prot · FZ09136 · 1975-12-31 00:00:00 — a. förordat en lokalisering till av en statligstorindustri eller större privata förelag inom metallindustri eller kemiskbransch men har bedömt läget så att en ökning av tillverkningsindustrin inomkommunen endast kan ske genom en statligt styrd eta-bleringskontroll ellerliknande. HerrAlflin och jag, som i detta fall har samma uppfattning som FCO, har i en motiontill årets utvecklat dessa synpunkter. Jag vill därför uttrycka denförhoppningen alt inte endast halva utrymmet i den tänktaindustricenteranläggningen i skall få verksamhet med stöd av destatliga myndigheterna och sliflelsen utan att staten skall känna sitt ansvarför hela projektet. Ju förr det kan ske, desto förr blir det möjligt också förAnge alt komma med. Eflersomjag i andra sammanhang har yrkat på åtgärder som skulle ge min hemkommunsysselsättning och åigärder som skulle ge mer energi, kan jagyrka bifall till utskottels förslag att förlägga en induslricenteranläggningtill . Man har sagt att en utbyggnad av Ljusnan endast skulle gemarginell effekt. Det är kanske riktigt med hänsyn lill hela landet, menstatistiken visar att denna utbyggnad mer än väl skulle täcka behoväven med energikrävande byggnation. Hur man kan säga nej i ena fallet men ändåbegära ett projekt som alltid kommer ail kräva myckel energi är förvånande. Mankanske menar alt del skall gå ut över de esnkilda medborgarna i vår kommun -eller det kanske skall gå ul över de senaste utbyggnaderna av gatubelysning ien del av våra avlägsna byar, för alt la ell exempel. Föregen del kan jag som sagt helt ställa mig bakom utskottets förslag, välmedveten om alt såväl byggnationen som de blivande hyresgästernas verksamhetkommer att vara mycket energikrävande. Jagyrkar bifall till utskottels hemställan och förväntar mig att regeringensnabbi fattar ett beslut så att arbetet kan komma i gång. Överläggningenvar härmed slutad. Ytterligarein di istri -centeranläggningar, m. m. Proposilionerställs först beträffande utskottets hemställan och därefter i fråga ommotiveringen. Proposilionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) hemställan i reservaiionennr I av samt 3:o) utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till det av i under överläggningenframställda yrkandet, och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Då i begärde votering upptogsför bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan i begärt votering även beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeinrikesuiskoitets hemställan i betänkandet nr 43 mom. 2 och 3 antar hemställani reservationen nr 1 av rösiar ja. den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemställan med denändring däri .som föranleds av bifall till del av i Säffleunder överläggningen framställda yrkandel. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrGusiafsson i begärde rösiräkning verksiälldes votering medomröstningsapparai. Denna omröslning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Nr 136 Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskotieis hemställan i be- den tänkandetnr 43 mom. 2 och 3 röstar ja, " j '" ""ostar nej. --------------- Vinnernej har kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring Ytterligare industri- däri som föranleds av bifall lill det av hen i undercenteranläggningar. Överläggningen framställda yrkandet. m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösiräkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels utskottets motiveringmed den ändring däri som föreslagits i reservaiionen nr 2 av iTvärålund m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren godkänner inrikesutskottets motivering i betänkandet nr43 mom. 2 och 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarengodkänt utskottets motivering med den ändring däri som föreslagils ireservationen nr 2 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrStridsman begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betän kandet nr 43 mom. 4 röstar ja, den det ej vilf rösiar nej. 14 Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 4av iTvärålund m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskollels hemställan, dels reservationen nr 5 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr43 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrStridsman begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Föredrogskonstitutionsutskoltets betänkande 1975/76:55 med anledning av propositionen1975/76:168 om vissa frågor rörande den regionala samhällsförvaltningensuppgifter och organisation jämte motioner. I propositionen 1975/76:168 redovisades regeringensställningstagande till de förslag som lagts fram av den tillkalladelänsberedningen i betänkandet (SOU 1974:84) och kommun i samverkan. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 proposilionen föreslås altriksdagen skall godkänna vissa riktlinjer i fråga om länsförvaltningensuppgifler och organisation. Riktlinjerna innebär bl. a. au huvudmannaskapet förden samordnande regionala samhällsplaneringen även i fortsättningen skallligga på . Del förordas all länssiyreLsens styrelse utökas till,förutom landshövdingen, fjorton särskilt utsedda ledamöter. Av dessa skall tiorepresentera de politiska partierna och nomineras av partierna. Antalet platserför varje parti skall stå i proportion lill partiernas röstetal i länet vidriksdagsvalet. De fyra återstående ledamöterna skall ha erfarenheter frånnäringslivet och arbetsmarknaden i länet. .Samtliga ledamöter skall förordnasav regeringen. För varje ledamot utses en suppleant i samma ordning." I detla sammanhang hadebehandlats dels de med anledning av proposilionen väckta motionerna1975/76:2443 av m. fl. (m), vari hemställts att medavslag på propositionen 1975/76:168 i vad avsåg den regionala samhällsplaneringenbeslutade 1. att uppgifler som avsåg denöversiktliga regionala samhällsplaneringen skulle överföras från länsstyrelsentill , 2. alt länsstyrelsensförtroendemannastyrelse utsågs genom proportionella val av och altantalet ledamöter och suppleanter fastställdes till tolv, 1975/76:2507av hen m. fl. (fp), vari hemställts 1. att skulle avslåregeringens proposition 1975/76:168 i vad gällde huvudmannaskapet för denregionala samhällsplaneringen, 2. att begärde attregeringen skulle utarbeta ett länsdemokraiiskl alternativ, 3. alt i avvaktan på enlänsdemokraiisk reform beslutade att förtroendemannastyrelseutöver landshövdingen skulle bestå av tio ledamöter, samtliga proportionelltutsedda av , 4. alt uttalade att denaviserade utredningen om länsdomstolarna borde inriktas på alt ge dessadomstolar ställning av fristående regionala förvaltningsdomstolar, 1975/76:2508 av m. fl. (vpk), varihemställts att , med godkännande av propositionens förslag i övrigi,beslutade alt de särskilda representanterna för del privata näringslivet ilänsstyrelserna skulle utgå och partirepreseniaiionen i motsvarande mån utökas, 1975/76:2509 av (), varihemsiällls att skulle anhålla hos regeringen om en utredning omlänsdomsiolarnas utbrytning ur länssivrelserna. dels de vid 1975/väckta Nr 136 "o''"'''" den 1975/76:524 av herrFälldin m. (c), vari hemställts att skulle -j<- yq-if 1. besluta om ändradsammansättning av länsstyrelserna i enlighet med vad som anförts imotionen samt anhålla hos regeringen om härav föranledd Regional samhälls- ändring av länsstyrelseinslruklionen, förvaltning 2. hos regeringen anhålla attlänsstyrelseinslruklionen kompletterades med regler som stärkte landstingens ställningsom remissorgan i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. tillkännage för regeringen somsin mening vad som anförts i motionen om fortsatt arbete för att skapa enverklig länsdemokrali, 1975/76:664 av herrar () och ()- vilken motion remitterats till civilulskoitel och sedermera överiämnats tillkonstitutionsutskottet - vari hemställts all i princip uttalade sigför all fristående regionala förvaltningsdomstolar inrättades. 1975/76:688 av m. fl. (fp), varihemställts alt beslutade ändra bestämmelserna för val av ledamöter ilänsstyrelserna så att landstingen utsåg samtliga ledamöter, 1975/76:877 av () och () - vilken motion remitterats lill civilulskoitel och sedermera överlämnatslill konstiiuiions-utskoiiel - vari hemställts alt uttalade altlänsrätterna borde vara organisatoriskt frislående frånlänsstyrelserna, 1975/76:917av m. fl. (m), vari hemställts 1. altriksdagen beslutade att beslulsuppgifler som avsåg den direkta sam hällsplaneringen skulle överföras från det statliga förvaltningsorganet, , lill det i politiska val utsedda , 2. attriksdagen beslutade att ledamöter i länsstyrelserna skulle ulses av landstingen och all därvid lagen om proportionella val skulle äga tillämpning, 1975/76:1980 av m. fl. (m), såviii nuvar i fråga (yrkandel 12), dels den under allmänna motionstiden vid 1975 årsriksmöte väckta motionen 1975:1018 av m. fl. (m), vari hemställtsalt uttalade att antalet ledamöter i länsstyrelserna borde vara tolvoch antalet suppleanter tolv samt au respektive landsting borde genomproportionella val välja samtliga ledamöter och suppleanter. 1.såvitt avsäg den regionala samordnande samhällsplaneringen med bifall lill proposilionen 1975/76:168 godkänna propositionens förslag i denna del 17 2Riksdagens protokoll 1975/76:136-137 samt avslå motionerna1975/76:524 yrkandet 2, 1975/76:917 yrkandel 1, 1975/76:1980 yrkandel 12,1975/76:2443 yrkandet I, 1975/76:2507 yrkandet 1, 2. såvittavsåg en utredning med inriktning på en vidgad länsdemokrati avslå motionerna 1975/76:524 yrkandel 3,1975/76:2507 yrkandel 2, 3. såviiiavsåg de regionala förvaltningsdomstolarnas organisatoriska ställ ning bifalla propositionen 1975/76:168 i denna del och avslå motionerna 1975/76:664, 1975/76:877, 1975/76:2507 yrkandet 4,1975/76:2509, 4. såviitavsåg förlroendemannaslyrelsen i bifalla proposi tionen 1975/76:168 i denna del och avslå motionerna 1975/76:1018, 1975/76:524 yrkandel 1,1975/76:688, 1975/76:917 yrkandet 2, 1975/76:2443 yrkandet 2, 1975/76:2507yrkandet 3, 1975/76:2508, 5. såviitavsåg propositionens förslag i övrigt bifalla propositionen 1975/76:168 i dessa delar. 1.av herrar (), i (m). Fiskesjö (c), (), Jonnergård(c), i (m) och () vilka belräffande den regionalasamordnande länsplaneringen ansett all ulskollet under 2 bort hemsiälla all skulle såvitt avsåg en utredning medinriktning på en vidgad länsdemokrati med bifall till motionerna 1975/76:524yrkandel 3 och 1975/76:2507 yrkandet 2 ge regeringen till känna vadreservanterna anfört beträffande en fortsatt uiredning avlänsdemokratifrågorna. 2.av herrar (), i (m). Fiskesjö (c), (), Jonnergård(c), i (m) och () vilka belräffande de regionalaförvaltningsdomstolarnas organisatoriska ställning ansett alt utskottel under 3bort hemställa allriksdagen skulle avslå propositionen 1975/76:168 i denna del och med bifalltill motionerna 1975/76:664, 1975/76:877, 1975/76:2507 yrkandet 4 samt1975/76:2509 ge regeringen till känna vad reservanterna anfört belräffandelänsdomstolarnas organisatoriska ställning. 3.av herrar (), i (m). Fiskesjö (c), (), Jonnergård(c), i (m) och () vilka ansett att utskottet under 4 borthemställa attriksdagen skulle avslå propositionen 1975/76:168 i denna del och motionen1975/76:2508 samt med bifall lill motionen 1975/76:524 yrkandel 1 och medanledning av motionerna 1975:1018, 1975/76:688, 1975/76:917 yrkandet 2,1975/76:2443 yrkandet 2 samt 1975/76:2507 yrkandet 3 uttala att länsstyrelsenborde bestå av förutom landshövdingen 14 ledamöter och 14 suppleanter, samtligavalda av respektive landsting. 4.av (vpk) vilken ansett all utskottet under 4 bort hemställa allriksdagen skulle med bifall till motionen 1975/76:2508 och med anledning avpropositionen 1975/76:168 i denna del samt med avslag på motionerna 1975:1018,1975/76:524 yrkandet 1, 1975/76:688, 1975/76:917 yrkandet 2. 1975/76:2443yrkandel 2 samt 1975/76:2507 yrkandel 3 ge regeringen lill känna vadreservanten anfört beträffande förlroendemannaslyrelsen i . HerrBOO (c): har del varit förutsatt att 1975/riksdag skulle fåbehandla proposilioner angående förstärkt demokrati och utbyggdlänsdemokrali. Stora förväntningar har ställts inför beslut i dessafrågor, och självklart har många förhoppningar knutits lill att beslutenskulle inriktas på ökat medborgarinflytande och därmed flytta frampositionerna på detta viktiga område. Men alla dessa förväntningar ochförhoppningar kommer inte att kunna infrias. Proposilionenom åigärder för ökad demokrati och reviderad kommunallag har ännuinte kommit pä bord. Detta måste från skilda synpunkter beklagas ochstarkt kritiseras. Många kommuner och landsting har inriktat sin planering påatt de nya riktlinjerna skulle kunna komma i tillämpning redan i och medkommande valperiod. Så kan nu inte ske. Det kommer all fördröja åtgärder föralt vitalisera och förstärka den kommunala självstyrelsen. Detta blir tyvärrfallet. Närdet gäller utbyggd länsdemokrali har proposilionen kommit och behandlas iföreliggande utskottsbetänkande. Tyvärr måste man konstatera attpropositionen, med nr 168, inte tar många fjät mot utbyggd länsdemokrati, omens något. Även detta är att beklaga. Icentern känner vi en djup besvikelse överalt inte 1975/riksdag fåtttillfälle att fatta framåtriklade beslut när det gäller decentralisering av denpolitiska beslutsprocessen. 1 partiets decentralistiska idésystem utgör denpolitiska demokratin en hörnpelare. Politisk decentralisering innebär ökademöjligheter för de många människorna att påverka de demokratiskabeslutsprocesserna, att vara med och forma samhället och känna del ansvar somnaturligt följer av detta. Den regionalasamhällsförvaltningens uppgifter och organisation har länge varit föremål föröverväganden och förslag. Vid riksdag begärdes i en motion fråncentern alt frågan om en parlamentariskt baserad länsförvaltning och pågrundval därav decentralisering av statliga uppgifter skulle utredas ochövervägas. Alltsedandess har år återkommit lill frågan om en bredlänsdemokratireform. Vi har under dessa år kunnat glädja oss åt en ökandeuppslutning kring våra idéer om en sådan reform, men har tvingatskonstatera att majoriteten ställt sig kallsinnig. Vihar haft och vi har svårt all förslå hur ett parli, som säger sig företräda solidaritetensideal, kan försvara sill motstånd mol en länsdemokratireform, vars helagrundtanke är ett decentraliserat samhälle och där solidariteten,sammanhållningen mellan människor och medinflytande! för dessa många människorverkligen kan tillålas att blomma. Konsekvensenav koncenlrationsieorelikernas motstånd mot en länsdemokratireform är att mannu kräver av människorna att de skall känna solidaritet med myndigheter ochannat som finns på stora avstånd från dem i både lid och rum i stället för altkänna solidaritet med varandra, med människorna i den regionala och lokalaomvärlden. Det är där solidariteten bäst kan skapas och gemensamtansvarstagande bäst kan komma lill uttryck. Utskottethar alltså inte heller fått ta ställning till ett sammanhålletförslag till en länsdemokratireform, trots att tidigare uttalat sigför ett sådanl. Det är beklagligt för de många människornas skull och det ärockså en nonchalans mol . Vadvi nu haft att ta ställning till är små steg på vägen mot en större reform.Från sida har vi sagt oss att så länge de små stegen inte avviker fråndet länsdemokratiska mål vi har formulerat kan vi acceptera etapplösningar. Viär fast beslutna att föra denna fråga framåt, och väljer socialdemokratin desmå stegen, så får vår uppgift bli alt se till att de små stegen går i rättriktning. 1en motion från , som är också är innefattad i reservationen I, har viklart formulerat hur vi menar att arbetet på en länsdemokrati i fortsättningenmåste bedrivas och även angivit grunddragen i en länsdemokraiisk reform sådanvi vill se den. Ettav de små stegen, men ell viktigt sådanl, är en reformering av länsstyrelserna.I reservationen 3 har , och moderata samlingspartietsrepresentanter återkommit lill förslaget all de folkvalda landstingen skallutse hela länsstyrelserna, med undantag av ordföranden, landshövdingen. Dellaskäligen enkla och demokratiska reformsteg motsätter sig socialdemokrater ochkommunister. Frågan måste givetvis ställas till dessa partier: Vad är del förfel i tanken alt folket i val självt skall få utse sin regionala styrelse? Ochytterligare en fråga: Vad är det för fel på principen att den regionalastyrelsen, som också efter en fullt ut genomförd länsdemokratireform fårviktiga uppgifter, skall spegla del pärla- mentariskastyrkeförhållandet i regionerna eller länen? Mittsvar är: Det är inget fel alls. Tvärtom - det borde väl vid det här laget varaen demokratisk självklarhet och en demokratisk rättighet all folkel i val sålångt det är möjligl skall ges rätten att påverka utvecklingen inte bara ilandet som helhet, utan också i regionen. Jagskulle i det sammanhanget vilja påminna om vad förre centerledaren svarade en tioårig flicka som frågade honom vad ordet decentraliseringegentligen betydde. svarade, blixtsnabbt som alltid: Det betydermakten ål folket. Och det är just delta det handlar om. Ireservaiionen 2 hårde icke-socialistiska partierna i utskottet föreslagitförändringar i de regionala förvaltningsdomstolarnas organisatoriska ställning.Vi vill ifrågasätta det förhållandet all den dömande och den flskala funktionenpå del regionala planet mer eller mindre håller på att smälla samman. Enliglvår mening måste del i stället skapas en ordning som garanterar de regionaladömande instanserna en fristående ställning. På samma sätl som sker påriksplanet måste således domstolarnas oberoende och jävsfria ställninggaranteras och förslärkas också på del regionala områdel. Konsekvensen häravblir alt del nuvarande organisatoriska sambandet mellan länsstyrelserna ochdomstolarna skall upphöra. Också praktiska skäl talar för en utbrytning avlänsdomstolarna från . De regionala förvaltningsdomstolarna måstei framliden starkare integreras med kammarrätterna och regeringsrätten. Denorganisatoriska uppbyggnaden måste på delta sätt så långt det är möjligtbringas i samklang med den organisatoriska uppbyggnad som gäller för deallmänna domstolarna. Ett bifall till reservationerna 1, 2 och 3 innebär självfallet inte atten brett genomförd länsdemokrali kommer att förverkligas. Det innebär ändocksmå men viktiga sleg på vägen moi en sådan lolalreform. När jag nu yrkar bifalltill dessa reservationer är det i förvissningen att länsdemokratireformen,såsom vi reservanter vill ha den, förr eller senare måste genomföras och därmed ger de många människorna ökat inflytande och ökai medansvar församhällsutvecklingen, vars utformning självklart är en angelägen fråga fördessa människor. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservationerna 1, 2och 3. I delta anförandeinstämde (). Länsdemokralins historia är ganska lång. Vid beskrivningen av dettaärendes historia kan man välja olika tidpunkter som inledning. Jag skulle t.ex. kunna välja 1967 som utgångspunkt, då jag tillsammans med fyra andra yngreliberaler gav ut en bok som hette Länsparlameni och där vi skisserade hur enreform i demokratisk riktning av länsförvaltningen skulle kunna äga rum. Jagskulle kunna välja 1968 som utgångspunkt, då en enig utredning,länsdemokraliutredningen, med den socialdemokratiska landshövdingen ordförande, lade fram ett principförslag om hur man skulle kunna skapa meraav demokrati på länsnivå. Dettaenhälliga principförslag om hur man skulle kunna knyta länets invånare starkarelill planeringen och styrningen av länet har aldrig genomförts, ulan i ställetför all beakta vad den eniga ulredningen hade föreslagit bestämde sigregeringen för att låta frågorna malas vidare i den offentligauiredningskvarnen. En ny uiredning, länsberedningen, fick ta itu med dessafrågor tillika med frågor från bl. a. länsförvallnings-ochlänsindelningsutredningarna. Länsberedningenfick emellertid inte direktiv i samma anda som länsdemokraiiulredningensförslag. Det fanns tvärtom redan i direktiven till länsberedningen en polemikmot länsdemokraiiulredningens tanke alt man skulle kunna vidga människorsinflytande över planeringen i länen genom att flytta huvudmannaskapet från destatliga länsorganen. Detvar mol bakgrund av all regeringen på del här viset föreföll all styra bortutredningsarbetet från del länsdemokratiska alternativet som 1972beslöt all bifalla en reservation i konstilutionsutskoliel med krav på enändrad inriklning av länsberedningens arbete. Delta riksdagsbeslut innebar alldel fortsatta utredningsarbetet skulle inriktas på att ansvaret församhällsplaneringen i länen skulle läggas på folkvalda organ, dvs. Menregeringen lät sig inte påverka. beslut har aldrig omsattsi praktiken. Regeringen stod kvar vid sin linje alt del länsdemokratiskaalternativet inte skulle ytterligare utredas. Denna regeringens nonchalans molriksdagen har vid upprepade tillfällen kritiserats här i kammaren, och delflnns anledning, tycker jag, att i särskilt stor utsträckning brännmärkaregeringens handlande. Detta uttalande riktar sig inte särskilt mol den nyekommunministern. Det rör sig om regeringssynder som ligger längre tillbaka itiden. Dennonchalans mol beslut , som oviljan all låta det länsdemokraliskaalternativet bli penetrerat i den statliga utredningsapparaten innebär, harlett till aii inte har två lika väl genomarbetade alternativall i demokratisk ordning välja emellan. Detla hade annars varit naturiigt närdet nu har funnits två meningar på området: dels den som innebär altlänsstyrelserna skall ha huvudansvaret för den regionala samhällsplaneringen,dels den som utgår från alt landslingen skall ha detta ansvar. .Anledningenlill att regeringen inte har velat ge en sådan valfrihet ärsjälvfallet att man på allt sätl vill motverka en utveckling i länsdemokraiiskriktning, och den proposition vi nu har fått ger ytleriigare stöd för dettaintryck. Jagvill då fråga socialdemokraterna: kan inte länens invånare få bestämmaöver planeringen av länen, lika väl som kommunernas invånare viakommunfullmäktige får bestämma över planeringen i kommunerna? Varför skall manöverlämna ål byråkratiska organ att be- stämma på folkets vägnarjust då det gäller länsplaneringen, när vi inte gör det kommunalt och inteheller i riksplaneringen där som folkels valda representanter fårbestämma?