prot · FY0988 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975:976av m, fl, (m), vari hemstälks att gav regeringen tillkänna att fri glesbebyggelserätt på landsbygden borde återinföras i syfte attunderlätta för jordbruket att utnyUja den expanderande fritidssektorn sombinäring, 1975:1749av m, fl, (m), vari hemställts att uttalade som sinmening att byggnadsrätten borde bibehållas, 1975:1756av m, fl, (fp), såvitt nu var i fräga (yrkandet 1), 1975:1758av m, fl. (c), såvitt nu var i fråga (yrkandena 1 och 5), 1975:1759 av hen Granstedtm.fl. (c), 1975:1760 av hen Helénm.fl. (fp), 1975:1770 av () och (), 1975:1773 av () saml 1975:1774 av hen Lidgardm.fl. (m). 1. beträffande riktlinjer förmarkpolitiken att skulle avslå molionen 1975:1758, yrkandet 1, 2. beträffande en förändring avmarkpoliliken att skulle avslä a. motionerna 1975:301,yrkandet d i motsvarande del, 976 och 1749, b, motionen 1975:303,yrkandet B, 3. beträffande ökat medbestämmandeatt skulle avslå molionen 1975:1760, 4. beträffande uttalanden omglesbebyggelse m. m. att skulle avslä motionen 1975:1758, yrkandet 5, 5, beträffande ett förenklatplanförfarande att skulle avslå motionen 1975:1774, 6, beträffande långvarigabyggnadsförbud alt skulle avslå motionen 1975:301, yrkandet g, 7, beträffande permanent boende ifritidsbostäder att skulle avslä motionen 1975:656, 8, beträffande fullföljdsförbudeti 149 § byggnadslagen att skulle avslå motionen 1975:1773, 9, beträffande tillgänglighetskravoch krav pä hiss att skulle avslä motionerna 1975:661, 1756 och 1770, 10, beträffande ändring av 7, 46,47, 53 och 55 SS byggnadsstadgan att skulle anta det vidpropositionen fogade lagförslaget, 11, beträffandehandikapporganisationers medverkan m. m. alt skulle avslå motionen1975:409, 12, beträffande arbetslokaler attriksdagen skulle avslå motionen 1975:406, 13, beträffande plast sombyggnadsmaterial att skulle avslå motionen 1975:1759, 1, beträffande riktlinjer förmarkpolitiken av herrar Wennerfors (m) och () som ansett attutskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 2, beträffande förändring avmarkpolitiken a. av herrar Wennerfors(m) och () som all ulskoilei under 2 bort hemställa attriksdagen skulle a, medbifall till motionerna 1975:301, yrkandet d i moisvarande del, 976 och 1749 som sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört, b, avslå motionen1975:303, yrkandet B, b.av (vpk) som ansett att ulskottet under 2 bort hemställa allriksdagen skulle a, avslåmotionerna 1975:301, yrkandet d i motsvarande del, 976 och 1749, b. medbifall till motionen 1975:303, yrkandet B, som sin mening ge regeringen till känna vad reservanten anförl, 3, beträffande långvariga byggnadsförbud av herrarWennerfors (m) och () som ansett att utskottet under 6 bort hemslälla attriksdagen med bifall till motionen 1975:301, yrkandet g, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hadefogats särskilda yttranden 1,beträffande uttalanden om glesbebyggelse m, m, av i , i Skeesaml i (samtliga c), 2, beträffande byggnadsstadgan m, m,av herrar Wennerfors (m) och (). HenWENNERFORS (m); Civilutskottels betänkande nr 25 tar upp två frän varandra ganskaskilda frågor. Den ena gäller behandlingen av propositionen 83 om ändringar ibyggnadsstadgan. Del gäller kraven pä utformningen av bostäder i flerfamifishusoch småhus. Det kan vara fråga om krav pä uterum, hiss, friyla lämplig för lekoch utevistelse och liknande. Frånmoderata samlingspartiets sida övervägde vi all väcka motion i anslutning tillpropositionen och där uttala oss för en förenkling av normerna, n-ien med tankepä det fortsatta lagstiftningsarbetet gjorde vi inte det. I självautskottsbehandlingen nöjde vi oss med att i ell särskilt yttrande uttala ossemol den alltmer ökande byråkratin på del här området. 1belänkandet har ocksä motioner om markpoliliken behandlats. Centerpartietväckte under den allmänna motionstiden en moiion i det ämnel, och del förstayrkandei gäller de allmänna riktlinjerna för markpoliliken. Utskottsmajoritetenhar anslutit sig till syn på denna fräga. Även om jag gott kanerkänna all vissa formuleringar i cenlerparlimotionen kan uppfattas sä attcenterpartiet håller på all göra en försiktig reträtt, återfinns del dock andraformuleringar som är litet för, låt mig säga dunkla föran vi i moderatasamlingspartiet skulle kunna acceptera dem. Därför har vi i reservationen 1velat markera alt vi tar klart avstånd från den utvidgade marksocialism som vihar fäll vara med om . Vi tar klart avstånd från att man stegför sleg minskat rättstryggheten i enskilt ägande. 1reservationen 2 a ansluler vi oss lill den uppfallning som har framförts imoderalmolioner om markpolitiken. Jag kan sammanfattningsvis säga att härframförs krav pä alt läget när det gäller markpolitiken bör återföras lillliden . Således anser vi att den fria glesbebyggelserällen böråterinföras. moderala partimolionen vänder vi oss vidare mol de långvarigabyggnadsförbuden. Ocksä del är en fråga som kammarens ledamöier känner igensedan lidigare behandling . Vi uppskattar naturligtvis attutskottsmajoriteten har instämt i syftet med yrkandet och vänt sig mol delångvariga byggnadsförbuden. Men vi har ändå med reservaiionen 3 velal markeraatt det snabbt måste bli ett slut på dessa långvariga byggnadsförbud. Med hänvisning till den sena tidpunkten begränsar jag mitl inlägg lilldetta, även om ärendets vikt sett från moderat synpunkt motiverar en avsevärtlängre behandling. Jag yrkar bifall lill reservalionerna 1,2 a och 3. i (vpk): Under mänga är har frågan om markspekulalion och markvärdestegringintagit en central roll i de bostadspolitiska diskussionerna. Markvärdena harunder efterkrigstiden stigit på ett svindlande sätt. Under perioden 1945-1970beräknas markvärdena i hela landel ha stigit med omkring 400 96 och i Stockholmmed omkring 700 96. Detär nödvändigi att kommunerna ges bättre möjligheter alt föra en aktivmarkpolitik, om man skall kunna bedriva en bra samhällsplanering och en socialtinriktad bostadspolitik. En grundläggande förutsättning måste då vara att manpä ett effektivt sätt kan disponera över den mark som behövs för samhälls- ochbostadsbyggande, vilket också förutsätter långsikliga markförvärv till rimligapriser. 1motionen 303 har vi från vpk - som etl led i att hindra privatbyggmästare ochandra privata intressenter frän att göra sina vinst- och spekulationsintressengällande - föreslagit att endast samhällsägd mark fär stadsplaneläggas. Denenda effektiva metoden alt stoppa markprisstegringen och kapitalintresssenasamt förhindra den del av hyresutplund-ringen som beror på markspekulationen äratt samhället blir ägare till all mark avsedd för samhälls- ochbostadsbyggande. Detär klart all dessa krav är oförenliga med den kapitalistiska konkurrensen päbostadsmarknaden och de marknadskrafter som regeringen underlåter alt la itumed. Om de boendes - hyresgästernas - intressen på etl riktigt sätt skall kunnatillgodoses måste ocksä samhället genom kommunerna och bostadskooperationen ägaoch förvalta alla flerfamiljshus. Deförbättringar som under senare är har vidtagits dä del gäller kommunernasmöjligheler att tillgodose sina markbehov, bl,a. införandel av markvillkorel,har inte löst frågan om kommunernas möjligheler att driva en aktiv markpolilikoch tränga tillbaka privata kapitalintressen. Privata fastighetsägare engagerarsig alltmer i både exploaterings- och sanerings-områden, ofta med hjälp avstatliga lån. Vianser det vara naivt att tro att man kan fortsätta och låta markaffärer,bostadsbyggande och ägande/förvaltning vara beroende av de s. k. marknadskrafterna,om man vill komma till rätta med de slora problem som hänger samman medboendel. Det är bara stora samhälleliga engagemang som kan garantera en tryggadmark- och bostadsförsörining lill rimliga koslnader. Deprivala förelagen har, trots alt en allt större andel allmännyttiga ochkooperativa företag slår som ägare och förvaltare av flerfamifishus, ettalltför slort inflytande genom sitt markägande. Från vpk;s sida anser vi alldet kommunala markmonopolet skall utökas så all samhälleligt-kommunalt ägandeav marken är en förutsättning för att stadsplaneläggning skall kunna ske.Därigenom skulle man få en nödvändig förstärkning av samhällsintressena ochkunna skapa etl verkligt samhälleligt planmonopol utan begränsningar på grundav enskilda ekonomiska intressen. Man skulle då ocksä snabbi kunna komma tillrätta med pro- blemen medmarkprisulvecklingen som diskuterades här i kammaren i anslutning tillbl. a, vpk;s förslag om ändringar i förköpslagen. Jag yrkar med detta, herrtalman, bifall till reservationen 2 b vid civilutskoltets betänkande nr 25. HerrJOHANSSON i (c): Att jag begärt ordet beror pä att jag kommer frän vårt lands"mesta fritidskommun", , och alt jag med anledning därav imolionen 656 tagit upp problemen med permanentboende i planlagdafritidsområden. Delvisar sig all människorna från det centraliserade Slorstockholmsomrädet fär enallt starkare länglan att bosätta sig i glesbygden. Därför böriar man i allthögre grad att permanent bosätta sig i sina fritidsbostäder. Vid exploateringenav ett fritidsområde fastställer man exploateringsgraden efter den kolleklivavattentäktens kapacitet, och för fritidsboende beräknas vallenåtgången lill 300I per tomt och dygn. För permanent boende är moisvarande siffror 7001, Omden ena efter den andra nu böriar bosäita sig permanent i dessa områden, kankonsekvenserna bli all vallenlillgängen blir otillräcklig. För all gardera sigmot detta blir det allt vanligare all de som bosälier sig permanenl upplär egenvallenläkt på sin loml. Vilka hygieniska konsekvenser della kan medföra, dåtomterna i regel inle är större än 2000 m och man där har infiltration av bad-,disk- och tväiiavloppsvattnet vet man inte, men stor risk föreligger attvatteniäkten förorenas. F. n. förhindrar ingen lagsliflning nägon lomlägare allvidia de åigärder jag berört. Men om ålgärderna leder lill alt vatteniäktenskulle bli otillräcklig eller rent av förorenad, blir konsekvenserna för deoskyldiga tomtägarna i kollektivet svåra. Vem skall då klara upp problemen? Den som lever nära de här problemen är oroad öyer den pågåendeutvecklingen, och snabba åtgärder måsle lill innan problemen blir så stora attde i berörda områden blir omöjliga att lösa. Jag har inget yrkande, men motbakgrunden av det anförda anser jag det angeläget med en noggrann undersökningav de nu rådande förhållandena i enlighet med motionens syfte. HerrMATTSSON i (c): I civilutskottets belänkande nr 25 behandlas en del frågor medanknytning lill byggnadslagen och byggnadsstadgan. Jag vill böria med alt någotkommentera det som berörs under rubriken . Utskottetsbelänkande grundar sig pä proposiiionen 83, där regeringen föreslär vissaförändringar nu och dessutom redogör för det arbete med ändring av byggnormernasom pågår. Utskottet ansluter sig helt till de förslag som framläggs ipropositionen. Utskottet har också behandlat motioner angående tillgänglighetentill byggnader för människor med handikapp av något slag, och vi har medhänvisning till det ställnings- lagande som gjorts medanledning av propositionen inte funnii anledning att nu föreslå någrakonkreta ändringar utan avvaktar den redovisning av omarbetningen somutlovats. Undersamma rubrik behandlas motioner med förslag all olika organisalioner skall bliremissorgan i planeringsarbeiel och all organisalion skall kunna vara part ibyggnadslovsärenden. I de här tvä avseendena hänvisar ulskoilei till att närdel gäller möjligheterna alt vara remissorgan i planarbeiet så är del en frågasom kommer all ylleriigare penetreras och bli föremål för proposition medanledning av bygglagulredningens belänkande. När det gäller en organisationsmöjlighet alt vara part i byggnadslovsärenden hänvisas också till det förslagsom beräknas bli framlagt på basis av arbelsrältskommilléns belänkande. Civilulskottethar lidigare i fräga om bygglagulredningen och den tänkta reformeringen avbygglagen föreslagit - och har beslulal pä del sällel - atfman inle under det arbeie som pågår skulle göra några uttalanden ominriktningen av arbetet. a. föreslog civilulskoltet della närproposiiionen 1974 angående bostadspolitiken behandlades. Jagvill framhålla angelägenheten av alt vi i får en samlad redovisningav den omarbetning av bygglagen som beräknas komma att ske och all det inteblir elt i flera etapper utsträckt arbete. Del är ell myckelviktigt lagsliftningsområde, och det är angeläget för partier, utskott ochkammare all få ell san-ilal förslag, sä att.det blir möjligl att se vilkaeffekter del beslut får som slutgiltigt fattar. Del måste alltsåfinnas möjlighet all bedöma hur bygglagen i verkligheten kommer alt fungera. Detfinns ytterligare argument för att vi snart behöver få ell samlat förslag tilländring av bygglagen, och det är det planarbele sonv under innevarande är,och antagligen också utförs i kommunerna med anledning avde fysiska riksplaneprogrammen. Det är ju angeläget all detta arbete islutskedet kan äga rum under en modern lagstiftning. Vi är överens om principenalt en sådan ny lagstiftning skall ge möjlighel till elt slarkl lokallinflytande genom del kommunala planeringsansvaret och att det skall ge utrymmeför demokrati i planeringsprocessen på så sätt all medborgare ochorganisationer har möjlighel att på ett tidigt stadium påverka planarbeiet. Delär med hänvisning lill bygglagreformeringen som civilulskottet, i anledning avde moiioner som väckts inom della avsnitt, föreslår all inte nuskallfalla nägol beslut om ändringar i byggnadslagen. Vi föreslär alltså avslag päde motioner där det yrkats ändringar inom avsnitten besvärsrätlen, delångvariga byggnadsförbuden och markpoliliken. Jag yrkar, herr talman,bifall till civilutskottets hemställan. Sedanvill jag säga några ord om del särskilda yttrande som vi centerledamöler icivilulskoltet har fogat lill betänkandet. Del gäller ett molionsledes framförtyrkande om all skulle upprepa sitt 1971 och 1972 gjorda uttalandeatt glesbebyggelsen inte skall hindras och att den för stora delar av landet ärden lämpliga byggnadsformen. Vi har funnit att tillämpningen, framför allt frånregionala organ, ofta inte är i överensstämmelse med andan i riksdagsuiialandetutan att man i stället gör en restriktiv tolkning med ledning av den utformningsom byggnadslagen har efter beslut i anledning av propositionen 118år 1971, då vissa närmare definitioner gjordes av vad som skulle anses varatätbebyggelse. Vihar inte funnit anledning att föfia upp frågan reservationsledes ulan har nöjtoss med all framföra våra synpunkter i ett särskilt yttrande. Det är möjligtatt det med tiden krävs att även-detta utformas i lagtext. Det finns anledningför oss att ålerkomma, om inte annat så i samband med den reformering avbyggnadslagen som jag tidigare hänvisat till. Deinlägg som reservanterna här gjort har varit mycket försiktiga, och de har intelagit upp någon principiell debatt om markpolitiken. Jag har inte heller nuanledning all gå in i några kommenlarer till de inlägg som gjorts, ulan jagnöjer mig med att yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med godkännande av den i reservationennr 1 av herrar Wennerfors och anförda motiveringen, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad, Sedan votering uppläsles och godkändes följande voleringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 25punkten 1 med godkännande av utskottets molivering rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen nr 1 avherrar Wennerfors och anförda motiveringen, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrWennerfors begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav föfiande resultat: Ja - 252 Nej - 42 Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2;o) reser- vationen nr 2 a av herrarWennerfors och samt 3:o) reservationen nr 2 b av , ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Däherr Wennerfors begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan iStockholm begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendecivilutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 2 antar reservationen nr2 a av herrar Wennerfors och röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2 b av herrClaeson, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: I enlighet härmed blev föfiandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 25punkten 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 a av herrar Wennerfors och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrWennerfors begärde rösiräkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 251 Nej - 42 Avstår - I Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar Wennerfors och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan 88 Wennerfors begärt votering upplästes och godkändes föfiande voterings- Torsdaeen den proposition: Den som vill att kammarenbifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 6 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av herrar Wennerfors och , Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Pä förslag av herr talmannen beslöt kammaren attuppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden tillmorgondagens sammanträde. §11 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle kulturutskottets betänkande nr 12 ochkonstitutionsutskottets betänkande nr 131 nu angiven ordning uppföras främstbland två gånger bordlagda ärendeii samt jordbruksutskottets betänkanden nr 13och 14 sättas sist, §12 Kammaren åtskildes kl, 23,51,