prot · FZ0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Delsom sägs alldeles avslutningsvis i svaret - att socialministern har inhämtatatt den s. k. kommer att ta hänsyn lill KF:s erfarenheter - får jagväl uppfatta som ungefär det initiativ jag har efterlyst i den här saken. Jagskulle ändå vilja erinra om alt när presenterades i socialstyrelsenspelita 1974/75 sade att samarbetet med näringslivet skulleintensifieras. Det är första gången en statlig myndighet bedriver informationtillsammans med näringslivet i den omfattning som väntas bli aktuell, ochdärför kan det finnas anledning att se på skäl lill deltasamarbete. "Informaliontill hela svenska folket om kost och motion", sade man, "kan med denuvarande resurserna inte ske annat än genom samarbete med andra parter.Näringslivet är en part som har resurser." Sedankonstaterar man alt på det sättet "kan få med-inflyiandeöver innehållet i samverkansparlers reklam i den mån sådan ingår iinformationen". Som en bieffekt skall man också uppnå enpro-duktförbällring. Såflck alltså sina pengar för detta ändamål. Men hur har manförvaltal de pengarna, när samarbetet mellan och en av destörsta och viktigaste samarbelsparlerna, nämligen KF, så alldeles klart harspruckit genom alt KF har gått ut med sin egen information? I det härsammanhanget är KF inle vilken organisation som helst. KF har solida traditionerpå koslupplysningens område, där man enligt uppgift har satsat omkring 7 milj.kr. Allerfarenhet lyder på att den traditionella information som lämnats genomkostcirkeln har gått över huvudet på dem som skulle ta emot den, och del är väldel som gjort att KF har tagit sig fram på andra linjer. Delfinns inle mycket mer att säga om della, ulan jag hoppas all samarbetet skallbli bättre i fortsättningen och att det på del sättet ändå skall ha varit någonnytta med den fråga jag har ställt. Omnedläggning av järnvägslinjer, m. m. informalion om näringsriklig kost har -del är inget tvivelom det - medfört ell ökat intresse för dessa frågor, och många goda initiativhar här tagils av organisationer och enskilda. Del skulle enligt min meningkunna vara lill nackdel för verksamheten, om krävde fullständigkontroll och ledning av varie aktivitet, vilket f ö. nämnden inte heller kangöra. Det intresse som visats inom olika intressegrupper anser jag i del härsammanhanget utgöra ett myckel viktigt och värdefullt komplement tillH-nämndens verksamhet. Dettahindrar emellertid inle att det är angeläget all få till stånd en visssamordning av den grundläggande informationen i hithörande frågor. Jag harockså betonat delta i milt frågesvar och framhållit att avser att talill vara erfarenhelerna av KF:s informationsverksamhet i kostfrågor. Jag troratt kan känna sig lugn på den här punkten. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om nedläggningav järnvägslinjer, m. m. Herrkommunikationsministern erhöll ordet för all i ett sammanhang besvaraföljande frågor, nämligen 1975/76:189, anmäld , av (), 1975/76:191, anmäld , av i (s),1975/76:192, anmäld , av i (fp),1975/76:194, anmäld , av (), 1975/76:196, anmäldden , av (), 1975/76:200, anmäld , av herrJonasson (c), 1975/76:213, anmäld , av () ochanförde: Nr 65 Herr talman! i har frågat mig om jag anser att den ytterligarenedläggning avjärnvägslinjer är förenlig med den av fastlagda regionalpoliliska målsättningen. --------------- FruNilsson i har frågat mig om regeringen avser att följa SJ- Om nedläggning av chefens förslag om alt lägga ned yttedigare 15 bandelar i landet. i har frågat mig om jag anseralt en försämring m. m. av kommunikationerna mellan och i enlighet med SJ:s förslag är förenligmed de regionalpolitiska utfästelserna att stärka ställning somregioncentrum. HerrKomstedt har frågat mig vilka åtgärder jag avser alt vidta för att inte ytterligareförsämra kommunikationerna för invånarna i sydöstra . FruSandéhn har frågat mig vad jag avser att göra med anledning av statensjärnvägars förslag att nedlägga Yslad-Tomelilla-Simrishamns järnväg. har frågat mig om jag tänker säga nej till SJ:s begäran om medgivandeatt inskränka eller helt nedlägga driften på bandelarnaArvika-Bengtsfors-Mellerud, samt . har frågatmig om jag är beredd verka för en höjning under kommande budgetår av bidragettill drift av icke lönsamma järnvägslinjer så att de nu föreslagnanedläggningarna kan undvikas. Jag besvarar de sju frågorna i ett sammanhang. Iårets budgetproposition har jag under anslaget "Ersättning till statensjärnvägar för drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. anmält minavsikt att under /77 verkställa nedläggningsprövning av åttanärmare angivna bandelar. Det gäller bandelar där en nedläggning uppenbarligeninte innebär några olägenheter från trafikförsöriningssyn-punki och där denalternativa irafikuppläggningen innebär en klar samhällsekonomisk vinst. I tvåfall är det fiåga om bandelar som enbart har godslrafik. I övrigt gäller delhelt eller i huvudsak persontrafik. Några som helst olägenheter med hänsyn lillde regionalpoliliska målsättningarna föreligger uppenbariigen inle. Jag vill alltså slå fastall del för /77 är fråga enbart om att företanedläggningsprövning av åtta särskilt trafiksvaga bandelar. Som bekant har SJ iskrivelse till regeringen aktualiserat frågan om nedläggning av trafik påytterligare ett antal bandelar. Några åtgärder från regeringens sida medanledning härav är inte aktuella. Någon, ytterligare prövning kan sålunda inleske före utgången av /77. I anslutning lill ochfru frågor kan konstaleras beträffande järnvägslinjen vilken har i budgetpropositionen - att del endast är fråga omnedläggningsprövning av den begränsade persontrafiken. Beträffande järnvägslinjenSimris-hamn-Tomelilla-Yslad, där SJ har tagit upp frågan om nedläggningsprövning,följer av milt tidigare uttalande all någon sådan inle är aktuell i dettasammanhang. Ianledning av fråga kan konstateras all bidraget till drift avicke lönsamma järnvägslinjer under kommande budgetår liksom fåravvägas med hänsyn till kostnads- och inläktslägel samt omfattningen av detersätlningsberälligade bannätet. HerrERIKSSON i (fp): Tack, herrstatsråd, för svaret! Statsrådetnämner i svaret SJ:s skrivelse och säger: "Några åtgärder från regeringenssida med anledning härav är inte aktuella." Det är klartext somstatsrådet talar. Och det behövs klartext, herr statsråd, i den här frågan föralt lugna den oro som SJ-chefens utspel har skapat. Det torde vara få s. k.utspel som har förorsakat så mycket oro och bestörtning som just SJ-chefens. Jagkan nöja mig med att citera i skrivelse: "Länsstyrelsenfinner del utomordentligt anmärkningsvärt att inte samråd skett frånSJ-ledningens sida med berörda kommuner och med länsstyrelserna utan att manfått kännedom om SJ:s planer genom massmedia". Sammakritik framförs av de anställda, och del är fullt berättigad kritik, anser jagför min del. Jaghar lagt tyngdpunkten i min fråga på sambandet mellan regionalpolitiskasatsningar och goda transportmöjligheter och kommunikationer för en bygd.Statsrådet säger att beträffande de åtta bandelar för vilka han ibudgetpropositionen föreslagit nedläggningsprövning föreligger del inga brottmot den av antagna regionalpolitiska målsättningen. Min fråga gällerden ytterligare påspädning av järvägsdöden som SJ-chefen har förebådat. Jagskall anföra ett konkret exempel på den oro som delta har skapat i en bygd därlokaiiseringspoliliska satsningar har givit resultat. IÅriängs kommun har man i samråd med SJ och såsom stalskom-munaltberedskapsarbete byggt ett stickspår till ett industriområde. Så sent som pådecembersammanträdet beslutade kommunfullmäktige om en ytterligaresatsning med lastplalser vid delta stickspår för att tillgodose de nyaindustrier som skall lokaliseras till området. Det är självklart alt man blirförvånad när man utan förvarning genom mässmedia får reda på all den Järnvägsom man satsar på försvinner, om SJ-chefen får som han vill. Enindustriledare har klart deklarerat: "En nedläggning innebär alt vi intehar en chans att fortsätta här i ." Han nämner svårigheterna atttransportera produkterna på landsväg och säger: "Det betyder att vi förvår del måste omlokalisera vårt företag." Detär nu viktigt att vi alla i de bygder som är berörda och som är beroende avjärnvägen känner ansvar för den som Irafikmedel. Fryks-dalsbanan, som vi mångagånger har diskuterat, är ett bra exempel, herr statsråd, på att när folksluter upp bakom en järnväg och tror på den, så ger det resultat. Omnedläggning av järnvägslinjer, m. m. Omnedläggning av järnvägslinjer, m. m. Vadsom är bekymmersamt tycker jag är de dåliga kommunikationerna mellankommunikationsdepartementets chef och SJ-chefen. Jag hoppas att de blir bättre,så att vi slipper utspel av den här typen. FruNILSSON i (s): De många frågeställarna i det här specifika ärendet vittnar vältaligtom med vilket utomordentligt stort allvar man lar på SJ-pro-påerna om nedläggningav ett antal bandelar. Jagber all, i likhet med i , få lacka kommunikationsministernför det svar som han lämnat gemensamt till oss alla. Del är min innerligaförhoppning alt della svar skall bidra lill all dämpa den oro, för att inlesäga bestörtning, som SJ-utspelei fört med sig bland befolkningen i de delar avlandet som är direkt berörda av de föreslagna nedläggningarna. har inle mindre än tre olika bandelar rankats in bland dem somskall falla för SJ:s speciella lieman. Två av dessa - Arvika-Åriäng-Mellerudoch - är redan nu inräknade bland de olönsammabandelarna, för vilka SJ får kompensation från staten, medan ,dvs. sträckan , har räknats lill affärsbanenälel. Del äringalunda att förundra sig över att såväl befolkningen i gemen som ansvarigakommunalmän och industrimän blir bestörla över ett meddelande som det som gavsfrån SJ:s sida alldensiund ingen som helst kontakt tagits med berörda myndighetervare sig på länsplanel eller inom kommunerna, utan den första informationentill dem skedde genom massmedia. Även berörd personal har all anledning allreagera mot tillvägagångssättet. Nuhar vi som väl är en klok kommunikationsminister och därtill en klok regering,så vi behöver väl inte befara att SJ-chefens propåer kommer att gå iverkställighet-propåer som f ö. går helt på kollisionskurs med riksdagensallmänna intentioner vad gäller trafikpolitiken. Mankan då undra vad avsikten är från SJ:s sida. Är del månne fråga om någon formav utpressningstaklik mot regeringen för att få fram mera pengar? Del fattas jude facto åtskilliga miljoner i SJ:s budget, och detta förhållande kan måhända ioch för sig förklara SJ:s drasliska utspel. Min följdfråga tillkommunikationsministern skulle därför bli -och den har jag f ö. delvis redanfåll svar på: Har regeringen för avsikt att bevilja SJ mer pengar till deolönsamma bandelarna? i (fp): Goda kommunikationer är en grundläggande förutsättning för boende,näringsliv och sysselsättning i en region. Försämringar i kommunikationerna kanfå myckel stora negativa effekter för en bygd. Är en sådan bygd sedan i ettkänsligt läge befolkningsmässigt sett, så kan förlusten av vissakommunikationsmöjligheter allvarligt skada bygdens utvecklingsmöjligheter. befinner sig i ettsådant läge. Befolkningstalet har dalat så långl alt del inte får gålägre. I stället måste vi med alla krafter försöka vända utvecklingen ål rätthåll. Statsmakterna förutsåg vid antagandet av det regionalpoliliskahandlingsprogrammet att del kunde bli nödvändigt att samhällel görsärskilda insatser för all regional service skall vara tillgänglig i iframliden. Detär mot den bakgrunden som SJ-chefens förslag om nedläggning av persontrafikenpå sträckan och godslrafiken på sträckan ärså oroväckande och förvånande. Det är inte insatser av del slaget som hjälperLjusdal och bygden längs järnvägen till en gynnsam utveckling. En sådan åtgärdkan inle verka annat än negativt. Del är därför angeläget all SJ:s planerbeträffande järnvägslinjen inle förverkligas utan altjärnvägen får sitt rättmätiga underhåll och all järnvägsdriften tryggas. Detär tillfredsställande att kommunikationsministern nu klart säger ifrån att detunder del kommande budgetåret inte kan bli fråga om alt lägga ned dennajärnväg. Jag lackar för del beskedet. Jagvill också understryka att vi från sida är beredda all höjainvesteringsbidraget och all på ett bättre sätt salsa på järnvägen för all fåden mera konkurrenskraftig, och så att den kan erbjuda en bälire service. Vianser att starkare satsning på järnvägen skulle göra nu olönsammajärnvägslinjer lönsamma. Men om det skall kunna ske måste det bli en annaninställning till denna viktiga kommunikalionsgren. Vaddet nu närmast gäller är all rädda den järnvägslinje som det här är fråga om. Omnedläggning av Järnvägslinjer, m. m. Jag ber allfå lacka statsrådet för svaret på min fråga. Vivet all en bygds utveckling i mycket hög grad beror på dess kommunikationssystem.Är kommunikationerna redan dåliga, så får även den allra minsta förändring tilldet sämre betydande konsekvenser. har stor betydelse - men den skalländå inte överdimensioneras i dagens moderna samhälle. hårt prövad bygd som , dvs. i princip och Tomelillakommuner, skapar SJ:s uttalanden om nedläggning av försl linjen sedermera linjen onekligen stor oro. Den oronberor kanske främst på all vi redan i dagens situation har mycket dåligavägkommunikationer västerut, med den expansiva delen av , den region somden östra delen av måste ha ett samband med för alt kunna utvecklas. Kommunikationsministernsäger nu att någon nedläggning av dessa linjer inle är aktuell. Min fråga tillkommunikationsministern gällde om kommunikationsministern ville ge besked omatt de planerade vägutbyggnaderna från och västerut skulle kopplassamman med nedläggningen av dessa järnvägslinjer. Den frågan har inlekommunikationsministern svarat på. Vi har dock lärt oss all har SJ aviseratinskränkningar så kommer de också lill stånd, frågan är bara när. Nr 65 oss vilket belopp vi skall betala för kollektivbiljetten.Detta den problem som vi naturligtvis skall koppla samman. ' PÖsterlen haft besök av tre statsråd . --------------- Besöken har gällt sysselsättningsproblemen ibygden. De frågor som tagits Om nedläggning av upp avkommunfolk och från länsslyrelsehåll har gällt problemet att få Järnvägslinjer, stånd bättre kommunikationer, för att göranyetableringar attraktiva. m. m. Vi har inte sett till någon avsevärd förbättring av dem, bortsett från alt man nu sätter i gångulbggnaden av väg 103 som nödhjälpsjobb. Därför vill jag upprepa min fråga tillkommunikationsministern, som har ansvaret för både SJ:s verksamhet ochvägverkets: Kan kommunikationsministern ge mig beskedet att Österlenskommunikationsproblem kommer alt lösas så att jnle bygden drabbas ännu värre?Kommer problemen all kopplas samman, så all vi får en garanterad utbyggnad avvägarna när järnvägen försvinner? Vi vel ju att den planeringen tar tid. FruSANDÉHN (s): Jag ber att få lacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Orsakentill min fråga var alt generaldirektören vid SJ, , som ett svar pådet framlagda budgetförslaget aktualiserade frågan om nedläggning avytterligare 15 järnvägslinjer av lönsamhetsskäl, bl. a. dåYslad-Tomelilla-Simrishamn. Denna nedläggningsprövning från SJ:s sida skapadeomedelbart oro och irritation hos befolkningen i denna region. Mankan förstå vad en irafikinskränkning här skulle betyda: Attraktionskraften förstora delar av regionen skulle komma att minska, och därmed skulle följa enfortsatt avfolkning. Just Sydoslskåne eller , som vi gärna vill kalladenna del av landskapet, har under en lång följd av år varil föremål för enstark urbanisering. Under åtskilliga år har del gjorts många ansträngningar föratt väcka statsmakternas intresse för nya induslrilokaliseringar. Jagär rädd för att en järnvägsnedläggning i denna situation inle skulle befrämjanågra nyetableringar av industrier eller annan verksamhet. Den oro för sämretrafikservice som den fasta befolkningen hyst efter generaldirektör uttalande är därför lätt att förstå. Detsvar jag nu fått ger ett klart besked om de svåra problem kommunikationsdepartementethar all brottas med när det gäller våra järnvägars vara eller icke vara. Jaghoppas alt kommunikationsministern även i fortsättningen skall följa frågan omförsöriningen med järnvägar och andra kommunikationer i sydöstra medsamma stora intresse som han visat frågan . HerrJONASSON (c): Även jag vill tackakommunikationsministern för svaret. 108 I eri skrivelse till kommunikationsministern har SJföreslagit att ira- fiken på tre bandelar iVärmland skall läggas ned. Det gäller bandelarna ,och . Jag har ställt den direkta fråganhuruvida kommunikationsministern tänker säga nej till förslaget. Svaret är nuell nej till del förslag som SJ-chefen har lagt fram, i varie fall lill den 1juli 1977. Dellaär naturligtvis i och för sig tacknämligt. Men SJ-chefens utspel är faktisktanmärkningsvärt. Som del mest anmärkningsvärda måste man betrakta alt SJ inteens har diskuterat frågorna vare sig med berörda kommuner eller medlänsstyrelsen. Den socialdemokratiska regeringen lalar myckel om de statligaföretagens förträfflighet,den talarom samråd, om medinflytande osv. Men hur ärdel i prakliken? Här finns inget samråd, här har inga diskussioner förts, härslänger man bara fram förslagen. Iriksdagsbeslutet om den regionala strukturen klassades somregionall centrum och Åriängsom kommunalt centrum. harföreslagit all skall bli ett nytt statligt industricentrum. Filipstadär en viktig ort för omgivningen, och Åriäng är en viktig ort för helaNordmarken. Och så kommer det här förslaget att järnvägsförbindelserna skallbort! Vad nyttar del till med lokaliseringspolitiska satsningar och andraåtgärder, om man försämrar servicen på det sätt som blir fallet om SJ:sframställning bifalles? Dettaär inle bara en fråga om trafikekonomi - det är också en fråga om service. Ochdel är helhetsbilden som därvid måste vara avgörande. Skall vi lyckas medregionalpolitiska satsningar och med lokaliseringspolitiken måste det finnasservice. Jag förstår myckel väl att man måste se till ekonomin, men man fårinle ta den i betraktande bara inom en sektor - man måste se till helheten.Trafikulredningen måste avvaktas. Till dess: Låt trafiken på bandelarnafortsätta och irritera inle människorna i onödan! Omnedläggning av järnvägslinjer, m. m. HerrDAHLGREN (c): Statsrådets förslag att lägga ned de i budgetpropositionen föreslagnabandelarna har fått den underliga effekten att SJ underkänner statsrådetsberäknade besparing på 30 milj. kr. och hävdar att skall den summan uppnås ibesparing måste ytterligare järnvägsnedläggningar ske. Ett sådant besked frånSJ har naturiigtvis skapat oro i de bygder som berörs. När jag sedan lyssnadepå statsrådet i ett TV-program fick jag den uppfattningen att statsrådet menadeatt kostnaderna för de olönsamma järnvägslinjerna nu var så stora alt man vartvungen all göra nedläggningar. Uppfattade jag verkligen statsrådet rätt? Jagtackar för svaret. Det innebär all detta budgetår kommer regeringen inte allföreslå ytterligare nedläggningar. För kommande budgetår hänvisar statsrådettill att storleken av bidraget till drift av icke lönsamma järnvägslinjer blirberoende av järnvägsnätets omfattning. Det var närmast delta som Jag hadeavsett med min fråga. Jag har nämligen den uppfattningen att intill dess all vihar fåll fram material från den trafikpolitiska utredningen och värderingen avde regionala trafikprogram- men är klar så all vi fårell material i skall inga nedläggningar göras. En summa på 600 milj. kr. inger naturligtvis respekt, men ställer man den i relation lill de kommunala utgifterna för den kollektiva trafiken är den ganska blygsam. Enbart i subventionerade lands- Om nedläggning av tinget SL med 1975. Beloppet för i årberäknas bli 715 järnvägslinjer, milj. kr. m. m. Mot den bakgrunden hoppas jag att stalsrådel inle tvekar om en sådan anslagstilldelning till SJför del olönsamma bannätet alt della kan bibehållas i den omfattning det nu harintill dess får ett material för en bedömning av den framtidatrafikpolitiken. Det har i den här omgången ställts ett par tre, kanske fyra frågor lillmig. i frågade huruvida regeringen har för avsikt att bevilja SJ merpengar till de olönsamma bandelarna. Denna fråga kan väl kopplas samman med densom ursprungligen ställt beträffande finansieringen under den nuöverblickbara framliden av del olönsamma nätet. Som svar på de frågornahänvisar jag endast lill årets budgetproposition och den kommanderiksdagsbehandlingen av de delar av denna som handlar om bidrag till statens järnvägarför olönsam trafik. HerrDahlgren tog i sitt anförande upp frågan huruvida man i avvaktan påslutförandet av den regionala trafikplaneringen över huvud tagel skalldiskutera förändringar i någon form av järnvägsnätet. hänvisadetill ett program i televisionen som jag medverkade i.Jag vill i klarhetens namn säga alt vi i delta program diskuterade -åtminstone gjorde jag det - de åtta bandelar beträffande vilka regeringen iårets budgetproposition anmält att man avser att företa ennedläggningsprövning. För undvikande av allt missförstånd och för att dennafråga inte i onödan skall förstoras vill jag redan nu säga att , närdebatten om de frågorna kommer upp, naturligtvis är i sin fulla rätt att vägra regeringenätt företa ens en nedläggningsprövning när del gäller dessa åtta bandelar. HerrKomstedt frågade: Får vi garantier för vägnätels kvalitet inom de områdenförändringar i järnvägsdriften diskuteras, innan sådana förändringar sker?Frågan om järnvägsnätets utformning i områden där järn-vägsnedläggelser ellerförändringar i järnvägsnätet diskuteras tillhör de mest primära när mandiskuterar dessa frågor, Till de primära frågorna hör också ersätiningstrafikoch liknande, frågor som inte log upp men som naturligtvis finnsmed i bilden. Men givelvis hör frågan om järnvägsnätets utformning lill deallra viktigaste i sådana här diskussioner. Låtmig sedan som en allmän kommentar säga att jag finner det viktigt au jag ochdärmed regeringen slår fast all det är och ingen annan som beslutarom förändringar i vårt lands järnvägsnät, 110 i (fp): Jag antydde förut alt jag anser att det är viktigt all vi som har enjärnväg i våra bygder slår vakt om denna. Jag vill upprepa det. Inomfolkpartiet tror vi på järnvägens framlid som transport- ochkommunikationsmedel. Därför har vi, som i sade,föreslagit årets riksdag en höjning av investeringsanslaget med 40 milj, kr,,ett förslag som jag hoppas all det skall gå alt nå enighet om. Mendet är också viktigt alt SJ-ledningen tror på järnvägens framlid, I delavseendet ställer man sig emellertid litet undrande. Del finns fiera exempelsom ger anledning lill tveksamhet på den punkten. En sak är att man hadeförutspått en minskning av persontransporterna för men att det blev enökning . Tillsist vill jag återupprepa frågan till statsrådet: statsrådet villig attmedverka lill att svenska folket slipper uppleva flera sådana här oroandeutspel från SJ-chefens sida? Oiyinedläggning av Järnvägslinjer, m. m. HerrDAHLGREN (c): Del var ell värdefullt besked som statsrådet gav all del handiskuterade i det åberopade var de bandelar som finns angivna ibudgetpropositionen. är del alltså som skall avgöra frågan. Vad jag vänder mig emot är alt inle undervåren har ell sakmaterial för all kunna göra en riktig bedömning. Ett sådantmaterial finns först när utredningarna är klara. Kommunikationsministern och jag är helt överens om utbyggnad av vägnätetsom ersättning i de delar av landet där del planeras inskränkningar ijärnvägsnätet. Viär naturligtvis också överens om - som många andra varit inne på - att försökabibehålla det järnvägsnät som finns och att i framliden kanske omprövavåra beslul när det gäller kommunikationsledet som människor inle utnyttjar påett sådant sätt alt nuvarande förhållanden kan bibehållas. Del är alldelessjälvklart med omprövningar i ett modernt samhälle. Vadjag tagit upp i min fråga och anser är väsentligt är all det inte blir tvådåliga kommunikationsleder i en bygd, utan att det skapas garantier föråtminstone en vettig trafikled - om järnvägsdelen skulle drabbas avinskränkningar. Altplanera för della tar lång lid.