prot · FZ0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Del bör också väga något vidställningstagandet. Dettalas om höga investeringskostnader. säger att man inle lillvarie pris kan öppna den här gruvan. Ja, del blir säkert inle billigt alt böriagruvdrift i Kaunisvaara, men del nuvarande tillståndet i kommunen är verkligenockså en dyrbar historia för samhällel. Den låga sysselsättningen innebär storakostnader för staten. Barasom ett exempel kan jag ta della med skatteuijämningen. Del är ett system sommedför kompensation dels för högre kostnadsläge, dels för lägre skattekraft.Den låga skattekraften är ett direkt resultat av dålig tillgång påsysselsättningstillfällen. Under1970-lalet har kommun fått ungefär 100 miljoner iskat-leuijämningsbidrag, räknat i dagens penningvärde. del bidraget skullekommunens inkomster ha halverats. Även de mest grundläggande uppgifter som enkommun har att sköta skulle inle ha kunnat fullgöras utan bidraget. Hälftenav det belopp jag nämnde, 50 miljoner, har tillfallit kommun på grund avlåg skattekraft. Låt oss anta att ett industrijobb kostar så myckel som 300 000kr. Med hjälp av dessa 50 miljoner skulle det då ha kunnatskapas 165 nya arbetstillfällen. Industriministern skulle alltså med gottsamvete ha kunnat överlämna 50 miljoner till Statsföretag på villkor att 165nya industrijobb skapades. Del hade varit väl använda pengar. Enhundraprocentig subvenlionering av ell sådant projekt skulle alltså vara lönsamför . Kalkylerna skulle inle belastas med en enda krona föravskrivningar. Statsförelags vinst skulle stiga. Finansministernsskatteinkomster från kommun skulle stiga och hans utgifter för kommunensjunka, både vad gäller skatleuriämningsbidrag, arbetslöshetsunderstöd ocharbelsmarknadspolitiska insatser. Pådella sätt måste man räkna också i fråga om den här gruvan i kommun. Delhar talats om ett investeringsbelopp på . Del har skrämt endel folkvalda och fått dem att rygga tillbaka inför beloppets storlek. Minpersonliga uppfattning är förslås att del har hämtats såenorma rikedomar från att det inte är mer än en skärv som skulle gestillbaka. Jag är dessutom övertygad om alt investeringen insatt i entolalekonomisk kalkyl skulle betala sig. .Misstankenfinns också att vid sin begränsade undersökning har huggit till litet välkraftigt för alt det därmed skulle vara lättare att dödförklara projektet. Jag vill fråga statsrådetRune om han anser att den in- vesteringssiffra somnämnts på ligger inom en realistisk ram. Jagvill också fråga honom om det gjorts någon undersökning av jämförbarakostnader för det gruvprojekt som den har börial ungefär en milfrån Kaunisvaara på den finska sidan. Det borde vara av betydande intresse. Om gruvdrijl i Kaunisvaara Hen STRIDSMAN (c): Sedan jag tagit del av interpellationssvaret och lyssnat påindustriministern har jag kommit fram lill den slutsatsen all den del som avsertransportproblemet och svavelfrågan enligt utredning - jag har ävenlagil del av den - är ell avslutat kapitel. In-duslriminisiern framhåller isill inlägg all siora svårigheter varit förknippade just mediransporiproblemel och svavelfrågan. Lål mig bara ulan all fördjupa mig alllförmyckel i transportproblemet säga all frågan om en punipledning har vissanackdelar - det säger man i utredningen. Det är speciellt två nackdelar som ettsådant iransporlsyslem har. På grund av rostmån, sägs det i utredningen, måsteman i förväg bestämma livslängden på projektet. Del är klan att det är mycketsvårt att göra en sådan beräkning. Gruvdriften kanske kan hållas i gång i 20eller lål oss säga , och om man gör en felbedömning är del vanskligt omman har bestämt sig för ell transportsystem av den här typen. Jaghar också för mig all frågan om avsättningen för malmen i viss män redan ärlöst. Enligt utredningen pekar alla tecken på att malmen i första hand skall gålill . Enannan sak som jag tycker är intressant och som jag frågade industriministernom är varför man inte från regeringens sida i egenskap av ägarpari tillStatsföretag och även lill begärt in en offert när del gäller Kaunisvaaraprojektet.Nu säger industriministern all han haft ingående samtal med företrädare förLKAB i och att man därvid kommit fram lill all malmbrytning iKaunisvaara skulle medföra en förlust på mellan 45 och 60 milj. kr. Detvar en nyhet! Jag vet inle om del skall uppfattas som ell svar på den fråga jagställde. Jag måste återgå till den utredning som har gjort. slutsatserenligt utredningen är all projektet inte ger den förräntning som ettgruvföretag kräver - del slår man fast och del har jag också försökt säga här.LKAB menar att man borde få en förräntning på minst 20 96 men anser att i dethär fallet en rörränlning på kanske 8 'Vi inte är o-sannolik. sägeremellertid industriministern att projektet skulle komma att medföra en förlustpå mellan 45 och 60 milj. kr. Någon föriusl lalar man inte alls om iutredningen. Därför uppstår givetvis en massa frågetecken. Var kan man få framdel här materialet? Jag vill anknyta lill del som i viss mån varinne på: Hur snabbi kan man få fram uppgifter om hur pass stora samhälletskostnader skulle bli i det här fallet? Enligt egen utredning, som ärsatt på pränt, talar man inte om några direkta föriuster, men industriministerntalar om föHuster på mel- Om gruvdrift i Kaunisvaara lan 45 och 60 milj. kr.per år. Det vore intressant alt få veta hur man fått fram dessa skillnader. Sedansade industriministern att vi inle skall glömma bort realismen i den härfrågan. Jag tycker inte all jag har glömt bort realismen. Kaunisvaara harutretts väldigt . Vi från har inte bara kört på. Vi har ansett måste få utreda den här frågan i lugn och ro. Men måste vi fåfram ett utredningsresultat så alt vi kan ta ställning lill denna fråga. Iinterpellationssvaret hänvisade industriministern till en interpellationsdebattsom jag hade med arbetsmarknadsministern för ungefär ell år sedan i den härkammaren. Då sade arbetsmarknadsministern till mig all man kunde förvänta sigen utredning som kanske var klar med sitt ställningstagande under sommaren1975. säger industriministern alt den kanske är klar . Vikommer då närmare . Härhar vi väntat på utredningsresultat, och i alla fall från sida inteenbart kört pä ulan varit realistiska och försökt invänta resultat. När vi nufår gensvar i form av en utredning från som, vad jag kan bedöma, ärrealistisk, då måste jag utgå från alt nu verkligen föreligger sådana fakta altvi med utgångspunkt i den utredning gjort kan ta ställning i den härfrågan. Därför vill jag återkomma till industriministern ochställa frågan: Varför har inte regeringen begärt offert från Statsföretag ellerLKAB och blir förluslen verkligen 45-60 milj. kr. Till skulle jag vilja säga alt såvitt jag kan bedöma ärden investeringskostnad på 1 1/, som har räknat fram. Om den kostnaden är hög eller inte måste avgöras medhänsyn lill den avkastning man kan få ut av de pengar man satsar. Vid en normalföretagsekonomisk bedömning skulle, vad jag kan förslå, svaret från - omvi begärde en offert - bli alt man vill ha något mellan 45 och 65 milj. kr. föratt bryta malmen. Så långt är vi alltså komna och då får vi göra en bedömningav de samhällsekonomiska konsekvenserna, precis som vi gjorde i Stekenjokk därvi kom fram till att det var rimligt alt för en med brytning avkopparfyndigheterna i ställa upp en garanti på 50 milj. kr. Delskulle kunna bli förluster, men dem kan man ta därför att de uppvägs av desamhällsekonomiska och renl mänskliga fördelar som sysselsättningen innebär.Det är en sådan bedömning vi vill göra även för vidkommande. Jaghar sagt här att bedömningen från gruvnämndens och industriverkets sida är bör kunna klara en sådan utredning och jag anser att det ärnödvändigt all göra det. Men jag vill därutöver även ha möjligheten alt få inell alternativ. Finns det ell alternativ? Kan vi få fram ett företag som gersysselsättning för 150-200 personer myckel skyndsamt och vadskulle del kosta? Del tycker jag ändå är en ganska rimlig uppläggning. Mankan göra jämförelser med projekt i . Det är klart att det finnsanledning att snegla på vad man gör i , där man bryter malm som liggerpå ungefär samma breddgrad. Men då kommer vi in på frågan vad det kostar. Påvilken nivå ligger lönerna i i förhållande lill de lönekostnader vi hari ? Vi har väl ändå anledning all säga oss alt om vi skall öppna engruva i så skall lönen vara den som är gängse för gruvbrytning iandra svenska företag. Jag kan alltså inte se att vi därifrån får någonavgörande vägledning. Vidbedömningen om denna investeringskostnad är rimlig, dess storleksordning osv.får man ändå inle bortse från att vi för en diskussion i annat sammanhang ommycket större investeringar i vår norra landsdel. Om gruvdrift i Kaunisvaara Hen LÖVENBORG (vpk): Uppgiften om del årliga underskottet på 40-60 milj. kr. var också förmig en nyhet, herr statsråd. Över huvud laget är del här sifferresonemangelganska intressant. Stalsrådel säger alt en investeringskostnad på 1,5miljarder kronor förefaller någorlunda realistisk. Jag måste säga att jagtycker all invesieringssiffran förefaller mycket hög. och jag vill återigen gåin på erfarenhelerna från den finska sidan. Finländarna har öppnat engruva som ligger bara från Kaunisvaara. I en intervju i DagensNyheter har chefen för den gruvan talat om all man där investerade 120 milj.kr. och bryter 1 miljon lon . I LKAB-ulredningen talas del om att manskall bryta 5 miljoner lon malm, vilket skulle kräva investeringar på 1,5 miljarderkronor. De yllre förulsätlningarna vid de här båda gruvorna skiljer sig inlesärskilt mycket från varandra, men de båda investeringsbeloppen är helt olika.Det är rätt förbryllande. Isamma intervju i lalar chefen för gruvan om att finska statensvarar för räntan på del investerade kapitalet - och med den förutsättningengör man inga förluster. Mot bakgrund av de fakta som anförs bl. a. från finskthåll anser jag att det finns underlag för mycket starka tvivel när del gällertillförlitligheten i kalkyler. Jag vågar än en gång yppa misstanken attsiffrorna är väl rundhäni tilltagna för att skall komma ifrån en uppgiftsom man inte är särskilt , intresserad av. Eftersomjag nämnde några finska erfarenheter kan man också fundera över ett eventuelltsamarbete när del gäller avsättningen. utredare har sagt att finnarnainte var intresserade av all köpa malm från Kaunisvaara. men i sammaDN-intervju som jag har nämnt säger den finske gruvdirektören att Finlandvill köpa malm från för del expanderande järnverket i Brahestad och allmalm från Kaunisvaara måsie bli billigare än malm från eller MalmbergetJag tror alt avsättningen över huvud taget inte är någol problem, för även har förklarat sig berett all ta emot malmen. Om gruvdrijl i Kaunisvaara Sammanfallningsvis:Kan finländarna öppna en gruva på andra sidan gränsen och förklara att de istort seli inte gör några företagsekonomiska förluster borde det gå också påden svenska sidan, då förutsättningarna är likartade. Densista frågan i min interpellation - om man har någol annat projekt i beredskapom svaret beträffande gruvdriften mot all förmodan skulle bli negativt - lämnasganska öppen. Statsrådettalar om att det vore acceptabelt att tänka sig eii förelag med 150-200personer. Del är klart alt del vore bra. Men även della svävar helt i det blå.Jag hävdar alt del behövs ett företag av annan storleksordning och ell klararebesked, om människorna skall känna någon som helsi trygghet, för den händelsedet skulle bli ell negativt besked. De runda formuleringar som statsrådetanvänder i slutet av interpellationssvaret inger verkligen inga storaförhoppningar. HenSTRIDSMAN (c): Jag skulle vilja återkomma med en fråga i anslutning lill detunderskott på 45-60 miljoner som industriministern nämnde. Har i sinförelagsekonomiska kalkyl räknat med en avkastning på 20 eller 25 96, och ärdel detta som föranleder ett krav på 45-60 milj. Del vore inlressanl altveta. eftersom det inte alls framgår av utredningen. Del är vidare välkommet om 150 eller kanske 200personer kan få sysselsättning i kommun. Men jag tror inte att vi skallsätta det ena mot det andra. Jag tror alt såväl en gruvbrytning som eventuellannan sysselsättning mer än väl behövs i den delen av inlandet och iTornedalen. Jag har upplyst om all har gjort den bedömningen att vid en normalföretagsekonomisk avkastning av brytningen stannar förlusten vid mellan 45 och65 miljoner. Vilka procenttal för förränt-ningen man har använt kan jag inteexakt ange. Jaghar också velat ge ell svar på fråga varför vi inle begäri enoffert från på en brytning i delta sammanhang. Svaret är att vid eneventuell offert på brytning av malmen i fråga preliminärt kommer att begäraen summa som ligger på den nämnda nivån. Detta har vi självfallet att bedömamot bakgrund av de samhällsekonomiska värdena som slår på spel. Kan del vararimligt all satsa dessa pengar? Jag skall inte göra något uttalande om det justnu utan vill försl se på resultatet av den samhällsekonomiska utvärderingen. Nusäger att LKAB-ledningen uppenbarligen har försökt attövervärdera kostnaderna. I mina samial med LKAB-ledningen har del klan framgåiiall förelaget i och för sig haft ell stort intresse av brytningen av malmen iKaunisvaara. Om skulle bryta 2 1/2 miljon lon malm och transporteradenna lill , skulle företagel därmed ha ett störreutrymme för försäljning av den malm som bryts i . Man menar alliså attdel skulle vara ett värdefullt tillskott. Men skyldighet är all göra uppså realistiska kalkyler som över huvud laget är möjliga över utgifterna fördenna brytning och över vad den malm som det gäller kommer all kosta. Det ärfrån den utgångspunkten, herr lalman, som jag tillåter mig all säga all herrLövenborg gör sig skyldig till en oförsynthet när han uttalar allLKAB-ledningen medvetet försöker ta upp kostnader som inle har täckning iverkligheten. Om gruvdrift i Kaunisvaara Hen LÖVENBORG (vpk): Jag har ingen anledning att försöka sätta änglavingar påLKAB-ledningen. Den har i andra sammanhang betett sig på ett rätt underligtsätt, och jag är inte alls främmande för tanken att den också vinklar enutredning på del sätt som den själv vill. Jagvill i alla fall som slulinlägg i denna debatt säga att statsrådet besked tyder på all man inte har något rejält projekt i beredskap omdel, mot allt förnuft, blir ett nej till gruvdrifien. Jag anser all läget iPajala måste innebära en förpliktelse för regeringen att falla beslul om engruvbrytning och göra det myckel snabbt. I annat fall tvekar jag inle all sägaall man begår ett svek mot människorna i kommun och i , som nui två eller tre decennier matats med den ena utredningen efter den andrasamtidigt som avfolkningen och ödeläggelsen har gripit omkring sig. Jag villunderstryka att regeringen måste fatta ett positivt beslul och dessutombetrakta detta bara som en börian till åtgärder som måste planeras för helaTornedalen och övriga inlandskommuner. Jag har nämnt all industriella projektkan subventioneras lill 100 "> och ändå innebära samhällsekonomisklönsamhet och minskade kostnader för staten. Den matematiken tror jag måste fåett helt dominerande spelrum i förhållande till de renl företagsekonomiskakalkylerna när del gäller . Jag är inle heller ute för alt sälla änglavingar på någon, men lål mig medhänsyn till uttalande om LKAB-ledningen säga att jag anser attdet här i hör lill all man gör en anständig bedömning av derashandlande som inle har möjlighet att själva vara här och försvara sig. Överläggningenvar härmed slutad. Omåtgärder mot statliga beställningar på lönsömnad utomlands § 13 Om åtgärder motstatliga beställningar på lönsömnad utomlands Herr industriministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda interpellation,1975/76:81, och anförde: har frågat mig dels om jag anser att det i rådande lägeför den svenska tekoindustrins anställda finns anledning för statsägda företagalt lägga ut lönsömnad utomlands, dels om jag avser all vidtaga några åtgärderför alt förhindra att sådana beställningar kommer till stånd. Interpellationenhar föranletls av SweTeco AB:s planer att lägga ut lönsömnad iJugoslavien. SweTecobildades genom att ett antal lekoföretag gick ihop i enkoncern med 2 500 anställda. Från statens sida betraktades della samgående somett viktigt led i tekoindustriernas strukturella omvandling. a. Investeringsbankenmedverkade till all samgående kom till stånd. Genom missgrepp frånförelagsledningens sida medan företagel ännu var privatägt sattes helaverksamheten på spel. Invesleringsbanken gick in som ägare ochen ny förelagsledning trädde till. Härigenom tryggades fortsall sysselsättningför de anställda. Jaghar velat redovisa denna bakgrund för att klargöra att SweTeco haft alt redaupp svårigheter som ärvts från tidigare ägare. Den allmänt bekymmersammasituationen inom lekoområdet har självfallet inte gjort detta arbete lättare.Enligt min mening har förelagets nuvarande ledning och ägare företagets och deanställdas bästa för ögonen när de söker efter lösningar. övervägerföretagets ledning att lägga ut lönsömnad utomlands. aktuella fallet är det fråga om en produkt - bomullskappor -där förelagetssvenska tillverkning slagits ut från marknaden. Från Swe-Tecos sida hävdar manatt företagel i detta läge har haft att välja mellan att ge upp sinmarknadsandel i fråga om berörda plagg eller att etablera egen import. Alltillverka kapporna inom landet till konkurrenskraftiga priser har inte bedömtsmöjligt. Några generella bidrag för alt läcka le-koförelagens föriuster utgårinle. EnligtSweTecos ledning söker man all för egen del dra nytta av en import hellre änall överlåta delta till andra och därmed öka möjligheterna att tryggasysselsättningen inom den kvarvarande svenska tillverkningen. Jagvill understryka att jag anser att lönsömnad utomlands inle löser de svenskatekoindustriernas problem på . Under alla omständigheter är delangelägel all åtgärder av det slaget inle vidtas som kan få allvarligarekonkurrensförskjuiande effekter på den svenska marknaden. Åtgärder av dettaslag får inle leda till alt förelagen ger upp inhemsk tillverkning. Jag ärmedveten om alt problemen för svensk tekoindustri är stora f n. harpå regeringens förslag beslutat om ett fortsatt stöd till industrin för allunderlätta en omstrukturering. Regeringen har vidarenyligen haft en rad överiäggningar rörande lekoindustriernas problem medförelrädare för branscherna. Minprincipiella ståndpunkt är att tekoförelagen bör söka lösa sina problem utanall lägga produktion i låglöneländer. FruHÖRNLUND (s): Jag ber att få tacka industriministern för svaret på mininterpellation. Det är väl känt att tekoindustrin har kommit i ett mycketbesväriigt läge. Vi hade ju här i kammaren möjligheter altdiskutera branschens problem i samband med att fattade beslut om enrad åtgärder för all stödja näringen. har dock varslenökat, och detta inger naturligtvis oro . Antalet redanarbetslösa inom tekobranschen har ökat. I en del företag löper varslen ut undervåren. Andra företag försöker lösa problemen genom s. k. naturlig avgång,vilket ju också innebär färre arbetstillfällen. Idella för de anställda men också för de seriöst arbetande företagen bekymmersammaläge är det skrämmande alt många förelag förlägger en allt större andel avproduktionen utomlands. Otvivelaktigt - detta har framhållits i mångasammanhang i - hjälper de därmed till att slå ut övrig'lekoindustrihär hemma, även sina egna företag. Många lekoföretag medverkar såledestill alt sakta men säkert såga av den gren som de själva sitter på, och lillslut böriar hela lekoträdel all murkna. Det är nämligen ingen hemlighet att del av tekoförelagen också är de stora importörerna av halvfabrikat ochfärdigtillverkade varor. Många företag har etablerat filialförelag utomlands.Andra har vall vägen att lämna ut s. k. lönsömnad i andra länder. I principskiljer det inle så myckel mellan del ena och det andra. I båda fallen skickarman yr-keskunnig svensk personal lill ort och ställe som klarar design och instruktionsamt Slår för en viss övervakning av tillverkningen. När man etablerarfilialförelag får man givetvis svara för investeringarna, i den mån inlevärdlandet gått in med subventioner. När det gäller lönsömnad utnyttjar manredan etablerade förelag i tillverkningslandet. Frånfackligt och politiskt håll har vi varit myckel skeptiskt inställdalill lekoförelagens ullandsetableringar och den åtföljande im-porlökningen,inle minst på grund av del dubbelspel som företagen bedrivit genom att delsklaga på den stora importen och ropa efter importbegränsningar, dels självasamtidigt medverka lill alt allt fler varugrupper tillverkas och införs frånandra länder. Genom att varorna dessutom har svensk kvalitet och svensk designhar konkurrensen naturligtvis snedvridits för de förelag som föredragit attombesöria tillverkning i hemlandet. Jag skall inle gå närmare in på kapitletsvensk vara, men jag anser alt det är svårt för oss alla att veta om viköper lekoprodukler av svensk eller utländsk tillverkning, så infiltrerat ärhela systemet. kan vi kanske lämna de privata företagen i detta sammanhang,eftersom vi knappast har möjligheter all påverka deras handlande. Mininterpellation gäller ju, om det finns anledning för stats- Omåtgärder mot statliga beställningar på lönsömnad utomlands Om åtgärder mot statliga beställningar på lönsömnad utomlands ägda förelag alt lägga utlönsömnad utomlands och om industriministern avser att vidta åtgärder för altförhindra alt sådana beställningar kommer till stånd. Jagskall inle dölja att jag blev myckel upprörd när jag tog del avSweTeco-ledningens planer all lägga ut lönsömnad i , ,eller och att man redan lagt ut lönsömnad . Nukan man naturligtvis, såsom företagsledningen gjort, hänvisa till del högakostnadsläget och lill att statliga förelag liksom privata skall drivas enligtsträngt företagsekonomiska principer. Men fullt så enkelt kan man inte gå förbiden principiellt myckel viktiga frågan, huruvida statsägda förelag skall läggatillverkning utanför vårt land. Den statliga företagsamheten har knappastbyggts upp i syfte att skapa sysselsättning i andra länder. De flesta av ossminns myckel väl diskussionerna om Invesleringsbanken och dess roll inäringspolitiken. Syftet med dess inrättande var ju alt stärka tillgången påriskvilligt kapital för att främja en tillväxt av industrin och tryggasysselsättningen inom vårt land. Jag är helt säker på all ingen vid denlidpunkten skulle ha kunnat drömma om all Investeringsbankens ledning skullemedverka till en överflyttning av produktion från lill andra länder.Del borde vara en mer näraliggande uppgift alt försöka göra mer långsikligabedömningar i syfte att slärka vårt näringsliv och skapa sysselsättning härhemma. Inteminst i rådande konjunkluriäge och med de speciella problem tekonäringen harall brottas med borde man noga tänka sig för innan man ger sig ut på galejan.Del har nämligen visat sig att det inle alltid är så särskill lyckobringandeför lekoförelag alt starta ullandstillverkning. Jag kan som exempel nämna Magnii , som hade en stor lönsömnad av herrkosiymer i vid millen av1960-talel. Andra företag har haft utomordentligt stora bekymmer medverksamheten utomlands. Här kan jag som exempel nämna Eiser och . Faktumär alt många av de företag som inle etablerat verksamhet utomlands tycks klarasig bäst, åtminstone i det långa loppel. Jag anser därför att det är myckelbeklagligt att SweTecos ledning valt att följa en del privatföretag i spårenför att ulnyttja billig arbetskraft utomlands. Från företagets sida anför man: Genornatt använda våra kunskaper om marknaden och om rikliga kläder kan vi breddavårt sortiment med produkter som vi f n. inte tillverkar och marknadsför. Detär dessa nytillkommande produkter som med fördel löntillverkas utomlands. Detär givetvis vår målsättning att upprätthålla den produktionskapacitet vi har iSverige. Den10 januari framhöll man således della från företagets sida i en lidningsintervju.Den 12 januari lämnade jag min interpellation. varslades deanställda vid ett av SweTecoföreiagen, nämligen i ,om att företagel skall läggas ned . Varslet berör 76 anställda.