, sjö- och luflslyrkorna i södra och över dess marionellarmé. Deamerikanska slyrkorna har räll all konlrollera allmänna operalioner och t. o.m. räll all försvara . Den amerikanska armén har alla räl-ligheler, frånrält till kontroll över vapen, militärutrustning och andra krigsmedel ochmililära förnödenheter till rätt att gruppera den sydkoreanska armén,kontrollera dess rörelser och ulveckling, utnämna offl-cerare och soldater ochgodkänna deras avsked. område och ingen enhet av den sydkoreanska arménstår utanför de amerikanska styrkornas inblandning. Hur kan denna makt krävaatt man, för att en överenskommelse om fredlig återförening skall komma tillstånd, skall lämna garantier för all risken för krig är obefintlig, när dennamakt själv finns i och hell har maklen över dess marionettregering ochtrupper? Dessa trupper måste naturligtvis försvinna frän omförutsättningar skall finnas för ell fredligt återförenande. Nyligenförsäkrade president regering allt slöd. Men marioneltregeringeni var ändå inte lugnad. Dä sände fram sin försvarsminister,, som i ett uttalande skarpt varnade för försök allulnylfia situationen, som han uttryckte det. försvarsministerhotade med att slå till mot själva baserna i norr, om en konflikt uppstod iKorea. Allt i Demokratiska skulle läggas i grus och spillror,förklarade samme man; det skulle bli ännu värre än under . Lägeti blir alltså mer och mer oroväckande. De uttalanden som den amerikanskekrigsministern gjorde leder fram till sluisatsen att densydkoreanske diktatorn åtgärder efter nederlag iSydostasien blivit alltmer desperata. Man kan igångsätta en militär provokationmol Demokratiska i norr, och dä skulle alltså vara berettatt inskrida med massiva terrorbombningar mot norr. Man skulle upprepa vad mangjorde 1950. Detlåter fantastiskt all skulle ge sig in i ett nyll krig i , men deltaär enligt krigsministern i inte alls otroligt. Det flnns, om inle annat, enrad svårkontrollerade faklorer, som kan förvandla psykologiska krigföringtill verklighet. USA-propagandan har i veckor hamrat fram budskapet om attetl nordkoreanskt angrepp är förestående, och har utökat sina styrkor iSydkorea. Park , den s. k. presidenten i marionettregeringen i ,har trappat upp sin terror och praktiskt laget försatt landet på krigsfot. Detråder där en krigsfeber som otäckt mycket påminner om månaderna före krigsutbrottet . Närförhållandena är sådana måste det naturiiglvis handlas snabbt, och del är härsom den konimer in i bilden. Jag är väl medveten om allSverige är ett litet land, men ord väger ändå tungt - del har detgjort i andra sammanhang. Vi hänvisar till vad den ochSverige har gjort när det gäller kampen för frihet för del vietnamesiskafolkel. Den här situationen är minst lika alarmerande - och kanske ännu mer -eflersom den kan medföra att världen snart kan finna sig slå inför ett nyttvärldskrig. Omsvenskt initiativ i FN för ett tillbakadragande av de amerikanska trupperna iKorea I den huvudfråga som vi diskuierar och som harinterpellerat om, nämligen frägan om att FN-kommandol skall upplösas och försvinna,är vi ju eniga. Den stöder den uppfattningen på säll som jaghar utvecklat i mitl svar. Eftersom i är och nästa är är medlem avsäkerhetsrådet, där denna fräga skall behandlas, deltar vi i de pågåendediskussionerna med andra stater i säkerhetsrådet om den FN-resolution somantogs och vari säkerhetsrådet uppmanas alt diskulera och behandlahithörande frågor. Vi överväger alltså under vilka former denna behandlingskall ske.