prot · FZ0931 · 1975-12-31 00:00:00 — Närherr berör det avtal som undertecknades och ställerfrågor om de 60 milj. kr. som där anvisas för importstöd, så vill Jag svara attdessa 60 miljoner tas från tidigare reservationer inom de ramar som finns förbudgetåren 1974/75 och 1975/76. De ingår alltså självklart i de ramar som ärgodkända av . HerrHernelius återkom sedan till detta med symbolen för vår vänskap. Han sade attBai var en dyr symbol och att ger en stor del av sittbistånd till . Han tyckte inte heller att han behövde ta upp dettaatt landet var förstört efter kriget och att det fanns stora behov iVietman - del var ju självklart. Ja, det är nu så att del finns olikavärderingar när del gäller inriktningen av vårt bistånd. Men de svenskabiståndsinsatserna, som lämnas lill tolv programländer och ell antal andraländer, slår del en mycket stor majoritet av bakom. Vi har slagitfast att vi skall koncentrera vår hjälp. Vi har inga möjligheter atl tillgodosealla behov som finns. Avdenna och tidigare debatter i biståndsfrågan lycker Jag mig kunna konslateraatt det egentligen inte är pappersbruket och skogsindustriprojektet iNordvietnam som vill diskutera. Han talar om de båda sakernabara därför alt han vill ha en motivering för all över huvud laget ifrågasättadet rikliga i att vi ger bistånd till ett land som . Jag kan intelåta bli att göra den reflexionen, sedan Jag har lyssnat på grundligt och i tidigare sammanhang. Vidaretog också upp frågan om möjligheterna för svenska journalister- och kanske också andra - att resa lill . Men både han och jag vetatl det har varit Journalister på besök i landet, och av dem har vi i olikatidningar fått beskrivningar av situationen i . Jag kände faktiskt intetill att man nu också kan göra turistresor dit, men jag noterar medtillfredsställelse all så är fallet. Jag vet också all där finns områden somvietnameserna själva tycker är mycket lämpliga som turistorter. Man visade osssådana när vi var där. Dock kan jag och flera med mig som har varit i Veitnamvittna om den låga standard man där har på bostäder, hotell och annat, herrHernelius. Till delta kan då säga att nu har man fått ett nytthotell i , och det har man. Men del fanns inte när Jag var där. Jaglogs emot mycket väl, när Jag kom till som representant för regeringen.Det är vanligt, när man besöker andra länder. Jag bodde i en av regeringensrepresentationsvillor. Och jag tror inte, , att en svensk jobbarebor i elt hus med samma låga standard som den villan häri . Jag har fullförståelse för om de praktiska svårigheterna i gör att dennordvielnamesiska regeringen vill vara försiktig med all la emot stora gruppermänniskor. Men Jag tycker att det är ell gott bevis för deras vilja att fåkontakter med människor också via turisterna, atl man nu startar resor förturister. Och det är min förhoppning all så många svenska Journalister sommöjligt skall resa dit, så atl de sedan kan beskriva för svenska folket vilkelåteruppbyggnadsarbete som pågår i detta av kriget härjade land. i (s): Eftersom apostroferade mig vill jag sägaföljande. Närjag gav exempel på papperskonsumlionen i kontra skalldetta naturiigtvis inte las som intäkt för all jag föreställer mig allNordvietnam skall uppnå konsumiionsnivå. Tvärtom tjänade exemplen lillalt belysa den synneriigen låga konsumtion som 12 protokoll 1975/76:30-31 0/77skogsindustriprojektet i Demokratiska republiken , men ävenefter elt färdigställt Bai , kan unna sig. Del är så mycket viktigare attkonstalera detta mot bakgrund av del utbildningsbehov som finns i -och som här myckel utförligt har redovisat - och den betydelse sompapperet har när del gäller att bygga upp skolväsendel. HerrHernelius sade, med anledning av atl Jag framhöll de svårigheter somNordvietnam broltas med på grund av kriget, att jag slog in öppna dörrar. Vadjag yttrade i det avseendet var inte särskill riklat mot . Menlål mig säga atl det i många fall framgår av kritiken mol biståndsinsatserna iNordvietnam all kritikerna inte lill fullo förstår den förödelse som kriget harförorsakat. Låtmig i delta sammanhang göra något av en självbekännelse! Den beundran medvilken jag följt skildringarna av vietnamesernas kamp mol stormaklen har inågon mån fördunklat insikten om atl är ett u-land. Att ett u-landmed framgång kunnat föra en så lång kamp har helt enkelt varit svårt att falla.Milt besök i har gjort mig mera medveten på denna punkt.Nordvietnam är etl mycket fattigt land, och detta är etl starkt skäl för oss atlgöra en omfaltande insats i del landet. Lål mig försl säga till all Jag verkligen blev besvikenöver alt nu verkade att så atl säga ta tillbaka litet av vad hangav tidigare. Jag uttryckte förut min uppriktiga glädje - och del var myckelpositivt menat - över atl på ett helt annat sätl än vad somvar fallet sluter upp kring biståndet lill , Delfinns två saker här. Den ena är den principiella inställningen till deltaprojekt, och jag noterade vad sade om del. Men del är etl faktumatl det fanns mindre av kritik och mer av positiv vilja lill just det härprojektet nu än vad vi tidigare märkt. Jag tyckte det var viktigt och positivtatt slå fast det. Närdet gäller den andra saken, biståndets storlek, kan man naturiigtvisargumentera på olika sätt. SIDA:s anslagsframställning innebar enförhöjning jämfört med det tidigare anslaget. Men ett faktum var attcenterpartiet väckte en pariimolion som underskred det av regeringen föreslagnabeloppet för innevarande budgetår, och det var del som jag noierade sometl försök atl minska biståndet lill DRV. Jagville nu uttrycka min uppriktiga glädje över vad jag fattade som en uppslutningfrån sida kring del svenska biståndet till DRV. Om det ärförargligt på något sätt vill jag inte förstöra debatten med att tjata om dehär detaljerna. Jag tycker atl del vikliga är atl vi gemensamt arbetar för attdet här skall bli en stor och fin biståndsinsats från . Detfinns en opinion för det i vårt land - det vill jag säga också till herrHernelius. Det är inte något påhitt av något partikansli eller av iStockholm alt vi skall ge så här stort bistånd till , utan det finns enmycket stark opinion för det i slora delar av vårt folk. Härhar talats om gräsrotsinsatser. Låt mig i så fall påminna kammarenom atl vi i under detta år - trots att det statliga svenskabiståndet nu är så stort, trots atl kriget är slut och trots att samtidigtandra solidaritetsinsatser, för , , osv., krävt mycket avmänniskor - samlat in . från enskilda människor sombidragsgivare lill hjälp ål folk. Det säger någonting om del utbreddaopinionsstöd som finns för en sådan härbislåndsinsalsoch om del ansvar som visom represenlanter för svenska folket har alt se lill att dess önskemål om eltbrett återuppbyggnads-bistånd förverkligas. Iviljan att tolka allt till del bästa för skull kan Jag inte hellerlåta bli att säga att när påstår atl vi slår in öppna dörrar serJag del som etl erkännande av det som vi ville få fram och av alt kritiken motbristande effektivitet i insatsen kanske har varit lål oss säga litetsnål och missunnsam. Jag tolkar del alltså som ett uttryck för atl herrHernelius och hans parti också önskar alt det projektet skall bli en välgenomförd biståndsinsats och atl del är i positiv anda som man driver dennadebatt och inte för att misstänkliggöra insatsen eller minska dess värde. HerrHernelius ifrågasätter om det bästa sättet all använda pengarna är atl salsa påett stort pappersbruksprojekt. Jag noterar att erkänner attpappersleveranserna som sådana är av mycket stort värde för uppbyggnaden avsamhället. Jag är övertygad om all insatsen har ett strategiskt värde för helautvecklings- och återuppbyggnadsprocessen i . Jag tror inte ens atl delmed snäva ekonomiska beräkningar skulle vara billigare för atl t. ex.leverera papper i den omfattning som det här är fråga om, 50 000 lon om åretunder en följd av år, än atl bidra lill all vietnameserna blir litet mersjälvförsörjande på delta område än de är . Tillvad i sade vill Jag säga atl även om den vietnamesiskakonsumtionen av papper per capita bara höjs i liten utsträckning krävs det ändåtotalt sett en oerhört stor produktion. Del rör sig om 20 miljoner människor iNordvietnam och lika många människor söder om 17:e breddgraden - vi vet alldet inte kommer att dröja särskilt länge innan det är fråga om en enda stal.Särskilt i södra finns det oändligt många människor, både barn ochvuxna, som aldrig har fått gå i skola. Jagskall inte föra diskussionen om samhällsskicket så utförligt -jag tror atlmånga av oss saknar kunskap all föra den på det sätt som kanske borde vara vårambition. Det räcker nog inte, , att bara tala i teser. Del ärsjälvklart all ingen av dem som är närvarande i kammaren accepterar ettkommunistiskt samhällssystem, men därifrån och lill all med ganska enkla bilderjämställa det vietnamesiska samhälls- 0/77skogsindustriprojektet i Demokratiska republiken systemet med det som viåterfinner i och dess satellilslaler är stegel långt - det ärfullständigt felaktigt att göra det. Varoch en som har besökt - och jag skulle önska atl fickden möjligheten - har kunnat se att kännetecknande för alla människors sätt attbo och leva, för hela kulluren, är en myckel stark respekt för den enskildamänniskans integritet och värde. Där finns, som jag berättade, en myckel starktutvecklad lokal självstyrelse, där enskilda människor har mycket atl säga lillom. Detta förhållande liksom det att inte hade kunnat föra krig under30 år under så svåra förhållanden om man hade behövt terrorisera sinegen befolkning borde lära oss atl inte lala i så enkla termer om detta. Delär självklart så all vi inte delar vietnamesernas samhällssyn lika litet som dedelar vår. Vårt bistånd lill hänger inte samman med det utan med alldel är ett av krig, förtryck och långvarig underutveckling plågat land som viönskar hjälpa till en bättre tillvaro. Hen (): önskar all jag måtte resa till . Ja, problemetexisterar väl inte för jag får inte visum, det är Jag övertygad om. Så det fårnog skjutas . Jag är också övertygad om att jag inte får visum lillden grannstat som utsattes för de röda khmerernas välvilja, Cambodja,och där man vidtog åtgärder som saknar motsvarigheter ihistorien sedan framfart. Man har försökt utplåna all kultur som därfanns, liksom i , till den grad att människorna fördrevs från hem ochbostäder ut på risfälten. De fick inte ens ta med sig fotografier av anhöriga.Nu har också det påbudet kommit alt de måste byta namn för all deras identitethelt skall utplånas. All vi vet något om detta beror på att några svenska korrespondenterav en tillfällighet råkade vara där de dagarna. Efter delta har del blivit tystfrån Cambodja såsom det ofta blir från kommuniststaler. Men återgår jag tilldebattinläggen. FruSigurdsen säger att om papper behövs för undervisning, är det väl bra altSverige bygger ett pappersbruk och är med om att få vietnameserna själva attkunna tillverka . Del är klart, så kan man se det. Men man kan ocksåse del på ett annat sätl. Del finns mer näriiggande pappersproducenter, t. ex.Kina, som gärna skulle se lill all det byggs upp pappersbruk efter bombningarnaoch förstörelserna. Man kan fråga sig om det inte är enklare all kineserna medsitt sinne för regionens kulturer och regionens speciella förhållanden får ståför pappersbruket och papperstillverkningen. har alldeles rätt i atldet säkert är bättre atl vietnameserna får i gång sin egen pappersprodukiionän att de skall importera 10 000-tals lon från . Det kan ilängden inte vara en rimlig lösning på deras problem. MenJag vill ställa en fråga: Är del rimligt all med sin teknik och sinaspeciella förhållanden ger sig in på denna ömtåliga produktion och dessabesvärliga förhållanden? Blir det en rimlig kostnadsnivå för att använda biståndsmedelsom annars kanske skulle kunna komma lill nyttigare användning? FruSigurdsen gav knappast svar på min fråga om de 60 miljonerna. Hon sade atl desjälvklart tas av tillgängliga medel inom ramen för vad bestämt. Ja,det alternativet antog jag förelåg. Men Jag sade också atl del måste inkräktapå de reserver som funnits tillgängliga för att fullgöra åtaganden vi gjort iandra sammanhang och för , under femårsavtalet. FruSigurdsen sade också all del finns en stor majoritet i bakom deenskilda biståndsinsatserna, bakom den bilaterala hjälpen och dess fördelning.Det gäller för flertalet länder. Det finns Ju undantag. Det parti jag tillhörhar anfört en annan mening dels i fråga om storleken av anslagen lill någraländer, dels i fråga om att ett land som - ell av väridens rikaste länder- får stigande svenska bidragsmedel , av skäl som är län insedda. Vimenar att man binder sig för stora projekt av inte direkt humanitär art, såsompappersproduklionen. Papper kan höra lill humanitärt bistånd, menpappersproduktionen är en annan sak. Papperstillverkning är inte till avhumanitär art. Om man binder sig för så stora projekt, riskerar man alltså atlfå åsidosätta andra mer trängande humanitära behov. Vi hyllar den principenall biståndsinsatserna i första hand bör gå till de fattigaste folken. Det ären synpunkt som t. ex., om Jag inte minns fel, har talat ochpläderat för. Närvi har opponerat mot den bristande balansen i svensk biståndspolitik, så menarvi all del kanske vore bättre atl låta en större del av kakan gå lill detmultilaterala biståndet och omhändertas av internationella organisaiioner, därdet visseriigen kan bli etl siörre svinn, men där i alla fall fördelningen kanbli myckel annoriunda. Vi har kanske haft den känslan att ellsocialistiskt samhällssystem har inneburit elt entrékorl till stora svenskabislåndspengar. Hen (): Jag är glad för vänliga ord från min uppskattade bänkkamrat ,och jag erkänner gärna att hennes beundransvärda arbete för atl skapaförståelse för har påverkat också mig. Jagkan dock inte komma ifrån all när man föreslår en höjning av anslaget tillVietnam med flera tiotal miljoner är det en höjning och inte en sänkning.Centerns panimotion gick på SIDA:s linje. Att sedan regeringen föreslårytteriigare 15 miljoner är en annan sak. Regeringen har ingen som helstmotivering för att höja bidraget från 210 till 225 milj. kr. Det var naturiigtför oss atl inte följa del förslaget när vi såg all del fanns motiverade behovpå andra håll. Vi föreslår i stället högre belopp än vad regeringen gör lillandra länder. Överläggningenvar härmed slutad. Ombidrag till den internationella jordbntksutveck-lingsfbnden § 4 Om bidrag till deninternationella jordbruksutvecklingsfonden Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara fru () anmälda interpellation, 1975/76:47,och anförde: har frågat mig dels vilka konsekvenservärldslivsmedelskonferensen i , enligt min mening, fått eller bör få förinriktningen av den svenska u-hjälpen, dels om jag avser föreslå att Sverigeinom ramen för biståndsanslaget skall ge bidrag till den internationellajordbruksutvecklingsfonden. Avvåra bilaterala biståndsresurser utnyttjas för landsbygdsutveckling.Del lorde vara realistiskt alt räkna med atl kommer altge jordbrukssektorns utveckling Ökad prioritet. I vilken grad en sådanomprioritering kommer alt göra sig gällande även i de svenska programländernaär naturligtvis ytterst etl beslut som dessa, enligt de principer som liggerlill grund för vårl bilaterala biståndssamarbete, själva får träffa. Via desvenska ambassaderna i programländerna har en enkät gjorts för att utrönavilken inverkan på planeringen av insatser inom jordbrukssektorn somlivsmedelskonferensen kan ha haft. En sammanställning av resultaten av dennaenkät har delgetts uirikes-och jordbruksutskottens ledamöter. Även om intenågra mer långtgående slutsatser bör dras av materialet finns del tecken somtyder på alt många av programländerna kan komma atl prioriterasvenska biståndsmedel för jordbrukssektorn. Ävenom åtgärder för att långsiktigt öka livsmedelsproduktionen i stod icentrum för väridslivsmedelskonferensen underslröks också behovet avkortsiktiga insatser i form av livsmedelsbistånd. Det totalalivsmedelsbiståndet 1974/75 uppgick till 360 milj. kr. jämfört med 115 milj.kr. Livsmedelshjälpen via internationella program har vidareinnevarande budgetår ökat . Utfästelser om livsmedelsbistånd förinternationellt samordnade aktioner har vidare - i enlighet med ett avu-ländernas huvudkrav under konferensen - gjorts i form av fasta kvantiteteroch fleråriga åtaganden. Idetta sammanhang vill Jag också erinra om krav vidvärldslivsmedelskonferensen att etl internationellt katastrofiager om 500 000ton vete skulle upprättas. tog upp detta förslag på nytt vid FN:ssjunde extra generalförsamling, och det accepterades då av församlingen.Lagret skall komma lill stånd genom atl särskilda nationella spannmålslagereller finansiella medel ställs till förfogande för internationellalivsmedelsprogrammet. har emellertid endast och lagt uppsådana katastrofiager. Det svenska lagret omfattar 40 000 lon vete samt vissafiskprodukler. Del norska lagret uppgår lill vete. Det svenskalagret har redan utnyttjats för livsmedelshjälp till och . Vadslutligen frågan om svenskt bidrag till den internationella Jordbruksfondenbeträffar vill Jag anföra följande. Sverigehar deltagit aktivt tillsammans med 13 andra länder i en av FN:sgeneralsekreterare tillsatt arbetsgrupp med uppgift atl utarbeta stadgar förjordbruksfonden. På grundval av delta arbete lorde överenskommelse kunna nåsmellan givar- och motlagariänder om hur fonden skall upprättas och verka. Förutsättningarnaför att fonden skall få stöd från såväl i- som oljeländer kan , särskilti jämförelse med andra multilaterala fond-projekt, bedömas som relativt godaäven om överenskommelse ännu inte har nåtts i vissa centrala frågor som t. ex.fondens ställning i FN-systemet. Vid den sjunde extra generalförsamlingenfastställdes ett bidragsmål om ca för fonden. har ännu inte hållits, och det är forlfarande svårt att medbestämdhet förutse när fonden kommer alt kunna inleda sin verksamhei. Sverigehar emellertid i likhet med många andra länder bl. a. under den nu pågåendeFAO-konferensen redan förklarat sig ha för avsikt all bidra lill fonden. Jagavser i budgetpropositionen återkomma lill frågan om storleken på det svenskabidraget. Ombidrag till den internationella jordbruksutvecklingsfonden Vi har haft en omfattande debatt om etl stort och ifrågasatt projekti den svenska u-hjälpen. Min interpellalion handlar också om inriktningen avden svenska u-hjälpen, och bakgrunden är Jordens hungerkris. Den anknytersåledes väl lill fråga om det är rimligt all i en svältandevärld koncentrera så myckel av biståndsmedel till ett enda projekt. Mathar ånyo blivit elt av de centrala problemen förmänsklighetens överlevnad. Den dramatiska och oroande utvecklingendemonstreras av följande fakta. På 1930-ialel var alla världens olika regioner,utom , nettoexporlörer av spannmål. är alla regioner utomNordamerika och /nelloim-portörer. I stort setl är delNordamerika som läcker resten av världens underskott. Såsent som 1972 motsvarades Jordens reserver av spannmål och "lagrad"jordbruksmark 70 dagars konsumtion, 1975 motsvarar reserverna 35 dagarskonsumtion och 1976 beräknas de motsvara 31 dagars konsumtion. del av mänskligheten är beroende av etl enda års skördeutfall för sinöverlevnad. En stor del av mänskligheten lider av sväll och undernäring. Bättrenäring är det effektivaste sättet att minska den höga barnadödligheten iu-länderna, vilkel paradoxall också är ell sätt all minska befolkningsökningen.Föräldrar som kan räkna med alt deras två, tre barn överlever skaffar sig intesom nu sju, åtta som försäkring inför ålderdomen. Underde kommande åren måsle en kraftansträngning göras av såväl i- som u-land föratl söka lösa världens försörjningsproblem. Ombidrag till den internationella jordbruksutveck-lingsfonden alla ense i Rom.Produktionen av mal måste öka i såväl i- som u-land. I-länderna måsle stödjau-ländernas ansträngningar genom överförande av kapital och teknologi tilljordbrukssektorn. Motden bakgrunden är det glädjande atl statsrådet avser föreslå ell svenskt bidragtill den internationella jordbruksutvecklingsfonden. Detta bidrag bör bligeneröst. FruSigurdsen säger också i sitt svar att det finns tecken som tyder på alt mångaav programländerna kan komma att prioritera svenska biståndsmedelför Jordbrukssektorn. Idelta resonemang följer Jag inte rikligt statsrådet. Måste förhållasig så passivt som statsrådets svar antyder? Är del inte i utvecklingssamarbetetockså fråga om en dialog mellan givare och mottagare? Kan inte för sindel också prioritera olika områden i mottagarlandets utvecklingsplan? Har inteSverige elt ansvar för biståndsmedlens effektiva användning? SIDAanser för sin del alt del är fråga om en aktiv dialog mellan och resp.mottagare. Dessuiom har redan från början vissa inslag i del svenska biståndethaft en klar "utbudsprofil", säger . Tidigast gällde detfamiljeplanering. Jag menar all vid sidan av familjeplanering måstematproduktionen prioriteras i denna svenska "ulbudsprofil". Sverigehar förutsättningarna atl kunna bistå på jordbruksområdet. Vi harenutomordentlig växtförädlingsforskning. Vi har jordbruksteknologi. Vi har enutvecklad producenlkooperaiion på .jordbruksområdet. Och del har sagts migfrån jordbrukshåll alt det föreligger en efterfrågan från sida påsvensk hjälp. Lålmig återigen citera SIDA. I årets petila slår bl. a. följande konstaterande:Erfarenheten av utvecklings- och biståndsproblemen visar au svenskt bistånd vidsidan av övriga mindre ändamålsbundna huvudkomponenter också måste innefattaetl mer aktivt tillhandahållande av kompelens och resurser. Låloss, herr lalman, i större utsträckning inrikta del svenska utvecklingsbiståndetpå atl bidraga lill lösandet av jordens hungerkris. Kring en sådan linje trorjag också all hela svenska folket kan samlas. Tillsist ber Jag atl få lacka statsrådet för svaret på min interpellalion och fördess positiva grundton. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Föredrogs och hänvisades 1975/76:51 tillsocialförsäkringsulskollet 1975/76:85till jordbruksulskoilet § 6 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:137-140 tillcivilutskoltet 1975/76:141-143 tillskatleutskoiiel § 7 Föredrogs menbordlades åter lagutskottets betänkanden /76:1 och 2 socialförsäkringsutskottetsbelänkande /76:14 socialutskottets betänkanden /76:14 och 15näringsulskoitets belänkande 1975/76:7 §8 Föredrogs och bifölls inlerpellationsframsiällningarna 1975/76:69 och 70. §9 Anmäldes och bordlades 1975/76:26 med förslag till ändring iriksdagsordningen med anledning av en inom utskottet verkställd översyn avvissa ersätttarfrågor 1975/76:28 med förslag till lag om beslutande organi frågor om disciplinansvar m. m. enligt statstjänstemannalagen (1965:274)beträffande tjänstemän hos och dess organ 1975/76:11 med anledning av propositionen1975/76:20 om svenskt medlemskap i en finansiell stödfond inom Organisationenför ekonomiskt samarbeie och utveckling () m. m. och riksbanksfullmäktigesförslag om vissa ändringar i riksbankslagen (förslag 1975/76:5), jämte motioner 1975/76:12 med anledning av propositionen1975/76:60 om ändring i lagen (1975:171) om förbud mot nedsmältning av mynt 1975/76:16 med anledning av propositionen1975/76:74 om godkännande av avtal rörande ändring i avtalet den 18 december1972 mellan och om ömsesidigtbistånd i tullfrågor 1975/76:2 med anledning av Nordiska rådels svenskadelegations be rättelser om dels rådets tjugoandra session, andra samlingen,dels rådets tjugotredje session 1975/76:13 med anledning av propositionen 1975:74med förslag om grundutbildning av värnpliktig medicinalpersonal jämte motioner 1975/76:13 med anledning av motion om ökat stödtill anläggningar m. m. för friluftsliv inom kustområdena 1975/76:18 med anledning av moiioner om utökadanvändning av textning i TV-program Nr 31 1975/76:19 med anledning av motion om anslagen lill den frivilligaskyt- r , , terörelsen 1975/76:7 med anledning av propositionen 1975/76:4om behörigheten att föra motorcykel Jämte motion 1975/76:8 med anledning av propositionen 1975/76:25med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76såvitt avser verksamhetsområde