prot · FZ09127 · 1975-12-31 00:00:00 — Deborgeriiga vill inte vara med om etl positivt yttrande på detta område. Jag yrkarbifall till utskottets förslag. HertENLUND (fp) kort genmäle: Jag tycker alt det är ganska märkligt att finner att denbeslutsordning som tillämpas inom jordbruksnämndens verksamhetsområde skullevara bristfällig när del gäller bevakningen av allmänhetens inlressen ochmöjligheterna till insyn. Ingen har sagt annat, såvitt jag vet, än attpartsintressena är väl avvägda genom den nuvarande sammansättningen.Jordbruksnämnden tillsätts av regeringen, och de anmärkningar beträffande avvägningar inom jordbruksnämnden bör därför kunnarättas till genom regeringens medverkan. Jordbruksnämndenhar vid sin sida en konsumentdelegation för bevakning av allmänintresset, ävenden utsedd av regeringen. De förhandlingsresultat som kommer fram ijordbruksnämnden utgör underiag för regeringens proposition, som föreläggsriksdagen. Här finns möjligheter att motionera i de frågor det gäller. Närsedan har fattat beslul har jordbruksnämnden att som verkställandemyndighet se lill all vad beslutat och de direktiv som regeringen gerblir följda, Med den här beslutsordningen är del ganska märkligtatt man kan säga-alt del skulle brista i möjligheterna att bevakaallmänintresset och i insynsmöjligheterna. Har man den uppfattningen måste manockså ha den meningen all del finns många och stora områden i värt samhälle sominle skulle kunna bevakas. Här är det tvärtom sä att på varie punkt där fruLundblad har haft invändningar har haft möjligheter all, införbehandlingen av del här ärendei, väcka moiioner och framföra sin uppfattning.Möjligheterna finns att bevaka allmänintresset och alt fl insyn i de härfrågorna! Hert (m) kort genmäle: Herr lalman! Jag vill upprepa just vad herrEnlund sade, nämligen att jordbruksnämnden utnämns av regeringen.Jordbrukspolitiken fastställs av , där i allra högsta grad detallmänna intresset har inflylande. Avtalet skall godkännas av - därkommer det allmänna intresset in igen. Jagskulle kunna förstå inslällning om hon menar all är enkomplett okunnig församling. Om anförande här är dt utslag avnågot slags självrannsakan må del vara hänt! Vi har verkligen så mängamöjligheter att påverka beslulen alt jag upp- lever det som om denkritik som här framställts riktas mot hela och mot regeringen. FruLUNDBLAD (s) kort genmäle: Jag tror att såväl som i Johannishusöverdriver den möjlighel som finns för att lägga sig i tillämpningeni det enskilda fallet av de bestämmelser vi har antagit här i kammaren. Del ärrikligt att antar bestämmelserna kring prisregleringen, men del finnsslora ulrymmen för olika tolkningar av avtalet. exempelvis ger ul meddelanden om sina beslut i olikaavgiftsfrågor är beslulen aldrig motiverade. Del är alllså mycket vikligl altde som sitter i beslutsposiiion bildar en församling med bred förankring, somkan se till att hela befolkningens inlressen las lill vara i de beslut somfattas. Vad jag främsi vänt mig emol är just del i motionerna visadeointresset för att bredda inflytandet i en sådan styrelse. Jag vet alt t. ex.moderaterna i sin partimotion i är på flera ställen har skrivit om att breddademokratin. Man har sagt på ett ställe i parlimotionen; "Deldemokratiska samhälle med vilkel vår välfärd byggts upp är etl öppet samhälle,kännetecknat av mångsidighet i inlressen och värderingar, balans i makt ochinflylande." Mankan verkligen inte säga all en liten styrelse på sex personer, varav överhälften har engagemang inom just det område del är fråga om alt reglera, kanvara i balans när del gäller makl och inflylande. Jag tycker atl del är myckelviktiga synpunkter som har kommil fram i utredningen om jordbruksnämndensorganisation. Jag kan inle förstå all de borgerliga partierna har kunnai gåemol de vägande synpunkter som har förts fram i utredningen. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. HertENLUND (fp) kort genmäle: försöker konstruera enmotsällning mellan folkparlids önskemål om vidgad medbestämmanderätt förmedborgarna och del slällningsiagande vi har gjori i del här ärendei. Men delförhåller sig inle så. Vi menar all, med den beslutsordning vi f n. har när delgäller jordbruksnämndens verksamhetsområde, finns del möjligheter all bevakaallmänintresset. () kortgenmäle: Jag sade lidigare alt jag fann del myckel märkligl att folkpartisternakunde ansluta sig till en reservation som ger ullryck för uppfauningen att delskulle vara myckel svårare för en stor styrelse au sammanträda uianförStockholm än i Slockholm. Del gjorde jag bl. a. mol bakgrund av ell citat frändet som ledare uttalade i finansdebaiien. Jag har fortfarande inleav fått någol svar på frågan varför del skulle bli svårare attsammanträda just i . Nr 127 Hert (): lalade ju vackert ominflytande och med- 14 mai 1076 bestämmanderätti jordbruksnämnden. Jag skulle ha förställ det om jag inlevisste vilken erfarenhet hon har pä området, men knappasl med Reglering av dekontakter som hon har. Sanningen är väl dock i det här sammanhangei priserna på iän högre grad än i andra alt resullalel, om man följer hennes förslag, jordbruksproduk- irealiteten kanske blir rakt moisaii del avsedda, nämligen att dessa siän- ler, m. m. digiåterkommande beslul kommer alt delegeras lill en mindre delegalion eller generaldirektören.Del är ju ändå kalla fakta all en församling som denna, om den görs alllförslor, av renl prakiiska skäl mäsie i viss mån delegera besluisfaiiandd.Denna delegalion kan och kommer säkerligen i sädana här sammanhangall gå myckel långt beroende pä arten av de ärenden som skallbehandlas. Jagvill i denna diskussion också peka på all jordbruksnämnden, som lidigareframhållits, har tvä huvuduppgifter, nämligen dels jordbruksförhandlingarna,dels handläggningen och tolkningen av jordbruksavtalet. Jag lycker dock atlman i motivsammanhanget kan koppla bort jordbruksförhandlingarna av tvä skäl.För del första är del inle alldeles givel all jordbruksnämnden i alla lägenkommer all få la hand om dem - del har inte alllid varit så och del är inieovillkorligt förutsatt all så skall vara fallet. För del andra är lilljordbruksförhandlingarna knuten en konsumentdelegation, som är betydligtbredare sammansatt och som representerar belydligi mera av samhällsiniressen änvad som någonsin skulle kunna kopplas in i jordbruksnämndens styrelse. Det ärockså för-uisaii all denna delegalion skall kunna få en bättre kansli- ochsekreterarhjälp forlsällningsvis och därmed slörre förutsättningar för insynoch inflytande, vilkel jag lycker är rikligt. Efterdenna avskalning kvarstår den renl prakiiska handläggningen och tolkningen av avtalet. Lål mig i della sammanhang parentetiskt säga följande, ulan atl i sammanhanget hävda att del numera är inne all lala om tolkningsföreträde för den part som är närmast berörd för sin utkomst av avtalels innebörd. Del kan dock flnnas skäl att lägga del på minnet. Del lalar i varie fall för all jordbruksnämndens styrelse borde ha en sådan sammansällning all avgörandet i varje fall med general direktörens uislagsrösl skall kunna fällas i såväl den ena som den andra riktningen. Om man har denna utgångspunkt, vilket jag föreställer mig all denna församling, , inle kan ha någol emol, måste jord bruksnämndens styrelse självfallet bli så slor all en sådan delegering som jag lidigare lalal om måste göras. Då kan också resullalel bli rakt motsatt del som ulskollsmajorilelen har länki sig. Del är kanske också anledning att definiera vad samhällsintresset är. I del här sammanhanget tänker väl de flesta pä konsumeniiniressd. All säga att del enbart är en konsumeniiniresse läcker nalurliglvis inte helt begreppet, men jag kan gå så långl i della fall all jag säger all vi definierar del sä. Dä hävdar jag pä myckel goda grunder atl della samhällsinlresse är lillräckligi väl 26 bevakat i jordbruksnämnden med den sammansättningden har . Detfinns också anledning atl ställa sig frågan hur denna nämnd prak- Nr 127tiskt skall fungera. Jag vill cilera ur majoritetens skrivning:"Självfallet Fredaeen den torde del fä förutsättas alt regeringendärvidlag beslutar på ett sätl som ,a ,g-jr a. innebär altnämndens praktiska arbetsmöjligheter inle försvåras." Det är den meningen jaghar hakat upp min ståndpunkt på. Jag kan Reglering av inle underlåta allsäga att om man skall följa upp det här förslagel kommer priserna påarbeismöjlighelerna all försvåras. Sammanträdena är läla, och beslul mås- jordbruksproduk-le snabbi fallas. Del senare gör också att de människor somskall vara ter, m. m. representerade i nämnden måsle ha möjlighel allgaranlera beslulen också inför sina resp. partier. är ofrånkomligt, omnämnden skall kunna fungera, och frän den ulgängspunkien finner jag yllerligarebetänkligheter mot alt följa upp majoritetens yrkanden här. Vadsedan gäller del som sade om en mer hälsobeionad inriklning avjordbruksproduktionen är det alldeles klart all della är någonting som man iså fall får la upp vid förhandlingstillfälld. Del kan inle rimligen beaktas ifråga om de ändå räll snäva ändringar som görs frän vecka lill vecka när delgäller handläggningen av jordbruksavtalet. Vid de stora förhandlingslillfällenafinns del ju alla möjligheter, inle minsl för konsumentdelegationen, alt fädetta beaktat. Jag vill med dessa ord,herr lalman, yrka bifall lill reservationen 1. FruLUNDBLAD (s) kort genmäle: Jag kan hålla med om atl demokrati ibland kan varanågoling svårl, men jag vill också säga alt den är nödvändig. Del tror jagalla partier här i är ense om. har ju i sillpartiprogram frän 1970 bl. a. sagt att del i del moderna samhällel är särskiltangelägel all se till all maktkoncentration, byråkrati och leknokraii motverkasså all medborgarakiivitei och lekmannainfiy-lande kommer till sin räll. Här harvi bl. a. ell fall där man verkligen kan lycka all d'el vore bäilre om det blevmera medborgarakiivitei och större lekmannainflytande just i dessa frågor, somåtminstone främsi har avgjorts av experter och parisintressenter. Jag skulle vilja säga all jordbruksnämnden ju inleär någon vanlig ledning förelag. Tvärtom är prisavtalet en överenskommelse mellan en statlig myndighet och många små företagare som är samlade i en organisation. Jag tycker absolul all jordbrukarna skall vara representerade i jordbruksnämnden med flera personer, men jag lycker också all allmänintresset i jordbruksnämnden borde fä en bredare representation. har nämnts möjlighelen för au ingripa i dessa frågor genom all fatta beslul. Men är del någonling som hindrar atl riksdagsledamöter skulle kunna vara ledamöler i jordbruksnämnden och där se lill all beslul följdes upp pä räll sätt? Del är ju en lyp av organisation som finns i många andra statliga myndigheters styrelser atl riksdagsledamöter är representerade där just för all se lill all besluten följs upp. Jag vill faslhälla vid vår uppfallning alt del måsle vara rikligl all allmänintresset breddas i jord- 27 Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. bruksnämndens styrelse.Det är viktigt att dessa frågor om många slalliga miljoners användning försubventionering av våra livsmedel verkligen beslutas i myndigheter där delfinns en bred representation för skattebetalare. Del är ändock enförvallning av nära del rör sig om. HertKRISTIANSSON (c) kort genmäle: Jag skulle vilja fråga: Menar all inte dessa miljarder somläggs i subventioner används enligt inlenlioner? Därvidlag finnsinga som helsl möjligheter att fiylta över någonting. Vad jordbruksnämndenbeslutar är möjligt att underställa regeringen, och slulligen , ivarje fall när del gäller ramarna. har också möjlighel all följa uppde varje halvår återkommande regleringarna. Jag tycker det är myckel insinuantall påstå att det skulle kunna misstänkas att della inte har skötts riktigt. Jagvill slulligen i anledning av vad jag sade om tolkningsföreträdet säga atl delförändrar självfallet ingeniing all avtalet är sanktionerat av Slalen.Tolkningen är lika aktuell ändå. Ja, den är naturiiglvis mer aktuell när detgäller ell avtal där del sker ständiga ulanföriiggande förändringar som kanändra avtalets innebörd. FruLUNDBLAD (s) kort genmäle: Mot bakgrund av att alla de borgeriiga partierna i sina program ochpartimolioner har ullryckl sig väldigl slarki för en breddning avmedborgarinfiytandel även inom den s. k. slalliga maktapparaten skulle jagvilja slälla en fråga lill : Vad är del som gör all herrKristiansson är så rädd för att bredda insynen och medinflytandel? Jag har inte hyst någon misstänksamhet moljordbruksnämnden. Men detla stora molslånd mot atl bredda inflytandet och setill atl inlressen även uiifrån samhällel i stort kommer lill ullryck i nämndengör kanske att man lill slut blir misstänksam. Hert () kortgenmäle: Jag kan, men gör del inle, svara med alt än en gäng citera vad som slåri majoritetens skrivning om all detla organ även prakliskl skall kunna fungera. Eflersom jag har lagl fram det här förslagel, lycker jag det finns skälför mig all göra några kommentarer till de motiv regeringen har haft. Jag måstesäga att jag är utomordentligt överraskad över den hetta med vilken manmotsäller sig tanken atl vi på della säll skulle bereda insyn i denhär verksamheien liksom vi har eftersträvat alt göra del i andra statliga organ. 1en molion yrkades från folkpartiels sida atl regeringen skulle lainiiialiv lill en utökning av lekmannastyrelserna för de viktigaste äm- betsverken så all de slorariksdagspartierna blev representerade i dessa. Nr 127 Centerpartietmotionerade för sill vidkommande om stärkt lekmanna- Fredaeen deninflytande inom förvaltningen för alt garantera medborgerlig insyn och 14mai 1976 åstadkomma ell meraallmänt demokratiskt inslag i verkställigheten av olika poliliska beslul. Förraveckan beslöt vi om en organisationsförändring när del gäller priserna påfiskeristyrelsen. Där föreslog vi all representanter för allmänintresset jordbruksproduk-skulle beredas ulrymme i styrelsen. Folkparliel och cenlern.varmed ter, m. m. på all vi skulle ha en sådan representation. Den uiredningsom har utrett jordbruksnämndens organisation och tillät påstyrelsesammansättningen har föreslagil att allmänintresset borde företrädas påett bredare sätt. Man har motiverat del på samma sätl som här hargjort med den betydelse som denna verksamhei har, inte minsl samhällsekonomiskt,de slora summor del här rör sig om och i övrigt del beroende samhällel har avden verksamhei som bedrivs inom jordbruksnämndens ram. Jagtycker all del är konstigt all mol den bakgrunden finna all man säger alt härskulle insynen, med representanter exempelvis för , skapa så oerhördaproblem och så slora prakiiska svårigheter. Man har i olika ordalag redovisatvilka problem som riksdagsmän eventuellt skulle kunna stöka lill om de fickkomma in i jordbruksnämnden. Vettigareargument mot förslagel måsle ni prestera. Det här uppfattar jag mer somsvepskäl. Del har tidigare talats så väldigl myckel, inle minst frånfolkpartiets sida, om risk för korporaliva tendenser i samhällel när vi släpperin facklig representation i slalliga myndigheter. Här vill man utestängaparlamentarisk insyn och överlåta ål facklig representation att hantera delhela. Jag kan inle se logiken i delta handlande. HerrWACHTMEISTER i (m) kort genmäle: Del är ganska märkligt all jämföra jordbruksministerns anförande med deanföranden som alllid brukar komma frän en av hans kolleger i ell annaldepartement när det är fråga om insyn från sida i Slalliga förelagav olika slag. Då slår man minsann ifrån sig med händer och fötter, då får viinte ens komma med på bolagsstämman. Därför tycker jag all ni bör samordna eraåsikier i det avseendel. Det kunde låla lilel bättre då. Vadvi vill ha är insyn i dessa styrelser och nämnder. Men vi kan inle förslå vaddet skall tjäna lill all ändra organisaiionen när vi har en nämnd som fungeraralldeles utmärkt. Det är en ändring för ändrandets egen skull. Finnsdel något fall där jordbruksnämnden misskött sig så all man genom alt ändra på en sammansällning som fungerat väl skall äveniyra funklionen även i framliden? Vi har aldrig fåll klart för oss vilka all mänintressen det är som man menar och som här skall tillgodoses. Kon sumenterna godkänner man inle som representanter för allmäniniressei, det är inle nog. Generaldirektören, lillsati av regeringen, är inte nog. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Personalrepresentanternaär inte nog. Vad är det som man vill ha egentligen? är inte hellernog. Dessutomhör del lill saken all den som sitter med i jordbruksnämndens styrelse genomsin blotta egenskap av styrelseledamot är skyldig all tillvaratasamhällsintresset. Och samhällsintresset och det allmänna intresset måsle väländå vara precis samma sak. Vihar faktiskt inte fåll någol argumenl som lalar för atl man skall utöka dellaallmäninlresse yllerligare. Lål oss veta vilka inlressen del är! Skall del varavarenda länkbar gren av samhällslivet? Ja, då får vi verkligen en helloanvändbar och inle arbelsförmögen jordbruksnämnd. HerrENLUND (fp) kort genmäle: Atl den här debatten från min sida skulle präglas av någon särskiltslor hetta lycker jag inle är rikligl. Slalsrädeispåstående alt värt ställningstagande här skulle innebära all vi vill utestängapariamenlarisk insyn är ganska märkligl när del gäller områden som regering ochriksdag nästan i detalj har möjligheter all påverka. Här ligger ingenmotsättning mol allmänna önskemål alt vidga medborgarnasmöjligheter all bevaka allmänintresset och få insyn. Millställningstagande har i långa stycken också byggt på de remissyttranden somfinns redovisade i proposilionen. Där har ju anvisats andra möjligheter.Statens pris- och kariellnämnd har sagt atl mot bakgrunden av ulredningensförslag en särskild delegalion i större utsträckning skall företräda staten vidprisöverläggningarna och all den nuvarande intressesammansällningen istyrelsen kan bibehållas. har sagt all enligt nämndens meningbör samhällets iniresse inom nämndens arbetsområde i vanlig ordning komma lillullryck i och regeringens beslul och direkiiv. Hur man då kan mena atl värt ställningstagandeskulle innebära en ordning där man uteslänger politisk insyn och möjligheterlill påverkan är för mig helt obegripligt. Hert () kortgenmäle: Jag vill försäkra jordbruksministern all jag inte heller är upphettadav detla. Jag brukar ta räll kallt på förändringar och förslag, men jag måstesäga all jag reagerar mot del här förslagel. Ochjag reagerar fakliski också när jordbruksministern efteriyser vettiga argumenlmol systemet. Jag måste säga atl jag efterlyser - om jag nu fär använda sammautlryckssäll - faktiskt vettiga argumenl /ö/- den här förändringen. Någrasådana har vi inle fåll höra. Delär i varie fall inget argumenl för en förändring, att här hanterar man sä ochså många miljarder, som jordbruksministern sade. Jordbruksministern måste juändå vela mer än någon alt när det gäller de här miljarderna beslämmerjordbruksministern lill sisla kronan och öret hur de skall användas - delbeslutar inle jordbruksnämnden om. lingsresullaiei lämnasöver och jordbruksministern beslämmer i avsaknad av "insyn" hurmyckel som skall betalas av dessa subveniionspengar, vilkel nämnden accepterar. hanterar i detta sammanhang är ju i första hand de mycket marginellaförskjutningar som är föranledda av bl. a. världsmarknadsprisernasförändringar. Där är funklionen inle på någoi sätt annorlunda, oavsett hurmyckel subventioner som går in. De argumenten håller således inle alls. ' Sedan undrar jag om inleockså jordbruksministern borde se skillnaden mellan en vanlig lekmannastyrelseoch denna nämnd. Jag tror del är en ganska väsenilig skillnad, framför allldärför alt - som flera talare redan framhållit - verksamheien lil syvende ogsidst är så starkt underordnad den parlamentariska församlingen här. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Till villjag säga all jag har argumenterat med desynpunkter som förts fram i de moiioner som och harredovisat när del gälll all förstärka lekmannainflylandei i de slalliga verkensstyrelser. Del har jag betraktat som vettiga argumenl i della sammanhang. Motden här argumenteringen för nu sin talan. Men jag harfortfarande inle fåll, som jag ser del, höra annal än undanflykter varför viinle skulle ha pariamenlarisk insyn också i jordbruksnämndens arbele. HerrWachtmeister i säger atl del låler på etl annal sätt när mandiskuierar vissa andra myndigheter. Jag vel inte vilka myndigheter han avser.Men om lycker au del låler bra när moderalerna lalar lillförmän för lekmannarepreseniation i andra sammanhang, låler del då inle likabra när jag talar lill förmån för lekmannarepreseniation i det härsammanhanget? HerrEnlunds argument och för resten också , all del här har gåttså bra förul all vi behöver inte ändra - vad är det för slags argumenl? Vi kanväl säga om hela den slalliga verksamheien i detla avseende, all del är mångaverk som har skött sina angelägenheter pä ell bra säll innan vi förde inlekmannarepreseniation i styrelserna. Men vi har ju den generella uppfauningenatt del är viktigt och angelägel all vi vidgar lekmannainsynen och an det ärnalurligl all verksamheter med stor tyngd och betydelse inte minst församhällsekonomin blir föremål för direkt insyn från riksdagsledamöternas sidagenom exempelvis representation i styrelserna. Delär ju ändå inle delsamma atl man på bord får sig vissaförslag serverade. Och del är väl inle delsamma, hoppas jag anser,all jordbruksministern kan få insyn. Del ersätter väl inle den parlamentariskakoniaki som man här är angelägen om all få? De invändningar som gjortsser jag fortfarande bara som svepskäl. Nr 127 sade atl han inle är så upphetsad av della; del ärinte Fredaeenflen fariigi som del låter. Men varför är han då i sinargumentering så 14 mai 1Q76 angelägenom atl till varie pris motsälla sig den föreslagna ordningen? Regleringav i (m) kort genmäle: priserna på Herrlalman! Del är en väldig skillnad, herr jordbruksminister, när jordbruksproduk- enenskild riksdagsman som representant för skaltebdalarna försöker ter, m. m. att åtminstone få höra på vad det är som försiggåri en statlig bolags- styrelse och det som vihär diskuierar. I fälld med bolagsstyrelsen har ju ingen insyn alls,men här har vi redan den insynen, här är det allmännas inlressenrepresenterade. Jordbruksministern vill lydligen ha helt och hålletpariamenlarisk representation, men då blir det ju en slor styrelse som fårsvärl au arbeta. Idd senasle anförandet läl del på jordbruksministern som om han menade all vimed den organisation som vi nu har och som vi tycker är bra inte har någoninsyn. Men som här har påpekats gång på gäng har ju möjligheter allbereda sig den insynen i jordbrukspolitiken och jordbruksavtalet och i den medjämna mellanrum återkommande översynen av indexregleringen. HertKRISTIANSSON (c) kort genmäle: Jag kan här inte bemöla jordbruksministerns argumenl, eflersom han jusagt all han inte har några egna sådana. Men del skulle vara myckel tacknämligtom jordbruksministern ville avslöja hur stor han har tänkt sig altjordbruksnämnden skall vara för all fä dt hyggligt inflylande frän samhällel,hur han har tänkt sig handläggningen och, lil syvende og sidst, delegeringen avärenden, alllså den renl prakiiska utformningen. Jag märker att del inte lönar mödan atl forisalla denna deball såmyckel längre. Och självfallet kan jag inie slå här och dra upp riktlinjer idelalj för hur jordbruksnämndens arbele skall bedrivas. Jag har lalat ommöjligheterna au bereda insyn. Vadbeträffar den nuvarande sammansättningen av jordbruksnämnden kan jag väl ändåavslöja att de olika s. k. partsintressena ingalunda har känt siglillfredsslällda med den representation som de f n. har. Man har tyckt alt delhar varit övervikt pä ena eller andra sidan. Jag menar all del inle minsl frånutgångspunkten atl man skall kunna se hur en sådan här verksamhet påverkar ellviktigt samhällsområde i stort är angeläget med denna insyn frånparlameniarikersidan. Del är vad jag hela liden är ule efter. Menjag förstår, som sagt, all vi inle kommer varandra närmare genom atl fortsättaall argumentera, och därför skall jag nu inle föriänga denna deball.