prot · FZ09146 · 1975-12-31 00:00:00 — Därför finns det, som vi ser det, ett behov avinformation och utbildning även efter 1977. Behovet lorde naturiiglvis intevara av samma omfattning som under inledningsskedet, men del måste urprincipiell synpunkt vara fel att undanta den ena parten på arbetsmarknaden närdet gäller att erhålla bidrag till information och utbildning. Med del anförda ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter. m. rörande medbestämmande i arbetslivet Hert (): Om den reform, som vi har fattat beslut om skall kunna fylla denfunktion som avsetts, krävs en omfattande informalion lill och utbildning avdem som på arbetsplatserna skall se lill alt lagen förs ut i det praktiska livet.Del är många människor som i det sammanhanget behöver både informeras ochutbildas. Utredningenom politik på arbetsplatsen var enig om att organisationerna själva skullehandha information och utbildning bland sina medlemmar. Den punkt där utredningeninte var lika enig gällde hur utbildningen skulle finansieras. Majoritetenföreslog att kostnaderna skulle finansieras genom höjda arbetsgivaravgifter,medan vi som är representanter för , och centernreserverade oss för finansiering över statsbudgeten. Huvudmotivet för deltaställningstagande var att denna utbildning, som kan beräknas komma att pågåunder framåt, borde liksom annan utbildning inom samhället finansierasöver statsbudgeten. Propositionen ansluter sig till förslagen från utredningensmajoritet. m. lärande medbestämmande i arbetslivet 1en motion av m. fl. tar han förutom finansieringsfrågan också uppkravel att även arbetsgivarorganisationer vid sidan av SAF - den endaarbetsgivarorganisation som är nämnd i proposiiionen - skall få samma stöd lillinformation och utbildning som de arbetsgivarorganisationer som nämns ipropositionen. Det finns en rad arbetsgivarorganisationer vid sidan av SAF.Dessuiom yrkas del all arbetsgivarorganisationerna i likhet medarbetstagarorganisationerna skall kunna erhålla stöd för information ochutbildning även efter utgången av . Enligt proposiiionen skullearbetsgivarorganisationerna inte bli delaktiga av detla stöd efter den 31december 1977. Utskottetsniajorilel ställde sig positiv till motionens samtliga krav, dels genomändringar i föreslagen lag, dels genom att göra etl tillkännagivande. Desocialdemokratiska representanterna och vpk-ledamoten har reserverat sig tillförmån för propositionens förslag. Jag yrkar med detla bifall till utskottetsförslag. 1detla anförande instämde (). HertEKINGE (fp) I motionen 2483 med anledning av propositionen om informalion ochutbildning rörande medbestämmande i arbetslivet har jag framhållit att i likhetmed annan utbildnings- och forskningsverksamhet också denna verksamhet börfinansieras över staisbudgeien i vanlig ordning. Jag har i motionen framhållitatl jag delar departementschefens uppfattning om all stöd till information ochutbildning bör gå till de fackliga organisationerna, men jag har ocksåpoängterat atl i de fall som utbildningen skall ombesörjas via studieförbundenbör dessa behandlas lika och ges samma möjligheter alt slå arbetstagare och arbetsgivaretill tjänst med utbildningsresurser. Slutligenhar jag där också sagt ut att arbetsgivarorganisationerna bör jämställas iavseende på liden och insatserna för utbildningen och således alltså även efterår 1977 kunna få del av bidragen lill informalion och utbildning. I utskoltels skrivning har de här önskemålen i höggrad tillgodosells. Då jag dessuiom i alll väsentligt kan instämma i desynpunkter som tidigare framförts här av kan jag, herr talman,nöja mig med atl endast yrka bifall lill inrikesutskollds hemställan ibetänkande nr 46. Hert (): Under den allmänna motionstiden väckte jag moiion nr 860, som syfiartill bättre informalion i frågor på arbetsrättens område. harvall all behandla motionen i samband med behandlingen av proposition nr 182.Eftersom motionen väcktes och propositionen avlämnades islutet av mars, har de i tiden inget direkt samband med varandra. Iinrikesutskotteis belänkande behandlas i första hand informationsfrågor somhänger samman med den arbetsrättsreform som just har beslutat om. Närjag skrev min moiion bedömde jag behovet av information utifrån dearbetsrättsliga regler som då gällde. Jag gjorde bedömningen också utifrånvissa erfarenheter som jag gjort och med hänsyn till frågor jag kommii ikontakt med i det praktiska arbetslivet. Somexempel i min motion har jag tagit lagen om anställningsskydd. I motionenpåvisar jag att större företag alllid har de personella resurser som krävs föratt följa med lagstiftningen och de tillämpningsföreskrifter som olikamyndigheter utfärdar. Mångasmå förelag saknar hell dessa resurser. För både anslällda och företagare kandet leda till besvärligheter om del hakar upp sig. I många fall är del merafråga om bristande vetskap och okunnighet än om ett uppsåt att förbigå lagen. Detär här jag menar atl informalion måste sättas in och då i första hand frånsamhällets sida. Klar, lättfattlig och entydig information behövs. På deltasätt skulle man nå åtminstone två väsentliga syften: dels skulle en lagstiftningfå bättre genomslagskraft, dels skulle ett stort antal onödiga ochkostnadskrävande processer kunna begränsas eller kanske helt undvikas. Jagär medveten om vad departementschefen säger på s. 20 i propositionen 182 omredan vidtagna åtgärder från statsmakterna i vissa fall. Jag är också medvetenom vad inrikesutskotiei säger i sitt betänkande om informationen kring denarbetsrättsreform som vi beslutat om. Vadjag avser med mitt motionsyrkande är informalion över hela fältet och enåterkommande eller fortlöpande sådan. Ävenom del vore frestande att yrka bifall till motion nr 860 inser jag ändock detmeningslösa i detta mot ett enigt utskott, Jag har därför nu inget yrkande. Jagkan heller inte komma igen ett kommande år med en motion i samma syfte. Vad jagkan göra nu är endast atl hoppas på en, som jag sade lidigare, lättfattlig,klar och entydig informalion från samhällets sida i våra arbetsräitsligafrågor. m. rörande medbestämmande i arbetslivet Överläggningen var härmedslutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskoltels hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Lorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: m. rörande medbestämmande i arbetslivet Den som vill att kammarenbifaller inrikesutskollds hemställan i betänkandet nr 46 mom. 7 röstar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservalionen nr 1 avherr Lorentzon. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 8 Utskottets hemsläl Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskollds hemställan i belänkandet nr 46mom. 9 och 10 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på all ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrandre vice talmannen nedlade i röslurnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefterpå herr andre vice talmannens anmodan () ur urnan upptog denena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskotteis hemställan i betänkandet nr46 mom. II röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 3 av m.fl. Information m. m. rörande medbestämmande i arbetslivet Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat; Mom. 12 och 13 1975/76:47 angående uppskov med behandlingen avvissa ärenden Utskottets hemställan bifölls. På förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren atl uppskjuta behandlingen av del på föredragningslistan återståendeärendet till morgondagens sammanträde. §4 Herr andre vice talmannen meddelade alt på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle finansutskottets betänkande nr 40 ochskatteutskottets betänkande nr 67 uppföras främst bland två gånger bordlagdaärenden. §5 Anmäldes och bordlades 1975/76:56 med anledning av propositionen1975/76:209 om ändring i regeringsformen (fri- och rättigheter i grundlag)jämte motioner 1975/76:57angående uppskov till 1976/med behandlingen av vissa ärenden 1975/76:69 med anledningav propositionen 1975/76:212 med förslag till Nr 146 godkännande av avtal mellan och Folk- Onsdagenden republiken för undvikande av dubbelbeskattning belräf- fandeskatter på inkomst och förmögenhet saml ett lill avtalet fogat pro- 1975/76:62 med anledningav propositionen 1975/76:122 om omorganisation av förenade fabriksverken, m.m. jämte motioner 1975/76:66 med anledning av motion om försäljningen av utländskfrukt /76:67 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden §6 Kammaren åtskildes .