prot · FY0995 · 1975-12-31 00:00:00 — Själva pensionsrätten blir lagfäst,men förutsättningen för att få delpension är ju att man har ett deltidsarbete,och det deltidsarbetet måste komma fram genom avtal mellan parterna. Detkommeratt skapa en hel del bekymmer. Jag vill fortfarande beteckna delpensionensom en pension grundad på avtal mellan parterna. Socialministernvar också förvånad över att moderalerna ville lätta på kravet att ha ettdeltidsarbete för att få delpension och hänvisade till att del ju finnsförtidspension och förtida uttag som en möjlighel. Men förtidspension, herrsocialminister, får man ju av medicinska skäl och under arbetsmarknadsmässigaförutsättningar, och det förtida uttaget innebär ju en kraflig livslångreduktion av pensionen. Tar man förtidspension vid blir pensionenreducerad med 30 96 under hela livel. Det är i och för sig riktigt, men förlidauttag är alltså inget alternativ till delpension. Jag skall återkomma tilldessa punkter litet längre fram. Jagvill i likhet med i uttala min glädje över att vifär den här rörliga pensionsåldern, dvs, möjlighet att trappa ner enarbetsinsats. Denna fråga har drivits från många partier under mycket lång tid.Från moderat håll är det juslilieutskotlets ordförande som imånga år förfäktat åsikten att man skall kunna få en möjlighet att trappa nerarbetsinsatsen och få en del av pensionen. Det är myckel bra att vi nu får del. Attdenna reform sedan skall finansieras med en arbetsgivaravgift på 0,25 96 göratt man kanske kan böria undra över hur länge vi skall traska på och finansieradet sociala fältet med arbetsgivaravgifter. Avgifterna skall ge en fond pä 400mifi, kr, i som skall betala pensionerna. Folk har välklart för sig att dessa avgifter intecknas på löneutrymmet och att de läggersig på priserna så att vi alla fär vara med och belala. Det är litet trolleri idet här. Avgörande är att avgifterna betalas för alla anställda, men allaanställda kommer icke att fä möjlighet att utnyuja den här delpensionen. Dettycker jag är mycket allvarligt. Jagskulle vifia säga några ord om våra reservaiioner. Den första från moderathåll, nr 3, återfinns på s, 50 i utskollsbetänkandet. Den gäller förtida uttagvid läng infiänandetld. En försäkrad fär en reduktion vid förtida uttagpå 0,6 96 . Den reduktionen blir nu litet mildare, . Det äri och för sig bra, men vi har i vårt land ingel samband mellan pensionsrältenoch infiänandeären. Del har man i vissa andra länder. Jag tycker det är litetsynd att vi inte har det, för della slår nämligen myckel hårt. Somexempel kan vi ta en arbetare som är . Han kanske böriade arbeta vid16 ärs ålder; del gjorde man ju förr i liden. Han har dålig utbildning ochinkomsten var låg i böfian. Han har kämpat och arbetat till61 är, han har då 45 ärs arbete - kanske tungt - bakom sig. Begär han förtidauttag reduceras Röriigpensionsålder m. m. Röriigpensionsålder m. m. hans pension med 24 96under hela livstiden. Det är ganska fantastiskt, herr socialminister. Han fårsanima reduktion på sitt förtida uttag som den som har arbeie bakomsig. Det kan inte vara rimligt, dä ju avgift har betalats för honom . Vibegär att pensionskommittén skall fundera på det här. Det är rimligt att de somjobbat skall kunna fä göra elt förlida uttag utan den här slarkareduktionen. Detförtida uttaget måste ske från både folkpensionen och ATP. ATP slår ocksä påett oförmånligt sätt för människor med mänga ärs arbete och en flack lönekurva.Det påtalades redan när ATP infördes. Några doktorander i har ävenkonstaterat i en doktorsavhandling - eller om det möjligen var entrebetygsuppsats - all della är oförmånligt för låginkomsttagare med många årsarbetsinsats. Det här förslaget slår alltså dubbelt mot människor med långarbetstid, 40-45 är, när de skall göra förtida uttag. Jag hoppas att vi fårandra bestämmelser i det här avseendet. Reservationen5, från moderat håll, gäller tvä andra skönhetsfläckar på del här systemet.Kravet på deltidsarbete för att fä delpension slår också väldigi illa; herrsocialminister. har sagt: O.K. vi lar den härdelpensionen, men den är inte bra, för vi byggnadsarbetare kommer inte alt fänågon delpension, eftersom det inte finns några deltidsarbeten ibyggnadsbranschen. Del är den enkla sanningen. Och del flnns flera branscherdär del icke finns möjligheter all få deltidsarbete. Dä frågar jag mig: Varförskall man ha kvar kravel på deltidsarbete? Kan socialminislern ge mig ett endarimligt skäl lill varför man skall tvingas ha ett deltidsarbete för att ladelpension. Jag ifrågasätter om man skall behöva det, med hänsyn till attavgiften för hela delpensionen ju är betald. Jag tycker inte en myndighet harmed del all göra om jag trappar ner arbetet och begär att fä delpension utanall ha deltidsarbete. Det kan ju vara en byggnadsarbetare som inte kan få ettdeltidsarbete. Han begär dellidspension när han är . Hans hustru harkanske elt arbete, och de beslutar sig för att leva på hustruns lön och hansdeltidspension, och del har myndigheterna egentligen inte med att göra. Flankan också la något ströjobb när del passar honom. Detkanske svåraste skönhetsfelel, enligt vårt sätt att se, är kravel på lio ärs .\TP-grundande inkomst som anställd efter 45 ärs ålder för att fådelpension. Det är egentligen en orimlig bestämmelse. En småbrukare, enfiskare eller någon annan småföretagare som haft ATP-grundande inkomst ochbetalat sin ATP-avgift frän 1960 till 1975 slutar sitt jobb som företagare ochgår över till att vara anställd. Då måsle han böria om och fiäna nya förRakel, herr socialminister, för att få den här pensionsrätten. Det kan intevara riktigt. Han måste kunna få tillgodoräkna sig de är han haft ATP-grundandeinkomst som företagare. Det borde räcka med etl eller tvä år som anställd föratt få den här pensionsrälten. Jagkan tillägga att vpk har presterat en halvhjärtad suck om deltidsarbetena meninte kunnat ge något konkret förslag för all lösa pro- blemet för dem som intekan fä deltidsarbete. Denmoderata reservationen nr 13 gäller beräkningen av den pensionsgrundandeinkomsten för år då den försäkrade har avlidit. Om en person gör förtida uttagav sin pension, görs det en antagandeberäkning av de ATP-poäng som han skulleha tjänat in om han inte gjort det förtida uttaget. Men om vederbörandeavlider, har det betydelse för efteriev-andepensionen hur mänga ATP-är han har,och då gör man inte den här antagandeberäkningen. Han mister ATP-poängen förhela , och avlider han förlorar han etl ATP-år, vilkelkan ha betydelse. Det kan ju vara del trettionde året för full pension. Jaghoppas att regeringen skall komma med ett förslag även i den delen. Ulskottethar vidare haft all behandla en motion om pensionstillskotten, och om den harutskottet skrivit mycket bra. Motionen gäller egenföretagarna som har trätt urATP. De fär inget pensionstillskott, vilket ju är orimligt, för när de gick urATP kunde de inte veta någonting om pensionstillskotten, som kom lill 1969.Dessulom är pensionstillskotten inte finansierade ur ATP-systemel utan överbudgeten. Man får alltså vara med om att betala till dem, även om man gäll urATP. Jag hoppas att frågan skall lösas i enlighet med vad ulskottet harskrivit. Del finns en skönhetsfläck lill i det här syslemet. Den har inlebehandlals i socialförsäkringsutskotlel, men den har aktualiserats bl. a. iTCO:s tidning. Den består däri all man har taket kvar pä delpensionen på ettsätt som framstår som stötande för de TCO-ansluina som ligger ovanför 7,5gånger basbeloppet i inkomst. För dem som ligger under taket har det ingenbetydelse. och lar deltidsarbete för . imånaden, får man i delpension 65 96 på . Kruxet är alt pensionsbeloppelhar kopplals lill den sjukpenninggrundande inkomslen, vilkel innebär all enperson som ligger över taket - t. ex. har en inkomst på . -inle får delpension på . om han gär ned till halvtidsarbete utan barapä det sjukpenninggrundande beloppet, . Del blir faktiskt bara 65 96 pä2 . i stället för på . Dettaär ganska orimligt, eftersom det inte inte finns något tak när det gälleravgifterna. TCO säger att i den nu framlagda propositionen införs en helt nyprincip, nämligen alt också grundförmånen reduceras för försäkrade medinkomster över 7,5 gånger basbeloppet. Jag hoppas attsocialministern funderar litet även på detta problem. Jag ser att mina snart är slut. Jag vill då bara konstateraatt vi är glada åt all vi genom proposiiionen har fått möjligheteratt trappaned arbetet. Del är mänga bra förslag i propositionen, men den harskönhetsfläckar, som vi från moderat håll har päpekal och som vi hoppas skallkunna rättas till . Meddet anförda yrkar jag bifall till samtliga reservationer vid utskottsbetänkandetsom bär mitt namn. Rörligpensionsålder m. m. Röriigpensionsålder m. m. i Boriänge(vpk): Rörlig pensionsålder är nägol som i stort sett alla har ställt sigpositiva till. I uttalanden har man krävt rörlig pensionsålder. Sloraförväntningar har ställts på denna pensionsform. Men om man frågat dem som hargjort sådana uttalanden vad de avsett med rörlig pensionsålder har man sällanfält något bestämt svar. Huvudtemat har varit all en arbetare skulle kunna tapension när del passade honom. Men om det skulle innebära någon sänkning avpensionsåldern har inte direkt framgått av förhandsdiskussionerna. Vadblev det nu av de storslagna förväntningarna? En förbättring har genomförts ifråga om förtidspension och en ny möjlighet till delpension har införts för demsom kan fä ett deltidsarbete. Dessutom skall del förtida uttaget kunna avsedelpension. Dellaförslag kan inie hell molsvara de förhoppningar som siora grupper har slällt påen rörlig pensionsålder. Det framskymtar även att förslaget skulle kunnainnebära alt möjligheten lill förtida uttag av pension satts i stället förfortsatt sänkning av pensionsåldern. Detbeslut som tog om pensionsålderns sänkning till innebar inteatt placerade sig bland förgrundsländerna när det gällerpensionsåldern. Vi är väl tvärtom fortfarande på efterkälken. Delfinns ell påtagligt behov av en ytterligare sänkning av pensionsåldern än vadriksdagen beslutat. kommunisterna, som varilpådrivande i fråga om lägre pensionsålder, anser att stegel till 63 och sedan60 ärs pensionsålder måste tas . Den nu föreslagna reformenom rörlig pensionsålder kan enligt vår mening inle få lägga hinder i vägen fören sänkt pensionsålder, som skall vara en rättighet för alla. Förhållandenainom arbetslivet varierar emellertid starkt. Det finns, jämte fiusa, välventilerade och tempererade arbetslokaler, arbetsställen med damm, fukt ochgiftiga ämnen som gör luften hälsovådlig att . Arbetarna är ivarierande grad starkt fysiskt betungade. Maskinerna, arbetsprocesserna driverupp taklen och en förslitning av arbetskraften sker, som utmynnar i enutslagning ur produktionen. Särskilt utsatta arbetsställen är exempelvisgruvor, skogen, hamnar, varv och andra tunga industriprocesser. Del finnsemellerlid etl gemensamt drag i arbetslivet. Den alltiner ökadearbetsintensiteten drabbar inte bara dem som har ackord och finner sig iivångsslyrda processer ulan den har också gjort sitt intåg i kontorslokalerna.Arbetsintensiteten innebär en snabbare fysisk och psykisk förslitning, vilketi sin tur innebär alt åldrandet i arbetslivet upplevs som en mardröm. Det ärdärför av stor vikt att den allmänna pensionsåldern anpassas just efter dettaförhållande. Ensnabbi stigande arbetsintensitet ställer allt större krav på sänkning avpensionsåldern. Målsättningen vid pensioneringen skall vara att ingen skallbehöva slitas ul innan pensioneringen blir ett faktum. Utskottet refererar isin skrivning till pensionskommittén, som i sill arbete - med specialister päarbelsmedicin och åldersforskning - har kommit fram till att en individuellvalfrihet i fråga om tidpunkten för pensioneringen är att föredra. Med hänsyntill varierande hälsotillstånd och lill att det i vissa fall kan vara skadligtatt plötsligt gä från arbetslivet till full pensionering skulle del vara ettallernativ alt gradvis trappa ned sin arbetsinsats. Det kan jag hälla med om.Men det måste vara ett mycket gint och enkelt sätt att lösa de här problemen.Hälsotillståndet beror i regel pä arbetslivets villkor, och den plölsligaförändringens fara ligger däri att den som pensioneras dä hanär utsliten inte orkar aktivera sig tillräckligt. Dettatalar för att vi bör ha rätt till lägre pensionsålder, för att slippa varautslitna vid övergången till pensioneringen. Rörligheten kan även utgå från enlåg allmän pensionsålder, och den som orkar fortsätta i arbetslivet kan göradel. De nu framlagda reformförslagen går den andra vägen. Man utgår från en högpensionsålder, och sedan kan den som har - det vill jag beteckna det som -turen och möjligheten därtill hel-eller deltidspensionera sig. Detta sysienimåste utifrån lönearbetarnas intressen vara klarl sämre än den linje jagböriade med all redogöra för. Närvi nu kämpar för alt pensionsåldern skall bli för alla är vi också delenda parti som släller frågan om en lägre pensionsålder för dem som befinnersig i lunga yrken. Bland de olika former för lägre pensionsålder som nupresenleras saknar man den vikligasie och mesl angelägna, nämligen en möjlighellill lidigare pensionering - med full pension - för dem som är sysselsaiia inomlunga och sliisamma yrken och dem som har slora hälso- och olycksfallsrisker. Härkommer invändningarna från beskäftiga försläsigpåare. som med iver reser fråganhur man skall klara denna gränsdragning mellan de verkligt tunga och slitsammasysselsäliningarna och de arbelen som är mindre påfreslande. Hur vore del allge sig i kasi med den uppgiften? Uppenbariigen har man kommii fram tillacceptabla lösningar i exempelvis de socialistiska länderna. Där har man lägrepensionsålder för de mesl utsatta yrkesutövarna. Vär slulsals är sålunda alldel som är mest angeläget är att i kollektiv mening skapa en rörligpensionsålder, att tillerkänna sysselsatta inom beskrivna tunga ochslitsamma arbelen med stora hälsorisker en lägre pensionsålder än den allmänna.Vpk:s riksdagsgrupp har därvid nämnt gruvindustrin, men även pekat pä ytterligaregrupper. Jag kan nämna skogsarbetarna. Kravel på pensionering vid förgruvarbetarna har stött på patrull i . Visserligen ställdesig positiv och hänvisade kravet om en lägre pensionering förgruvarbetarna lill pensionsförsäkringskommiitén för utredning-jag troralt detvar 1968. Men utredningen anmälde endast efter det den fått uppdragetall SAF:s allmänna grupp. och , ä ena sidan, samt , hadeingått ett avtal. Detta avtal var ingen lösning pä gruvarbetarnaspensionsfråga. F. n. kämpar stora grupperinom Gruv en tapper kamp för att alla Röriigpensionsålder m. m. Rörlig pensionsålder m. m. inom Gruv skall fä pensionvid . Kravel att alla gruvarbetare skulle få sädan pension, inlebara undefiordsarbelarna, har tydligen hell förblindat t. ex.socialförsäkringsulskottets ordförande , som konsekveniunder årens lopp yrkat avslag på förslag om att gruvarbetarna skall få pensionvid . Nupågår kampen hårt framför allt i Malmfälten för att driva igenom 60 årspensionsålder för alla gruvarbetare. Som nämnde har dessaförhandlingar gått in i ett kritiskt skede. Man säger i uttalanden från mötenatt läget nu är lika allvarligt som 1969 och att man inte tänker ge upp kravetpå en pensionering vid 60 ärs ålder för alla gruvarbetare. Dettakrav har slöd inte bara i Malmfälten. Mina diskussioner med och erfarenheter avgruvarbetare i andra delar av landet säger mig, att det ocksä fäll elt ökalstöd söder över. Om man skulle lyckas få till sländ en lägre pensionsålder fördessa grupper kan inte slå sig för bröstet och framhäva sin insats.Den borde i stället ikläda sig en skammens rodnad och betänka alt det är trotsriksdagen som gruvarbetarna kommit att vinna sin kamp. Härutöverkommer vi in på frägan om de individuella fallen. Lagstiftningen har ju funniien lösning för åtskilliga genom den utvidgade förtidspensioneringen. Man harprutat på de medicinska grunderna, och arbetsmarknadsmässiga förhållanden kanfälla avgörandet när det gäller beslut om fcirlidspensionering. Del ärytterligare en form för rörlig pensionering som, kan man säga, vunnit allmänanslutning. Antalel förtidspensionerade har ökat . En fortsatttillämpning av möjligheterna att utge förtidspension som tar hänsyn till denenskildes situation bör enligt vår mening komma i fråga. Dennareform måste utvärderas, och man måsle överväga om inle de särdrag som jagtidigare redovisat finns hos olika arbetargrupper kan inordnas under dennapensionsform. Jag länker pä de speciella grupper som vi nämnt i motionen 30lill årels riksdag, nämligen skogs-, byggnads-och industriarbetare, som harspeciellt tungt och farligt arbeie. Jag kan också nämna skiftarbetare som gåttmänga år i tungt och pressande arbete. Dessa grupper borde kunna tillgodosesgenoin en pensionsreform av mera kollektiv art. Den nu aktuellapensionsreformen kan alltså enligl vär mening utvidgas. Idetta sammanhang kan man ställa en fråga till förelrädare EricCarlsson, som sä varmt har talat för dessa grupper och under en del är ävenavgivit särskilda yttranden till förmän för dem. Han nämnde ocksä möjligheternaatt inom ramen för denna reform lösa en del av deras problem. Såvitt jag kanfinna av utskottets skrivning finns det inget klart besked om del. Voredet dä inle etl sleg framåt om och cenlern stödde vår reservalionnr 1, där det krävs en utvärdering av reformen, som skulle kunna innebära tar hänsyn till dessa gruppers behov? Vpk är alltså posiliviinställt till att utveckla förtidspensionen ytter- Denna skalldock inte förväxlas med det förtida uttaget. Vi kommunister är liksom ettflertal av arbetarna mycket kritiska mot del förtida uttaget. Vi har bl. a.tidigare föreslagit all reduceringen av pensionen skulle upphöra närpensionsåldern uppnåtts. Trots att i samband med pensionsålderssänkningen ävenåldersgränsen i det förlida uttaget sänks så alt detta kan träda i krafl vid 60ärs ålder, och även pensionsuttaget kommer att kunna uppskjutas från 65 lill 70ärs ålder, varvid reduktionsfaktorn i det förtida uttaget minskar från 0,6 till0,5 96 och påslags-faktorn vid uppskjutet uttag föresläs bli , innebärfortfarande delta etl sätt alt placera den försäkrade i ett klarl sämre läge änden förtidspensionerade med full pension eller den deliidspensionerade med deltidsarbete.Det förtida ullaget belyder som nämnts en livsvarig lägre pension. Den som ifem är avstår frän hela årspensionen chansar på ell långt liv med en högreprocents pension all hämta in från de avstådda årspensionerna. Jag vill härpåminna om att i sitt remissyttrande anseit att sociala skältalar för all reduktionsfaklorn skall vara sä hög som . Pensionssystemetler sig för del stora flerlalel människor invecklar, och del finns verkligenskäl för au avveckla del. Del kan inle bibehållas. LO bedömer del också sä, altmed den nya delpensionen och de utvidgade möjligheterna lill förtidspensionförlorar den nuvarande formen sin belydelse. En prövning av hur systemet medförtida och uppskjutet uttag kan avvecklas bör därför enligl vår mening göras. Systemetinrymmer även en osmaklig ekonomisk morot, som gör att valmöjligheten beror päens ekonomiska förhållanden. Valet niellan att ta pension tidigare elleruppskjuta pensionslillfället bygger inte på arbetsmotivation utan påekonomiska.motivationer. Del helt avgörande för oss inom vänsterpartietkommunisterna och, skulle jag tro, för de flesta arbetare är de fysiska,psykiska och sociala behoven av pension. Del är de och inte en ekonomiskavvägning som bör avgöra när pensionen skall träda i kraft. Dendel av propositionen 97 som röner del slörsla inlressel ule pä arbetsplalsernaär förslaget om delpension. Vi tycker alt del är en framgång i jämförelse medvad vi har , men förslaget verkar ändock vara en tvångslösning.Otvivelaktigt kommer här flera än tidigare att kunna få en kortare arbetstid desista åren i arbetslivet, men att se reformen som en lösning avpensionsåldersproblemel vore att ha alllför små anspråk och även att förbise deverkliga behov som föreligger på arbetsmarknaden. Emellertidär denna reform också behäftad med några avgörande brister. Jag vill förslultala att del är bra all den är lagfäst. En förhandlingsuppgörelse medarbeisköparna, som snabbi hade kunnat träda i krafl, tror jag skulle ha blivitsämre. Men man borde här ha lagil stegel fullt ut och även lagfästarbetsköparnas skyldighet att tillhandahälla dellids-arbeten. Skalldelpensionsförsäkringen bli ett verkligt alternativ för de flesta Rörligpensionsålder m. m. Röriigpensionsålder m. m. arbetare, mästedeltidsarbete vara en rimlig möjlighet. Förutom de tekniska och praktiskasvårigheter som föreligger blir arbetsköparnas ovifia att bereda deltidsarbetenden svåraste stötestenen. Effektiviteten och produktiviteten kommer averfarenhet att vara heligare för arbetsköparna än all medverka lill bällrearbelsförhållanden för lönarbelarna. All i detta läge förlila sig pä all förhandlingarmellan parterna pä arbeismarknaden skulle skapa lillgång på deltidsarbeten -och då deltidsarbeten som någorlunda svarar mot del tidigare jobbet - är allöverskjula ansvaret på fackföreningarna utan att ge dessa nägol direkt stöd iryggen vid förhandlingarna. Erfarenheterna av de nu existerandeanpassningsgrupperna, som man hänvisar till både i propositionen och iutskottets belänkande, är att del redan är svårt att finna arbetsuppgifter åldem som berörs De som har sysslat med de här frågorna, framför alll inomförsäkringskassorna, och som jag samtalat med om dessa problem understrykersvårigheten att fä fram lämpliga jobb. Arbetsköparnas ogina hållning är i flerafall det direkta hindret. Del är ju inle för inle som tidningen som rubrik pä sin kommentar lill förslagei: "Pension för endel." Jusl faran för arbelsköparnas oginhet är det momeni som kankullkasta reformen. säger tidningen att delta gäller speciellt inombyggnadsbranschen, men jag skulle inte helt vifia hälla med om det. Del finnsäven andra branscher som har precis sanima svårigheter. Hurfrågorna om deltidsarbete lämpligen skall lösas blir i avgörande grad beroendeav det inflytande arbetarna och deras fackliga organisationer erhåller vidhandläggningen av dessa frågor. De bör ges lagfäst rätt lill tolkningsföreträdenär del gäller alt avgöra vilka arbeten som skall komma i fråga.Tolkningsföreträdet är i detta fall den mildaste form av påtryckningar som kanväfias. Även etl direkt besiämmande i vissa lägen om vilka deltidsarbeten somär lämpliga kan överiätas på fackföreningen. Vi har i vår motion från vpk valltolkningsföreträde som en första åtg.ärd. Vi menaratt tolkningsföreträde i daghärden innebörden att någon annan instans skall avgöra. Men skulle inte dennaåtgärd ge resultat, kan man även väfia någol slags vetorätt för fackföreningen,varvid den direkl avgör vilka arbelen som skall vara deltidsarbeten. Menvad skulle hända om det trots fackföreningens inflytande viatolkningsföreträdet inle var möjligt att lösa frågan om deltidsarbete? Möjlighetenatt få delpension bör ju inle bero på dessa omständigheler. Bristen påvalfrihet gör att den rörliga pensionsåldern blir illusorisk. Det finns ingenvalfrihet om man i vissa fall inte kan få rörlig pensionsålder. Om denanställdes fackliga organisation gör framställning om delpension, anser vi attdet är en riklig princip att undantag bevifias från regeln att deltidsarbetemåste vara förutsättning för delpension. Enligt pensionsålderskommilléns förslagskulle man kunna göra ett sådant undantag från denna regel. Men vi menar i så fall bara skulle acceptera den i Lö:s remissvar föreslagna lösningen -alt det skulle vara efter framställning av den fackliga organisationen som manskulle kunna göra Jag villunderstryka alt fackföreningen själv skulle vara den säkerhetsventil som göralt reformen inle blir värdelös för vissa arbetare. Detskulle uppstå ett inkomstbortfall när man bara kan fä delpension, och vi anseratt den andra delen skall genom ersättning från arbetslöshetskassan.Den kostnadsbelastning som A-kassorna härigenom skulle åsamkas anser vi börkompenseras med slalliga bidrag.