prot · FZ09111 · 1975-12-31 00:00:00 — En orsaklill motståndet mot förändringar är väl främst att människor ser ell hol motdet man har och inie vågar hoppas att vad man får blir lika bra eller bälire.Och framför allt är man rädd för all man inte skall få vara med längre, alt manskall mista sin arbetsuppgift. Men skulle del inte vara möjligt att låtamänniskor få till arbetsuppgift att arbeta med övergängen? 1 molionen 2294framför vi ett förslag i den riktningen. Det gäller regeringens förslag ipropositionen 124 att staten skall väsentligt utöka sill engagemang påoljeomrädet; Vi föreslår alt samma organisation, alltså denna oljeorganisation,skall få i uppgift dels all arbela med de kortsiktiga lösningarna påbränsleförsörjningsområdet - dvs. försäkra oss om olja - men dels också attarbeta med övergången lill den långsiktiga lösning som ligger ibränsleulvinning från källor som Sländigl förnyas. Regeringen ulgår allisä hellrealistiskt från situationen som den är men går inte vidare, arbelar iniemed övergången. Vi vill all man ägnar sig ål de korlsikliga problemen men all sammaorganisalion skall ha i uppgifi all snarasl möjligt flytta över intresset lillde lösningar som är möjliga och önskvärda för framliden. På det sättet behöverman inle se en ur helhelssynpunkt önskvärd utveckling som etl hoi mot de egnaintressena. Tvärtom måste del kunna ge en djupare arbetsglädje och störretrygghet atl arbela på det sättet. Regeringensledamöter brukar med emfas betyga hur farlig man anser oljan vara. Då är detegendomligt, lycker jag, atl man inle arbelar på frågan hur vi skall kunna göraoss oberoende av olja. Del enda förslag man har är i slällel all organisera ellslorl stalligi engagemang på ol--jeomrädet För man räknar väl inte med attkärnkraftseleklriciteten skall kunna användas till allt det som vi nu använderbränsle till? Ulskottetsmajorilel anser att stålen salsar lillräckligl på de insatser som vår motionåsyftar och nämner samt säger att forskning pågår.Men del är inga som helsl vettiga proportioner mellan insatserna föralternativen och vad som satsas pä oljan. har 6anställda och ell aktiekapital pä . Svenska , somregeringen nu vill ge ökade resurser, skall få 50 miljoner i aktiekapital ochsyssla enbart med olja. Jämför man med de privata oljebolagen inser man hurabsurt del är alt hävda all ansträngningar görs för att förbereda övergångentill en annan bränsleförsörjning. Oljebolagen i har tillsammans enligtde uppgifter jag har fått ell aktiekapital på ca 1/2 miljard och drygl 7 000anslällda. Dettycks också gå trögt att få ut de pengar har anslagit lill alternativenergiforskning. Men när de väl kommer till användning kan de som får dem visaupp ytterst intressanta resullal. Vid skogshögskolan i pågår t. ex.nu ett försök med minirotationsskogs-bruk. Genom alt odla snabbväxande lövträdkan man få fram stora mängder biologisk massa, som man kan utvinna energi ur. Enligtmin mening förebereder inte regeringen på något sätt den övergäng till eltresurshushållande system som är nödvändig. Man skulle kunna börja med att, somvi har föreslagit, låta få uppgifter på helabränsleförsörjningsområdet På det sällel skulle man på elt klokare sätl kunnaförebereda övergången. Jag ber att få yrka bifall till reservaiionen 2 vidnäringsutskotlets betänkande nr 44. Viskall också ta ställning till elt förslag som rör eldistributionensorganisalion, näringsutskoitels belänkande nr 45. Eldistributionen i värt landskall jusl nu omorganiseras. Det är dä kolossalt vikiigl all vi fär enorganisation som är klok för framtiden. Närman läser direktiven till den utredning som ligger bakom del förslagregeringen framlagt inser man att regeringen här hell och hållel gåll in för enkärnkraftsbaserad elproduktion. 1 direktiven heler det: "Enomstrukturering av organisationen för eldislribulionen kommer all fägenomgripande konsekvenser även för elproduktionens strukiur. Dagens strukiur inom elproduktionen har i hög gradbestämis av de lekniska och ekonomiska förhållanden som gällt under den nu snart till- ändalupna vattenkraflsepoken. En genomgripande omvandling av elpro duktionens struktur sätter som nämnts in vid börian av med övergängen lill värmekrafi, huvudsakligen atomkraft, för all täcka den huvudsakliga delen av ökningen i elbehoven.----- 1likhel med andra slora projekl som innefallar komplicerad ny leknik kräver genomförandel av ett alomkraflverksprojekl tillämpning av avan cerade system för planering och administration. Mankan följaktligen förutse en ytterligare förslärkning av de mono-polisliskadragen inom kraftproduktionen." Dettaär alltså hämtat ur direktiven till en uiredning som sedan lagl fram ettförslag, på vilket regeringen grundat den proposition vi nu behandlar omändring av landels eldistribulionssysiem. Man vill alltså helt och hållet gå inför elproduktion genom kärnkraftverk och anpassa eldislribulionen därefter. Eneigihushållning-en,m. Energihushållningen,m. Somherr redogjort för gör vi en kolossal dumhet när viändrar värt samhälle sä att det mer och mer skall passa för kärnkraftsproduklionen.Det blir etl allt starkare motstånd i världen mot denna farliga energiform,som underlättar spridningen av atombomber, skapar masskonceniralion och behovav alll noggrannare medborgarkoniroll. Överallti världen börjar man ocksä lämna kärnkraften. Tekniker i ansvarig ställning somvaril med om au bygga upp syslemen hoppar av och finner andra arbetsuppgifter.1 har t ex, några högt uppsatta tekniker lämnat kärnkraflsindustrin, bl. a.därför att de anser risken för olyckor genom utsläpp av radioaktivitet myckelstor t. o. m. i den typ av lätlvatlenreaktorer som finns i vårt land. Vidarevisar knappheten pä uran au del finns risk för atl man forcerar fram enövergång till ett ännu farligare reaktorsystem, till briderreaklorn, som ocksåvåra nuvarande läuvattenreaktorsvänner tvekar inför. Härigenom skulle vårenergiförsörjning göras beroende av plutonium, atombombsbränslet 1Japan har det visat sig att reaktorer som varit i drift åldrasmycket fortare än beräknat och kanske måsle slängas. Materialet visaruilrötiningssymiom med läckagerisker och riskabel arbeismiljö som följd. En säkort livslängd pä en reaktor torde göra den helt ointressant ekonomiskt, omden inle subventioneras av staten. Vidarevisar bränslecykelns olika moment oanade svårigheter alltifrån brytningen avuran och den kapital- och energikrävande anrikningen lill den alll längreförvaringsiiden för ulbrända bränsleelemeni med läckagerisker före upparbelningenav bränsleelemenien - som aldrig har funge-ral i indusiriell skala -säkerhetsfrågorna kring plutonium och de minst tusenåriga förvaringarna avradioaktivi avfall. Nyligenhar naturvårdsverkel yttrat sig när det gäller fortsatl utbyggnad i sagt att man nu har kommil fram lill alt utsläppet av kylvatten i de storamängder del är fråga om i skulle kunna ha större negaliva följder änman har räknal med - vi skulle kunna fä en aririkning avradioaktiviteten i vattnet. Verket har yltral sig bara när det gällerForsmarksverket, men vad som är oerhört vikligt och väsenlligl är all vi ocksäfår en omprövning av verken på . Förmodligen är det inle mindreriskabelt all förorena saltvattnet vid med Slora mängderradioaklivi varmvatten. Det skall bli intressant att se vilkel vaiiendomsiolensdomslui kommer all bli vid efter nalurvärdsverkeis nya inslällning. Detär alltså tydligt alt kärnkraften blir en alll ohållbarare energikälla. Alltfier lämnar den, systemet är föråldrat och har inte framliden för sig. Det ärdå mycket pinsamt när vårt eldistributionssystem nu skall byggas upp för ättpassa en sorts energiförsörjning som vi förmodligen inte kommer att ha. Vi göretl misstag här, och ytterligare kapitalförstöring kommer att bli följden. Istället är det viktigt att eldistributions-systemet byggs upp så att vi tartill vara den energi vi redan har som går som spillvärme och att vi köperenergi också frän små och oregelbundna källor, annars har ingen något intresseav atl åstadkomma elektricitet frän dem.Därför har vi i en motion begäri utredning om rikllinjer för eldistributionensom skulle underiätta tillvaratagandet av lokala kraftkällor, med skyldighetför den som har koncession på eldistributionen att köpa elektricitet ocksåfrån små och oregelbundna kraftkällor. Jagber att få yrka bifall lill reservaiionen 2 vid näringsutskoitels betänkande1975/76:45. Energihushållningen,m. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: I sak innebär vpk:s yrkande en fullständig omprövning av den nuvarandekärnkraflspoliliken. Längre än sä kan man rimligtvis inte gä i sak. Det är denlinje vi har företrätt Viär, , en liten riksdagsgrupp. nödgas vi vara frånvarande -som jag var när vissa delar av dessa betänkanden behandlades - därför atlandra uppgifter ule i landel kallar oss och vi inle kan ställa upp med såmycket folk här i . Vi är alltså då frånvarande och ställer i ställetyrkanden här i kammaren, vilket går precis lika bra. Det saknar helt praktiskbetydelse hur man gör. Delta är alltså orsaken till atl det inle finns någonreservation under den speciella delen. Det är dock sä, , alt vi lever i enkapitalistisk ekonomi som i sin natur har ett starkt kvantitativttilläggsbehov. vill uttryckligen, efter vad jagförstår, frysa ned det totala energiintaget vid nuvarande ungefär , Ochdet vill man göra utan planhushållning och ulan styrning och med bibehållenkapitalistisk marknadsekonomi. Det är detta vi anser vara orealistiskt Vi anseratt regeringens bedömning i förra årets proposiiion atl en stabilisering avenergiintaget är tänkbar först om 10 ä 15 är är mer realistisk. Man kan inteöver övergå från ett hushållningssystem till ett helt annat för attstrypa en tidigare mer eller mindre ivängsmässig tillväxt. Genom att envisldriva kravei på en omedelbar stabilisering minskar, som vi ser det, sinpoliliska trovärdighet, eftersom etl sådant krav är uppenbart opraktiskt ochorimligt. Ni blottar er härigenom för den grova och demagogiska delen av densocialdemokratiska kritiken. Hade ni på den här punkten varit mer realistiska,så hade också er i och för sig lovvärda och mycket riktiga kritik mot svenskkärnkraft fält en bättre genomslagskraft. () kortgenmäle: Jag vill uppmana atl läsa vår motion. Han har faktisktmissuppfattat oss. Vi anser atl energianvändningen skall kunna öka omårel och atl elanvändningen skall kunna öka med 3 96 I själva verkethar själv stått här och mycket vältaligt kritiserat regeringensutredning om vad som skulle hända ifall man minskade användningen avkärnkraft, och han har kommil fram till precis det räknar med är dentroliga elförbrukningen 5 protokoll 1975/76:111-112 Energihushållningen,m. Sedanär det intressant att sä ofta säger - det är naluriigt altkommunisterna gör det - alt vi måste ha en planhushållning för atl slippakärnkraft. Jag vågar hävda att det är tvärtom. Om marknadshushållningen rentoch odelat fått gälla, så hade vi aldrig fått någon kärnkraft. Kärnkrafl äromöjlig utan stora statliga subventioner. Vidare föreligger del självfalletinle någol behov av planhushållning utöver den vi har för all riksdagenskall kunna fatta etl beslut om att helt enkelt stoppa kärnkraften. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Om jag inte alldeles missuppfattat er ståndpunkt ville ni dä haen stabilisering av det totala energiintaget vid ca . Att man sedangenom besparingar inom den ramen ändå skulle kunna få en mycket begränsadökning genom bättre hushållning osv. är en sak, men ni talade om denstabiliseringen. Regeringen å sin sida anser all dén stabiliseringen inte kanuppnås förrän om 10 ä . Det anser vi också vara det mest realistiska,eftersom man inte kan ändra hushåll-ningssystemei på det här sällel. Sedan tror jag att inte riktigt harförslätt den kapitalistiska marknadsekonomins natur. Det är inte allsoförenligt med kapitalistisk marknadsekonomi att ha stora ställigasubventioner. Vad det gäller är huruvida på allvar tror att mankan uppnå en stabilisering eller en mycket avsevärd nedskärning av nuvarandetillväxt utan att ändra hushållningens organisation, utan att mycket kraftigtöka styrningsgraden och inle minst öka den ställiga planeringens omfattningoch grepp över det hittillsvarande privata näringslivet. Vad isin "gröna idealism" inle förslår är alt den plan för avveckling avkärnkraftsberoende här i som ni driver - ofta med stor talang och slorlengagemang - som ett nödvändigt komplement kräver en avvecklingsplan för denkapitalism som ni icke i er politiska uppfattning och bedömning förmår frigöraer ifrån. () kortgenmäle: har missuppfattat vad vi har sagl, och jag råder honomatt läsa om vår motion. Vi har inle räknal med en omedelbar nolltillväxt. Ävenvi inser att en sådan inte är möjlig. Mensedan tror jag - lack och lov - alt har fel när han säger atl mankan stoppa kärnkraften bara om man övergår till elt planhushällningssamhälle tyi så fall tror jag inte atl vi skulle lyckas stoppa kärnkraften. Fortfarandefär jag inget svar på frågan: Vad är det som hindrar oss i detta hus från atlfatta ett beslut om atl stoppa kärnkraften? Del kan vi göra med precis detsamhällssystem som vi har . Mintro på marknadssystemets förmåga säger mig alt det då kommer att bli etl motivför den fria marknaden atl se lill atl behovet av energi tillfredsställs pä annalsätt. Eftersom del inte finns några fysiska begränsningar, kommer det att blibetydligt lättare om man verkligen släp--per loss alla de skapande krafter somfinns hos människorna pä att hitta de bästa lösningarna. Det går mycket lättareden vägen än om man skulle sitta centralt och planhushälla om hur detta skallgå lill. HerrSVANBERG (s): Vi diskuterar jusl nu inte mindre än sju olika utskollsbetänkanden,och jag tänker inte försöka att under den korta stund som står lill mittförfogande kommentera alla dessa. Jag skall begränsa mig till vissa merprincipiella yrkanden i näringsutskotlets beiänkanden 42 och 44. Övrigabetänkanden kommer andra ledamöier av näringsulskottet att ta upp. Belänkandet42 behandlar propositionerna 100 bil. 15 och 101 rörande energihushållningensamt ett slorl anlal motioner Propositionerna behandlar ell fullföljande av deär 1975 beslutade riktlinjerna för energihushållningen . Beslutet1975 föregicks av en läng debatt, där olika förslag ställdes mot varandra iflera voteringar Den energipolitiska planering som då fastställdes byggerfrämst på fyra principer; En dämpad ökning avenergikonsumtionen. En aktiv oljepolitik. Etl tryggande av behovet av elkraft. Ett svenskt deltagande i eltinternationellt samarbete på energiområdet. Riksdagenuttalade ocksä alt elkrafisproduktionen skall inriktas på ett mycket rationelltlillvaralagande av energikällorna. Hänsynen till miljö-och naturvärden skallväga tungt. Vad gäller kärnkraftsulbyggnaden skall en avvaktande, försiktighållning iakttas. Säkerhets- och avfallsproblemen skall ägnas storuppmärksamhet vid den beslutade, försiktiga utbyggnaden. Handlingsfrihetenskall så långt som möjligt bevaras. Jagär angelägen om all framhålla della, därför alt mänga av motionerna baraupprepar de förslag om en annan inriktning av vår energipolitik som avvisadesav riksdagsmajoriteten vid fjolårets riksdag. Flera motioner slår in öppnadörrar genom att kräva beslut om åtgärder, som redan finns med i 1975 årsbeslut Fleramoiioner frän cenlerhåll, särskilt dä 2118 och 2120, kräver bl. a. stopp förall vidare utbyggnad av kärnkraft och avveckling av de fem redan utbyggda sålänge "en samfälld forskar- och expertkär inte kunnat garantera att deallvarliga riskerna kan bemästras på ell betryggande säll". Yrkandet ivpk-motionen 1775 är delvis detsamma. Dessa motioner avstyrker utskottet medhänvisning till fjolårets beslut, som ju innebar atl majoriteten gick in för enförsiktig utbyggnad av kärnkraften med hänvisning till atl de utmålade riskernaöverdrivits och att vi måste fort-sälta vår energiproduktion, om än i minskadtakt, för atl klara sysselsättningen. Inom parentes kan ju ocksä ifrågasättasvilka tekniska risker en "samfälld forskar- och expertkår" kangarantera att man behärskar. Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. Ar det riskerna medbilarna? Med alla kemiska preparat industrin använder? Eller vad ärdet man kan garantera säkerhet mot? Ielt fiertal andra motioner från - bl. 649, 1780 och 1813 - yrkas enkraftig satsning på alternativa energikällor av olika slag; vind, solenergi,geotermisk energi samt olika fossila bränslen såsom biomassa, torv, sågspån ochbark. De antagna riktlinjerna för energipolitiken innebär bl. a. attforskningsresurser satsas på de flesta av de här angivna områdena, t. ex. iinternationellt samarbete. Men de fiesta av dem är av ringa betydelse i dag.Möjligen kan flera av dem bli av betydelse om 10 - när forskningen harfatt fortgå. Man kan ju inte då så ensidigt som föreslås rikta in alll intressepå dessa energikällor. Dagens och den närmaste framtidens problem måsle ägnasstor uppmärksamhet. Självklart kan forskningsinsatsernas storlek alltiddiskuteras, men utskotlsmajoriteten finner propositionens förslag i stortriktiga. Ifiera motioner, bl. 649 och 1766, tas frågan om utnyttjandet av energin ismärre vattendrag upp. Ulskollei hänvisar här lill det tekniskautvecklingsarbete som med statsbidrag avser alt utföragenom sin stiftelse och som bl. a. innebär en inventering av ca 400 småvattenkraftverk. Folkpartieiframför i sina motioner, nr 681 och 682, bl. a. de förslag rörandemedelsanvisning m. m. som föranleds av deras yrkanden även om enutbyggnad endast av 11 kärnkraflsaggregal. Även dessa motioner avvisarutskottet med hänvisning till de antagna riktlinjerna. Iövrigt tar upp energisparandet i flera punkler, bl. a. införandelav en energisparlag och utgivandet av en energisparkatalog. Utskottet hänvisarnu som till det arbete som energisparkommitlén utför och den informationsom den bedriver. Detla arbete torde vara av slörre betydelse än vad enenergisparlag och en energisparkatalog skulle få, och därför avstyrks förslagenav uiskottsmajoritelen. Fråganom bidragen lill åtgärder i energisparande syfte för industrins byggnader tasockså upp i folkparlimotionerna, och förbättrade bidragsbestämmelser och enutökning av stödobjekten föreslås bl. a. Utskotlsmajoriteten finnerpropositionens förslag väl avvägda och avstyrker därför molionerna. Imoderatmolionen nr 2030 liksom i centermotionen nr 2118 yrkas på förbättradelåneregler för kraflvärmeanläggningar. Ulskottet anför att industriverket harfått regeringens uppdrag atl studera dels energianvändningen inom järn- ochstålindustrin och inom massa- och pappersindustrin, dels möjlighelerna att talill vara spillvärme frän industriella processer för värmedistribution ochbygga ut produktionen. skall förutsättningarna för ytteriigarekraftvärmeutbyggnad kartläggas. Därjämte kan framhållas att lånevillkoren vadgäller kraftvärmeverken är fullt jämförbara med dem som gäller för andrakraftanläggningar, varför utskottsmajoriteten avsiyrker motionsyrkandena. Regeringensproposiiion nr 124 kan också sägas vara en uppföljning av de riktlinjer som antogsgenom förra årets riksdagsbeslut om ener- Dessarikllinjer innebär en strävan från svensk sida att begränsa värt beroende avolja och ell poängterande av att samhället måste ta elt ansvar för enintegrerad oljepolitik som ett led i en planerad energipolitik. Imotionen 2293 av m. fi. yrkas avslag pä praktiskt laget varje punkti propositionen. Beträffande utvidgningen av den statliga garantin föroljeutvinning skall dock sådan kunna ske efter prövning av i varjeenskilt fall. Utskotlsmajoriteten,som finner den föreliggande proposilionen väl avvägd och ägnad alt fullföljasträvandena års energibeslut, avstyrker motionen 2293. Den ytterstnegativa attityd till samhällets samordningsmöjligheter som finns i motionentar utskotlsmajoriteten avstånd frän. Ett fullföljande av de riktlinjer förenergipolitiken som antogs av liksom strävandena att uppnå enbälire planerad energiförsörjning för vårt land, oavsett de skiftandeförhållandena på väridsmarknaden, ställer krav på samhällets aktiva engagemangpå oljeområdet Detta gäller såväl oljeprospekteringen pä svenskt område somsträvandena att på olika sätt säkra vårt lands råoljeförsörjning frän olikaproduktionsområden. De inledda undersökningarna och prospekteringarna förytteriigare elt oljeraffinaderi bör också fullföljas för att ge ellfullständigt underlag för ett ställningslagande 1977. Imotionen 2294 av m. fl. yrkas alt skallombildas lill och få lill uppgift att arbela inom helabränsleförsörjningsområdet med inriktning på förnyelsebara energikällor. Detmål som uppställts för den svenska energihushållningen är ju bl. a. att vårtberoende av oljan skall minskas, och detta medför ocksä åtgärder för atlutveckla andra energikällor. En intensiv forskning pä flera områden medstatligt stöd pågår, bl. a. på meianolområdet, som antyds i motionen 2294.Utskottsmajoriteien, som finner de framförda propåerna i vissa slyckenintressanta, vill dock inte tillstyrka motionen. sammanförande till ettenda bolag av så många olika forsknings-, utvecklings-och uppbyggnadsprojektskulle göra arbetel där svåröverskådligt och tungrott Etl smidigt samarbeiemellan olika forsknings- och intresseområden torde vara en vida effektivareväg. Imotionen 2356 av m. fl. framförs kritik och tveksamhet beträffandestatligt engagemang inom oljebranschen och mot Svenska liksom molprojekteringen av Statsraff Synpunkterna sammanfaller delvis med yrkandena imolionen 2293. Med den positiva bedömning som ulskottet gör belräffande bl. a.Svenska yrkar utskotlsmajoriteten avslag på molionen 2356. Imotionen 2355 av m. fl. yrkas på förberedelser för ennationalisering av den privata oljenäringen. Med hänvisning till vad iutskottsbetänkandet har anföris om ett starkt samhälleligt engagemang påoljeområdet finner ulskottet inte ett bifall till molionen 2355 befogat ellernödvändigt för att föra en självständig energipolitik, fri från "im- Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. perialisliskainlressen" som det uttrycks i motionen. Utskottet yrkar därför avslag pämotionen. Imotionen 1790 av m.fl. och i motionen 1797 av m. fi.yrkas på en enhellig prisnivå för olja och bensin samt elt tryggande avdrivmedelsförsörjningen i glesbygd. Utskottet har senast förra årel yttrat sigöver moiioner med likartat innehåll och finner inte nu anledning alt upprepasitt yttrande. Statens pris- och kartellnämnd har på regeringens uppdrag utrettförutsättningarna för en enhetlig pris; nivå m. m. Statsrådet har i ettinterpellationssvar framhållit att förslaget har bedömts vara opraktiskt menförklarat atl frågan nu bereds i . Ulskollet finner altdenna beredning bör avvaktas, varför också motionerna avstyrks. Med del anförda ber jag att få yrka bifall lill utskoltels förslag påsamtliga punkter i betänkandena nr 42 och 44. () kortgenmäle: Först ber jag att få rälla lill en felsägning som jag råkade göra imill första anförande. När jag behandlade den här famösa rapporten frånindustridepartementet, som går ut pä att det skulle kosla 19 miljarder attavveckla kärnkraften enligl förslag, råkade jag säga atl "19miljarder koslar det alltså att avveckla 15 kärnkraftverk". Självfalletavsåg jag att säga: 19 miljarder koslar det alt avveckla 5 reaktorer. Hurmycket mer skulle det dä inte komma alt kosta att avveckla hela programmet om13 reaktorer? Jag påstod - det gör jag återigen - atl kostnaden inle kan kommaalt ligga särskilt myckel . HerrSvanberg har ju haft en svär uppgift med alt försöka bemöta alla dessa motioneroch reservationer. Det hade inte varil rimligl all förvänla all han skullekunna gå in på alla deialjer, och han har heller inte gjorl det. Jag skall inteta upp någon debalt med av den anledningen. Jag vill bara på enenda punkt omnämna elt uttalande som gjorde, nämligen attcenterns förslag om all satsa pä allernativa energikällor inle kan fä betydelseförrän om 10-15 är. Men, , jag påpekade ju möjligheten att användaytjordvärmen och anförde som exempel de villor som värms upp pä det sättet. Dethandlar alltså om en realitet. Jag skall bara läsa upp etl kort avsnitt ur enartikel i , en tidning som inte är obekant för herrSvanberg: