prot · FY0989 · 1975-12-31 00:00:00 — Alla tecken lyderpå att eflerfrågan kommer att öka brant när man väl har också mjukvara attkonima med. En bedömning av konsumtionsmarknadens utveckling i menar jagdel finns anledning all också någol beröra. Där har man kommit en bra bil påväg i fråga Nr 89 om framtidsbedömningar av videon. Enligt en ekonomisk framlidsprog- Fredaeenden "° ' '' största banker kommervideogrammen all bli den 23 mai 1975 "''' elektroniska artikeln i . förutspåren 37-procentig ökning av försäfiningen varie år till 1982. Statligl litteratur- handelsdepartement framhåller i en rapport att "den viktigaste konsum- stöd, m. m. tionsarlikeln som utvecklas nu är videoskivspelarenoch videokassett- Delhar sagts frän socialdemokratiskt håll att man inte nu ser några skäl all ägnaen intensivare uppmärksamhet åt utvecklingen på videogramområdet. Prognosernaom en snabb utbredning av apparater och program på den svenska marknaden skulleredan ha slagit fel, och marknaden lycks f ö. inle alls vara så mottaglig förde nya teknikerna. Omdetta är all säga alt invändningarna päminner mycket slarkl om de invändningarsom gjordes innan vi fick försl televisionen och sedan färgtelevisionen. Mångasäg då de tekniska problemen som närmast oöverstigliga, och televisionen hadeknappasl någon framlid för sig, sade man. Vi vet alt de prognoser somgjordes om televisionens utbredning till hushällen vida överträffades av denfaktiska ulvecklingen. Det tar naturligtvis sin tid innan tekniken är säutvecklad alt man ger sig ul på den breda konsumentmarknaden, och det förklararatt det har dröjt med lanseringarna. Detvore naivt att tro alt ulvecklingen på t. ex. videoskivfronlen går trögt ochatt konsumenterna kommer att reagera motvilligt och försl efler läng lid,därför all vi inle ser några bildskivor på den svenska marknaden,trots au del talals om bildskivor . Snarareär del ju sä alt de olika teknikerna utvecklats sä snabbi och så inånga nyalösningar och prototyper kommit fram all lidsschemana för lanseringen avskivorna kommit i nya lägen. Viktiga standardiserings-problem har redan löstsnär det gäller kassetter, men pä skivfronten brottas man fortfarande i höggrad med dessa problem. Den s. k. , som lanserades i prototyp pä enslor internationell mässa , har pä avgörande punkter kastat planernaöver ända och visat pä nya möjligheter att snabbi få fram massprodukter medstor genomslagskrafl. Alla bedömningar pekar som bekant pä alt del är skivornaoch inte kassetterna som kommer att slå igenom på den breda konsumentmarknadenoch nä ul till de enskilda hushällen. Detkan ocksä nämnas att i är lanserade man den första videoskivankommersiellt enligt TED-sysiemet i . Man har rapporterat orn storaförsäljningsframgängar och ett utbud pä 80-lalei skivtitlar till ett pris av30-40 kr. Omkring nyår menar man sig kunna lansera de här skivorna iSverige. Del görs gällande frånsocialdemokratiskt håll att inga nya omstän digheter framkommit som ger anledning lill några uttalanden syflande till att man skall bygga upp en samhällelig beredskap. Man vill inte heller medverka till att initiativ nu tas för au ge regering och eU tillfredsställande beslutsunderlag förde ställningstaganden som mycket snart måstegöras. Naturligtviskan man hävda att vad som hänt är något som man kunnatförutse, om man följl ulvecklingen med uppmärksamhel: alluppspelningsapparalerna skulle förbättras och fä en alll vidare spridning, allprogramproduktionen skulle iniensifleras, att skivorna skulle böriaintroduceras på marknaden etc. hade man kunnat förutse. Men därmed ärinte sagl att en avvakta-och-se-polilik är den rikliga reaktionen - tvärtom.Som vi framhåller i centerreservationen framstår behovet av aktiva samhälleligainsatser om möjligl med ännu större skärpa än dä frågan senast behandlades avriksdagen. Pähårdvarusidan, och i synnerhet nu pä kassellsidan, har i vårt land endominerande ställning. Jag vill här återge delar av en tidningsinlervju med enansvarig från det företaget, som naturligtvis fär förutsättas ha kontakt medoch överblick över vad som sker på videomarknaden. Det sägs i intervjun bl.a.: "NärTV i mitten av 1950-talel böriade nä ut till konsumenterna, låg efler iden internationella utvecklingen. Detsamma har gällt (och gäller) om stereon.Men när vi nu lar nästa stora sleg, steget mot video, är situationen en annan:denna gång är vi i takt med ulvecklingen ute i världen." 1intervjun pekas också på all i och har man kommit längst när det gällerden professionella marknaden medan man, intressant nog, i kommit längstnär del gäller konsumentsidan. Man har nämligen i fåll fram enutrustning som passar både professionella och enskilda. Jaghar funnit anledning all la upp dessa framlidsbedömningar pä olika håll, intedärför att jag tror alt det kommer all bli just på del här sättet, utan därförall det är vikligl att vi tar de här tendenserna och den snabba ulveckling somvi kunnai konstatera på allvar. På politiskt ansvarigt håll kan maninte sitta med armarna i kors och låta andra i praktiken forma mediepolitikenoch ramarna för samhällets handlingsmöjligheter framöver. Vihar i reservationen 7 frän sida framhållit behovet av samhällsinsatserpä. detta område, och jag ber all få yrka bifall till den reservationen. Visäger att det myckel snart krävs ställningstaganden i frågor med stor ochprincipiell räckvidd. Särskilt gäller detta frågorna om inflytandet över de nyamedierna och hur de skall inlemmas i en mer samlad mediepolitik. Vi erinrar omall , när vi från cenlerns sida krävt en parlamentarisk utredning förall skapa en nödvändig samhällelig beredskap pä detta område, så tillsatteregeringen frampå sommaren utredningar som tog upp speciella delfrågor medanknytning till videogrammen. Vi hävdar all denna uppsplittring av arbetet ochdenna begränsning till delproblem inte är ägnat att lägga grund för de ställningstagandensom del mycket snart är nödvändigt all la, därför all frågan om hur samhälletskall förhålla sig lill videogramverksamheten fordrar ett vidare angreppssättoch mera ingäende överväganden. Statligtlitteraturstöd, m. m. Stadigtlitteraturstöd, m. tn. redningsarbetet mästeenligl vår mening läggas upp så att väsentliga problem som kräver övervägandenoch ätgärder kan behandlas på etl samlat säll och sä all riksdag och regeringges ett tillfredsställande beslutsunderlag. Vipekar pä att samhällets behov måste bevakas när det gäller utnytfiandei avvideogramieknikerna, det räcker inte med ätgärder av elt slag som innebär kan komma alt uppställa förbud och begränsa och sanera delar av det kommersiellautbudet, utan vi måste också uppmärksamma behovet av kvalitativa alternativoch möjligheler att utifrån andra utgångspunkter än de kommersiella utnytfiavideogramieknikerna bl, a, i utbildningen och på det kulturpolitiska fältet. Visäger också all det är angeläget att man vidtar skyndsamma åtgärder för altmöta den medierevolulion som pågår och som styrs av de stora multinationellakommunikationsföretagen. Somframgått av vad jag sagt är det klart att den svenskakonsumentmarknaden är mycket intressant för videoinduslrin. Enligt debedömningar som allmänt görs och gjorts ligger den svenska marknaden ifrontlinjen för videoteknikernas framryckning. Jag finner del anmärkningsvärtalt ulbildningsminislern, som har ett stort ansvar för hur mediepolitiken ochkulturpolitiken utformas, i inlernationella sammanhang uttalar varnande ord omde slora kommunikationsföretagens förehavanden men är ganska tyst på hemmaplanoch framför allt ganska passiv när det gäller att skapa förutsättningar för vadsom kan bli en framåtsyflande och ansvarig mediepolitik. Utbildningsministernhar i' debaiten sagl att litet ny-morgnat har upptäckt att delflnns något som heter videogram och att det kan finnas problem som behöveruppmärksammas. Får jag då för det första säga, herr utbildningsminister, alldel är bättre all vara någol nymorgnad än alt fortsätta att sova eller vägraall öppna ögonen inför en situation som kräver aktivitet och uppmärksamhet. Fördet andra var det först efter moiion 1974 som regeringen över huvudtaget berörde videofrägorna i någon utredning eller några utredningsdirektiv. Vidaresade ulbildningsminislern all delta bara är en sektor av en svår bransch. kan ju inte vara någol argument för att man inle skall ägna den sekiorn uppmärksamhel som den förfiänar! Skall man lägga grunden för en framlida,mera samlad mediepolitik, så måste väl också denna del ingå i den politiken. Vadär det slutligen för besked som utbildningsministern har lämnat riksdagenoch de växande grupper i vårt samhälle som oroas inför utvecklingen pämassmedieområdet? Vad har han givit för besked om regeringens hållningoch intresse för att gripa sig an med dessa för kulturpolitiken och även förden politiska demokratin viktiga frågor? Vadulbildningsminislern har funnit anledning klargöra är alt man frånregeringens sida ser del som vikligl all betydelsen av vad som händer pävideogramområdet inle överdrivs. Det säger han i ett läge då samhällets passivitetoch brist pä en framåtsyflande politik i stort Nr 89 sett lämnar fältet frittför de stora kommunikationsföretagen! Jag vill här erinra om derikllinjer för den statliga kulturpolitiken som 23 mai 1975 slog fasl 1974och som bl. innebar att ätgärder behöver vid- tagas också pä denkommersiella sekiorn inom kulturpolitiken. Vi är Statligt litteralur-givetvisinom cenlern oroade över del besked vi fått om regeringens stöd, m. m.inställning, nämligen all man inte skall överdriva betydelsen av den tekniskaulvecklingen pä videogramområdet. Jag tror att denna oro delas av de niångagrupper i samhället - också inom det socialdemokratiska ledet - som med växandestyrka efterlyst en aktivitet frän statsmakternas sida för att hävdakulturpolitiken och för att hävda många av de värden vi anser vitala i delsvenska samhället. Utbildningsministernhar tidigare i debatten påpekat alt han flnner del ändamålsenligt att då och dåbeskriva centerpartister med uttryck som "minimoderater".Utbildningsministern har demonstrerat en sådan aningslöshel och en sådantro på all regeringens politik skall förskonas från en teknisk ulveckling somgör den föråldrad, att jag inle kan kvittera med all använda samma ord sombeteckning på utbildningsministerns ståndpunkt i den här frägan.Utbildningsministerns ståndpunkt fordrar beteckningar som är betydligt slarkareoch mer kritiska till sin natur, men jag lycker inte att det flnns anledningatt ge sig in på all söka efler sådana ullryck. Jag hoppas, herr utbildningsminister,att vi framöver fär se betydligt mer av ansvar och intresse för framåtsyflandeätgärder på detta område än utbildningsminislern har demonstrerat. Under detta anförande övertog herr andre vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I och för sig skall det noteras all här finns ett starkt intresseuttryckt från fröken sida. Jag hoppas att del skall stå sig fram tillden dag - inte allt för avlägsen, kan jag försäkra - då vi skall behandla dessafrågor i kammaren.Jaghoppasaltnihållerfaslerdå och alt den frejdighel medvilken fröken angriper kommersialismen står sig, sä all inte ni görhär som med litieraiurstödet och hoppar på den inoderata vagnen när detverkligen gäller. Ni kanske väcker en motion som låler lika vackert dä men somdel sedan inte blir någol av. Eflerfröken resonemang finns det anledning alt erinra om vad del är vigör. Efler den litet ensidiga presentationen kan det kanske annars rådann'ssuppfattningar i kammaren om det. Vihar för det första givit radioutredningen i uppdrag all finna lösningar så all TV-program kan frigöras för användning lill annat än eiersänd- ningar. Jag tror att del är ett oerhört viktigt område, eflersom är den ulan jämförelse viktigaste producenten av program som 87 StatligtUtteratur-stöd, m. m. kan användas i dettasammanhang. Fördet andra har vi tillsatt en ulredning angående reklam i videogram, vilkel ärkolossall vikligt. Del är pä den punklen frågan om videogram kan bli vansklig,och del är här fröken antikommersialism är klädsamt motiverad. Fördet Iredje har vi tillsall en ulredning angående metoder för alt motverkaföretagskoncentration i massmediabranschen, där naturligtvis det område vi nudiskuterar är ulomordentligt vikligt. Fördelfiärde fårjag-och del lycks fröken inte vara medveten om - om någradagar elt förslag frän TRU, i vilket man kan vänta sig att frägan omvideogramproduktionen i samhällets regi behandlas mycket ingäende. Dettaförslag hoppas jag vi skall få möjlighet att diskutera i näsla år. Menjag vill upprepa för fröken det jag sade i min inledning - att detfinns flera ting här i världen än videogram. Det är givelvis viktigt alluppmärksamma videogrammen, men del finns ju också grammofonskivor och alltmöjligt annat, som man skulle kunna veva upp ungefär samma engagemang för. Delär därför vikligt all göra en hel-hetsbedönining av alla dessa saker. Närman hör fröken väldiga anspråk på aktivitet och insatser undrar manvad det är för program som hon vill ha. Jo, det som föresläs är en nyulredning. Ändå pågår en rad utredningar, som lar upp jusl sådana frågor som ärav stor betydelse. Jag måste säga all jag efler del högslämda talet av frökenEliasson hade väntat mig alt hon skulle hamna i en något mera positiv positionän att bara föreslå en ny ulredning, eftersom vi väl då, om någonsin, lär hahunnit bli passerade innan den kan bli färdig. FrökenELIASSON (c) kort genmäle: Jag konstaterar alt utbildningsministern antingen inle har lästreservaiionen eller också läst den myckel slarvigt. Vi begär inle en nyutredning, utan vi begär all utredningsarbetet skall läggas upp pä ell sådantsäll all man kan få en samlad genomgäng av del här området och ell vettigtbeslutsunderlag för riksdag och regering. Vihar inle skrivit regeringen på näsan hur detta skall genomföras, men det ärhelt klarl - inte minst efter utbildningsministerns uppräkning av elt stortantal utredningar som kommer in på småbitar av den här problematiken - att denväg som regeringen vall att gå för att ta del av dessa frågor inte är lycklig. Sedansäger utbildningsminislern all det finns flera ting i den här världen änvideogrammen. Alt jag använt någol uppbragta tonfall och all jag ocksålagit så stor del av kammarens tid i anspråk för att redovisa mina synpunkteroch redogöra för vad som händer pä detta område bör ses i förhållande till detlättsinne som präglar regeringens hantering av frågorna och till de inlägg somutbildningsministern tidigare gjort i debatten. Jag kan ändå konstatera attdel senasie inlägget var något mera präglat av insikt om alldet flnns allvarliga problem liksom också att del behövs samhällsinsatser av olikaslag. Avutbildningsministerns inlägg framgår att han inte uppmärksammat de här frågornapä ell riktigt sätt. Han tror t. ex. all reklam i videogram är det sloraöverhängande problemet. Del är inte så lätt, att del bara är en fråga om reklamoch att kunna avgiflsbelägga eller förbjuda den eller vissa typer av produkter.Frågan är av betydligt mer genomgripande art än sä. Jag vill hänvisautbildningsministern lill reservationen och rekommendera honom en noggranngenomläsning av den. eflersom jag nu inte har tillräckligt med tid till miltförfogande för all ytterligare gä in pä frågorna. Det är vitala frågor detgäller: om tillgång till och inflytande över de nya medierna, om vilkamöjligheter vi har all föra en vettig kulturpolitik framöver och alt få fram ensamlad mediepolitik saml att tillgodose andra angelägna krav som ställs päutbildningsministerns ansvarsområde. Jaghoppas att utbildningsministern kommer att ägna de här frågornabetydligt slörre uppmärksamhet och med elt annat allvar än kommer attföfia utvecklingen. Statligtlitteraturstöd, m. m. HenLEANDER (s): Den viktigaste saken i kulturproposilionen på fllmområdet är utantvivel den nya fllmfond som skall tillskapas i samarbete mellan . Denna filmfond skall från början fä 10 mifi. allsiödja svensk filmproduktion med. 10 mifioner är faktiskt ganska mycket pengar,om man jämför med vad som för tillfället slår lill den svenska filmpolitikensförfogande. Del här är alllsä viktigt både för den svenska filmen och förSveriges Radio. Vi är alla medvetna om att långfilmer är etl mycket populärtinslag i TV-program, och genom denna fond kan flera längfllmer visas både påbiografer och i TV. Bakomförslaget om den nya fonden staren bred majoritet i utskottet. Del är endastmoderater och kommunister som har gått emol del och della frän skildautgångspunkter och i skilda reservationer. Moderalerna är rädda för allSveriges Radio skall få för stort inflytande över den svenska filmproduktionen.Kommunisterna är rädda för att filmbranschen via skall bli förmäktig. Slutsatsen är väl då ganska given: den nya fondens konstruktion lycksvara en ganska riklig avvägning. Fårjag så kortfattat bemöta de övriga reservalionerna pä filmomrädet -reservationen 7 om videogram har redan diskuterats, och jag skall därför inleta upp den. Reservationen8 gäller ställning. Låt mig kort och gott säga att detnuvarande avtalet mellan staten och Filminslilulel gäller . ochdärför faller den reservationen. Ireservationen 11 går emol inrättandet av etl barnfilmsråd. Detföreslagna barnfilmsrädet skall få ganska viktiga uppgifler. Fredaeen den lurpropositionen.Därför avstyrker vi den reservationen. 23 mai 1975 'reservaiionen 12 vill i elt kommande förslag ha mera Jag lycker inte att den reservationen tillräckligt Statligt litteratur- har beaktat de möjligheler till ökal slöd åt kortfilmen som den nya film- stöd, tn. m. fonden faktiskt innebär. 1reservationen 17 vill ha ytterligare 3 mifi. till den svenskalångfilmen. Majoriteten konstaterar kort och gott all vi inte har de pengarna-men tycks ha dem. Reservationens molivering är dessulom någotmissvisande. lycks ha glömt alt fär ett extraanslag på 5 mifi. i är för alt täcka sin andel i den nya fonden. Om jaginte hörde fel hade råkat ut för samma missuppfattning. Jag flck ivarie fall den uppfattningen när jag lyssnade pä att hon menade attdel var pengar som hade förut som man skulle fä använda. Deltaär emellerlid nya pengar som ingår i årets anslagsökning. Närdet gäller de statliga åtgärderna för filmvisning innebär kulturpropositionensförslag ell krafligt ökat stöd både till Bio Kontrast-verksamheten och lillövriga försök med visning av kvalitetsfilm. Därför avstyrks reservationerna 19och 20. FruDiesen hade tyvärr inte tillfälle att vara kvar över debatien. men jag villändå någol kommentera vad hon sade i anslulning lill förhållandet mellanSveriges Radio och filmbranschen. Hon pekade på del viktiga uttalande somkulturutskottet har tagit i sitt betänkande. Vi vill nämligen slå fast all viräknar med att de överläggningar som vi hoppas kommer att upptas på nyllniellan och filmbranschens TV-kom-miiié skall leda lill ellpositivt resullal. Personligen är jag myckel angelägen om detta. Jag tror attdet är oerhört vikligl för den svenska filmen och för de svenska biografernaoch inte minsl för Radio-TV att vi kommer fram lill enöverenskommelse. Men då skall man kanske inte rikligt ha den utgångspunkt somfru hade. När man lyssnade lill henne fick man den uppfattningen alt detberodde på all det inte blev nägon överenskommelse. Vid enförhandling gäller del väl att ställa realistiska krav frän båda sidor och allge och la. Jag hoppas nu alt det blir en sådan förhandling och att man kanuppnå en överenskommelse. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan på punkterna 8 och 13 samtpunkten 14 mom. 1-3. FruRYDING (vpk) kort genmäle: säger att den viktigaste frågan belräffande filmen är den filmfond på 10 mifi. som skall upprättas. Det kan jag hålla med honom om. Det var därför jag ägnade så stor del av milt första anförande just ät denna filmfond och de problem som den kommer au föra med sig. Jag citerade också vad ordförande, 90 Schein. Han bör väl vara en person somär rätt initierad just i denna fråga, Hankarakteriserade det hela som att man hade sopat problemen under mattan ochåstadkommit en nödlösning, ett tvångsäktenskap. Vore del inte skäl att omprövafrågan, när en så sakkunnig person ställer sig så tvivlande? Han är minsanninte lika tillfredsställd som herrar och , Jagvidhåller att denna fllmfond inte bör komma till stånd. Frågan om formerna församarbete mellan fllmen och bör lösas på andra sätt. Statligtlitteraturstöd, m. m. FruFR/ENKEL-(fp) kort genmäle: Även jag vill instämma i uttalande att den nya fond somhar bildats är det viktigaste angående filmen i årels proposilion. Folkpartiethar inte heller någonling emot den fonden. Vad vi däremot inte vill gå med påär att man tar bort del statliga stödet lill H-fonden, som uppgår till . Tar man bort delta statliga slöd, kan man inte fä ett riktigtordentligt slöd lill långfilmerna med undantag av de produktioner som SverigesRadio i förväg har godkänt. Vi anser att del finns även andra producenter änSveriges Radio som kan göra konslnäriiga och bra filmer. Även de bör stödjas isill arbete. HerrLeander framhåller all kortfilmerna har fått extra stöd. Ja, men del lillaextra stödet är för ynkligl. av den nya fondens tillgängliga medel skallanvändas lill kortfilmer, och de kan användas även lill sådana kortfilmer som inle godkänt. Om detta förslag går igenom, skall del bli väldigtintressant att se hur många kortfilmer som-Sveriges Radio inte godkänner mensom ändå kommer att bli lill. Jag anser i motsats till allkortfilmerna inle har fått det stöd som de borde ha fått. HerrLEANDER (s) kort genmäle: underskattar något de representanter som finns i ledningenför . Jag tror nog att de väl kan balansera de önskemål somSveriges Radio framför när det gäller att utnytfia den nya filmfonden. FruFrasnkel ansåg all de som här skall gä lill kortfilm var en ganska litensumma. Men av 10 milj. kr. blir dock 1 milj. kr. Pä detta område vill jagfakiiski betrakta detta som ett ganska hyggligt framsteg. Jag vill inte heller skriva under den uppdelningsom vill göra när det gäller kortfilmerna mellan s. k.beställningsfilm och s. k. fri kortfilm. När del över huvud tagel gäller denkortfilm som kommer att finansieras via den nya filmfonden och den gamlaG-fonden blir det ju fråga om konstnärlig kortfilmsproduktion, där denkonstnärliga självständigheten naturligtvis kommer att få fullt utlopp. /ENKEL (fp) kortgenmäle: Det är inte jag, , som gjort den här uppdelningen avkortfilmerna. Del är filmutredningen som har delat upp konfllmerna Statligtlilieralursiöd, m. m. i tvä kategorier,beställningsfilmen och den fria kortfllmen. Den fria kortfilmen är oflast denmera konstnärliga filmen och den genom vilken det ocksä kan ske enopinionsbildning. Jagär väl medveten om att siödet är 1 mifi. kr., men jag tror inte att del kommer allbli myckel pengar över till någon annan film än den som komnierall bestämma över. Jag har inte så slora förhoppningar om Radiosgenerositet. Hen (): Del har fällts några yttranden här som varit förvånande. Vi fickhöia av i alt utskottets linje är av"märke". Och vi fick vela av i ett antalvåldsamma anföranden all utskottet "går storföriäggarnas ärenden" ochatt ulskollels förslag är elt "högerallernaiiv". Jaghar reagerat ungefär som i Lane-Herreslad. Utskottets majoritetföljer litteralurutredningens huvudprinciper på de flesta punkter. Utredningenbestod av ordföranden , lidigare socialdemokratisk riksdagsman ochvice ordförande i kuliurulskotiel, nu ambassadör i ; Per , en avde blivande chefredaktörerna för ; ,socialdemokratisk riksdagsman så långl ul på vänsterkanlen att dag har åberopat honom gång på gång och mängärig ordförande iFörfattarföreningen; Per , medlem av styrelsen för , riksdagsman för cenlern; och så jag själv. Det är alltså vårtbetänkande som bär "märke". Det intressanta medlilleralurutredningen var annars att ingen moderat var med i den. Moderalernaoch kommunisterna saknade representanter i ulredningen. Fästatliga utredningar har någonsin mottagits med sä slort inlresse och sä myckenentusiasm frän framför allt progressiva opinionsbildare och kulturarbetare.Men kör den enklaste buskagilationen. Han tycks inle begripahur illa den träffar just .