prot · FZ09130 · 1975-12-31 00:00:00 — Ulskollsmajorilelenanser all del finns all anledning all sälla nedskärningen i samband medbudgetpropositionens anmälan om all en översyn av hela multibiverksamhderi börkomma lill slånd. Denna översyn skall hell nalurligl göras avuirikesdepartemeniei och SIDA i samarbele. Den kommer all ge ell bättreunderlag för den framtida verksamheien pä della område. Översynenskall ha sin ulgängspunki i den iradilionella svenska u-hjälpspoliliken, attSveriges slöd lill FN:s biståndsverksamhet normall bör lämnas genom allmännabidrag lill olika FN-organ. Finansiering av särskilda projekl bör därförförekomma endasl då mycket slarka skäl lalar härför. Delta är särskilt vikligli ell läge då del samlade anslaget kan förväntas öka långsammare än lidigare.En forlsali expansion av olika muliibiverksamheler skulle annars ovillkorligeninkräkta på utrymmet för programländernas önskemål, befrielserörelsernas kravoch önskemål, kaiasirofbisiåndel osv. Med hänvisning lill detla yrkar jagavslag pä reservalion nr 13. Fleratalare har lidigare berörl avsnitt 8 i belänkandet, Bidrag lill enskildaorganisationers biståndsverksamhet. Jag vill här först konsla- lera atl del är fä områdendär det direkla slalliga biståndet ökat så kraftigt som just under dennaanslagspost. Från alt ha varit några hundra lusen kronor i börian av 1960-talelär anslaget nu uppe i 50 milj. kr. I förhällande till innevarande verksamhetsårinnebär della en ökning av anslaget med 40 96 nästa budgetär. Men moderatasamlingspartiet och föreslår i sina reservalioner yiteriigareökningar. Utskottsmajoritetennoterar att det är bra all bidragen lill svenska enskilda organisationer harökat krafligl . I budgetpropositionen utlrycks också enförhoppning om etl slörre deltagande i denna biståndsverksamhet. Del avser dåinte de organisaiioner som redan har en bislåndsverksamhd, ulan del gällerframför alll de organisationer som inle har några projekl i . Jagiror alllså alt del är viktigare atl vi får många folkrörelser med än all etlfälal folkrörelser i slörre eller mindre ulsiräckning ägnar sig ål dennaverksamhet. Detkan med viss oro noteras att de enskilda organisationernas egna bidrag lillbisiåndsverksamheien under de senasle åren har minskal som deslalliga bidragen har ökat. Delta inger en känsla av oro. anför isin molion en princip. Man säger atl inga välgrundade projektansökningar skallbehöva avslås på grund av medelsbrisl. I del sammanhanget finns det anledningall framhålla alt alll bistånd som lämnas av i likhet med all annanstatlig verksamhet som regering och riksdag bedriver bör prioriteras inom givnafinansiella ramar. bör naturligtvis även gälla bidrag lill enskildaorganisationers verksamhei. SIDA tvingas varie år all avslå många välgrundadeprojektansökningar från programländerna därför all resp. landram inle räckerlill. Folkparlielbegär vidare ell med 5 miljoner förhöji bidrag lill Kyrkornas världsråd församverkan inom olika områden, som man vill alt SIDA skall ges i uppdrag atlnärmare undersöka. Jag vill bara konstatera all under mänga är lämnalslöd lill Världsrådels verksamhei. Det har avsett inie bara befolkningsområdenutan också många andra områden. Lål mig bara nämna , där främsi rådetskalaslrofprograni för har getts bidrag. Vidare har rådet förmedlat stödlill och lill fredskommiitéerna i för an bisiä fiyklingar ochandra ulsalta grupper i dessa länder. Rådei har även kunnai förmedla värdefullabidrag lill offren för rasförtryck och kolonialism i södra . Hillillsvarandeerfarenheter av samarbetet med Kyrkornas världsråd är goda. Siödet lillbefolkningsprogrammet komnier all fortsätta, enligt vad ulskollel har fållvela, och slöd lill andra program kan myckel väl komma i fråga. Men jag trorall del är vikligl att vidmakthålla vissa principer, och della slår ulskoltet ocksåfasl. Sålunda bör en prövning ske från fall till fall av program för bidragtill inlernalionella enskilda organisaiioner. Jag hoppas all vi är överens omatt allmänna bidrag lill sädana internationella organisaiioner fär belalas avde svenska medlemsorganisationerna - dd kan inle vara en statlig angelägenhet.Uiskottsmajoriteten vill därför yrka avslag på reservationerna 14 och 15. I avsnillel 16 angåendefredskärerna kan noteras all anlald rekryter Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 7Riksdagens protokoll 1975/76:130-131 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. för fredskärsdellagandehar minskal. förhållande har påtalats, bl. a. av , Delfinns säkerl många orsaker till den nedgången. Med den expansion avutbildningsväsendet som har ägt rum i mottagarländerna har dessa självapersonal atl sätta in i utvecklingsprojekt. Mänga begär vidare hjälpav andra som har experter. har efterfrågan ökat päkorttidsanställda fältarbetare och på personal med mångårig yrkeserfarenhet.Jag tror atl del harblivit en förändring i de behov som finns ule i världen,och därför är del vikligl att fredskårsföreningarna tillsammans medrepresentanter för SIDA försöker hitta nya områden där fredskärerna kan göraen värdefull insats. Ingen anser all fredskärernas arbele har varit förgäves,men de liksom andra måsle anpassa sig lill de realileler som finns iprogramländerna. Iavsnittet 17, som gäller bistånd lill slalliga institutioner, behandlas enmolion av , som i är liksom i Ool har föreslagil införandel av enspeciell lag om räll för universitetsinstitution och annan institution inom denstatliga seklorn atl lämna iniernalionelll bislånd. Uiskottdavstyrker delta förslag med moiiveringen all för den slalligabiståndsverksamheten har en omfattande administration byggts upp. Fördenna biståndsverksamhets innehåll och ulformning har under samma lidriktlinjer för stödet lill kontinuerligt dragils upp i samverkanmellan regering och riksdag. Del är hell naturiigt att myckel av del bislånd vilämnar avser undervisnings- och forskningsområdet. Mol den bakgrunden anser viinom ulskollsmajoriteten det knappast lämpligl all på säll som föreslagils imoiionen ge universitetsinstitution och annan statlig institution räll altbedriva frislående bislåndsverksamhd parallelll med den som pä verksplandhandhas av SIDA. Iavsnittet 19 behandlas frågan om information i om u-lands-frågor. Iell par moderaimolioner krävs bl. a. alt man gör en översyn av kriterierna förinformalionsbidrag ål enskilda organisaiioner samt atl vissa organisaiionerbereds möjlighel att fä generella bidrag från SIDA. Likartade moiionsyrkandenförekom vid riksdag. bislåndspolitiska ulredningens uppdrag ingår all precisera de allmännamålen för den slalligl finansierade u-landsinformalionen och all i delsammanhangei bl. a. överväga informationsverksamhetens organisatoriskastruktur. Utskottsmajoriteten har alt denna utredning bör avvaktas ochavstyrker därför dessa motioner. Med della berjag all fä yrka bifall lill utskoltets hemställan. i (vpk) kort genmäle: Del är rikligl som sägeratt vi har diskuteratVärldsbanken . Del beror nu inle bara pä atl vpk har protesteratmot della engagemang, ulan del beror också på den utomordentligt torftigaargumentering för det engagemanget som år presterats ulan några somhelst nyheter och som var torftigare än vanligl, vilkel inte pånågol sätt förvånar. kallar - detta imperialistiska redskap - för enmellanfolklig organisation. Del var någonting nytt. Jag vill fråga herrGöransson direkt om han står för detla ord, atl -detta redskap förden amerikanska utrikespolitiken, som även ni som vill all vi fortfarande skallvara med där ändå mänga gånger skarpt har kritiserat - är en mellanfolkligorganisalion och att den företräder mellanfolkliga relationer av ell slag somvi har anledning alt understödja. Jag vill slälla den frågan direki. Represenlanlerför värl parti har besökt Väridsbankens ledning. Det var med en lätt förvåningsom de konstaterade all man där är fullständigt oförskämd och alt man fullständigtöppet erkänner alt man bedriver en imperialistisk polilik. Man har de syftensom log sig ullryck i regeringsskiftet i och i slödel ål PinocheOuntan.Del är en del av del politiska tänkande som ledning har, och detsäger man öppet. Jaghar i min hand etl ekonomiskt memorandum rörande , som givitul. Del är en ekonomisk rapport som ulgör en ar-gumenlalion för bislånd lillChile, lill den nuvarande Pinochdregimen. Denna rapport innehåller en lögnaktigoch rosenmålande beskrivning av de, som vi mycket väl vet, ytterst svåra ochallvarliga sociala förhållandena i . Del är en uppenbart lögnaktigrapport. Jag tycker alt man skulle vara besvärad av den dubbla bokföring somdel innebär alt man, som sädana här dokument dimper ned inom ramenför denna verksamhei, silter och säger alt man hoppas atl del skall bli bättre. Jagtror inte alls atl del, som i säger, är Cuba-biståndei sompå något säll väcker anstöt bland svenska arbetare. Men en dubbelbokföring avden här lypen - ell indirekt och passivt slöd ät den amerikanska imperialismen- kan göra del besvärligt alt försvara andra delar - exempelvis Cubabiståndel -inför de svenska arbetarna, som ju ofta har anledning all fråga sig vart dessa pengargår. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Hert () kortgenmäle: Del var inle min huvuduppgift all vara utskottets talesman när del gällerVäridsbanksgruppen. Om i hade varit inne i kammaren närherr höll sill anförande, hade kanske fän litet mera köttpä benen och fått vela varför vi anser atl vi kan göra en viss insats iVärldsbanksgruppen. Meneftersom jag ändå blivil indragen i denna del av diskussionen vill jag barasäga all några svenska bisiåndsmedel inte går till Väridsbanken. Världsbankensutlåning sker, precis som säger, på kommersiella villkor. Manfinansierar de lån man ger ut genom all ta upp lån på den inlernalionellakapitalmarknaden. Det är fullt rikligl. Däremolhar under en följd av år lämnal bidrag till , Inlernalionellautvecklingsfonden, och dess bislåndsprogram. IDA:s långivning sker på myckelfördelaktiga villkor och går inle alls all jämföra med Världsbankensullåningsprinciper. Del är i den delen av Världs- InternationelltUlvecklingssamarbele m. m. banksgruppen som viarbetar och där vi kan göra en stor Oänst. i kom in pä . Jag gjorde själv ett besök där härom året. Jagkan intyga myckel av vad han säger. Många av de projekl som där slartals hartillkommit därför all man vill riäna pengar på sitt engagemang. Men, herrSvensson, säg inle all bara västvärlden är engagerad i . Destalskapilalisliska staterna har ungefär samma syn som många av västfördagen.Del gör inle saken bätlre men ger oss en viss bild av verkligheten. i (vpk) korl genmäle: Jag måsle korrigera . Jag har inte i något avseendelikställt biståndet till med bislånd av den lyp som jag här principielll kritiserar,nämligen della fördärvliga skuldsällningssys-tem. Jag sade tvärtom atl just densociala och ekonomiska ordningen på gör alt även ell bislånd av den lypsom nu ges lill från delar av den kapitalistiska världen och däriblandSverige kan komma lill vettig användning. Mollagaren är så organiserad allbiståndet inle kan fä samma enbart negaiiva och fördärvliga följder sombiståndspolitiken frän västvärlden i allmänhet fär genom atl den befrämjar internationell skuldsättning. Sedankom tillbaka med del klassiska argument som jag har hört lillleda, nämligen att det inle finns någon beröring mellan och trodde all vi skulle slippa komma ned pä den nivån. De är ju båda så attsäga grenar av samma träd. De gynnsamma lånen ges påfallande ofta just för altförslärka ålerbelalningsförmågan, som har blivil knäckt eller försvagad genomde dyra lånen. Många av de projekl som Världsbanksgruppen har är vad man kallar"Joint ", dvs. gemensamma projekl, där bäde ochVärldsbanken verkar samiidigl inom ramen för exakl samma projekl. driver denna lyp av argumentering därför all han har dåligt samvete.Han vill låla påskina all man inle blandar sig i angelägenheter,när man bara saisar på . Men del är ungefär lika klyftigt som all påslå kan rösta på ulan all samiidigl rösla på . HertGÖRANSSON (s) kort genmäle: Inle ens i har irots sin pedagogiska skicklighelnågra nya argument all komma med i denna deball. Därför avslår jag frän vidareinlägg. FruFREDGARDH (c): Det finns en passus i ulrikesulskottels belänkande nr 14 som väckerförvåning. Under avsnillet Kvinnans situation erinras om del beslul SIDA:sstyrelse fattade 1973 om riktlinjer för hur verkel skall agera föran lillvaralakvinnornas inlressen i ulvecklingssamarbdd. Sly-relsens riktlinjer tog främstsikte på atl man vid planering och genom- förande avbiståndsinsatser pä alla områden även borde beakta deras inverkan päkvinnornas situation. Dettaskulle alllsä i fortsättningen genomsyra SIDA:s hela arbete och även beaklasvid slöd lill svenska och mellanstatliga organisationers u-landsprojekl medinriktning på "kvinnor och andra eftersatta grupper". Med beklagandeläser man i ulskoltsbelänkandel följande: "En förelagenöversyn av riktlinjernas lillämpning i praktiken har gett vid handen all intentionernainle i önskvärd grad blivit fullföljda." Detla är så myckel mera beklagligt som lydligen arbetet har fortgått påetl slentrianmässigt sätt långt efter del alt beslutet om en omläggningfattades. prövar nu de ålgärder som kan behövas för all enändring skall komma lill stånd. Jag hoppas atl denna omprövning inte bara skallbli genomgripande utan också leda lill snabba och effekliva åtgärder. Jagnämnde "kvinnor och andra eftersatta grupper". Detla är ell direkicilat ur utskottets betänkande, och del visar alt kvinnor som grupp somnågol hell nalurligl hänföres till eftersatta grupper. Tyvärr stämmer deltaockså överens med verkligheten. Majoriteten av världens kvinnor lever iu-länder och är i bokstavlig mening en eftersatt grupp. Del är på dem och påalt förbättra deras förhållanden som våra ulvecklingsanslrängningar i förstahand måste inriklas. Vihar pekat på della när vi i centermoiionen 727 sökt föra de mesl eftersatta,nämligen landsbygdens och jordbrukels kvinnor, in i blick-punkten. Mänga avdessa kvinnor, bl. a. i en rad av länder, har av Iradilion haft enstark slällning i produklionen. Med införandel av nya jordbruksmetoder ochundanträngandet av iradilionella kulturmönster har kvinnorna förlorat sinlidigare slällning i produklionen och därmed också förlorat sin betydelse förfamiljens ekonomi och försörining. Här måsle kvinnorna hjälpas, så all deföljer med i ulvecklingen och inte hamnar uianför denna. måste deocksä ges direkla kunskaper. Alfabdiseringskampanjerär nödvändiga och måslepågå samiidigl som kvinnorna sättes in i den nya tekniken. Viktigt är också atldessa kampanjer, såväl på det prakiiska och yrkesmässiga området som när delgäller skriv- och läskunnighet, riktas till både kvinnor och män, delta för allförhindra all en utbildningsklyfta uppstår i familjen och kvinnorna yllerligaresackar efter. Väridsaklionsplanenför jämställdhet mellan kvinnor och män har som sitt vikligasle syfte all igrund förändra kvinnornas ställning. Kvinnorna måste föras in i nalionelll ochinternationellt utvecklingsarbete. De måste omfallas av alll utvecklingsarbete,och de måste själva ges möjlighet all påverka ulvecklingen. Intensivaansträngningar måste göras för all utbilda kvinnor. Delta är också grundförutsättningenför en höjd levnadsstandard i familjerna, för en bättre framlid för kommandegenerationer, för barn som födes lill sväll, umbäranden, sjukdomar ochlidande. Främst gäller här en enkel ulbildning om vardagsnära förhållanden, ommat, hälsa, hygien, familjeplanering. Ocksä detla är hell i Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. enlighet med deprioriteringar som görs i världsaktionsplanen. Ge mödrarna kunskaper på dessaområden, och vi skapar dä också garantier för barnens framtid. Antaletbarn i världen ökade med ell netto på 75 miljoner. Majoriteten avdessa barn kommer all leva under obeskrivlig nöd och obeskrivligt lidande, omde över huvud laget får leva. Ändå skulle många av dessa barn kunna räddas bättre tillvaro, om deras mödrar hade endast elementära kunskaper om hur dekan använda även knappa och bristfälliga resurser som står dem lill buds. Imänga fall finns viss möjlighet till en höjd standard bokstavligen talatuianför deras egen dörr. Aulära mödrar atl la lill vara och rätt använda lokal föda, t. ex. grönsaker somde själva kan odla för ringa kostnad, kan ge barn det kosl-tillskott som behövsför all skydda dem för bristsjukdomar och de följder som dessa kan orsaka, t.ex. blindhet. Projekl som startats i delstater i av deninlernalionella kvinnoorganisationen of ihe Worid isamarbele med lokala delslailiga sjukvårdsmyndigheter har gett förvånandeposiiiva resultat. Enkopp hemmaodlade färska grönsaker , insatt ibarnens kost, har de senasle fyra åren räddat hundratals barn ärligen frånblindhel och även visat sig ha en positiv verkan för barn som genom felnäringeller undernäring drabbats av försämrad syn. Läkarbehandling har salts in i desenare fallen, och har mödrarna fått undervisning i att odla ochanrätta de nödvändiga grönsakerna. Genom kampanjer ule i byarna har andramödrar nätts av samma information. Liknandemetoder användes av svenska i , där en svensk ledarlrio- administratör, sjuksköterska och nulrilionisl - lett dt hjälpprogram iMirpur. 350 mödrar log del i undervisningen, och man räknar med all därmedberördes ca 1 600 familjemedlemmar. Vårabisiåndsmedel är begränsade, men med enkla metoder som de här nämnda kan manockså med små ekonomiska insatser nä betydande resultat. Jag hoppas atl SIDAvid övervägandet av de nya riktlinjer som lidigare nämnts också beaktar enklautvecklingsmetoder av detla slag. Kvinnormåste ges kunskaper - på alla nivåer. Kunskaper är ocksä vägen lill atl ge demmedinfiylande och möjlighel all förändra och förbättra sina egna förhållanden.Väridsaklionsplanen stryker kraftigl under delta. Men kvinnor ärännu långl ifrån delta infiytande. Också här kan driva pä ulvecklingengenom all t. ex. begära atl också kvinnor får delta i de överiäggningar somregelbundet föregår en nyll projekt för utvecklingssamarbete. När hände det förövrigl senast atl kvinnor från börian dellog i sådana överläggningar? Imånga finns medvelna kvinnor som vill föra utvecklingen vidare,som är beredda alt gå i spetsen. Men de är ännu långt ifrån infiytande. De haralt kämpa mol fördomar, traditioner och sedvänjor, på många håll även motlagar som erbjuder svårigheter långl uiöver de frågor som vår svenskajämsiälldhelsdebail rör sig om. gäller alt övertygaregeringarna om del rikliga i förändringar som i grund ger kvinnorna en annanställning i samhället och i familjen. Del gäller också alt påverka männen såall de verkligen förslär silualionen. En u-landskvinna har sagi; "Männenmåsle motiveras av en liknande önskan som vi hyser lill förändringar. I annalfall misslyckas vi." Härmåsle gå fram på mänga vägar och med mänga medel för all nå de rällaresultaten. Till slut ell citat urvärldsaklionsplanen: "TreOärdedelar av mänskligheten slår f n. inför svära sociala och ekonomiskaproblem. Detär kvinnan som drabbas värst. När det gäller all förbäiira hennes slällning ivärlden måsle hon tilldelas en central roll i planerna pä en ny ekonomiskvärldsordning." Jagvill tillägga: De av mänskligheten som kvinnorna ulgör måste aklivlkopplas in i arbetet för en bättre värld. Världen har inte råd alt längreundvara deras medverkan. Ettpar myckel korta ord om inställning lill , som lidigareifrågasalls här. Om hjälpen lill sydafrikanska befrielserörelsen och övrigabefrielserörelser i södra råder inga delade meningar inom cenlern. Vivill här bidra lill alt folk i fortsättningen skall kunna självabesiämma över sina egna angelägenheter. Vi har också anslulil oss lill vad somi utskottsbelänkandel anföres under punklen 6, Humanitärt bislånd ochstudiestöd lill afrikanska fiyklingar och befrielserörelser m. m. Jag vill med del sagda yrka bifall lill reservalionerna 1, 5 och 8 ochi övrigl lill ulskotlels hemställan. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Hert (): Jag har begärl ordel för all å ulskollsmajoritelens vägnar säga något ianledning av den vid beiänkandei fogade reservalionen 16 angående anslaget tillu-landsforskningen. Moderata samlingspartiets ledamöler i ulskollel föreslår idenna reservalion atl anslaget för kommande budgetär skall höjas frånproposilionens 85 milj. kr. lill 100 milj. kr. Reservanierna hänvisar i sinmotivering bl. a. lill de bedömningar som u-landsforskningsulredningen på sinlid har redovisal i sill belänkande. Tilldella är alt säga all i avvaktan pä förslag lill forskningsstödets framlidaorganisalion inrättades i Ool en beredning för u-landsforskning.Bislåndspolitiska ulredningen har som bekanl fåll i uppdrag all uireda fråganom den framlida organisaiionen. Denlillsalta beredningen - SAREC - kom i gång med sin verksamhei först i septemberi Ool- , som kommer all sträcka sig åtminstoneöver innevarande kalenderår, arbetar beredningen och dess sekretariat dels medall skaffa sig överblick över pågående forskningsprogram som erhåller svensklstöd, dels med atl omsätta de allmänna principer, som fastställts somvägledande för arbelel, i konkreta riktlinjer för inriktningen av det svenskastödel till u-landsforskning samt Internationelltutvecklingssamarbete m. m. dels med atl bereda nyainsalser. Enhuvudprincip för verksamheien är all del svenska slödel skall ges en sådan inriklningall del sä myckel som möjligt bidrar lill all självsländig forskningskapacitetulvecklas i mottagarländerna. Del är givelvis väsentligl all fä fram ellbredare faktaunderlag och nya problemlösningar, men än viktigare är allmoiverka och helsl bryta del inlellekluella beroendeförhållande i vilkelu-länderna över lag befinner sig i förhällande lill den industrialiseradevärlden. Medhänsyn lill alt konsolideringsarbeid även under näsla budgdär kommer all slällaslora krav pä beredningen och dess sekretariat har 85 milj. kr. ansetts getillräckligt vid ram för de aktiviteter som man under näsla budgetär kan räknamed. Enligt vad som framgått delar beredningen denna bedömning. Utrymmetför nya insalser inom denna ram är omkring 25 milj. kr. En mindre del av medlenför u-landsforskning kommer all användas för slöd till svensk forskning. Sådanlslöd skall kunna ulgå där del finns ett direki u-landsinlresse för samarbelemed svensk forskning och för atl hålla en långsiktig beredskap i förforskningssamarbete med . Men beredningens främsta uppgifter är allbidra lill all skapa och förslärka forskningskapacitet i . Frånu-ländernas sida har man hitlills mest engagerat sig i frågorna omteknologiöverföring. Men under senare lid har man alllmer belonal behovei avforskning inom ett vidare fäll. Jagskall inle närmare ta upp denna problematik ulan slular med all konsiatera atlutskotld mol bakgrund av det anförda anser atl 85 milj. kr. näsla budgetårulgör en rimlig nivå för slödel lill u-landsforskning. Jag yrkar därför avslag pådel i reservalionen 16 ställda yrkandet. Sånågra ord i anledning av en molion av i Skärstad m. fi., somframhåller viklen av alt en förbällring av dokumenlalionen rörandebiståndsverksamheten även innefattar den verksamhet som bedrivs av läkare ochsjuksköterskor vid missionssjukhusen. Den frågan har lidigare diskuterats ikammaren i samband med tidigare deballer i della ärende. Utskottetdelar motionärernas uppfallning all della är en angelägen uppgift, som hellnalurligl även bör gälla den verksamhei som bedrivs av läkare ochsjuksköterskor vid missionssjukhusen. Fråganulreds f n. av SIDA inom ramen för en av verkel lillsaituiredning om en handlingsplan för personalbisländd. Utredningen har bl. a. lilluppgifi all ularbda riktlinjer för en förbättrad dokumentation i syfte allunderlälla rekrytering av bislåndspersonal. Helt naturligt kommer ävenriänslgöringsförhållandena vid missionssjukhusen all beaklas i dessa sammanhang.Någon särskild äigärd från eller regeringens sida synes därför inleerforderlig. Ulskollelhemsläller därför all moiionen fär anses besvarad med vad ulskollel anfört. Hert i Skärstad(c) kort genmäle: Jag vill uttala min tacksamhet för den välvilliga behandling som minmotion har rönt i ulrikesulskottet.