prot · FY0958 · 1975-12-31 00:00:00 — Disponeringför eget bruk, med undanlag för situationer dä rikets intresse särskilt kräverannat, bl i ren kompensation för lagringskostnaderna. Vidare börlagringskostnaderna beräknas som driftkostnader med avdragsrätl, ochtillgången till eget lager kan kanske ocksä vid olika tillfällen innebära enbesparing. Utskollet föreslår alt niotionen ej skall föranleda någon särskildåtgärd från sida och hänvisar bl. a. lill den av handelsministerntillsatta kommitté som skall utreda vissa beredskapsfrågor inom energiområdet.Men jag lycker nog att jordbruksutskottet hade kunnat vara litet mer positivttill vad som i motionen föreslagils med hänsyn till den belydelse en ökning avofielagerhällningen har . Då borde det vara angeläget alt ävenstimulera till enskild sådan ökning. Jag har inget yrkande. 1delta anförande instämde (). HerrWACHTMEISTER i (m); Från moderat håll har vi väckt en motion om dels ökadbyggnadsverksamhet för mjölkproduktion, dels uppbyggnad av kombineradelantbruksföretag i syfte all rationellt utnyUja markresurserna i vårt landsskiftande jordbruksområden. har konstaterat all våra yrkanden faller inom ramen för del utvidgadeuppdraget lill jordbruksutredning, är vi fullt nöjda med den order attse litet närmare på sakerna som detta innebär, och jag har därför inget annatyrkande än om bifall till utskottets förslag. Menjag vill begagna tillfället alt säga några ord om försurningen. Tillsammans medutskottets cenierpartiledamöter har jag avgivit ett särskilt yttrande i denfrågan. Delskrivs och talas snart sagl om denna företeelse, men det förefallerändå som om man inte överallt riktigt har förstån hur allvariig frågan är. Vimåste ha klart för oss all elt nedfall som beräknas lill I mifion tonkoncentrerad svavelsyra över hela landet - eller ungefär 20 kgkoncentrerad svavelsyra per hektar och år - inte i längden kan bli utanföljder. Som väl är kommer denna svavelsyremängd inte på en gång ulan i smådoser - inte slörre än alt de buffertämnen som finns i faslmarken förmårneutralisera dem. Jusl där, på fastmarkerna, är kanske därför katastrofen inteöverhängande. Men del är den, som jag anförde när kammaren i torsdagsdebatterade sjörestaureringar, i allra högsta grad när det gäller våra insjöar.På sina håll är kalastrofen där inle bara överhängande utan elt faktum. 1Mörrumsån har pH-värdet sjunkit med 0,6 enheter. Jag har förögonblicket glömt bort vilkel utgångsvärdet var, men lål oss anta alt del lågomkring 7. Del är ganska normall. Om jag sedan lalar om all laxen slutar allleka när pH-värdet kommer ned till 5,5, att laxöringen slutar vid pH ,0, attabborren slutar vid pH och att vid pH 3,5 vattnet smakar surt och alltså blirhell oanvändbart lill allt hushållsändamål, så hoppas jag att kammarensledamöier förslär lägets allvar. är visseriigen pH-skalan logaritmisk, dvs.nästa 0,6 enheters sjunkande i pH-skalan lar inle två är utan . Mentendensen är klar och ytterligt allvarlig. Vibehöver, som jag ocksä framförde , inlernationella överenskommelsermot de almosfäriskt burna föroreningarna, men naturligtvis måste vi självagöra allt vad vi kan för alt la hand om vårt eget lands svavelulsläpp. Detmåsle väl vara oekonomiskt att först släppa ul en massa smöfia och efteråtförsöka bota skadorna genom kalkning, fiskinplantering och vad det nu kan vara.Billigast måsle ändå vara all la hand om de skadliga ämnena vid självaföroreningskällan. Att inle göra så ulan bara gå på i samma stil som hittillsinnebär i klartext alt låta jord- och skogsbruk drabbas av alla nackdelarna. Statligtslöd till kalkningskostnaderna är därför minst sagl elt blygsamt önskemål, meneftersom ju, vilkel framgår av utskottets betänkande, man från åtskilliga hållhar sina blickar riktade på de här förhållandena skall jag inskränka mig tillall uttala den förhoppningen alt vad blickarna registrerar mätte leda tillverkliga krafttag och inte bara de helt otillräckliga åigärder vi hillillssell. Jag har ingetyrkande. Överiäggningen var härmedslutad. Nr 9 med anledning av proposiiionen 1975:1 såvittgäller anslag lill Nr 10 med anledning av motion om ersättning förvissa lanlmäterikosl-nader Nr 11 med anledning av motion om lättnader ilillständslvångel för gatumusicerande Nr 12 med anledning av motion om principerna förden statliga administrativa indelningen Nr 13 med anledning avmoiion om skogsbrandsbekämpning från luften Kammarenbiföll vad utskollet i dessa belänkanden hemställt. § 21 Vissa anslag inomindustridepartementets verksamhetsområde Föredrogs näringsutskotlels betänkande nr 15 medanledning av propositionen 1975:1 i vad avser vissa anslag inomindustridepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Regeringenhade i proposiiionen 1975:1 bilaga 15 (industridepartementet) under punkten E7 (s. 153-155) föreslagit alt bemyndiga regeringen attbeställa utrustning till statens provningsanstalt i inom en kostnadsramav , lill Statens provningsanstall:Utrustning för /76 anvisa ell reservationsanslag av 27 520 000kr. 1detta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:292 av hen (), 1975:1653av herrar () och (), vari hemställts att hosregeringen begärde att flyttningen av statens provningsanstall från Stockholmlill icke verkställdes, saml 1975:1686 av (), vari hemslällls att skulle begära all regeringen tillsatteen arbetsgrupp med bred parlamentarisk representation och med uppgift altskyndsamt pröva formerna för statens provningsanstalts forlsalla verksamhet, ge regeringen lill känna alldel tidigare fattade beslutet om om-lokalisering av statens provningsanstalllill - i avvaktan på resultatet av den under punklen 1 nämndaarbetsgruppens verksamhet - inte skulle verkställas. Ulskottet hemställde allriksdagen skulle 1. belräffandeomlokaliseringen av statens provningsanstall till avslå avslå molionen 1975:292, med bifall lill regeringensförslag bemyndiga regeringen altbeställa utrustning lill statens provningsanstall i inom en kostnadsramav , lill Statens provningsanstalt:Utrustning för /76 anvisa ell reservationsanslag av 27 520 000kr. Reservalion hade avgivitsav herrar Regnéll (m) och () som ansett att utskottet bort hemställaatt skulle med bifall lill molionen1975:1686 och med anledning av molionen 1975:1653 som sin mening ge regeringenlill känna vad reservanterna anfört beträffande omlokaliseringen av statensprovningsanstall, avslå motionen 1975:292, a) avslå regeringens förslag ombemyndigande all beställa utrustning till statens provningsanstalt i Boråsinom en kostnadsram av , b)med bifall lill regeringens förslag lill Statens provningsanstall: Utrustningför /76 anvisa eU reservationsanslag av . Lål mig i della ärende böria med all citera några synpunkler ursenasie numret av , där ledaren har rubriken ; "Allflytta från lill är en monumentaldumhet. Också för några andra statliga organ är ullokaliseringen illaunderbyggd. Kännetecknet för dessa är att de inle bara har myndighetsuppgifterulan också lar betalda uppdrag frän beställare på en lokal marknad. Desom lar uppdrag arbelar på en marknad med konkurrens, intäkter måste finansierakostnaderna, man måste hävda sig pä marknaden med tjänster som kunderna frågarefter. Ju större del av verksamhetens volym som är uppdrag dess viktigare blirkundrelationerna. Alt flytta bort t ex , Trafikinslitut (VTl) och - varsavgiftsbelagda verksamhet är 75, 60 resp av den totala - från dess kunder,som för flertalet uppdrag finns i , är befängt. I regionen hardessa statliga organ byggt upp ell kundnäl och där ulnytfiar de sinanärhelsfördelar. Uilokaliserarna"- dvs. riksdagsmajoriteten 1971 och senare 1972 -"har inte förståttuppdragsverksamhetens natur. Det avslöjas inle bara av platsvalet -Provningsanslallen lill - ulan också av brislen på förberedelser förutflyttningen. All flytta ett statligt organ med rena myndighetsuppgifter ären säker affär; där tappas inga kunder, 'marknaden' är given. Man kan ägna sigät att lösa lokal- och personalproblem. Men detta räcker inte för deutlokaliserade organ som lill stor del lever på uppdrag de fått i konkurrensmed andra. Man måsle här analysera vad flyttningen ger för förutsättningar, hurmarknaden ändras och vilka kraftlag som måste tas för att verksamheten skalltåla omplanteringen. I ett förelag satsar man i god lid extra pä en enhet somomlokaliseras. Statsmakterna visar inget motsvarande intresse för de organ somkommenderas iväg frän . Man bygger upp slora och dyra basresurser ochsatsar på personalålgärder men pä marknadsföring. 8 protokoll 1975. Omlokaliseringen av statens provningsanstalt om dåligt affärsomdöme ochbristande intresse av alt vifia ta vara pä kompetensen inom fungerandegrupper." Sålångt ledaren i Teknisk . Andemeningen i denna ledare är alltså inle flyttar en uppdragsverksamhets kunder så lätt från ell ställe i landetlill etl annat, i synnerhet inte när finns i Slorstockholmsomrädet ochman flyttar lill . Del är alltså i första hand om denna problematik sommin motion 1686 handlar. Vadblir konsekvenserna för provningsanslallen, för dess personal och förstatsverket, om nu omlokaliseringen fullföfis enligl de ursprungliga planerna?Hur garanterar vi för del första att provningsanslallen fär tillräckligt medkunder lill sin nya uppdragsverksamhet? En majoritet av kunderna finns, som vihörde, i . De kunderna flyttar man inte på. Hur skallpersonalen för del andra kunna känna trygghet i dagslägel? Den har visserligenfält garantier att verksamheten skall fortsätta som hillills, men vad gör manom uppdragen inle strömmar in som beräknats? Skall staten dä fortsätta attfylla på med mer och mer pengar i driftbidrag? Och, för del iredje, kostnadernaför hela utflyttningen har successivt rakat i höjden på etl remarkabeltsätt sedan riksdagsbeslutet. Från ett beräknat belopp för utrustning och nyalokaler pä 77 mifioner i bönan av 1973 har ramen vidgats lill 168miljoner. Del är en ökning med i runt tal 120 96 på mindre än , alltså endryg fördubbling lill . Man frågar sig ängsligt var dethela skall sluta - och inle bara för denna utflyttning. Vad vel vi om övrigaomlokaliseringar? Om det även där har skett fördyringar i sammastorleksordning, så måste ju hela denna flyllningskarusell sluta med renaruinen för statsverket. Allpersonalen vid provningsanslallen är orolig framgår bl. a. av skrivelser frånde anställda lill näringsutskotlet. Däri konstateras att den nuvarandeplaneringen inle är tillfredsställande. Man anger från personalen fleraalternativ. Antingen måsle statsmakterna redan nu väsentligt vidgakostnadsramen för Boråsverksamhelen, eller också får man inom nuvarande ramarlänka sig att stanna kvar i . Man väfier mellan dessa tvåalternativ. Vad kostnaderna angår så har provningsanslallen i dagens läge etldriflbidrag på ca 8 mifi. Med de fördyringar för utrustning ochlokaler - alltså de nya lokalerna i - som redan skett i och med denvidgade anslagsramen, som utskottet delvis har bekräftat med anslagsbeviljandeli förevarande belänkande, kommer behovet av driftbidrag alt öka till över 30miljoner . Var detta något som riksdagsmajoriteten tänkte sig 1971 och1972? Nej, ingalunda! Kostnadsutvecklingen måsie komma som en chock för alladem som en gång beslutade sig för all flytta ul statens provningsanstall. Jag har förståelse för att del kan vara svårt att erkänna tidigaremisstag, och jag kräver nu inle heller att man hundraprocentigt och entydigtriver upp del tidigare fattade beslulel. Vad jag kräver i motionen, och vadreservationen går ut pä, är att en arbetsgrupp med bred parlamentarisk förankringtillsätts för alt snabbi se över hela denna fråga. T. v. skall naturligtvis däingen utflyltning ske. Vi måste dock i la hänsyn lill ulvecklingenoch reagera när kostnaderna ränner i väg som de gjort här. Vi måste också lahänsyn lill den berörda personalens oro - man befarar allverksamheten kommer att drastiskt minska i omfattning och friställningar därmedskall bli nödvändiga. Föratt reda ut hela frågan bör vi tills vidare sätta stopp och besinna oss.Någon kanske invänder att detta sades i kammaren och 1972 - vad ärdel för mening med att upprepa del 1975? Ja, en anledning till del är de enormtstora kostnadsökningarna. På ell par är har bara investeringsbehovet mer änfördubblats. Dessa kostnadsökningar för naturligtvis, som jag sagl, med sigstarkt ökade driftkostnader. En annan anledning är den mycket besvärligasituation som personalen hamnar i, om man inle beslutar sig för enkraftigt vidgad kostnadsram. Det är, herr lalman, i sä fall fråga om så slorapengar all del rimligtvis måste göras en närmare utredning och undersökninginnan kan falla elt sådant beslut. Men tyvärr forlsäller utskottetmed sin tidigare mifiardrullning. Jag vill med dessa ordyrka bifall lill reservaiionen. Omlokaliseringen av statens provningsanstalt Hen i (s); Regeringen har i propositionen under punklen Statens provningsanstall:Utrustning föreslagit dels all bemyndiga regeringen att beställautrustning lill statens provningsanstall i inom en kostnadsram av , dels att till Statens provningsanstall; Utrustning anvisa eltreservationsanslag av . Medanledning av proposiiionen har del väckts tre moiioner, nämligen motionerna292, 1653 och 1686. Till utskottets belänkande har, som nämnts av ,ivå ledamöter fogat en reservalion under punklen 30. 1motionen 1686 begärs, som sade, all regeringen tillsätter enarbetsgrupp som skyndsamt skall pröva formerna för SP:s fortsatta verksamhetoch att omlokaliseringen av SP lill inle skall verkställas i avvaktan päresultatet av arbetsgruppens verksamhet. Imotionen 1653 yrkas att skall upphäva sill beslul om flyttning av SPfrän till . Utskotlsmajorilelen finner ingen anledning att rivaupp beslulel frän 1971 om lokalisering av SP till , utan avstyrkermolionen 1653. Jag vill i detta sammanhang hänvisa till utskottets skrivning ibeiänkandel på s. 26, iredje stycket, där utskottsmajoriteten redovisar sinasynpunkler pä molionen. Närdet gäller molionen 1686 finner utskollet inle skäl föreligga för en omprövningav formerna för SP:s fortsatta verksamhet eller för ell uppskov med flyttningentill , som motionärerna här yrkar. 1molionen 292 kritiseras senareläggandel av uppförandel av elt ekofrilt rum vidSP:s akustiska laboratorium i . I sak är utskottet och mo- lionären överens om attbehov föreligger av elt ekofrilt rum i . Vad som skifier oss åt är allmotionären önskar få ell sådant lill stånd samiidigi med andra lokalitetersbyggande, medan däremot utskottet inte vill la ställning lill tidpunkten föruppförandet av detta rum. Jaghar härmed berört de förslag som las upp i reservaiionen, varför jag med della,herr talman, yrkar bifall lill utskottets hemställan. HenULLSTEN (fp): Jag skulle också kunna citera ledaren i Teknisk , som herrWijkman läste något ur. Där finns onekligen både formuleringar och fakta som ärförkrossande argumeni mot beslutet att flytta statens provningsanstalt tillBorås. Men jag skall avslå från det och nöja mig med att instämma i denuppläsning som gjorde. Jagtror inle att någon egentligen vågar påstå alt ullokaliseringei-| av statligaverk var annat än ell ganska illa genomtänkt beslut av . När man dåsäger all utflyttningen av statens provningsanstall var en särdeles illagenomtänkt del av det här beslutet så är det klart att detta är ett långtgåendepåstående. Jag tror ändå alt det har fog för sig. Den enda utredning somgjordes och som man hade alt utgå ifrån när man skulle falla beslutet var ettförslag att flytta provningsanstalten från elt tiotal mil söder omhuvudstaden lill Studsvik. Mot det stod, såvitt jag vel, alla remissinstanser somsade all del kan vi inle göra; Studsvik ligger för långt frän därprovningsanslallen har sin kundkrets. Av del drog för några är sedanslutsatsen att verksamheten borde flyttas till , där man dessutom skullekomma att konkurrera med sin egen anstalt i . Ingen kan väl gärna, herrlalman, påstå all del var elt särskilt genomtänkt beslul. Men,som visade, är beslulel även i övrigt ganska betänkligt och dethar framkommit under hand. Kostnaderna för den här flyttningen har stigit ihöjden i förhållande till de kalkyler som vi här i hade alt utgå frånnär vi fattade beslulel, dvs. precis del har inträffat som jag och andravarnade för, nämligen all kostnaderna för Ullokaliseringen totalt sell skulle stigaoch att de här kalkylerna var på tok för slarvigt gjorda. visar det sig allenbart flyttnings- och nybyggnadskostnaderna kommer all uppgå till nära 200mifi. kr., dvs. det handlar om en regionalpolitisk insats som konin-ier allkosta ungefär 1 miljon per anställd. Och del är inle säkert all vi har settslutet av denna koslnadstrend . Vad som t. v. kan sägas är att de 200 miljonernaligger över del belopp som man ursprungligen tänkte sig au delhela skulle kosta. Bara förränlningen och avskrivningen av detta kommer allinnebära årliga kostnader pä 25 mifi. kr., vilket skall jämföras med de 7 ä 8mifi. som statens provningsanstall fär i anslag från staten. Del är enganska remarkabel effeki av etl riksdagsbeslut, all en verksamhet blir ungefärtre gånger dyrare än den behövde vara. Dessutomlycker jag all del som personalen i sin skrivelse, som var innepå, har visat pä vad gäller oklarheten om hur den här verksamheten ifortsättningen skall drivas är ganska slående. Det är alldeles uppenbart , om man inte får mera pengar än vad nuvarande taxesätlning kan väntas ge,måste banta verksamheten vilket strider mot de inteniioner som hade.Eller också får man mera pengar. Det kräver i så fall all man ändrar taxorna pänågot sätt eller alt man frångår principen om kostnadstäckning. Ja, då måsieman ändra riktlinjerna i alla fall, fördel var tänkt all della skulle vara ensjälvbärande verksamhet, i varie fall i huvudsak. Nubegär alltså personalen alt man skall se över del hela inför utflyttningen.Man säger inte nej till utflyttningen ulan man säger: Lät oss se öververksamheten och se om de här intentionerna verkligen går att fullföfia. Jaglycker del finns anledning för statsmakterna all ta vara på den omsorgen om enstatlig verksamhet som de anställda vid statens provningsanstall visar. Del ärklart att etl sådant uppskov ur deras synpunkt inle enbart är lill fördel,kanske snarare väsentligt till nackdel, eftersom man får vänta ytterligare påbesked om vad som egentligen skall hända. Del blir ytterligare avosäkerhet för de anställda. Men man har uppenbarligen anseit alt det priset ärvärt att betala för alt få frågan utredd om verksamheten över huvud tagetkommer all kunna fungera i , dit den enligt beslulel skall flyttas. Ävenur synpunkt borde det vara av intresse att vela om en verksamhet som manutlovats verkligen har chans att överleva i staden. Därför vill jag, herrtalman, yrka bifall lill reservationen av m. fl. FruHÖRNLUND (s): Utskottets talesman har ju bemött när det gäller provningsanslaltensutflyltning och reservations-krav. Jag vill dock lägga någrasynpunkter pä den här frågan, eftersom den i så hög grad berör ochmänniskorna där. Genomårens lopp har del förvånat mig att , i vart fall från visst håll,med verklig frenesi gått in föratl beröva jusl Boräsregionen med alla dessarbetsmarknads- och regionalpoliliska problem ell av de nya tillskott som vikan få för att åstadkomma åtminstone någon differentiering av vär ensidigaarbetsmarknad. Medelstilldelningen säger väl ocksä någonting om vilken godinjektion denna utflyltning blir för en utsatt region. Jagvill här också la tillfället i akt och påminna om all vid beslutet fannsdel ingen reservalion i fråga om utflyttningen av provningsanslallen och inteheller någol förslag om annan lokaliseringsort. En av molionärerna, nämligenherr , satt själv vid inrikesulskotlets bord när frågan behandlades.Han har alltså varit med om all fatta beslul om provningsanstaltens utflyttninglill och är lika ansvarig som andra i dessa sammanhang. Förmodligenkommer alt försöka krypa undan genom att säga alt moderaternavar kritiskt inställda till hela utflyttningen och all man begärde enparlamentarisk utredning för uppföljning av utflyttningen. Detta räddar enliglmin uppfattning dock inte beslutsansvaret när det gäller de enskilda ulflyllningsobjeklen. Kan delmöjligen ha varit sä att var litet disträ vid behandlingen av denhär frågan, eftersom han i första hand intresserade sig för att få myntverkettill ? Dét visar alt är lika goda kålsupare när det gällerden egna regionen som några andra, och jag tycker alt de inlägg som gjorts härav både och visar all del finns en starklokalpatriotism även i . Jagvill ocksä framhålla alt inte heller hade någon reservalion 1971 ifråga om provningsanslaltens utflyttning, och därför förvånar det mig att herrUllsten nu i efterhand häcklar beslulel. Del gör all jag måste fråga om dettaär ett lokalpatriotiskt inslag. Eller är det så alt även folkpariiel böriat backanär del gäller utflyttning av statliga verk och myndigheter? Närdet gäller kostnadssidan vill jag understryka att provningsanstalten kommer attfå moderna och ändamålsenliga lokaler, väl sammanhållna, alltså hell andralokaler än de som provningsanstalten har f n. i . Man kanske också idella sammanhang borde fråga sig vad del skulle kosta alt göra en nybyggnationi för att fä fram sådana förnämliga lokaler som vi kommer att kunnaordna i . Lokalerna ligger intill blivande motorvägen till och påtre mils avstånd frän den nya slorflygplalsen. Lålmig också påpeka att det faktiskt flnns arbelsuppdrag i andra delar av landetän i , om man skulle ha intresse av all försöka göra någraundersökningar av delta. Västsvenska regionen, , och äringet dåligt underlag för provningsverksamheten. När det gällerframtidsutsikterna för verksamheten har man frän de anställdas sida uttalatstor skepsis - det är sant. Men ä andra sidan, vilka andra verksamheter harflytlals ut utan samma veklagan? Jag har .själv suttit i utskottet vidbehandlingen av både etapp 1 och etapp 2, och jag försäkrar att det var enoändlig ström av företrädare för verksledningarna och de anställda som kom ochklagade och talade om hur orimligt svårt del var all flytta ut de härverksan-iheterna. Lål oss se om inle om några är situationen är betydligtbättre än vad motionärer och reservanter föreställt sig. Jagvill också påpeka att markfrågan för provningsanslaltens del är löst, byggnationenhar päbörials och de första medflyttande har anlänt. Det skulle säkerligenchocka även de moderata och folkparlisliska förtroendemannen i liksommånga andra om man nu skulle stoppa utflyttningen. Del är därför knappast ellrealistiskt förslag som molionärerna har framfört och som återfinns ireservationen. Skall de som redan förberett sig för att flytta med böfia ändrasina flyttningsplaner och skall de som redan flyttat återvända till ? Tillsist vill jag slå fast att det pratas så mycket om regionalpolitik från allahåll, men när det gäller flyttningen av statliga verk tycks man ha glömt allhuvudmotivet var att skapa en bättre regional balans och all uppnå en bättredifferentiering orter emellan. I vafie fall tycks inle ha förstållnågol av detta. Ingenhar försöki undanskymma alt del kan medföra ökade kostnader, alt det blir sämrekommunikationer myndigheter emellan, osv. men man vinner alla fördelar, ochvill man nä etl syfte får man ta konsekvenserna. Då lycker jag ocksä att manskall slå för de beslut som har fatlats. Jag vill än en gäng säga alt detskulle vara av stort intresse alt fä veta varför moderata molionärer år efterärjust ulvalt och provningsanslallen som objekt för sinamissnöjesyttringar när det gäller den statliga ullokaliseringen. Slår allamoderater i kammaren bakom reservanterna? Och hur är det i det avseendet blandfolkpartisterna? Hen () kortgenmäle; Jag förstår inle hur kan tolka del här som något slagsutslag av Boråsfientlighet. Man skall vara bra inskränkt om man på det sättettolkaren förslag, där åtminstone jag mycket konsekvent fullföfil denuppfattning jag haft under alla år vi diskuterat provningsanslallen.