prot · FY0948 · 1975-12-31 00:00:00 — Differensen i uppfattningen kommer fram först när man görden lotalekonomiska bedömningen. En majoritet avstyrker bifall till motionerna381 och 1778 av del skälet att man i det här sammanhanget som i så många andramåsle göra prioriteringar med därpå föfiande justeringar av sina ambitioner. Såenkelt är del. Deövriga argumenten, herr lalman, finns redan dokumenterade i olika sammanhang,varför jag skall avslå från all upprepa dem. Jag yrkar bifall tillcivilutskottels hemställan under punkten 2 i betänkandet nr 6, som nubehandlas. HenMAGNUSSON i (vpk): i sade inte så myckel, och jag skall inte iförsta hand polemisera med honom. Jag tror emellertid alt man skall vara klaröver - jag vill trycka pä det ytterligare innan diskussionen är över - alt delsedan den nya brandlagen tillkom, även om den för all del inte har varit ikraft sä länge, tydligen har uppstått svårigheter av del slag som jag förutredovisade. Man tycks mer och mer komma till insikt om att här föreliggerväldigt slora problem, som skulle kunna lösas på ell bättre sätt om helaräddningsfiänslen - speciellt ofiebekämpningen - komme i statens hand. Jag villockså betona all del redan under remissbehandlingen avräddningsfiänstutredningens förslag var åtskilliga remissinstanser som menadealt del skulle vara ändamålsenligt att så bleve fallet. i säger att det är nödvändigt att göra prioriteringar,och det är alldeles givet. Men om man kan peka pä att man, som i del härfallet, skulle vinna sä mycket på ett förstatligande ur rationell synpunkt ochall del ekonomiskt säkert skulle betyda väldigt myckel för många kommuner ochför landet som helhet, så lycker jag all del vore värt att saken las upp tillbehandling. Vad jag hoppas med denna moiion är an man i alla fall uppmärksammarproblemställningen, som del säkert blir tillfälle all vidareutveckla senare,eftersom jag är övertygad om all den här diskussionen kommer igen. Beredskapföroljebekämpning till havsm. HenHÅKANSSON i (s): Jag vill tillfoga en detafi sä att saken blir mera komplett. Vad herrMagnusson i egentligen önskar är att ofiebe-redskapen i hamnarnaskall föras över till ansvarsområde. De som ulnytfiar de fiänsterett hamnbesök medför får betala för detta. Skulle få rätt, såfick vi den kanske något underliga ordningen alt elt organ fick inkomsten, etlannat fick svara för ofie-skadeskyddet. Jag vill bara ha sagt detta så att delfinns med inför de bedömningar som man skall göra litet längre fram i dessafrågor. Överiäggningen varhärmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voleringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller civilutskottels hemställan i belänkandet nr 6 punkten 2 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resullal; Proposilionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 2 av fruOlsson i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 6punklen 2 mom. 3 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav föfiande resultat: Regeringenhade under punklen C 4 (s. 73-74) föreslagit att på driftbudgetenunder fiorlonde huvudtiteln lill Bidrag lill kostnader för beredskapför /76 anvisa elt reservationsanslag av . Idelta sammanhang hade behandlats molionen 1975:407 av herrar i Ulfsbyn(c) och Sfiernslröm (c), vari hemställts 1. att till Bidrag lill kostnader förkommunal beredskap för /76 anvisade ell reservationsanslag av 2mifi. 2. all uttalade sig för all den kommunalaberedskapsplanläggningen påskyndades och avslutades senast under budgetåret1977/78. 1. beträffande anslag all med bifall lillregeringens förslag och med avslag på motionen 1975:407, yrkandet 1, pådriftbudgeten under fiorlonde huvudtiteln till Bidrag lill kostnader förkommunal beredskap för /76 anvisade etl reservationsanslag av , 2. belräffande liden för kommunalberedskapsplanläggning att skulle avslå motionen 1975:407, yrkandet2. 3. beträffandeanslag av i saml herrar Åkerfeldt, son i och i (samtliga c) som ansett all utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen i anledning av regeringens förslag och med bifall lill molionen1975:407, yrkandet 1, för /76 på driftbudgeten under fiorlondehuvudtiteln till Bidrag lill kostnader för beredskap anvisade ellreservationsanslag av , 4. belräffande liden för kommunalberedskapsplanläggning av son i saml herrar Åkerfeldt, i och i (samtliga c) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:407, yrkandet 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Hen ÅKERFELDT (c): Del kommunala beredskapsplanläggningen har varit en tämligen utdragenhistoria. Knappast någon anade, när för mer än tio är sedan antoglagen om beredskap, alt endast drygt hälften av kommunernaskulle ha klarat av denna beredskapsplanläggning. Det gick först och främstsju är efter lagens tillkomst innan man kunde sätta i gång det praktiskaarbetet, och med den tidsplan som anges i budgetpropositionen kommer del att hatagit ännu längre lid innan planeringsarbetet är slutfört i alla kommuner. Verkställandeorgan för planeringen och för bidragsgivningen lill kommunerna är riksnämndenför beredskap. Enligt riksnämndens program 1970 skulle arbetet ikommunerna av , förutsatt att etl bidrag på 2,5mifioner utgick, och alltså vara klart under /76.Riksdagen anslog emellertid inte del här beloppet, varför riksnämnden harnödgals revidera sin tidsplan. är målet all planeringen skall vara färdigunder /78, och för den målsättningenkrävs elt anslag om 2 mifioner för kommande budgetår. Men utskottet har i är -- godkänt endasl ell reducerat belopp, nu angivet lill 1,5mifioner, som utskottet i likhet med alla tidigare är då den härfrågan behandlats har skrivit att uppgiften är myckel angelägen. Meddel av utskottsmajoriteten förordade anslaget kan emellertid inle lidsplanenhållas, utan den kommer all föriängas med ytteriigare ell är. Fräncenterpartiet har vi under alla år som della anslag har behandlats reserveratoss lill förmän för den ursprungliga lidsplanen och dess anslagsberäkning, ochvi gör så även . Del har vi utvecklat i reservationerna 3 och 4. Ireservationen 4 yrkar vi all uttalar alt den angivna lidsplanen skallhållas-och i reservationen 3 att anslaget skall ökas i enlighet därmed. Skälenför denna beredskapsplanläggning har vi upprepat de senasie åren. De är - jagsäger del ulan alt gä närmare in pä dem - oförändrat starka. Med lanke på altde civila komponenterna kommer att få allt slörre betydelse i ell avancerattotalförsvar och eftersom del är naturiigt för oss att salsa stora summor pä engod planering av fredssamhällel och dess utveckling borde del, anser vi, varaminst lika naturligt all satsa på en planering som har lill syfte att klaralivsviktiga samhällsfunktioner i etl läge av krigs- eller beredskapstillständ. Med del anförda vill jag yrka bifall till reservationerna 3 och 4. HerrHÄLL (s): Som sade har denna fråga varit uppe lill behandlingmånga gånger, och man kan alltså beteckna den som en gammal bekant. Ifiolårets debatt hade vi en längre överläggning, och jag redogjorde då föruiskottsmajoritetens synpunkter. Utskottet instämde dä i att frågan ärangelägen men sade att vi måsle ta hänsyn till de ekonomiska förutsättningarna.Vidare ansåg majoriteten all den personalorganisation som sysslar med dessafrågor sä att säga är avstämd efter de resurser som tilldelats. Även harutskottets majoritet anslutit sig lill förslaget om 1,5 mifioner. Ulanalt gå in pä den lid som varit kan vi emellertid nu konstatera att vi är frammevid en tidpunkt i handläggningen där vi kan se att planläggningen kommer allklarna inom överskådlig tid, och del är ju del väsentliga. Med anledning därav, herr talman, yrkar jag bifalltill utskottets hemställan. Hen ÅKERFELDT(c); Motbakgrund av att sade all vi nu närmar oss slutet för planeringen villjag tillägga, ulan alt orda för myckel om detta, att del finns fleratillkommande skäl för att planeringen bör slutföras snart. Elt skäl är att dennya försvarsulredningen i sina direktiv har fält i uppgift attbeakta en rad olika planeringar som görs, bl. a. civilförsvaretsperspeklivplaner, del ekonomiska försvarels perspektiv-studier saml - och detär vikligl i sammanhanget - de särskilda studier avseende övrigl totalförsvarsom också görs. Just dit hör kommunernas planläggning, och därmed blir denkommunala planläggningen en av komponenterna i underiaget för del kommandeförsvarsbeslutet. Jagvill ocksä erinra om alt har initierat en utredning omsamordning mellan räddningsfiänslen i kommunerna i krig och fred. Det har ocksåelt naturligt samband med denna planering. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av fruOlsson i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 6punkten 4 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrÅkerfeldt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 215 Nej - 77 Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av fruOlsson i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i belänkandet nr 6punklen 4 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 4 av i m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat; Ja - 215 Nej - 76 Föredrogs skatleutskottets belänkande nr 12 medanledning av motioner om reklamskatten. 1detta belänkande behandlades molionerna 1975:1av herrar i (fp) och Hovhammar (m), vari hemställts attriksdagen beslutade upphäva skatten på annonser och reklam, 1975:427av m. fl. (m), vari hemställts alt beslutade dels attslopa reklamskatten, dels alt hos regeringen begära översyn i tillämpligadelar av bestämmelserna för mervärdeskattens uttagande, 1975:440 av m.fl. (s), 1975:441av i (fp), vari hemställts alt beslutade om sådanändring av reklamskalleförordningen (1974:416) alt tidningar som gavs ut avpolitiska eller andra ideella organisalioner medgavs återbetalning av ochbefrielse frän reklamskatt även om de tillhandahölls gratis, (fp, c, m), 1975:1036av fröken () och (), vari hemställts alt riksdagenbeslutade att punkten 2 av anvisningarna till 1 § förordningen (1972:266) omskall på annonser och reklam skulle ha av motionärerna angiven lydelse,innebärande att sådan affärsleknisk information som var undantagenfrån beskattning skulle befrias från reklamskall, 1975:1082 av herrarRomanus (fp) och (), 1975:1091av herrar Träff (m) och Hylländer (fp), vari hemställts alt beslutadesådana ändringar i reklamskalleförordningen 1. all framställning av annonsbilagor alllidbeskattades, 2. all trycksaker med information enbart lillnäringsidkare undanlogs från skatt, 3. att från mervärdeskatt undantagna publikationeralllid tillförsäkrades räll till återbetalning av reklamskatt samt 1975:1094 av (). 1. belräffandeavveckling av reklamskallen all skulle avslå 1. molionen 1975:1, 2. motionen 1975:427 i denna del, 2. belräffande översyn av mervärdeskatten påperiodiska publikationer all skulle avslå motionen 1975:427 i dennadel, 3. beträffande avveckling av reklamskatten påreklamtrycksaker att skulle avslåmolionen 1975:686, 4. beträffande undantag från reklamskatt för visskonsumentupplysning all skulle avslå molionen 1975:440, 5. belräffande reklamskallen för vissa tidningar ochannonsbilagor 1. att med anledning av motionen 1975:441och molionen 1975:1091 punkterna 1 och 3 skulle anta av utskottet framlagtförslag lill lag om ändring i förordningen (1972:266) om skatt på annonser ochreklam, innebärande dels all undanlag från beskattningen skulle göras förannonser i periodisk publikation som väsentligen framstod som organ förpolitiska eller andra ideella organisalioner, dels all skattefrihet förannonsbilaga som framställts hos annan än hu-vudpublikalionens utgivare skulleföreligga endast när reklamen enbart avsåg själva publikationen, 2. all skulle avslå 1. molionen 1975:441, 2. motionen 1975:1091 punkterna 1 och 3, lill den delmolionerna inle tillgodosells genom vad utskottet hemställt under 5.1, 6. beträffandeundanlagsreglerna för reklamlrycksaker all skulle avslå 1. molionen 1975:1036, 2. molionen 1975:1091 punkten 2, 7. belräffande reklamskall på vissa uppgifter itelefonkatalogen alt skulle avslå molionen 1975:1082, 8. belräffande befrielse från reklamskall föridrottsföreningar att skulle avslå motionen 1975:1094. Reservation hade avgivits av herrar iBorås (m), i (c), Josefson (c), (), Hallenius (c),Träff (m) och () som ansett att utskottet under 6 bort hemställa allriksdagen med bifall till molionerna 1975:1036 och 1975:1091, punkten 2,skulle anta av reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring i lagen(1972:266) om skall på annonser och reklam. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav herrar i (m). Träff (m) och (). HenSUNDKVIST (c); Som framgår av rubriken behandlar skatleutskottets betänkande nr 12reklamskallen. Vi har i utskottet tagit upp frågan på grund av en rad moiioner.I molionerna har - för alt ta de båda ytterligheterna - yrkats på upphävandeav skatten, och på en utvidgning av beskallningsområdel. Jag skall inle beröraalla molionerna, ulan vill uppehålla mig vid en enda moiion, nr 1036 avcenterpartisterna . De hemställer i denmotionen om en mindre ändring av anvisningarna till I ij förordningen om skallpå annonser och Jag har så myckelslörre anledning all uppehålla mig vid just den motionen som den är grunden förden reservation som är fogad till betänkandet. 1974års riksdag reviderade reklamskallereglerna. Huvudfrågan den gången var hur delskattepliktiga varuområdet för reklamlrycksaker skulle avgränsas. De ändringarsom då vidtogs kom bl. a. all innebära all prislistor, tekniskaproduktbeskrivningar, reservdelskataloger o. d., som har varitundantagna från skall om de inte alls eller endasl i ringa män innehöllsäfiargumenl, nu blev beskattade om de var avsedda för konsumenter. Somkonsumenter räknas då industrier, verksläder, lantbrukare m. fl., alltså de somköper de varor som det här är fråga om och använder de varorna i sinverksamhet. Imotionen 1036 yrkas nu på en ändring av reklamskatteförordningen på del sättetalt sådan affärsteknisk information som varit undantagen nu äterskall befrias frän skall. Orsaken lill yrkandet är, som del sägs i molionen,alt knappast någon vid förra årets behandling av del här ärendet avsåg allrevideringen skulle få den effeki som den har fått. Knappast har del varitfinansministerns och inte heller skatleutskottets mening att detta skulle fåden effekten all varor beskattas som inte har och inle utges i reklamsyfte.Också vi reservanter lycker all det är orimligt alt pä della sätt begränsaundantagsreglerna i fortsättningen. Delförsvar som skatteutskottets majorilel nu drar upp för alt bibehålla dennuvarande ordningen är alt det skulle bli svåra gränsdragningsproblem om manbiföll molionen och reservationen. Jag anser det vara ett sakligt dåligtunderbyggt resonemang som utskottet här har använt sig av. Del måste väl i allrimlighets namn vara på del sättet, alt om man har en reklamskatt så skall denskatten drabba de trycksaker som innehåller reklam och inle drabba andratrycksaker som knappast kan sägas innehålla någon reklam alls. Utskottetskriver; "Om informationen till älerförsäfiare och den internainformationen kan självfallet sägas att de utgör ell led i marknadsföringen ochföljaktligen skall ses som avsättningsfrämjandeåtgärder som bör kunna beskattas ." kan i varie fall inlegälla prislistor pä reservdelar, reservdelskataloger o. d. Jag skulle litetrafiant vifia säga att med dem förhåller det sig på rakt motsatt sätt. Del ärsannerligen inle för att visa starka säfiargumenl som man tar framreservdelslislor med prisuppgifter - gjorde man det kanske affären aldrigskulle bli av. Säfiaren lar inle fram de prisuppgifterna förrän affären ärgjord, därför kan man inle säga alt dessa prislistor används som säfiargumenleller har något reklamvärde. Tyvärrhar vi i utskottet inte blivit eniga om ell bifall lill molionen. I och för sigbeklagar jag det. De tre borgerliga partiernas representanter i ulskotlei betänkandet fogat en reservation där vi hemställer alt bifallerdet förslag lill lagändring som framförs i motionen 1036, och jag ber att fåyrka bifall till den reservationen. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen TRÄFF (m): Jag har begärt ordet i den här debatten i min trefaldiga egenskap avmotionär, reservant och undertecknare av del särskilda yttrande som är fogatvid skalleulskollels betänkande. Idet sistnämnda redovisar jag tillsammans med i och herrHörberg vår och våra partiers principiella inställning lill reklamskatten. Vividhåller att den kritik som har riklats mol denna speciella punktskattalltifrån dess tillblivelse i allt väsentligt har varit väl motiverad. Kritikenhar också fåll etl allt starkare slöd av erfarenheterna frånreklamskallelagens tillämpning. Vi menar också all den förhållandevisblygsamma nettointäkten för statskassan inte rimligen kan motivera delomfattande administrativa arbeie och den rättsosäkerhet som lagen vållarberörda företagare. Det är som vanligt de mindre förelagen som härvidlag fårbära den relativt sett tyngsta bördan. Skatteutskottetär förvisso inte omedvetet om problemen. Bekymmer över de besvärliga tolknings-och gränsdragningsfrägorna genomsyrar hela ulskottsbelänkandet. Utskottetkonstaterar med beklagande alt lagstiftningen om reklamskall innehåller ellantal svårgenomträngliga regler. Det är, herr talman, förvisso en lika djup somföreståelig suck ur ett kvalt bröst. Detfinns föfiaklligen anledning att beklaga alt man inte vill dra den som jaglycker enda logiska slutsatsen av vad man nu vel omreklam-skattelagstiftningens effekter, nämligen all möjligl föranstaltaom skattens avskaffande. Moderata samlingspartiet önskar alt sä måtte ske menbedömer att det för dagen inte finns förutsättningar för bifall till elt sådantyrkande här i . Det har därför synts angelägel all om man nu inle kanuppnå den bästa lösningen åtminstone söka å-sladkomma något som kan kallas dennäst bästa - en klarare utformad lagtext. Eltsådant försök representerar motionen 1091 somjag har väckt tillsammans medherr Hylländer. Vi kan nu med tillfredsställelse konstatera all försöket blevframgångsrikt så lill vida som utskottet ägnat molionen en utförlig behandlingoch också ställt sig bakom två av de tre yrkanden som molionen utmynnar i. Deltredje yrkandet, som utskottet trols en viss förståelse i sak inle ansett sigkunna biträda, återkommer delvis i den reservation som representanterna för detre borgerliga partierna har fogat vid utskottets betänkande. HerrTage har redovisat innehållet i och motiven för reservationen,varför jag skulle kunna falla mig mycket kort i min plädering. Men lät migändå handgripligen få illustrera med ell exempel på en sådan trycksak som vireservanter inte anser bör belastas med reklamskatt. Jag har här i handen etlsom jag tycker bokstavligen tungt vägande argument i form av en produktkatalogfrån Svenska Fläktfabriken. Det är en nätt liten sak som väger exakt . De930 finstilta sidorna upptar oftast synnerligen noggranna specifikationer överolika fläktars konstruktion och funktion. Där finns prestandakurvor för Ijud- dala, lufthastigheter ochiryckfall. Mankan väl inte beteckna den här katalogen som en reklamirycksak utan att göravåld pä ord. Det gjorde man inle heller fram till den 1 september förra året.Då ändrades emellertid reklamskattereglerna så att trycksaker av della slagblev skaltebelagda. Motivet för ändringen var -del utgår jag ifrån -att skapaklarare avgränsningar av del skattepliktiga varuområdet. Effekten blevemellertid bl. a. denna ologiska utvidgning av beskallningsområdel. Jagskulle vilja rubricera del inträffade som etl olycksfall i arbetet, vilket inleär alltför överraskande, så snårig som den här terrängen är. Men delförhållandel ursäktar ju knappast utskotlsmajorilelens ovilja alt rätta tillsaken. Jag lycker all den motsatta inställningen borde ha varit mera naturlig. Lätmig tillägga alt om uiskottsmajoritetens uppfattning skulle bli vägledande förbedömningen av det skattepliktiga varuområdet, har man i verkligheten medvetetutökat detta att omfatta vissa trycksaker oavsett användningsområde. Detta kanaldrig ha varit avsikten vid lagens tillkomst. Jag kan inle finna annat än all reservanternas förslag till ändring avanvisningarna lill ett paragraftecken i lagen om skatt på annonser och reklamär sakligt väl underbyggt och ytterst angelägel att få genomfört. Jag yrkardärför bifall lill den reservation som är fogad vid utskottets belänkande nr 12. Hen i (fp); 1 motionen 1, som behandlas i skalleulskottets belänkande nr 12.föreslås etl avskaffande av skallen på annonser och reklam. 1 folkpariiel harvi haft den principiella uppfattningen ända sedan den här beskattningeninfördes all del är felaktigt att beskatta annonser och reklam och att detfinns andra objekt som bättre lämpar sig för beskattning. Det torde knappastheller vara förenligt med en god presspolitik alt belasta tidningarnasannonsintäkter med en skall. Somvi säger i molionen har annons- och reklamskallen alltsedan den infördes varitföremål för en omfattande kritik, och har här redogjort för en heldel krångligheter när det gäller reklamskatten. Utskottet delar ocksä denuppfattningen men tillägger att det har förekommit åtskilliga klaraöverdrifter i den kritiken. Låt gå för del! Men det har också, som framgick avherr Träffs anförande, varit utomordentligt svårt för den skaltskyldige allläsa ul vad som är skattepliktigt eller ej. Därför är det inte hellerförvånande alt kritiken varit stark och i vissa fall gått till överdrifter. Delkan anföras en rad argumeni för ell slopande av annons-och reklamskatten. Deargumeni som framförts frän oss i folkpariiel mot dennaskatteform är enligt vår mening fortfarande fullt bärkraftiga. Uppfattningarnai denna fråga är kända här i , och jag vill därför endasl yrka bifalltill motionerna I och 427, som behandlas i skatteutskottets belänkande nr 12. Hen CARLSTEIN (s); Det kanske finns skäl all erinra om att när annonsskallen infördes denI skedde del i första hand för alt skapa ell utrymme för det statligastödet lill dagspressen. Utan detta stöd hade åtskilliga tidningar i vårt landinte kunnai fortsätta sin utgivning. När 1972 beslöt att utvidgaannonsskallen till en allmän reklamskatt, motiverades delta bl. a. med att mandärigenom ville undvika en snedvridning av reklammarknaden lill pressensnackdel.