prot · FY0990 · 1975-12-31 00:00:00 — Man har gjort det litet sporadiskt, men inle kunnatgöra det ordentligt. Del skulle vara önskvärt alt få möjligheter till delta. Omåtgärder för att motverka försurningen av insjövatten Vivet inte hur mycket som komnier utifrån - från övriga . Det talas om flfly-fifty.Vad man kan säga är all vi nalurliglvis främst har ansvar för vär del, hur slorden nu är. FruRadesjö talade om kraftfulla åtgärder och ber all regeringen skall sammanställavunna erfarenheter och kunskaper. Jag förmodar all det skulle mynna ut i enutredning. Närjordbruksministern svarar säger han all lägel är allvarligt. Vi är alltsåöverens på den punkten. Han säger vidare all man nu inväntar en utvärdering avnaturvårdsverkets undersökningar och alt det sedan kan bli lid för ytterligareåigärder. Jagvill med detta inlägg starkt understryka nödvändigheten av att någonting görs.Vi kan hell enkelt inle fortsätta utan att la i på allvar. Jag vill som svar på fråga om del finns någrainternationella erfarenheter när det gäller kalkningen säga all vi inle kännerlill sädana erfarenheter. Vi häller dock själva på att skaffa oss en bättrebild av kalkningens effekt i olika avseenden. Självklartär det vår avsikt att så snabbt som möjligt sammanställa alla erfarenheter vihar och all också la del av det material vi nu får fram till . Sedanskall vi försöka handla så snabbi som det över huvud laget är möjligt. Tillherr i Ulfsbyn kan jag säga alt remisstiden på mifiökoslnadsutredningen,som han hänvisar lill, gär ut . Jag kan säga all vi inlekonimer alt underlåta att tillvarata nägon möjlighet all angripa detta i ochför sig mycket besvärliga problem. Jag finner sålunda att interpellanten ochregeringen beträffande de faror som vi här har att göra med är överens omangelägenheten av att handla snabbt och om nödvändigheten av all skaffa framdet underlag som behövs för att vi skall kunna vidta de riktiga ålgärderna. Lålmig allra sist fä säga -jag riktar mig dä särskilt till lill iUlfsbyn - all hela detta problem om försurningen är någonting att ta med ibilden, när man diskuterar vär energiförsörining. Det är angeläget all göra ossmindre beroende av ofian såsom bränsle, eftersom vi via förbränning av ofia ochandra fossila bränslen får dessa kraftiga försurningseffekter. FruRADESJÖ (s): Jag vill bara tacka jordbruksministernför det positiva svar som jag flck på mina senare frågor. Jag sätter min tillittill att något nu kommer att ske rätt snart på detta viktiga område och attjordbruksministern konnner alt föfia delta ärende och trycka på för allytterligare åigärder skall vidtas mot försurningen av våra sjöar. Hen i (s): Även jag vill göra en fundering kring energipolitiken och de frågor som har dyktupp i samband därmed. Detär konstigt att mifiövårdarna har koncentrerat sig sä energiskt på debatten omkärnkraften, när vi vel - som också jordbruksministern underströk här - attofian är ell mycket värre hot. I den diskussion som har pågått omenergiförsörining och mifiövård har man, anser även jag, faktiskt rätt mycketglömt denna sida av problemet. Omutbetalningen av frakt bidrag HenERIKSSON i Ulfsbyn (c): Debatien om kärnkraft och energiförsörining ligger väldigt nära itiden, eftersom vi skall ha den . Det är väl bättre alt i dennainterpellationsdebatl ta upp sädana saker som ligger försurningsproblematikennärmast. FruRadesjö frågade om statsrådet kunde redovisa någon erfarenhet frän utlandetbelräffande kalkningens effekt. De försök som har gjorts inom värt område harvisat all kalkningen är dyrbar i förhållande till effekten, som blir väldigtkortsiktig. Jagär glad över statsrådets svar, och jag hoppas att han inte komnier all lämnanågon möda ospard i dessa frågor. Vi komnier här att med intresse avvaktavidare åtgärder frän statsrådets sida. Överläggningenvar härmed slutad. §13 Om utbetalningen av fraktbidrag Herrkommunikationsministern erhöll ordet föratt besvara ()anmälda fräga, nr 179, och anförde: har frågat mig om jag för alt rationaliserafraktbidragsnämndens arbete vill vidtaga sådan ändring i kungörelsen omstatligt regionalpolitiskl transportstöd att fraklbidragen kan utbetalashalvårsvis i efterskott. har successivt ökat är , dels genom deförbättringar i transportstödet som vidtagits, dels genom den allmänt ökadetransportvolymen. Antalet stödberättigade transportsändningar har sålunda iprincip fördubblats . Den krafligt ökade arbetsmängdenvid nämnden har genom olika rationa-liseringsälgärder kunnat av medoförändrat antal anställda. Genom en vidtagen ändring i fraktbidragskungörelsenhar ansökningsperioden ändrats frän lertial till halvår och i vissa fall tillhelår. är en ålgärd som innebär besparingar för både nämnden ochförelagen. Enulökning av anlalel ulbelalningslillfällen skulle innebära en ylleriigare arbelsbelaslningför fraklbidragsnämnden. Härtill komnier behovet - i fråga om vissa slag avfraktavtal - att kunna bedöma de totalt fraktade volymerna medhänsyn lill dessas återverkan pä storleken av rabatterna från trafikförelagen. Omden regionala busstrafiken i och Hen (m:) Det är riktigtatt antalet ärenden i fraktbidragsnämnden har ökal. Antalet sökande var 900 är1971 och 1974 var det I 100. Även det utbetalade beloppet i fraktbidrag harökat frän ungefär 40 mifioner 1971 lill 93 mifioner, som det beräknas bli för1974. Detsätt varpå de här bidragen utbetalas karakteriseras av all utbetalningarnaefter databehandling sker i böfian av maj året efter det då vederbörandefrakter har skett. Det betyder alltså ett ä etl och etl halvt ärs väntan förföretagen, dvs. att förelagen under den tiden förskotierar bidragsdelen avfrakterna. I och med all bidragens storlek ökar - och ökar kraftigt - får delalll slörre betydelse för företagen dels med hänsyn till de ränteförluster detinnebär, dels och kanske framför allt med hänsyn till alt del försämrarförelagens likviditet. Jaghar erfarit alt fraklbidragsnämndens arbeie verkligen skulle ra-lionaliseras omulbelalning skedde halvårsvis. Jag har ocksä erfarii all fraklbidragsnämndensnuvarande ruliner medger della ulan någon ökad arbelsbelaslning. sägerkommunikalionsminislern alt han har en annan åsikt, och jag kan naturligtvisinte bestrida att någon av oss har fel och att det kan vara jag. Men när tvä säolika åsikter står mot varandra och det från såvitt jag förslär vederhäftigthäll har berättats mig att man skulle kunna klara det här utan nägon ökadorganisalion för fraktbidragsnämnden och när nu detta skulle ha slor belydelseför företagen inle minst ur likviditetssynpunkt, så tycker jag alt det skullevara värdefullt om statsrådet ville ta ytterligare en titt pä del här.Dä skulle vi få klart för oss om det ligger en realitet bakom det påståendetsom jag refererat, nämligen att utbetalning skulle kunna ske halvårsvis utanökning av nämndens arbete. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om denregionala busstrafiken i och Herrkommunikationsministern erhöll ordet föratt besvara iAlvesta (c) anmälda interpellation, nr 60, och anförde: i har frågat mig dels om jag anser det vara iöverensstämmelse med beslut angående stöd till regional busstrafikatt 11 av 13 busslinjer i läggs ner, dels om jag är bereddmedverka lill alt de aviserade nedläggningarna av regional busstrafik iKronobergs och förhindras. Regeringenföreskrev - i samband med päböriandel av denregionala trafikplaneringen - alt SJ i fråga om buss-linjelraflk, som medhänsyn till linjesträckningen och traflkförhållan-dena i övrigl har en regionalkaraktär genom all i icke oväsentlig ut- sträckning tillgodosebehov av persontransporter niellan centralorter i olika kommunblock, tillsvidare skulle iaktta återhållsamhet beträffande begränsningar av traflken sompåtagligt försämrar resemöjligheterna mellan sädana orter. Länsstyrelsernahar numera inkommit med slutliga förslag till regionala Iraflkplaner. Genombeslut har regeringen såsom bekant bestämt att beslulel den 21januari 1972 - i avvaktan pä utvärdering av och ställningstagande till denregionala traflkplaneringen -allfiämt skall gälla. Omden regionala busstrafiken i och Hen i (c): Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret. Anledningen tillatt jag framställde den här inlerpellationen - del var - var attSJ:s centralförvaltning hade meddelat att allåterstående olönsam busstrafik skulle slopas i är eller senastden . Hell naturligt väckte detta en stark opinion, och manfrågade sig vad SJ egentligen menar. Skall SJ vara elt serviceorgan sombefiänar allmänheten och tillgodoser behovet av kollektiv trafik eller länkerSJ för framliden endast driva de bästa bitarna av det nuvarande järnvägsnätet? Iinlerpellationen tog jag upp silualionen vid i , där11 av 13 linjer skulle försvinna, om SJ:s beslul genomfördes. Jag tyckerattdetta ärell högst besynnerligt agerande från SJ-ledningens sida - helt utanhänsyn till allmänhetens behov av kollekliva irafikmedel. Undersenare år har ju SJ lagl ned järnvägslinjer och dragit in den lokalatågtrafiken på många områden. De nedlagda järnvägarna har ersatts med bussar,men konimer hotet om att även bussarna skall dras in. Samtidigtuppmanas allmänheten att ulnylfia de kollektiva tra-flkmedlen. Menförutsättningen för att vi skall kunna använda de kollekliva traflkmedlen ärdock all det flnns tåg eller bussar som går och som också stannar vidstationerna. Somsvar pä min interpellalion hänvisar statsrådet till vad regeringen föreskrevden och säger att detta slår fast. Det har regeringen beslutatden i är, alltså ungefär efter det jag ställde mininterpellalion. Jag har tacksamt noterat delta regeringens beslut ochstatsrådets svar här . Men, herr statsråd, är nu della regeringens beslutoch statsrådets svar liktydigt med att SJ-ledningen kommer att leva upp tillbeslutets innehåll? Jag ställer den frågan, eftersom SJ-ledningen tidigareinle har föfil regeringens föreskrifter . Därtill konimer SJ:s handläggningav frägan om personalbehovet. Jagvel inte om statsrådet känner till att SJ inte ger några medgivanden lillrekrytering av personal, i varie fall inte för busslinjegruppsvidkommande. För dagen finns det en vakant tjänst i , och efter den 1 julikommer det all finnas tre vakanser i . Inga rekryteringsmedgivanden harlämnats från SJ:s sida, trots all man har gjort framställning härom. Får maninle ersätta dessa vakanser medför detta Omden regionala busstrafiken i och nedskärningar i dennuvarande trafiken. Skall trafiken upprätthållas måste del ju ändå finnas enförare bakom vafie ratt. Utifråndetta förhällande frågar jag om statsrådet anser att elt sådant agerande slår iöverensstämmelse med del svar som statsrådet har lämnat på min interpellation. Jagvill också fråga om statsrådet är villig medverka till alt de vakantafiänslerna besätts för all nuvarande trafik skall kunna upprätthållas. Därtillkommeratt några nyinvesteringar inte görs i vagnparken, vilken undan för undanslits ned. Del leder till att driftstörningarna ökar. De anställda lever ocksäi myckel stor ovisshet om den forlsalla utvecklingen. Del kanske finnsanledning att något modifiera det som i nu sade. Del ärlill att böfia med mycket vikligl all som grund för vår diskussion ha det som ibudgetpropositionen har föreslagits av mig och sedermera godkänts avriksdagen i fråga om den verksamhet som vi nu diskuierar, för alt vi sedanskall kunna tala om tillämpningen. Ur budgetpropositionen citerar jaggärna det som jag där uttalade och som sedan har ställt sig bakom,när det gäller det regionala bussbidragel: "Dengrundläggande principen bör även framgent vara alt linjetrafik på landsbygdenprimärt skall erbjudas i den omfattning som är möjlig frän förelagsmässigautgångspunkter och som alltså kan drivas utan underskott och dä givetvis irationella former och med en väl avvägd taxa. I de fall där det inte är möjligtall vidmakthålla en rimlig trafikförsörining med tillgodoseende av kravel påkostnadsläckning bör bidrag kunna utgå av allmänna medel. Detta är grundtankeni bidragsgivningen avseende den lokala trafikservicen. Det har ocksä varitgrundtanken i arbelel med de regionala trafikplanerna. Delkan konstateras att det slöd som f n. utgår till den regionala trafiken inteförslär för all i rimlig utsträckning kunna fullföfia intentionerna i depersontrafikplaner som framlagts. Härför krävs ett förstärkt stöd." Tilldet som sades i budgetpropositionen vill jag dä lägga att enligt medanledning av regeringens förslag fattade beslul skall ocksä delstatliga bidraget lill olönsam regional busstrafik höjas kraftigt, och detkommer all för /76 uppgå lill drygl 36 mifi. Jaghar sagt della, herr talman, därför all del är det beslutet som reglerar denhär verksamheten. Del finns en viss anledning att konstalera vad statsmakternagenom SJ, utöver del som här sagts och som är föreskrivet, har gjort och gör iuppehållande syfte lill dess vi fär ell bidragssyslem som kan sägas läcka detområde som är avsett alt få bidraget. 1972kom regeringens beslul, som innebar - såsom sagts i interpellationssvaret -att SJ pä vissa linjer, ganska niånga sådana, skulle vidmakthålla den regionalabusstrafik som fanns vid della tillfälle. har det självfallet varitangeläget för SJ alt från tid till annan - nu senast -konstatera den situation, bl. a. när del gäller ekonomin, som uppställ fördelar av dessa linjer. Regeringen har emellertid funnii att det måste vararikligt att även fortsättningsvis låta dessa linjer finnas kvar så att man inleurholkar - vilket kan bli fallet i mänga områden - det underlag som behövs förall upprätthålla en någorlunda rimlig trafikservice. Sedandel här har sagts skulle man, i , kunna fräga sig hurdet ser ut på den andra sidan, när del gäller den enskilda busstrafiken. Ocksådet är nog värt en mässa nägon gäng, . Det vore bra om man isådana här sammanhang kunde få en kartläggning av, eller åtminstone diskussionom, alll del som där sker -i det lysta - i form av inskränkningar,indragningar, brislande förnyelse av material, för att inle tala omrekrytering. Det kanske är riktigare att använda ullrycket "intesker". Även den här trafiken bedrivs i mänga fall i bygder där människornaknappast kan skifia pä om del är SJ eller något privat bussföretag som bedriverden. I sädana här diskussioner skall vi kanske vara litet försiktiga med altutnämna syndabockar - i det här fallet enbart SJ. En mer realistisk och meromfattande diskussion beträffande del område som kommer ifrån -och andra platser runt om i hela landel - skulle kunna visa skrämmande exempelpå vilken nonchalans och vilket ointresse man från den privala näringens sidavisar när det gäller att leva upp till intentionerna att hjälpa människornatill en vettig kollektiv trafik. i har inte sagl elt ordom delta - och jag kanske inte heller hade väntat mig det. Närvi har SJ-traflk någonstans har vi emellertid sett lill att den fortsätter.Trots stora förluster för traflken beslutar vi att den skall bedrivas tillnytta för de människor som behöver den. Därför lycker jag att den"':debatt som har föfit efter beslut om höjda bidrag lill sådana härformer av trafik trots allt skulle kunna ackompanjeras av ett konstaterande -även av i - att här skell positiva ting i motsats tillvad som tyvärr oftast sker när del gäller den andra formen av trafik. Omden regionala busstrafiken i och Hen i (c): Jag måste säga all del var en myckel niärklig argumentering som herrstatsrådet kom in pä. Vi är överens i vad gäller den första delen av det somherr statsrådet tog upp, där statsrådet hänvisade till vad harbeslutat. Men del är inte del som min frågeställning gäller, utan den avserhuruvida det svar som statsrådet givit innebär all SJ kommer att efterlevdariksdagens och regeringens beslut . Del har ju visat sig aU SJ hittillsinte gjort detta när företaget dragit in busslinjer. Slalsrådel och regeringenmåste helt enkelt ta SJ-ledningen vid örat och säga: Så här fär ni inle göra,ly del överensslämmer inle med lidigare fållade beslul! 5 protokoll 1975. Omden regionala busstrafiken i och Medhänvisning lill vad som sker i , där man inle gär med pä alt tilfiällade vakanta tjänsierna, vill jag fråga om herr slalsrådel vill medverka lill allså sker, sä all man inom del områdel kan efterleva det beslul som regeringenhar fållat och del besked som slalsrådel har givil. I annal fall blir del juaulomaliskl en nedskärning av busslin-jelrafiken. Vidarekommer här slalsrådel in på de privala bussförelagen. Dessa har vi väl ingenanledning all diskulera i del här sammanhangei. Därtill får vi väl konsialeraalt de privata busslinjeföretagen aldrig annonserat att de skulle på något sättvara ansvariga för hela svenska folkets buss-linjetrafik. Jag känner till deproblem som finns på det området, men det är inte så länge sedan som slalsrådelsjälv yllrade all SJ måsle vara ett serviceföretag, och i sä fall måste viocksä se till att vi med olika medel verkligen medverkar till att möjliggöradelta, bl. a. i ekonomiskt avseende. Jag förstår mer än väl att i så snabbt sommöjligl vill komma ifrån diskussionen om den privata bussnäringens arbetssätt.Inte heller jag skall fortsätta den diskussionen, eftersom det skulle delsförlänga deballen, dels kanske avslöja förhållanden som knappast skulle vararekommenderande för mänga sädana företag. Det var emellertid riktigt att herrGustavsson sade att de privata busslinjefiirelagen aldrig utgivit sig för allvara någol hela folkels kommunikationsföretag. Det instämmer jag fullt i. Del är vidare för mig bara angeläget att på nyttkonstatera att regeringen nu har ullalat att de beslul som vi fattade i januari1972 om alt trafiken trots kraftiga underskott skall fortsätta pä en radregionala busslinjer skall gälla t. v. Med del beskedet, som SJ har fän, är detinget som helst tvivel om att den oro som människor i mänga bygder kunde ha känti samband med förslaget om vissa inskränkningar nu är stillad. Hen i (c): Man kan ibland i interpellalions- och frågedebalter, om man avvikerfrån ämnet, fä det svaret frän statsrådet att man gåll utanförinterpellaiionens innehåll. Jag måste konstatera alt det är statsrådetsom avviker frän interpellaiionens innehåll. Vi diskuierar nu en SJ-fråga,närmast i . I stället för alt svara på de frågor jagställt böriar dä herr statsrådet all tala om de privata bussföretagen. Kan inte statsrådet svara på den fråga jag ställde belräffandepersonalsituationen, nämligen föfiande: Vill statsrådet medverka till all deaktuella vakanta fiänslerna inom busslinjegruppen i blir besaUa? I annalfall förpliktar ju det besked regeringen givit inte till något., ulan del bliren inskränkning av busslinjetrafiken. Jagtycker att statsrådet kunde ägna sig ål den frägan i stället för att spåra inpå spörsmålet om de privata busslinjerna. Jag kommer inte all la någol som helsl initiativ när del gällerpersonalrekryteringen i det område som i lalar om. Detskulle verkligen vara fräga om en myckel intrikat inblandning i förhållandensom skall regleras mellan företaget och de anställda och deras organisationer. Jagtrodde knappasl all i skulle konkretisera frågan, mennär han nu har gjort det vill jag gärna säga all det aldrig skulle falla mig inall gä in i en lokal rekryteringsfråga vid , när det flnnsslarka fackliga organisalioner som tillsammans med företaget i olika organskall diskutera sig fram till vettiga lösningar på de här problemen. Det bliralltså etl mycket klart besked lill , och dessutom är detnaturligtvis helt rikligt. Såtalade om utvikningar. Jag trodde att även om det här rörde SJkunde det finnas anledning att diskulera kommuni-kalionsförhällandena för allamänniskor i olika regioner. Ingen skall ju behöva lida alldeles särskilt,tycker jag, därför att han råkar bo i etl område där privata busslinjer skötertraflken. Jag förstår att i inte anser att det är värtatt diskutera deras problem; jag ville bara antyda dem. Omstörre frihet för charterflyglrafiken HenGUSTAVSSON i (c): Jag konstaterar all statsrådets senasie inlägg innebär alt man inte kanuppehålla den iraflk som flnns i Växjödistriktet. Del innebär också altdel svar som jag fåll av statsrådet och del beslut som regeringen harfattat inle är så fulländade de som de kan se ut pä papperet. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Om störrefrihet för charterflygtrafiken Herrkommunikationsministern erhöll ordel för alt besvara ()anmälda interpellalion, nr 63, och anförde: har frägai mig vilka åtgärder jag har vidtagit medanledning av trafikutskottets betänkande nr 1974:24 i syfte att -med hänsyntill regufiärflygel - skapa rimligare förutsättningar för char-tertraflken. Idet belänkande som åberopar hemställde traflkutskottet att bl. a.en av väckt motion om den inierkonlinenlala char-lertraflken inteskulle föranleda någon särskild ålgärd från sida. Utskottethänvisade till de ändringar i de skandinaviska charterreglerna som jag och minadanska och norska kolleger kom överens om För sin del ansåg utskottet att dessa ändringar innebarför- f. ,, , bättringarav tidigare gällande regler på området. ,n-ic deskandinaviska ministrarnas beslul också innebar att charterreglerna skall sesöver kontinuerligt. Utskottet förutsatte all vid denna översyn Om större frihet för ochvid prövningen av ansökningar om flygresetillslånd hänsyn kommercharterflyglrafiken att tas lill önskemålen om att i än slörre utsträckningfå till stånd prisbilliga flygresor och utvidgningar av charlerreglerna. Denmycket posiliva syn på chartertraflken som kom lill utiryck itraflkministrarnas beslut för knappt ett är sedan har - som utskottetförutsatte -återspeglats i den praktiska utformningen och tillämpningen avcharlerreglerna. Utöver de omfattande förbättringar som var en direkt föfid avbeslutet har vissa andra betydelsefulla ätgärder vidtagits. a. harbestämmelserna om föreningsflyg liberaliserals så att förbudet mot att fleraföreningar gemensamt chartrar ell flygplan till interkonlinental destinationhar väsentligt uppmjukats. Hen (): Enbakgrundsbeskrivning till en debatt om charterverk-samheten är i stortdensamma som en som jag gjorde i niotionen 1974:1420 och även i denefterföfiande debatien i fiol. Eflersom den debatten kom så sent pååret ansåg jag det föga meningsfullt att ånyo väcka en motion om liberaliseringav charlerreglerna till årets riksdag. Det är av den anledningen som jag nu haråterkommit med en interpellation i frågan. Sedanofiekrisen har charlerbolagens och researrangörernas vardagavsevärt förändrats. hade man blivit van vid enpassagerartillströmning som uppgick till \- . Helt raskt gav ofiekrisen drastiskt högredriftkostnader, och med den allmänna oro som spred sig sjönk därförpassagerarantalet snabbt. Slutresultaten kan nu läsas iluftfartsverkets statistik, som publicerades, där del framgår altantalet charlerpassagerare som flög frän svenska flygplatser sjönk med 11 %till drygt 772 000. Eflersom lägel dock fiusnade ,hoppas man nu i resebranschen på en femprocentig ökning de närmasteåren. ser man fram emot att kanske åter nå 1973 ärs siffror. Denosäkerhet som präglat chartermarknaden har drabbat många fö relag. Eftersom man i branschen hade räknat med en tioprocenlig ökning av anlalel passagerare 1974 men flck en lika stor - och 1. o. m. litet större - minskning, gav utvecklingen del senasie årel en väldig över kapacitet i charterföretagen. Man beräknade - och de siffrorna uppges fortfarande vara aktuella - att de skandinaviska flyg bolagen hade en överkapacitet på eller ca I mifion tur- och re turplatser. valde att hyra ut sina plan till mer kapitalstarka bolag. Exempelvis hyrde ul en till och en likadan maskin till . Charterföretag i hela 48 hade svårigheler, och bland mänga medekonomiska problem blev tvä engelska, ettfinskt, ett norskt och ett schweiziskt bolag tvungna alt hell inslälla sinverksamhel. I bidrog överkapaciteten lill alt SAS charterföretagScanair tvangs att säga upp sitt avtal med verkstad om de tre B727-plan som man har långtidshyrt. Jag berörde detta i mininterpellation, och det är med glädje man kan konstatera att lösningen harblivit tillfredsställande - att det har blivit trygghet i anställningen för demsom arbetar hos Transair genom att nu Scanair övertar Transair såsomdotterbolag.