prot · FZ0933 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är framför allt på det området som vi i motionen har kritiseratpropositionen. Nuhar vi i civilulskouel, när vi behandlat propositionen, uteslutande gått in påplaneringen. Vi säger att frågan om det ekonomiska ansvaret får återkomma ochdå hänvisas till närings- och kulturutskotten. Del har varit en förutsättningför au vi skulle kunna hantera ärendet. var också entusiastisk över riktlinjerna, som han sade var delviktigaste i propositionen. Del säger nu inte civilutskoltet. Vad vi säger äratt detla är en riktlinje bland mänga andra när det gäller rikets intressen.Del är en riktlinje som i den kommunala fysiska planeringen skall vägas motandra. Jag lycker all del är myckel angeläget all understryka det. Det gerbelägg för vad jag inledningsvis sade, nämligen att kommunerna har en myckelbetydande roll i det här arbetet. Dethär upplevs myckel olika i olika områden. I eller i skogslänenupplever man det som regionalpoliiiski betydelsefullt au få till stånd eninvestering. Det ger sysselsättning när anläggningarna uppförs och även visssysselsättning när de tagits i bruk. Men i eller i det primärarekreationsområde där jag själv bor har man en helt annan situation. Man har enkort turistsäsong med en stark anhopning av människor. Den bofastabefolkningen kan tycka att turismen medför ell starkt slitage på de anläggningarsom behövs för att vi skall kunna bo där året runt, och man har kanske svårtalt se turismen som Programskedeli den fysiska liksplaneringen, m. m. 5Riksdagens protokoll 1975/76:33-34 Programskedeli den fysiska liksplaneringen, m. m. ett inslag i näringslivet.Detla är alltså en gren som det ur både pla-neringssynpunkl ochregionalpoliiisk synpunkt är besvärligt all hanlera. Denutformning som civilutskoltet gett propositionsförslaget tillgodoser de kravsom vi från cenicrparlihåll framfört i motionen 2071, och den ger möjlighetertill en varierande planering i de här kommunerna. Huvudsaken är atl möjlighetenfinns au reservera marken för framtida rekreationsändamål. 1 belänkandelunderstryks också all del inie enbart skall vara en avvägning mellan denäringsgrenar som nämns i propositionen ulan all del också skall ske enavvägning mol den regionalpoliliska utvecklingen i övrigt. Jagskulle sedan vilja säga några ord om Hogdalsområdet eller del s. k. obrutnakustområdet. Del har lidigare berörts av ell flertal lalare. Civilulskouelanser all problemei har studerats så ingående atl man kan gedirektiv för ändring av riktlinjerna för oljeplallforms-tillverkningensanvändning av kustområdet i Högdal. och även företrädare förandra partier på Bohusbänken har ända sedan den fysiska riksplaneringen förstagången lade fast riktlinjerna för markanvändningen i detta område hävdat atlett industriområde skulle få etableras. står riktlinjer fast,och regeringen har utfärdat direktiv till kommunerna hur planeringen i områdetskall ulföras. Vi har funnit det vara myckel angeläget atl de möjligheter somcivilutskottels betänkande gav atl utnyttja vissa specifikanaturresurser skall kunna utnyttjas för oljeplailformstillverkning. Jag villultala min tillfredsställelse över den lösning på problemet somcivilutskottets skrivning ger. Jag lyssnade uppmärksamt till statsrådet deklaration, och jag kan till stora delar instämma i denna. Det ärsjälvklart att man inte lar ett område i anspråk för de stora investeringar somdet här är fråga om förrän man vet all det kommer till användning. Del lordeinte vara lätt att hitta någon som vill lägga ned pengar på investeringar iområdet om man inte tror sig ha möjlighet att få någon beställning. Det är härsom de stora frågetecknen forlfarande finns. Eftersom del harbeviljats två anläggningar i - etl dockläge och ell waierside - finnsdet produklionsförutsätlningar ulan nya anläggningar. Del är då ganskasjälvklart atl ingen är intresserad av alt bygga nya anläggningar för sinverksamhei förrän det är nödvändigt, antingen genom alt tillståndet i Strömstadgår ut eller genom all sådana beställningar inkommer som man inte kan klara avi de nuvarande anläggningarna. Metoden att ge regeringen en möjlighet alt isamråd med den kommunala planeringen lämna de framlida tillstånden är en brautväg. framhåller all regeringen kommer all pröva ärendena "medyllersta noggrannhet". Vi utgår nalurliglvis från all regeringen alltidgör så, även om vi inte i alla sammanhang delar de slutsatser som regeringenkommer lill. Uttrycket "med yllersta noggrannhei" förutsätter jagäven innebär en bedömning av den regionalpolitiska betydelsen av lokaliseringlill Högdal. Också arbetsmarknadsministern har i interpellationssvar lill migframhållit nödvändigheten av alt få en bättre Jag utgårsåledes från att även de regionalpoliliska synpunkterna las in i den bedömningsom skall göras vid framtida ela-bleringsbeslul. Jagkanske skall utnyttja tillfället lill alt nämna att det är elt lilelkuslavsnitl vi diskuterar. Del rör ett geografiskt område med en kuststräckapå knappt . Del vittnar ju om den noggrannhet med vilkencivilutskoltet behandlat frågan. Jag yrkar bifall lill civilutskottels hemställan i dess betänkanden 1och 2. Programskedet1 den fysiska riksplanerlngen, m. m. Hen (): 1 några av oppositionens motioner har man uttalat oro för alt jord- ochskogsintressena vid en vägning mot andra intressen - naturvårdens ochfriluftslivets - skulle komma i kläm. Sålunda har i isin niotion utgått från förhållandena i . Han har bl. a.pekat på skogsbrukets stora betydelse för sysselsättningen och uttrycktfarhågor för att en anpassning av skogsbruket lill naturvården skulle kunnainnebära minskad sysselsättning och reducerad virkesproduktion. Jaghar därför närmare undersökt dessa förhållanden och studerat till-lämpningen avlagstiftningen i vårl län. Enligt de uppgifter som länsslyrelsen lämnat har detsamråd mellan olika intressen som förutsätts i lagstiftningen genomförts medmyckel god erfarenhet. Sålunda har i på initiativ av kommunentillsatts en arbetsgrupp med representanter för kommunen, ,skogsföretagen, lantbruksnämnden, och . Det harresulterat i en rekommendation till berörda markägare, något som fått positivaeffekter. Jagvill även erinra om att det inom länet inledda samrådet fick mycket starktgensvar vid i . Det underslröksdärvid från cenirali håll alt den form för samverkan mellan skogsbrukets ochnaturvårdens företrädare som arbetsgruppen för arbetat framär föredömlig. Det är således ytterst en fråga om hur man lokalt löser frågan ominformationsutbytet mellan myndigheter och skogsägare. Delkan också vara en upplysning för kammarens ärade ledamöter all vår länsstyrelsebedömer den ekonomiska betydelsen för skogsägarna av de föreskrifter som lämnasi samrådsärendena som myckel marginell. Denna erfarenhet stämmer helt överensmed vad departementschefen anför på s. 163 i propositionen: "Jag villunderstryka atl de inskränkningar för skogsbruket som behövs för att tillgodosenaturvårdens och friluftslivets intressen i del övervägande antalet fall tordeha liten inverkan Jag bedömer således att de farhågor --- som har kommit tilluttryck- är överdrivna, om riktlinjer för skogsbrukets bedrivandeutarbetas i samråd mellan berörda parter." Jaghar, herr talman, velat anföra detta för att understryka att den oro som harkommit lill uttryck i motionerna är helt ogrundad. Programskedet1 den fysiska liksplaneiingen, m. m. är så myckel meraangelägel atl säga detta, eftersom del inte har kommit ut, trots den utmärktainformation som skogsvårdssiyrelsen har givit markägare och andra berörda. Detråder stor okunnighet bland både mai-k-ägare och avverkare om de nya krav påhänsynslagande som ställs på det svenska skogsbruket. Med detla ber Jag att få yrka bifall till civilutskollets hemställan ibetänkandena I och 2. HenOLOF i (c): hör lill de rika länder där man med någon mening kan diskuterahur samhället skall främja människornas möjligheter atl la lill vara sinfrilid. Men del innebär nalurliglvis inte all vi har obegränsade resurser altsatsa på området. Därför gäller det att rangordna behoven och salsa därefter. Vihar behov av någon form av avkoppling i anslutning till arbetsdagen eller lillveckoslutet. För många i vårt samhälle är möjligheterna lill långa utflyktervid dessa tillfällen utomordentligt begränsade, både ekonomiskt ochtidsmässigt. Sammantaget är ändå dessa kortare tider för avkoppling deviktigaste och mest omfattande. Semesterperioden ger tidsmässigt andramöjligheter, men vi vet av olika utredningar att ekonomiska skäl också dålägger hinder i vägen för au resa långt bort, även om många skulle vilja göradet. Därför är det viktigt au se elt samband mellan möjligheterna atl utnyttjakortare och av fritid. Samma synsätt har kommii fram iremissvaren över utredningen och rekreation i från LO, KF, Reso,Skid- och , m. fl. Omvi inom ramen för knappa resurser skall rangordna samhällets insatser, måstefritidens användning ses som en helhet. Det är inte minst viktigi i de sloratätorternas närhet. Vi hade ett exempel på en sådan avvägning mellanolika ändamål, när vi bl. a. på grund av en centermotion behandladecivilutskottels betänkande 1974:35 angående förulsällningarna för bevarande avvissa grönområden på Järvafäliet. Föratt ge förutsättningar för en samsyn på avkoppling och användning av fritidennära och långt ifrån bostaden räcker det inte att bara öppna möjligheter för s.k. närrekreation också inom områden som främst är avsedda för långvägabesökare. Det måste alltså ske en samordning över hela fältet också när det gällerresursernas användning. Att del flnns elt stort iniresse från kommunernas sidaför all t. ex. tillgodose behovet av närrekrealion visasju inte minst av dethittills utförda arbetet inom den fysiska riksplaneringen. Jagskall här bara helt kort kommentera propositionen 1975:46 om rekreation ochturism och motionen 1975:2066. Från sida -jag tillhör motionärerna -har vi kritiserat den bristande samsynen i propositionen beträffande sambandetmellan s. k. fjärrekrealion och närrekrealion. Mol bakgrunden av dennakritik yrkade vi i motionen avslag på, för- slaget om utpekande avsärskilda s. k. primära rekreationsområden. efter utskottsarbetet kan detkonstateras all motionen 2066 i väsentliga avseenden har lillgodosetls. Genomall kulturutskottet med eget yttrande till civilutskoltet överlämnadeberedningen av propositionen om rekreation och turism har tyngdpunkten merentydigt förskjutits lill plane-ringsaspeklerna i frågan. Kulturutskottetbetonar i sill yttrande bl. a. all sociala och ekonomiska hinder inte får"bestämma vilka som kan få del av utbudet av rekreations-ochlurislakliviteter". Del flnns som Jag lidigare berört anledning atl starktinstämma i detta uttalande. Mendetta släller krav på samhället. Dessa krav har propositionen 1975/76:1 intenärmare analyserat trots atl i propositionen anges en ungefärligen motsvarandeinställning. Denna inställning har vi här hört statsrådet bekräfta. Detflnns uppenbara risker för en socialt skev prioritering när man särbehandlarfjärrekrealion och närrekreation. Samhällsinsatserna på dessa områden tävlarom samma knappa resurser. Genom all utpeka ell antal s. k. primärarekreationsområden antyder man i varje fall en prioritering även om man förtillfället inte anger några belopp eller vilka samhällsinsatserna slutligenskall bli. Atldel i propositionen finns en - låt vara otillräckligt preciserad -prioriteringi utpekande av s. k. primära rekreationsområden framgår av vad som sägs omområden i storiälorternas närhet. Dessa områden skall enligl propositionen iförsta hand utnyttjas för närrekreation och kan därför bara "i vissaavseenden jämställas med de primära rekreationsområdena". Det är ocksågivet all en salsning av del slag som görs i Åre föresvävat många som har väcktmotioner i denna fråga. Det nämns ju också i propositionen som exempel-på hurman i ett nästa steg kan länka sig att utveckla dessa s. k. primärarekreationsområden. Sammanfattningsviskan alltså konstaleras au propositionen inte anvisar några medel för allutveckla de utpekade områdena - och då finns bara än så länge alternativetkommunal finansiering - men antyder ändå all utpekandet innebären sortsprioritering av dessa områden i förhållande lill andra. Etl inslag i dennaantydda prioritering kan jag helt instämma i, och det gäller behovet avmarkreservalioner, inte minst nu sedan propositionen har lagts, där dessaprimära områden har utpekats. Imotionen 2066 har vi anfört atl regional- och rekrealionspoliiiska skäl talarför kraftfull satsning inom regionalpolitikens ram, men del kan i och för sigske utan att man prioriterar vissa områden framför andra. Dessutom kritiseradevi i motionen den särskilda uppläggningen av planeringsprocessen - i vissutsträckning vid sidan av den som gäller inom ramen för den fysiskariksplaneringen. Det har också i utskottet gjorts ändringar på den punkten. Vadsäger då civilulskouel f ö. i sill belänkande? Som civilutskottels ordföranderedan understrukit innebär utskottets skrivning inte någon prioritering av des. k. primära rekreationsområdena framför andra om- Programskedeli den fysiska liksplaneiingen, m. m. Programskedeli den fysiska riksplanerlngen. m. m. Dessa områden harmed andra ord blivit allt mindre primära. Ulskoltel betonarmarkhushållningsaspekierna som leder den fysiska riksplaneringen. Innebörden avutpekandet av rekreationsområdena blir närmast all för dessa områden gäller somsärskild riktlinje i den fysiska riksplaneringen all planeringen skall utgåäven från syftet all områdena på elt ändamålsenligt sätt skall kunna användasför rekreation och turism. En sådan inriktning av planeringen finns delnalurliglvis inga invändningar emot, och utskottet vill att skall geregeringen detla lill känna. Dettahar varit avgörande för alt Jag har kunnat instämma i uiskoits-majoriteiensskrivning och lill betänkandet endast foga ett särskilt yttrande, där jagunderstryker nödvändigheten av ell samband mellan närrekrealion ochfjärrekrealion vid framlida samhällsinsalser. I och med att vi har lämnat dessasamhällsinsalser till ett avgörande längre fram i tiden får vi ta en närmarediskussion om prioriteringen mellan när-och fjärrekrealion vid det tillfället.Del harjag också betonat i del särskilda yttrande som är fogat tillcivilutskottels belänkande nr 2. Hen i (s): Endast några synpunkter på dessa frågor, sedda från horisont- därtill från kommuner som är belägna inom den s. k. obrutna kusten. Jag harinte för avsikt alt omnämna alla de problem som uppslår i ell område där detraditionella näringarna är vikande och möjligheterna att få nya näringar ärnära nog obefintliga. Exemplen har anknytning till den förda debatten. "Deobrutna kusterna bör enligl riktlinjerna helt undanias från lokalisering avresurskrävande och miljöstörande industri. De bör vidare disponeras så allallsidigt utnyttjande för fritidsändamål blir möjligi och så atl bl. a.vetenskapliga naturvärden skyddas. Återhållsamhet bör iakttas med lokaliseringav enskild fritidsbebyggelse." Detlaär ell citat som gäller genomförandet av den fysiska riksplanens intentionerbeträffande de s. k. obrutna kusterna. har ställt sig bakom dessaintentioner. Bostadsdepartemeniel har all tillse bestämmelsernas efterlevnad.Den kuslsträcka jag närmast känner lill är kuststräckan från Broljorden lillnorska gränsen, som har hänförts lill den obrutna kusten. Beträffande dennakuslsträcka har redan åtskilliga konflikter uppstått mellan å ena sidanbevarandeintressena och å andra sidan industrins intresse atl få utnyttjahamnmöjligheter och lämpliga byggnadsplatser för tung industri. Bostadsministernhar satts på hårda prov när företagare och kommunalmän uppvaktat honom medvälgrundade motiveringar för industrilokaliseringar lill . 1 en delfall har del varit all välja mellan alt göra en anläggning vid djupt vidden obrutna kusten eller alt göra liknande anläggning utomlands. Atl denbofasta befolkningen inom området, som saknar lönsam sysselsälining, slällerförhoppningar på atl nya industrier skall rädda en avfolkningsdrabbadlandsända, är NorraBohuslän har sedan början av 1930-talei avfolkats. Många årskullar har måstsöka arbete på annat håll. Varje tillfälle atl få sysselsättning lill bygdenhar kommunalmännen bevakat. Närdärför ansökan ingavs till all få bygga oljeutvinningsplatlformarutanför Hogdalskusien, ansåg så gott som samtliga fast boende i norraBohuslän, och för övrigt i hela länet, att tillstånd borde beviljas. Tillståndbeviljades också av i begränsad omfattning. En platsupplåts, nämligen Kålvik, under förutsättning atl återställning av områdetkunde ske. Yllerligare byggnadsplatser fick ej anläggas ulan riksdagensmedgivande. Civilutskoltet har inte endast godkänt del avbosiadsdepariementel beviljade lillslåndel ulan dessuiom föreslagitriksdagen all regeringen får bevilja tillstånd för ytlerligare oljeutvinningsplatlformarfrån i söder till i norr. skrev atl regeringen fåll bakläxa. Sanningen ärraka motsatsen. Regeringen får nu en vidgad fullmakt att bevilja tillstånd. Förhoppningarnaknyts nu lill yllerligare plaltformsbeställningar. F. n. är 900 man sysselsattamed dessa arbeten. Några påtagliga oliigenheter har icke rapporterats, ochnedsmutsning av miljön får icke ske. Civilutskoltethar också behandlat propositionen 46 om planering och samordning av samhälletsinsalser för rekreation och turism. Till denna proposition harjag tillsammansmed partivännerna på Bohusbänken väckt en motion med krav på att satsningen påde 24 utvalda orterna som primära centra för rekreation och turism icke fårinnebära att lokalisering av industri dit blir eftersatt. Vi kräver också allkostnader för uppförande av semesleranläggningar icke skall belasta denkommunala budgeten ulan bestridas av statsmedel. Utskottet har icke ansett attden ekonomiska fördelningen skall behandlas nu utan i samband medbudgetberedningen. Våra krav kvarstår därför, och vi förväntar oss atlregeringen återkommer med medelsanvisning i årets budget. Genomförandelav den fysiska riksplanen får icke ske genom tvång utan genom medverkan av allainom berörda områden. Detta är enligl milt förmenande förutsättningen för ettpositivt resultat. Alla är vi överens om atl den ökade friiiden medför nyakrav på samhället och alt dessa krav också skall tillgodoses.Konfliktsituationer mellan frilidsfolk och fast bosatta bör undvikas. Det ärömtåliga ting all handskas med. Friiiden kan missbrukas av några få, lillförfång för många. Beträffandebyggandet av fritidshus kan framhållas all såväl tomtmarken som självabyggnaderna stigit i pris. Enligl milt förmenande måsle den ohiimmadespekulation som förekommer i exklusiva fritidsområden och som nära nogomöjliggör för folk med begränsade inkomster atl skaffa sig elt eget fritidshusstävjas. Enfri bebyggelseräli är ingen framkomlig väg. Den bofasia befolkningen måsleockså ha riitt alt leva sill liv, utan ai'lför stort intrång. Programskedeti den fysiska riksplanerlngen. ProgramskedelI den fysiska riksplaneringen, m. m. Imotionen 2068 krävs utredning om sommargästers köp av bostadsfastigheter ivästsvenska fiskelägen. Priserna på äldre hus med närhet lill havet harmångdubblats och blir inte lägre genom atl byggnadsförbud råderför fritidsbostäder på slrandtoml. Någonform av garanti måste till för att de människor som måste ha bosläder i vårakustsamhällen också kan få detla ulan all konkurrera med fritidsboende. Denkommunala förköpsräiten i dess nuvarande form löser icke problemet, åtminstoneinte prisfrågan. Elt prisstopp förenat med inlösenrätl borde vara enmöjlighet atl pröva. Jag har inget annal yrkande än om bifall lill utskottets hemställan. iKristinehamn (vpk): Försl vill jag understryka några resonemang i regeringens propositionom rekreation och turism. Där framhålles atl låginkomsiui-utredningenkonstaterat att stora grupper i vårl samhälle inte når upp till en sådaninkomstnivå alt inkomsterna kan disponeras lill annal än nödvändigalevnadsomkostnader. som utrett frågan om planering av turistanläggningar ochfriluftsområden hänvisade till delta och menade all denna omständighetåterspeglats i den intervjuundersökning som kommittén företagit. av detillfrågade hushällen lämnade inte bostaden under semestern trots att de hadeen längre ledighet. Ofta uppgavs ekonomiska orsaker lill detta. En fjärdedel avlandels befolkning i arbetsför ålder reste för resten inte på semesler överhuvud taget. Kommittén konstaterade också atl det är de grupper som bäslbehöver rekreation och avkoppling som saknar möjlighet att resa på semesler.Del kan gälla flerbarnsfamiljer, lågavlönade, ensamstående med barn, vissagrupper av äldre samt invalidiserade och sjuka personer. Settmol den bakgrunden är det alldeles uppenbart att turist- och rekreationspolitikenmåste ges en social inriktning. Målet för denna bör vara att de allmänna medelsom används för turistanläggningar satsas på ell sådani sätt all en bredallmänhet kan utnyttja dessa anläggningar och områden. De förut nämndagrupperna av människor måste få väsentligt förbättrade möjligheter altutnyttja sin ledighet lill rekreation. Utbudet av semestermöjligheter som äranpassade efter den breda allmänhetens krav är dock i heltotillräckligt. Antalet bäddar i se-meslerbyar är otillräckligt, medanhotellpriserna är höga. Härigenom försvåras möjligheterna för barnfamiljer m.fl. grupper alt utnyttja de kommersiella inkvarteringsformerna. Allldetta understryker riktigheten i kommitténs slutsatser, att del i denna frågamåsle göras samhälleliga insatser. I propositionen föreslås en bättresamordning av sådana insalser när det gäller rekreation och turism. Man tryckerockså på alt ensamordning med den regionalpoliliska planeringen är nödvändig.De områden som är av iniresse för rekrea-tionssyften är ju ofta belägna iregioner med dålig sysselsättning. läggningar av del härslaget kan ge vissa sysselsäliningseffekter på kort sikt men även på längresikt och bidra till att ge bygder nytt liv. Jag vill i detla sammanhang barabeklaga all ingenting sägs, vare sig i propositionen eller i belänkandet, omstorleken av de ekonomiska insatser som bör göras. Denframtida utbyggnaden för rekreationsändamål föreslås ske inom ramen församordnade åtgärder i områden som är särskilt lämpade för detta. Dessa kallasför primära rekreationsområden. Ipropositionen föreslogs 24 sådana områden. föreslår civilulskouelytterligare ell område, som är beläget vid nedre . Närdet gäller har två områden föreslagits. Del är sami en delav västra . Jag slår som undertecknare och första namn på en motion somföreslår all även skall få slaius som primärt rekreationsområde,och Jag vill anföra följande som stöd för del motionsyrkandet. Torsbykommun har föreslagit utvidgning av rekrealionsområdel i i enlighelmed de tankegångarna. Kommunens förslag finns skissat på sista sidan avcivilutskollets belänkande och kan där studeras. Kommunen har fått stöd i sittyrkande både av länsslyrelsen i och av luristtrafikförbund.Länsstyrelsen gjorde tillsammans med kommunerna i norra ochFryksdalen en utvärdering av förutsättningarna för rekreation och turism ihela delta område. .Av denna utvärdering framgick all tillhördeområden som har de absolut bästa förutsättningarna för lokalisering av rekreationsanläggningar. har via länsslyrelsen gett sin syn på propositionensförslag lill rekreationsområden. Förbundet anser de föreslagna områdena ivästra och väl lämpade men vill dessuiom utvidgarekreationsområdet lill au omfaiia även den övriga delen av ,eller med andra ord övre delen av . Förbundel pekar i tredje handockså på all det finns andra delar av som borde komma i fråga ietl sådani sammanhang. Skälen för atl ansluta övre är flera,menar förbundel. För del första representerar den en natur som alltmeraefterfrågas av människor. Här är en utpräglad vildmarksdel med vattensystem,forsar och flske och dessuiom av storslagen skönhet. För del andra liggerområdet bäddmässigt bra till; satsningar har här gjorts i form av hotellbyggen,stugbyar osv. a. genom den s. k. Pilgrimsleden söker man få lill ståndturistsamarbete med .