prot · FY0967 · 1975-12-31 00:00:00 — 7, att riksdagenskulle avslå motionerna 1975:514, yrkande 1, 1975:1920, yrkande 2, om ensänkning lill av den åldersgräns som gällde för att deltagare iungdomsorganisationernas lokala sammankomster skulle få räknas in ibidragsunderlaget, 8, att riksdagenskulle avslå niotionen 1975:514, yrkande 2, 9, alt riksdagenmed bifall lill motionerna 1975:514, yrkande 3, 1975:1913., yrkande 2,1975:1918 och 1975:1920, yrkande 1, de tre sistnämnda motionerna såvitt nu vari fråga, samt med avslag på propositionen 1975:14 i motsvarande del ochmotionen 1975:1917, yrkande 3, såviti nu var i fråga, beslulade attmedelsanvisningen lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet skulle ske iform av förslagsanslag. 10, attriksdagen skulle a, med anledning avpropositionen 1975:14 och motionen 1975:1913, yrkande 2, samt med avslag på molionen 1975:1917, yrkande 3, båda motionerna såvitt nu var i fråga, lill Bidrag lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /76 under åttonde huvudtiteln an visa ett förslagsanslag av ,, b, med avslag på motionen1975:1920, del av yrkande 1, besluta all bidrag lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet skulle utgå med del belopp per bidragsberättigande sammankomst som regeringen, med beaktande av ulskollets uttalande i denna fråga, bestämde, 11, alt riksdagenlill för /76 under åttonde huvudtitelnanvisade ett reservationsanslag av ,, 12, all riksdagenskulle avslå motionerna 1975:1913, \rkande 1, och 1975:1917, yrkande 4, om anvisande av ett nyttanslag lill politiskt in- 76 formationsarbeie bland ungdom. Reservationer hadeavgivits Nr 67 1, belräffande den lägre åldersgräns som gällde förall deltagare i ung- Fredaeen den domsorganisalionernas lokala sammankomster skulle få räknas in i bi- 25anril 1975 dragsunderlagel av fruRyding (vpk) som ansett alt utskollet under 7 bort hemställa Slöd lill ungdoms- all med bifall lill motionerna 1975:514, yrkande I, och organisationerna 1975:1920, yrkande 2,beslulade all den bidragsgrundande åldern för statligt lokalt aktivitetssiödskulle vara , 2, belräffande medelsanvisningen lill lokal verksamhetinom ung domsorganisationerna av herrar Maltsson i Lane-Herrestad (c) och (), fröken () och () samt herrar () och Raneskog (c) som ansett au utskottet under 10 bort hemställa a. medanledning av propositionen 1975:14 samt motionerna 1975:1913, yrkande 2, och 1975:1917, yrkande 3, båda motionerna såvitt nu var i fråga, till Bidrag lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /76 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslags anslag av ,, b, medanledning av niotionen 1975:1920, del av yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört om upphävande av nuvarande bestämmelse om alt bidragsbeloppet , per samman komst skulle reduceras om anslagsmedlen visade sig otillräckliga, 3, beträffande medelsanvisningen lill lokalverksamhet inom ung domsorganisationerna av (vpk) som ansett att utskottet under 10 bort hemställa a, medanledning av propositionen 1975:14. med bifall till motionen 1975:1913. yrkande 2, och med avslag på niotionen 1975:1917. yrkande 3. båda motionerna såvitt nu var i fråga, till Bidrag till ungdomsorga nisationernas lokala verksamhet för /76 under åttonde huvudtiteln anvisa ell förslagsanslag av ,, b, avslåmolionen 1975:1920. yrkande I, i vad avsåg fastställande av bidragsbeloppet , 4, belräffande bidrag lill politisktinformationsarbete bland ungdom av (vpk) som ansett all utskottet under 12 bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1975:1917, yrkande 4, och med bifall tillmotionen 1975:1913, yrkande 1, till Bidrag lill informa-tionsarbele inom depolitiska ungdomsförbunden för /76 under ållonde huvudtitelnanvisade ell anslag av , 5, belräffande bidrag lill politisktinformationsarbete bland ungdom av () och () som ansett att utskottets yttrande iviss del skulle ha av reservanterna angiven Ivdelse. Nr 67 Till beiänkandel hade fogatssärskilda yttranden Fredieen den '' beträffande bidrag lill ungdomsorganisationernascentrala verksam- 25 anril 1975 ' '''' ' (), 2, beträffande del rörliga bidraget till ungdomsorganisationernas cen- Slöd lillungdoms- trala verksamhet av herrar i Lane-Herrestad och ,fröken organisationerna och samt (samtliga c), 3, beträffandemedelsanvisningen lill lokal verksamhet inom ungdomsorganisationerna av fruMogård (m) och (), 4, beträffandebidrag till politiskt informationsarbete bland ungdom av herrar iLane-Herrestad och , fröken och saml (samtliga c). Fröken (): Propositionen om del statliga ungdomsslödet ärnågonting som har vållat kulturutskottet en hel del tankemöda, innan vi harkommit fram lill del belänkande som ligger på bord. I en radmotioner har del påtalats brister i propositionen, och vi har i utskottetkunnat nå enighet på fiera punkter som innebär klara förbättringar i förhållandelill propositionen, .Även om det inte har funnits förutsättningar alltillgodose alla de molionskrav som ställts ger en genomläsning av utskottetsbetänkande ändå belägg för att utskottet har bemödat sig om att gå motionärernatill mötes. Det hör lill utskottsarbetets realiteter att man sällan lyckas nåfram till resultat som alla är nöjda med. Betänkandet är resultatet av enkompromiss mellan olika meningsrikiningar. Den viktigaste förändring som föreslås i propositionen omungdoms-stödet är att stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhetskall utformas efter nya principer. Som villkor för att en organisation skallfå stöd krävs att organisationen skall vara uppbyggd efter gängse demokratiskaprinciper, bedriva verksamhet huvudsakligen bland barn och ungdom, omfattaminsl 3 000 medlemmar i åldrarna och ha verksamma lokalavdelningar iroinsl hälfien av landstingskommunerna, I utskollet har del rått fullständigenighet om att del är värdefullt att den statliga bidragsgivningen kan skeefier klara och entydiga riktlinjer och så rättvist som möjligt. Från centernssida har vi bl, a, pekat på att del är betydelsefullt att nå fram lill enklarare medlemsdefinition än som' används och bestämmelser som utformasså alt de olika ungdomsorganisationerna får likartade förutsättningar för sittarbete, I en rad motioner har man givit ullryck för oro inför hurett anlal organisationer kommer all beröras av det nya systemet som det är ut format i propositionen och de ställningstaganden som där görs lill or ganisationernas möjligheter att komma in i det generella bidragssystemet. Det har varit möjligt att uppnå enighet i utskottet om all i bidragssystemet större hänsyn måste tas till dessa organisationer. Utskottet anser all det är motiverat all en organisalion som inle lill alla delar fyller bidrags villkoren för del generella stödet efter en bedömning i varie särskill fall, exempelvis i fråga ommedlemsbegreppet och organisationsformen. skall kunna få statligtslöd. Denna bedömning får förutsättas ske vid Nr 67 överläggningarmed vederbörande organisation, Utskollet har också givit Fred'iBen den uttryck för uppfattningen att inle skall -yc. inyr särbehandlas på del säll som har föreslagils i propositionen, Vidareanser utskottet att ingen av de nuvarande s, k, tröskelorga- Stöd lilliingdoms-nisationerna skall bli utan bidrag . De som inteorganisationerna är berättigade till bidrag enligt de generella reglerna skallunder en övergångslid få ett stegvis minskat bidrag. Detta ärbetydelsefullt för all organisationerna under rimliga förhållanden skall kunnaplanera sitt arbete, och det innebär att organisationer också fortsättningsviskan få de kommunala bidrag som på många håll är utformade efter den nu gällandeordningen för statsbidragsgivningen. Detär hell klart all del brister i samordningen av samhällets stöd tillbarn- och ungdomsverksamheten, enigt utskott erinrar regeringen om allriksdagen 1972 begärde en skyndsam översyn av frågan om en effektivaresamordning av handläggningen av ungdomsfrågorna, enigt utskoll erinrarockså regeringen om att 1973 begärde en skyndsam översyn avsamhällets totala slöd lill ungdomsverksamheten. mening var alldella borde ske skyndsamt och att företrädare för såväl bidragsgivarna på delstatliga och kommunala planet som organisationerna skulle delta i arbetet. Allulskoliei nu i ell tillkännagivande lill regeringen påtalar della får ses somen myckel bestämd meningsyttring om all arbetet bör bedrivas på det sällriksdagen begärl och inom en snar framlid leda fram lill resullal. Vihar från cenierns sida lagt stor vikt vid alt det nya stödet till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet skall utformas så, att bidragssystemet blir enkelt ochrättvist. Bidragssystemet skall ge organisationerna tillfredsställandearbetsmöjligheter och inle verka styrande på organisationernasmedlemssiruktur. Vi kan konstalera alt vi i ulskottet inle lyckats hell meddella. Del har däremot funnits förutsättningar all få lill stånd en övergångtill förslagsanslag i fråga om del lokala aktiviietsstödei, vilket riksdagenuttalat sig för då stödet tillkom. Vi har från cenierns sidaåterkommit till detta i motioner och reservationer under de år som gått sedandess. Även del centrala stödet kommer , i och med det förslag ulskolieiframlägger, all ulgå som förslagsanslag. Fördel cenirala slödet innebär della all del rörliga bidragel kommer all ulgå med ett fast belopp per medlem, vilket är av väsentlig betydelse för organisationerna. En sådan ordning har vi länge eftersträvat från cen terns sida. Vi beklagar all föredragande statsråd och utskottet inle också följer statens ungdomsråds förslag om all beloppel skall vara , per medlem för alla medlemmar över 3 000, ulan i stället föreslår vissa av- irappningsregler. Som framgår av molionen 1917 och ett särskilt yttrande till utskottets betänkande anser vi från all kraven på cenirala insatser, på t, ex, utbildning och information, växer med medlemsantalet i organisationerna, Avtrappningsreglerna bör, menar vi, las bort, -,g Vibeklagar att det inte varit möjligt att uppnå majoritet loren övergång lillförslagsanslag vad gäller del lokala aklivitetsstödet med fullt beaktande avden bidragsnorm som angav 1971, Från och sidahar vi ivingals begära della i en reservalion. Även kommunisternagår fram med en reservalion, Utskotlsmajoriteten, dvs, socialdemokraterna isällskap med , vill nämligen inle dra konsekvenserna av del beslulriksdagen fattade 1971 om en bidragsnorni på . Utskottetär enigt om att det förhållandet alt anslaget f n, är ell reservationsanslagär av avgörande betydelse för hur bidragssystemet fungerar. Räcker anslagetinte till, reduceras nämligen bidragsbeloppet per sammankomst, Ulskottet ärenigt om att bidragsbeloppet inte behöver reduceras, om man går över frånreservationsanslag lill förslagsanslag, eftersom anslaget då kan överskridas.Utskottet är enigt i bedömningen all anslaget måste höjas väsentligt ombidraget skall ulgå med , per sammankomst. Vad föreslår dåutskollsmajoriteten? För del första all manskall gå över lill förslagsanslag. Fördel andra alt bidraget skall ulgå med ell bestämt belopp per sammankomst. För det tredje attanslaget inte skall höjas. Ulskoitsmajoritetenger med detta sken av att de förväntningar man har anledning att slälla på delbidragssystem införde 1971 kommer att infrias i och med att man gåröver till förslagsanslag. Sanningen är en annan. Eftersomutskousmajoritelen inte anser del möjligt att höja anslaget utöver del beloppsom föreslagils i propositionen, dvs. kr., blir innebörden all man istället får tumma pä bidragsnormen. Ombidragets storlek säger ulskoitsmajoriteten följande; "Utskottet ,ser delsom önskvärt alt ungdomsorganisationerna för nästa budgetår erhåller ett bidragper sammankomst som är minst lika stort som det bidrag som kommer alt utgåunder innevarande budgetår," Del skall vidare enligl majoriietsskrivningenvara en ulgångspunkl all bidragel inle sätts lägre än det bidrag som kommer attutgå innevarande budgetår. Meddet beslut som fattade 1971 om del lokala aktivitets-stödet harorganisationerna förväntat all bidragsnormen skall uppfyllas, Bidragel haremellertid legal väsentligt . Vad ulskoitsmajoritetennu vill ge regeringen, organisationerna och kommunerna, som i sin tur betalarut kommunala bidrag till organisationerna, besked om är att del är önskvärt alldet statliga bidragel inle blir lägre än , Utskousmajoritelen hardärmed undanröjt varje misstanke om all majoriielen vill göra någraansträngningar för att föra bidraget upp till den nivå somslaisbidragsbestämmelserna anger, Ambilionerna inskränker sig lill altorganisationerna inle skall få del sämre. Jag kan försäkra uiskotismajorilelenall del inle är med några applåder som organisalionerna och kommunerna hälsardel beskedet. Majoritetenhar inle kunnat bestämma sig för hur stort bidraget lill organisalionerna skallbli. Del är regeringen som skall få i uppdrag alt fastställa detta efter delatt slutredovisningarna kommit in och man framemot hösten fått klarhet i hurstort bidrag som kommer alt utgå för innevarande budgetår. Det innebär intenågon väsentlig förbällring för organisationernas planeringsarbete.Organisationerna är i full färd med att planera för höstens verksamhet, mende kommer först om fiera månader att få besked om vilket bidrag de kan räknamed. Varförväljer då utskotlsmajoriteten en så krånglig lösning? Varför villsocialdemokraterna och inte nu precisera ett bidragsbelopp? Varförskall del bara vara en utgångspunkt att bidraget inte skall sänkas iförhållande till ? En anledning kan vara att ulskoitsmajoritetenmisstänker att anslaget är för snävt tilltaget för att ge utrymme för enoförändrad bidragsnivå i förhållande till . Delta framskymtar niellanraderna. Det skulle i så fall förklara de vaga ordalagen och de mycket lågtställda ambitionerna. Jagräknar med att i senare här i debatten kommer auutveckla sina synpunkter på om ulskottsmajoriletens ståndpunkt på något sättkan sägas ingå i en framåtsyflande ungdomspolitik. Är det här de nyatongångarna i den ungdomspolitik som och socialdemokraternagemensamt lanserar? Jag ber att få yrka bifall till reservalionen 2 från ochfolkpartiet, där vi begär en övergång lill förslagsanslag och att bidragsnormen10 kr. per sammankomst skall garanteras genom att de nuvarande bestämmelsernaom att beloppet skall sättas ner skall upphävas. Som en följd av delta begärvi att anslaget skall höjas till 43,5 milj. kr. i enlighet med den beräkningsom gjort. Delär 10 miljoner mer än utskotlsmajoriteten bygger sitt förslag på, och del är8,5 milj. kr. mer än som föreslås i reservationerna från vänsterpartietkommunisterna. De krav som ställs av kommunisterna om attbidraget skall utgå med . och att antalet bi-dragsberälligadesammankomster kraftigt skall utvidgas genom en sänkning av åldersgränsen från12 lill är hell orealistiska inom ramen för den anslagshöjning manföreslår med enbart 1,5 milj. kr. Denkraftiga uppräkning vi begär från och sida är dennaturliga konsekvensen av beslul och av att en övergång nu sker tillförslagsanslag. Låtmig något beröra en annan livligt omdiskuterad punkt som har med det lokalaaklivitetsstödet att göra, Iett par motioner krävs att åldersgränsen för det lokala aklivitetsstödet skallsänkas från 12 till . Vi anser inom att det är viktigt allsamhället stöder ungdoms- och barnorganisationernas verksamhet i den häråldersgruppen. Just denna åldersgrupp är eftersatt, och vi har ägnatalltför liten omsorg åt dessa barns behov av aktivitet och trygg ochmeningsfylld frihet. Vi måste nu uppmärksamma detta bättre, ge ett effektivarestöd till fritidsverksamheten och ägna större omsorg 6 protokoll 1975. åt barnen i dessa åldraröver huvud taget, t, ex, när vi ulformar bostadsmiljöerna. Undersenare år har ungdomsorganisationerna på ett förriänstfulll sätt byggt ut sinverksamhet i denna åldersgrupp, till en del med hjälp av kommunalt stöd ochtill en del med hjälp av de statliga bidrag som utgått till försöksverksamhet.All, såsom propositionen föreslår, stödet till ungdomsorganisationernascenirala verksamhet i sin helhet nu kommer alt baseras på den lägreåldersgränsen är ett steg i rätt riktning och något som från cenierns sidalidigare krävts i motioner till . Del är rimligt alt man strävar efteralt samma åldersgräns sätts också för del lokala aktiviietsstödei. Fråncenierns sida menar vi att det är lämpligt all frågan om ell utvidgat slöd tillverksamheten bland barn las upp lill behandling i samband med de förslag somsnart är all vänta med anledning av betänkandena från barnslugeutredningen ochutredningen om skolans inre arbete, Imotionen 1975:1917 har vi från centerhåll begärt att ett särskilt slöd skallges till politiskt informationsarbete bland ungdom, vilket också föreslagitsfrån . ser del som angelägel att de politiskaungdomsförbunden stimuleras i sitt informationsarbete, inte minst mot bakgrundav den sänkta rösträttsåldern och de nya infor-malionsuppgifier som i olika sammanhangläggs på ungdomsförbunden. Flera undersökningar som gjorts i statensungdomsråds regi visar all del finns en oroande likgiltighet och negativismlill politik och politiskt arbete bland stora ungdomsgrupper. Med hänsyn tillde anslagsökningar vi nu begär har vi i inte sett del som möjligt attnu följa upp kravet på 2 milj. kr. för della ändamål i en reservalion. Vinoterar ändå med viss tillfredsställelse all utskottets ledamöler med undantagav anser all del finns skäl all införa ett särskillinformationsstöd. Del finns'således all anledning au möjligt återkommai denna fråga. Jag har lidigare yrkat bifall till reservalionen 2, I övrigt ber jagall få yrka bifall lill utskottets belänkande. I della anförandeinstämde (). Önskvärdheten, nödvändigheten och nyttan av att med statliga medelhjälpa ungdomsorganisationerna i deras arbete torde väl numera för så gon somalla vara höjda över allt tvivel. De pengar som satsas på detta område torde,rätt använda, bli de bäst räntabla som tänkas kan - inte i klingande mynt menväl i stora skaror av barn och ungdomar som genom organisationernas verksamhetfår en tillvaro fylld av mera mening och glädje. På få områden är det meratacksamt att arbeta än just bland barn och ungdomar - tacksamt emedan entusiasmoch glädje står så högt i tak och villigheten att åstadkomma goda resultat ärså utpräglad hos de fiesta av medlemmarna. Ungdomsorganisationernasarbete bör inle bara ses från sysselsättnings- Nr 67 Den fostrande betydelsen såsom exempelvis r- j i Fredagenden ökande känsla för laganda, kamratskap, hänsynstagande lill andra och ,, .. .g,, över huvud tagel fair playär ovärderlig. Att många ungdomar genom ungdomsorganisationernasverksamhet undgått att hamna i kriminalsta- Stöd lill ungdoms- lisliken eller blandalkoholisternas och narkotikamissbrukarnas tyvärr organisationerna ändå alltför stora skaraär omvittnat. Det är bl, a, för allt detta som bidragen tillungdomsorganisationernas verksamhet och frågor i samband därmed i alla avseenden ärså betydelsefulla. Mantorde inte överdriva alltför myckel om man säger att propositionen 14 ochkanske i ännu högre grad kulturutskottets betänkande nr 9 över dessaungdomsorganisationsfrågor i fiera avseenden är remarkabla - propositionen föratt den föreslår en i vissa avseenden helt ny utformning av det statliga stödettill organisationernas centrala verksamhet, betänkandet för alt det enhälligtföreslår en annan anslagskonstruktion och därmed snyggt och prydligt begraverdet Odhnoffska systemet med dess ofta vidunderliga följdverkningar. Propositionensförslag om att varie organisation med en godkänd central instans skall erhållaett stöd eller bidrag på , i botten så att säga och ett rörligtmedlemsbidrag, beräknat i en fallande skala i proportion till medlemsantaletsstorlek räknat i stigande skala, synes i stort vara en riktig konstruktion. Mankan naturligivisdiskutera huruvida det rörliga bidraget bör vara ett konstantbelopp per medlem eller inle. Det senare systemet skulle dock otvivelaktigtgynna de mycket stora organisationerna på de mindres bekostnad. Dessutom tordedet vara fastslaget att grundkostnaderna i en organisation inte stiger i jämnproportion med medlemsantalet ulan är relativt , I en stor organisationär alltså de sista medlemmarna billigare, om man så får säga, än i de mindre.Detta är ett förhållande som kanske ännu mera borde beaktas när det gällerstödet till de etablerade politiska partierna, men del är en annan historia. Kriteriernaför medlemskap är däremot ett problem som väl tarvar en ytterligare begrundan och utredning. Propositionens definition på med lemskap i form av betalande medlemmar med visst infiytande i resp. organisations beslutandeprocess är i och för sig politiskt rak och enkel. Men det växer som bekant många blomster i hage, och alla är vi inte lika. Det finns organisationer som av etiska grundpremisser inle passar in i den statliga . Jag tänker då på bl. a, vissa or ganisationer som är uppbyggda på kristna medlemskriterier, där pen ningen som sådan i form av medlemsavgifier inte är utslagsgivande utan i stället rent andligt etiska synpunkter och kvalifikationer och där med- lemsinfiytandet inle räknas i form av rösträtt utan mera i medlemskapet som sådant. Här tarvas sålunda en ytterligare penetrering och precisering, ty dessa organisationer utför ju bevisligen ett lika värdefullt arbete bland barn och ungdom som övriga i propositionen legaliserade organisationer. Man tänker i della sammanhang på bl. Nr 67 och , har ju inle organisationer av Fredneen den sistnämndalyp blivit lämnade kvar i glömskans öken. 25 aoril 1975 äradeledamöter som penetrerat utskotlsbetänkandel har säkerligen funnit allkulturutskottet inle bara genom sin skrivning garanterat dylika or- Stöd lill ungdoms-ganisalioner lokala bidragsmöjligheter, oberoende av central status, ulanoiganisationerna att dessutom den centrala organisationsformen för resp.organisationer förväntas bli föremål för överläggningar mellan regeringen ochresp. Man kan naturligtvis nära en saktmodig begrundan huruvidariksdag och regering ulan vidare skall kunna beordra exempelvis landsting ochprimärkommuner att inte snegla på huruvida centralt bidrag utgår eller ej ochatt detta ej skall vara utslagsgivande för del eventuella lokala bidraget. Manfår ju inte rubba den kommunala självbestämmanderätten. Men underligt vore delom de lokala myndigheterna skulle vara så lill den grad formalistiska ochstelbenta all man hell såg bort från den stora betydelse de lokalaungdomsorganisationernas verksamhet ändå har i resp, kommuner ochlandstingsområden. Alltnogär detta en högeligen remarkabel viljeyttring från utskottets sida, och dettatorde ovedersägligen ge betydligt mera av både tyngd och bredd åt del förslagsom ursprungligen lades fram i propositionen, I och med denna utskottetsskrivning torde man kunna påslå att motionerna 1885 av herrar ochNilsson i Agnas, 1900 av m, fi, och 1914 av herrar iSkärstad och Raneskog - för att nu nämna tre stycken - blivit beaktade på såvis all de ungdomsorganisationer som just för tillfället inte kan räknas in iden generella bidragsgruppen dock slår så att säga med fötterna inne i denna.Det ankommer blott på dem själva att genom eget initiativ putia in sigsjälva i det bidragsmotlagande organisalionssällskapel. Inledningsvisdristade jag mig all framhålla den åsikten att kultur utskottets betänkande var rätt remarkabelt, I tankarna faller då utskottets viljeyttring angående bidragskonslruklionen, dvs, frågan om bidragets slutsumma lill både lokal och central verksamhet skall vara av karaktären reservations- eller förslagsanslag. Detta är ell problem som blötts och stötts i många oherrans år här i kammaren. Alla känner vi väl lill hur principen med reservationsanslag - knäsall av f d, statsrådet ul, Inga hårda ord över men den bidrags- konstruktion som i varie fall i hennes namn blev lagfäst av riksdag fick ju konsekvenser som blev herostraliskl ryktbara, i varie fall i de kretsar som drabbades av denna konstruktion, dvs. har en ädel tanke om ungdomens bästa, vilken onekligen föresvävade statsrådet, övergått så intensivt i eftertankens kränka blekhet eller om man så vill i eftertankens bleka krankhet.