prot · FY0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Inrikesutskottethade då en mycket positiv insiällning till vårt yrkande och förklarade att manhade anledning alt utgå från att det skulle bli tillgodosett vid utformningenav direktiven till sysselsällningsulredningen. Och man anförde föfiande; "Utskolletdelar motionärernas uppfattning alt del kan vara påkallat med en utvärdering avarbetsmarknadspolitiken inle minst med hänsyn lill dess regionalpoliliskakonsekvenser." Isjälva verket innebär direktiven för sysselsältningsutredningen att utredningenskall forma en sysselsättningspolitik som bygger regionalpoliliskabeslut, inom vars ramar koncentrationen skall fortsätta. Centernanser det inte rimligt att arbeta vidare utifrån rådande centraliserings- ochkoncentrationsprinciper. Det är orimligt att sysselsättningsutredningen byggersin arbete på en föråldrat regionalpolitiskl synsätt som utvecklingen iväsentliga delar redan har passerat. Del är kanske besvärande för dem somdikterade beslutet alt erkänna detta faktum, men det skulle vara lill gagn förmänniskors arbetsmöjligheter och ar-beistrygghet om så skedde. Jagtänkte på TV-skärmen visa två diagram som dokumenterar omfattningen avarbetslösheten i skogslänen. var mol1,4 96 i storstadslänen och 1,8 96 i övriga län. Arbetsmarknadspolitiken m. m. Den är alltså i skogslänenmer än dubbelt så hög som i storstadslänen och knappt dubbelt så hög som i deövriga länen. Detförsta diagrammet visar utvecklingen av antalet vid arbetsförmedlingen anmäldaarbetslösa vid månadens milt fördelade efter länsgrupp åren 1960(I962)-1973.Den översta kurvan visar arbetslösheten i skogslänen. Nästadiagram visar antalet lediga platser - den nedersta kurvan representerarskogslänen. Avdiagrammen framgår vilken betydande skillnad som finns mellan skogslänen ochlandet i övrigt. Skogslänen har högre arbetslöshet, färre lediga platser. Diagrammenär hämtade ur Samverkan för regional utveckling, SOU 1974:82. Viskall observera alt är bilden något förändrad, mendifferensen mellan länsgrupperna minskar inte. Fråncenterns sida vill vi alt människor i olika landsdelar och bebyggelsetyper skallha likvärdiga levnadsbetingelser. För tätorter och glesbygder måsteeftersträvas likvärdig standard, vilket bl. a. innebär tillgång lill arbeie. Viunderstryker således starkt de näringspolitiska och sysselsällningspolitiskakonsekvenserna av en decentralistisk regionalpolitik.Sysselsättningsutredningen bör enligt vår mening präglas av dennadecentralisiiska regionalpolitik. Vikan inle från medverka lill ytterligare koncentration och därmedförsämrade livsbetingelser för de mindre kommunerna. Dessa synpunkter harframförts i parlimotion 1700, och vi har föfil upp molionen ireservationen 1, som jag ber alt fä yrka bifall lill. nedåtgående konjunktur vi har framför oss gäller det inte minst alt värnaom de grupper som har speciella svårigheter på arbetsmarknaden. Bland de sämstställda är, som i framhöll, just ungdomen. iArvika talade ingående om ungdomsarbetslösheten och sade all man från andrapartier än folkpariiel ansåg del för dyrt att sälla in åtgärder. Jag vill baraunderstryka att delta ju inte kan gälla . Vi slår vakt omsysselsättningen och vi anser i själva verket all ingenting är så dyrt församhället som just arbetslösheten. Beträffandeungdomen är regeringens åtgärder i budgetpropositionen alltför svaga. Vi har ivår partimotion begärt alt utredningsarbetet skall ske med förtur när detgäller åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Detta har vi också fått gehör för iinrikesutskoltet. kommer att mer ingående ta uppungdomsarbetslösheten. Äveni del goda sysselsättningsläget har del varit svårt all placera äldre ochhandikappade på den öppna arbetsmarknaden. Del är nödvändigt alt dehandikappade får stadigvarande sysselsättning på den ordinariearbetsmarknaden. Det är där som de i första hand skall integreras. Rätlen tillarbete måste gälla alla i vårt samhälle. År1975 är internationellt kvinnoår, och man skulle kunna beteckna 1974 som ettnationellt kvinnoår. Den största delen av sysselsättningsökningen svaradekvinnorna för. Av kvinnor i åldern ingick ifiol i arbetskraften, och en del åtgärder vidtogs för att förbättrakvinnornas möjligheter till arbeie. Men kvinnorna har fortfarande speciellasvårigheter på arbetsmarknaden. Arbetskrafts-undersökningarna visar allnedgången i arbetslöshet framför allt gäller männen. Orsaken lilldelta torde främst vara alt den växande arbelskraftsefterfrägan har gälltyrkesområden till vilka män traditionellt rekryteras. Deåtgärder som jämslälldhetsdelegalionen har initierat för att få kvinnor lillspeciellt manliga yrken har inrikesulskollel studerat vid besök i . Dä jag redogjorde för dessa åtgärder i mitt anförande iarbelsmarknadsdeballen i fiol skall jag nu inskränka mig till alt understrykaåtgärdernas positiva effekter. Visitter hårt fast i gamla fördomar och värderingar. En arbetsgrupp som tillsattsav sjukvärdsdelegation beräknar att del till 1985 behövsminst 75 500 nya jobb i långvård och barnomsorg. Man räknar med alt en stor delmåste täckas av kvinnlig arbetskraft. är naturiiglvis i och för sigrealistiskt med hänsyn till det faktiska könsbundna yrkesvalet, men här bordeverkligen krafttag tas för alt få en mer differentierad rekrytering. 1en nedåtgående konjunktur är det viktigt att vi snabbi kan sälla in destimulansåtgärder som behövs, och det är nödvändigt med en högarbetsmarknadspolitisk beredskap. Detta framhöll också i . Detär glädjande att och folkpariiel har fält sitt krav på enberedskapsplan tillgodosett i . Denna beredskapsplan kan ge ossmöjligheter all motverka en växande arbetslöshet. Sedanvill jag också helt kort kommentera några moiioner. 1 molionen 1692 förordasatt bidragsunderlaget när det gäller halvskyddad sysselsättning förutomkonlanllön och semesterersättning skall inkludera även de sociala kostnaderna.Jag vill här hänvisa lill utskottels mycket positiva skrivning. Bidragetförstärktes betydligt 1972. En viss förskjutning av bidragets andel av detotala personalkostnaderna kan ha ägt rum under de senasie åren, men utskottetanser inle alt ändringen är så slor all den nu motiverar en ändring avbidraget. Utskottet framhåller också alt om det visar sig attbidraget har otillräcklig stimulanseffekt, så får frågan om juslering tas upp. Fråncentern har vi ytterligare en reservation. Det gäller ingen slor fråga. .AMShar önskat en gemensam anslagspost för allmänna och särskildaberedskapsarbeten. Det har nämligen visat sig svårt att strikt upprätthållaskillnaden mellan allmänna och särskilda beredskapsarbeten. En gemensamanslagspost skulle innebära en administrativ förenkling. Med del anförda ber jag alt få yrka bifall till reservationerna 1 och 6. I övrigl yrkar jag bifall lill utskottets hemställan. När man lyssnar till kan man tro all del är ,och i någon mån folkpariiel som styr och ställer med det mestahär i landet, men riktigt sä är det väl ändå inte. 1det föreliggande beiänkandel från inrikesulskollel behandlas förslag ombetydande reservationsanslag lill arbetsmarknadsservice, till sysselsätlningsskapandeåtgärder, lill stöd vid arbetslöshet, till särskilda ätgärder förarbetsanpassning, m. m. Även om var ett av de få länder som under 1974fick en konjunkturförbättring inom vissa branscher - detta gäller dock ejbyggnads-, bil- och plastföretagen, som är beroende av ofia - synes det oss imoderata samlingspartiet angeläget att för kommande budgetär tillstyrka deföreslagna beloppen. Vi delar nämligen departementschefens på s. 41 ipropositionen uttalade uppfattning alt de ekonomiska utsikterna för 1975präglas av en viss osäkerhet. Som utskottets ordförande framhöll är delangeläget, ja, nödvändigt med en viss beredskap , i all synnerhet somden ekonomiska utvecklingen i vår omvärld varit svag . Myckel lyderpå att del kommer att finnas anledning alt sätta in åtgärder för alt stimulerainvesteringarna här i landet och för alt hålla sysselsättningen uppe under1975. Beiänkandelbehandlar utöver propositionen inte mindre än 37 motioner, däribland moderatasamlingspartiets motion nr 932, där del föreslås en inventering av tänkbaraberedskapsarbeten och lämplig marknadsutbildning för fiänsteman ochakademiker. Vidare behandlas i betänkandet bl. enmoiion av m. fl. angående vidgad praktikverksamhet vid statligaverk och myndigheter, enmotion av fru m. fl., vari hemställs alt beredskapsmedel som lämnaslill statliga verk och kommuner för vägbyggande förses med villkoret attarbetena skall lämnas ut på entreprenad i den öppna marknaden. herrDaneils och fru motion om ell program för uppsökande verksamhet medsyfte alt nå alla som efter avslutad skolgång inte påböfiat andrastudier eller fåll förvärvsarbete, herrWerners i motion angående 300 personliga fiänster för sysselsatta iarkivarbete, entrepartimolion av m. fl. angående urholkningen av ersättningenvad gäller s. k. halvskyddad verksamhet, och enmoiion av m. fl. angående utvärdering av den fördaarbetsmarknadspolitiken, särskilt med sikte pä ungdomsarbetslösheten. Jagskall inte räkna upp fler av motionerna. 1 de flesta av dem tar motionärernaupp ungdomsarbelslöshelen. Också i slora delar av propositionen ochframförallt i beiänkandel ägnas, med all rätt,stort intresse åtungdomsarbetslösheten. Den är enligt vår uppfattning i moderata samlingspartietstörre än den borde vara i etl samhälle som värt. Ulskoitsmajorilelenbetonar ungdomarnas problem på arbeismarkna- den och förutsätter attregeringen fortlöpande håller sig underrättad om möjligheterna att öka antaletpraklikplatser och att sysselsättningsutredningen med förtur lar upp dessaungdomsproblem. Detta är i linje med vad vi frän moderat häll föreslagit i våramotioner. Jag ber, herr lalman, att få yrka bifall till den delen av utskottetshemställan. Moderatasamlingspartiet anser emellertid att ungdomsarbetslösheten och därmedsammanhängande problem är sä betydande all de kräver en särskild belysning idenna debatt. kommer senare att kommentera deproblemen mera utförligt. Jag skall därför övergå lill den motion som herrRegnéll m. fl. väckt i samband med proposiiionen. Moderata samlingspartiet hari den begärt utvärdering av den förda arbetsmarknadspolitiken. Vid behandlingav motionen hänvisar utskottet till sill yttrande föregående är, då utskottethade all ta ställning lill en motion med liknande hemställan. "Utskottetdelar motionärernas uppfattning alt del kan vara påkallat med en utvärdering avarbetsmarknadspolitiken, inte minst med hänsyn till dess regionalpolitiskakonsekvenser." Vidare anförde utskottet: "Inomramen för sysselsättningsutredningens verksamhet bordet alltså vara möjligt allfå lill stånd den utvärdering och framtidsbedömning av arbetsmarknadspolitikensom motionärerna åsyftar. bör det i enlighetmed vad utskottet tidigare anfört föreligga vissa utredningsresultat sominnefattar bl. a. arbetsmarknadspolitiken. Utskottet har anledning all utgåifrån alt vad här anförts kommer all beaktas av Kungl. Maj;l." Nuär förhällandet emellertid föfiande. Enligt ullalande från sekreteraren isysselsättningsutredningen kommer denna inte att utföra den utvärdering avarbetsmarknadspolitiken som utskottet förutsatte i sitt betänkande nr 3föregående år i samband med all utskottet med tillfredsställelse noterade attden parlamentariskt sammansatta sysselsällningsulredningen skulle tillsättas.Vi finner delta mycket märkligt. uttalande på denna punkt varenhälligt. Regeringen har efter vad jag förslår underiätil att i sina direktivlill sysselsällningsulredningen effektuera eller ens klart säga ul riksdagensmycket tydliga beställning på denna punkt. betänkande som behandlas upprepar utskottet sin skrivning frånföregående år och avslutar med föfiande uttalande: "Utskottet förutsätteratt sysselsältningsutredningen skapar sig en bild av effekterna av den fördaarbetsmarknadspolitiken antingen genom egna utvärderingar eller genom anlitandeav andra organ, t. ex. Dellaär elt klart besked från utskottets sida, som också förutsätter altbeställningen effektueras. Tillbeiänkandel är fogade älta reservationer och tre särskilda yttranden. Reservationerna7 och 8 upptar och mitt namn, likaså ett av de särskildayttrandena. Jag skall be att fä beröra dessa punkter. Reservation nr 7 bygger påmoderata samlingspartiets partimolion 932, där vi begär eninventering av länkbara beredskapsarbeten och lämplig arbetsmarknadsutbildningför fiänsteman och akademiker. Ienlighet med de önskemål som utskottet tidigare framfört om en breddning avberedskapsarbeten lill nya yrkesområden har skett ensnabb tillväxt av antalet beredskapsarbeten inom fiäns-leseklorn. Dennautveckling är i och för sig tillfredsställande. Arbetslösheten är betydande pädet här området. Arbetslösamedelålders och äldre fiänstemans bekymmersamma situation lyderemellertid på att man behöver gä vidare och försöka finna fler sysselsättningarför dem. Vi föreslår därför all en inventering av lämpliga beredskapsarbetenför arbetslösa fiänsteman kommer till stånd. En sådan åtgärd bör sessom ett led i strävandena all upprätthålla en hög sysselsäliningsberedskap. Viden sådan inventering bör även nyexaminerade akademikers sysselsättningsproblembeaktas. Ireservationen 8 berör vi den halvskyddade verksamheten. Målsättningen för allyrkesutbildning skall enligt moderata samlingspartiets mening vara att såvälungdomar som äldre och handikappade skall kunna få elt lämpligt, lönsamtarbeie. Arbetsförmedlingen kan på olika säll medverka till en bättre anpassningav arbetet och arbetsplatsen till handikappades och äldres förutsättningar.Det kan ske bl. a. genom ekonomiska bidrag till företagare och arbetstagare.Även egna företagare och fria yrkesutövare som är handikappade kan få vissabidrag. S.k. halvskyddai arbete kan ordnas inom företag, kommuner, landsting och statligaaffärsdrivande verk, som anställer personer med handikapp vilka annars kanskeinte skulle ha fän arbeie på den öppna marknaden. Bidrag till arbetsgivarenutgår då med 40 96 av lönen inkl. semeslerersätlning men exkl. socialaförmåner. För den halvskyddade sysselsättningen föresläs i åretsbudgetproposition en fördubbling av anslaget, och del tycker vi är angeläget. Detnuvarande bidraget infördes . har emellertid arbelsgivaravgifteroch sociala kostnader stigit betydligt och att döma av finansdebatlen kommer ytterligare höjningar all ske. Del har betydligt minskatbidragets andel av den totala personalkostnaden. Vill man verkligen - och detnor jag att både slalsrådel och vi gör -att den halvskyddade verksamheten skallbyggas ut i fortsättningen, är det nödvändigt all försöka eliminera dennasuccessiva urholkning av bidraget. Omså inte blir fallet riskerar man att få samma utveckling som drabbat ell annatbidrag till yrkesutbildning, nämligen lärlingsbidraget. Där har urholkningen nugått så långt all man är nere i ungefiir i lärarlön! Hellnaturligt har med de premisserna inlressel för att ta en lärling blivit ytterstlitet, och därför har också den utbildningen gäll tillbaka avsevärt. Del var påsin tid - jag hoppas att statsrådet delar den uppfattningen - en värdefullutbildning. Den var ekonomiskt fördelaktig för den som vill skaffa sig enyrkesutbildning, och den var eko- nomiskt fördelaktig församhället. Den var billigare för samhället än annan yrkesutbildning och elevenhade kollektivavtalsenlig lön. Jaghoppas att vi skall kunna förhindra en liknande urholkning av bidraget när detgäller den halvskyddade verksamheten, eftersom det skulle medföra problem fördem som har svårt att få sysselsättning direkt på den öppna marknaden. 1en fyrpartimolion tas upp del förhållandel att har 92 medellidakyrkor. Av dessa är 18 restaurerade. Enligt vad utskottet erfarit överväger enarbetsgrupp inom f n. förutsättningarna föralternativa finanseringsformer som kan tillgodose dels kulturminnesvårdensintressen, dels behov av sysselsättning för äldre ochhandikappad arbetskraft. HerrOskarson och jag anser att dessa Gotlandskyrkor är elt så betydande kulturarvalt del är elt riksintresse att bevara dem. Mol den bakgrunden är del inierimligt att små gotländska församlingar skall bära huvuddelen av kostnadernaför resiaureringsarbelena. Vi vill därför med del särskilda yttrandetunderstryka angelägenheten av att de överväganden som görs iutbildningsdepartementet - och det är här statsrådet kommer in i bilden - omalt finna nya former för all finansiera kulturminnesvården bedrivs med kraftoch snabbi leder till positivt resullal. Dä kanske man också fär möjlighet attvia AMS sysselsätta en del av de människor på som har problem med attfå anställning. Med delta ber jag all få yrka bifall till reservationerna 7 och 8 och iövrigl bifall till vad utskollet hemställt. Hen LORENTZON (vpk); Innan jag kommer in på det tal jag egentligen skulle hälla, vill jagsäga några ord med anledning av det anförande som hölls av iArvika. Han talade inle i egenskap av utskottets ordförande ulan somfolkpariistisk riksdagsman och för den reservation som baserats på folkpartietsmoiion 399 om ungdomsarbetslösheten i värt land. Närjag läste denna moiion, vari det krävs en garanti för all all ungdom skallberedas meningsfullt arbeie, blev jag litet förvånad. I kravet på garanti ärnämligen etl socialistiskt element inbakat. Man kan inte i etl kapitalistisktsamhälle genomföra ett meningsfullt arbete ål alla. Del går inte, och därförkunde jag givetvis inte stödja motionen och reservationen, utan jag har avgivitett särskilt yttrande där jag bl. a. poängterat all om ett sådant program somfolkpariiel här lanserat skall förverkligas och inle bara stanna på papperet,så fordras att samhället och de anställda i förelagen får ell radikallannorlunda inflytande i del ekonomiska livet. Och det vill ju intealls vara med om. Dåblir frågan varför man väckt denna motion. nämnde all man frånfolkpartiets sida inte i deiafi har utarbetat något förslag angående dennagaranti, utan man anser att frågan skall utredas. I tror manemellertid all om femkronan höjs lill , så innebär del elt bra steg framåt -som om företagarna i del här landet skulle anställa fler ungdomar och skapafler arbetstillfällen, bara de fick ytterligare . mer i limmen för varieanställd ungdom. väsentligaste i inlägg var: Vi anser att ungdomar som villha arbeie skall få kontakt med en arbetsförmedling, så all all denna ungdom kanfä etl meningsfullt arbeie. Jagkom all länka på milt eget län, ; där skapas del inle flerarbeten genom alt del anställs fler arbetsförmedlare eller genom att ungdomengår lill arbetsförmedlingen. Detär bristen på arbetstillfällen det är fråga om, och här vill intevara överens med oss om åtgärderna. När exempelvis lade ned sinproduktion och närmare 300 arbetare blev arbetslösa, var delarbetsförmedlingens första uppgift att se lill alt dessa avskedade massaarbetarefick jobb, eftersom de annars hade hamnat i arbetslöshetsstatistiken. Manlyckades med della, men i stället hindrades närmare 300 ungdomar alt fä arbete.Hur kan folkpariiel lösa detta ungdoms-arbetslöshelsproblem genomarbetsförmedlare? Förmig verkar det faktiskt som sådd på hälleberget. Möjligen kan man genom dellaframirädande tala till en del unga, som inte är informerade, och förklara har visat slor aktivitet för all skapa sysselsättning åt den arbetslösaungdomen. Sedan,herr lalman, övergår jag lill del som jag var inställd på all säga. Jag vill dåredan inledningsvis yrka bifall till reservationen 2 vid punklen 2 iinrikesuiskottels betänkande nr 3, där del hemslälles allsysselsältningsutredningen ges i uppdrag alt utarbeta ett långsiktigt aktionsprogrammol arbetslöshet och undersysselsätlning. Tillkapitalismens väsen hör arbetslöshet och undersysselsätlning. Fullsysselsättning i den meningen alt antalet lediga platser som svarar mot dearbetssökandes antal kan förekomma längre eller kortare lider. Ständigt finnsdock den dolda arbetslösheten, som kan vara myckel besvärande och omfattande. Dennabild kännetecknade de första 10-15 åren efter kriget. I de stora kapitalistiskaländerna har under många är arbetslöshetssiffrorna hållits nere på grund av enomfattande upprustning. Men trots upprustningar och krig noteras dehögsta arbetslöshetssiffrorna i flera av de kapitalistiskastaterna. Taletom att arbetslösheten eller sysselsättningsfrågan egentligen endast har medden ekonomiska konjunkturen och dess olika vågdalar alt skaffa, och således ärkonjunkturen har bidragit till att man i de kapitalistiska länderna inteskaffat sig någon verklig kännedom om de stora arbetslöshetsproblem somkapitalismen skapar och då framförallt dagens kapitalism med monopolförelag ochmultinationella företag. Beslutas det bara om statliga stimulansåtgärder i en dylikvågdal, så är all rättfärdighet uppfylld, och man inväntar ett nytt ekonomisktuppsving. All de arbetslösas antal blir allt större efter varie dylikekonomisk vågdal tycks inte nämnvärt intressera de styrande. Dåslagnationsiendenserna från millen av 1960-lalet böfiade visa sig och däarbetslöshets- och utslagningsproblem fick allt större proportioner, försvannbegreppet "full sysselsättning" och ersattes med uttrycket "balanseradarbetsmarknad". Tydligen hade man tvingats all accepiera en arbetslöshetpå högre nivå, varvid även utslagningen och omstruktureringen blev ennödvändighet. Utslagningenökar, men de utslagna sugs inte upp av nästa konjunkturuppgång. Vi har atträkna med en permanent arbetslöshet. Ändå stiger kravet på sysselsättning ochutkomstmöjligheter från bl. a. de gifta kvinnorna, då endasl en inkomst ifamifien inle räcker för att klara de sländigl stigande priserna och hyrorna.Båda i famifien måsle ha arbetsinkomst. Även bland ungdomen är arbetslöshetenbesvärande stor. Ävenom i nuvarande läge visar låga arbetslöshetssiffror i förhällande lillandra kapitalistiska länder i väst, är bundet till dessa ländersekonomi genom sin anknytning lill EG, sin kapitalexport och sin allmännapolitiska orientering, vilket kan komma att skapa slora sysselsäilningssvärigheierpå sikt. Även om de kapitalistiska länderna kan räkna med s. k.konjunklurloppar också i fortsättningen, kommer man inte att kunna upprätthållafull sysselsättning enligt den gamla klassiska modellen ens med ett omfattandeslöd frän staten. Man måste räkna med en permanent arbetslöshet också under ens. Kapitalismen har slutgiltigt vuxit frän del stadium då denpå sina kon-junkiurtoppar och med understöd av staten förmådde upprätthållafull sysselsättning. Tidigarekännetecknades utvecklingen i av en nästan ohämmad regional obalans.Del fanns överflöd av sysselsättning men endast i vissa områden. Flyiilassenfrån hörde lill ordningen för dagen. Det var tillväxten avarbetsmarknaden i de större städerna i södra och som skulletillfredsställas. Socialdemokratin hade då skaffat sig en egen teori om hurdessa problem skulle lösas. Den kom till uttryck i den s. k.struklurutredningens belänkande, kallat Samordnad näringspolitik, i böfian av1960-lalet. har dock den hastiga tillväxten i dessa städer isödra och upphört. är arbetslösheten även därbesvärande. VadSverige behövde vore elt långsiktigt program mot arbetslöshet ochundersysselsättning. Även om man med ett dylikt program kom till insikt om attkapitalismen inle förmår lösa arbelslöshetsproblemen utan all endasl ensocialistisk ekonomi kan förverkliga sysselsättning åt alla, kan elt dyliktprogram vara av betydelse för att skapa sysselsättning i . Imoiion nr 1707 har tre huvudlinjer skisserats. Jag vill redogöra för dem heltkorlfatiat. Fördel första: Utbyggnad av statliga industrier med tyngdpunkter i de regioner somhar de svåraste sysselsättnings- och utvecklingsproblemen. För del andra: En långsiktigutbyggnad av och strukturförändring i Fördet tredje; Ett stort ekonomiskt och politiskt specialprogram för social ochmifiömässig rehabilitering av samhället. Invesieringar i ny, progressivforskning pä olika områden. Deltaär en kortfattad sammanfattning. Den som är intresserad kan läsa motionen. Omdelta förslag kommunisterna säger utskoltsmajoriielen ibetänkandet: "Del program som motionärerna skisserar förutsätter enallmän omprövning av grunderna för vårt ekonomiska system."