prot · FZ09114 · 1975-12-31 00:00:00 — Vad gäller den konstitutionelladelen i detta sammanhang - och det är ju där vi framfört invändningar ochanmärkningar i beiänkandel - är del allvarliga all socialdemokraterna intevill föra en öppen debatt om förstatligandet Med sä långtgående uppgifter somläkerriedelsdelegationens hade del ju varit nalurligl att i stället försttillsätta en kommitté för att sedan pä sedvanligt säll utreda frågan ochremissbehandla beiänkandel, varvid en allmän debatt hade möjliggjorts. Enligtuiskottsreservanlernas uppfallning skulle alltså sä långtgående uppgifter sornde som läkemedelsindustridelegalionen erhållit ha krävt godkännande.Därför vill jag yrka bifall lill reservationen 19. Attregeringen inte bryr sig om atl följa beslut har tyvärr blivit alllvanligare. Även under innevarande period har della, trots det parlamentariskaläget, förekommit . 1975 ärs riksdag beslutade förra åretalt begära förslag till om ändringar i kapitalbeskattningen i syfteatt begränsa skärpningen av förmögenhels-, arvs- och gävobeskattningen lillföljd av höjningarna av taxeringsvärdena pä fast egendom. Regeringen haremellerlid inle gjorl någonting med anledning av detta beslut. Finansministernhar i stället uttalat all han länkt ta upp dessa frågor när regeringen larställning lill förslag som skatieuiredning kommer att framlägga våren1976. Trols atl snövädret dyker upp i dessa yttersta dagar kan man påstå attvåren 1976 snart lider mot sitt slut, men något förslag från regeringen i dessafrågor har ännu inte sett lill. Företagsskalleberedningen har iuppdrag all utreda de problem som uppkommer för små och medelstora företag, bl.a. i samband med generationsväxlingar i företagen. Till följd av höjningarnaav taxeringsvärdena och regeringens förhalning av begäran ombegränsning av verkningarna av kapitalbeskattningen försvåras inte minstfamiljeföretagens situation ytterligare. Även om regeringen inte beklagar attsmå och medelstora företag fär svårigheter, borde man ju ändå kunna kräva attregeringen följer beslut. Jag vill med anledning av detsagda yrka bifall till reservationen 21. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. Under punkten 7 behandlas skrivelser till regeringen, ochjag skall uppehålla mig vid beslut rörande tillståndsplikt enligtmiljöskyddslagen i fråga om vägar och flygplatser. Enliglen reservation till jordbruksutskottets betänkande 1974:52, som blev riksdagensbeslut i denna fråga, gavs regeringen till känna vad utskottet anfört rörandetillståndsplikt enligl miljöskyddslagen. Vad utskottet anfört ålerfinns i tvåbetänkanden frän jordbruksutskottet den hösten. Enligt reservanternasuppfaltning utgör det en direkt uppmaning till regeringen att lägga framförslag i ämnet Trots della har alliså förflutitmellan riksdagsbeslut och åtgärd från regeringens sida. Är orsaken lill dellänga dröjsmålet all söka i alt del våren reservaiion som vann riksdagensbifall? Vissa tidigare uttalanden frän regeringsledamöter ger anledning atlställa den frågan. I sä fall borde inle utskottets ordförande, som han sadetidigare , vara förvånad över alt granskningsbetänkandet också innehållerpolitiska frågor. Självfallet måsle rätten att rikta uppmärksamhetpä adminislrativ fördröjning av riksdagsbeslut ocksä tillkomma oppositionen. Fråganskall behandlas i samband med en översyn av miljöskydds-lagstiftningen. Frånkonsiilutionell synpunkt finner vi det inte godtagbart med den långatidsutdräkten. Del bör också framgå av granskningsbetänkandet, varför jag,herr lalman, yrkar bifall till reservationen 3. Eftersomherr i tog upp kollektivanslutningen, skall jag också myckel kortberöra den vid del här tillfället Belräffande cenierns syn på frågan omkollektivanslutning vill jag hänvisa lill del särskilda yllrandet 2 som ärfogat lill belänkandet. protokoll 1975/76. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. Frän konstitutionell synpunkt delar vi inte uppfattningi denna fråga. Vi fär anledning att återkomma lill sakfrågan senare i vär isamband med behandlingen av propositionen om de medborgerliga fri- ochrältigheterna och lidigare väckta motioner i ämnet. FruJACOBSSON (m); De direktiv som regeringen gav till läkemedelsindustridelegationen den25 skiljer sig avsevärt från de direktiv regeringen har gett iliknande frågor. Man säger i direktiven att delegationen skall utredamöjlighelerna lill en samordning av resurserna inom svensk läkemedelsindustrioch ta initiativ i dessa frågor. Dessutom heter det att man rekommenderar att isamhällets regi sammanföra läkemedelsindustrins verksamhet. En jämförelse med hurliknande direktiv ser ut ger följande resultat Jagvill peka på de direktiv som har getts i samband med inrättandet av etlbranschråd för skogsindustrin. Där heter det att branschrådet bör vara ettorgan för samråd och rådgivning - alltså endast "samråd ochrådgivning". Rådet bör således inle ha några beslutande eller verkställandefunktioner, heter det vidare. Man kan också jämföra med de direktiv som gavsden till ett cenlrall branschråd för byggverksamhet. Där heter detatt branschrådet främst skall vara ett organ för samråd och rådgivning. Det äralltså exakt samma formulering. Dessutom tillägger man även där för säkerhetsskull atl rådet däremot inte skall ha beslutande eller verkställandefunktioner. Direktiventill läkemedelsindustridelegationen går alltså betydligt längre. Det är klartatt man här inte enbart kan se till det formella. Det är en kontroversiellfråga som man är inne pä när det gäller direktiven tillläkemedelsindustridelegationen. Det råder inte någon enhällig mening om atl ensamordning inom läkemedelsindustrin är lill nytta. Man kan ifrågasätta denbetydelse ett samgående skulle fä för den enskilde. De anställda incimläkemedelsbranschen har t ex. slarkl motsall sig ett samgående. När det gällerforskning, utveckling och arbetet för framliden kan man mycket väl tänka sigatt ett samgående verkar hämmande, och del kan i del långa loppet bli lillkundens nackdel. Närdel talas om att "i samhällels regi sammanföra" undrar jag: Kan manöver huvud taget uttrycka en avsikt att förstatliga tydligare? Och när detgäller all förstatliga en hel industrigren är det väl fullständigt självklartalt borde ha fått vara med och ge sina direktiv. Jag yrkarbifall till reservaiion nr 19. Herrar och i tar uppkapilalbeskatlningsfrågan. tar också upp frågan om grav-rätt, ochherr i och tar upp frågan omläkemedelsindustridelegalionen. Jag skall beröra dessa frågor någol lilet Här framförs alltså kritik mot att regeringen intehar verkställt det beslut som efter lottning fattade under hösten1975. Det är klart att man kan gä in på detaljer och prata om de skallefrågorsom ligger bakom, men del skall jag inle göra. Ungefär så sade även . Jag skall fatta mig sä kort jag kan för att medverka till atl debatleninle blir onödigt lång. Detvar riktigt att vänta med lottningsbeslutets verkställighet, eftersom det fannsmyckel att vinna genom atl lösa problemet mer generelll, måhända litel senarei liden, i stället för alt någol snabbare skaffa fram en provisorisk lösningför en grupp. Med hänsyn till frågans läge var det lämpligl att avvakta denomtalade då pågående utredningen. Vinsten med atl avvakia denna uiredningväger, lycker jag, så pass tungt att man borde bemöda sig om all se mindresträngt pä del rent konstitutionella i frågan. I etl sådanl läge borde manhellre fria än försöka fälla. Vibör också bemöda oss om att se denna fråga ur en praktisk synvinkel. Då är enprovisorisk dellösning bara för en liten grupp inte så angelägen, tyckermajoriteten i utskottet. När utredningen är klar kan vi göra enhelhetsbedömning och därefter besluta i frågan. Ett samlat grepp torde gagnafrågan bäst. Reservanternaframhåller all regeringen har underlåtit ati följa beslut Men mankan ocksä säga att regeringen har skjutit på effektueringen av riksdagensbeslut tills utredningen är klar. Vi tycker alltså att sakskäl talar för attden bedömning som regeringen och utskottsmajoriteten har gjort är den rikliga. Sänågra ord om läkemedelsfrågan. Man har varit kritisk och antytt i diskussionen- det var visst i - att det inle har förekommit någonöppen debatt I pressen - om jag skall anknyta till det - har gjorts gällandeatt smygsocialisering förekommer Jag skall inle stanna vid dessa påståenden . Somvi alla känner lill är delegationen inte någol beslutande organ. Den baraförordar vad den finner lämpligl. Den har inga maktbefogenheter. Desshuvuduppgift är atl ta initiativ. Den arbetar ungefär som ett branschråd.Delegationen skall successivt redovisa silt arbete till regeringen. Detfinns de som reagerar mot att delegationen inte är parlamentariskt sammansatt.Jag vet egentligen inle vad som ligger bakom, men det kan vi lämna därhän nu.Jag frågar; Vilka personer kan bättre företräda den privataläkemedelsindustrins intressen än dess egna verkställande direktörer ochLäkemedelsindustriföreningens verkställande ledning? ArneWegerfelt, direktör i och ledamot av delegationen, är ocksästyrelseordförande i och borde rimligen ha förutsättningaratt hävda industrins intressen härvidlag. Det kan tilläggas att industrinsföreträdare i förväg har tillfrågats om sitt intresse av atl della idelegationen. De har haft möjligheter att lämna synpunkter på direktiven. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. Deltalas om all delegationen har "exklusiva befogenheter". Men sä tyckerinte jag är fallet. De förslag som delegationen utarbetar föreläggs industrinsföreträdare för prövning. Företagen fär därefter själva ta ställning till omframlagda förslag skall godtas och till formerna för de ekonomiska eller andravillkor som skall gälla i olika samarbetsprojekt är sammansatt avrepresentanter för branschen, dvs. fackliga organisationer ochförelagsledningar, samt för Apoteksbolaget sjukvårdshuvudmännen och berördadepartement I fråga om såväl uppgifter som sammansättning är likheterna medbranschråden påfallande, kan man säga. Varkendirekliven eller delegationens sammansättning talar för att regeringen skulleha gått utöver sina befogenheter. Någon erinran från konstitutionellasynpunkler kan därför inte ske, och det har ju reservanterna inle helleravsett Sedannågra få ord om gravrält, ett ämne som tagit upp. I den frågan ärutskottet enigt, så del kan väl inte finnas anledning till någon replikväxlingmellan och mig eller någon annan. Läl mig bara helt kort säga attärendet faktiskt en gång var på väg mot en lösning. 1968 upprättades endepartementspromemoria som remiss-behandlades och även avancerade så långt attdet fanns korrektur på en lagrådsremiss . Men sedan stoppadesärendet med hänvisning till utredningen rörande sambandet mellan kyrka ochstat, och ligger frågan i det arbetsutskott som behandlar kyrkans medverkani begravningsväsendet. Jag fattade så att han är om intehundraprocentigt så i alla fall relativt nöjd med detta och att han förväntarsig en lösning , vilket också jag gör. Därmed kan det vara nog saglom denna fråga. Under detta anförande övertog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrWERNER i (m) kort genmäle: lovade au hälla sig till den konstitutionella sidan vadgäller kapitalbeskattningen, men han föll för frestelsen att böria argumenteraoch tala om vad han tyckte var lämpligt. Han tyckte all finansministern hadehandlat synnerligen lämpligl, men här är det inle fråga om vad som är lämpligt- vi kunde ju fråga skattebetalarna vad de lycker. Eiel gällde här alt hindraytterligare skärpning av kapitalbeskattningen under den lid somföretagsbeskailningsulredningen arbetade. I den frågan kan man ha mångasynpunkter på lämpligheten. Riksdags-majoriteten ansåg alltså att det varlämpligl alt lägga fram förslag , och det skulle regeringen ha efterkommit,men det gjorde den inle. Vadgäller gravrätten känner jag till lagrädsremissen 1968, och jag fattar intevarför den inle gick vidare. För mig är det fullständigt klart att vi förframtiden måste ha skydd för en kyrkligt invigd kyrkogård. Del måste vi ha, hurän framliden kommer all le sig för . i (fp) kort genmäle; Del är mycket som socialdemokraterna skall klara av här . Iblandvill de hålla sig mycket strängt till det konstitutionella, ibland får det merabli de politiska sakfrågorna som avgör ställningstagandena, och ibland kandet, som var inne på, bli fråga om taklik. HerrMossberg sade pä tal om kapitalbeskattningen att det finns mycket att vinna påatt vänta. Det går väl annars att säga som vi har sagt i reservationen,nämligen atl det rätta ordet är att del har varit fråga om alt förhala.Riksdagen har ju sagt nej till i sak, och regeringen börrimligtvis verkställa beslut. Närdet gäller den delegation som sysslar med läkemedelsfrågorna säger herrMossberg att delegationen är ingel beslutande organ, men i samma andetag medgerhan atl den ocksä skall la initiativ. Vi anser att när del gäller sägrundläggande strukturförändringar som det är fråga om i en sådan här branschså borde få pröva ärendet. HerrMossberg undrade om vi verkligen anser att det är fråga om smygsocialisering.Jag vill säga: Ja visst, här smyger verkligen socialdemokratin i buskarna. Iparallellfallel med läromedlen avslog socialiseringsförslagel medslor majoritet. uttalade dessulom att den ser med oro påSAP-kongressens beslut i just den frågan. Vihar alltså här å ena sidan den siluaiionen alt regeringen handlar efter egetskön ulan stöd, vilket påtalas i reservationen 19. Vi har å andrasidan den situationen att regeringen underiåtit alt verkställa riksdagensbeslut, vilkel framhållits i reservationen 21. Konstitutionelltär båda sakerna myckel klandervärda. För del har den poliliskasakfrågan åstadkommit en konstilutionell grumsighet FruJACOBSSON (m) kort genmäle; Direktiven till läkemedelsdelegalionen debatteras under den rubrik somrör skrivelser från , men frågan gäller ju jusl att det inte harkommit någon skrivelse frän . Det är det som är det anmärkningsvärda. Altdra en parallell med direktiven lill andra branschorganisationer går inle, herrMossberg. De direkliven är formulerade helt annoriunda. De går ut på all ge endelegation befogenheter all lämna råd och anvisningar. Läkemedelsdelegationenhar fått direktiv alt ta initiativ och, faktiskt, all förstatligaläkemedelsbranschen. Nusäger alt det här bara är en utredning, som skall gerekommendationer. Sedan kommer nästa steg, det beslutande, och där kommer vinaturligvis alt koppla in , säger han. Ja, men det är så dags dä, herrMossberg. Då har vi redan bundit upp läkemedelsbranschen. Jagär inte ense med i om att della är smygsocialisering.Jag tycker att det ar helt klar och tydlig och öppen socialisering. Granskningav statsrådens tjänsteulövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. () kortgenmäle: Bara några få ord. Det är ingen idé alt diskutera, därför all vi är ien lottsituation och vi kan inle med lång diskussion påverkaloilningsresullatet. Låtmig bara säga vad gäller skattefrågan: Det är riktigt att det är en rentkonstilutionell fråga. Ingen har försökt säga annat. Men man skall inte rida påparagrafer utan man måste vara praktisk ocksä. I det här lägel måste ni väl irättvisans namn erkänna alt del är lämpligl att avvakta . Beträffandeläkemedelsfrågan säger någon att del är smygsocialisering, någon annan all detär öppen socialisering. Jag tycker alt ni på den borgerliga sidan skall enasom huruvida det är öppen socialisering eller smygsocialisering. Om det skallkallas för socialisering är det ändå inget som sker i smyg. Sedan får ni kalladet vad ni vill. Vidare är det på det sältel alt regeringen har full rätt atttillsatla en uiredning ulan alt del kommit en skrivelse från med eltsådant uppdrag. Omdel vore så angelägel som del verkar av resonemangel här all komma ålregeringen, framför då en anmärkning! Del har ni inte gjorl på någon avpunkterna. Följaktligen kan ni inie se så allvarligt på dessa frågor som nisäger . FruJACOBSSON (m) kort genmäle: Jag måste opponera mig mot uppfattning omkonstilulionsutskottels uppgifi. har inte till uppgifiatl laga efter läglighel, att göra skälighetsbedömning. Konslilutionsutskottethar uppgiften alt se till all lagarna följs; Vår granskning syftar till detla. talar om att vi borde ha gjort enanmärkning, herr talman. Den formella beteckningen på våra ullalanden saknar,efter de nya grundlagarnas införande, all betydelse. Den har inle anknytningtill någon juridisk följd enligt de nya grundlagarna. i (fp) kort genmäle; började med att tala om att beslut i en delfall har byggt på lottsituationer. Just när del gäller ka-pitalskatteärendelvill jag fråga , vilket han inte svaral pä:Skall regeringen verkställa beslut eller inte? 1 den delen har viinle fåll nägol besked om var slår. Vi reservanler har en klaruppfaltning på den punkten: beslut skall verkställas av regeringen,och man skall inle göra den taktiskt-poliiiska finlen alt man lalar omlämpligheten av att vänta. Närdet gäller läkemedelsproduktionen säger au vi måsle enas om vadvi skall ha för slags beieckning - om vi skall kalla det för öppen socialiseringeller smygsocialisering. vidgår tydligen alt det är fråga omsocialisering. I den delen har del ändå blivit en viss klarhet Jagvill upprepa del jag har framfört i mitt tidigare inlägg: Konstitulionelll harregeringen handlat fel när det gäller de här båda punklerna. Jag upprepar mittyrkande om bifall lill reservalionerna 19 och 21. HerrMOSSBERG (s) kort genmäle: Givetvis skall regeringen verkställa beslut, men i dennaeffektuering bör man också ge stort utrymme ål praktiska bedömningar. HerrJOHANSSON i (s): När det gäller kolleklivanslulningen har ulskottet konstaterat att manfrån konstitutionell synpunki inle kunnat finna all regeringen åsidosattifrågavarande riksdagsbeslut Del är bara de moderala ledamöterna som har kommitfram lill en annan slutsats. Det utlalande som gjort beträffandekollektivanslutning till politiska partier innebär i korthet all man haröverlämnat till partierna själva all bestämma om tillämpning avkollektivanslutning eller inte. utlalande kan inle utgöra underlagför några åtgärder från sida rörande formerna för partiernasmedlemsanslutning. Reservanlernasbristande förmåga atl se frågan ur slatsrättslig synpunkt har gjort att de isin reservation har kommit helt snett De övriga oppositionspartierna har integått i den fällan. De har därför inle heller ställt sig bakom den moderatareservaiionen ulan i särskilda yttranden redovisat sin principiella siåndpunkii kollektivanslutningsfrågan. Granskningav statsrådens tjänsteulövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. HerrWERNER i (m) korl genmäle: Ja, det är bara som reserverat sig i detta avseende. Menjag vill opponera mig mot i utlalande atl de övriga bådaoppositionspartierna bara överlämnat frågan lill det socialdemokraliska partietsgotlfinnande. Man uttalar ju besläml alt man av principiella skäl inle kanacceplera en kollektivanslutning till etl politiskt parti. Jag sade i mitl inlägg att vi menar attkollektivanslutningen i viss män också kommer i konfiikt med regeringsformens 2kap. 2 §, Man talar om atl frihelen finns kvar på grund av reservationsrätten.Men när man reserverar sig ger man sin åsikt till känna. Del gäller i synnerheti del här landet, där det är tvä block som kämpar om den politiska maklen. i (s)kort genmäle: i delar inte den av mig framförda uppfatlningen allde andra borgerliga partierna inte ställt sig bakom reservation,och han hade sin speciella förklaring till det förhållandet Men om MårtenWerner hade lyssnat noga på , hade han hört all denne sade precisdelsamma i den här frågan som del jag gav ullryck för. Granskningav statsrådens tjänsteulövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. Detkanske ocksä kan finnas anledning atl erinra om den frägedebatt som fördes ikammaren den II . , och herrGustavsson i , , förde dä en diskussion om just de härfrågorna med juslitieministern. Då sade , , följande: "Isitt interpellationssvar säger justitieministern att utlalandeinnebär att del helt överlämnas till partierna själva att bestämma om de villtillämpa kollektivanslutning och att det inle kan vara en angelägenhet förregeringen all övervaka partiernas handlande. Detta är" - det säger alltsåherr - "naluriiglvis riktigt, som i ocksähar medgivit." Delär precis som jag har sagl lidigare i den här frågan, att när delgäller att betrakta kollektivanslutning från konstitutionell synpunkt harhamnat snett De moderata representanterna i har blandatihop begreppen. HerrWERNER i (m) kort genmäle: citerar i vad juslitieministern har sagt. är inte fråga om vad han har sagl utan vad har uttalat. Ochriksdagen har av principiella skäl uttalat sig mot kollektivanslutning. Jag förslär alt del är svårl för slalsminislern attfölja beslut. Å ena sidan måste statsministern lyssna tillriksdagen. Å andra sidan måste han som ordförande i till rörelsen. Men jag tycker nog all regeringschefsuppdraget skulleväga tyngst i den konfiiklen. i (s): i och tog i sina anföranden nyssupp det som berörs i reservaiionen 3 av de borgerliga ledamöterna i utskottet,nämligen lillståndsplikt enligl miljöskyddslagen i fråga om vägar ochflygplatser. Jag har begärt ordel för all myckel kort kommentera hurmajorileten i utskottet har sett på den frågan. Denmiljöskyddslag som gäller infördes . När denna lag trädde i kraft den 1juli 1969 saknades del erfarenheier av en samlad lagsiiftning lill skydd förvår yttre miljö mot föroreningar och störningar av olika slag. Underde år lagen varit i kraft har samhällets syn pä miljöskyddet skärpts. Ianledning härav har vissa förslag till ändringar i miljöskyddslagstiftningenförts fram. Krav pä ändringar i lagstiftningen har vid flera tillfällenframförts från skilda håll, bl. a. i . Hösten1974 ullalade sålunda jordbruksulskottet med anledning av en molion all starkaskäl förelåg för att lillslåndsplikl enligt miljöskyddslagen införsbeträffande flygplatser och vägar, som kunde medföra miljöstörningar av väsentligbelydelse. majoritet beslöt i enlighet med ulskollet Detta skeddeunder den för höstriksdagen 1974.Det beslutel har herrarna refererat till. Medbeaktande av vad den gången uttalade har jordbruksdepartementettillkallat en utredning med uppgift atl göra en översyn avmiljöskyddslagstiftningen. Ulredningen skall syssla med de frågor som omfattasav här åberopade riksdagsbeslut I direktiven har jordbruksminislern klartangivit att de sakkunniga bl. a. bör utreda de problem som har aktualiseratsgenom nämnda riksdagsbeslut angående tillståndsgivningen för flygplatseroch vägar. frågedebatt - som också hänvisats lill här - den 27 november förra åretdiskuterades just denna fråga. Statsrådet slog då fasl atl det måsteses som angeläget atl göra en samlad översyn och att i den borde inbegripasomfattningen och utformningen av förpröv-ningsskyldighelen för vägar ochflygplatser. Pågrund av kraven pä skärpt miljöskydd har jordbruksministern funnit detvärdefullt med en samlad bedömning av de förändringar som bör ske imiljöskyddslagen. Det finns nämligen en hel katalog på sådana förändringar somär önskvärda. Dethade, som jag ser del, då varit oklokt att bryta ut just den här biten omlillståndsplikt för vägar och fiygplalser. Det måsle avgjort vara en fördel attden ändring som vi här talar om genomförs i samband med alla de övrigaförändringarna. Iutredningsdirektiven framhåller jordbruksministern atl det för tillståndsprövningi miljöskyddsärenden är nödvändigt för prövningsmyndigheterna atl ha lillgånglill ell lillfredsslällande beslutsunderlag, bl. a. mot bakgrund av utländskaerfarenheter. Riksdagsbeslutet kommer till alla delar att beaktas i den nu aviseradeöversynen, och av den anledningen har inte funnit någonsom helsl anledning alt göra nägot ytterligare uttalande angående ärendetshandläggning. HerrLINDAHL i (fp) kort genmäle: Herr talman! i sadeatl beslut i alla delar skall beaktas vid den kommande översynen.Ja, tacka för del -atl beslut skall beaktas i alla delar. Del är juhelt självklart.