prot · FZ0953 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:53 §1 Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. Omvidgad interpellationsrätt i kommunfullmäktige § 2 Om vidgadinterpellationsrätt i kommunfullmäktige Herrkommunminislern erhöll ordet för all besvara () den2 december anmälda interpellation, 1975/76:72, lill herr justitieministern, ochanförde: har frågat justitieministern om han är beredd atl föreslåsådan ändring i gällande regler för interpellationsrätt ikom-munfullmäkligeförsamlingar att denna rätt också kan omfatta de delar av delslalliga polisväsendel som är underslällda lokal polisstyrelse. Inlerpellationenhar överiämnals lill mig för besvarande. Interpellationkan enligt 23 § kommunallagen (1953:753) framställas av kommunfullmäktig lillordföranden i kommunstyrelsen eller annan nämnd eller beredning.Interpellation får avse endasl ämne som tillhör fullmäktiges handläggning.Avsikten med inlerpellalionsin-slilutet är all det skall vara ell kontrollmedelför fullmäktige över de kommunala förvaltningsorganen (nämnderna) vid sidan avden kommunala revisionen. Skälföreligger enligt min mening inte för att utvidga interpellations-rätlen tillatl omfatta verksamhel som har annan än kommun som huvudman. Principen altinterpellation och den följande debatten i fullmäktige endast skall gällafrågor som hör lill fullmäktiges kompetensområde bör inte överges, I fråga omsamarbetet mellan kommunen och polismyndigheterna torde dock kommunfullmäktigredan enligl gällande rätt kunna interpellera ordföranden i den berördakommunala nämnden. Ilikhet med interpellanten vill jag understryka viklen av goda kontakter mellanallmänheten, de kommunala organen och polismyndigheterna. Från statsmakternassida har olika åtgärder vidtagits för att skapa former för en förtroendefullsamverkan. Regeringenutfärdade elt cirkulär (SFS 1970:513) i vilket bl. a. framhålls altsamhällets resurser för alt främja barns och ungdoms utveckling måstesamordnas och utnyttjas effektivt. Därför rekommenderas att samarbetsorganbildas i kommunerna mellan framför alll , skola och polis.Sädana samarbelsorgan finns numera inrättade i nästan alla kommuner. Frågor omsamarbete mellan socialvård, skola och polis behandlas också inom ramen för brottsförebygganderådets verksamhet. 2 protokoll 1975/76:52-55 Nr 53 Stor belydelse för medborgarnas möjligheter till insyn i polisväsendet Onsdaeen den ''"självfallet de förtroendemannaorgan som finns. ' riksdag (prop. 1971:173, JuU 1972:1, rskr 1972:19) ersattes de --------------- rådgivande polisnämnderna av polisstyrelser med beslutanderätt i vissa Om vidgad frågor.Med undanlag för polischefen utses ledamöterna i dessa av lands- interpellationsrätt itingen och kommunfullmäktige i kommuner utanför landsiingskommu- kommunfullmäkti- nen. Genom denna reform har landstings- ochkommunrepresentanterna ge givits ökade möjligheter alt påverka beslutensutformning. reformer för atl stärkakommunernas inflytande kan dock vara motiverade. Den tillsallautredningen (Ju 1975:08) om polisens uppgifter och organisation har därför iuppdrag atl överväga åtgärder i detta syfte. FruTILLÄNDER (c): Jag lackar kommunminislern för svaret på min interpellation. Detutförliga svarei innehåller en passus som Jag fäster särskilt avseende vid,eftersom del är etl positivt svar på min fråga. Jag länker på delta: "Ifråga om samarbetet mellan kommunen och polismyndigheterna torde dockkommunfullmäktig redan enligt gällande räll kunna interpellera ordföranden iden berörda kommunala nämnden." Dethär konstaterandet innehåller enligl min mening etl fulll tillfredsställandesvar pä min interpellation. Min fråga gäller rätt att interpellera ikommunfullmäktige i vissa polisfrägor, men konstaterandet här atl den rätlenfinns är fullt tillräckligt. Däremotär jag inle rikligl säker på alt kunskapen om den rätten är särskill utbreddute i kommunerna. Därförtror jag, att det kan vara till nytta för polismyndigheter och kommunalaförtroendemän alt denna möjlighet understryks. Trots det positiva beskedel, säkan det kanske ändå föreligga tveksamhet om vilka slags frågor som man fårinterpellera ordföranden i polisstyrelsen i. Polisen ärju ett samarbelsorganoch de uppgifter som denna styrelse har är ganska omfattande. Som exempel kanman nämna, all polisslyrelsen har som uppgift all planlägga och leda polisensarbele samt sörja för alt åtgärder vidtages lör atl förebygga brott etc. Ominterpellationsrätten gäller samarbetsfrägor, så har alltså den rätten enganska vid lillämpning. De andra samarbetsformerna som är uppräknade i svaretvisar ju att del i verkligheten föreligger ell starkt behov av vidgade kontakteroch av samarbete mellan olika kommunala nämnder och polisväsendel. Arbetsfältetär ju detsamma, och även om arbetsuppgifterna och kompetensområdena kan skiljasig sä är det ofta bara pä papperet; i varje fall går de i praktiken in ivarandra och överlappar och kompletterar varandra. Uppgiften för en polis är ilånga stycken densamma som för en socialarbetare. Allldetla visar Ju på det stora behovet av samarbeie mellan olika 18 i kommunen verkande organ. All kommunfullmäktigeinte skulle ha en motsvarandesamarbetsmöjlighet i form av interpellalionsräll skulle vara en märkliginkonsekvens. Tveksamheten på den här punklen är nu undanröjd. Vadman dä kan ta upp i kommunfullmäktige är tydligen frågor som ger kommunensmedborgare och förtroendevalda möjlighet atl informera sig om polisens arbeteoch arbetsförhållanden, särskilda problem inom kommunen, svårigheter vidordningens upprätthållande och framläggande av förslag som berörplanläggningen av polisarbetet. Dettorde vara av stort värde för kommunfullmäktige att polisstyrelsen får fungerasom ett medel för kommunikation med polisväsendet och att polisen i kommunen ärnågot som man genom samarbeie kan påverka. Omvidgad interpellationsrätt i kommunfullmäktige För att undvikaeventuella missförstånd vill jag alltså bekräfta alt jag har den uppfaitningen,all enligl gällande rätt kan kommunfullmäktig interpellera ordföranden i dennämnd som har samarbete med polisslyrelsen. Som exempel kan vi ta att enkommunfullmäktig kan interpellera ordföranden i socialnämnd eller skolstyrelsesom har samråd med polisstyrelse genom samarbetsorgan för att fä de uppgifterman anser sig behöva för atl kunna bedöma värdet av det samarbetet. Det är detjag syftar på med uttrycket berörd nämnd. Däremotmedger inle gällande räll - och jag anser inte heller atl den bör utvidgas -allen kommunfullmäktig kan interpellera polisstyrelsens ordförande. FruTILLÄNDER (c): Jag skulle bara vilja göra deltillägget att alla olika problem i de slora städerna måste kunna avspegla sig ikommunfullmäktiges debatter. Del vore underligt om inte stora och brännandefrågor som gäller kommuninvånarna -jag tänker kanske speciellt på sådanl somordningen på gator och torg och i parker samt den ökade brottsligheten, sommånga kan uppleva som ell stort personligt hot - skulle kunna las upp i kommunfullmäktige.Naturligtvis är det bra atl del kan göras i den form som kommunministernnämnde, men man kan också överväga om inte den rällen bör utvidgas så att mankan interpellera ordföranden i polisslyrelsen. Dengrundläggande principen med inlerpellalionsinsli-tutet ärju altinlerpellationen skall omfatta etl ämnesområde som kommunen har att handlägga.Del är en sorls medborgarkontroll över de kommunala organens verksamhet. Altutvidga interpellationsrätten till att gälla organ som icke är kommunala kanvara betänkligt. Belräffande polisstyrelserna är det inte ens så atlfullmäktige väljer ledamöterna där - med undanlag för , Göieborg ochGotland, som är utanför landslingen. I övrigt är det lands- Omvidgad interpellationsrätt i kommunfullmäktige lingen som väljer.Landstingen ärju valkorporation lill många olika organ, t. ex. för vissaledamöter i . Det skulle då i princip leda lill altkommunfullmäktig skulle kunna interpellera ordföranden i . Jagtror inle atl man är beredd alt göra den utvidgningen. Jag delar helt meningenom de möjligheler som bör finnas att ta upp frågor av den karaktär som fruTilländer här redovisade. Jag menar dock atl den nuvarande rätten ger denmöjligheten på del sätt som redovisas i interpellationssvaret. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:93 tilltrafikulskoltet 1975/76:95 lilllagutskottet §4 Föredrogs och hänvisades 1975/76:6 lillkonstitutionsutskottet §5 Föredrogs och hänvisades Motioner 1975/76:444 t 1975/76:445 t 1975/76:446 t 1975/76:447 t 1975/76:448 t 1975/76:449 t 1975/76:389 och 390 lillkonstitutionsutskottet /76:391 lill finansutskottet /76:392-399 lillskatteulskottel /76:400 till jusiilieutskoltet /76:401 tillutrikesutskottet /76:402 till försvarsutskottet /76:403-407 tillsocialförsäkringsutskottel /76:408 till socialutskottet /76:409-414till kulturulskollet 1975/76:415-417 lill utbildningsutskottet /76:418-426lill trafikutskottet /76:427-433 till jordbruksutskottet /76:434-436 tillnäringsutskotlel /76:437-441 lill inrikesuiskottet 1975/76:442 och 443till civilulskottet § 6 Föredrogs och biföllsinterpellaiionsframställningarna 1975/76:91 och 92. § 7 Herr talmannenmeddelade all propositionerna nr 100 och 101 skulle sältas sist på morgondagensföredragningslista. §8 Anmäldes och bordlades 1975/76:450 av fröken m..P. om ätgärdermol vägran all viga kvinna till präst 1975/76:451 av i om jäv vidlöneförhandling för revisorspersonal 1975/76:452 av . om begränsning avsvenska investeringar utomlands 1975/76:453 av i Holmgården m..P. omen regional uppdelning av redovisningen för viss statlig verksamhel, m. m. 1975/76:454 av m.p. med anledning avpropositionen 1975/76:77 om avveckling av s. k. faktisk sambeskattning 1975/76:455 av m.p. med anledning avpropositionen 1975/76:79 om ändrade regler för beskattning av fåmansföretag m.m. 1975/76:456 av och fruFredrikson med anledning av propositionen 1975/76:77 om avveckling av s. k.faktisk sambeskattning 1975/76:457 av i Agnas m.jl. omrealisationsvinstbeskattningen för pensionärer m. fl. 1975/76:458 av m..p. om beskattningenav vårdbidrag för handikappat barn 1975/76:459 av herrar och ombibehållande av lull-kamrarna i och 1975/76:460 av om rätt atl utankostnad få namns stavning ändrad i folkbokföringsregistret 1975/76:461 av fröken m.fl. om besökandestillträde lill hyresfastighet som hålls läst 1975/76:462 av om en internordisklagstiftning rörande betalningsföreläggande 1975/76:463 av m.jl. om åtgärder förall återställa Erilreas självständighet 1975/76:464 av herrGranstedt m.fl. om ekonomisk bojkott mot 1975/76:465 av om anpassning ny ekonomisk världsordning 1975/76:466 av herrar i och iNybro om fritidsverksamheten vid militära förband 1975/76:467 av w.,/7. om undervisningav värnpliktiga i familjekunskap m. m. 1975/76:468 av m.p. om bevakningen avStockholms slott, m. m. 1975/76:469 av i Hjärlum och fruGöihberg om änklingspension 1975/76:470 av herrLindkvist och om föräldrapenning vid 1975/76:471 av herrar och iHamburgsund om redares rätt till ersättning från försäkringskassa vidombordanställds sjukdom 1975/76:472 av herrAhlmark m.p. 1975/76:473 av m.p. om befrielsefrän skyldighet för sjukvårdspersonal alt medverka vid abortingrepp 1975/76:474 av m.p. omföretagshälsovårdens utbyggnad, m. m. 1975/76:475 av herrar i och omberäkningen av avgift för värd pä ålderdomshem 1975/76:476 av i w../7. ombistånd till hem vändande utlandssvenskar 1975/76:477 av i Agnas om förbud mottobaksrökning i offentlig lokal 1975/76:478 av herrRingaby m.p. 1975/76:479 av om en plan förutbyggnad av den yrkes-medicinska verksamheten, m. m. 1975/76:480 av m.p. om informationangående läkemedel som är olämpliga vid bilkörning 1975/76:481 av herrar Jadestig och Wictorsson omfrakistöd vid distribution av viss biograffilm 1975/76:482 av herrar i ochAdamsson om anslag till kommun för museiverksamhet 1975/76:483 av fröken m.p. om statsbidragtill lokala och regionala teatrars gästspel utomlands 1975/76:484 av om densamhällsvetenskapliga forskningen rörande de östeuropeiska staterna, m. m. 1975/76:485 av m..p. om undervisningi hemmet eller på sjukhus vid skolelevs sjukdom 1975/76:486 av och bidraget till personell assistans för vissa handikappade elever 1975/76:487 av om en yrkestekniskhögskola i Karlslad-Hagfors-området 1975/76:488 av m.p. om höjt anslagtill Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. 1975/76:489 av herrar Penersson i ochLarsson i Öskevik om statsbidrag till tjänster för skolkuratorer ochskolpsykologer 1975/76:490 av m.fl. om ämnetgymnastik och idrott i grund- och gymnasieskolan 1975/76:401 av och ommöjlighet för utländska studerande att avlägga masters-examen vid svensktuniversitet 1975/76:492 av m.p. om granskningenav kommiltébe-tänkandet Sexual- och samlevnadsundervisning 1975/76:493 av i och frökenHörlén om höjt anslag till : Uppdragsverksamhet,att avräknas mot auiomobilskattemedlen Nr 53 1975/76:494 av om SverigesMeteorologiska och Hydrologiska Instituts verksamhet, m. m. 1975/76:495 av m.fl. om höjt anslag lillBidrag till drift av enskilda vägar m. m, 1975/76:496 av m.p. om översyn avtrafikplaneringen i , m. m. 1975/76:497 av herrar i ochBerndison om postverkets lokala förvaltning i 1975/76:498 av och omföreslagen nedläggning av Järnvägslinjerna och ,m. 1975/76:499 av herrNilsson i Agnas om en enhetlig telefontaxa 1975/76:500 av i Heden m.p. om bibehållandeav persontrafiken pä Järnvägslinjen 1975/76:501 av med anledning avproposilionen 1975/76:88 om älgärder inom skärgårdsområdena 1975/76:502 av herrSellgren m.fl. om transportstödet 1975/76:503 av i Hjärlum m.fl. omökat stöd åt odlingen av spånadslin 1975/76:504 av m.fl. om bestämmelsernarörande hämtning m. m. av hushållsavfall 1975/76:505 av herrar och i Växjöom rätt för allmänheten atl fritt meta i enskilt vatten 1975/76:506 av herrar i ochElmstedt om inrättande vid lantbruksnämnden i av en tjänst somirädgårdsassistent 1975/76:507 av frökenAndersson m..p. om förbud mot automatspel 1975/76:508 av i m.fl. omelt industriellt utvecklingscentrum för och 1975/76:509 av m.p. 1975/76:510 av m.p. om möjlighet förföretagareföreningar att bevilja län för vissa konsultinsatser 1975/76:511 av herrAlpinoch av industrier lill 1975/76:512 av . 1975/76:513 av m.fl. om tillfälligtarbetstillstånd för invandrare i visst fall 1975/76:514 av m.fl. om samordningenmellan den regionalpoliiiska planeringen och vägplaneringen 1975/76:515 av herrar Stridsman och iHolmgården om försöksverksamhet i kommun med intensifierad kommunalsysselsättningsplanering 1975/76:516 av herrar Siridsman och Rämgård omarbetsmarknadspolitiska åtgärder lill stöd för handikappade 1975/76:5)7 av fru afUgglas och om höjt anslag till To- 1975/76:518 av i m.jl. omuttalande mol lokalisering av kärnavfallsindustri till 1975/76:519 av fru m.fl. om höjt anslagtill Bidrag till kostnader för beredskap 1975/76:520 av herrHermansson m.p. 1975/76:521 av m.jl. §9 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1975/76:93 av () till herr finansministern om åtgärder för alt nedbringa handläggningstidenvid länsskalterätt: I taxeringslagen finns beslämmelser om inom vilkenlid besvär till länsskatierätten över laxeringen i första instans skall anförasav skattskyldig, taxeringsinlendenl och kommun. Bestämmelser om närlänsskatierätten måste avgöra besvären finns dock endasl vad gällerefter-laxering. För övriga mål anges del i kungörelse om skatterätt ochlänsrätt att de skall avgöras så snart det kan ske. Länsskatterättenersatte är 1971 den lidigare prövningsnämnden. Enligt de bestämmelser somgällde för prövningsnämndens verksamhel skulle den avgöra mål så snart detkunde ske. Besvär av skaltskyldig eller kommun rörande visst års taxering somkommit in under taxeringsåret, liksom besvär av taxeringsintendent rörandesamma ärs taxering som kommit in före utgången av april året därpå, skulle dockvara avgjorda året näst efter taxeringsåret (89 Staxeringsförodningen i dess äldre lydelse). Tidsgränseni 89 § utsattes för viss kritik. Landskontorsuiredningen, som bl. a. behandladedenna fråga, föreslog all tidsgränsen skulle behållas men göras mer elastisk.Till detta förslag anslöt sig ulredningen om lag om skatterätt (SOU 1967:24). Finansministernanförde i proposition 1971:60 med förslag till lag med anledning av inrättandeav skalterätlen atl del i och för sig fanns vissa skäl som talade för altskatterätten skall ha en tidsgräns för avgörande av mål. Han ansåg dock atlbestämmelsen i 89 §, som reglerade prövningsnämndens förfarande, närmast varall uppfatta som en ordningsföreskrift, och att en motsvarande ordningsregelför skatterätt inle borde ha sin plats i taxeringsförordningen, Däremol sattefinansministern i utsikt att en reglering ändock kan ske och anförde ipropositionen: "I den mån uttrycklig regleringhärav anses nödvändig, bör den därför ske i administrativ ordning," Vidutformningen av de administrativa reglerna (kungörelsen om skatterätt ochlänsrätt) har man emellertid inte satt ut någol sista datum då målen måste varaavgjorda. Däremot kan vissa undanlagsvisa fall behandlas med förtur, dä delframgår av lag eller annan författning atl sä bör ske. AvLON:s (länsstyrelsernas organisationsnämnd) ärendestatistik för budgetåret1974/75 framgår att drygl 200 000 ärenden inkom till länsskatterätierna och altunder samma lid drygl 140 000 ärenden avgjorts. Av anlalel oavgjorda ärendenper , ca 158 000, var ca 69 000 äldre än elt halvår. Delånga handläggningsliderna för besvärsärenden i länsskatlerätlerna har blivitföremål för kriiik, I anlagsframslällningen /77 från i Jönköpingslän skriver man att det i vissa fall kan "förflyta 2 - innan enklagande får beslul från länsskatterällen över sina besvär. En sådan väntelidmåste ur allmänhetens synpunkt anses oacceptabel". Enliglmin mening är det en otillfredsställande ordning med de långahandläggningsliderna som kan förekomma i en del besvärsärenden. För denenskildes rättstrygghet bör beslut över besvär i taxeringsärende kunna meddelassnabbt. Del borde kunna ske genom att i kungörelsen om skatlerätt och länsrättfastställa en lidsgräns för länsskailerältens behandling av besvärsärenden. Medhänvisning lill vad som anförts hemställs om kammarens tillstånd all lill herrfinansministern slälla följande fråga: Vilkaåtgärder har finansministern vidtagit och vilka åtgärder kommer att vidtagasför att nedbringa handläggningstiden för besvärsärenden vid länsskalterätt? §10 Meddelande om fråga Meddeladesatl följande fråga framställts den 21 januan 1975/76:189 av herrEriksson i (fp) till herr kommunikalionsminislern om planeradnedläggning av järnvägslinjer: Genom stora lokaliseringspolitiska insatser ifrämsl skogslänen har utflyttningen frän dessa län stoppats upp. Riksdagenunderströk också i sitt regionalpoliiiska beslut "vikten av attmyndigheierna i sin verksamhel lar regionalpoliiiska hänsyn". Dellariksdagsbeslui resullerade i atl regeringen i elt cirkulärförordnade följande: Statlig myndigheiskall, med iakttagande av vad Kungl. anfört, inomsitt verksamhetsområde följa de riktlinjer för regionalpolitiken som riksdagengodkänt och verka för atl de allmänna regionalpoliiiska mål nås som riksdagenuttalat sig för." a. denna bakgrundär det anmärkningsvärt att ledningen för nu föreslårytterligare en omfattande nedläggning av järnvägsnätet och därmed försämradekommunikationsmöjligheter. Jag vill därför fråga herr kommunikationsministern:Anser statsrådet att ytterligare nedläggning av järnvägslinjer är förenlig medden av fastlagda regionalpoliiiska målsättningen? § 11 Kammaren åtskildeskl.