prot · FY0941 · 1975-12-31 00:00:00 — Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 av fruLantz, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i beiänkandel nr 4 punklen1 mom, 10 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherrar Nordstrandh och Nyhage, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voleringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandetnr 4 punkten 1 mom, 12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av herrar Nordstrandh och Nyhage, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Mom, 1 och 2 Proposilionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2;o) reservationen nr 7 avherr i m, fl, samt 3;o) reservationen nr 8 av ,och förklarades den förstnämnda proposiiionen vara med övervägande ja besvarad.Då i begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2;o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan fruNordlander begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Densom vill alt kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendeuibildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 4 punklen 2 mom, 1 och 2antar reservationen nr 7 av i m, fl, rösiar ja, dendet ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 8 av fruLantz, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resullal: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 4 punklen 2mom, 1 och 2 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av iSlaffanstorp m, fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föfianderesultat: 11 protokoll 1975. Anslagtill det obligatoriska skolväsendet m. m. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 avherr i m, fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller utbildningsulskollels hemställan i beiänkandel nr 4 punkten 2mom, 3 rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 9 av i m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iSlaffanstorp begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 10 avherr i m, fl, i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iSlaffanstorp begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoleringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller uibildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 4 punklen 4mom, 4 röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 10 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfianderesultat: Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. § 6 Anslag tillgymnasiala skolor m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 5 medanledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller anslag till gymnasiala skolorm. m. jämte motioner. Ifråga om delta belänkande hålles gemensam överiäggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överiäggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I det föfiande redovisas endast de punkter, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. PunktenI (Bidrag lill driften av gymnasieskolor) Regeringen hade i proposiiionen1975:1 bilaga 10 () under punkten D 16 (s. 193-210)föreslagit att 1. godkännade i propositionen 1975:1 förordade riktlinjerna i vad avsåg särskild undervisning, 2. lillBidrag lill driften av gymnasieskolor för /76 an visa ett förslagsanslag av 1 . ' Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:158 av m. fl. (m), såvitt gälldehemställan att hos regeringen skulle anhålla all antalet elevplatserpå gymnasieskolans 3- och 4-äriga linjer /76 fastställdes ienlighet med förslag (yrkandet 7), 1975:365av m. fl. (s, c), vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla all utbildning för turistnäringen anordnades i ,såsom specialkurs i gymnasieskolan eller såsom högskoleutbildning, 1975:811 av herrarJon.sson i (fp) och i (fp), 1975:825 av (), 1975:1359 av fruFredrikson m. fl. (c) samt 1975:1374 av herrarJohansson i Vrångebäck (m) och Nisser (m). .Anslagtill gymnasiala skolor m. m. 1. att godkände de i propositionen 1975:1förordade riktlinjerna i vad avsäg särskild undervisning för allergisjuka ochgravt in-fekiionskänsliga elever i gymnasieskolan, 2. att beträffande de tre- och fyraårigalinjerna skulle avslå molionen 1975:158 yrkandet 7, 3. all beträffande utbildning förturistnäringen i med anledning av molionen 1975:365 som sinmening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, 4. att beträffande det inre arbetet igymnasieskolan skulle avslå molionen 1975:811, 5. alt beträffande den proportionellakvoleringsmeloden inom kompetensområde skulle avslå motionen1975:825, 6. all beträffande tillgodoräkning av visspraktik skulle avslå motionerna 1975:1359 och 1975:1374, 7. att till Bidrag lill driften avgymnasieskolor för /76 anvisade ell förslagsanslag av . 1.beträffande de tre- och fyraåriga linjerna av gymnasieskolan av herrNordstrandh (m) och () som ansett att utskollet under 2 borthemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1975:158 yrkandet 7 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Punkten2 (Bidrag till studie- och yrkesorientering) Regeringen hade underpunkten D 17 (s. 210-213) föreslagit att lill Bidrag tillstudie- och yrkesorientering för /76 anvisa ell förslagsanslagav . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:804 av hen Hjorthm.fl. (s), 1975:1354 av (), vari hemställts att skulle 1. lill studie- och yrkesorientering vid privatskoloranvisa ett anslag av . ur Bidrag till studie- och yrkesorientering, 2. lill Bidrag till studie- och yrkesorientering /76 anvisa etl anslag av . 1975:1355av () och fru (), såvitt nu var i fråga (yrkandet 1). 1. att beträffande studie- ochyrkesorienteringsverksamhe-len i gymnasieskolan skulle avslå motionen 1975:1355 yrkandet I, 2. att beträffande bidrag till vissakostnader för publikationer skulle avslå motionen1975:804, 3. att beträffande studie- ochyrkesorientering vid statsunderstödda privatskolor skulle avslå motionen1975:1354 yrkandet 1, 4. all med bifall lill proposiiionen1975:rsamt med avslag på molionen 1975:804 såviii gällde anslagsbeloppel ochmotionen 1975:1354 yrkandet 2 lill Bidrag lill studie- och yrkesorientering /76 anvisade ett förslagsanslag av . Onsdagenden 19 mars 1975- Anslagtill gymnasiala skolor m. m. 2. beträffande statsbidrag till studie- och yrkesorienteringvid stats-underslödda privatskolor av herrar Nordstrandh (m) och iSkärstad (c) saml () som ansett att utskottet under 3 och 4 borthemställa 3. all beträffande studie- ochyrkesorientering vid statsunderstödda privatskolor med anledning av motionen1975:1354 yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternaanfört, 4. all med anledning av proposiiionen 1975:1saml med bifall lill molionen 1975:1354 yrkandet 2 och med avslag på motionen1975:804 såvitt gällde anslagsbeloppel lill Bidrag lill studie- ochyrkesorientering för /76 anvisade ell förslagsanslag av . Punkten5 (Bidrag lill driften av riksinlernatskolor) Regeringen hade under punkten D20 (s. 217-221) föreslagit an 1. godkänna att nu gällande avtal förriksinlernatskolorna förlängdes etl är under oförändrade villkor, 2. lill Bidrag lill driften av riksinlernatskolor /76 anvisa etl förslagsanslag av . I della sammanhang hade behandlats molionen1975:551 av m. fl. (m, s, c, fp), vari hemställts att riksdagenhos regeringen begärde förslag om sådan ändring av skollagen att inlerkommunalersättning utgick förutom till kommun också lill stalsbidragsberätligad skolamed riksrekrylering. 1. attriksdagen godkände att nu gällande avtal för riksinlernatskolorna föriängdes en är under oförändrade villkor, 2. att till Bidrag till driften avriksinternatskolor för /76 anvisade ett förslagsanslag av , 3. all skulle avslå molionen 1975:551. 3.beträffande inlerkommunal ersättning av () och () som ansett all utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975:551 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. belänkande nr 5 behandlar kanske inga storafrågor men dock ell par frågor av principiell betydelse. Moderatasamlingspartiet har i en partimolion till årets riksdag utförligt presenteratpartiets uppfattning om vilka ätgärder som bör prioriteras när del gällergymnasieskolans framlid. De frågorna kommer vi att diskutera vid elt senaretillfälle, när utskottet behandlat molionen i dess helhet, och jag skall därförbegränsa mig till all framföra några synpunkter med anledning av de trereservationer av och mig som är fogade lill belänkandet. Ipartimolionen har vi bl. a. krävt alt antalet elevplatser på gymnasieskolanstre- och fyraåriga linjer skall fastställas i enlighet med skolöverstyrelsensförslag. Del skulle innebära all plalsanlalel ökades med 200 och att man därmederbjöd en lika stor procent av eleverna plats på tre- och fyraårig linje somgällt årel innan. Statsrådetföreslog i propositionen oförändrat totalt antal platser, vilket skulleinnebära en minskning av andelen studerande på tre- och fyraårig linje. Utbildningsutskottetsledamöter sammanträffade med företrädare för Lärarnas riksförbundför överläggning om vissa frågor rörande skolväsendel. Vi fick bl. a. därinformation om alt man från in-lagningsnämnderna för gymnasieskolan kanförvänta sig rapporter som tyder på en kraftig nedgång av antalet ansökningarlill tre- och fyraårig linje. Diskussionen kom också lill slor del att röra sigom minskningen av tillströmningen till dessa linjer. I vissa fall kanantagligen häpnadsväckande minskningar konstateras. Del är självfalletalldeles för tidigt all nu ge några exakta siffror. Men som exempel kan nämnasatt en mindre stad. som hade 120 sökande lill gymnasieutbildningpå Na-linjen, beräknas fä ungefär 40 under kommande läsår. Naturligtviskan utskotlsmajorilelens talesman här säga att om nu efterfrågan minskarså kraftigt finns del ju ingen orsak att vara generös med antalet platser - degår ju ändå inle att utnytfia. Jo, vår uppfattning är att man dä måste vidtakraftiga åtgärder för att efterfrågan på dessa utbildningslinjer skall ökas. Motionstiden med anledning av U 68-propositionen har gått ut.Från moderata samlingspartiets sida har vi skarpt reagerat mot de kompetenskravför högre studier som förs fram i proposiiionen. Enligt vår uppfattning bordetre- eller fyraårigt gymnasium vara en normal grundutbildning före högre studier.Vi har inie och kan inte gå med på att sätta behörighetskraven så lågt somproposiiionen föreslår. Nackdelen med att göra del är an del påverkarefterfrågan på tre- och fyraåriga gymnasielinjer. Troligen blir det alltvanligare alt dagens ungdomar rent taktiskt räknar med att två årsgymnasiestudier räcker för tillträde lill högre utbildning, även om omfattandekompletteringar måsle göras, och därför i första hand väfier dessa linjer. och jagframför i reservationen 1 vår uppfattning alt andelen platser börhållas . Med den satsning på studie- och yrkesorientering som görs och de möjligheter som konsulenter och yrkesvalslärare har bör storaansträngningar kunna sättas in för att fylla dessa platser och därigenom säkrakvaliteten på dem som söker vidare lill högre utbildning. Riskenfinns nämligen alt om allt fler går tvååriga linjer minskar tillströmningentill universitet och högskolor totalt sett. Del skulle vara en katastrofalutveckling, eftersom den skulle föfia som etl resullal inle bara av alt destuderande blivit medvetna om all tvåårigt gymnasium kan räcka utan - vilket ärbetydligt mera negativt för de studerande - av all utbildningen inleär lill fyllest och inte ger förutsättningar för att föfia högre studier. De andra två reservationerna med och mitt namn larupp två faktorer av principiell betydelse. Gemensamt för dem är att de förslagsom där förs fram syftar till att förbättra förhållandena för enskilda skoloroch för eleverna i sådana skolor. Skolöverstyrelsenhar föreslagit all de statsunderstödda privatskolorna skulle få bidrag lill sinstudie- och yrkesorienteringsverksamhet, men utskottsmajoriteten föreslår skall överlämna frågan till . Del gäller ändå en så enkelsak som alt samordna sludie-och yrkesvägledningen vid privatskolorna med övrigkommunal syo-verksamhel, all helt enkelt räkna in de här eleverna i kommunensun-derlag vid beräkningen. Detta föreslår vi i reservationen 2.1 reservationen3 tar vi upp rällen för riksrekrylerande statsunderstödda privatskolor att fäinterkommunall bidrag för sina elever. Bäggedessa reservationer gäller frågan om de enskilda skolornas framlida existens.Från socialdemokraternas sida har förts en medveten politik för att försämramöjligheterna för sädana skolor alt driva sin verksamhet i vårt land. Man svårare för dem att existera, man drar in på stöd i olika former, man gerdem en särställning och tvingar därigenom fram höga avgifter, som kraftigtbegränsar rekryteringsunderlaget för dessa skolor. Del finns två sätt att säkra ell monopol. Del ena är alt förbjudakonkurrerande verksamhet. Del är ärligt och rakryggat och målsättningen är klar,även om naturiiglvis inte alla ansluter sig lill den. Det andra är an på områdeefter område - ibland sakteliga, ibland snabbare - åstadkomma sädanavillkor att verksamheten långsamt och plågsamt förkvävs. Det är socialdemokraternas taktik när det gäller all säkra del statliga utbildningsmonopolel. Moderatasamlingspartiet kommer att i alla frågor kämpa emot denna utveckling. Vi kanbara beklaga att vi står ensamma i den kampen. Fram till 1960-lalels mittstöttades vi av folkpariiel, men folkpariiel har numera gett upp. Förnågra veckor sedan behandlade Famifiespegeln i radio de enskilda skolornasuppskattade verksamhet i värt grannland . Vi har också informerat oss omoch känner lill hur verksamheten drivs i övriga Anslagtill gymnasiala skolor m.m. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. västeuropeiska länder.Sverige är del enda västeuropeiska land där föräldrarna förmenas rällenall väfia skolform för sina barn. I åstadkommer utbildningsulskollelsmajoritet i och med delta lilla belänkande alt möjligheten till studie- ochyrkesvägledning för privatskolornas barn försvinner. Kommunerna blir inteheller skyldiga all betala interkommunall bidrag till i kommunen mantalsskrivnaelever som går vid en riksrekrylerande, stalsbidragsberätligad skola. Ireservationen 3 säger vi alt vi är medvetna om "att riksinternatskolornaf n. har ekonomiska problem på grund av minskad elev-rillströmning. Det synesdärför vara en god lösning att även andra elever än de som avsågs med 1970 årsriksdagsbeslut nu las in i den män vakanta platser finns." I annat fallblir avgifterna vid dessa skolor så höga, att del sker en självklar begränsningav de famifier som över huvud taget har råd att skicka dit sina barn.Kostnaderna för gymnasieutbildning där uppgår till ungefär 18 000 kr.per är. En interkommunall bidrag skulle sänka dessa kostnader med ca 20 96. Omeleven går i en skola som ligger i en annan kommun men som är inlemmad i värtlands skolmonopol utgår ju interkommunall bidrag efter vissa regler. Vikommer, herr lalman, all fortstälia att kämpa för privatskolorna. Jagber med detta att få yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3 iutbildningsutskottets belänkande nr 5. betänkande nr 5 gäller anslaget lill degymnasiala skolorna. Utskollet tillstyrker ett anslag på I 570 mifi. lilldenna verksamhet för nästa budgetär. Det betyder all det kommer att finnas 100400 helärsplatser inom gymnasieskolans grundskoleanknutna del. Del antaletelevplatser motsvarar samma andel av antalet 16-åringar som under innevarandebudgetår. Detta innebär all 94,6 96 av I6-åringarna fär plats i gymnasieskolan.För den icke grundskoleanknutna delen kommer det all flnnas 29 330helärsplatser. Förde tre- och fyraåriga linjerna inom har i sinaanslagsframställningar föreslagit en delram av 30 500 in-lagningsplalser. Dennadelram räknas i regeringsförslagel ned med 200 platser. Det föredragandestatsrådet föreslår med andra ord elt oförändrat antal platser pä dessa femlinjer jämfört med innevarande budgetår. Del ställningstagandet, somulskoitsmajorilelen instämmer i, motiveras med att antalet elevplatser på demera utpräglat yrkesinriktade utbildningsvägarna bör ökas med mera än vadskolöverstyrelsen föreslagit, och i konsekvens därmed ökas inte antalet elevplalserpä de tre- och fyraåriga linjerna. Pä detta sätt blir det bättreöverensstämmelse mellan tillgängliga platser och elevefterfrägan på linjen. Utskottethar för sin del accepterat budgetpropositionen och alltså avslagit motion nr158, vilket också resulterat i reservation nr 1. Utskottels majoritet anser försin del inte all gymnasieskolans linjeorganisation med det här förslagetutsätts för de negativa konsekvenser som hävdas i mo- lionen och reservationen. Reservationnr 2 lill utskottets betänkande gäller, som sade, studie- ochyrkesorienteringen vid de statsunderstödda privatskolorna. När utskolletbehandlade den här frågan tog inte utskottet någon annan ställning änföredragande statsrådet. Bakgrunden är ju den att utskottet i fiol vid sinbehandling av frågan om privatskolorna beslöt att , dvs. denutredning som sysslar med frågan om bidrag från staten lill kommunerna, skallbehandla delta spörsmål för alt det skall las ell helhetsgrepp på denproblematiken. Pä det sättet kan vi få fram hur det framtida statliga slödelskall vara utformat till privatskolorna. Dentredje reservationen gäller också privatskolorna. Här har utskottsmajoriteteninte kunnai gä med pä att kommunerna skulle åläggas att betala inlerkommunalersättning för alla elever oberoende av anledningen lill alt de får en plats påen riksinlernalskola eller någon annan stalsbidragsberätligad skola medriksrekrytering. Principen är ju ändå den att man går i skola där man bor, ochi de fall där skolstyrelsen i kommunen finner speciella skäl för att en elevplaceras i en skola pä en annan ort utgår också inlerkommunal ersättning. Detskulle vara ett mycket stort grepp att ändra de här reglerna; del skullekunna få myckel kostsamma konsekvenser för kommunerna. Meddelta, herr talman, ber jag an få yrka bifall till utbildningsutskottetshemställan i dess betänkande nr 5. Anslagt dl gymnasiala skolor m. m. () kortgenmäle: sade när det gäller antalet platser på de ire-och fyraårigagymnasielinjerna all man nog skulle få en överensstämmelse mellanelevefterfrågan och tillgång. Vi hade med vårt förslag velat öka tillgången ochnaturligtvis också hoppats på en ökad efterfrågan frän elevernas sida. Vi skrevmotionen ursprungligen , och jag tror att såväl som jag ochherr Nordstrandh tyvärr får konstatera alt ingen av oss kommer att uppnå denhär balansen, oberoende av vilket antal platser man bör reservera för dettreåriga gymnasiet. Man kommer att behöva sälla in mycket kraftiga åtgärderöver huvud laget för att det inte skall bli en mycket stark nedgång av antaletstuderande på de här linjerna. Del visar de preliminära siffror som har kommiifram , efter det att ansökningstiden lill höstensgymnasieskola gått ut. Närdet gäller syo-verksamheien sade att SSK utreder. Jag vill barahänvisa till att årskull efter årskull går ul ur privatskolorna utan att hafått ta del av den studie-och yrkesorientering som man från socialdemokraternassida, när den infördes, ansåg del vara sä oerhört bråttom med, att man fickgöra en kompromiss och låta yrkesvalslärarna vara kvar också. Närdel gäller internatskolorna vill jag se yttrande som enbekräftelse på vad jag anförde i mitt tidigare inlägg. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. ingen vifia att klara uppsituationen för de skolor som ligger utanför monopolet. Ingen beklagar att enkommun måsle betala interkommunall bidrag för en elev, som t. ex. går i engymnasieskola i en annan kommun än hemkommunen, men om eleven väfier att gå påen internatskola av riksrekrylerande typ, skall del plötsligt anses fel attinterkommunall bidrag utgår. FruGRADIN (s) kort genmäle: Ja, det är mycket möjligt, , all vi måsle se till attåtgärder vidtas för att rekrytera ungdomar till dessa linjer pä gymnasieskolan.Men det är ju inte del som reservationen handlar om, och för de platser somkommer all finnas nästa budgetär föreligger, som jag bedömer det. När det sedan gäller syo-verksamhelen vill jagframhålla för alt om vi har beslutat all skall tahand om hela del problemkomplex som lösandet av frågorna om statsbidrag lillprivatskolorna utgör, kan vi inte plocka bort den ena frågan efter den andraoch säga, all vi inle bryr oss om vårt tidigare beslut. Fröken (): Också när del gäller gymnasieskolan finns del myckel övrigl att önska.Som påvisas i molionen 811 av herrar i och Weslberg i Ljusdalär det inle alltid så lätt all i verkligheten omsätta aldrig så väl uppgjordaplaner. För gymnasieskolans del minskar t. ex. tillströmningen av elever ivarie fall till teoretiska linjer, och etl stort antal elever avbryter varie årsin skolgång. Det skulle behövas större resurser för specialundervisning pågymnasiet och över huvud taget mera flexibilitet i utbudet av undervisning. Delär inga lätta saker att ta itu med, och t. v. har utskottet låtit sig nöja medatt hänvisa lill del arbete som f. n. pågår i anslutning till SIA- ochSSK-utredningarna. väntar emellertid i detta sammanhang utvärderings-och troligen också nydaningsarbete av icke ringa mått. Enpunkt i betänkandet avser bidrag till viss vårdyrkesulbildning. Fränfolkpartihäll har i detta sammanhang väckts flera motioner. Den viktigastedelen av dessa handlar om intagningssystemel för vidareutbildning avsjuksköterskor. Ulskoilei skjuter den frågan genom att hänvisatill bl. a. att U 68-propositionen förväntas behandla intagningssystemel istörre sammanhang. barden proposiiionen framlagts, men tyvärr innehåller deninget förslag om centralt inlagningssystem för vidareutbildning av sjuksköterskor.Vi har från folkpartihäll i samband med U 68-proposilionen väckt en ny motion isamma ärende, varför jag nu inte för någon debatt om detta. Eftermånga års moiionsarbeie från bl.