prot · FZ0961 · 1975-12-31 00:00:00 — Vadbeträffar värdinsatser har de kristna samfunden och andra frivilligaorganisationer ofta varit föregångare när det gällt alt erbjuda utslagnamänniskor personlig omvårdnad och mänsklig värme. Dekristna samfundens nykterhetsrörelses s. k. RlA-verksamhei är eu exempel pådetla. betyder Råd och hjälp I Alkohol- och narko-likafrågor. På 31 platseri landei finns RiA-verksamhel med sammanlagt 112 heltidsanställda och över 1000 frivilliga medarbetare. Över 200 000 besök inräknades . för filantropisk verksamhet ärett annal exempel, därman genom öppna dörrar söker kontakt med utslagna män- niskor i syfle atl ge demen ny start i en ny miljö. Regeringensproposilion om alkoholpolitiken har utlovats till i slulel av mars. 1 denintensiva debatt som pägätl i samband med remissbehandlingen av APU:sbetänkande är del bara Iblkpartiet som har lämnat besked om sin syn påutredningens förslag. Från övriga partier har del varil lämligen lysl. Införde vikliga alkoholpoliliska beslut som skall fatta nu i vår hade mannog väntat sig att partierna vid sina kongresser skulle ha ägnat frågan en någolsiörre uppmärksamhet. Jag lyssnade med intresse till anförandeför i hopp om all där skulle komma några klarläggandenbelräffande del socialdemokratiska partiets inställning lill APU:s olikaförslag, men jag kunde inle finna några sådana klarlägganden. Idet socialdemokratiska partiprogrammet finns ell avsnill om alkoholpolitiken.Det har elva punkter enligt den upplaga som Jag har fått i hiinderna. Mensåvitt Jag kan förstå saknas en programpunkt, nämligen den som man beslulade omvid partikongress. Ändå står del på titelbladet klart och tydligt allprogrammet är fastställt vid 1975 ärs kongress. Jag hade hoppals alt vi här idebatlen skulle kunna få klarhel i varför den vid kongressen beslulademålsättningen - en systembutik i varje kommun - fattas. Är del ett förbiseendevid tryckningen eller vill partiet mörklägga del beslul som kongressen fållade? Jagtycker det är rimligt atl vi fär besked i den här debatten. Kommer regeringenatl följa upp kongressens beslut? Frågan är särskill allvarlig därför all delföreligger motionsyrkanden från moderalhåll som går i samma riktning.Socialdemokraternas riksdagsgrupp har alltså möjlighet att i samarbete medmoderaterna genomföra kongressens önskemål och förorda en systembutik i varjekommun. Slutligenvill Jag, herr lalman, peka på den avgörande skillnaden mellansocialdemokraternas alkoholpoliliska program och . Vi vet all detfinns ett klart samband mellan de tre faktorerna åtkomlighet, totalförbrukningoch alkoholskador. Delta samband är sä klart dokumenterat i en radundersökningar au del knappast behöver diskuteras. Frän sida villvi därför minska åtkomligheten, särskill när del gäller ungdom, och vi villocksä minska lotalkonsumtionen. Omdetta sägs del ingenling i det socialdemokratiska programmet. Där talas dethuvudsakligen om missbruket, och det sker i formuleringar som vi alla kan varaöverens om - jag vill gärna understryka detta; det är inget fel på deformuleringarna. Men vad som inte alls är klart är hur socialdemokraternakommer atl slälla sig till krav på att huvudmålet ialkoholpoliliken skall vara all minska lotalkonsumtionen. Ert partiprogram geringen vägledning på den punklen. Om - som Jag ser har återkommitlill kammaren - inle kan svara på den frågan pä partiets vägnar, hoppas jagändå all han ger elt besked om vad den socialdemokratiska nyklerhetsgruppen harsagl och vilkel råd den har givil regeringen inför utformningen avpropositionen. 6 protokoll 1975/76:61-62 () kortgenmäle: Jag lycker alt kan vara nöjd med atl vänla tills vi får denalkoholpoliliska debatlen när propositionen är lagd och motionstiden ärutgången. Om han ger sig lill tåls lill dess, skall han säkert få reda på bådemina personliga äsikler och regeringens målsällning. Delglädjer mig all verkligen har läsl del exemplar av vårtpartiprogram som Jag har gett honom. har han ju farit omkring ute ibygderna och gett del en lolkning som inte är riklig. Men kanske bör han läsadet litet bättre, så förslår han del säkert ocksä bättre. HerrENLUND (fp) kort genmäle: är bekymrad över vad som har sagts ule i landei angåendedel som hände vid den socialdemokratiska partikongressen. Delsältpå vilkel mandärbehandlade den vikliga alkoholpolitiska frågan har faktiskt väckt vissförslämning hos många människor, och även personer som slår delsocialdemokratiska partiet mycket nära har reagerat myckel starkt. Jag villbara ge ell exempel på det. hade en artikel i slraxefter kongressen i vilken han skildrade vad som där förekom, och hans orogällde all man inle log en sä viktig fråga pä allvar. Menherr Jadestig har inte svarat på min fråga: Hur har den socialdemokratiskanyklerhetsgruppen agerat här, vilkel råd har den givii belräffande förslagei omsyslembulik i varje kommun? Inle heller har svarai pä min frågaom hur man kommer all slälla sig lill krav atl huvudmålet föralkoholpoliliken skall vara all sänka aikoholkonsumiionen. Del är ganskaovanligi, herr lalman, au man slår i vänlan pä en proposilion ulan allregeringspartiet ens har anlyll hur det länker hantera nägra av de viktigasteförslag som föreligger från en utredning som har arbelai i nära lio är. HerrJADESTIG (s) kort genmäle: På den senasle frågan kan Jag bara svara au regeringens reaklion larman se när proposilionen kommer. Vad Jag har reagerat mol - nu senast i Accenl - är Iblkpartiels sält all gå ut och säga att på densocialdemokratiska partikongressen var del bara med skräll och löje man berördenykier-hetsfrågan, när man anlog elt nyll partiprogram som har en så tydlignyklerhelspolilisk profil som della punklprogram har. Dessulom anlog vi ellnyll kommunalpolitiskl program som också klart och tydligt utvisar vårpolitiska vilja. () kongenmäle: Jag vill bara påpeka, , all Jag i milt anförande här inlealls gick in på formerna för beslulsfallandel vid den socialde-mokraliskapartikongressen, och Jag har heller inle gjort det på liågoi oriktigt sätt i anförandenute i landei. Jagber alt få citera ell avsnill ur den artikel som Jag nämnde, och Jag frågarherr Jadeslig om del är en felaktig beskrivning, skrev i DagensNyheier : "Delmärkliga var emellertid all talarna i denna debatt plötsligt tycktes se som sinuppgift all mer uppträda som gycklare än som sakligt och ansvarsfulltargumenterande ombud. Ord som 'en flarra vin' och 'en klar' visade sig också haen enormt humoristisk laddning. Del var dessa och liknande uttryck som fickkongressombuden atl la lill slorskrattet." Jaghar inte krävt, , atl vi skulle fä klarhel beträffande regeringenshållning -jag finner mig gärna i alt vänla tills propositionen föreligger - menJag har efterlyst och den socialdemokratiska nykterhelsgruppenshållning på de här punklerna. Den borde vi rimligtvis fä en antydan om. Herrförste vice talmannen anmälde att anhållil all til protokollet fåantecknat atl han inle ägde räll till ytterligare replik. (vpk): Jag tänker i della anförande först beröra några frågor som tillhörkulturpolitiken men också försöka hinna la nägra av de mesl brännande problemenför ungdomen . Dessa båda områden är föremål för täta deklarationer omradikala ätgärder och högslämda målformuleringar. Tyvärr har bådedeklarationer och målformuleringar visat sig tämligen innehållslösa. Sälänge staten underordnats monopolkapitalets villkor och in i minsta detaljprioriterar dess behov, så kommer det all förbli på det säilel. Inga avgörandeförändringar kommer i grunden all kunna åstadkommas. , Del är därför nödvändigtmed kraftfulla statliga åtgärder för alt bryla den kommersiella skräpkulturensdominans. Profitbegärets styrning av kullurulbudei leder lill de mest groleskakonsekvenser: Bildkonsien reserveras för ell lilel fåtal med gott om pengaroch betraktas försl och främsl som lönsamma investeringsobjekt, litteraturenbeslår lill alllför slor del av massproducerad skräpkuliur. Musiken, den levande musiken, ivingas föra en lynande tillvaro vidsidan om likaledes massproducerad likgiltighet. Typiska drag i denna massproducerade,profitgivande kultur är inslag av rasism, kvinnoförakt, förhärligande av våldoch förtryck. Denna skräpkuliur utgör i själva verket en massiv reaktionärpropagandaapparal. Kraftiga åtgärder mäsle därför sättas emol. Fränvänsterpartiet kommunisierna har vi under en följd av är ställt förslag iriksdagen för att åsladkomma en offensiv statlig kulturpolitik. De två centralasyftena med den polilik vi förespråkar är dels alt garantera kulturarbetarnasocial och ekonomisk irygghel, dels all göra olika kulturyttringartillgängliga för alla grupper i samhällel och engagera dem kulturellt. a. av dessa skäl som vpk nu återigen kräver en lagsliftning ombiblioteksverksamheten och utökade statsbidrag lill denna verksamhet. Del ärdärför vi kräver väsentligt höjda anslag till Radio-TV. och det ärockså därför vi kräver ökade anslag lill tidskrifter och till kulturprograminom föreningslivet. Och det är därför som vi även noggranl kommer att studeraden aviserade kullurproposilion som kommer och som främst skallinrikta sig pä kulturarbetarnas ekonomiska villkor. Folkbiblioteken ivingas alt arbela med små och på många hällminskande resurser. Dessutom finns del slora skillnader mellan olika biblioteknär det gäller standard och kvalitet. Slatens-kul-turräd har t, o, m,konstaterat atl del förefaller som om klyftan mellan olika kommuner i fråga ombiblioteksverksamhetens standard snarare ökar än minskar. När del ekonomiskaklimatet ule i kommunerna börjar bli kärvare, är just kulluren elt av de försiaområden där kommunerna anser sig kunna göra inskränkningar, och sådanainskränkningar har också gjorts under en följd av är. Tidigareförsökte man på många håll vidga bibliotekens verksamhel. Del gällde inle barabokullåning, utan man har dessutom fört in musik och bildkonst och öppnatbiblioteken för föreningsverksamhet och samhällsdebatt. Delta var hell i linjemed den målsällning som angeits för bibliotekens verksamhet, en målsällning somvpk inte bara biiräder -vi kräver dessulom att den skall uppfyllas. Mennu har utvecklingen stoppats upp, och kommunernas ekonomi är sådan all man inomöverskådlig framlid inle kan förvänta sig all den kommer i gäng igen. Del ärdärför vpk kräver en biblioiekslag och väsentligt större statsbidrag för augarantera en hög och växande standard på folkbiblioteken i alla delar avlandet. Underde har anslagen lill programverksamhet irealilelen minskal. Delta har inneburit alll lorftigare program-uibud,som de anställda har känt sin anställningstrygghet hoiad och intekunnal utnyttja sill yrkeskunnande. SarTitidigi har arbelsmarknaden för filmare,skådespelare och andra frilansande kulturarbetare drastiskt försämrats. Dessaförhällanden har tvingat all varsla om stridsåtgärder. Vpkhar hillills som enda parti i hävdat all måste få deanslag som begärts för all höja programkvaliteten och trygga sysselsäilningenför anslällda och för kuliurarbeiare som är beroende av programverksamheien försin sysselsällning. måsie bli den förmedlare av kultur somföretaget har möjlighet au vara tack vare sin räckvidd lill alla medborgare ilandei oavsett bosättningsort. Företaget får därför inle utarmas och utvecklastill atl bli en filial för utländska kommersiella bolag. Nägraord om tidskriflsstödel. På konferenser med folk från de kulturella och ideellatidskrifterna har det med önskvärd tydlighet framkommil au det föreliggerstora risker för all de nämnda lidskrifterna Ivingas upphöra på grundav de allt större och växande ekonomiska svårigheterna. finner detutomordentligt angelägel all medlen för lidskrifisslödet kraftigi ökas, sä atlutgivningens mångfald och bredd garanteras. Därför begär enhälliglalt anslaget ökas med 4 milj. kr. lör nästkommande budgetår. Mol della kommerdeparlemenlschefen fram lill en ökning med endasl . och moliverardel med en tilltänkt utredning som skulle analysera tidskrifternas ekonomiskaläge. Men,herr lalman, hur man än lolkar den tilltänkta utredningens uppgifter måste vikonstatera atl utbildningsministern med sin snålhet läler inflationen mördaflera tidskrifter som är berättigade till bidrag. Vpk kan givelvis inteacceptera en sådan utveckling, och del är därför vi kräver atl man härmåste följa statens kulturråds begäran. Mänga talare i den här allmänpolitiska debatten har tagit upp några avungdomsproblemen. Del är helt självklart all jusl ungdomen kommer au bli enspeciell målgrupp för de politiska partierna inför höstens val. Det är Ju femårsklasser som blir förslagångsväljare . Och med två förslagångsväljarehemma i familjen vet jag alt för länge sedan har vallryck per post från bådecenterpartiet och socialdemokraterna kommil alla förslagångsväljare lill hända. Mendet skorrar verkligen falskt när vissa partier och politiker nu talar sig varmaför ungdomens intressefrågor. Del är nämligen alltför uppenbart all detla lalinte stämmer med deras verkliga handlande i ungdomsfrågor. Vihar som vädjar lill ungdomsväljarna men som annars inle försummarnågot lillfälle alt kverulera över normlöshel och moralupplösning hos de ungaoch som är främmande Ibr eller direkt föraktfulla mot den nya generationensdess bällre friare och öppnare livsstil. Vihar som vill locka ungdomen med sin s. k. gröna väg men som sedananvänder sin makt över kommunalförvaltningen - t. ex. i Göieborg - till altstänga ungdomsgårdar. Ochvi har som sä gärna anlägger den ungdomliga profilen i sitt yttremen som hjälper och som i valrörelsen kommer atl predika om eltvårdnadsbidrag som är sällsynt dåligt anpassat lill de behov som ungdomarna,isina nya friare samlevnadsformer har. Slutligenhar vi socialdemokraterna, som har varil helt nöjda med alladministrera en kapiialislisk ekonomi där var iredje arbetslös är under25 är. Också socialdemokratiska politiker slår passiva och räll likgilligainför den massanslormning av skräplilleralur och reaktionära livsvärderingarsom det kommersiella livet nu vräker över ungdomen. Och ävensocialdemokratiska politiker har tolererat att arbetslösa ungdomar harsämre förmåner än andra arbetslösa, förmåner som det f, ö. är omöjligt altsjälvständigt leva på. Vänsterpariielkommunisterna tar ungdomens kampfrågor på djupt allvar. Vårl ungdomsförbundkämpar mot skolsystemets hets och konkurrensanda och går ut i kampanj förarbetarungdomens rälligheier, för ungdomens frilids- och kulturfrågor. Vpk ärdel enda parti som lill årels riksdag presenterat ellprogram mol ungdomsarbelslöshei. Vi siäller dessulom krav på höjning avbidragen lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhel. Och vpk är del endaparti som särskill lar sig an invandrarungdomens viktiga intressefråga: rätlenalt få sin grundläggande skolundervisning pä hemspråket - vilkel är enda vägenatl undvika framlida språkhandikapp och diskriminering. Det är ingen tillfällighet atl det i vpk:s ungdomspolitik finns mer äntomma paroller. För oss socialister är det självklart atl se ungdomen sombärare av de nya idéer och de nya livsformer som skall bryla flarn när densöndervittrande kapitalismen en gång för alltid skall ha försvunnit. Underdelta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. i (c): Del klagas ibland på all förändringarna på uibildnings-omrädel gåralllför snabbi. Del kan ligga någonting i del; i den meningen all man på vissahåll varil alllför snabb all svära på magisierns ord. Särskill om de sagls meddel rätta lonfallel och med den rälla siyrkan. Men del finns också risker medau dröja för länge med au lyssna pä del nya. Skolan måsie följa med i denulveckling som samhället i övrigt genomgår. De erfarenheler man gjort måsteutvärderas och läggas lill grund för Ibrlsatl utveckling. Somherr i har erinrat om har vi, inle minsl fråncenterns sida, fört fram krav på nya utredningar och utvärderingar påskolområdet. Det gäller översyn av läroplanen för , det gällergymnasiet och det gäller den särskilda vårdulbildningen. Del är nödvändigi allrepresentanier för de politiska grupperingarna får vara med frän biirjan idella arbete. Ifråga om vuxenutbildningen råder det, som jag ser det, en allmän uppslutningomkring behovel av utbyggnad. Samhällets behov och den enskildes inlressenpekar i samma riktning. Ett alltmer komplicerat samhälle kräver kvalificerademedarbetare på alla områden, och den korttidsutbildade vuxne måste fåmöjligheler att komplettera sin utbildning så alt han räknas som likvärdig medden unge, som fält en både kvantitativt och kvalitativt bällre utbildning. Ivår vuxenulbildningsmotion begär vi ytterligare medel för särskildavuxensludiestöd och en plan för Ibrlsatl ulbyggnad. Vi begär ocksä enförstärkning av den kommunala vuxenutbildningen med särskild inriktning påmindre orter och mindre kommuner. De nuvarande reglerna har lett till enbesvärande obalans inom den kommunala vuxenutbildningen. Det måste vara enrättvisefråga atl kunna åstadkomma en bällre geografisk spridning avmöjlighelerna all della i sådan utbildning. Det gäller ocksä den ämnesmässigaspridningen. En garaniiregel av del slag som SVUX framfört förslag om bör kunnage möjligheler lill della. är inte tillfredsställandemed ett yllerligare uppskov. Detsom har kännetecknat vuxenutbildningen - och som bör känneteckna den - är ellrikt varierande uibud. Del breda ulbudei har varil en siyrka. är detnödvändigt all skapa möjligheler för den enskilde au orientera sig i detlautbud. Det är ocksä värdefulll all kunna komma till rätta med vissagränsdragningsproblem. Inomkort kommer med sitt belänkande om folkhögskolansställning. har i uppdrag bl. a. all försöka dra enklarare gräns mellan studieförbundens verksamhel och den kommunalavuxenutbildningen. Uppdraget gäller också studieförbundens förhållande tillarbetsmarknadsutbildningen. Men del gäller även andra gränsfrågor och - jagvill betona det - samverkansfrågor. Ocksånär det gäller den mer kompeiensbeionade vuxenutbildningen - framför ;.llt denkommunala vuxenutbildningen och arbetsmarknadsutbildningen - och ungdomsskolanfinns det behov av en översyn av gränsproblem och samverkansfrågor.Uppmärksamheten riktas då framför allt på den kommunala vuxenutbildningen. Delgäller den organisatoriska uppbyggnaden, det gäller lärarfrågor, det gällerkompetenskrav, det gäller inle minsl metoder och läromedel, Imånga fall torde en fruktbärande samverkan kunna etableras med ungdomsskolan.Den kan, som , gälla lokaler och materiel, den kan gälla skolledning ochlärare Mensamtidigt är del nödvändigt alt ha klart för sig vuxenutbildningens särart. Delfinns uppgifter som tyder på att man ännu inte överallt kommit underfund mednödvändigheten av all ta tillräcklig hänsyn lill den. Del finns propåer som kantydas så atl möjlighelerna alt göra ekonomiska besparingar skulle kunna kommaalt inverka negativt med hänsyn lill vuxenutbildningens särskilda behov och medtanke på dess särskilda Ibruisällningar, Friimförallt iir det nödvändigt att ta hänsyn till det faktum att äldre människor inlebara har andra siudielöruisäliningar ulan ocksä lär pä annat sätt än yngre. Delbetyder att särskilda krav måste ställas inte bara på utbildning och erfarenhethos lärarna i vuxenutbildning utan i myckel högre grad än också påläromedel och materiel som används i vuxenulbildningen. Delär inte heller självklart atl den kunskapsmässiga grunden för vidare sludiermåste vara densamma för vuxna människor som för yngre. Till detta kommer ocksåförulsällningarna i övrigt för sludier; hänsyn måste las inle bara tilldokumenterade faktakunskaper ulan också lill allmän erfarenhet och omdöme.Möjligheien all ägna tid lill studier är en annan för den vuxne än för denunge. Inte ens heltidsstudier kan för den vuxne bli heltidsstudier på sammasält som för den unge. Allunder sådana förhållanden inom ramen Ibr en sammanpressad timplan inhämta defastställda kunskaperna är svårt för många. Detta kan förklara de avhopp somskett, har också bidragii lill all man inom vuxenulbildning inlei lillräcklig omfaltning nåll de Särskilduppmärksamhet måste i fortsättningen ägnas åi pedagogiska och melodiska problemi vuxenulbildningen. Del gäller också där läroplansutformningen, del gälleriimnen och momeni. Del gäller formuleringen av kompelenskrav. Mycket av detta är föremål för forsknings- och utvecklingsarbete.Det är inle för intet som SÖ:s pedagogiska nämnd starkt betonar del angelägna iforsknings-och ulvecklingsarbetel Jusl på det vuxenpedagogiska området. Jagmenar all det är nödvändigi all - trots raden av utredningar på skolområdet -inom en inie alllför avlägsen framlid iniiiera en samlad ulvärdering av dehittillsvarande erfarenheterna inom den kompetens-givande vuxenutbildningen.Del gäller inle bara frågor om gränsdragning gentemot och samverkan med övrigadelar av vuxenutbildningen eller ungdomsutbildningen, där motsvarande problemär nog så viktiga. Det gäller i lika hög grad frågor av melodisk och pedagogiskari. Del gäller den vuxnes studiesilualion. Del gäller läroplansfrågor. Auvi inle framfört krav pä utredning av dessa förhållanden beror på atlenligt vår uppfattning vissa gränsdragningsfrågor försl måste vara klarlagda.Men Jag är övertygad om, herr lalman, all behovel av en utredning medparlamentarisk medverkan av läroplansfrågor och av innehållet i'denkompetensgivande vuxenutbildningen är stort och att någonting måste göras. Hen (): kommer inom eu antal månader all få be-himdla frågan ommedborgerliga fri- och rättigheter enligl dels en utlovad proposition, delsmolioner från åtskilliga håll. I fri- och rättigheter ingår självfallet rätttill frihet frän kränkningar av andlig och fysisk art. Men där ingår ocksånågonting annat, i varje fall i en demokrati, nämligen rällen atl medverka lillstatens och det allmännas styrelse, rällen atl påverka beslul - ibland genomfolkomröstningar, ibland och vanligast genom den yllmänna röslrälten. Denrättigheten, herr talman, är emellertid i beskuren ickeobetydligt antal svenska medborgare. VadJag syftar pä är frågan om utlandssvenskarnas rösirält. All Jag lar upp den beror på all i går kom på kammarens bord en proposilion som var ullovadlill och som i etl pressmeddelande den följandetisdagen sades skulle komma . Förseningen är obetydlig ochingenting att göra affär av. föreligger alltså en proposition, nr 111, därfrågan om utlandssvenskarnas rösträtt behandlas. Denfrågan har haft en lång via dolorosa i . Den har väckts vid otaligatillfällen, men socialdemokratin vid makten har visal ett för-sirölt inlresse.likgiltighet, nonchalans inför ämnet. Redan pä 1950-talel kom de förstautredningarna. De lades undan. På 1960-talel kom nya utredningar. De ladesocksä undan. Deras hädanlard beledsagades ibland i med några ord avförakt för utlandssvenskarna, ord som var ägnade all skyla delbrisiande intresset Ibr all dessa skulle få rösträtt. Då blev trycket i fråga om åtgärder så kraftig! aUman besiiimde au vissa utlandssvenskar skulle få rösträtt. Två villkoruppsattes: del ena var alt rösträtt skulle beviljas efter ansökan ochupplagande i särskild röstlängd, del andra var all vederbörande under desenasle fem åren hade varil kyrkobokförd i . Femårsgränsenvari och för sig märklig. a. all utlandssvenskar som något ellernågra år kommil i åtnjutande av rösträtt i någon lid därefter ulan egenförskyllan eller värdighet kunde berövas den rösträtt som de vid någoltillfälle hade varil delaktiga av. Jagkänner flera svenskar som aldrig kunnat utöva den medborgerliga rätlighet somdellagande i allmänna val innebär. Elt fall har jag fäsi mig särskill vid. Delär en lidningsman, som ägnal sill liv, sin jour-nalisiiska bana ål all sludcrademokratin och dess yilringar i och lialien. Han har ofta berältal alldel för honom ler sig som särskill vanhedrande all i sill hemland aldrig fädella i ell allmänt val. Femårsgränsen gjorde della omöjligl i hans liksom iså många andras fall. Vadvar då motivet lör denna lémärsgräns'' Det åberopades all om vederbörande varilborta , så var dci osäkert om han skulle återvända hem eller omhan skulle stanna utomlands. Det var del ena motivet.