prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — i sade att anledningen till atl förslaget hadelagts fram var en skrivelse från riksskatteverkel, där man säger att man påmänga håll i landei har uppfattningen all belopp för vilka arbetsgivare äransvarig skulle vara avdragsgilla vid taxering. Hade det i så fall inte varitangeläget för riksskatteverkel att gä ul med information om rättsläget? Deltaär ändå, såviitjag förslår, fullt klarlagt genom regeringsrättens dom. Sedansäger att för arbetsgivare som efter bästa förmåga följerföreskrifterna om skatteavdrag lorde frågan sakna nämnvärd belydelse. Det kanvi vara hell överens om. Och låt mig säga att Jag inget högre skulle önska änatt alla arbetsgivare verkligen följde de föreskrifter som föreligger. Men vivet alla atl det förekommer åtskilliga fall där arbetsgivaren av okunnighet, avslarv men ulan uppsåt underlåter att dra skatt. Om man i sådana fall vill ha enytterligare sanktion bör man väl framlägga förslag om sanktion i liknande falli stället för all, som det faktiskt blir om förslaget godtas av kammaren,införa en sanktion som mycket slumpmässigt drabbar dem som inte kan få ut sinfordran av arbetstagaren. Jag släller mig mycket tveksam lill förslaget Jusldärför alt del -kommer au drabba de arbetsgivare som utan uppsåt och ulan tankepä egen av okunnighet, eller lät oss säga av slarv, har underlåtit attdra skatt. Det kan dock bli fråga om ganska betydande belopp. Jagfrågade också om del inte är äventyrligt alt man går ifrån den princip somgäller i förelagsbeskattningen, nämligen atl fordringar som avskrivs därför atlde inte kan drivas in skall vara avdragsgilla. Man kan ta etl annal exempel.Antag alt arbetslagaren verkligen betalar tillbaka skatten till arbetsgivarenoch alt delta underlättas genom att arbetsgivaren ger arbetstagaren kredit pävaror i sitt företag! Skulle den fordran som därvid uppstår sedermera avskrivaspä grund av insolvens hos arbetstagaren är den såviti jag förslår avdragsgill ivanlig ordning. Detta styrker vad jag tidigare sade om att förslaget borde hatänkts igenom ytlerligare. Jagvill än en gång framhålla att det hade varit utomordentligt angelägel alt få enallsidig ulredning om alla dessa slag av systematiskt skalleun- dandragande och att dethade varit önskvärt med förslag som verkligen rättvist och likformigt angrepdessa företeelser som vi alla vill undvika. HerrSJÖHOLM (fp): Vi har haft källskatiesystem i snart trettioår. Då får man ändå fordra alt arbetsgivare vid del här laget vet all de skallgöra avdrag om arbetstagaren inte kan visa att han betalar B-skatt. Slarv ochokunnighet kan inte vara en ursäkt för att man bryter mol författningarna. Delhar aldrig ansetts att obekantskap med lagar och författningar skulle utgöranågot slags ursäkt från rättslig synpunkt. Det skulle vara ganska äventyriigtom vi gick ifrån den principen. kan ändå inte bestrida atlsystemet skulle klaffa ulan minsta komplikationer. Bemöt mig på den punkten!Det skulle inte bli den minsta komplikation. säger atl den avmig föreslagna ändringen skulle medföra administrativt merarbete. Nej, inte etldugg. Däremot skulle det syslem med kontroll från av inkomstensstorlek som pläderar för bli administrativt dyrbart. Och detsystemet hjälper inte heller mycket. Man kanske på del sättet kan pressa nedden uppgivna inkomsten med några tiotusental kronor men man drar Ju ändå inteskatt på återstoden. Skattesvinnet blir litet mindre, men det hela blir ändålika otillbörligt. Jag har som sagl en viss erfarenhet av delta, och Jag har talat medmånga fögderichefer, som är hell eniga med mig om alt del enda rationellasystemet är atl dra skatt. Om det kallas A-skatt eller B-skatt spelar ingenroll - det kommer ändå på rätt debetsedel. Det är en bokstavsiräldom om mananser alt man inte kan dra skatt därför alt del kallas B-skatt. Varför kan maninte göra så här, när det inte medför den minsta komplikation? Huvudprincipenmåste vara au staten skall dra skatt pä de medel som staten betalar ul, när delkan ske utan komplikationer. I detta fall kan det ske ulan komplikationer - dethar inte kunnat bestrida. Ändring1 uppbördslagen, m. m. Hen i (s): Jag kan bemöia med att citera ur hans egen motion, därherr säger: "Den komplikation som kan uppstå om skatteavdragverkställes vid utbetalning av sjukpenning till B-skatlare är alldubbelbelalning kan komma att ske." Längre fram i motionen heter del:"Risken för att detta skall komma atl inträffa är dock kraftigtöverdriven." har alltså själv i sin motion påpekat att detfinns risker för en komplikation. Den risken harjag genom egenförträffliga molion uppmärksammat, och jag tror att den i verkligheten ocksåfinns. Det är riktigt all Jag i milt första anförande åberopaderiksskalteverkets skrivelse till departementet. Ändring1 uppbördslagen, m. m. mig om jag har elt visstförtroende både för riksskalteverkets och för kunskaper,erfarenheter och förmåga all bedöma de här frågorna. Jag anser alltså all vihar anledning att förlita oss på att man där gjort en riklig bedömning. Mentrots detla har skatleutskoiiel på den här punkten gjort en kritisk prövning. Sedanåterkom lill - och pä den punkten har redan bemötthenne - all om en arbetsgivare inte följer bestämmelserna pä grund av slarveller okunnighet, sä blir del besväriigt för vederbörande. Men Jag vidhålleratt om lagtexten innehåller en klar och entydig bestämmelse om atlarbetsgivaren är skyldig att dra preliminärskalt, bör det rimligtvis inteuppstå några sådana problem. Om han eller hon sedan på grund av slarv ellerandra skäl inte gör de avdrag som man är skyldig alt göra får vederbörandesjälvfallet stå sitt kast i detta liksom i andra sammanhang då man inte följerde bestämmelser som finns. HerrSJÖHOLM (fp): Anledningen till att jag log upp denna eventuella komplikation var altjag ville mota i grind. Det var vid detla förhållande som utskollel låstefast sig , och jag ville då redan i motionen ta udden av delargumentet. Att jag sedan i motionen har skrivit alt risken för komplikation äröverdriven är bara ell uttryck för mitl vanliga, försiktiga sätt att uttryckamig - Jag vill inte gä så bryskt fram - men det finns ingen komplikation. Detharjag påvisat, och det har inte bemötts. FruTROEDSSON (m): Om arbetsgivaren inte följer bestämmelserna så får han slå silt kast,sade i . Det tyder på ett sank-lionstänkande. Ivissa fall kan arbetsgivaren få tillbaka skallen av arbetstagaren. Då blir detså atl säga ingen påföljd för honom. I andra fall kan han inte fä det. Däskulle det alltså uppslå en fordran som lill sist måste avskrivas och som intefår dras av vid deklarationen. Kan del verkligen vara rimligt att tvåarbetsgivare som är lika försumliga i detla avseende skall drabbas så olika? Omman vill ha en sanktion här bör den utformas så atl den drabbar alla försumligaarbetsgivare lika och inte bara dem som inte kan få ut skattebeloppet avarbetstagaren. Överiäggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskotiets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föreslagits i reservationen av i Trobro ochfru , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 18 mom. I.l röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föreslagits ireservationen av i Trobro och . Vid omröstning genom uppresning förklarades fiertaletav kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1975/76:21 med anledningav propositionen 1975/76:78 om inskränkt skattskyldighetför företagareförening som erhåller statsbidrag 1975/76:24 med anledning avpropositionen 1975/76:40 med förslag om ändring i tulltaxan(1971:920), m.m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §4 Den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:19med anledning av propositionen 1975/76:16 om tillfällig nedsättning av denallmänna arbetsgivaravgiften inom del inre stödområdet Jämte moiioner. I proposilionen 1975/76:16 hade regeringen() föreslagit att anta vid proposilionen fogatförslag till lag om tillfällig nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgifteninom det inre stödområdet. I propositionen hade lagts fram förslag tilländringar i fråga om uttaget av allmän arbetsgivaravgift med anledning avriksdagens principbeslut alt sänka den allmänna arbetsgivaravgiften frän 4 %till inom del inre stödområdet. Det lägre avgiftsuttaget skulle enligtförslaget gälla under är 1976 för samtliga arbetsgivare utom stat och kommun(inbegripet landstingskommun). I detta sammanhang hadebehandlats dels de med anledning avproposilionen väckta molionerna 1975/76:28 av hen (). Denallmänna ar betsgiv a ra vgiften inom det inre stödområdet 1975/76:46av m. fi. (s), vari hemställts att skulle avslåproposilionen 1975/76:16, 1975/76:47 av m. fl. (fp), varihemställts att beslutade attden allmänna arbetsgivaravgiften sänktes till för alla arbetsgivare i inrestödområdet fr. o. m. , alt denna sänkning gälldetills vidare, samt att i övrigt antapropositionen 1975/76:16, 1975/76:48 av m. fl. (vpk), varihemställts att beslutade att 1. i första hand anta avmotionärerna framlagt förslag till lag om nedsättning av den allmännaarbetsgivaravgiften, innebärande en ej tidsbegränsad och hela landeiomfattande nedsättning till 2 %av arbetsgivaravgift som utgivits av kommun eller landstingskommun, 2. i andra hand - därest yrkandetunder I icke skulle vinna bifall - anta av motionärerna framlagtförslag till lag om tillfällig nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgifteninom det inre stödområdet, innebärande en förär 1976 lill del inre stödområdetbegränsad nedsättning lill 2 96 av arbetsgivaravgift som utgivits av kommuneller landstingskommun, 1975/76:49 av m. fi. (m), varihemställts att med avslag på regeringens förslag till lag omtillfällig nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inrestödområdet skulle anta av motionärerna framlagt förslag lill lag omnedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet,innebärande i huvudsak att nedsättningen skulle gälla tills vidare och omfattaalla arbetsgivare, 1975/76:50 av m. fi. (c), varihemställts alt vid behandlingen av propositionen 1975/76:16 beslutade 1. att nedsättningen av denallmänna arbetsgivaravgiften inom del inre stödområdet skulle omfatta alla slagav verksamhet, inkl. sådan som bedrevs av stal och kommun, 2. atl nedsättningen inte skulletidsbegränsas utan gälla tills vidare, dels de under allmänna motionstiden vid riksmötet1975 väckta motionerna (m) och 1975:1039 av m. fi. (m) såvitt nu var ifråga (punkten L). 1.beträffande nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften för kommuner i helalandet all skulle avslå förstahandsyrkandei i motionen 1975/76:48 idenna del, 2.beträffande nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften i det inrestödområdet m. m. all skulle med avslag pä motionerna 1975:1039punkten L, 1975/76:28, 1975/76:46, 1975/76:47, 1975/76:48 i vad den intebehandlats under I ovan, 1975/76:49 och 1975/76:50 anta det vid propositionenfogade förslaget lill lag om tillfällig nedsättning av den allmännaarbetsgivaravgiften inom del inre stödområdet med den ändringen att 2 ! ; skulleerhålla följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse: Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet 1§ Utan hinder av vad som fö-reskrives i 4 första stycket andra meningen lagen(1968:419) om allmän arbetsgivaravgift skall, såvitt gäller verksamhet sombedrivits inom det inre stödområdet, allmän arbetsgivaravgift, som beräknas medledning av taxeringen till statlig inkomstskatt är 1977, utgå med tvä procentav den avgiftsplikiiga inkomsten. 2§ hinder-- skall, såvitt gäller inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse som enligt bestämmel serna / kommunalskaltelagen (1928:370) om rätt beskattningson är att hänföra till kommun inom del inre stödområdet,- den av giftsplikiiga inkomsten. 3. beträffande övriga yrkanden om differentieringav beskattningen alt skulle avslå motionen 1975:714 i den män deninte lillgodosetls genom vad utskottet hemställt under 2. Reservation hadeavgivits av herrar i (m) Josefson (c), Mundebo (fp), (), i Trobro (m), i (c) ochHallenius (c) som ansett altutskottet under 2 bort hemställa alt skulle med avslag på motionerna1975:1039 punkten L, 1975/76:28 och 1975/76:46, med bifall lill molionerna1975/76:47, 1975/76:48 i vad den inte behandlats under 1, 1975/76:49 och1975/76:50 i vad avsåg del i propositionen 1975/76:16 föreslagna undantagetför kommuner och med avslag pä propositionen i denna del anta det vidproposilionen fogade förslaget lill lag om tillfällig nedsättning av denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet med den ändringen att Ioch 2 v?! ; skulle erhålla följande såsom reservanternas förslag betecknadelydelse: 1 § Utan hinder av vad somfö-reskrives i 2 j; första stycket första meningen lagen (1968:419) om all- 1§ Ulanhinderav-- (=utskot- tei)--- utgivitsav siaten. Den allmänna arbetsgivara vgiften inom det inre stödområdet män arbetsgivaravgiftskall allmän arbetsgivaravgift för utgå för lön ellernaturaförmån till arbetstagare, vilken under nämnda år utfört sitt arbeiehuvudsakligen inom del inre stödområdet. Vad nu har sagts gäller dock icke löneller naturaförmån som har utgivits av staten eller kommun. Uiskoiteis och reservanlernas jörslag 2S hinder av-------------------- (= utskottet)-- denavgiftsplikiiga in komsten. Tillbetänkandet hade fogats etl särskilt yttrande av herrar i (m).Josefson (c), Mundebo (fp), (), i Trobro (m), iJärvsö (c) och Hallenius (c). Hen i (m): Regeringen har lagt fram en proposition om den tekniska lösningenför nedsättning av arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet, somriksdagen beslöt under vårriksdagen . Sysselsättningenhar under en längre lid varit ett problem för det s. k. inre stödområdet. Dettahar inte minst medfört problem för alla de människor som är bosalla inom delhär området. Sålunda har det varit svårt för kommunerna att trots bidrag fränstaten kunna upprätthålla en service som kan anses rättvis vid jämförelse medandra delar av landei. Därför har vi också varit eniga här i om attvissa regionalpolitiska stödåtgärder bör komma till. Dessa stödåtgärder harnärmast haft till syfte att stimulera till ökad näringspolitisk verksamhet föratt skapa bättre försörjningsmöjligheter inom glesbygdsområdena. Närarbetsgivaravgiften sedan infördes kom den att motverka den här politiken, ochdet är därför av ett visst iniresse alt företag som t. ex. använder myckenmanuell arbetskraft i så stor utsträckning som möjligt har verksamhet inomdessa områden. Denunder den senaste liden starkt vikande konjunkturen har medfört alt vi funnilanledning stimulera aktiviteterna för atl hålla så hög sysselsättning sommöjligt. Det är givetvis av vikt att den ålgärd som har föreslagits ipropositionen, nämligen en nedsättning av arbetsgivaravgiften inom delinre stödområdet, inte blir tillfällig. Då företagsskatteberedningenemellertid har lill uppgift att utreda problemet med arbetsgivaravgifterna, harvi i utskottet enats om atl tillstyrka atl den föreslagna tidsbegränsningenlill godkänns av . Imoiioner har föreslagils atl även kommuner och landsting bör erhålla rätt atlerlägga den lägre avgiften. Som jag redan har sagt finns starka motiv för alllåta kommunerna i glesbygden fä rätt till denna nedsättning avarbetsgivaravgiften. Härtill kommer atl verksamhei inom ett visst områdenaturligtvis bör ha samma skatteberäkning oavsett vem som bedriververksamheten. Jag yrkar bifall lill hemställan i skatleutskottets betänkande nr 19med den lilla ändring däri som föresläs i den till belänkandel fogadereservationen, vilken innebär att även kommuner och landsting får del av dennanedsättning av arbetsgivaravgiften. Idetta anförande instämde herrar () och Hovhammar (m). Denallmänna arbetsgivaravgiften Inom det inre stödområdet Hen i (c): beslut , då man beställde en tillfällig sänkning avarbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet, får ses som en av åtgärderna förall öka sysselsättningen i samband med den nedåtgående konjunkturen. Debedömningar som finansutskottet gjorde , då oppositionen kanske varnågot mer pessimistisk än regeringspartiet, har visal sig vara realistiska. Ävenom antalet sysselsatta i stort har kunnal hållas uppe rätt bra, visar ändå allabedömningar atl vi nu står inför en kraftig lågkonjunktur, som efter handkommer att medföra stora sysselsällningssvårigheter. som tidigare kommersärskilt skogslänen atl drabbas härdare. ökade antaletarbetslösa i skogslänen med I 000 personer. Ökningen för storstadsområdena varbara 100 och för riket i övrigt 600. 1 000 flera arbetslösa i skogslänen ärsärskilt kännbart, eftersom man där har betydligt färre lediga platser anmälda. Såsomen följd av beslut har regeringen nu framlagt enproposition. Sedan har det varit litet olika turer i behandlingen av dettaärende. I ett skede verkade det som om socialdemokraterna tänkte underlåta allsiödja propositionen. Under behandlingen i skatteutskottet har de ändå stannatför all tillstyrka regeringsförslaget om en sänkning av arbetsgivaravgifteninom det inre stödområdet beträffande förelagen. De har dock inte velal gå sälångt som att tillåta atl även kommuner och landsting skulle fä del av dennasänkning. Atlsocialdemokraterna inte vill räkna in kommuner och landsting enliglskatteutskottets betänkande har flera olika orsaker. a. sägs attriksdagsbeslutet har tolkals olika. Men i finansutskottets belänkande nr25 står del klart alt det är fråga om alt sänka den allmännaarbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet. Del slår inget undantag angivet,och då kan ju riksdagsbeslutet inte tolkas på annal sätl än att det gäller allasom är skyldiga atl erlägga arbetsgivaravgift. Enliglvår mening talar fiera skäl för att nedsättningen skall gälla också kommuneroch landsting. Rent allmänt sett hälsarvi sänkningen med stor tillfredsställelse, efier- Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet som sysselsättningen ju ärsvagare i del inre stödområdet. Men kommunerna spelar en stor roll i det härsammanhanget. Vi har kunnat se i samband med länsplaneringsarbetei hur denoffentliga sektorn är den som i fortsättningen i huvudsak beräknas ge de nyaarbetstillfällena, medan alla övriga sektorer beräknas stagnera eller minska.Del är alltså uppenbart all kommunerna spelar en betydande roll somsysselsättnings-givare. Vihar också kunnat konstatera all kommuner och landsting inte har kunnal infriaförväntningarna . De har inte kunnat anställatillräckligt många i vård, service och andra sektorer av verksamheten. Vadberor det pä? Jo, det beror på alt ekonomin har salt en spärr för utvecklingen.Kommuner och landsting har hell enkelt inte haft råd atl öka antalet anställda.I höst har många kommuner och landsting måst bryta denskattestoppsöverenskommelse som träffats mellan regeringen och kommunförbundendärför atl man inte har velat stoppa den offentliga sektorns utbyggnad päangelägna områden. Kommunerna spelar också en betydande roll för servicen tillnäringslivet i övrigt. Även indirekt betyder alltså kommunernas egen verksamheien hel del för sysselsättningen. Förkommunerna inom del inre stödområdet betyder en nedsättning avarbetsgivaravgiften ganska mycket. För den kommun som jag tillhör. ,skulle det innebära ett inkomstbortfall av . om man inte fårnågon sänkning. Faktiskt har kommunernas budget-makare räknat med en sänkningoch byggt de förslag som har lagts till fullmäktige om utdebitering påatt man skulle få den här nedsättningen. För hela stödområdet gör det enligtuppgifter som vi har fått fram i skaUeutskoltet ungefär 38 miljoner, och det äralldeles klart atl det har en betydande effekt för sysselsättningen inomområdet. Utskottetpekar på atl om vissa kommuner nu får en nedsättning av arbetsgivaravgiften säriskerar vi att andra kommuner känner sig missgynnade. Det är riktigt altskatteutjämningsbidraget ger en högre skattekraft per invånare i stödområdetoch framför allt det inre stödområdet, men varför har man konstruerat detlasystem? Jo, därför att dessa kommuner haren rad svårigheter alt kämpa med-avståndsfaktorn, klimatet, brist på industrilradilion och induslriutbyggnad,låg genomsnittsinkomst, ofördelaktig befolkningsfördelning osv. Det är ju eltkänt förhällande alt just dessa bygder har levererat många unga människor tilluppbyggnaden av samhälle och näringsliv på mänga andra orter i landet. Trotsskatteuljämningssyslemet finns slora svårigheter kvar, och Jag tror inte altdet föreligger någon risk för en snedfördelning, om förslaget i reservationengenomförs. Utskottethar vidare anfört att det pågår en utredning om differentieradearbetsgivaravgifter. Det är riktigt, och del är klart atl den utredningen haratt pröva de här frågorna ur olika synpunkter. Men frågan omnedsättning av arbetsgivaravgiften även för kommuner och landsting inomstödområdet är ändå inte mer komplicerad än att vi bör kunna besluta attgenomföra en ändring utan en stor utredning. Proposilionen visar ju all det ärfullt möjligt atl göra det utan siörre tekniska svårigheter. För utredningenmåste det vara intressant all fä se reservanlernas förslag genomfört. Det kange många goda erfarenheter för utredningen i dess arbeie. Utskollelhar pä ell slälle lilel tillspetsat skrivit: "Utskottet vidhåller dock sintidigare principiella inställning om det olämpliga i differentierade avgifteroch erinrar om att det aktuella riksdagsbeslutet tillkom genom lotlning." Vihar funnit anledning alt i etl särskilt yttrande kommentera den skrivningen. Vihar inte velat reservera oss eftersom utskottsbetänkandet i viss utsträckningbygger på kompromisser. Vi har kunnal uppnå positiva resultat, som vi ser det.Men det är ändå ganska märkligt att skatteutskottet uttalar sig så bestämtemot en sådan här lösning, när del pågår en ulredning. Det är inte vanligt attskatteutskottet gör det. Man brukar låta utredningarna arbeta. Vi har sagl atlvi har iniresse av att pröva denna fråga. Därför tycker vi atl del förslag vinu diskuterar kan vara etl led i utredningsarbetet; del blir enförsöksverksamhet. Jag vill, herr talman,yrka bifall till reservationen. Denallmänna arbetsgivaravgiften Inom del inre stödområdet Hen MUNDEBO (fp): Det är enallmän uppfattning bland alla ekonomer och fiertalet politiker attbeskattningen skall kunna användas som ell medel i konjunklurpoliliken. Denskall kunna varieras, höjas eller sänkas, vid olika lidpunkter. Företl par år sedan hade vi t. ex. en tillfällig sänkning av momsen. Den varbetydelsefull för konsumtionen och sysselsättningen och därmed för helasamhällsekonomin. Naturligtvis bör även löneskatten, den allmännaarbetsgivaravgiften, kunna varieras. beslutade också atlsänka arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet frän fr. o. m.januari 1976. Det är lagtexten om denna nedsättning som vi nu skall fastställa. Skäletlill all riksdagsmajoriielen förordade denna nedsättning var alt den relativaarbetslösheten i skogslänen var väsentligt högre än i andra delar av landet.Därför menade finansutskottet atl det var angeläget atl pröva olika former förstimulans av sysselsättningen inom de områdena. Utvecklingenunder hösten och situationen visar också atl tillgängen pä arbeteär sämre där än i övriga delar av landet. Därför finns det anledning att vidsidan av olika regionalpolitiska insatser också pröva beskattningen som eltmedel för atl stimulera sysselsättningen. En sänkning av arbetsgivaravgiftenbetyder Ju sänkta kostnader för arbetskraften. Därigenom kan vi få fram nyaarbetstillfällen. Detär ändå med påfallande ointresse som regeringen nu lagi fram lagförslagel om entillfällig nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiften.