prot · FY0958 · 1975-12-31 00:00:00 — Dettautskottels ställningstagande har nog mer föranletts av de uttalanden somgjordes vid den interpellalionsdebatt om MUT-projekiei som ocksäåberopat och som fördes här i kammaren i är än av den moiion iärendet som avlämnades . Nusäger att molionen legat till grund för utskottetsställningstagande. Men, , även ni motionärer och iulskottet har ju accepterat utskottets beställning, och vi är därför litetförvånade över all man reserverar sig lill förmån för en moiion där det krävsen parlamentarisk referensgrupp. Vi i utskottsmajoriteten har sagt att denpedagogiska nämnden helt enkelt skall utökas med ett antal ordinarie ledamöterför all kunna syna projektet. Jag måste nog säga att motionens kläm och erreservation inle stämmer överens, och en sådan reservalion lycker jag knappasthar någol sakligt berättigande. Alt sedan molionärerna lycker alt man skalluppmärksamma deras motion kan jag i och för sig också förstå. Jag ber dock, fru talman,att få yrka bifall till utskottets förslag. Sammansättningenav pedagogiska nämnd, m. m. i har varit med iutbildningsutskottets arbeie för att ha klart för sig att utskottet har tvåolika säll all behandla motioner. Det ena är att tillstyrka eller avstyrka dem,det andra är alt begära all med anledning av en motion vidtar någonåtgärd. Nusäger i all utskottets skrivning har föranletts avden debatt som fördes här i kammaren. 1 så fall skulle man, iStafftinslorp, kunna ställa frågan: Hade kanske fortfarandevarit i gång om motionen av och mig inte hade väckts? Det är lönlöstatt i efterhand spekulera över sådana orsakssammanhang, eftersom det är fleraolika instanser och personer som medverkar. Klart är i alla fall all del föredebatten i hade gåll ul ell meddelande lill pressen om altMUT-projektet skulle läggas ned. Det hade vi klart för oss, och debatten fördesmot den bakgrunden. Jagtyckte vidare att del var litet märkligt all höra uibildningsuiskoitels viceordförande säga att skall fortgå. Utskottet säger nämligen bl.a. föfiande; "Efterskolöverstyrelsens beslul om en begränsning av det s. k. MUT- arbetet och slopandet av beteckningen på den läroplans uppföfining som skall fortgå beträffande sammanlagt nio ämnen och ingå i regufiärl läroplansarbele ." Det uttalas alltså klart alt MUT-pro jektet inle skall fortgå utan all läroplansarbetet skall inrymma en upp följning av i första hand de nio ämnena. Kvar slår att vi har fått den Sammansättningenav pedagogiska nämnd, m. m. ökade insyn som vi begärdei vår moiion. All knyta arbetet lill var inle aktuellt, eftersomdet inte längre fanns något sådant projekt. Vi har däremot, vilket ocksåkrävdes från vårt häll i debatten, fält en utvidgning av den parlamentariskanämnden, som enligt sina direktiv självfallet frän börian haft skyldighet attföfia det ordinarie läroplansarbeiet inom . Fårjag slälla en direkt fråga lill i : Vill påstå att utskollet i denna fråga har utnytfiat sininitiativrätt? HenLARSSON i (c): Försl skall vi väl klara upp ett litet missförstånd. Jag sade inte allMUT-projeklel skall fortsätta ulan att MUT-projeklel nu fortsätter i nedbantatskick. Del är väl en rätt väsentlig skillnad. Del är min personliga uppfattningatt den förändring som skett hell enkelt är riktig. Huruvidamotionen har varit avgörande i ärendet eller inte är väl närmast en strid omord. Motionärerna har ju inriktat sig på tillsättandet av en parlamentariskutredning för insyn. Vi har sagt all del är tillräckligt all pedagogiskanämnden får denna insyn och har dessutom framställt det kompletterande kravelatt vi skall få flera ordinarie ledamöier i detta sammanhang. Vi har alltså, lycker jag, ingen anledning att härdiskutera huruvida utskottet har utnytfiat sin initiativrätt. I sä fall skulledel innebära alt vi har tagit initiativ lill all göra denna beställning, ochden skrivningen ligger myckel nära vad som anfördes i inlerpellationsdebatten imars. Jag kan i del sammanhanget nämna både vad statsrådet sade om behovet avii-isyn och medverkan av olika grupper, och del resonemang som fördei det här ärendet. Jag vill bara erinra utbildningsutskottets vice ordförande om attulskottet päbögade arbetet med motionen 828 innan pressens meddelande hadenätt oss. Sedan flck vi detta meddelande om att skulle nedläggas,men säger i att del skall fortsätta. Jag hållermed om all del kan vara en lek med ord, men en sak är säker; MUT kommer intealt nämnas annat än i förfluten tidsforn-| när man diskuterar insynsfrågorna. Jagflck inget klart besked av i om huruvida han anseratt utskottet har utnytfiat sin initiativrätt. Kanske menade han del med sittnågot kryptiska svar på min fråga. För niig är det i alla fall rikligt all heladen här debaiten kom i gäng efter den motion som vi väckte. är del ingen idé all gräva ifiolårets snö. Jag har inget mer att tillägga i den här frågan. Hen i (c): Mycket kort: Reservanterna instämmer egentligen i vadutskottsmajoriteten har sagl, och reservationens kläm är ju en helt annan änmotionens. Vihade ju frågan uppe lill behandling - del sade jag redan i milt huvudanförande- men lade ner den därför all de här händelserna inträffade.Ulskotlsbetänkandels skrivning bär hell prägeln av den nya situation som härföreligger och alltså mycket litet av den motion som och fruMogård väckte . Transportstödför m. m. Överiäggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottelshemställan, dels reservationen av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruSundberg begärt votering upplästes och godkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsulskollels hemställan i betänkandet nr 11 röstarja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Då fruSundberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: §16 Transportstöd för m. m. Föredrogstraflkulskottels belänkande nr 6 med anledning av propositionen 1975:1 såvittavser anslagel lill Transportstöd för m. m. jämte motioner. 1propositionen 1975:1 bilaga 8 (kommunikationsdepartmentet) hade regeringenunder punklen E 15 (s. 173-179) föreslagit att dels godkänna deriktlinjer för anpassning av det transportstödsberältigade varuområdet som iprotokollet över regeringsärenden förordals, dels till Transportstöd förNorrland m. m. för /76 anvisa ett förslagsanslag av . Transportstödför m. m. 1 delta sammanhang hadebehandlats molionerna 1975:88 av herrarStridsman (c) och i Holmgården (c), 1975:171 av m. fl. (m), 1975:218av m. fl. (m), vari hemställts att som sin mening gavregeringen till känna 1. att transportstöd borde kunna utgå även vidlandsvägstransporter som skedde med s. k. firmabilar, 2. all transportstödborde kunna uigå med en rabattsats av där transportsträckan översteg200 km men icke , 3. att frakt-sändningar med en vikt över taxeradvikt borde vara stödbe-rättigade, 4. att vid ullransporl av kisel transportstödborde kunna utgå, 1975:367av m. fl. (m), vari, såvitt nu var i fråga (yrkandet B), hemställtsatt beslutade att transportstöd inom allmänna stödområdet även skulleomfatta frakter med fartyg, 1975:562av i (c) och herr förste vice talmannen (), 1975:582av i Karistad m. fl. (s, c, fp, vpk), vari hemställts altriksdagen hos regeringen begärde en översyn och en revidering av nuvarandetransportstödsbestämmelser, för att i första hand eliminera de i motionenpåtalade konkurrensförskjulande verkningar slödel medförde mellan land- ochsjötransporter i , 1975:854av i m. fl. (c, s, fp), vari hemställts all riksdagenbeslutade all varuslagsavgränsningen för slöd vid ullransporl av förädladevaror tolkades sä, att även kisel kunde erhålla transportstöd, 1975:1489av herrar Nisser (m) och i (), vari hemställts all riksdagenhos regeringen begärde en översyn och en värdering av nuvarandetransportstödsbestämmelser, för all i första hand eliminera dekonkurrensförskjulande verkningar det nuvarande transportstödet medförde mellanland- och sjötransporter i , 1975:1493 av iJärvsö m.fl. (c), 1975:1497av m.fl, (fp), vari hemslällls att hos regeringenbegärde utredning och förslag till utvidgning av transportstödet innebärandea) införande av transportstöd för sjötransport, b) införande av inomregionalttransportstöd, c) avskaffande av bestämmelsen om minsta vikt för enskildsändning, d) selektiv varuslagsav-gränsning, saml 1975:1511 av hen Weslbergi (fp). att tillTransportstöd för m, m. för /76 anvisade etlförslagsanslag av , all skulle avslå motionerna 1975:88, 1975:171 och 1975:1497, yrkandet b, att skulle avslåmolionen 1975:218, yrkandet 1, att skulle avslåmolionen 1975:367, yrkandet B, a. avslå molionen 1975:1497, yrkandet a, b. medanledning av molionerna 1975:582 och 1975:1489 som sin me ning ge regeringen lill känna vad utskottet anfört om överlämnande av molionerna lill den trafikpolitiska utredningen, 6. alt skulleavslå a. molionen 1975:218,yrkandet 3, b. motionen 1975:1493,yrkandet 1, c. molionen 1975:1497,yrkandet c, 7. alt skulleavslå a. motionen 1975:218,yrkandet 2, b. motionen 1975:1493,yrkandet 2, all med bifall tillmolionerna 1975:218, yrkandet 4, och 1975:854 som sin mening gav regeringentill känna vad utskottet anfört om transportstödels utvidgning att avse ävenkisel, att i övrigt godkändede riktlinjer för anpassning av del transportstödsberältigade varuområdet somdepartmentschefen förordat, all skulle avslåmolionen 1975:1497, yrkandet d, a. motionen 1975:562, b. motionen 1975:1511. Transportstödför m. m. 1. beträffandeslöd för transporter med firmabilar av herrar () och Clarkson (m) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1975:218, yrkandet 1, gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört rörande stöd för transporter med firmabilar, 2. belräffande transportstöd för sjötransporter avherrar () och Clarkson (m) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa all med bifall till motionen 1975:367,yrkandet B, gav regeringen till känna vad reservanterna anfört rörandetransportstöd för frakter med fartyg. 3.belräffande utredning och förslag lill utvidgning av transportstödet attomfatta även sjöfarten samt stödets evenluelll konkurrensförskjulandeverkningar mellan land- och sjötransporter i av herrar iHeden (c), i (c), Sfiernslröm (c), () ochJohansson i (c) samt () som ansett alt utskottet under 5bort hemställa altriksdagen med anledning av motionerna 1975:582, 1975:1489 och 1975:1497,yrkandet a, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anförtrörande utredning om eventuell utvidgning av transportstödet att omfatta ävensjöfarten samt om överlämnande av motionerna till den iraflkpolitiskaulredningen. Transportstödför m. m. 4.beträffande stöd för ullransporl av kisel av herrar (), iLidingö (s), (). (), Rosqvist (s). Östrand (s) och Magnussoni (vpk) som ansett att utskottet under 8 bort hemställa allriksdagen skulle avslå motionerna 1975:218, yrkandet 4, och 1975:854. Hen CLARKSON (m): Med det inflytande som samhället har på en hel rad olikafunktioner är del viktigt all se lill - vare sig det är fråga om en pålagaeller ell stöd - att rättvisa och jämlikhet fungerar. betänkande nr 6 om transportstödet för har vi frånmoderata samlingspartiet fogat två reservationer. Den första gäller del slödsom utgår för transporter med bilar i yrkesmässig trafik. Vi har reserverat ossmot utskottets beslul att inte biträda den moiion, nr 218, som kräver alt slödskall utgå lill transporter på lika villkor även för firmornas egna bilar. Delkan inle vara rimligt att företag i , som vill begagna sig av dettatransportstöd, skall behöva föra över sina firmabilar till etl särskiltdotterföretag för att på det viset komma i åtnjutande av siödet. Vadsom ligger bakom majoritetens ovifia mot ett sådant självklart rältvisekrav ärinle lätt att säga. Men om det är misstanken all företagen med dessa firmabilarskulle utnytfia transportstödet otillbörligt på något sätt, så protesterar vimot delta. Man måste lila pä alt svenski näringsliv inte missbrukar en sådansituation. Vi yrkar därför, fru lalman, bifall lill reservationen I, avseendetransportstöd för transporter med firmabilar. Denprincip jag nämnde tidigare rörande statliga åtgärder som ekonomiskt eller päannat sätt påverkar dem som ulnytfiar dessa eller drabbas därav är för oss enbärande princip, och den gäller naturligtvis också transportstödet för Norrlandbelräffande olika transporlgrenar. Här är del faktiskt så -och det är i och försig ytterligt förvånande-att transportstöd lämnas för en hel mängd olika varor,men inte om de transporteras till sjöss. Del är en diskriminering som vi inlekan gä med på av den sjöfart 5om här skulle kunna utvecklas och göra signyttig. Jaghar ell par exempel här från . Det är alltså enpartsinlaga, men det är ingen tvekan om att underlaget är sakligt. Jag skallnämna ell exempel härifrån. Innantransportstödet infördes var i ell visst fall totalkostnaden för alltransportera ca 50 000 lon gods från elt bruk lill kunder i eltsydeuropeiskt område flera tiotal kronor lägre med sjötransport än medlandlransport. hade det emellertid blivit . billigare per lon alltransportera godset med järnväg än lill sjöss. Detta förändrade förhållandehade uppnåtts dels med hjälp av transportstödet, dels som följd av alt SJgenomgående kunde erbjuda specialtariffer sedan olika nationella järnvägarböriat samarbeta. Denna industri har totalt förlorat stora beloppgenom att inte överföra dessa 50 000 lon gods Man har nämligen betydande kvantiteter annat gods som inte ärtransporlstödberältigat till i stort sett samma deslinationer och samlastardärför allt gods för sjötransport, varigenon-i man fär erforderlig volym förenrationell fartygslransport och ekonomi. Del icke Iransporl-stödberälligadegodset har nämligen järnvägen inga möjligheter att transportera till fraktprisersom ligger någonstans i närheten av konkurrenskraft. Av della framgår således att järnvägen här helt saknarmöjlighel att konkurrera prismässigt ulan transportstöd. Det är självklart alt vill vi slå vakt också om svensksjöfartsnäring på de olika, betydelsefulla områden den verkar inom - för vårexport och för en god konkurrenskraft över huvud taget på olika marknader -skall sjöfarten ha chans alt konkurrera på lika villkor. Del är inle värdigtvårt samhälle att ha en sådan här diskriminering av sjöfarten. Jag yrkar, fru lalman, bifall till reservationen 2 itrafikutskottets belänkande nr 6, vilken avser transportstöd försjötransporter. Del finns sedan en reservation som vi från moderatasamlingspartiets sida inle varit med om. Den gäller stödets eventuelltkonkurrensförskjulande verkningar mellan land- och sjötransporter iVänerområdet. Skulle lill äventyrs vär reservation 2 inte vinna kammarensbifall kommer alt stödja reservaiionen 3 i den efterföfiandeomröstningen. Hen i Heden (c): Del är uppenbart att sjötransport när sådankan genomföras är att föredra framför landlransport från flera synpunkler. Detgäller ener-gisynpunklen och även mifiösynpunkten i fråga om buller, luftföroreningaroch trängsel pä vägarna. En minskad transport pä vägarna skulle ocksäunderlätta underhållet av våra hårt nedslitna vägar. gäller inte minstvägbeläggningen, där underhållet är betydligt eftersatt. En minskad landtraflkskulle möjligen också fä den uppåtgående olyckskur-van på våra vägar - som nuär mycket bekymmersam - att vända nedåt. Men är det så att konkurrensförhållandena mellan sjö-och land-transporter har förskjutits, sannolikt på grund av allsjötransporterna är undantagna från fraktstöd. Detta har bl. a. medfört attgodstransporter, t. ex. trävaror, numera i ökad utsträckning transporteras päbil utmed sjötransporlleder frän och , men även ändauppe frän Norrlandsområdena, för all sedan i hamnar på om-lastas påbåt till exporthamnar. Dessa transporter skulle med fördel kunna gå sjövägenfrån Vänerhamnar och andra hamnar utefter våra kuster, men transportstöd ulgårsom nämnts inte för sjötransporter utan endast för transporter per järnvägeller bil. Därför är det också mera lönsamt all transportera gods landvägen. Med anledning av bl. a. fyrpartimotionen 582 har ireservaiionen 3 till utskottets förevarande betänkande hemställts atttrafikpolitiska utredningen skall undersöka i vad n-iån fraklslödet lilllandlransporter kan ha medfört en snedvridning av konkurrensförhållandena, somhar för- Transportstöd för m. m. Onsdagenden 7'rans/70//s(öV//o/ m. m. anlelt denna ändring avgodstransporterna från sjö- till landlransporter. 1 det sammanhangei vill jagåterge vad departementschefen yttrade i proposiiionen 1970. Han sade därbl. a. föfiande; "Häri ligger att eventuella lösningar i princip inte pånågol väsentligt sätt fär rubba konkurrensförhållandena på transporlmarknadenmellan de olika Irafikgre-narna och transportföretagen inom dessa." Jaganser att departementschefens uttalande den gången klart verifierar vad somanförts såväl i motionen 582 som i reservationen 3 lill utskottels belänkande.Därför yrkar jag bifall till reservationen 3. 1motionen 854 av i m. fl. har hemställts all även kiselskall bli berättigat lill transportstöd. De socialdemokratiska reservanternahar motsatt sig delta och antyder i reservationen att transport av kiselendast berör etl enda förelag. Men principen för avgränsning grundar sig påprodukten och på företagets geografiska läge, inte pä dem som söker stödeteller på vilkel företag det gäller. Och enligl vär mening bör kisel varakvaliflceral för transportstöd. Därför slår vi bakom motionskravei. I detområde i västra där kiselulvinningen sker är sysselsättningslägetsådant alt insatser måsle göras för att trygga och öka sysselsättningen. Dennavaktslagning omkring sysselsättningen är elt skäl för alt vi från cenlern haryrkat bifall lill nämnda moiion. Jag yrkar därför bifall också lill utskottets hemställan i dellaavseende. Del statliga transporlslödel har under de fyra är del utgått visat sigfylla en betydelsefull regionalpolitisk uppgift. En framlida utvärdering kankomma att visa all transportstödets stimulanseffekt är förhållandevis större änstimulanseffekten av andra jämförbara regionalpolitiska insatser. Syftetmed fraklslödet skall bl. a. vara all bryta den alltför ensidiganäringsgeografiska strukturen i . Genom alt man i görligaste männollställer fraktkostnaderna för i förhållande till landels sydligaredelar bör en elablering av industrier i bli mer attraktiv. Inle minstvikligl är det alt redan befintlig verksamhet bereds goda möjligheter allutvecklas, också när förelagen nätt en sådan omfattning alt de är lokaliseradelångt frän sin huvudsakliga marknad. Jagvälkomnar därför departementschefens förslag att utöka gruppen av råvaror ochhalvfabrikat som är berättigade lill inlransportslöd. Jag länker härvid på denprövning som skett inom departementet efter hemställan i fiol ochsom lett lill att elt flertal kemiska råvaror och halvfabrikat från den 1 juliomfattas av fraklslödet. Underalla år har kisel undantagits från transportstöd med motiveringen all del är enmelalliknande produkt; eftersom metaller är undantagna skulle detsamma gällakisel. Men kisel är en icke-melall och kan aldrig likställas med metaller. 1 budgetpropositionenframhålls att produkten framställs i en pro- cess som i stort liknarframslällningsprocessen för vissa metaller, och della skulle sålunda vara ettkriterium för att utesluta kisel frän fraklslöd. Emellertid har aldrigframslällningsprocessen i någol annat sammanhang varit avgränsande. Den bordedärför inte kunna åberopas heller i della fall. Ettfraktstöd till kisel skulle inle heller pä något sätt vara prejudicerande förandra produkter. Det skulle i så fall ha framkommit i motioner under de år transportstödetutgått. Delkan ocksä nämnas att det enda företag som tillverkar kisel nu beslulal bygga ulverksamheten för all kunna bibehålla sin konkurrens-k ra fl pä delta område.Kisel är en råvara inom aluminiuminduslrin. Kisel bör alltså ha fraklslöd ocksäför att produktionen skall kunna behållas uppe i . Utskottethar vid sin prövning funnit skäl tala för att transportstöd skall utgå vidullransporl av kisel. Utskottet är emellertid inte enigt, utan desocialdemokratiska ledamöterna och vpk:s ledamot har reserverat sig lill förmänför propositionens förslag. Jag ber, fru lalman, all få yrka bifall tillutskottels förslag på den här punkten. Myckendiskussion har förts kring motioner, i vilka motionärerna framfört synpunklerpå transportstödets framlida utformning. Del har gällt olika områden. a. i ell par motioner begärts utredning om inomregionalt transportstöd. Medlanke pä den enorma utveckling som väntas ske i samband med 80 anserman nämligen att det bör finnas elt särskilt transportstöd som tar sikte på altsprida filialindustrier inom en vidare radie än som normall blir fallet kringen storindustri. Inomregionalt transportstöd kan enligl motionärerna lillämpasinom liknande områden på andra orter i . Utskollethar avstyrkt dessa motionsyrkanden med hänvisning till all en arbetsgrupp somarbelar med vissa sysselsättningsfrågor inom del aktuella området även kommerall överväga de frågor som tagits upp i motionerna. Jag hoppas gruppen fårframgång i sitt arbeie i detta avseende. Fleramotioner berör frågan, i vilken omfattning som stödberälligal gods kan haöverförts frän sjöfarten lill landlransport. Frän såväl befraktar- somrederihåll har anförts att transportstödet snedvrider konkurrensen mellanland- och sjötransport. Man har numera även presenterat vissa utredningar somgrund för denna uppfattning. Särskilt utsatt skall enligl molionerna och denhär framförda uppfattningen sjöfarten på vara. Motionerna 582 och 1489tar just upp Vänersjöfartens problem och begär en översyn och revidering avnuvarande transportstödsbestämmelser. Motionen 1497 begär att frågan omtransportstöd till sjötransport utreds. Utskoltsmajoriteten har med beaktandeav de tvä försl nämnda molionerna hänfört dem till Iraflkpolitiska ulredningen. Enliglmin uppfattning kan Vänerproblematiken uppdelas i två delar. Del som kraftigastbelastar sjöfartens konkurrenskraft synes vara de totala passeringskostnadernafrän Vinga lill och åter, som - för Transportstödför m. m. 6 protokoll 1975. Transportstödför m. m. alt la etl exempel - förell fartyg med en anlagen last av 1 000 lon lill I 800 lon från Vänerhamnenuppgår lill . Därtill kan komma denkonkurrenssnedvridningseffekl som transportstödet får belräffande vissavaruslag. Passeringskostnaderna är lätta att klarlägga och det problemet är iprincip redan överlämnat till den trafikpolitiska ulredningen, som enligt sinadirektiv har all se över sjöfartens roll i den framlida trafikpolitiken. Därförkan del vara lämpligt, vilket också utskottet är enigt om, att de härmotionerna hänskjuis till ulredningen. kan inte vara meningen alt den trafikpolitiska ulredningen skall behandlafrågor som rör transportstödet. Utskoltsmajorilelen har alliså genom sinskrivning avfört frågan om en undersökning som belyser i vad mån fraklslödettill landlransport kan ha medfört en snedvridning av konkurrensförhållandenamellan land- och sjötransport. Och den problemaliken gäller inte enbart Vänernutan all inrikes sjöfart. Jag vill här inle frankt påstå all del föreligger enkonkurrenssnedvridning i någon slörre eller mindre omfallning. Men del somanförts frän olika håll är en klar indikation pä att vi inte kan nonchalerakritiken. Sjöfarten är vårt mest energisnåla transportmedel. Det är dessutom urmänga aspekter önskvärt att inrikessjöfarten bereds goda möjligheter attutvecklas. Dä är det en enkel och klar plikt att, i del fortsattautvärderingsarbete som sker inom och kanske inomfraktbidrags-nämnden, de här problemen genomlyses. Delvore väl ingen egendomlighet om transportstöd en gång skulle omfatta ävensjöfarten, ifall delta skulle innebära ytterligare en befrämjande faktor i deregionalpoliliska strävandena. Vi skall inte se en sådan utveckling som ettspöke utan som en möjlighet. 1 utgår ju transportstöd till sjöfarten.