prot · FZ0990 · 1975-12-31 00:00:00 — Alläven uppgiften från kommun förkommit är ju mycket underligt, men inteheller i det fallet kan del visas att uppgiften sänts Om en generalklausulinom sociallagstiftningen Omen generalklausul inom sociallagstiftningen Socialminislern sägerall om den uppgiften hade inkommit så skulle ha tagitinitiativ lill en undersökning. Del aren mycket bra bestämmelse, men även denslog slint i del här fallet. Man måste här fråga sig om den enskilde skall stårisken anlingen för att kommun har slarvat - vilket jag betvivlar - ellerför all uppgiften har kommit bort i hanteringen. Sådanl kan nalurligtvis hända,och det är mycket förklariigl. Vi har här alt göra med den mänskliga faktorn-en blankett kan naturiigtvis komma bort på i den väldigamängd av blanketter som del här är fråga om. Denviktigaste frågan i min inlerpellalion har socialministern inte svarat på,nämligen frågan om generalklausul. Jag tycker att det är en mycket väsentligfråga. Det har föreslagits en generalklausul för att man skall komma ål skatteflykt.Den innebär att man skall se mera till lagens anda och mening än till dessbokstav. Man skall kunna sätta fasl en person för skattefiffel ulan alt direklkunna peka på någon paragraf -del räcker med all syftet har varit att kommaundan skatt. Det är måhända värdefullt och riktigt att införa en sådangeneralklausul. Men skulle man inle då också inom sociallagstiftningen kunna haen generalklausul som innebär all man bortser frän peiitesserav byråkratisk anom de materiella förutsättningar, som var levande för oss när vi stiftade dennalag, föreligger. Som jag skrivit i min inlerpellalion kommer först blankellen,sedan paragrafen och sisl människan. Del är väl ingen riktigt bra ordning i ettsocialt välfärdsland som . Jag vill fråga om socialminislern är villigall ändra på den ordningen, så alt människan kommer litel längre fram och helstförsl. Det är ungefär som och jag hade tillfälle attdiskutera den här frågan. Lika väl som dä vill jag gärna säga att jag beklagaratt det fall som åberopar behövde inträffa, men jag hoppas att delför framliden skall bli möjligt alt finna former som förhindrar sädana ting.Jag vill understryka all vid den översyn av olika frågor inom sjukförsäkringensom pågår hos prövas olika vägar all säkerställa enaktuell och riktig registrering av den sjukpenninggrundande inkomslen. Genomelt fortlöpande utvecklingsarbete på områdel bordel vara möjligl att förhindrauppkomsten av sådana beklagliga fall som del har berört. Jagskall inle närmare gå in pä lanke om införandel av vad han kallaren generalklausul inom sociallagstiflningen. Jag vill emellerlid framhålla allslora ansträngningar görs från alla häll för att se lill alt de socialatrygghetsanordningarna verkligen när ul till dem som de är avsedda för, och Jagkan försäkra alt i del arbelel sätter man människan i centrum ochicke paragraferna. Som jag har nämnt i mill svar, har en pariamenlariskutredning tillsatts med uppgift att se över reglerna inom de olika delarna avdel sociala bidragssystemet för att sä långt som möjligt just åsladkomma ensamordning. Hen (): Det är riktigt alt vi diskuierade den här frågan för ungefär ell årsedan, men dä fanns det inle med någonting om en generalklausul, och del ärdelta som är det viktiga i interpellationen. Jag lycker själv att del är enutmärkt lanke, och många andra har faktiskt tyckt det också. Jag förstår intevarför socialministern skall behöva vara så rädd för all säga att en sådanklausul kan vara bra. Innebörden vore ju bara den att finns bevisbart demateriella förutsättningarna - som i det fall jag har relaterat - så borde delbetyda mer än frånvaron av en blankett. Del vikliga är ju all del går allklarlägga hela situationen, och del skulle inte få minsta menliga konsekvensprincipiellt selt, om man sade: Här föreligger jusl de förulsällningar somlagstiftningen är lill för - låt oss bortse frän byråkratisk finurlighet! Detär vad generalklausulen skulle innebära, och jag tycker inte alt del skullevara svårl för socialministern all säga all det vore bra att ha en sådan. Delkunde väl slå i någon liten paragraf alt föreligger de materiellaförutsättningarna så skall del vara möjligl även i efterhand att fä hjälp. Sverigeärett bra land, inte minsl socialt selt, och del aren skamfläck att del kaninträffa ett sådant fall som det jag har nämnt i interpellationen. Del bordeinle få inträffa att samhället sviker sitt ansvar i ell fall som vi har stiftaten lag för att klara av. Där skulle en generalklausul vara bra, och jag tyckeratt det är beklagligt att socialministern inte kan bejaka della. Omen generalklausul inom sociallagstiftningen Jag skall inte ta upp någon diskussion om ordet generalklausul. Jagförstår emellerlid att är ute efter all sä långt som möjligttillse all inga sädana händelser skall behöva inträffa som den han har åberopaii interpellationen, och om den saken är vi eniga: Så långt som möjligt måsteman se till att det skapas garantier för att de rättigheter människorna harinom trygghetssystemet också kommer dem lill del. Därför vill jag försäkra herrSjöholm att detla är målsättningen för del pågående arbetet med atteffektivisera rutiner, organisation etc. HenSJÖHOLM (fp): Jag är inte specielll förtjust i ordet "generalklausul". Dävi är ense i sakfrågan är det glädjande nog. Kalla del i stället vanligmänsklighet för del är detta det är fråga om när vi hjälper dem som behöverhjälp. Dä kan vi slippa ordel generalklausul. Men eftersom det används i andrasammanhang i lagstiftningen har jag begagnat del här. Överläggningenvar härmed slutad. Omavgiftssystemet inom landstingens långtidsvård § 11 Om avgiftssystemetinom landstingens långtidsvård Herr socialminislern ASPLING erhöll ordet för altbesvara fröken () anmälda interpellation1975/76:135, och anförde: Fröken har frågal mig om anledningen lill all något förslaginte lagls fram om avgiftssystemet inom landstingens långtidsvård och om jag ärberedd att la initiativ för att påskynda all frågan får en lösning i enlighetmed intentionerna i överenskommelsen mellan förelrädare försjukvårdshuvudmännen och . Vidvård på sjukhus belalas ersällning från sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmannenmed . görs ett avdrag på den försäkradessjukpenning med . eller i vissa fall med lägre belopp. För den som uppbärfolkpension i form av hel förtidspension eller ålderspension utgår dennaersättning frän sjukförsäkringen under . Vid längresjukhusvistelse får pensionären själv svara för vårdavgiften, som därvidfastställs av sjukvårdshuvudmannen med utgångspunkt iden nivå som gäller förersättningen från sjukförsäkringen. Ienlighet med den i proposilionen 1975:36 redovisade överenskommelsen mellanförelrädare för och sjukvårdshuvudmännen harsocialuiredningen fått i uppdrag all bl. a. mot bakgrund av gällandeavgiftsregler vid värd i ålderdomshem utreda och möjligt lägga framförslag angående avgiftsreglerna vid sluten sjukvård för dem som inte omfattasav sjukförsäkringens ersättningsregler för sjukhusvård. Fråganom avgiftssystemet inom långtidsvården kräver ingående överväganden ochutredningsarbetet har ännu inle slutförts. Uiredningens förslag i dessa frågorberäknas komma att läggas fram . Fröken (): Jag ber alt få lacka stalsrådel Aspling för svarei pä mininterpellation. Tyvärr kan jag inte säga all jag är rikligt nöjd. Delvar som regeringen gav socialuiredningen i uppdrag "attutreda och lägga fram förslag i frågan". Jag uppfattar ordelsnarast så att socialuiredningen med förtur skulle ta upp frågan. sägersocialministern all socialutredningens förslag i den här frågan beräknas kommaförst . Det blir elt och ell halvt år frän del all uppdraget gavs.Detta tycker jag inle riktigt stämmer med uppmaningen . Det innebär välockså, om de uppgifter är rikliga som har stått lilel här och var, altsocialutredningens tidsschema är sådanl alt man beräknar avlämna sittslutbetänkande . I så fall kommer ju del här förslaget först isamband med all ulredningen slutfört sill arbele. Detsom gör den här frågan så brådskande är all del avgiftssystem som vi f n.lillämpar- hell annorlunda inom landstingens långtidsvård än inom kommunernasåldringsvård - leder till så underliga konsekvenser. Del gäller kanske framföralll enskilda människor men också lands- ling och kommuner.Kommunerna har i enlighet med det beslut som enhälligl fattade år1971 räll att ta ul efter betalningsförmåga differentierade avgifter, medanlandslingen inte har denna möjlighet när det gäller långtidsvärden. Gränsernamellan åldringsvård och långtidsvärd har också blivit alltmer flytande. Äldremänniskor bor kvar i sina hem så länge della av hälsoskäl är möjligt. När debehöver värd beror det ofla på var del för tillfället finns plats om de blirhänvisade till den slutna åldringsvården eller lill långtidsvården. Det måsteverka stötande för den enskilde att det är plaisiillgängen i den ena ellerandra vårdformen som skall besiämma om han eller hon skall belala . ellerkanske mångdubbelt mer för en vård som det ofta inte är så stor skillnad på. Samarbeletmellan landsling och kommuner i detta avseende har byggts ut alltmer - ensamordning som det är angelägel all få lill slånd. Men då är det ocksånödvändigl att man försöker bryta ner de hinder som ligger i vägen för ettutvidgat samarbete. Det är nödvändigl att patienter kan flytta fritt mellan debägge vårdformerna ulan all detta skall få ekonomiska konsekvenser för denenskilde. Jagulgår frän all socialministern anser alt nuvarande förhållande med tväavgiftssystem inle är bra, men eftersom inte detla går alt klart utläsa avsvarei skulle jag gärna vilja ställa en direkl fråga till socialministern:Anser statsrådet att avgiftssystemet inom landstingens långtidssjukvårdoch kommunernas åldringsvård skall vara lika och alt huvudmännen i båda fallenskall ha rält att la ut efter betalningsförmåga differentierade avgifter? svarar Ja pä den frågan, undrar jag om stalsrådel anser det möjligtatt påskynda socialutredningens arbete i den här frågan så att ell förslagkunde föreläggas . Den fråga som fröken log upp är en av dem som ulredningen haratt belysa och också att komma med synpunkler och förslag i. Lålmig sedan säga all uppdraget att utreda frågan om avgiftssystemet inomlandstingens långtidsvård lämnades till socialuiredningen jusl med hänsyn lillall den ulredningen utarbetade förslaget lill det avgiftssystem för ålderdomshemmensom infördes för några är sedan. Utredningsarbetet i denna myckel väsenlligafråga pågår nu inom socialutredningen parallellt med del övriga arbetet inomkommittén. Där sker alltså inte någon fördröjning. Fårjag sedan, fru lalman, bara göra del tillägget att detta är kompliceradefrågor som kräver en allsidig belysning innan ställning kan tas till införandetav ell nytt avgiftssystem. FrökenANDERSSON (c): Jag konstaterar alltså att socialministern inte vill uttala nägon åsikti sakfrågan, och det kanske är rikiigi all man inle skall Omavgiftssystemet inom landstingens långtidsvård Omavgiftssystemet inom landstingens långtidsvård göra så länge en ulredningpågår. Men andra har ju haft en åsikt och del var klarl uttalat i denöverenskommelse som träffades mellan sjukvårdshuvudmännen om det nyaavgiftssystemet all del skulle ske en ändring. Många landsting hade också gåtti författning om att tillämpa ell nyll system när det genom överklagandet blevklarl all de inte hade den rätten. All de som träffade överenskommelsen utgickifrån all det skulle bli en ändring är nog hell klarl. Statsrådetsäger att det inle skett nägon fördröjning, men det var inte det jag talade omutan jag sade alt man borde påskynda ulredningen. När direktiven innehöll ordel"" uppfattade jag och många med mig det så att den här fråganskulle behandlas med förtur av utredningen, men så har inte sketl och kommertydligen inte heller att ske. .Självfallet är informerat om utredningen och deallmänna målsättningarna, men man är också inom medveienom - del kan jag försäkra fröken - frågans komplicerade art. Jag villgärna säga alt del är angeläget att fä fram ett förslag som är så väl förankratsom möjligl, för det är rikiigi alt frågan berör mänga människor. talar om att frågan inle behandlas med förtur vill jag sägaatt den ingalunda har fördröjts i utredningen därför att man arbetar med fråganparallellt med övriga arbelsuppgifler. Ulredningenhar inte i något avseende lagt denna mycket viktiga fråga åt sidan. Del pågår ihög grad ett aktivt utredningsarbete, och man måste självfallet göra deundersökningar som är nödvändiga för att kunna komma fram lill ell förslag somverkligen är förankrat. FrökenANDERSSON (c): Jag noierar med lillfredsslällelse all statsrådet säger all del ärangelägel att få fram ell förslag. Men jag är litet förvånad över att fråganbedöms vara sä oerhört komplicerad. Närvi i 1971 fattade beslutet om att för kommunernas åldringsvårdinföra ell efter betalningsförmåga differentierat avgiftssystem var det ingensom helst debatt. Beslulet fattades av en helt enig riksdag. Jagsatt också med i utskottet när frågan behandlades, och det var ingen som helstdiskussion där, utan alla tyckte att förslaget var riktigt. Då borde del inte vara sä kolossalt myckel merkomplicerat att lösa problemet i den här delen av åldringsvården. Jag vill inle förlänga deballen, men jag har ell behov av att sägaföljande till fröken . Närvi anlog förslaget om avgifter för ålderdomshem fanns det i bakgrunden ellutredningsförslag som var remissbehandlal osv. och därmed väl förankrat. Fråganom ett avgiftssystem inom långtidssjukvärden innesluter emellertid mångakomplicerade element. Del vill jag ha klarl sagt. Del är därför angelägel altfä fram ett förslag som så långl som möjligt - jag upprepar delta igen - har enriktig förankring och alt när förslaget framläggs för det skall varamöjligt att nå samma enighet, som när vi fattade beslutet om avgifter förålderdomshem. Överiäggningenvar härmed slutad. förvärv av Jord- och skogsbruksfastighe -ter §12 Om domänverkets förvärv av jord- och skogsbruksfastigheter Herr jordbruksministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda interpellation, 1975/76:146,och anförde: har frågat om jag är villig all med det snaraste medverkalill att förfatlningsmässigt slävja den överbudspolilik som lillämpas avdomänverket och som därigenom får prishöjande effekter på helafastighetsmarknaden inom jord- och skogsbruket. Domänverketsmarkköp kräver inte förvärvstillstånd enligt jordförvärvslagen. Förvärv ellerbyte av fasl egendom som är taxerad som jordbruksfastighet skall emellertidenligt domänverkets instruktion ha tillstyrkts av lantbruksnämnd ellerlantbruksstyrelsen. Härvid sker prövningen enligt grunderna förjordförvärvslagen. Lanlbruksstyrelsen har skärpt tillämpningen avJordförvärvslagen i syfle att motverka oskälig prisstegring på jordbruks- ochskogsmark. Denna restriktivare tillämpning gäller även vid prövningen avdomänverkels förvärv. Först ber jag all få säga elt lack lill Jordbruksministern för att jaghar fåll min interpellation besvarad. Frågangäller en angelägenhet som berör två departement, både induslri- ochjordbruksdepartementen. Men eftersom den egentliga frågan gällerjordförvärvslagen har Jag bedömt det rikligt att ställa interpellationen tilljordbruksministern. Ettdödsbo infordrade anbud pä en jordbruks- och skogsbruksfaslighel - ingen storsådan - inägomark och produktiv skogsmark. På fastigheten finns äldre, omodernare bostadsbyggnader, som utnyttjas förfritidsändamål. Befintliga ekonomibyggnader saknar värde. Och för detla har domänverket lämnal ett anbudpå . eller i del,allra närmaste fem gånger det senast fastställdataxeringsvärdet. Det finns enskilda jordbrukare som var intresserade av attförvärva fastigheten som komplettering lill lidigare ägd fastighet. Del ärrikiigi - lyvärr - som del sägs i svaret all domänverkels markköp inte kräverförvärvslillstånd enligt 12 protokoll 1975/76.89-92 Nr 90 jordförvärvslagen. Men som del också sägs i svarei skall förvärv eller den 'yte av fastegendom som taxerats som jordbruksfastighet enligt do- mänverkels instruktion ha tillstyrkts avlantbruksnämnd eller lantbruks- Men lantbruksnämnden i del län där denna fastighet ligger Om domänverkets haravstyrkt domänverkets hemställan om nämnda förvärv. Och anled- förvärv av Jord- och ningen är den prishöjande effekt delta skulle få på helaprisbildningen skogsbruksfastighe- på fastighetsmarknaden närdet gällerjord- ochskogsbruksfastigheter. Det ter for med sig en smittoverkan på andra fastighetersom utbjuds lill salu. Det har del faklsikl redangjort då det nu blivit känt hur oansvarigt domänverket varit i sin budgivning. Detsägs alt vi skall stoppa markspekulaiion. Här är ett statligt verk, nämligendomänverket, fiaggskepp på detla område. Den9 fick jag svar pä en, som det dä hette, enkel fråga avjordbruksminister angående åtgärder för att bryta utvecklingen motständigt stegrade priser på jordbruksfastigheter. Statsrådets svar löd bl. "Jagär beredd all förutsättningslöst pröva olika ålgärder som kan medverka lillalt hälla markägarnas och markköparnas möjligheter alt trissa upp priserna päjordbruksmark under kontroll." Härhar jordbruksministern - eller får i varje fall kanske sä småningom -möjligheler alt ingripa och vidla de åtgärder han dä sade till mig att mankunde vidta. Jaganser inte, herr jordbruksminister, att Jag fäll ett rikiigi entydigt svar pämin fråga om slatsrådet är beredd att förfatlningsmässigt slävja denprispolitik som lillämpas av domänverket. Här har alltså kunniga gjort värderingar, och sedan kommer från domänverket ettbud som, höll jag pä att säga, knappast är av denna världen. Man kan fråga sigefter vilka bedömningsgrunder domänverket går i det här fallet. Jag skullegärna vilja höra om jordbruksministern har precis samma uppfattning somhan hade 1974 om åtgärder för ätt sioppa den här markspekulationen. Jag har exakt samma uppfattning . Den uppfallningen log sigullryck i de direkliv som gavs vid översynen av jordförvärvslagen. Närdet sedan gäller frågan som tar upp vill jag framhålla all Jag inle kan gå in och diskutera ett enskill ärende. Men del faktum att det ärendet handläggs så som f n. är fallet är beviset för att vi har de författningar vi behöver för alt hanlera frågorna i den ordning som också menar att de skall hanleras. har tagit ställning för silt vidkommande. Del är inle min sak att ha någon uppfallning om vad som skall bli det slutgiltiga resultatet i det här ärendei innan lantbruksstyrelsen har prövat frågan. Det är lanlbruksstyrelsen som härnäst skall ge uttryck för en uppfattning i del här ärendei. Läl mig emellerlid få säga rent allmänt, i anslutning lill den interpellation som 178 väckt, alt jag lycker att herrFågelsbo generaliserar väl hårt när han talar som omdomänverket i del här sammanhanget generellt skulle bjuda över och därigenomhöja markpriserna. Pä den punkten tror jag all inle bara domänverket utan även,enligt den erfarenhet jag har fält, de myndigheter som har alt prövadomänverkels framställningar har en annan mening. Det finns ingen anledning attdra den slutsatsen av vad som hänt pä della område, enligt dessamyndigheters mening, all det skulle vara någol generellt betecknande fördomänverket att det skulle trissa upp markpriserna med sina bud. förvärv av jord- och skogsbruksfastighe -ter HenFÅGELSBO (c): Det gläder mig att vär jordbruksminister har samma uppfallning i dagnär det gäller markvärdestegringen som när vi diskuierade den här 1974. Jag harflera exempel pä domänverkets agerande, men jag skall inte nu la upp dessa. Jagvill i slället rikta en liten följdfråga av principiell art lilljordbruksministern. Detär i första hand lantbruksstyrelsen som fär la ställning lill elt ärende avdelta slag, och jag förmodar att det sedan sä småningom kommer tillregeringen. har i delta fall begäri en tillstyrkan av förvärvet ochdärvid även hemställt "att det övervägs lämpligheten av attlantbruksnämnden prövar domänverkels ". Del innebär iklartext att domänverket menar all lantbruksnämnd, lantbruksstyrelsen ochandra instanser skall hålla tassarna borta. Köpeskillingarna vill verkei självtta ställning till. Domänverketskriver vidare: ". .. samt att lantbruksnämnderna får anvisningar om attmarkförvärv frän domänverkets sida skall kunna prövas innan köpeskillingbestämls". Jagtycker alt del är skrämmande all en sådan framställning kan göras av ellslalligl verk, innebärande all domänverket självt skall få bestämmaköpeskillingarna. Jag skulle vilja få del avjordbuksministerns principiella syn på denna fråga. På den sisla frågan vill jag bara svara genom alt hänvisa lill deinstruktioner som gäller. Det finns inga planer på att ändra deinstruktionerna. Överiäggningenvar härmed slutad. §13 Föredrogs och hänvisades 1975/76:185till inrikesulskottel § 14 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:2287-2294 lillnäringsutskottet 1975/76:2295 och 2296 lilltrafikutskottet Nr 90 1975/76:2297och 2298 till utbildningsutskottet den /76:2299-2301 till konstilutionsutskotlet 1975/76:2302 och 2303 lill jordbruksutskottel '. 1975/76:2304-2319 till kulturutskottet 1975/76:2320 tillförsvarsutskollet 1975/76:2321 tillnäringsutskottet §15 Anmäldes och bordlades 1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /76 1975/76:126 med anledning av vissa avinlernalionella arbetskonferensen är 1975 vid dess sextionde sammanträdefattade beslut 1975/76:173 om kvinnor istatlig tjänst 1975/76:177 om ändring i lagen (1972:650) om rätttill ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare §16 Anmäldes och bordlades Motioner 1975/76:2322 av henNygren m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:110 om radiooch television i utbildningsväsendet 1975/76:2323av herrar och Bergqvisl 1975/76:2324 av henNordgren m.fl. med anledning avpropositionen 1975/76:121 om vissa varvsfrågor 1975/76:2325av herrar Elmstedt och i /76:2326 av herrar iHolmgården och i /76:2327 av och fruAndersson i Hjärlum /76:2328 av i m.jl. 1975/76:2329 avhen i Trobro /76:2330 av hen i Trobro /76:2331 av henNilsson i Trobro med anledning av proposilionen 1975/76:130 omstödåtgärder på fiskets område, m. m. 1975/76:2332av hen m.fl. 1975/76:2333 av hen m.fl. 1975/76:2334 av herrarJonsson i och 1975/76:2335 av hen i Malung1975/76:2336 av herrar och 1975/76:2337 av hen med anledning av proposilionen 1975/76:131 omstatligt stöd lill dagspressen 180 1975/76:2338 av och hen i 1975/76:2339 av herrJonsson i /76:2340 av i /76:2341 av hen Romanus1975/76:2342 av hen m.fl. 1975/76:2343 av m.fl.1975/76:2344 av hen Åkerfeldl m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:145 omändrade regler för bostadstillägg 1975/76:2345av m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:151 omöveriålelse av aktier i , m. m. 1975/76:2346 av henTräff med anledning av proposilionen 152 med förslag tillåtgärder för försörjningsberedskapen 1975/76:2347av hen 1975/76:2348 av hen med anledning av propositionen 1975/76:153 medförslag till lag om ändring i m. m. 1975/76:2349av hen Krönmark m.fl. 1975/76:2350 av i m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:154 omreglering av priserna på Jordbruksprodukter, m. m. med anledning av propositionen 1975/76:159 medförslag till organisation av och anslag för del nya §17 Meddelande om frågor Meddeladesall följande frågor framställts 1975/76:290 av frökenRogestam (c) till fru statsrådet om fortbildningen av lärare: Fortbildningen för lärare med anledning av ,könsrolls- och internationaliseringsprojekten, SSA och dalorprojekien samtskolledarul-bildning och fortbildning inom invandrarsektorn är av SÖprioriterade näsla budgetår. beredd all redogöra för vilken allmän fortbildning det därutöverblir möjligl för SÖ att genomföra inom det i SIA-propositionen föreslagnaanslaget till lärares fortbildning? 1975/76:291 av herrBerndlson (vpk) lill fru statsrådet om de politiskaungdomsförbundens medverkan i skolans samhällsinformation: Anvisningarhar utfärdats av rörande medverkan av de politiskaungdomsförbunden i skolans samhällsinformation.