prot · FY0981 · 1975-12-31 00:00:00 — Densärskilda delegationen som avses förbereda den nya planeringen torde kunnabelysa denna fråga. Dessutom bör det påpekas all kommunerna fär del av debesparingseffekter som det nya systemet innebär. Med dessa motiv finner jag alla skäl att yrka bifall till vad utskottethemställt i sitt betänkande nr 17. Jagskulle emellertid också något vilja beröra del som i Gäddvik'har försöki motivera i del särskilda yttrandet lill utskottets betänkande - omän det hade varit bättre om della yttrande aldrig kommii till stånd, för någolväsentligt i det yttrandet kan jag inle läsa in. Del har väl närmast tillkommitsom elt försök att freda samvetet. Jagtror det är vikligl alt vi får gå vidare när det gäller skyddrums-planerandet.Det är väl del som gjort all utskottet varit enhälligt - trots en delfunderingar kring civilförsvarets perspektivplan och kring del som evenluelll i1977 års beslul kan påverka den framtida försvarsinriklning-en. Jag lyckerändock - och där har utskottet gjort sanima bedönining - all del nu ärviktigast all konima in i ett aktivt skede i skyddsrums-byggandet. Del är ocksåden bedömningen som helt präglar utskottets skrivning. HenKARL i (fp): I den proposilion som vi nu behandlar framhålls alt del är säkerhetspolitiskt motiverat att anordna och ställa i ordning skyddsrum för befolkningen, och alt della sker i fredslid. Möjlighel alt skydda be folkningen är en av förutsättningarna för ett meningsfullt försvar, heter 58 del vidare. Naturiiglvis är del så, det kan jusägas utgöra grunden för etl meningsfullt försvar. Riksdagenbeslutade att det skulle byggas skyddsrum även för låghusbebyggelse.Samiidigi beslöt upphäva den undantagsbestämmelse som tidigarebefriade de 14 större städerna från skydds-rumsplikl i innerområdena. Det äralltså i länga stycken en effektuering av beställning frän 1972 somnu sker. Jag skall inle bli mångordig. Utskottet är enigl, vilkel är mycketglädjande. Enligt utskottets mening kan nästa försvarsbeslut få belydelse förskyddsrumsbyggandei främst belräffande: De strategiska hotbedömningarna. Den bedömda hotbilden i fråga om vapenverkan. Ambitionen när del gäller civilförsvarels förmågamed hänsyn till bedömda behov och kostnader. Möjligheterna inom totalförsvaret att åstadkommaförvarning vid flyganfall. Antaletskyddsrumsorler är f n. ca 200 och det är huvudsakligen orter med mer än 5 000invånare. Liksom hillills föresläs att regeringen skall fastställa vilka ortersom skall vara skyddsrumsorter. Civilförsvarets perspektivplan och förslagfrän försvarsulredning avses ge underlag för alt bedöma vilka ortersom i fortsättningen bör vara skyddsrumsorter. Utskottetanser att del generella undanlaget frän att bygga skyddsrum i de störstatätorternas innerområden bör upphävas utan ytterligare dröjsmål. Planering ochåtgärder för att minska brislen i fråga om skyddsrum i dessa områden bör sättasi gäng . Sådana åtgärder bör ersättas med slalliga medel. nu har anfört i dessa stycken bör som sin mening geregeringen till känna. I övrigt vill jag hänvisa till och yrka bifall lill utskottetsenhälliga skrivning. Hen i (c); Jag vill inleda med att säga all vi frän sida ärtillfredsställda med del förslag lill nytt syslem för skyddsrumsbyggande sombehandlas i del nu aktuella betänkandet. Om del vittnar den enighet somföreligger i fråga om utskottets skrivning. nya syslemet fär skyddsrumsbyggandet, vilkel inle alls är oviktigt, enfastare anknytning till kommunernas planering av bebyggelsen. Kommunerna fårhärigenom ett direkt ansvar för alt skyddsrummen anpassas och planeras för deverkliga behov som föreligger i de kommuner där skyddsrum skall anordnas. Planeringenavser vidare inte bara behovet av skyddsrum i anslutning till den fortlöpandebyggnadsprodukiionen. Den fångar också in bebyggelse för vilken del tidigareinle förelegal skyldighet lill planering och anordnande av skyddsrum. Jag avserdä närmast låghusbebyggelse och liknande. Planeringen innebär ocksäåtgärder för att få fram skyddsrumsplatser Nr 81 i vissa tätorters innerområden, som varit undantagna fränskydds- Tnrsdaeen den rumsbyggande.Denna åtgärd har slor betydelse framför allt för skyddet 15 mai 1975 "befolkningen i de större tätorternas innerområden. anmäler iproposiiionen alt han avser all föreslå all detta undantag skall Ulskottet har ocksä markerat att del här generella undantaget gande bör upphävas utan ytterligare dröjsmål och anföralt bör som sin mening ge regeringendetta till känna. Vidarefinns del anledning poänglera att man - genom att kommunerna i del nya systemetfär en fastare planering av behovsanpassningen av skyddsrumsbyggandei - bättrekan tillgodose kravet på en meningsfull användning av skyddsrummen i fredslid. nya system som föreslås bör man ocksä bältre än tidigare kunnatillvarata de planerings-och besparingseffekter som det nya systemet onekligeninnebär. Vid utskottsbehandlingenav proposiiionen 1975:21 har det ur cen-lerpolitisk synpunki varit angelägetall pä några väsentliga punkter nå fram till enighet i utskoltsskrivningen,vilkel vi hargjort främst avseende finansieringen och kostnadsfördelningen mellanstaten och kommunerna. När del gäller anpassningen av finansieringssystemet görulskotlei tvä tillkännagivanden. Det första innebär att man anpassarfinansieringssystemet så att man undviker eventuella risker för regionalaolikheter när det gäller den ekonomiska belastningen. Det finns skäl att antaall skyddsmmsskyldighelen blir speciellt omfattande i vissa gränsområden ochregioner, som får anses strategiskt särskilt känsliga. Jag förmodar all somexempel kan anföras vissa områden längs , i övre och päGotland. Självfallet måsle finansieringen vara sä anpassad alt kommuner inomområden av della slag inte drabbas hårdare än övriga delar av landet. Urcenterpolilisk synpunkt finner vi det värdefullt all utskottet ocksä klartmarkerat delta. Del andra tillkännagivandel i vad gäller finansieringen avserkommunernas planeringskoslnader för anordnandet av skyddsrum. tidigare inne på detta spörsmål. I det sammanhanget skriver utskottet förutsätter att det nya systemet inle föranleder ökade kostnader förkommunerna. Kostnadernaför skyddsrumsplaneringen kommer otvivelaktigt med del ökade ansvar och deuppgifter som kommunerna får i del nya systemet alt medföra ökade kostnader fördessa. Det mäste då, inle minst med hänsyn till verksamhetens art, vara så altkommunerna kompenseras för sina merkostnader. Iflera sammanhang har inle minst vi frän betonat, att staten inte börålägga kommunerna nya utgifter utan att ekonomiskt ersätta dem härför. Moldenna bakgrund lycker jag att utskottets tillkännagivande i delta avseende ärmyckel betydelsefullt. Det finns flera punkter iden omfattande proposilion vi nu diskuterar som skulle ha kunnat lasupp i kammardebaiten, men eftersom del råder 60 full enighet i dessa frågor har jag bara, herr lalman, velat angenågra skäl som har varitvägledande för värt partis ledamöier i försvarsutskottet vid behandlingen avdel ärende som föranlelt utskottets belänkande nr 17. Överläggningenvar härmed slutad. Yrkesmedicinskasjukhuskliniker, m. m. §15 Yrkesmedicinska sjukhuskliniker, m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande nr 7 medanledning av moiioner angående vissa medicinska specialiteter m. m. Idella betänkande behandlades molionerna 1975:348 av fruHjalmarsson (s) och (), 1975:472 av hen m.fl. (s), (c) såviii här var i fråga (yrkandet 3), 1975:1234 av (), 1975:1257av m. fl. (vpk), vari såviii nu var i fråga (yrkandena 2 d och3 d) hemställts a)alt skulle anhålla hos regeringen om förslag om att de landsting somansvarade för regionsjukhusen gavs i uppdrag att års utgång upprättayrkesmedicinska kliniker med såväl teknisk som medicinsk del och som frislåendekliniker, b)alt skulle anhålla om att gavs i uppdrag attomedelbart inrätta fem FV-block för alt specialistutbilda yrkesmedicinare,samt 1975:1282av fröken m.fl. (c). 1. belräffande innehållet i psykiaterulbildningen allriksdagen skulle avslå motionen 1975:348, 2. belräffande njursjukvärden att skulleavslä niotionen 1975:472, 3. beträffande uppdrag ät regionsjukvärdsulredningenrörande yrkesmedicinska sjukhuskliniker alt skulle avslå molionen1975:772 yrkande 3, 4. beträffande inrättande av yrkesmedicinskasjukhusklinikeratt skulle avslä molionen 1975:1257 yrkande 2 d, 5. beträffande ökning av antalet yrkesdermatologer allriksdagen skulle avslä motionen 1975:1234, 6. belräffande FV-block för utbildning avyrkesmedicinare att skulle avslå niotionen 1975:1257 yrkande 3 d, 7. belräffande ökad utbildning av reumatologer attriksdagen skulle avslå molionen 1975:1282. Yrkesmedicinskasjukhuskliniker, m. m. Reservationhade avgivits beträffande inrättande av yrkesmedicinska sjukhuskliniker av fruMarklund (vpk) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1975:1257 yrkande 2d gav regeringen lillkänna vad reservanten anfört. Till beiänkandel hade fogats ell särskilt yttrandebeträffande ökad utbildning av reumatologer av (). Hen i (vpk): Pä grund av att jag var inställd på all votering skulle företas iföregående ärende hann jag lyvärr inle ta med manuskriptet till delta anförandenär jag sprang från milt rum. Jag vill emellertid framhålla all de krav som vifrån kommunisterna framfört i en motion om de yrkesmedicinskaklinikerna inte blivit tillgodosedda i utskottets skrivning. De yrkesmedicinskaklinikernas uppgifter är alt ge underlag för forskningen på arbeismifiönsområde, att hålla kontakt med företagshälsovården och skyddsombudsverksamhelenosv. och förse dessa med uppgifter. Vihar i vårt land inle kommii särskilt långl när del gäller inrättandet avyrkesmedicinska kliniker. Endast i och i finns sädana kliniker som1963 års utredning ansåg all man borde inrätta. I övrigl är det fråga om ettdåligt hopkok, och det är ännu icke klart med de fiänster som behövs. Utskottetsäger i sin skrivning all yrkesmedicinska kliniker kan åstadkommas enligtnuvarande linjer, men så är inte fallet. Vi vet all i finns delingenling . Vi vel att i har man elt yrkesmedicinskt centrum somligger under den medicinska kliniken. Vi vel ocksä att den yrkesmedicinskakliniken i sorterar under sjukhuet, och inte heller därfinns de fiänster som skulle behövas. Omvi tittar pä anledningen lill att de yrkesmedicinska klinikerna inte har kommittill stånd, finner vi hell naturligt i bottnen en brist pä intresse förarbetsplatsernas mifiöproblem. Här i landet har initiativförmågan i alla tidervarit undermålig när det gällt att se till att få en bällre yrkesmedicin. Ändåhar det ställts krav på delta område under lid. talade enulredning om ungefär hur yrkesmedicinen skulle organiseras. 1963 komytterligare en utredning, som drog upp riktlinjer för hur de yrkesmedicinskaklinikerna skulle vara beskaffade: de bör ha läkarfiänster, de bör haleknikerfiänster och de bör givelvis också ha övrig laboraloriepersonal. sammanhangen har man inte utgått från arbetarnas bästa, inle lagit hänsynlill arbetsplatsens folk, utan grunden har varit den pro-fitlanke som delkapitalistiska systemet ändå vilar på. Man har inle tänkt på de människor somutsätts för mifiöriskerna - plaster, lösningsmedel, gifter, gaser, buller,vibrationer osv. - och fört fram deras berättigade Meddetta mycket kortfattade och snabbi improviserade anförande ber jag alt få yrkabifall till den reservalion som har fogat till socialutskottetsbetänkande nr 7. FruHJALMARSSON (s): och jag har motionerat om en ulredning förförbättring av den psykiatriska specialistutbildningen för läkare. Utskottethar pä etl häpnadsväckande lättvindigt sätt avstyrkt molionen. Först gerutskottet en beskrivning av en pågående försöksverksamhet inom den medicinskagrundutbildningen, där man har utbytt tvä veckors psykologi mol medicinskpsykologi och samhällsmedicin, omfattande sex lill tio veckors utbildningstid.Enligt vad jag erfarit har alla medicinska fakulteter åtta veckors utbildning idessa ämnen. Vikan väl med tillfredsställelse notera att läkarnas grundutbildning förbättratsnågol dä del gäller att försöka sälla in de somatiska sjukdomarna i enhelhetsbild, men vi kan samiidigi konstatera att del inte är för tidigt.Under mycket läng lid har det ju varit känt alt bakom somatiska sjukdomar oftakan ligga både mifiömässiga och psykiska orsaker. Utskottetgår därefter över lill alt beröra specialistutbildningen för psykiater menhänvisar dä till betänkandet Den psykiatriska värdens målsättning ochorganisation. Man framhåller att i della betänkande förutsätts alt psykiaterpä primärvärdsnivå skall arbeta i team och att "i dessa team psykologiskafaklorer skall särskilt beaktas av psykolog och sociala faktorer särskilt avkurator. Därmed har enligt belänkandet kravet pä en väsentligt annorlundapsykiateruibildning förlorat sin bärkraft. Vi anser all detta är ett orimligtpåstående, Vianser även att det är felaktigt alt hänvisa till betänkandet ompsykiatrisk målsättning och organisation, dä detta fåll ett myckel dåligtgensvar i remissomgången. Man kan därför från ej lägga någotförslag om den framlida psykiatrins utformning. Dessutomanser vi att del är fel att bygga psykiaterns utbildning pä den enmansutredningsom ligger till grund för utskottets ullalande. Utredarenföreslår ingen annan förändring i psykiaterns ulbildning än attpsykolerapiulbildning blir obligatorisk. Psykoterapin, har vi påpekat imolionen, är oerhört väsentlig, och vi känner tillfredsställelse med alt man nuplanerar för etl obligatorium för fler personalgrupper inom psykiatrin. Närläkarna är färdigutbildade har de skolgång bakom sig. De allra flestahar ej haft någon som helst kontaki med arbetslivet, ulan de har levt inomskolans och väggar i en skyddad och konstlad mifiö. Detövervägande antalet läkare kommer från mifiöer där man ej haft någon direktkontakt med arbetarnas hemmifiöer. När de sedan böriar som praktiserandeläkare, kommer majoriteten av deras pa- Yrkesmedicinskasjukhuskliniker, m. m. Yrkesmedicinskasjukhuskliniker, m. m. tienier jusl frän demifiöer som för dem är helt okända. för liden gör läkare aldrig ellerytterst sällan hembesök, varför de inte ens den vägen har möjlighet all skaffasig kunskaper om de olika mifiöer som flnns ute i samhället. Delvore därför rimligt att det i den leoreliska ulbildningen ingick ämnen somkunde ge psykialern möjligheler lill förståelse för och kunskaper ommänniskornas problem bl. a. i arbetslivet och i famifierela-lionerna. Depsykiska besvären orsakas av en kombination av konstitution och mifiö. Läkarenhärden första kontakten med patienten, varförhan måste göra enhelhetsbedömning för att sedan kunna remittera till psykolog och kurator. Eftersomde psykiska besvären ej endast är en medicinsk fråga utan i lika storomfallning en social, är del ej rimligt att psykiater skall ha en sådanensidig medicinsk utbildning som de har och som kvarstår enliglförslaget. Detkan ej heller anses rimligt att läkare själva skall ulreda och planera sinspecialistutbildning, eftersom sä mänga av samhällets andra serviceorgan ärmedarbetare pä psykiatrins område. Skall den nuvarande medicinska inriktningenäven i fortsättningen gälla, kan det ej vara befogat all läkaren skall ha denförsta kontakten. Då bör den kontakten överläs av psykolog eller kurator somhar en betydligt bredare utbildning pä del psykologiska och sociala planet, ochdessa fär i sin tur remittera lill läkare. Ettförsta Sleg när det gäller att få en förbättrad psykiatrisk värd är altförbättra utbildningen. Psykialern - och även -är klinikchefoch skall som sådan ange innehållet och målsättningen i värden. Många av de verksamma psykiaterna är medvetna om sin dåliga utbildning och känner sigoerhört pressade i sin situation, dä deras ulbildning ej motsvarar deförväntningar och krav som ställs. Allavi som arbetar inom den sociala sektorn vel att de psykiska besvären ökar ochalt människor i alll större omfallning söker specialister. Antalet intagna isluten psykiatrisk värd är 1973 var 69 000, och antalet patienlbesök i öppenpsykiatrisk värd var 516 000. Vihar motionerat för en mycket stor grupp människor som är beroende av att detfinns välutbildade psykiater. Dessa människor har stora svårigheter all självaföra sin talan och ställa krav. De har heller ingen intresseorganisation somföreträder dem. Skalldet i framliden råda samma förhällande som rätt alltsedan den psykiatriskavärden startades i - alt och universitetskanslersämbeleistyr utbildningen och innehållet i psykiatrin? Eller skall de människor som harpsykiska besvär få föra sin talan för en förbättrad psykiatrisk vård genom atten bred debatt tas upp i samhället, bl. a. i utbildningsfrågan? Jag har inget annat yrkande än om bifall lill utskottetshemställan, men jag skall återkomma möjligl i denna fråga. i (c): Först någraord till i . HerrFranzén säger att vpk har inte fått de krav tillgodosedda som man har ställt ifråga om de yrkesmedicinska klinikerna. Men det skifier nog inte sä mycketmellan kraven i vpk:s reservation och utskottets betänkande. Mycket av denkritik som framförde här i kammaren och den ytterligare kritik somhan sannolikt hade tänkt framföra, om han hade haft sitt manuskript med sig,har han inte underiag för i reservationen. Utskottethar pä s, 27 i betänkandet klart sagt föfiande: "Uskottet vill understrykaatt den pågående utbyggnaden av företagshälsovården gör det nödvändigt att deyrkesmedicinska enheterna ges goda resurser, så att de kan tillgodose de kravpä service i fråga om kvalificerad diagnostik och behandling m, m, somföretagshälsovården i ökad utsträckning ställer." Mankan ju beklaga all vi inte har fått en synkronisering här och att vi därför inte har de yrkesmedicinska klinikerna utbyggda i den utsträckning sombehövs för att vi skall kunna föfia upp intentionerna i de lagar som riksdagentidigare har antagit. Ivpk-reservationen heter det i fråga om de yrkesmedicinska klinikerna: "Motdenna bakgrund bör regeringen verka för att sjukvårdshuvudmännen redan föreutgången av inrättar åtminstone en fristående yrkesmedicinsksjukhusklinik inom varie sjukvårdsregion som har den omfattning och de resursersom här förordats." Vadsäger utskottet i anledning av detta? Jo, vi säger så här pä s. 29: "Pågrund av det anförda och då det finns anledning räkna med att FV-block iyrkesmedicin kommer att ingå i den fördelning av FV-block för tiden fr. o, m,, varom förslag kommer att framläggas för socialdepartementetssjukvårdsdelegation i är, bör motionen 1975:1257 i här aktuell del inteföranleda någon åtgärd av . Utskottet avstyrker således motionen imotsvarande del," Yrkesmedicinsom specialitet har inle inrättats förrän och ingår alltsåinte i FV-blocken för utbildning av yrkesmedicinare i den tidigare fastställdafördelningen. Då utgår utskottet från att när det nu sker en ny fördelningskall man också ta hänsyn till yrkesmedicinen och på det sättet kunnatillgodose behoven. Tillfru vill jag säga att vi har visst inte behandlat motionen av fruHjalmarsson och så lättvindigt som påstår. Vi harpå s. 25 i ulskottsbelänkandet redovisat vad som är på gång. Vi redovisar attdet pågår en försöksverksamhet, vi redovisar betänkandet Den psykiatriskavårdens målsättning och organisation och vi redovisar att frågan om specialistutbildningi psykoterapi för bl. a. läkare f n. utreds av universilelskanslersämbetet medanledning av elt uppdrag av Kungl. Maj:t och att förslag väntas inom detnärmaste årel. Med hänvisning till vad som sålunda är pä gäng har vi avstyrktmotionen. Yrkesmedicinskasjukhuskliniker, m. m. 5 protokoll 1975. Yrkesmedicinskasjukhuskliniker, m. m. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan på alla punkter. HenFRANZÉN i (vpk); Om det är så som i säger, att skrivningen iutskottets betänkande i stort sett är av samma lydelse som skrivningen i vårmotion, vad har det dä funnits för anledning för utskottet att avstyrkamotionen? Nej, , när behandlade denna fråga 1973talade ulskollels talesman om sjukvårdshuvudmännens beredvillighet och sadeatt den hade lett till framgångar, men den beredvilligheten har då inte medförtde framgångar som man hade anledning räkna med. Därför måste det bli ett besluthär och , så att vi kommer i gång med denna verksamhet, som har släpat efteroch kommer att släpa efter med den skrivning som utskottet här har gjort, BelräffandeFV-blocken för specialistutbildning av yrkesmedicinare har utskottet lovat botoch bättring. Därför har vi inte reserverat oss . Men läget är ganskakritiskt, när vi här i landet inte har mer än tio tolvspecialistkompetenta yrkesmedicinare. I avsaknad av behörighet föryrkesmedicinare - dvs. högre status, flera fiänster, bättrebefordringsmöjligheter, högre löner, bällre forskningsmöjligheter osv. -har viinte kunnat bygga ut verksamheten sä att flera läkare kunde få behörighet,säger . Men vad är det som har hindrat behörighet tidigare? Jo,det är naturligtvis uraktlåtenheten alt utbilda yrkesmedicinare och avsaknadenav intresse för frågorna på arbeismifiöomrädel osv. Nej, det mäste tillkraftålgärder för att utbildningen skall komma i gång! Och vi kommer nogsamtatt föfia utvecklingen och de utfästelser som ulskottet har gjort omFV-blocken. Vadsedan angår de yrkesmedicinska klinikerna flnns del en sådan klinik i Örebrosom uppfyller de rekommendationer som uppställdes av den utredning som blevklar med sitt belänkande 1963, alllsä . Dessutom finns det enklinik i som ocksä uppfyller de rekommendationerna. Ja, den är t. o. m.litet bättre. Man har där fem läkarfiänster och sex teknikerfiänster. Men dennayrkesmedicinska klinik i fanns redan innan utredningen tillsattes. IStockholm finns tvä mindre kliniker, en pä och en på Södersjukhuset.1 det övriga landet finns inga yrkesmedicinska kliniker. I har mannågot som kallas för yrkesmedicinskt centrum. Den lösningen är inte särskiltbra, eftersom man där helt saknar yrkesmedicinska läkare. Del finns bara enobesatt fiänst, och flera är inte tänkta f n. Om det fanns en centralyrkesmedicinsk klinik vid kunde den organisationenmöjligen fungera. IUmeå har man planerat en yrkesmedicinsk klinik och även utlyst enprofessorsfiänsl, men ingen har sökt den fiänslen. Detta är naturligtvis ocksåett resultat av all man inle längt lidigare har gjort yrkesmedicinen lill ensjälvständig disciplin. Men detta alt man inle har lyckats fä någonprofessor tilsatt hindrar ju inte att man besätter Nr 81 Yrkesmedicinska sjukhuskliniker, m. m. lakar- ochteknikerfiänster samt anställer övrig laboratoriepersonal och kommer i gång medverksamheten! Här gäller det ju ytterst angelägna frågor. Samma sak gäller denyrkesmedicinska klinik som planeras i ; man behöver inte heller därinvänta att man får en överiäkare till platsen. svar på mitt första inlägg var enligt min mening intelikvärdigt med utskottets svar på vår motion. Jag vidhåller milt yrkande ombifall till reservationen. FruHJALMARSSON (s): i påstår att utskottet gjort en ordentligredovisning och bedömning på s. 25 i betänkandet. Jag har ocksä läst s, 25, ochdel var den sidan jag refererade i mitt anförande. Psykologiutbildningenhar tagits bort ur grundutbildningen och ersatts med medicinsk psykologi. Dåmåsle man väl anse det vara rimligt att elementär psykologi ålerinförs i psykiatriutbildningen! Det finns mänga ämnen som man skulle önska tillpsykiatriutbildningen. Jag tycker inle att jag skulle behöva föra någonpolemik med utskottet, eftersom utskottet verkar känna mycket dåligt till bådepsykiatriutbildning och psykiatri. i (c); Jag kan inle diskutera vem som har den bästa kompetensen när detgäller att bedöma dessa frågor - eller utskottet. Jag harhänvisat till vad utskottet skrivit och där vi hänvisat till denförsöksverksamhet och den utredning som är pä gäng. Sedan får dra slutsatserna. Tillherr vill jag försl och främst säga att det är vpk-motionsom vi har behandlat i ulskottet. Jaghar sagt att det inte är så stora skillnader mellan utskottets skrivning ochskrivningen i vpk:s reservation. sade att det måste tillkraftålgärder på detta område.