prot · FZ0933 · 1975-12-31 00:00:00 — Förslaget innebär även atl grundutbildningsliden totalt sett blirkortare. Härigenom kan det årliga antalet tjänslgöringsdagar minskas med ca 14000." I detta sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1975/76:2 av . (vpk), vari hemställts 1. all skulle besluta atl frågan omgrundutbildning av värnpliktig medicinalpersonal skulle skyndsamt utredas isyfte att ersätta denna särskilda värnplikt med en generell tjänsteplikt iakut-, katastrof- och krigsmedicin, 2. atl skulle besluta alt en ulredninggjordes om atl ersätta den militära sjukvårdsorganisationen med en civilorganisation för kalastrof- och krigsmedicin, som regionalt skulle ha sammahuvudmän som övrig hälso- och sjukvård, dvs. 1975/76:3 av fru () och 1975/76:5 av . (fp, s, c, m). 1. att skulle avslå motionen 1975/76:2, 2. att skulle avslå motionen 1975/76:3, 3. all skulle avslå motionen 1975/76:5, 4. au godkände de riktlinjer förgrundutbildning av värn- Nr 33 pliktig medicinalpersonal som föredragande statsrådet hade förordat i Onsdaeen den proposilionen 1975:74. Hen (vpk): Regeringen föreslår detaljändringar i utbildningsgången för värnpliktigmedicinalpersonal, alltså för apotekare, läkare, tandläkare och veterinärer.Från vpk har vi godtagit dessa nödvändiga förändringar, eftersom ell radikaltreformförslag inte kan genomföras . Den grundläggande befälsskolan,alltså den allmänmilitära utbildningen, begränsas enligl propositionen till 60dagar. Utbildningen vid fackskolor för läkare, läkarassisienier (tandläkare)ochapotekare utökas . Den sammanlagda grundutbildningstiden minskastill för läkare och apotekare och lill för tandläkare. Delär förändringar i en positiv riktning, men den militära sjukvårdsorganisationenblir densamma, och inte heller utbildningen blir väsentligt annoriunda än . Jagoch mina medmolionärer menar att liden är mogen för en genomgripande reform.Den militära sjukvården och sjukvårdsberedskapen behöver förbättras. Denvärnpliktiga medicinalpersonalens utbildning behöver förbättras radikalt.Samiidigi behöver vi i en effektiv organisation för katastrofmedicin.Vi menar att allt detta skulle kunna gå in i en och samma organisation. Därförhar vi i motionen 1975/76:2 yrkat 1. att frågan om grundutbildning av värnpliktig medicinalpersonalmåtte skyndsamt utredas i syfte att ersätta denna särskilda värnplikl - utomden allmänmiliiära utbildningen - med en generell tjänsteplikt iakut-, katastrof- och krigsmedicin, samt 2. atl en utredning görs om atl ersätta den militärasjukvårdsorganisationen med en civil organisation för kalastrof- ochkrigsmedicin. Regionall skulle denna organisation ha samma huvudmän som övrighälso-och sjukvård, dvs. Tyvärrhar denna motion hamnat bland kanonbåtar, generaler och liknande företeelser,dv.s. i försvarsutskottet, och Jag kan inte se att den där har ägnats något somhelst iniresse. Ett enhälligt utskott föreslår utan motivering atl m'otionenavslås. Eftersom det är ganska meningslöst atl ägna tid och krafter ål en pläderingför etl radikalt reformförslag under dessa omständigheter, nöjer jag mig nu medalt yrka bifall lill del förslag som har delats ut i bänkarna, nämligen allriksdagen med anledning av motionen nr 2 hos regeringen hemställer 1. att frågan om grundutbildning av värnpliktigmedicinalpersonal måtte skyndsamt utredas i syfte all ersätta denna särskildavärnplikt med en generell tjänsteplikt i akut-, katastrof- och krigsmedicin, 2. atl en utredning görs om att ersätta den militärasjukvårdsorganisationen med en civil organisation för katastrof- ochkrigsmedicin, som regionalt skulle ha samma huvudmän som övrig hälso- ochsjukvård, dvs. Nr 33 Jag är övertygad om all förslaget återkommer och alt del med liden , blir bifallet. Goda idéer kan ofta iniliall bemötasmed samma ointresse \Q1'\ °" försvarsutskottet har ägnat den här motionen. Men på längresikt, herrlalman, har goda idéer en pansarbryiande effeki - för all använda Grundutbildning av enterminologi som är anpassad till del aktuella utskottet. värnpllklig medici nalpersonal i Gäddvik (m): säger all försvarsulskollet inte har ägnai hans molionnågot iniresse. Jag vill påslå all vi noga har tagit del av de synpunkter somherr har anfört i motionen. Vi vet ju all också har etlfackiniresse för de hiir frågorna. Somjag hoppas att också vet, pågår det en översyn av försvarsmaktenskrigssjukvård, och den syftar bl. a. lill au åsiadkomma en ökad samordningmellan försvarsmaktens krigssjukvårdsorganisation och samhälletssjukvårdsresurser, främst vad avser ledning och personella och materiellaresurser, samt att utarbeta en häremot svarande utbildningsorganisation. Erfarenheternafrån krig ute i världen har visat att särskilt destridande förbanden i främsta linjen måste förstärkas kraftigt med kvalificeradläkarpersonal för att man skall kunna klara krigssjukvårdens behov. Deterfordras snabba och skonsamma transporter, och därför måste man ha en välfungerande sjuktransporlorganisalion och en väl fungerande organisation för ensamordnad militär och civil dirigering av sjuktransporterna. Av det här följeralt man måste ställa större krav än nu på läkarna och läkarassislenterna. Delär just detta atl det behövs snabbt insatta medicinska åtgärder närastridslinjen som jag anser alt motionären inte riktigt väl har beaktat. Sådanamöjligheter måste finnas i den militära sjukvårdsorganisationen, och det ärjust för dessa insatser i fältmässig miljö som den värnpliktigamedicinalpersonalen måsle utbildas. Som Jag sade inledningsvis pågår en översynav möjligheterna till en sådan ökad samordning, och därför yrkar jag bifalllill utskottets hemställan. HerrTAKMAN (vpk): Jag vill erinra i Gäddvik om att inte har variti krig , och Jag hoppas intensivt att det var det sista krig somsvenska folket behövde utkämpa. Men skall man ha en beredskap, så bör den vararealistisk, och vi menar att den enda realistiska och effektiva ulbildning somkan ges måste ges inom ramen för en civil organisation för katastrofmedicin.Från den period långt tillbaka i tiden då jag själv var mililäriäkare råkarJag känna lill hur ointressant och dödande den tjänstgöringen är under i varjefall en stor del av utbildningstiden. Skall man bygga upp eneffektiv och realistisk organisation för hela delta område - inte baraför försvarsberedskap - skall man inordna vä- 104 senlliga delar av den militära medicinen i en civil organisation förka- taslrofmedicin under sammahuvudmän som den övriga hälso- och sjukvården, dvs. HenPETERSSON i Gäddvik (m): Jag vill bara säga alt och jag är helt eniga iförhoppningen au vårl land skall förskonas från krig. Det är alltså inte därvåra meningar skiljer sig, utan de skiljer sig i fråga om hur man bör utbildaden medicinalpersonal som skall ingå i det militära försvaret. Jag har påpekatatl krigssjukvården nu är under ulredning. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1975/76:7 med anledning av propositionen 1975/76:4om behörigheten alt föra motorcykel jämte molion 1975/76:8 med anledning av propositionen 1975/76:25med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /76såvitt avser verksamhetsområde 1975/76:9 med anledning av proposilionen 1975/76:25med förslag om tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /76såviti avser anslag till Elektrifiering av järnvägslinjen 1975/76:11 med anledning av motion om stöd tillproduktionen av vissa draghästar Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §15 Hälso- och miljöfarliga varor betänkande 1975/76:15 med anledning av motioner om hälso-och miljöfarliga varor. I detta betänkandebehandlades motionerna 1975:118av i m.fi. (s), vari hemställts au regeringen vidtogsådana åtgärder, all i motionen omnämnda transporter blev kartlagda och. alldet i samråd med länsstyrelser och länsläkarorganisationer tillskapades reglerför iransitoiransporier av hälso- och miljöfarliga varor, 1975:380av m. fl. (fp), såviti nu var i fråga (yrkandena A 1 och A 3), 1975:1530 av (), 1975:1531 av fruFredrikson (c) och (), 1975:1541av m. fl. (fp), vari, såviti nu var i fråga (yrkande 5), hemställtsatt hos regeringen begärde förslag som gav sammanslutningar avkonsumenter, naturvårdare, handikappade, forskare etc. rätt att överklagabeslut enligl lagen om hälso- och miljöfariiga varor och livsmedelslagen, och (s). 1. lämna utan åtgärdmotionerna 1975:380,yrkande A.l.a, 1975:1541,yrkande 5, anse motionen 1975:118 besvarad med vad utskottet anfört, b. lämna motionen 1975:1531 utanåtgärd, 3. lämna utan ålgärd motionerna 1975:380,yrkandena A.l.b-d och 3, Reservaiionhade avgivits angående rätten au anföra besvär mol beslut enligllivsmedelslagen och lagen om hälso- och miljöfarliga varor av () ochherr (vpk) som an.sett alt utskottet under 1 b bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av motionen 1975:1541, yrkande 5, som sin meningge regeringen till känna vad reservanterna anfört om utvidgad besvärsrältenligt livsmedelslagen och lagen om hälso- och miljöfarliga varor. HenNORRBY i (fp): Ansvar för miljön har alla människor - och vi har ansvar tillsammans.Men ansvar förutsätter medinflytande. När nu miljöfrågorna spelar en alltsiörre roll för de enskilda människorna måste möjligheterna atl påverka helatiden förbättras. Två viktiga utredningar, bygglagutredningen och utredningenom den kommunala demokratin, pekar i den riktningen i sina betänkanden, somännu inte föranlett förslag till . De som beslutar och de som berörsav besluten måsle komma närmare varandra. Vi i kallar detla förnärdemokraii. Dehär principerna blir särskill svåra all tillämpa när besluten las av en endacentral myndighet. Det är fallet med många beslut enligl lagen om hälso- och miljöfarligavaror och livsmedelslagen. Men vi får inte ge upp därför alt det är svårt.Sådana beslut av t. ex. produktkontrollnämnden eller livsmedelsverket är avstor betydelse för många eller rent av för alla människor. Besvärsrällen får dåinte begränsas lill dem som har etl direki ekonomiskt iniresse av beslutet, t.ex. producenter. Det räcker heller inte med all utvidga klagorälten till defackliga huvudorganisationerna, såsom redan från början har gjorts för att inågon mån tillgodose lidigare förslag från folkparlihåll om ökat medinflytandeför allmänheten. Del för medinflytandel bara obetydligt närmare den enskildamänniskan, även om det är principiellt betydelsefullt. Helst skullenalurliglvis var och en ha besvärsrält, men det är knappast praktiskt möjligt.Ett minimikrav är ändå att besvärsrält ges åt ett ston antal organisationer,som från olika utgångspunkter företräder konsumenier i vid mening. Det kan rörasig om husmodersföreningar, föreningar för allergiker och andra särskiltutsatta grupper, miljöföreningar, naturvårds-organisationer och vetenskapligasammanslutningar. Delhär begär i motionen 1975:1541 och i reservationen till utskottetsbetänkande. Men utskottet tycker inte" atl det har hänt något som talarför en ändring av lidigare beslut och föreslår därför all skall lämna motionen utan åtgärd. För utskottsmajoritetenstår utvecklingen på del här området stilla. Ingenting har hänt, säger man. Dåhar man avskärmat sig ganska ordentligt. Visst har del hänl mycket som vipolitiker måsle la hänsyn lill - debatten, allmänhetens ökade iniresse för ochengagemang i dessa frågor. Sådani måsle vi ta hänsyn lill. Därför yrkar jagbifall lill reservationen av och . Ibetänkandet behandlas också en annan motion från . Där begärs delsåtgärder för alt minska riskerna i arbetslivet och miljön till följd avanvändning av häl.so- och miljöfarliga ämnen, dels inrällandet av ell centraltundersökningslaboraiorium för hälso- och miljöfarliga ämnen, I del förstafallet ger utskottet elt starkt stöd i sin skrivning. Utvecklingen har Juvisal alt motionens synpunkter har siarki fog för sig, I del andra fallet ärfrågorna så insnärjda i utredningsmaskinen att det inte står i mänsklig makt,åtminslone inte vår, atl trassla ut dem jusl . Därför har vi på dessa punkterinie något egel yrkande i utskottet. Inledningsvis vill Jag säga alt Jag inte har något annat yrkande änbifall till utskottets hemställan. Jagvill ändå anföra några synpunkter med anledning av motionen 1578, som väcktesunder den allmänna motionstiden. Motionen är kortfattad men tar upp elt parmycket viktiga principiella frågor. Bör patentskydd gälla för varor sominnehåller giftiga ämnen vilka kan ge skador på människors liv och hälsa -skador som kunnat undvikas med information och kännedom angående varansegenskaper, så atl en riktig hantering kunnal ske? Det är föga tröst altfabrikanterna alltid har an- svarei, när skadan redanär ell faktum. För den enskilde innebär det sjukdom och lidande, som kunnalundvikas. Vimotionärer föreslåren allmän anmälningsplikt till produktkontrollnämnden avinnehållet i alla varor med miljöfarligt innehåll. Vi föreslår också atl produkikonirollnumndenuppräiiar ell register och på så sätl får bättre möjligheter atl komma tillrätta med problemen. Itidningen nr 1975, som kom ut , framgår atläven produktkontrollnämnden nu är inne på en liknande linje. Utskollel hadegenom remiss lill produklkontrollnämnden kanske kunnat redovisa hur långtregisterarbelet kommii. nöjer sig ulskoltel med alt räkna upp en radbekämpningsmedel som faller under anmälningsplikt och tillägger:Utskottet förutsätter "all arbeiet med all yllerligare flnslipa kontrollförfarandet i enlighet med utvecklingens krav bedrivs med all möjligskyndsamhei". Med hänsyn till alla larmrapporter som kommii bara under detla är,kräver utvecklingen omgående åtgärder. Jag kan nämna ett exempel somredovisades på medicinska riksstämman . En forskargrupp frånyrkesmedicinska kliniken i har studerat de skador lösningsmedel imålarfärg åstadkommit. Målare har drabbats av minnessvårigheter och iröuhei. 1vissa fall har personlighetsförändringar och hjärnskador kunnat påvisas.Utvecklingen kräver verkligen insatser utan dröjsmål. 1motionen 1578 sägs, all elt produklkontrollregister inte skall varatillgängligt för konkurrenter men väl utgöra grund för noggrann varu-märkningoch informalion lill de människor som skall hantera varorna. Förelagenskall ha skyldighet atl exakt uppge vad preparaten innehåller och inte kunnagömma sig bakom patentskyddet. Hänsynen lill produkthemligheten måste ståtillbaka för kravet på riskfria arbetsmiljöer. Förelagenskall inte kunna bestämma vad som är giftigt, vådligt eller riskfritt. Etl ämnesom anses helt ofarligt kan i kombination med vissa andra ämnen visa sig varafarligt för t. ex. allergiker. Det är också värdefullt alt t. ex. ell lim, somvisade sig vara ofarligt för dem som arbetade med det, förs in i etlproduktregister. Del finnsanledning atl återkomma i denna vikliga fråga. delta anförandeinstämde (). belänkande nr 15 behandlar en hel del moiioneravseende behandlingen i lagstiftning och förvaltning av hälso- och miljöfarligavaror, vars antal lyvärr ökar allimer i vår livsmiljö. Del finns en mängdsådana ämnen i användning, och del kommer ständigt lill nya. Man kan alltsåhålla med dem inom som säger all del är ell masiodoniarbeie somföreslår i samhället på detta område. Au uiskouei inte har velal lillsiyrkamolionerna har mindre beroll på syftet än på att man inte kunnat ansluta sigtill de yrkanden som ställts i dessa. Jordbruksulskoilethar huvudsakligen tagit upp tre frågor, nämligen för det första en mera strikttillämpning av lagen om hälso- och miljöfarliga varor, för det andra bättrekontrollåtgärder och kontrollmöjligheter när del gäller varorna ute i handelnoch i andra sammanhang och för det tredje mera forskning inom de statligaverken på området. Jordbruksulskoilet har i sitt betänkande gjort ire rälikraftiga viljeyll-ringar. Man säger l. ex. all den slrikia tillämpningen av denomvända bevisbördan för producenten inte bara får bli en vacker devis utan börtillämpas helt enligt lagens syften. a. bör arbetet med atl utvidga deteffektiva verkningsområdet för lagstiftningen bedrivas i så snabb takt sommöjligt med elt ständigt framflyttande av produktkontrollorganens positioner. Utskollelhar verkligen också uttalat sig myckel bestämt när det gäller en utbyggnad avsamhällets tillsyn på detla område, något som togs upp bl. a. av ,om en anmälnings- och regisireringsskyldighet. Utskottet säger bl. a. att detutgår från "atl arbeiet med au ytterligare finslipa konirollförfarandel ienlighet med utvecklingens krav bedrivs med all möjlig skyndsamhet ocheffektivitet". Ocksånär det gäller forskningen uttalar utskottet atl man vill alt denna skallutbyggas i snabbare takt och att verksamheten skall samordnas i siörreulslräckning än . Utskottetvill däremot inie ansluta sig lill yrkandet från folkpartihåll om en utökadbesvärsrätt med anledning av beslut enligt livsmedelslagen ochproduklkontrollagen. Motionärerna vill ge slora grupper besvärsrält. Detgäller naturvårdare, konsumenter, handikappade och forskare. Man kan länka sighur del skulle vara om alla konsumenter fick besvärsrält. Om del gällde t. ex.etl beslut om margarin, skulle nästan varenda medborgare i habesvärsrält. Man har i lagstiftningen i stället gått in för att ge de fackligahuvudorganisationerna besvärsrält, och del tycker jag är en bra lösning,eftersom slora grupper dä får möjlighet au via sina organisationer framförabesvär. I och med alt besvären framförs via organisationen får de också en vissstadga. Reservaniernalill utskottets belänkande gör del lättare för sig än motionärerna gjort genomalt kräva "en generell rätl för konsumenterna alt komma med initialiv ochall anföra besvär", men de anser ändå alt del av praktiska skäl ärnödvändigt att göra en viss avgränsning. Del tycker jag är en i och för sigriktig bedömning. När det sedan gäller hur denna avgränsning skall göras går deemellertid inie närmare in på detta utan anför bara att det bör vara "engeneröst bestämd krets av organisationer" som ges besvärsrätt men atl delbör vara regeringen som skall överväga frågan och framlägga förslag om vilkadessa organisaiioner skall vara. Mankan Ju fråga sig, om det här nya sättet från oppositionen atl komma med nyamålsättningar och önskemål hela liden men överlämna till regeringen atl taställning lill på vilkel säu detta skall föras ut i verkligheten är någontinggenomgående. Det varsamma sak med löfte om 400 000 nya jobb- då gjorde man på samma sätl. Också här tycks man ha uppfattningen, atlregeringen är den som bäsl skulle kunna bestämma vilka de skall vara som skallkunna besvära sig. Jag lycker det hade varit mera renhårigt, om man i sinreservation i stället hade talat om hur man vill avgränsa denna besvärsrält. Ireservationen sägs bl. a. att man tycker del är motiverat all konsumentverketfår besvärsrätt. Men t. ex. i livsmedelsverkets styrelse sitter jugeneraldirektören för med. Det finns alltså ingen anledningalt ge någon speciell besvärsrält, eftersom verket ärrepresenterat vid själva beslutsfattandet. Detär som sagl etl myckel besvärligt masiodoniarbeie alt följa upp de senasteårens lagstiftning på miljövårdens område - det ökande antalet ämnen och varorsom kommer ut gör det mycket svårt för myndigheterna. Utskottet har dock genomsina uttalanden visat att ändå vill ha en snabb utveckling på områdetoch en effektiv kontroll av alla hälso-och miljöfarliga varor. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till jordbruksutskottets hemställan i allapunkter och avslag på reservationen. HenNORRBY i (fp): tillförde ju inte sakdiskussionen särskill myckel nyttutöver vad som slår i utskousbetänkandel, men jag kan ändå inte underlåta atlreagera mol den allmänna förtröstan som hon visar när del gäller de fackligaorganisationernas besvärsrätt och hennes tro att del skulle vara tillräckligtmed denna besvärsrält. Jag kan visserligen instämma i tankegången, au besvärendärigenom får mera stadga, men jag frågar mig hur det i deua fall skall gå medde stora medborgar-och konsumentgrupper som inte är fackligt organiserade.Varför skulle man t. ex. inte kunna låta husmodersorganisationerna, somrepresenterar en myckel stor konsumentgrupp som ofta inte är fackligtorganiserad, få sådan besvärsrätt? Bara därför alt ärrepresenterat i livsmedelsverkels styrelse behöver del väl inte vara så, attkonsumentverket alltid får stöd för sina tankegångar där- verket har ju ingenegen majoritet i livsmedelsverkets styrelse! Nej det handlar här om möjligheten lill infiytandeför vida grupper och framför allt om balansen mellan olika grupper. De som harett ekonomiskt iniresse av beslutet har besvärsrält, om beslutet går dem emot,men de som "bara" är vanliga konsumenier är ställda utanför denrätten på ett helt annal sätt. Delta är någonting som forlfarande präglar betydandedelar av vår lagstiftning. Från folkparlihåll betraktar vi det som en svaghel,som vi vill arbeta bort på olika sätt, bl. a. genom alt vi yrkar bifall tillden reservation som här föreligger. Jag har en känsla av au när man har uiseii siyrelserna förlivsmedelsverket och produktkontrollnämnden har man sett lill, atl det har blivit en så bredrepresentation som möjligt för olika intressegrupper, och del borde ju medföraatt frågorna blir allsidigt bedömda i dessa styrelser. .Samtidigt har bådadessa organ en mycket vid kontaktyta utåt genom informationsorgan. Livsmedelsverkethar l. ex. en egen informationsavdelning, som ständigt följer diskussionen imassmedia på detta område och ofta uppmärksamma sådana frågor som ställes avkonsumenterna. Jag vet att fiera beslut har fattats och förbud kommit tillstånd pä grundval av tidningsartiklar. Har man genom undersökningar kunnatfinna att det har legat någonting bakom kritiken, då har man också gått tillell beslut. Jagtror atl en alltför omfattande besvärsrält skulle kunna innebära så mycketarbeie med besvärsförfaranden att hela handläggningen skulle bli fördröjd ochdärmed inte så effektiv. Det kan finnas vissa grupper som skulle kunna hainiresse av atl ständigt besvära sig över besluten för all få skärpningar, ochdet skulle betyda alt del blev mycket svårt atl fatta beslut och att en delbeslut kom att försenas avsevärt. Detta skulle, tycker jag, vara till myckelstort förfång för många människor som drabbas av hälsofarliga varor. Jagtror alltså atl man bör ha en relativt begränsad besvärsrält. I och med all defackliga huvudorganisationerna har fått besvärsrält kan också en mycket stordel av svenska folket därigenom få möjlighet att föra fram kritik motmyndigheternas beslut i dessa frågor. Jag yrkar änen gång bifall lill ulskoltels hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeJa besvarad. §edan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr15 mom. 1 b röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och . Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ja- 262 Nej - 41 Avstår - 3 Åtgärderlill skydd av miljö, m. m. Mom. I c, 2 och 3 Kammarenbiföll vad ulskoltel i dessa moment hemställt. Herr andre vice talmannen tillkännagav att anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . §16 Åtgärder till skydd av miljö, m. m. Föredrogs betänkande 1975/76:16med anledning av proposilionen 1975/76:5 om åtgärder i fråga om sjöfarten lillskydd av miljö, m. m. jämte motioner. I propositionen 1975/76:5 hade regeringen() föreslagit att delsgodkänna internationella konvention till förhindrande av föroreningarfrån fartyg utom såviti den avsåg flytande kemikalier som transporterades ibulk, delsgodkänna protokoll om ingripande på det fria havet vidhavsföroreningar genom andra ämnen än olja,