prot · FZ09125 · 1975-12-31 00:00:00 — Då i Boriänge begärde rösiräkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservationen nr 14 avherr i , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskoitds hemställan i betänkandet nr 40mom. 20 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 14 av i . Vid omrösining genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskoliels hemställan, dels reservationen nr 15 avherr i , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Slockholm begärl voleringupplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialuiskoneis hemställan i belänkandd nr 40mom. 21 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 15 av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlald av kammarens ledamöler ha röslai för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Den- na omröstning gav följanderesultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 16 avherr i Öslra m. fl., och förklarades den förraproposilionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärlvolering upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. Densom vill alt kammaren bifaller socialulskotlels hemställan i betänkandet nr 40mom. 22 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 16 av i Öslra m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrKarlehagen begärde rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omrösining gav följande resultat: §12 , m. m. Föredrogs näringsutskoitels belänkande 1975/76:52med anledning av proposilionen 1975/76:151 om överlåtelse av aklier i SvenskaUlvecklingsakiiebolagel, m. m. jämle moiioner. I proposilionen 1975/76:151 (induslridepartemenlel)hade regeringen föreslagil atl 1. medge au aktierna i överiäls till för , 2. godkänna vad chefen förinduslridepartemenlel anfört om Svenska Uivecklingsakiiebolagds framlidaverksamhei, 3. till Medelslillskolt tillSvenska Ulvecklingsakiiebolagel för /77 under trettondehuvudtiteln anvisa ett reservalionsanslag av , 4. lill Bidrag lill för budgelärel 1976/77 under irdlonde huvudlileln anvisaett reservalionsanslag av . SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. Belräffande proposilionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen framläggsslutligt förslag beträffande rekonstruktion och framlida finansiering avSvenska Ulvecklingsakiiebolagel. Delta bolag, som helt ägs av staten, fickhösien 1975, resultat kraftigt försärnrais, ell aklieägariillskollsom skulle göra del möjligi för bolagei att driva sin verksanihei fram tillhalvårsskifid 1976. föresläs au aktierna i bolagei överiälslill . Vidare anges vissa rikilinjer för bolagels framtidaverksamhei. Bolagei skall även i fortsällningen ha lill uppgifi all ulvecklaprodukler, metoder och syslem som är angelägna för samhällel och alt utgöra enkanal för utveckling av innovationer från mindre företag och enskildauppfinnare. behöver eu bidrag tillförasUtvecklingsbolaget för denna uppgift. För budgelärel 1976/77 beräknas ellbidrag av 3 milj. kr. under styrelsens för leknisk uiveckling forsknings- ochutvecklingsanslag. Föratl rekonstruktionen skall kunna genomföras föreslås ell aklieägariillskoll av27 milj. kr., varav huvudparten beräknas bli erforderlig för direkla insalser isamband med försäljning av kvarvarande dotterbolag. Del föreslagna bidragdtill skall utgöra ersättning för ett lidigareavskrivet lån till Utvecklingsbolaget." I della sammanhang hade behandlats de med anledningav proposilionen väckta motionerna 1975/76:2345av m. fl. (rn), vari hemslällls all skulle 1. avslå proposilionen 1975/76:151, 2. hos regeringen hemställa om nyproposilion med förslag lill re-konslruklion av Ulvecklingsbolagei när ellfullsländigi bokslut förelåg ulan vidare löpande slalliga subventioner och ulanersällning lill In-vesieringsbanken, sami 1975/76:2365 av herrar Wirlén (fp) och iÖrebro (fp), vari hemslällls all skulle 1. beslulaall aklierna i Svenska Ulvecklingsakiiebolagel skulle överläs av Slalsförelag i enlighd med vad som anförls i motionen. 2. i övrigl avslå proposilionen 1975/76:151, 3. ullala all en särskild förciagsgrupp inle borde byggasupp inom . I. belräffanderekonslruklion av Svenska Ulvecklingsakiiebolagel. m. m. all skulle A.med bifall lill proposilionen 1975/76:151 punkterna 1-3 och med avslag påmotionen '1975/76:2345 yrkandel 1 i ifrågavarande del och yrkandel 2 samtmoiionen 1975/76:2365 yrkandel 2 i ifrågavarande del a)medge an aklierna i Svenska Ulvecklingsakiiebolagel överiäls lill SlalsförelagAB för . b) godkänna vad chefen förinduslridepartemenlel i proposilionen hade anfört om SvenskaUtvecklingsaktiebolagets framtida verksamhet, c) lill Medelstillskotl tillSvenska Ulvecklingsakiiebolagel för /77 under trettondehuvudtiteln anvisa ell reservalionsanslag av , B.avslå moiionen 1975/76:2365 yrkandel I i den mån moiionen inte i denna del hadetillgodosetts enligt ulskoltels hemställan under 1, 2. belräffande ;s företagsförvärv att fann motionen 1975/76:2365i ifrågavarande del (yrkandel 3) besvarad genom vad ulskonei anfört, 3. belräffande bidrag lillSveriges all med bifall lill proposilionen1975/76:151 punklen 4 sann med avslag på moiionen 1975/76:2345 yrkandel 1 iifrågavarande del och moiionen 1975/76:2365 yrkandel 2 i ifrågavarande del lillBidrag lill för budgelärel 1976/77 underireiionde huvudlileln anvisade dt reservationsanslag av . SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. belräffande rekonslruklionav Svenska Ulvecklingsakiiebolagel, m. m. 1. av herrar i Glömminge(c), i (fp) och Peiersson i (c) som anselt allulskollel under 1 bort hemslälla att skulle A. medanledning av proposiuonen 1975/76:151 punkterna 1 och 2 och moiionen 1975/76:2365 yrkandel 1 saml med avslag pä moiionen 1975/76:2345, säviii den inte behandlats under 3 eller tillgodosetts enligt reservanlernas hemställan, a) medge all aklierna i SvenskaUlvecklingsakiiebolagel överiäls lill i enlighd med vadreservanierna anfört. b) som sin mening ge regeringenlill känna vad reservanierna anfört om rekonslruklion av SvenskaUlvecklingsakiiebolagel och om bolagets framlida verksamhet, B. med bifall lill motionen 1975/76:2345 yrkandel Ii ifrågavarande del och moiionen 1975/76:2365 yrkandel 2 i ifrågavarande del avslå pro posilionen 1975/76:151 punklen 3, 2. av herrar Regnéll (m)och () som all utskotld under I bort hemslälla all riksdagenskulle a) med bifall till motionen1975/76:2345 yrkandel I i ifrågavarande del och motionen 1975/76:2365 yrkandel2 i ifrågavarande del avslå proposilionen 1975/76:151 punkterna 1-3. b) avslå moiionen 1975/76:2365yrkandel I i den mån motionen inte i denna del hade avslagils enligtreservanternas hemställan under a. c) lill Kosinader för avvecklingav Svenska Ulvecklingsakiiebolagel för budgelärel 1976/77 under Irdlondehuvudlileln anvisa en förslagsanslag av . d) avslå motionen 1975/76:2345 yrkandel 2. SvenskaUtveck-llngsakliebolaget, m. m. 3.belräffande bidrag lill av herrar Regnéll (m),Böriesson i Glömminge (c) och i (fp), () samlherrar Peiersson i (c) och () som all ulskollel under3 bort hemslälla atlriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2345 yrkandel 1 i ifrågavarande deloch moiionen 1975/76:2365 yrkandel 2 i ifrågavarande del skulle avslåproposilionen 1975/76:151 punklen 4. HertBÖRJESSON i Glömminge (c): Näringsutskoitels betänkande nr 52 behandlar regeringens proposition151 om överiåtelse av aktierna i . Bakom den transaktionen ligger ideliga besvikelser över enkoncern som man har försökt driva men som ekonomiskt har givit ell mycket svagtresultat. Utvecklingsaktiebolagelbildades efter beslut av . Från socialdemokratiskt hållhördes då idel lovord: staten skulle medverka i tillverkningsindustrin, skapanya produkter och öka sysselsättningen. Utvecklingsaktiebolaget, som underslutet av 1975 erhöll ett bidrag av på 40 milj. kr., är nutillsammans med sina dotterbolag till slörre delen moget för likvidation. Tvådotterbolag har sålts. Fyra kvarsiår - AB Samefa, AB Carbox, Tellusond. Några delägda företag finns också kvar i koncernen. Revisorernahar inte beviljat Utvecklingsaktiebolagets verkställande direktör eller dessstyrelse ansvarsfrihet förvaltning. Frågan om ansvarsfriheten harskjutits fram till efter riksdagsbehandlingen och kommer all tas upp påbolagsstämman utan något förberedande förslag. Del blir då ägaren-staten som isä fall får se till atl della sker, i annat fall måsle frågan om likvidation påallvar tas upp till behandling. Man har konstaterat att ekonomin är så dåligatt företaget enligt bolagslagen borde ha begärt sig i likvidation redanlidigare. Förall rekonstruera Ulvecklingsakiiebolaget med dotterföretag begärindustriministern av 27 milj. kr. saml 26,7 milj. kr. lillSveriges Invesleringsbank som bidrag till kompensation för lån till koncernensom måste avskrivas. Vireservanler menar alt Statsföretag bör överta Utvecklingsaktiebolaget utansärskilda bidrag, då det ändå bara skulle utgöra en bråkdel av Statsföretagsövriga engagemang och då Statsföretag för inte så länge sedan genomriksdagsbeslut fick . Utöver det bidrag som regeringenbegär skulle åriigen vissa summor anslås från styrelsen för teknisk utveckling. Jagkan inte finna annat än att det bästa sättet alt få rätsida på den här affärenär alt inlemma i Statsförelag, som på de vägarman kan finna bör försöka få ekonomisk balans i koncernens olika företag. DenSlörsta föriusien har åsamkats genom det till koncernen hörande AB Samefa, somhar verksamhet i Slockholm och . av oss minns att man vidstarten av denna verksamhet hade stora förhoppningar på SvenskaUlvecklingsakiiebolaget. Det är väl nästan frågan om inte själva valkampanjenvar en orsak till atl detta företag startades. Delmåsle lyvärr konstateras all myckel av del som hänt är resultatet av bristandeplanering och kontroll av verksamheten. Närdet gäller vissa av företagen har personalen uttalat att företagsledningenvarit inkompetent. Det är svårt atl få något grepp om hur företagsledarna harrekryterats, rnen att det i det här avseendet inte varit tillfredsslällande harvi inom utskottet fått uttryckliga vittnesbörd om från personer som haftfullständig möjlighet att bedöma saken. Jaganser för min del att man gott kan godta att det inom Statsföretag finns etlutvecklingsbolag, även om detla inte har full inkomsliäckning. De privataföretagsgrupperna har ofta sådana bolag. Ireservationen 1 föreslär vi alt skallinförlivas med Statsföretag, som det ju en gäng lidigare har tillhört. menarutskottsmajoriteten atl delta inte är så enkelt, eftersom man inom Statsföretagkanske inte är så glad åt att få detta bolag. Det skulle, anser man, försämraStatsföretags ekonomi. Ett övertagande måste ha en formell gäng. Ärendet måstepassera över , och det krävs väl ett initiativ avägaren-regeringen. Eftersomalltsammans egentligen är samhällets egendom skulle det väl i stort selt intebetyda så mycket vilka kanaler föriusterna rinner igenom; de drabbar ju ändåsamhället. Jag har alltså en känsla av att det til syvende og sidst intebetyder så förfärligt mycket vilken väg man går. För mig framslår det ändå somklart att Statsföretag bör ha större möjligheter att .skaffa fram lämpligaförelagsledare till koncernen än vad koncernen själv har. Statsföretag har nogbättre tillgång till tekniskt kunnande och ekonomisk förmåga för all kunnaklara ul denna affär. Vihar ijnder de senasle dagarna fåll skrivelser frän personalen i de drabbadeförelagen. Del ligger ju i liden all del skall vara medbesläm-manderäll ochinsyn, och nian fär ulgä från all de anslällda har lillräckliga kunskaper föratt kunna bedöma förhållandena inom koncernen. Personalen är ingalunda belåtenmed del tillstånd som rått. understryker att Statsföretag har speciella krav på lönsamhet,varför ett övertagande av den diskuterade koncernen enligt utskottets meningskulle vara olämpligt, vill jag återigen påpeka all samtliga dessa företag juändå är samhällsägda. Ireservalion nr 3 menar vi att Investeringsbanken själv bör svara för deföriusier som uppkommer genom utlåning, och därför skulle dessa 26,7 milj. kr.inte utgå som bidrag till banken för de föriusier som uppkommit genom lidigareavskrivningar. Omdet inom etl sådant här avsnitt av näringslivet där Svenska Ulvecklingsakiiebolagethör hemma blir regel att vederbörande kredilin-rälining handlar underförutsättning att man får föriusterna på läneärenden täckta genomriksdagsbeslut, om företagen som lånar i sin tur har den uppfattningen alt delinte gör så mycket om det blir föriusl SvenskaUtveck-tingsaktlebolaget, m. m. SvenskaUtvecklingsaktiebolaget, m. m. för nian förväntar sigockså bidrag från del allmänna genom riksdagsbeslut då blir del svårl alluppfylla del alla här ulialai all man ämnar göra, nämligen bringa denna koncernpä fötter igen. Mantänker ibland på vilka oerhörda belopp som utbetalas av del allmänna i sädanahär fall; lill varven, till 80 osv. Då erfar man hur svårt detär förden enskilda lilla människan atl fä de ekonomiska resurser hon skulle behöva -ofta mycket små - för väl motiverade behov. Medhänsyn lill den informalion som lämnats till ulskoltels ledamöter under år 1975angående Svenska Utvecklingsaktiebolagel irodde jag faktiskt under hösien alt förhållandena var bättre än de visat sig vara. Det här året fär jagsjälv slå för bedömningen av den här frågan. Man kommer inte ifrån attinformationen har varit bristfällig dels till , dels till deanställda. Om man plockar fram äldre förvaltningsberättelser t. ex. överInvesieringsbankens verksamhet finner man att de innehåller förfärligt mycketsuggestiva bakgrundsbilder och suggestiva texter, som man menar är olämpliga iall annan reklam. Vad som är viktigt är ju att informationen blir riklig. Detmåsle eftersträvas, och skönmälningar får man övertala lill mycketbetydelselösa ämnen i samhällel. Urekonomisk synpunkt, ur de anställdas synpunkl och ur allmän synpunkl är delnödvändigl att sädana förhållanden som denna affär inte återupprepas i statensregi och för allt i världen inte i någon annans regi heller. Jagber, herr talman, att få yrka bifall lill reservalionerna 1 och 3 undernäringsulskottets betänkande nr 52. Underdella anförande överlog herr försie vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hert REGNÉLL (m): , under höstsessionens slutspurt, debatteradekammaren industriministerns hemställan om ell anslag på 40 milj. kr. Från moderat håll yrkade vi avslag päregeringens hemställan. Att bevilja dessa 40 milj. kr. skulle enligt våruppfallning innebära alt man kaslade goda pengar efter dåliga. Vi efterlysteett ordentligt beslutsunderlag och dt förslag om en lösning som bäde varekonomiskt försvarbar och kunde garantera de anställdas långsiktigaarbetslrygghet. Vi blev den gången ensamma om våra bedömningar och yrkanden.Tyvärr -ja, jag säger tyvärr - vet alla nu atl våra bedömningar var riktiga. De40 miljonerna har runnit bort i en oskickligt skött verksamhei. De anslällda imoderbolaget och i vissa av dotterföretagen är på goda grunder besvikna ochoroliga. Debattenden fördes från vår sida av , som förresten redan på stämma hade slagit larm om vad som varpå väg atl hända inom . För regeringsförslageitalade dels närings-utskottets ordförande , delsindustriministern. kammaren om de stolta föresatser - skönmälningar kalladesde - med vilka Statsföretag sjösattes . Det var obarmhärtigt gjort. Kontrasten mellan de vackra föresatserna och resultaten blev skärande. Fem fina föresatser fanns, men måsle det erkännas att ingen av dem förverkligats. Vad har det blivil av löftet om alt Svenska Utvecklingsaktiebolagel skulle ge tekniskt och kommer siellt tillfredsställande utformning av - som del hette - för samhället angelägna produkler, rneloder och syslem? Vad har del blivii av ef- fekliviseringen av de företagsekonomiska föruisäiiningarna för slalliga förelag? Ja, del vänligaste man kan svara är kanske all Svenska Ut vecklingsaktiebolagel blivit etl varnande exempel på hur statlig verk samhet inle skall bedrivas. Det sades också all Svenska Utvecklings aktiebolaget skulle vara bra att ha för alt exploatera de statsanställdas innovationer. Kan några lyckade exempel redovisas på detta? Samma fråga gäller för uppgiften om all man skulle exploatera småföretags och enskildas uppfinningar. Vad har det blivil av del? Vadslulligen den sisla punkten i den högtravande målformuleringen beträffar är delväl här som dd fakiiska uifallei ler sig allra mesl sorg-lusligl. SvenskaUlvecklingsakiiebolagel skulle, sades del, lillföra samhällel enförmögenhetstillväxt genom sin verksamhet inom forskning och industri. Vad hardel blivil? Svaret finner man i en tablå i den motion som moderalasamlingspartiet väckte i anslutning lill årets proposilion om SvenskaUtvecklingsaktiebolaget. Där summeras - och jag vill påstå alt del är snälltberäknat - samhällets hittillsvarande föriusl på bolagels verksamhei till 167milj. Så blev del med den förmögenhetsökningen. Dagdrömmarnaslid är nu förbi. Också industriministern är i den nya propositionen slarkikritisk mol Svenska Ulvecklingsakliebolagets skötsel. Formuleringarna harbefriat näringsutskottet frän atl utforma den kritik som alla i ulskotiel -också regeringspartiets medlemmar - nu måste erkänna vara berättigad. Frändecemberdebatten kan också nämnas all reste fråganom inte Svenska Utvecklingsaktiebolagel. för den händelse vanliga regler skullegälla också för deila, vore skyldigt att upprälla likvidationsbalans. Fråganuppfattades lydligen som en förolämpning. För den frågande måsle det varatillfredsslällande all nu i efterhand få veta att Svenska Ulvecklingsbolagdsrevisorer delade hans uppfallning. 1 del sammanhangei blir data av iniresse. 1revisionsberättelsen, daterad , slår det: "Näricrlialbokslulci per 31 augusii 1975 förelåg slod del klart all bolagetsförluster lett lill an nicr än 2/3 av aklickapilalci gått förlorat och vi"- alllså revisorerna - "fäste ånyostyrelsens uppmärksamhet på plikten atl uppiäiia likvida- lionsbalaiisräkning." Ordet"ånyo" visar att revisorerna redan tidigare sökt väcka styrelsen tillinsikt om vad lagen kräver men inte fåll gehör. Alt larm slagits av revisorerna- lydligen - sade varken SvenskaUtvecklingsaktiebolagel, m. m. SvenskaUtvecklingsaktiebolagel , m. m. eller industriministernetl knyst om . Riskenall en likvidalionsbalansräkning eventuellt skulle visa på skyldighet tillivängslikvidation användes av industriministern som en påtryckning för alt få tillgånglill de 40 miljonerna i friska pengar. Friska pengar, ja. Hur serdet ut med dem ? Jag låter pä nytt revisorerna komma tilltals: "När bolaget genom beslut erhöll etttillskott på 40 milj. kr., ansåg styrelsen atl bolaget därmed tillförtsresurser av sådan sioriek atl något tvång alt upprättalikvidalionsbalansräkning inte förelåg -". Efter del tankstreck som härfinns i revisionsberättelsen läser man: "som framgår av bolagels bokslutper var aktiekapitalet då förbrukat till mer än 2/3. "Detla alllså trots att de 40 miljonerna tillkommit på tillgångssidan! Enbistrare krilik av förhållandena inom ett företag kan väl knappasl tänkas.Trots uppblåsta värden pä lillgängssidan räckte de 40 miljonerna inle till föratl återställa balansen, och har de helt konsumerats. Inleunderligt att revisorerna i sin berättelse, som i Glömmingeredan varit inne på, villkorar sin tillstyrkan av fast-siällelse avbalansräkningen och all de ulan eget ställningstagande till stämman hänskjuterfrågan om ansvarsfrihet för styrelse och verkställande direktör. Bakgrundentill denna ovanliga revisionsålgärd var, säger revisorerna, all ägaren - alltsåslalen - "varit väl informerad och i vissa fall bäde påverkal och deltagiti beslut som väsentligen påverkat resultat och slällning". Ensätt, pä vilket staten/ägaren påverkat Utvecklingsaktiebolagets slällning varInvesieringsbankens villkorliga avskrivning av de 26,7 milj. kr. som bankenlånat ut till SUAB. I sin årsredogörelse noterar banken belåtet, all regeringeni propositionen 151 föreslår ell, som del heter, "bidrag" lill bankenmed det belopp som man annars skulle ha förlorat på Utvecklingsaktiebolagel.Det ligger nära lill hands att tro atl etl löfte om atl fä kastanjerna krafsadeur elden varit en förutsättning för Invesieringsbankens genlila uppträdandemol Utvecklingsaktiebolagel. Frånmoderat håll kan vi inte acceptera en sådan uppläggning. Investeringsbankenbör liksom andra banker få la konsekvenserna av sina ullåningsbeslut. Atlskattebetalarna skulle ställa upp med 26,7 miljoner för atl hällaInvesleringsbanken skadeslös finner vi orimligt. Vi förslär väl, atlarrangemanget kan bidra till all dölja en del av Utvecklings-aktiebolagetsfiasko, men vi anser all en sådan leknik går stick i stäv mot kravei pålättillgängliga besked om den statliga verksamheten. Glädjande nog harföreträdare för mittpartierna i ulskoltet anslutit sig lill förslagel allavvisa tanken pä all lämna Investeringsbanken bidrag för de förlorademiljonerna. i Glömminge formulerade myckel övertygandeskälen till atl avslå regeringens förslag pä denna punkl. Etlannal förslag eller rättare sagt en annan order all slälla upp lill nödställdabröders hjälp läggs fram i proposilionen i form av all styrelsen för tekniskutveckling framöver skulle destinera 3 miljoner av sina ganska knappa medel tillUtvecklingsaktiebolaget. Man kan lätt föreställa sig hur pass förtjusta de somhandhar forsknings- och ulvecklingsanslagen blir över sådana ingripanden. Någonförtjusning visar inte heller Statsförelag över departementets förslag attlasta över Utvecklingsaktiebolaget på Statsföretag. Realistiskt vet vimoderater att så kommer all bli beslul . En bättre uppläggningän regeringens är då den som förordar i sin motion. Denna följsupp i reservationen 1, och vi kommer därför i andra hand att stödja denna reservation. I fjolårets decemberdeball riktade både ochindustriministern attacker mot , för alt han, som demenade, otillräckligt beaktade personalens intressen. Han för-dyslrade derasjulfirande, klagade industriministern. Bidrog då statsrådet och hansmedarbetare till en gladare julstämning hos de anställda? Det ser inte sä ut. - lyvärr först i går - fick som i Glömminge nämnde endel riksdagsmän, bland dem de ordinarie medlemmarna i näringsulskoltet, ensamling handlingar frän de fackliga organisalionerna i Utvecklingsaktiebolagetsdotterföretag . Del är ingen uppbygglig läsning för dem som anser detangeläget, alt staten iakttar spelreglerna på arbetsmarknaden. Detrör sig om en diger samling handlingar med, som det förefaller,väldokumenterade redogörelser för sammankomster med bolagsledningen ochuppvaktningar i depariemenld. Under rubriken säger man:"Med statens uttalade ambitioner som förebild vad beträffaranställningstrygghet och företagsdemokrati anser vi all dessa ambilioner pälångt när inte har infriats. Inle ens har grundläggande avtal följts somföretagsnämndsavtalet och trygghetsavtalet. Fackethar ställts inför mycket svåra ställningstagande där eventuellt 'felaktigt' ställningstagande skulle lastas facket och maskera förelags ledningens grundläggande misslag. Facketriktar kritik mot industridepartementet som ej pä ett mer aklivl sätt harmedverkat till anställningstryggheten för SU och dess dotterbolagspersonal." Vipå moderat håll har haft pä känn all de anställda i Utvecklingsbolaget -Avvecklingsbolaget är nu en riktigare benämning - skulle kunna hamna i svärasituationer.