prot · FZ0915 · 1975-12-31 00:00:00 — Dessa frågorkommer vi att ingående ta upp med löntagarorganisationerna efter det altremisstiden nu i dagarna har gått ut. Jag skall stanna med delta. Det skulle annars självfallet vara avintresse att utvidga debatten till frågan om den grundläggande synen påbarndaghem osv. Där har ni upplevt en utveckling som är myckel intressant. Detkan väl sägas atl såg man på många håll på dessa frågor påett annat sätt. Jag är övertygad om att inom egetparti, bland egna kvinnor, upplever man säkerligen frågan omdaghemmen, möjligheterna till en organiserad samhällelig barntillsyn såsommycket central. Jagskall inte tolka i , men man hade väl ändå enkänsla av atl både det som sades och del som inte sades i långa stycken inneslötmånga problem som har inbördes i dessa frågor. Jagtillät mig förut all från denna talarstol uttrycka förhoppningen all också herrBurenstam skall komma till insikt om viklen av en kraftfullulbyggnad av samhällets barnomsorg. Hen (): Jag tror all jag kan lugna socialministern vad beträffar diskussionen -inom vårt parti råder stor enighet kring de tankar som jag här har framfört ochsom utgår ifrån att man skall skapa en verklig valfrihel och intetvångslösningar, som ni är inne på. Slutligenvill jag påminna om vad jag sade , nämligen att det härpratet om isolering och borgerlig splittring nog är mera nöjsamt för statsrådetän med sanningen överensstämmande. Eller hörde statsrådet inle atl Jag gick sålångt att jag sade att det anförande som , ordförande icenterpartiets kvinnoförbund, höll här , skulle jag i alltväsentligt kunna skriva direkt under. Hur kan man då, om man har den minstapretention på att delta i diskussioner 7 protokoll 1975/76:15 0/77översyn av etableringsbestämmelserna för privatpraktiserande tandläkare och meningsutbyten, som vigör, genast ställa sig upp och börja tala om isolering och splittring och alltdel där. Del är väldigt konstigt. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Om översyn av etableringsbestämmelserna för privatpraktiserande tandläkare Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara i (c) anmälda interpellation,1975/76:17, och anförde: i har frågatmig om jag ämnar medverka lill att de nu gällande eiableringsbestämmelsernaavseende privatpraktiserande tandläkare blir föremål för skyndsam översyn ochatt översynen leder till att vissa orter inte missgynnas. proposilion med förslag till vissa bestämmelser om tandvårdsförsäkringensom lämnats till föreslås atl nuvarandeetableringsbestämmelserinom tandvårdsförsäkringen skall föriängas med i sakoförändrat innehåll. kommer därigenom atl på nytt fåtillfälle alt diskutera denna fråga och då mot bakgrund av en redovisning averfarenheterna av tandvårdsförsäkringen som lämnas i proposiiionen. Jag villemellertid i detta sammanhang nämna alt bakom förslaget till etableringskontroliligger ett förslag från som har utarbetats i samförståndmed . Etableringsbestämmelsernainnebär all får förordna om begränsning i rätten all somprivatpraktiserande landläkare ansluta sig till tandvårdsförsäkringen, om detfinns anledning antaga att folktandvårdens behov av tandläkare skall bliotillräckligt tillgodosett. kunde det konstateras atltandvårdsförsäkringens införande medfört en kraftig överströmning avtandläkare från folktandvården till enskild tandvård. Detta ledde till attriksförsäkringsverket på begäran av och socialstyrelsenbeslutade att tillämpa bestämmelsen om etableringsbegränsningar. Fr. o. m. den 1januari 1975 och i första hand gäller alt ingen privatpraktiserandetandläkare får föras upp på försäkringskassas förteckning över anslutnatandläkare i andra fall än när det är fråga om en ersätt-ningsetablering.Bestämmelserna har utarbetats i samråd med bl. Etableringsbegränsningensyftar lill att garantera atl folktandvården får det netlotillskoit avnyexaminerade tandläkare som förutsaties i samband med att tandvårdsreformenbeslutades. Att så sker är viktigt för att folktandvården skall kunna fullgörasill vårdansvar för barntandvården. Det är också viktigt därför atlfolktandvården är det säkraste och ibland enda sättet att tillförsäkra dem sombor i glesbygd en tandvård Del har ifrågasatts om inte avsteg frånbestämmelserna om ersältningsetablering borde göras föratt tillföra sådanaorter privatpraktiserande tandläkare som i likhet med har svårtandläkarbrist. Mot sädana avsteg lalar emellertid bl. a. att de kan försämrasituationen för folktandvården i en annan ort. proposition om tandvårdsförsäkringen som jag nämnde inledningsvisredovisas ett syslem för att öka möjligheterna för nya patienter som sökertandläkare att få tandvård. Systemet, som bygger på frivilligt åtagande frånlandläkarnas sida, skall prövas fr. o. m. den . Socialslyrelsenoch räknar med atl genom utformningen av systemet fåökade möjligheter att på ett objektivt sätt jämföra tandvårdssituationen påolika orter. Detta torde vara en första förutsättning för lösningen av deproblem som tas upp i interpellationen. Riksförsäkringsverketöverväger f n. tillsammans med vilka ålgärder som kan vidtasför atl komma till rätta med landläkar-bristen på vissa orter. Denna frågabehandlas också i den rådgivande landvårdsdelegation som finns inrättad hosriksförsäkringsverket och där bl. a. och Tandläkarförbundelär representerade. 0/77översyn av etableringsbestämmelserna för privatpraktiserande tandläkare Hen i (c): Jag ber all få tacka socialministern för svaret på min interpellation. Svareiär positivt i så måtto att det framgår atl i en nyligen avlämnad proposilionredovisas ett system för att öka möjligheterna för nya patienter som sökertandläkare alt få tandvård. Systemet skall alltså börja prövas från den 1Januari 1976. Jag lycker det är värdefullt att något nu börjar hända för atträtta lill den mycket svåra tandvårdssituationen på sina håll i landet. Men Jaghade varil ännu nöjdare med svaret, om socialministern hade lovat att aktivtmedverka till att den delegation som finns inrättad hos riksförsäkringsverketarbetar skyndsamt, liksom Jag vill efterlysa socialministerns medverkan tillatl överväganden tillsammans med soicalstyrelsenssnarast skall leda till konkrela resultat. Mininterpellation är aktualiserad av det förhållandel atl nya landläkare kanetablera sig i privat tandvård endasi om det föreligger s. k. ersältningsetablering.Såsom etableringsbestämmelserna är utformade och till-lämpade kan dettainnebära att en bygd, exempelvis Karlsborgsbygden i , blir heltutan privatpraktiserande tandläkare. Enligtde nu gällande bestämmelserna får antalet privatpraktiserande landläkare ejöka, ulan det skall vara . Meningen är alt nel-totillskottet av nyatandläkare skall tillföras folktandvården. Dettakan innebära - och har inneburit, som jag lidigare nämnt -alt kommunhar blivit helt utan privatpraktiserande tandläkare. har där funnitstvå privatpraktiserande tandläkare, men båda dessa har lämnat bygden. De hardärmed tagit med sig sina respektive praktiker, och bygdens folk har därigenomfåtl försämrade möj- Omöversyn av etableringsbestäm -melserna för privatpraktiserande randläkare ligheter att erhållatandvård. I denna bygd fanns fram till sammanlagt femtandläkare verksamma: tre vid folktandvården och två privatpraktiserande. F. n.är det endast en heltids- och en halvlids-anställd landläkare på folktandvårdenoch ingen privatpraktiserande i en kommun av Karisborgs sloriek med ca 8 400invånare. Förhållandenai är minst sagt prekära. Invånarna i är upprördaöver tandvårdssituationen. Även om jag vet att liknande fall finns på andrahåll i landet, är jag ganska övertygad om att förhållandena knappast kan varasämre än i Karisborg. Statsrådet torde känna till förhållandena påområdet, bl. a. efter skrivelser som överlämnats lill honom från kommunalthåll. Vidden nyuppförda vårdcentralen, som inrymmer bl. a. folktandvårds-klinik, finnsfem behandlingsrum. Av dessa fem utnyttjas ett rum under heltid och ett annatrum under halvtid. Allmänheten undrar Över det meningsfulla i atl ha modernlandvårdsutrustning outnyttjad. Det kan Ju inle vara ekonomiskt försvarbart. Närdet sedan gäller allmänhetens berättigade krav på tandvård, som inte kantillgodoses på ett lillfredsslällande säll, har man full förståelse förkritiken mot de ansvariga myndigheterna. Del bör, för all inga missförståndskall föreligga, framhållas att chefen för landvårdsblocket i länoch sjukvårdsstyrelse har förklarat sig förstående inför denkatastrofsituation för tandvården som har uppstått i Karlsborgsbygden ochvidtagit olika åtgärder i syfte att förbättra förhållandena, men ej lyckatsdärmed. Jag är också medveten om alt både tandvårdschefen ochsjukvårdsstyrelsen med olika ålgärder söker intressera tandläkare för attetablera sig inom folktandvården i . Dessa ansträngningar har dockännu ej gett önskvärt resultat. Jagkan inte underlåta atl påtala de negativa konsekvenserna av till-lämpningen avgällande bestämmelser. Det är tydligen så, att en privatpraktiserandetandläkare kan flytta sin praktik men atl ingen annan kan etablera sig i hansställe. Något nylillskotl får inle förekomma bland landels privatpraktiserandetandläkare. Jag kan inte föreställa mig att det var vare sig socialministernseller övriga ansvariga myndigheters mening att bestämmelserna skulle få sådanakonsekvenser, atl en hel bygd som lidigare haft privatpraktiserande tandläkareskall bli fullständigt ulan tandläkare. De erfarenheter som vunnits av tandvårdsreformenoch gällande bestämmelser om ersältningsetablering bör utgöra anledning tillatt åtgärder vidtages i syfte atl vidga möjligheterna för en etablering avprivatpraktiserande tandläkare i deorterdär vakanser uppstått på grund av attlidigare landläkare flyttat praktiken. Jaguppfattar socialministerns svar så, atl de gamla bestämmelserna kvarstår. Dettaanser jag vara beklagligt. Jagär, herr talman, medveten om att jag inte kan komma hem till ochtala om för karlsborgsborna all nu har socialministern lovat dem alt de skallfå så och så många nya tandläkare, men kanske får jag förmedla en hälsning attsocialministern och de ansvariga myn- digheterna har fullförståelse för den prekära tandvårdssituation som råder i Karlsborgsbygden ochatl åtgärder skall vidtagas i syfte att förbättra tandvårdsmöjligheterna förberörda invånare i denna bygd. Denna interpellation har, herr lalman, varilett led i strävan att kanalisera den oro och det missnöje som råder införtandvårdssituationen i Karlsborgsbygden. Jag ber att än en gång få tacka försvarei. Jag vill inte här i diskutera enskilda fall aversältningsetablering. Det är som har hand om dessafrågor, det vill Jag påpeka för i . Någragånger har ärenden om dispens från reglerna emellertid varit uppe idepartementet. Det har då rört sig om fall där en landläkare som redan hartjänst på en ort velat etablera sig som privatpraktiker på en annan. Dellaskulle ha fåtl till följd alt landläkarens patienter på den gamla orten blivitlidande. Får en nyexaminerad tandläkare börja som privatpraktiker ulan alt detär fråga om ersältningsetablering, kommer på motsvarande sätt folktandvården påen annan ort att berövas resurser atl klara sin landvård, bl. a. av barn ochungdom. Inte sällan står del f ö. - låt mig understryka del - en modern ochväluirusiad mottagning och väntar på tandläkare på folktandvårdskliniken isamma ori där landläkaren begär att få dispens för att etablera sig somprivatpraktiker. Detär som har ansvaret för folktandvården och som måste göra vad somär möjligt för alt underlätta situationen i de orter som har brist pålandläkare. En utbyggd offentlig vård genom folktandvården är pä sikt det endasom kan garantera patienterna överallt tillgång till tandvård. Olika ålgärdermåste därför vidlas för att slå vakt om folktandvårdens ulbyggnad i enlighetmed den beslutade tandvårdsreformen. Låtmig slutligen påpeka att det system för att ta hand om nya patienter som skallprövas med bödan kommer att ge bättre möjligheter attöverblicka de skillnader i tillgång och efterfrågan på tandvård som finnsmellan olika orter. Detta har stor betydelse när det gäller att bedöma vilkaåtgärder som kan behöva sättas in. Som jag tidigare framhöll i mitt svaröverväger och socialslyrelsen nu hur man skall kunnaunderiätla siiuationen för orter som har tandläkarbrist. Omöversyn av etableringsbestäm -melserna JÖr privatpraktiserande tandläkare Hen i (c): Jag är helt införstådd med etableringsbestämmelsernas syfte, nämligenatt garantera att folktandvården får det nettotillskott av nyexamineradetandläkare som förutsattes i samband med reformens genomförande. Men därifrånär det långt till att acceptera det förhållandet atl när en privatpraktiserandeläkare flyttar från orten, får icke någon annan etablera sig i hans ställe. Detmåste, såvitt jag förstår, innebära en försämring av tandvården, såvida inte depersonella resurserna ökar 0/77uppräkning av vissa livräntor till fiskare Jagifrågasätter om inte tungl vägande skäl lalar för alt en privatpraktiserandetandläkare skall få möjlighet atl etablera sig i en ort där det tidigarefunnits en tandläkare, som avflyttat från orten. Vid prövningen av sådandispens skall hänsyn tas lill de befintliga resurser som folktandvården kanerbjuda. Detsvar som socialministern lämnat betraktar jag som i viss mån både negativt ochpositivt. Även om det är negativt när det gäller avsteg från bestämmelserna omersältningsetablering så tar jag ändå fasta på atl socialministern hänvisartill att tillsammans med överväger.vilkaåtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med landläkarbristen på vissaorter och alt denna fråga behandlas också i den rådgivande landvårdsdelegationsom finns inrättad hos . Detta inger, herrsocialminister, vissa förhoppningar för de orter i vårt land som i likhet medKarlsborg har myckel stora bekymmer när det gäller att ordna entillfredsställande tandservice och där tandvårdssituationen är ytterst prekär.Men jag hoppas att del inle skall dröja alltför länge innan konkreta ålgärdervidtas. Med vackra förhoppningar kan man inte klara av svårigheterna -detgäller att ta konkreta och snabba initiativ. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Om uppräkningav vissa livräntor till fiskare Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara () anmälda interpellation, 1975/76:18, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att medverkatill en översyn av förordningen (1956:183) angående omreglering av vissaersättningar på grund av statsunderstödd olycksfallsförsäkring för fiskare såatt utgående livräntor står i bättre överensstämmelse med dekostnadsslegringar som ägt rum. Iinterpellationen berörs en skada som drabbade en fiskare . Vid dennatidpunkt gällde en förordning om särskild för fiskare avsedd försäkring motskada lill följd av olycksfall. Livräntor som har utgått med stöd av dennaförordning har höjts 1956 enligt den i interpellationen nämndaomregleringsförordningen med sammanlagt nära 120 96 när del har gällt sådanaäldre skadefall som del här är fråga om. Ytterligare höjningar har skell genomen ny förordning i samma ämne , då den höjda livräntan ökades medytterligare 30 96, och genom en förordning om värdesäkring avlivräntor som utgår av statsmedel med ytterligare 25 96. Genom 1967 årsförordning skedde vidare en anknytning till basbeloppet som fram till nu harmedfört en höjning med ytterligare omkring 75 96. Somhar påpekats i interpellationen har resultatet av alla de höjningar som harskett ändå blivit ganska begränsat. Anledningen härtill ärnaturligtvis atl de belopp som ursprungligen bestämdes framstår som låga mätt idet nutida penningvärdet och mot bakgrund av den allmänna välståndshöjning somskett. Enannan anledning i just det fall som berörs i interpellationen är den sänkningav livräntan som sker i samband med alt den skadade fyller . Delta ärgivelvis en följd av att förmånerna från den allmänna pensioneringen då böriarutgå. Yrkesskadeförsäkringskommilténöverlämnade sitt betänkande (SOU 1975:84) om ersättning vidarbetsskada. Belänkandet är nu ute på remiss. Kommitténs förslag innebärgenomgripande förändringar bl. a. när det gäller beräkningen av livränta förinkomstförlust som drabbar den som skadats i sill arbete. Den nya lagenföreslås träda i kraft och gälla skador som inträffar efterikraftträdandet. Hur man i olika avseenden skall förfara med de äldreskadefallen skall kommittén nu överväga under det fortsatta utredningsarbetetmed sikte på ett betänkande i dessa frågor . Denöversyn av vissa livräntor lill fiskare som efterlyses i interpellationeningår således i yrkesskadeförsäkringskommitténs pågående utredningsarbete. Omuppräkning av vissa livräntor lill fiskare Hen i (c): Jag ber att få framföra mill tack till statsrådet också försvarei på denna interpellation. Statsrådethänvisar till del betänkande från yrkesskadeförsäkringskommittén som nuremissbehandlas. Del är utomordentligt tacknämligt all den gamla lagen när detgäller bl. a. beräkningen av livränta ersätts av nya regler. Det är synnerligenangeläget alt det fortsatta utredningsarbetet omfattar de äldre skadefallen.Efter år med mycket knapp livränta är det ett räitvisekrav alt man tar hänsynäven lill dem när den nya lagen skall träda i kraft . Anledningentill min interpellation är ett konkret fall av principiell betydelse. Samtidigtbelyser fallet de orättvisor som råder i fråga om fastställandet av livräntor.Det här exemplet gäller en fiskare som ådragit sig en skada i yrket medinvaliditet som följd. Fiskaren var från , skadades 1929 mycket svårt isamband med sin yrkesutövning ute på och miste sin vänstra hand. Hantillerkändes en årlig livränta, som sedan blev föremål för vissa omräkningar. Enligtomregleringsförordningen av , avseende ersättning på grund avstatsunderstödd olycksfallsförsäkring för fiskare, skall livränta för tid lill67-årsmånaden beräknas efter förhöjd årlig arbetsförtjänst. Enligt 2 i; inämnda förordning skall arbetsförtjänsten, när olycksfallet inträffat före den1 , höjas med tre fjärdedelar. Vid lillämpningen av denna förordningblev årsbeloppet . Om uppräkning av vissa livräntor till fiskare ålder och 480 kr.därefter. 1962års förhöjningsförordning för fiskare medför förhöjning för tid varunderarbetsförtjänsten höjts, alltså endasi till och med . Emellertidutgår 20 96 ersättningstillägg enligt förordningen den 2 Juni 1950om ersältningslillägg för fiskare. Enligt sistnämnda förordning skulleårsbeloppet för denne fiskare bli 1 . och 480 kr.därefter. görs avdrag på folkpensionen för viss del av livräntanenligt lagen om allmän försäkring enligt protokoll avden . Avdet sagda framgår all visserligen meddelat vissauppjusteringar, men del framgår alt själva beräkningsgrunden utgörden inkomst som vederbörande hade vid själva olycksårel 1929. Värdesäkringenlorde i del här fallet vara ganska diskutabel. De löner som utgick ochåren har mångdubblats, varför beräkningsgrunderna i de härfallen verkligen kan ifrågasättas. Det kan inte vara riktigt all fastlåsa enlivränta efter ett löneläge som var avsevärt lägre när olyckan inträffade jämförtmed om olyckan inträffat . Otvivelaktigttorde det vara motiverat all livräntorna blir föremål för inle bara en vissuppjustering genom en s. k. värdesäkring, utan också för en omräkning t. ex.vart femte år, med hänsyn till del allmänna lönelägel och den lön som gällerinom resp. yrkesområde. Det bör dock vara så atl största möjliga hänsyn skalltas till atl livräntorna, i delta speciella fall fiskarnas livräntor, bättrestår i överensstämmelse med de kostnadsslegringar som skett. Mitt anfördaexempel visar alt så inte är fallet. Jag är emellertid tacksam för att dessafrågor nu har uppmärksammats, och det är helt nödvändigt att även gamlaskadefall blir föremål för noggrann prövning. Överläggningen var härmedslutad. §12 Föredrogs och hänvisades 1975/76:12 lilllagutskottet 1975/76:18 såvitt avsåglagförslag 5 lill justilieulskoltet och i övrigi til inrikesutskoitet1975/76:19 till inrikesulskotlel . 1975/76:28 till lagutskottet /76:42 lilljustitieutskottet §13 Föredrogs och hänvisades 1975/76:5 tillfinansuiskoliet § 14 Föredrogs men bordladesåter kullurulskolleis betänkanden /76:7-10 jordbruksutskottetsbetänkanden /76:6, 9 och 10 §15 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:45. §16 Anmäldes och bordlades 1975/76:32 om ändringar ifiskelagstiftningen 1975/76:46 om enhetligaregler för beräkning av socialförsäkringsavgifter påuppdragsinkomsier m. m. 1975/76:47 med förslag till lag om ändring irällshjälpslagen (1972:429) m.m. 1975/76:62 om Norrlandsfondens fortsatta verksamhet §17 Anmäldes och bordlades Motioner 1975/76:31 av hen afUgglas med anledning avpropositionen 1975/76:11 med förslag till bevissäkringslag för skalle- ochavgiftsprocessen, m. m. 1975/76:32av hen m.jl. 1975/76:33 av herrHermansson m.jl. med anledning avpropositionen 1975/76:20 om svenskt medlemskap i en finansiell stödfondinom och utveckling () m.m. §18 Anmälan om interpellationer Anmäldesoch bordlades följande interpellationer som ingivits till kammarkansliet 1975/76:46av () till herr utrikesministern om svenskl ekonomiskt samarbetemed : skall bli en självständigstal. Vad detta i praktiken kommer att innebära för landet är dock i högstagrad osäkert, eftersom den inrikespolitiska siiuationen är synnerligen kaotisk.Tre befrielserörelser, MPLA, FNLA och Unita, strider om maklen i landei.Särskilt hård är maktkampen mellan MPLA och FNLA. Situationen kompliceras avatt flera stormakter av allt alt döma är starkt engagerade i stridigheterna ochden stora grannstaten dessutom aktivt stöder en av parterna, FNLA. Detär självfallet svårt atl nu dra några definitiva slutsatser om stridernasutgång. Myckel lyder dock på att MPLA har ell klart övertag. Enligt egnauppgifter behärskar MPLA 12 av 16 provinser samt huvudsladen Luanda.Enligi andra bedömningar kontrollerar de ett område med något mer än hälftenav landets befolkning. Del förefaller också vara så atl MPLA har ett betydligtbredare folkligt stöd än de andra organisationerna, även om FNLA torde ha enfolklig förankring inom Bankongostammen i norra . Såsnart det inrikespolitiska läget stabiliserats i kommer landet altställas inför ett oerhört omfattande återuppbyggnadsarbete. Landet är heltnaiuriigt mycket härjat av mångåriga strider, dels mot den gamla portugisiskakolonialinakten, dels mellan de rivaliserande befrielserörelserna. Samtidigtär förutsättningarna på lång siki för en positiv ekonomisk utveckling i Angolamycket gynnsamma. Landet är bördigt, har stora mineraltillgångar, storavatienkraftsreserver och goda förutsättningar för skogsproduktion. MPLA,som sannolikt kommer att spela en dominerande roll i det framtida , haruttalat ett starkt intresse för ekonomiskt samarbete med . Dettasamarbete skulle gälla alt ulveckla gruvindustrin som kan omfatta järn- ochkopparmalm och legeringsmineraler som mangan, och nickel. Det skulleockså gälla utveckling av vattenkraften som uppges ha en potential på ca 30TWh,varav endasi är utnyttjade. Man vill vidare ha hjälp med all uppförastålverk och bygga ut skogsindustrin för massa- och papperstillverkning. Sverigehar tidigare stött befrielserörelserna i gamla kolonier, och i Angolasärskilt MPLA. Det måste vara naturligt för vårt land att också aktivt bidralill det ekonomiska uppbyggnadsarbetet efter befrielsen i dessa länder. Ettsvenskt ekonomiskt samarbete med kan dels få formen av kraftfulla svenskabiståndsinsatser, dels genom att svenska förelag stimuleras alt skapaekonomiska förbindelser med i former som är positiva för landetsutveckling. Depågående striderna i landet kan komplicera frågan om ett svenskt erkännande avdel självständiga och därmed också försena del ekonomiska samarbetetmellan och . Det är fullt tänkbart att två rivaliseranderegeringar kan komma alt utropas i samband med självständigheten. Det är docksannolikt atl det kommer atl visa sig atl endast en av dessaregeringar har en bred förankring i landet. Del är självfallet viktigt au manhär i håller sig väl underrättad om de verkliga maktförhållandena ilandei, så atl ell erkännande kan ske efter självständigheten.