prot · FY0988 · 1975-12-31 00:00:00 — Utan denna starka opinionsytlring hade säkeriigen inteutryckningsbidraget höjts till I . Iproposiiionen 1975:37 om nytt förmånssystem för värnpliktiga föreslåsförändring i ersättningarna under värnpliktsulbildningen. Trols att propositionenföreslår flera förbättringar av förmånssystemet kvarstår en rad brister, somkommer att ekonomiskt belasta den värnpliktige eller honom närstående, Ipropositionen sägs att de värnpliktiga och de som är beroende av dem för sinförsörining skall garanteras ekonomisk och social trygghet somsamhället tar den värnpliktige i anspråk för militärfiänslgöring. Detta är bra,men dä borde också regeringen och utskottet ha tagit konsekvenserna av deltaresonemang. Så har inte skett, Imotionen 2058 har jag tagit upp de brister som jag anser finns i propositionen.Beträffande ersättning för bostad under militärfiänstgö-ringen föresläsoförändrade bestämmelser, dvs. ensamstående värnpliktiga som innehar bostadvid inryckningstillfället fär inte obligatoriskt ersättning för hyreskostnaden.Det sägs dock i proposiiionen alt man vill tillskjuta mera medel för attmöjliggöra en generösare bedömning vid tilldelning av bostadsbidrag förensamstående. Vidare sägs att andelen bifall lill ansökningar om bostadsbidragtill ensamstående uppgår till nära 90 96, Av denna procentsiffra kan man lätt fåden uppfattningen alt 90 96 av alla ensamstående får bostadsbidrag bevifiade,men sä är naturligtvis inte fallet. De värnpliktigas arbetsgrupp påpekaratlflertalet ensamstående värnpliktiga inte söker bostadsbidrag, eftersom de pågrund av brislande information uppfattar det som utsiktslöst att få ansökanbifallen. Enligt min uppfattning är emellertid de värnpliktigas krav all manskall kunna behälla sin bostad oavsett civilstånd enrimligt krav. Eltannal problem som aktualiserats i min motion gäller famifiebi- dragen. I proposiiionen föreslås all bidrag skall utgå till hustru eller mot svarande endasl under förutsättning au barn värdas i hemmet eller om synnerliga skäl föreligger. Motiveringen är att man skall, som depar- Nyttförmånssystem lemenlschefen uttrycker det, fä bort den otidsenliga bildenav kvinnan för värnpliktiga som regelmässigt beroende av mannens inkomst. punkt är dettanaturiiglvis riktigt. Men vi lever faktiskt i etl ekonomiskl samhällssystem ivilkel man inle kan garantera varie människa elt arbeie. Tvärtom tenderararbetslösheten att öka, speciellt i vissa ålderskategorier och främst just i deåldrar som är aktuella i det sammanhang som vi nu diskuterar. Detta innebär allmånga kvinnor - del är ju de som i första hand drabbas - går ulan arbeie, ochär de dä gifta är de hell beroende av mannens inkomst. Med lanke på densituation som råder på arbetsmarknaden bör därför bidrag utgå till hustrueller motsvarande under mannens värnpliktsfiänstgöring, om hon inle kan erhållaarbete, och detta oavsett om det finns barn i hemmet eller inle. Ompropositionens förslag pä denna punkt vinner gehör blir resultatetalt kommunerna fär la de ekonomiska konsekvenserna, vilkel ytteriigare belastarden hårt ansträngda ekonomin i kommunerna. Detmåste vara statens plikt all la del fulla ekonomiska ansvarel för dem somfullgör värnpliktsulbildningen. Utskottet säger att arbetsmark-nadsverkei måslesvara för arbelslös huslrus försörining. Delta förutsäller väl i sä fall allhon tillhör arbelslösheiskassa. Men i regel är sä inte fallet. DelIredje problem jag lagil upp i molionen gäller resor. De värnplikliga harsjälva della vara den vikligasie frågan. Här kräver man all elt s. k.frikort införs. Jag har i motionen också yrkat på ett sådant. Utskottetuttalar att man bör göra en översyn av gällande beslämmelser. Delta är i ochför sig bra. Men utskottet borde ha gått de värnpliktiga lill mötes och ullalalsig för elt "frikort". Vad menar utskottet med en översyn? Innebärdet att man ytterligare skall finslipa det nuvarande byråkratiska system somvpl-10-kortel innebär? Eller skall översynen innebära alt man övergår till ettsyslem utan en onödig administrativ apparat, alt man alltså inför frikort? Tillsisl, herr lalman, gäller del värdebeständigheten av värnplikls-förmånerna. Devärnpliktigas arbetsgrupp säger föfiande: "Jämteresorna uppfattar vi frågan om värdebeständighet av värnpliktsförmånerna somden viktigaste frågan i propositionen. Penningvärdeförsämringen utgör etlständigt hot mol de värnpliktigas standard. Värdet av uppnådda förmånerurholkas. Därförkräver värnpliktsopinionen att samtliga bidrag till värnpliktiga indexreglerasmed penningvärde som bas." Jaginstämmer i delta krav och yrkar härmed bifall till moiion 2058. Hen i (s); Den proposition vi nu har att la ställning till innebär avgörande och väsentligaförbättringar i förmånssystemet för de värnpliktiga. Värnpliktsfiänslgöringeninnebär fortfarande både kännbara ekonomiska och sociala uppoffringar för devärnpliktiga. Samhället ställer mycket stora krav pä dessa unga människor. Mankräver att de under elt antal månader skall lämna sitt förvärvsarbete ellersina studier och resa hemifrån för att della i en ulbildning som de avsamhället, staten, blir ålagda all genomgå. Samhälletställer dessa krav därför all vi anser det nödvändigt all under nuvarandeförhållanden ha etl militärt försvar. Det är dä nödvändingt att förankra dettaförsvar hos en bred allmänhet. Den allmänna värnplikten tillgodoser i längastycken båda dessa krav. Men,herr talman, då är det också rimligt att samhället vidtar åtgärder för att göradessa uppoffringar så litet kännbara som möjligt för den enskilde individen.Den värnpliktige och de som för sin försörining är beroende av honom måstegaranteras en social och ekonomisk trygghet som ligger någorlunda i nivå medvad man upplever civilt. Frändessa synpunkler är de principer som regeringen i proposition nr 37 drar uppför förmånssystemet riktiga. De principer som fö res I ås innebär bl. a. att nuvarandesamband mellan lön och grad försvinner, vilket man inle har accepterat inommoderata samlingspartiet. Förslaget innebär en ökning trappstegsvis avdagersättningarna i takt med längre utbildningslid. Som föfid av delta föresläsockså all fiänslgörings- och utbildningspremierna slopas. Dessaprinciper baseras pä etl grundläggande rätlvisemoliv. Ersättningen skall intevara beroende av om man t. ex. är korpral eller menig ulan av hur längfiänslgöringstid som samhället har ålagt vederbörande att genomgå. Den principsom föresläs i proposiiionen ställer sig utskoltsmajoriteten helt bakom. Ellgenomförande av dessa principer är ocksä en framgång för de grupper i samhälletsom just har drivit de här kraven, t. ex. den värnpliktiga arbetsgruppen ochdet . Moderaternasreservalion innebär ell avståndstagande från trappstegs-principen, vilket jaglycker är beklagligt. Jag skall inte föra någon vidare polemik på den härpunkten ulan bara konstatera att jag tycker del är orimligt att antalet streckpä axelklaffen, oavsett hur länge man har fiänslgjorl, skall vara avgörande förom man fär nägon ulbildningspremie eller ej. Jag tror inte att de befälsullagnavärnpliktiga som blir ulan upplever ett sådant syslem som särskillrättvist. Beträffandecenterns särskilda yttrande kan jag i långa stycken instämma i del resonemangsom i har fört, men vi anser i utskottet att man avstår frånalt föreslå någon marknadsmässig lön som princip för de värnpliktiga medhänvisning till den genomförda ulredningen - någonting som man fräncenterns sida i yttrandet också accepterar. Självfallet hindrar inte uiskotteisställningslagande att man senare på nytt har möjlighet alt överväga den härfrågan. Nytt förmånssystem för värnplikliga m. fl. Nr 88 Däremol villjag påen annan punkt polemisera moldet särskildayttrandet. , I yttrandet skriver om det sätt pä vilket förmånerna 22 m- ' 1975 '°'" värnplikliga skall finansieras; "Vid kommande överväganden av dettaslag samt i övrigt när det gäller värnpliktsförmåner blir del aktuellt Nytt förmånssystem attta upp frågan i vilken män värnpiiktsförmånerna bör finansieras över för värnpliktiga försvarshuvudtileln." m. fl. Jag vill där göra ett personligt ställningstagande, som jag lycker det är mycket angelägel altgöra. Det är självklart att försvaret självt över försvarshuvudtiteln skallbära sina koslnader, även de värnpliklssociala kostnaderna. Vi skall inteförsöka all gentemot allmänheten ge intrycket att försvaret kostar mindre änvad det i själva verket gör genom alt lägga över värnpliklsförmänerna på enannan huvudtitel. Jag har velal göra denna klara markering. Beträffandeherr Måbrinks anförande vill jag bara göra en kommentar. Han ville undersirykaatt man bör gä in för ett indexregleringssyslem av de sociala förmånerna för devärnpliktiga. Jagär för det första inte säker pä all de värnpliktiga är befiänta av etl sådantsystem. Hur högl tror att ulryckningsbidragel hade varit, om vihade använt oss av en indexreglering? Del hade inle varil uppe i de I 000 kr.som regeringen har föreslagit och som senare har antagit. Fördet andra värier jag mig som politiker mot alt man visar en benägenhet alt pådet ena området efter det andra vifia ha indexreglering. Frågan om utgifter,till vilket ändamål de skall gå osv. baserar sig i hög grad på poliliskavärderingar, och del kan finnas anledning att göra enspeciell höjning t. ex. av ulryckningsbidragel. Då är det ganska lätt att motdel säga att "del skall vi avslå från eftersom det är indexregleral, ochdet har vi alla accepterat". Jag är medveten om att vi har infört dellasystem pä en hel del sektorer i samhället, men jag tycker all vi skall varaoerhört restriktiva med det jusl frän de värnpliktigas egen synpunkt. Slutligenställde en direkt fråga om vad utskottet menar när det förordar enöversyn av bestämmelserna för resorna, del s. k. liokorlel. Del uttalandetskall inle tolkas på annat sätt än all vi vill ha en hell förutsättningslösöversyn, där man skall lilla pä kostnaderna med alt hell slopa tian,kostnaderna för administration osv. Sedan får en politisk värdering göras iförhällande till andra sociala insatser på värnpliklsomrädel. Vi har alllsäinte sagl nej till hell fria resor för de värnpliktiga. Meddelta ber jag, herr talman, att fä yrka bifall till utskottets hemställan. HerrDANELL (m) kort genmäle: Vi haringalunda, i , inom den moderata gruppen tagitavstånd från den s. k. trappsiegsprincip som pro- 160 positionen och utskottet förordar. När vi i vår reservation lar uppfrågan om att bibehållautbildningspremierna är del kort och gott därför att vi menar att det inte baraär antalet dagar som skall vara avgörande för den ersättning man skall få underden obligatoriska utbildningen, utan hänsyn mäste också tas till om man har meransvar, om man har mer att göra pä sin fritid föratl förbereda övningar etc.Det är faktiskt inle konstigare än så. Under repetitionsulbildningen har man etttillägg beroende på jusl befattningen för det merarbele som man där utför.Sedan vill jag ocksä kommentera resonemang om alt del ärfelaktigt att föra över kostnaderna för värnplikten från en huvudtitel till enannan. Det fär väl försvarsulredningen fundera pä, men jag lycker all det ärvärdefullt att vi är hell överens om all när vi nu tillför de värnpliktigarättmätiga och välkomna medel och förbättrade förmåner skall det inte ske påbekostnad av andra satsningar pä försvaret utan del skall vara en självklaraddition. Annars fär man ingen riktig uppfattning om försvarets reellaekonomiska möjligheter all utföra sin verksamhel. Nyttförmånssystem för värnpliktiga m.fl. HenBJÖRK i (c) kort genmäle; i och jagverkar vara överens i stort utom när del gäller frågan om kostnadsfördelningeni etl framtida syslem. Jag är angelägen att påpeka all har'vi ingenannan äsiki än den vi har förfäklal tidigare. Men ett framtida syslem, där mangår in för en marknadsmässig lön som eventuellt görs beskattningsbar, färkonsekvenser för kommunerna. Det förslag som man har tittat på skulle kosta 440mifi, kr. Men av det beloppet går 265 milj. kr. tillbaka till samhället i formav skatter. Del påverkar givelvis kommunernas skattesida och deras socialautgifter . Dä kan del finnas anledning att se överkostnadsfördelningen. i (s) kort genmäle; säger att de befälsuttagna har slörre ansvar och mer attgöra. Jag kan hålla med om att i åtskilliga fall är del så. Men jag är intesäker på alt man utifrån delta kan säga alt en korpral har mer ansvar än enspecialfiänstuttagen värnpliktig som har samma utbildningstid, som har ansvarför lika mycket eller kanske mer material, som har lika mycket att göra medmänniskor osv. Därför menar jag att den principen är felaktig undergrundutbildningen. HerrDanell sade alt om man beslutar sig för all företa den i och för sig mycketvälmotiverade höjningen av de sociala kostnaderna för de värnpliktiga, sä skalldetta inle gå ut över försvaret. Vilken huvudtitel skall annarsförsvarskostnaderna belasta? Kostnaderna för värnpliktiga är obestridligt endel av försvarskostnaden, och rimligtvis skall det också vara så. Görtankeexprimentet, , att vi t. ex. beslutar oss för alt ökautbildningstiden för de värnpliktiga. Det kommer att medföra ökade kostnader.En ökning av utbildningstiden för de värnpliktiga görs därför att man anser atten större effekt uppnås, därför att det är bra 11 protokoll 1975. Nr 88 för det svenska försvaret att öka utbildningstiden och fä en störreför- T- , , svarseffekt. Men detta skall då inte betalas överförsvarshuvudtiteln, -)- . ,Qjr ansertydligen . Jag menar att detta är ett orimligi slällnings- Nytt förmånssystem Till slutvill jag säga att jag pä en punkt håller med . för värnpliktiga skallprövas av försvarsulredningen. Jag har här vall alt göra en personlig m. fl. deklaration i den här frågan. HerrD.ANELL (m) kort genmäle: I motsats till i gör jag ingen personligdeklaration. Jag vill först se vad försvarsutredningen kommer fram till. Jagsade aldrig all ökade värnpliktsförmåner inte fick inkräkta pä försvarelskoslnader. Jag talade om verksamheten inom försvaret. Man skall inle gräva urförsvarets anslag för att salsa pä de värnpliktigas förmåner ulan givetvis selill att del totala anslaget höjs. Därmed har jag inle tagit ställning tillunder vilket anslag dessa pengar skall gå. Exemplelmed den ökade utbildningstiden är inte särskilt intressant, eftersom detsjälvklart kräver en rad andra insatser av ekonomisk art för att man skallkunna genomföra en sådan åtgärd. Det gäller ju inte bara att betala mer pengartill de värnpliktiga. Delta exempel förfaller. Jagvill understryka att jag inte förordat det som står i motionen utan barakommenterat del, och det skall väl inte behöva uppröra känslorna så myckel. HerrGUSTAVSSON i (s) kort genmäle: Jag vill barakonsialera all värnpliklsulbildningen är en del av verksamheten inomförsvaret. Kosinaderna härför bör rimligen ocksä bestridas överförsvarshuvudtiteln. HenOSKARSON (m); Även jag får väl ullrycka en viss förnöjsamhelöver del förslag som nuligger pä bord och som vi om en slund skall falla beslul om. Men jaghar kanske lilei svårt för att delta i de klang-och jubeltal som här harhållits av ett par talesmän för förslaget. Medhänsyn till utvecklingeri i samhället i övrigt är förbättringen av devärnpliktigas ekonomiska situation mycket angelägen. Ersättnings-' frågan harockså stor betydelse från trivselsynpunkt för de värnpliktiga. Därigenominnebär den också en positiv åtgärd när det gäller att förbättra utbildningsbetingelserna. Enligtmin uppfattning bör elt förmånssystem för värnplikliga uppfylla vissa krav. I.Alla värnpliktiga bör ges ekonomisk och social trygghet undermilitärtjänstgöringen. De som har större ansvar och mera krävandearbetsuppgifter bör erhålla en rimlig ersättning härför. Med denna målsättningställer det sig naturiigt all jag är tveksam till att slopa sambandet mellanlön och grad. Den militära graden föfier på 162 en mer kvalificerad ulbildning och med denna föfier även ökade arbets- uppgifter och ökal ansvar.Det är väl en princip som är allmänt accepterad inom samhället all ell arbeiesom kräver högre kvalifikationer ger bättre förmåner. Ersättning.gmndad påarbetstidens längd är väl också allmänl vedertaget. Och etl värnpliktigt befälhar, nästan ulan undantag, längre arbetstid än övriga värnplikliga. Jag måstesäga till i all det inie är fråga om etl, tvä, tre ellerflera streck pä ärmen. Det är inte det som är avgörande när det gäller krav pähögre ersättning, utan del är att den värnpliktige innan han fått dessa streckgenomgått mer kvaliflcerad ulbildning och att man därför också kräver mer av honom. Fördelenmed det system som propositionen föreslår och som även utskollet ställer sigbakom är bl. a. all det är enkelt ur administrativ synpunki. Därför har jagfaktiskt inle gäll emot det i min motion men jag lycker inle om del. Vad jagdäremot absolut inte kan acceptera är slopandei av utbildningspremierna. Attdessa skulle vara etl främmande inslag i ett ersättningssystem vidobligatorisk utbildning har jag svårt all förstå. Utbildningspremierna är enbetydande stimulans för de värnpliktiga under grundutbildningen. Det är utantvivel så att premien sporrar de värnpliktiga till arbetsinsatser för att bligodkända i befälsutbildningen och komma i åtnjutande av den ekonomiskagollgörelse som utbildningspremien utgör. Flertalet av de värnpliktiga -jagvågar säga nästan undantagslöst - har också ambitionen att bidra med den extrainsats som erfordras för all leva upp lill de krav som ställs på dem. Ulredningenrörande syslemet för förmåner ät värnpliktiga (UFV) som leddes avriksdagsmannen föreslog en uppräkning av utbildningspremiernaför alt återställa deras realvärde. Utredningen uttalade även all syftet medpremiema bäst skulle uppnås om de utbetalades vid utbildningens slut. UFVullalar i sill belänkande angående utbildningspremier kontra dagpenningföfiande; "Utbildningspremierna har däremot helt annat syfte" - ändagpenningen - "nämligen all skapa motivalion för kvalificerad utbildningoch all främja rekryleringen lill frivillig ulbildning". Jagansluler mig hell till UFV:s uppfattning rörande utbildningspremiernas belydelse.Inte bara antalet utbildningsdagar, som här tidigare nämnts, utan ävenutbildningens innehåll och kvalitet måste bestämma ersättningens storlek. Desom uttas till befäl åläggs ell slörre ansvar än övriga värnpliktiga. Meddella, herr lalman, vill jag yrka bifall lill reservaiionen av iGäddvik och . Någraord om ersättningen i samband med repetitionsutbildningen och den aviseradebefattningspenningen och den lägre garantinivå, som omtalas i propositionen.Vid faslställande av befattningspenningens storlek för olika befattningshavarehoppas jag att man uppmärksammar - det vore väl märkvärdigt om man inte gjordedet - den betydande skillnad som flnns mellan lägsta och högsiasjukpenningklass; från . Nyttförmånssystem för värnpliktiga m.fl. Nyttförmånssystem för värnpliktiga m.fl. inkomst till 166kr. Det kan naturligvis inträffa att den värnpliktigekompanichefen på ett repetitionsförband, vilken befinner sig i en lågsjukpenningklass, kan råka i den situationen att han trots befattningspenningfår en lägre total ersättning än flera av kompaniels värnpliktiga, vilka harersättning enligt en högre sjukpenningklass. invänder någon att det här äringen ersättning för utfört arbete ulan elt syslem som är allmänl vederlagetoch som lar sikte pä kompensation för inkomstbortfall. Lät mig hälla med omdet, men det slår inle i överensstämmelse med vad jag lidigare hävdat angåendeprincipen om ersättning all sådan bör utgå vid militär fiänstgöring på grundav vederbörandes utbildning, grad, arbetsuppgifternas omfattning och ansvar. Detär ju så att vi nu tar ett principbeslut. De problem som jag här berört hoppasjag kommer att uppmärksammas när man skall faslställa befattningspenningenssiorlek och den lägre garantinivå som propositionen lalar om. Jagdelar departementschefens uppfattning dä han i propositionen biträderförslaget att nuvarande syslem med utbildningspremier bör behållas vidutbildning till värnpliktig officer och reservofficer. Däremot kan jag ickedela departementschefens uppfallning då han gör gällande att del kan bliaktuellt med reducering av beloppet med hänsyn lill dagersättningen i de olikatrappstegen då man skall övergå till det nya ersättningssystemet. De härtrappstegen har inte ens jag opponerat mig mot, i . Dagersättningensstorlek bör icke påverka utgående . Den mer-ersättning somulbildningspremien utgör för värnpliktig officers- och reservofficersulbildningär av avgörande betydelse - del tror jag att försvarsministern är väl medvetenom - då den unge värnpliktige har all ta ställning till forlsalt ulbildningeller inle. genomförda enkäter vid plulonchefs- och kadettskolorbevisar della myckel klart och tydligt. Det är också välbekant att det råderslor brist pä denna kategori befäl, som bestrider myckel kvalificeradebefallningar inom krigsorganisationen. En uppräkning av utbildningspremiernaför värnpliktigs officers-och reservofficersulbildning måste därför ha högsiaprioritet. Denna uppräkning bör också ske och regleras separat lillinnevarande års ulbildning, som påbörias , för all i möjligastemän för framliden minska rekryleringssvårighelerna. Lätmig nämna föfiande siffror som klargör betydelsen på längre sikl avulbildningspremiernas storlek. Under 1950-lalel var behovel ca 350 nyareservofficerare . Dä fanns inga rekryleringsproblem av störreomfattning. sjönk rekryteringen katastrofalt och var 1964 nerei 48 aspiranler. En ökning kom 1967 dä premierna höjdes väsenlligi. Det åretrekryterade man 228 reservofficersaspiranter, och rekryleringen höll sig sedanungefär på denna nivå och börian av 1970-lalet menhar stadigt sjunkit fr. o. m. Rekryteringsbehovet är nu och under denärmaste åren betydligt slörre än under 1950- och 1960-lalenberoende pä det slora antalel pensionsavgångar. Enliglpropositionen avser departemenlschefen att ylleriigare ulreda och pröva dennafråga innan ställning tas. Den tidsfördröjning som blir föfiden av delta depariemenlchefensställningstagande rörande utbildningspremier till värnpliktiga officerare ochreservofficerare anser jag vara mycket allvarlig. Jag vill hos statsrådethemställa om en översyn och uppräkning av dessa omgående, helst beskedredan i kväll. Slutligennågra ord om de värnplikliga regemenlsofficersaspiranlernasanställningsförhållanden. har här redogjort för dessa problem. Lätmig bara säga att den utredning som jag tidigare nämnde rörande systemet förförmåner åt värnpliktiga föreslog fasl anställning förre-gementsofficersaspiranterna. Utredningen hade förståelse framför allt förden brislande anställningstrygghet som denna kategori har. Därför föreslogutredningen i sitt betänkande alt regementsofficersaspiranterna skulle ges fastanställning efter en viss lids fiänstgöring. förslag lillstyrkes av flerainstanser såsom tidigare är sagl, men propositionen liksom ulskotlei hänskjuierfrågan lill den pågående befälsulredningen. Enligtmin förmenande behöver ett beslut om fasl anställning för värnplikligaregementsofflcersaspiranter inte fördröjas pä det sätt som kommer att ske.Frågan är av principiell betydelse och gäller den sociala tryggheten ianställningen, och den är oberoende av befälsordningssys-tem. För mänga avdessa aspiranler är utbildningstiden ganska lång. Det kan la upp till fem ochsex är innan de vinner fast anställning. har de sämre förmånerpä en rad områden, bl. a. i vad gäller förbandsövningstillägg, jourlillägg,sjuk- och famifiepensionsförmåner, tillgodoräknade ATP-poäng och regleradarbetstid m. m, Frågan är angelägen, och jag vill även i detta fall vädja tillförsvarsministern om snabba och kraftfulla ätgärder. Nyttförmånssystem för värnpliktiga m.fl. Lät mig allra försl uttala tillfredsställelse över all utskottet så härsamlat och enhälligl har kunnat sluta upp kring de nya principerna för ersältningi samband med värnplikt och repeiilionsövningar.