prot · FZ09106 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag yrkar bifall lill utskollets förslag på punkten 62 och avslag påreservationen 9. (m) korl genmäle: Fru talman! Del verkade på som omhon menade att min varning för övertro på beredskapsarbetenas roll ilandskapsvården berodde på atl de lokala organen inte skulle ha fungerat iBlekinge. För all inle någon fläck skall vidlåda dem vill jag därför säga ifrånau det fungerar alldeles uimärkl där; de gör ett väldigt bra arbeie så länge dehåller sig till de saker som de kan, men de kan inte alll. Vaddet särskilt gäller är att vidmakthålla det äkta kulluriandskapet, med detöriskikt som skapas av betesdriften. När belesdriften upphör blir det nämligenpå det viset, att en del arter som kreaturen har hållit efter kanbreda ul sig och förkväva andra arter med sämre konkurrenskraft, så att floranfår en hell annan sammansättning. Landskapet övergår från hagmark lillnågonling som jag skulle vilja beteckna som ell mellanling mellan lund och äng.Ål den saken kan beredskapsarbetarna inte göra någonting, ulan där är vihänvisade lill belesdriften, såsom också påpekas i proposilionen. Det är därsom vi måste la upp etl samarbete medjordbrukarna på iraklen. är inle alls sagt att vi skall göra det. sade här - del varvissl en liten känga mol - all del kan finnas andra än bondensom vill utföra del där arbelel. Ja, det är självklart att om bonden-markägareninle har lid att göra del själv, skall vi inte försöka ivinga honom lill det,utan då får man ta hand om det arbetet med andra medel, men i den män han harmöjlighet all engagera sig och vill göra det, fär vi arbetel bäst gjort genomhonom. Han känner sina niarker och vei vad som behöver göras, och han vet hurdet skall göras. Miljövård, m. m. iHolmgården (c) korl genmäle: Fru talman! Jag kan över huvud lagel inte begripavarifrån har fått uppfattningen atl jag skulle ha sagl allsamiliga ålgärder på na-lurvårdsområdel skulle överföras på markägarna. Delfinns ju över huvud taget ingen möjlighet till det enligl vårt förslag om attanslaget skall ökas med 2 milj. kr. Inom den anslagsramen ryms inte samtligaåtgärder, och ansvaret för deiii går inle heller all överföra på markägarna.Men en hel del av dessa åtgärder skulle kunna ulföras av markägare, den sakenär helt klar. De skulle även kunna ulföras på elt bättre säll, så alt man kundefä ul mera av pengarna. är ovedersägligt och del framgår också av allfiera länsmyndigheler har slälll sig bakom fram-slällningen. () kortgenmäle: Mot i mycket kunniga föreläsning omnaturvården i har jag inle myckel att invända. Jag vet all han ärexpert på del områdel och jag vill inte ge mig in i en debatt med honom, menjag kan kanske vid tillfälle få visa honom hur man har lyckats i . Såskall vi väl hoppas att man pä olika håll i kan använda olika former avnaturvårdsåtgärder som kan passa jusl för resp. område. Svårighelerna liggerväl i det förhållandet all vårl land bjuder på så många olika former avnalurvårdsområden som pä olika häll behöver specifika insalser. Tillherr i Holmgården vill jagsäga all den del i reservaiionen som jag hänförde lill avial med markägare lyder så här: " vill ut skottet för sin del framhålla de praktiska fördelar soni kan uppnås genom all vården tryggas genom ett avtal med vederbörande markägare." Nogär del ell mycket generellt ullalande. Jag har ingenling emot och jag tror inteheller att utskotlsmajoriteten har det, om man på en del håll kommer fram tillavtal med vederbörande niarkägare, men det bör inle vara en skyldighet för deolika myndigheterna all främst tillse atl markägarna får lov alt svara förnalurvården, utan man får på varje ort se till atl man anlitar den arbetskraftsom finns tillgänglig och har den sakkunskap som fordras. Det finns väl ocksåen strävan i detta alt man använder beredskapsarbeten i stor utsträckning atlpå det sättet Miljövård, m. m. se till all förbällrasysselsällningen i en del av de län där del råder brisl på sysselsällning, ochdel gör del ju inte minst i det län som i Holmgården tillhör. HerrJOHANSSON i Holmgården (c) kort genmäle: Fru lalman! Jag vill bara säga tillfru atl myndigheterna ule i länet absolut inle skulle fatla den härmöjligheten som en skyldighet ulan som en rällighel som de skulle varalillfredsställda med. i (c): I motion nr 626 upptar jag , liksom , tillsammans med minapartikolleger i problemen med vallendragens förstörelse i vårllän. Under del år soiii gåll har, eftersom inga andra partier vid förra åretsbehandling av frågan visade något som helsl intresse för atl rädda våra döendesjöar, naturligtvis inle heller någon bällring skett. Problemetför läns sjöar - och det är f ö. vad partiets motion gäller - ärinle i någon högre grad svavlet, ulan föroreningar, som är en följd av detcenlraliserade samhällel. Del är bra all i vill rällalill svavelproblemet, men det gäller som sagl inle i någon högre grad förStockholms läns sjöar. Denundersökning som utfört visar all av de ännu levande sjöar som kanräddas måsle 90 slycken ålgärdas inom fem-lio år. För elt ljugotal sjöar finnsen tidsfrist av endasl elt par år. Om inte beslutar sig för allrädda dessa sjöar, är del knappasl meningsfullt att fier gånger motionera omatl rädda just dessa. Tiden är då ute för dem. Och atl döma av majorilelensåsikter i betänkandet nr 33 ser del dyslerl ut. Den är beredd atl med öppnaögon låta förstörelsen bli fullständig. Del är så myckel mer anmärkningsvärt,eftersom del är jusl dessa poliliska partier som skapai det samhälle som ärgrundorsaken till den miljöförstörelse som vi nu får uppleva. Denna har dåsärskill hårt drabbal våra vatlendrag i de regioner som är mest centraliserade,exempelvis . Eftersom vallendragen är en livsviklig del av våranalurresurser såsom grundvallenmagasin och också i alll slörre ulslräckning tasi bruk som yivallenreservoarer, är de värda elt bälire öde än atl varamollagare av avfall från vår s. k. vällevnad i sådan utslräckning att derasmöjligheler alt leva vidare ominlelgöres. Dessulom har de en stor uppgift somrekrealionsobjekt för del allmänna friluftslivet Atldet kostar stora pengar all reslaurera sjöar är vi alla medvetna om. Enliglulskotiei är inle nu kända restaureringsmetoder tillräckligt prövade för skall salsa på dessa. Innebär detla alt utskotlsmajoriteten underkännerprofessor vid Lunds limnologiska an-stall metoder? Han är dock enav världens främsta experter inom området Enligt en artikel i senaste numret avLandstingels har han med gott resultat förestått restaureringen avsjön ulanför . Det exemplet har ju redan nämnts här idiskussionen. också att del är naturvårdsverketssak att fördela medel till sådana här objekt. Men då måsle man väl också irimlighetens namn ge medel att fördela. Vi har aldrig någonsin haft så många studernade ochutbildade inom biologi och limnologi som . Ge dessa en chans! Koslnaderna ärStockholms läns landsting berett att dela, och jag är övertygad om alt deberörda kommunerna är beredda att la sin del. 1 de allra flesta fall ärdetomöjligt att säga vem som är förorenaren och därmed den ansvarige för deuppkomna skadorna. Men på grund av människornas, rörlighet numera bör del varaelt nationellt intresse au vi tillsammans försöker lösa del här problemetDärför måste slaten la initiativel och skyndsamt förhandla med berörda parter. Villvi bevara välståndet måsle vi värna om våra naturresurser. Detta gäller inteminst våra vallendrag. Underfjolårels debali råkade jag av någon anledning vara oärlig nog alt inte närvarai kammaren när i höll sitt anförande. Han log dåned mig på jorden så att säga, när jag hade yttrat all jag Iror atl Stockholmslän är del första län som har gjort en fullständig inventering. Jag garderademig med ordel "iror". Då säger all han vill ta dödpå min glädje över all skulle vara först i landet meden inventering av sjöarna. minsta län nere i sydost var långt, långlföre alla andra i del avseendet - naturligtvis. Ja, jag skall inle förringaherr Wachlmeisters glädje över atl vara först. Det är bara så alt jag inte vet,om den där ulredningen gjorde all också har anledning altvara glad i forlsällningen. Jag är bedrövad över resullaiei av den utredningsom har utfört Det är därför jag försöker kämpa föralt vi skall göra någonling åt delta bedrövliga lillslånd. Men polilikerna iStockholms län lycks vara ensamma, och vad partierna beträffar är cenlernensam om an försöka göra någonting åt dessa problem. Jag vei myckel väl att detfinns enskilda riksdagsmän, landslingspoliliker och kommunalpoliliker i allapartier som vill försöka kämpa på della område, och del viltnar motionsfloran om. Men lyvärr är vi som sagt ensamnia som parti än så . HerrarWachimeisler och Peilersson i hänvisar till sillandemil-jökoslnadsulredning och säger atl della skall ulredas innan man kan taställning. säger atl sjösanering för 10 milj. kr. är endroppe i havet Ja, del kan ju så vara. Del är rikiigl som han också säger, atldel behövs en noggrann planering för att man skall kunna lösa problemet Han ärbekymrad när del gäller vilka sjöar man skall utvälja. Men då säger jag:Rådfråga kommuner och landsting; de vet vilka objekt som är de mest lämpade! 1varje fall i vei man del. Vi har här ivå pilolprojekl soni ärbesluiade av landslinget Man skall nu göra en fullsländig förberedandeuiredning så au man är klar att sätta i gång. Det gäller i norra delen av länetKundbysjön och Björkaren och i södra delen Flaten. Men tyvärr kan vi inte sällai gång Miljövård,m. Miljövård,m. med alt restaurera dessasjöar. Börjar man, så tar väl riksdag och regering detta som prejudikat på får klara del själv. Därför måsle del vara vi rikspoliliker som går ibräschen och förhandlar och fördelar koslnaderna. Kommun och landsling ärberedda att vara med på detla. Denna väntan på utredningen, även om den nu ärfärdig , kan som sagl vara ödesdiger för de 20 sjöar i Slockholms länsom jag har talal om. Delsamma gäller säkert ocksä för sjöar i många andra län.Men vi är på det klara med atl om vi väntar så är det definitivt försent för de 20 sjöarna. Jag yrkarbifall lill reservationen 15. i (s)kort genmäle: Jag lyssnade med stigande förvåning lill i Hållstainlägg från talarstolen. Han påstod att den socialdemokratiska regeringen inieskulle ha något som helsl inlresse av alt rädda våra döende sjöar. En sådanhislorieskrivning är grovi vilseledande och den bör alltså inle få slåoemolsagd. Delfel som i gör är alt han stirrar sig blind på de extrapunktinsatser sorn han begär i sin motion. Men del är också fråga om all manskall manifestera sin vilja atl undanröja de grundläggande orsakerna lill allsjöarna behöver reslaureras. Del är inle enbart fråga om au angripasjukdomssymlomen, i , utan del gäller även att kurerasjälva sjukdomen. Där har del tagils iniiialiv från regeringens sida, och delhar också gjorts slora insatser. Jagvill bara erinra om de miljardinvesteringar som stat och kommun gemensamt gjortför atl bygga upp effektiva avloppsreningsverk. Det har Inneburit ingentingmindre än en jättesatsning för sanering av hotade sjöar och vallendrag. Sammasak gäller om de slora slalliga bidrag som induslrin fåll för att stoppautsläppen av förorenat vatten. Dethar också blivit fina resultat. Ingen trodde väl för några är sedan atlslockholmarna på nyll skulle kunna bada mill i släden. Del är ell faklumsedan man gjorl en sanering av avloppsulsläppen i med hjälp av slalligaoch kommunala pengar. Enannan sak är nalurliglvis den fara som försurningen av sjöarna innebär. Del harjag lidigare underslrukit Också här görs slora insatser. Koslnaderna belöpersig, med de reslriklionsåtgärder när det gäller svavelfri olja som vi har fn., pä i varje fall mer än 100 milj. kr. Läggdärlill de förslag som svavelgruppen kommil med i sill enhälliga betänkande.Vad man diskuterar är åtgärder i halvmiljonsklassen per är. Delär alliså en grovi vilseledande beskrivning som i Hållsiaredovisar, när han säger att del från socialdemokraiins sida inte skulle finnasnågot intresse av att röja upp och sanera våra hotade sjöar och vallendrag. är nalurliglvis - som i tidigare sagl - storaproblem här, och del gäller all på elt effektivt sätt använda de pengar som visätter in. ha fram ett ordentligtutredningsunderlag, och eftersom utredningarna nu befinner sig lett definitivtslutskede tycker jag all även i bör kunna väntaytterligare , innan han yrkar bifall lill reservationer som innebäranslagsökningar på del här områdel. HerrWACHTMEISTER i (m) kort genmäle; Om i Hållsia frågade ifall jag var glad eller om hanhoppades all jag skulle bli glad över ulredningen kommer jag inle rikligt ihåg.Men i vilkel fall som helsl kan jag säga all jag inle alls ärglad över resullaiei av den sjöinventering som vi har gjort nere i Blekinge.Del är ivärlom bedrövligt, och del blir värre och värre. Vartenda år dör ellpar sjöar som blir fisklomma hell enkelt på grund av syranedfallet. Det är därvi har den slora boven i dramat. Och så länge vi inte kan få bukt med den - vivet inte varifrån varie del av alll delta nedfall kommer - får vi finna oss iden fortgående försurningen. Slockholmslän är ju på ett sätl lyckligt loliai som inte har problem med försurningen.Men då kommer det någonting annat i slällel, för aldrig får man vara riktigtglad. Då har ni här väldigt näringsrika sjöar, som just har en benägenhet allväxa igen fortare. Men där är det ju, i den mån det beror på att det är enkalkbygd med oerhört näringsrika jordar över huvud laget ingenting att göra åtdet hela. Då får man hålla sjöarna öppna på konstlad väg. Men när sjöarna ärnäringsrika av andra orsaker - genom avlopp - bör det inte vara någon svårighetatt få tag i avloppen, och då är del väl, som i sade,framför alll etl kommunall inlresse all salsa på den saken. Menjag vill upprepa vad jag sade i mitl första anförande; Del rör sig omfanlasliska belopp, ifall vi skall få bukl rfied det här. Del är bråltom - deterkänner jag - men det är icke desto mindre viktigt all vi kan dirigerabidragen lill de sjöar som det är absolut nödvändigt att rädda. Då tror jag alläven andra landslingsområden än del som i Hållsia närniasl lalarför har synpunkler och kanske anser att del finns landskap som bör komma föreUppland i della sammanhang. Jag förslår fullkomligl bekymmer,och mina är lyvärr inte mindre. Men jag ser ingen utväg all få fram de mångamiljarder - del gäller myckel mera pengar än vi i vårl land har lagl ned på vallenoch avlopp, där vi är främsl i världen - som behövs för sjöreslaureringen. Jagvei inle hur vi skall få fram dessa pengar. Miljövård,m. i (c) korl genmäle: i efterlyste grundorsaken och fattade tydligeninle vad jag sade var grundorsaken. Jag sade all den är centraliseringen. Denhar medfört dessa onormala utsläpp i sjöarna, som jag tror är värsl i Slockholmslän. Där är ulredningen klar. Del är inle svavlet som där är det storaproblemet - det vill jag säga också lill i - ulandel är de onaturligl stora naturliga Nr 106 föroreningar som kommer av del cenlraliserade samhällel. Onsdaeenden "' tycker det är ganska meningslöst ail, somLennart gör, 21 aoril 1976 berömmasig och silt parti av att man har satsat så mycket på reningsverk. Det ärväl inle stor mening med all salsa pengar på reningsverk, om Miljövård, m. m. man inle också följer uppålgärderna med hjälp lill självhjälp för dessa uisatta sjöar. Alla vi somsysslar med dessa frågor vei ju atl naturen själv kan lösa en slor del av dehär problemen, men sjöarna är nu sä mältade av föroreningar att de inte klararav den saken utan hjälp. Ni sitter här och vill vänta pä en uiredning, menunder liden dör kanske ytterligare 20 sjöar i . HerrWachimeisler i sade all orsaken kan vara näringsrika jordar, ochnaluriiglvis kan det vara en bidragande orsak. Men del är någonling som nalurenlidigare har klaral själv, och det skulle den göra nu ocksä, om den fickmöjligheler. Men grundorsaken, den lunga belastning som centraliseringen förmed sig, måste vi hjälpa sjöarna med, om vi vill ha några friska sjöar i vårlland i forlsällningen. FruFREDRIKSON (c): Reservationen 9 vid punkten 62 i ulskoitsbelänkandet innehåller enbegäran om etl med 2 milj. kr. ökal anslag lill värd av nalurreserval m. m.Slora arealer i vårl land är avsalla lill reserval för rörliglfriluftsliv m. m. Dessutom kommer ett slorl antal nya nalurreserval atlavsättas under budgelårel 1976/77. Delkan vara av inlresse all i della sammanhang la fram en del uppgifter om dearealer som del rör sig om. 1den sammanslällning av fysiska riksplaneringens programskede, vilkenutarbetats av skogshögskolan - Troedssonska Forskningskuratoriet - anger manatl arealen produkliv skogsmark, avgränsad för rörligt friluftsliv i fysiskariksplanens programskede - (exkl. fjällnära skog och yltre skärgård) är iGölaland 337 800 heklar eller lika med 7 96 av ifrågavarande areal, i Svealand520 600 heklar eller lika och i eller lika med 5 "-6. Del blir sammanlagl 1 466 800 heklar och 6 96 av densammanlagda arealen produktiv skogsmark. Manhar således för hela landet föreslagii avgränsningar på nära 1,5 miljonerheklar produkliv skogsmark för röriigt frikiflsliv. Uiöverden arealen föreligger en preliminär siffra på ca 0,4 miljoner heklar förtälorternas närområden, mark för frilidsbebyggelse på ca 0,1 miljoner heklar,mark för kulturell och vetenskaplig naturvård eic. på 0,3 miljoner hekiar. Totalt2,3 ä 2,4 miljoner heklar ålgår för nämnda ändamål. Uppgifterna är iniressania,eftersom de är ett ullryck för sials-makiernas och kommunernas ambilionsnivåför bevarande av lämplig mark för rörligt friluftsliv. För vissa av arealerna, tex. de för frilidsbebyggelse, får man räkna med allskogsproduktionen upphör. Andra områden kan användas lill 140 . viss del. Man kan i runt lal räkna med au den årligaskogsproduktionen minskar med 1-1,eller att 300 000-400 000 ha kommer att ligga utan produktion. Det är på sitt sätt inget dåligl kalhygge, spritt överhela landet. Till skillnad från våra vanliga kalhyggen lar den marken ej någonförnyelse av skog. Förall åstadkomma ell bättre utnylljande måsle arealer med olika restriktionerbegränsas så myckel som möjligl. Även markägare är in-iresserade naturvårdareoch goda samhällsmedborgare. Den enskilde medborgaren, markägaren, bör ejbelastas mer än andra samhällsmedborgare. Ännuvei man ej vad som menas med atl "markanvändningen avsevärtförsvåras" eller hur mycket samhällel anser alt den enskilde skall tåla.Avsättande av mark till naturreserval är värdefullt för de intressen de ansestillvarata. Men vi skall också vara på det klara med all del innebär betydandeproduktionsbortfall för såväl samhället som för den enskilde och därmed minskarnationalinkomsten. Denna minskning skall uppvägas av den tillgång somreservalen anses utgöra. Del är ell riksintresse såväl som ett samhällsintresseatt så stor areal som möjligt bevaras för produktion och att så små arealer sommöjligt beläggs med restriktioner. Jagär av den uppfatlningen all bevarande av produktion och tillgodoseende avmänniskornas behov av tillgång lill mark för bl. a. friluftsliv ej behöverinnebära motsättningar. Tvärtom; de värden på skogsmark som man vill slå vaktom har nämligen i mänga fall skapats - och del gäller inle bara skogsmark utanockså annan mark - genom ålgärder utförda inom ramen för en produktivmarkanvändning. Trots all bruk-ningsmeioderna i viss mån konlinuerliglförändras lorde ell raiionelll användande av mark även i forlsällningen uigöraden säkrasle garanlin föratt andra intressen skall kunna tillgodoses och dettautan alltför stora förluster och koslnader för samhällel. Detär naturligt att människorna från tätorterna söker sig ut i naluren påfritiden. Den starka befolkningskoncentrationen under de senasle årtiondenahar varit olycklig, och bl. a. har skapats bostadsmiljöer i vilka mångamänniskor inte trivs. Men man ger inle människorna vad de önskar se och upplevaule i naluren enbart genom au bilda naturreserval. Avsevärl bälire är allsamarbela med markägarna och bereda dessa förulsällningar all kunna bo och verkai bygden sami alt tillåla glesbebyggelse. Bofast befolkning har förståelse ochkänsla för naturvärden och vårdar naluren sami medverkar lill all bevara dessavärden för framliden. Uppfallningenall nalurreservalen bör bibehållas som en social företeelse, för alllillgodose människornas önskan all få koniakl med naluren. kommer inle au visasig realislisk. Nalurvårdsområdena kommer mer och mer alt avfolkas, eftersomnågon bebyggelse uiöver den befinlliga inte lillåls inom dessa. Risken är allde öppna områden som finns växer igen. och någon ulveckling är knappasllänkbar inom nalurreservalen. Del allmännas koslnader för all hålla nalurenöppen och tillgänglig kommer all bli oöverstigliga. Miljövård,m. Miljövård, m. m. Meden forisatt naiurreservalsbildning riskerar vi, enligl min uppfattning, att fästora områden som blir ödsliga och ogästvänliga för de människor som på sinfritid önskar komma ut i skog och mark för att njuta av naturen och dessskönhet. Därför bör vi nu begränsa ytterligare reservatbildning. Om dereserval som avsäils skall få den belydelse som avses måste de skötas. Det är orimligt all bara "lagra" dem. Jag villundersiryka nalurvårdsverkets betänkligheter inför eftersläpningen ivårdåtgärderna. Den är redan så betydande att den bör inhämtas. Därför harreservationen 9 tillkommit Jag ber all få anslula mig till yrkandena av i . Det slöseri med råvaror och energi som karakteriserar denindustrialiserade världen beror förmodligen till stor del på bristande kunskapom hur de nalurliga syslemen på vår planel fungerar. Vi använder nu en lekniksom i fysisk mening bryler ned resurser i slällel för atl bygga upp. En avorsakerna härtill iror jag ligger i del faktum all de som har maklenfortfarande anser all den ekonomiska velenskapen kan ge den överordnade kunskapsom behövs för all vi skall kunna inrälta oss så förnuftigt som möjligl. 1Sverige är t. ex. LU (långtidsutredningen) styrande för snart sagt allplanering. Men kunskap om ekonomi ger inte tillräcklig informalion för alt viskall kunna fatla kloka beslut I sin bok säger denengelske ekonomen : "1dagens vokabulär är det fä uttryck för fördömanden som är lika slutgiltiga ochavgörande som ordel 'oekonomisk'. Kalla en föreieelse 'omoralisk' eller'vidrig', 'en fara för världsfreden eller för kommande generationersvälbefinnande' - så länge som man inte har påvisat all den är 'oekonomisk"har man inie på allvar ifrågasall dess räu all exislera, växa och frodas." Dellacital visar, tycker jag, med all önskvärd lydlighel hur orimligi det är attalltid låta ekonomiska bedömningar vara överordnade alla andra. Ekonomin måsleriniligen rälla sig efter de grundläggande förulsällningar som gäller för livelpå jorden. Meddet kulturmönster som dominerar väriden f. n. är människan en destruktiv kraftpå jorden. Vi har blivit så förblindade atl vi tror atl vi blir arbetslösa omvi inle ulövar aklivileter som förorenar och bryler ned ekosyslemen och skaparalll större risker och problem. 1 själva verket kommer vi atl finnaarbelsuppgifter i överflöd, där allas skapande förmåga kan komma till uttryck,når vi tar vårt förnuft till fånga och börjar bygga upp ell sätl att produceraoch konsumera som inte skadar naturen eller våra medmänniskor. Människansolika aklivileier måsle samordnas med de slora nalurliga systemen. Vi måstelära oss alt bli effektiva på elt långsiktigt, klokt sätl och alt med alltdjupare förståelse och skicklighet främja och utnyttja de resursuppbyggandekrafterna i stället för atl som motverka dem och binda oss till nedbrytandesyslem. välvilliga behandling av motionen 1676 av herrHörberg och mig samt av motionen 1736 av innebär all förståelsenför dessa tankegångar pä ell mycket glädjande salt har ökat. Men när det kommerlill frågan om pengar, alltså all gä från ord lill handling, då vill inteulskoiieis rnajorilet vara med längre. En ökad satsning på forskning efter dehär linjerna är hell nödvändig, om vi skall kunna få del beslulsunderiag isamhället som gör en önskvärd förändring möjlig. Naturvårdsverkethar beträffande anslaget lill målinriklad miljövårdsforskning äskal en höjningpå 10,8 milj. kr.