prot · FZ0921 · 1975-12-31 00:00:00 — övriga motionärer, och Jagvill utvidga tacket till - utöver regeringen - trafikuiskoliei och riksdagen.Del var nämligen dessa båda sislnämnda instanser som enhälligt uttalade sig fören breddning av den kvarvarande bandelen mellan Sandbäckshult och Berga.Genom dagens regeringsbeslut skall således denna breddning verkställas. Jag kunde kanske ha stannat här och nöjt mig med denna djupt kändatacksamhet. Men Jag vill i anslutning till del positiva svaret göra någraallmänna kommentarer. HerrCarlshamre sade i den förra debatten att man hade drivit sammanrepresentanterna för med gisselslag. För vår del i län hargisselslagen sannerligen icke saknats. Sammandrivningen har i vissa delar varitbegränsad, men på den här punkten har det rått enighet mellan alla instanser iKalmar län. Jag vill bara framhålla vad som har sagts i min interpellation, atti såväl Länsprogram 1970 som Länsplan 1974 har enhälligt uttalatsig för att denna ulbyggnad skulle komma lill stånd. Likaså har länsstyrelsenvid årels början i ett förslag till regional trafikplanering för länframhållit det angelägna i atl utbyggnaden kommer till slånd. Detär ingen tillfällighet atl vi betraktar det här som en mycket angelägen fråga.I interpellationen har jag - och det har skett även i andra sammanhang -påvisat hur angeläget det är bl. a. för sysselsättningen, och därför finnsarbetsmarknadsministern onekligen med i bilden, inom sådana inlandskommuner somHögsby och att den här bandelen kommer lill utförande. Förhållandenai är även av andra orsaker sådana atl de inger allvarlig oro.Befolkningsutvecklingen har länge varit negativ. De satsningar som gjorts frånkommunens sida för att förbättra möjligheterna till sysselsättning inomkommunen har på många områden sett ut alt helläventyras. Det är emellertid min förvissning att genom ombyggnaden av denberörda bandelen skall förutsättningarna för en förbättring av förhållandenaöka. Jagvill också säga att detta kan innebära vissa ökade möjligheter atl bibehållaoch förbättra järnvägslinjen . En del godstransporterkommer utan tvivel att föras den här vägen sedan breddningen genomförts. Isammanhanget vill jag påpeka hur angeläget det är för län, som hardrabbats av en betydande järnvägsnedläggning, all de nu kvarvarandeJärnvägslinjerna får bibehållas. Vidarevill jag framhålla att vi självfallet har kunnat läsa ut av beskedet attombyggnaden inte kommer att innefatta anläggning av perronger. Därmed är detväl åtminstone f n. på det sättet att våra starka önskemål om en återupptagenpersontrafik på de här bandelarna inte ligger särskilt väl till. Men jag villändå understryka den oerhörda vikten av att man bl. a. ur beredskapssynpunkthar den aktuella bandelen utbyggd. Vi kan mycket väl långl tidigare än vi trorbli tvingade att införa persontrafik på järnväg i större omfattning än vad somnu är fallet. Jagskall inle i diskussionen med statsrådet gå in på de risker som kanfinnas att andra järnvägslinjer kommer att bli nedlagda. Jag är på det klaramed att det ligger inom ett annat departements område. Jagvill avsluta mitt anförande, herr talman, med alt än en gång från - det trorjag att jag vågar påstå - hela läns befolkning framföra ett lack för detbeslut som har fattats i regeringen. HenSVEN i (fp): Liksom vill Jag uttrycka min glädje över all regeringennu har fullföljt del beslut som på trafikutskottets förslag kammaren fattade år1974. Men det var Ju bara ell inslag i den offensiva politik somtrafikuiskoliei förordade 1974. Däri ingick också elektrifieringen av bananBorlänge-Mora och beslutet all SJ av passivitet skulle inköpamotorvagnar att användas för persontrafiken. Vihade tagit till utgångspunkt all den resignation och den pessimism som funnitsi detta land beträffande järnvägstrafikens framtid nu skall brytas. Detta gjordevi inle minst därför all vi anser att av alla trafikmedel är den spårbundnairafiken den som har de slörsla förutsättningarna för en snabb tekniskutveckling. Det återstår fortfarande en del av det som påtrafikutskottets förslag har beslutat, och vi hoppas nu atl också övriga beslutsom har fattats skall fullföljas i rask takt. HenKRÖNMARK (m): Som representant för län kan jag instämma i vad anföri och uttala min tillfredsställelse över atl regeringen nu har fattatett positivt beslut i denna fråga. Frän en lidigare uppvaktning för statsrådetBengtsson vet jag all arbetsmarknadsministern har haft myckel stor förståelseför kravet på en sådan lösning. Pådet psykologiska planet har detta varit något av en ödesfråga för oss somrepresenterar län. Vad gäller den ekonomiska insatsen är den väl inle såöverväldigande, men renl psykologiskt - alltså för att skapa en gynnsamulveckling i länet och för framtidstron i länet - har delta projeklhaft utomordentligt stor betydelse. Därför är del med slor tillfredsställelsesom vi registrerar regeringens beslut. Jaghar velal säga detta också därför atl Jag råkar sitta med i länsstyrelsenslekmannastyrelse, där vi verkligen har försökt att få fram ett sådant beslutsom nu har fattats och som faktiskt varit en förutsättning för attintentionerna i Länsplan 74 skulle kunna förverkligas. Beslutet innebär att manfrån länsmyndigheternas sida nu kan göra en större satsning på länets inland.Genom atl vi nu får en breddning av denna järnvägsdel har degrundförutsättningar skapats som krävs härför. Överläggningenvar härmed slulad. Omöversynen av beska itningsregler-na vid bostadssanering § 17 Om översynen avbeskattningsreglerna vid bostadssanering Herr bosladsminisiern erhöll ordet för attbesvara i Göleborg (s) den 15 okiober anmälda interpellation,1975/76:1, och anförde: i har frågat mig vilka regelområden som berörsav den inom pågående översynen av beskattningsreglernavid bosladssanering, och om förslag med anledning av översynen kommer attföreläggas 1975/riksmöle. Deekonomiska villkoren vid ombyggnad av bostadshus är aktuella inombostadsdepartementet av flera skäl. Idecember 1974 hemställde atl frågan om att ta in det s. k.ingångsvärdet i låneundedagel vid ombyggnad av flerfamiljshus skulle prövasytterligare och därefter anmälas för , eventuellt i förening med deförslag prövningen kunde ge anledning till. Vidare upphör ini-lialslödel , vilket också ger anledning atl pröva de ekonomiskavillkoren på vid ombyggnad. En översyn av dessa frågor påbörjadesdärför inom . Därmed sammanhängande beskatlningsfrågorbehandlas - närmast från flskala utgångspunkter - av skatleulredning,företagsskatteberedningen och bostadsskallekommitlén. Iaugusti överlämnade boende- och bosiadsfinansieringsutredningarna - vilka hararbetat under ordförandeskap - sill slutbetänkande. Detinnehåller förslag om atl ingångsvärdet skall las in i låneunderlaget vidombyggnad av fierfamiljshus. I della sammanhang framför utredningarnasynpunkier på beskallningsfrågan. Utredningarna förutsätter alt denna frågablir föremål för närmare beredning inom bo-sladsdepartemenlel. Utredningensbetänkande remissbehandlas f n. Som jag har sagl i andra sammanhang kommerregeringen alt förelägga förslag i fråga om ingångsvärdet så snartdet är möjligt efter remisstidens utgång . Vid övervägandeav åtgärder som berör skatteregler måste hänsyn tas till arbetet i de tidigarenämnda skatteutredningarna. Utgångspunkten förarbetet inombostadsdepartementet äratt åstadkomma jämställdhet mellan olika ägarkategorier. Hen i Göleborg(s): Jag ber att få lacka bostadsministern för svaret och vill bara nu göranågra kommentarer och slälla några frågor i anslutning till detsamma. Somframgår av svaret har saken flera sidor. En sida vetter motskat-teulredningarna, alltså den fiskala sidan som det står i svaret. Där kanman väl förvänta sig ganska snabba resultat, inte minst mot bakgrund av debeslut som fattades av den socialdemokratiska partikongressen , somklart reagerade mot de stötande effekter som avdragsmöjligheterna kan ha ävenpå bostadsmarknaden. Den andra sidan vetter mot bostadspolitiken, ochdet är den vi ägnar oss åt i detta sammanhang. På den punkten vill jag säga attjag är glad över att ha fåll del här svaret. Deavdragsmöjligheter som finns enligt skattelagstiftningen har efter hand fåtl eneffekt som helt strider mot de målsättningar för bostadspolitiken som riksdagenmed stor majoritet tagit ställning för, utfärdat regler för, på olika sätlfrämjat och lämnal stora ekonomiska bidrag lill. Dessa icke önskvärda effekteruppslår på grund av de möjligheter som enligt den nuvarandeskallelagstiftningens utformning finns atl dra av vad som kallas för föriusterpå bostadsfasligheter från inkomster av annan verksamhel - en rörelse, enskildtjänst eller vad det kan vara. Jagnoterar med stor tillfredsställelse atl frågan behandlas i bostadsdepartementet- det lycker jag känns tryggt. Jag är också glad över formuleringen i svaretssista mening, som jag gärna vill upprepa: "Utgångspunkten för arbelelinom är att åstadkomma jämställdhet mellan olikaägarkategorier." Med den målsättningen och med de uppgifter på dettaområde som har kan man med viss trygghet avvakta framlidenoch de förslag som kan komma att framläggas. Låtmig bara, herr statsråd, framföra en tanke som väckts i samband meddiskussionen i denna fråga för atl få en kommentar lill den. De effekter Jagtalat om uppslår när innehav av bostadsfaslighet kan sammanblandas med inkomstav annan verksamhet. Om man i beskattnings-mässiga sammanhang klart kanavskilja innehav av fastighet med uthyrningsbostäder från annan verksamhet gårdel inte att utnyttja avdragsmöjligheterna på delta sätt. Då blir del inteintressant all spekulera, och då får vi en sundare marknad påhyresfastighelssidan. - Det vore intressant att höra någon refiexion avstatsrådei kring den tanken. Jaghar inte fått klart för mig om arbetet i departementet bedrivs med önskvärdskyndsamhet, höll jag pä att säga. Jag har inte hittat någol tidsschema isvaret. Jag vore därför intresserad av att höra när resultatet av deöverväganden som sker inom departementet kan tänkas framläggas. 0/7/översynen av beskattningsreglerna vid bosladssanering Först och främsl vill jag säga alt det arbete vi bedriver ibosiadsdepartemenlet syftar dels till atl åstadkomma en rättvisa mellan ny- ochombyggnad, dels till alt inom ombyggnadens ram åstadkomma en rättvisa mellan deolika boendeformer som där förekommer. Del är den principiella utgångspunktenför arbetet. Närdet gäller fråga om möjligheten alt så alt säga särskiljafastighetens ekonomi från andra inkomstkällor vill Jag säga all det är ettalternativ som har diskuterats. Om det är den väg man skall gå eller om manskall försöka finna någon annan form har jag svårt atl ta ställning till.När vi började detta arbeie trodde jag - därmed är jag inne på fråga - alt det här var relativt enkla saker, som man skullekunna rätta till. nu har pågått harJag tvingats lära mig alt dessa frågor är rätt svåra. Därför har jag i svaretinte vågat ange någon tidpunkt för när vi kan vara beredda att lägga enproposition. Däremot kan jag vara positiv så till vida att vi kommer att - föratl använda ord -bedriva arbetet skyndsamt. Vi upplever della somen viktig fråga som bör prioriteras i departementets arbeie. Del blir alltsåinle fråga om att skjuta problemet åt sidan och ta upp del i en oviss framtid.Vi har avdelat personal för just detta problem. Därmedhar jag svarat på den senaste frågan: Vi kommer att framlägga förslag så snabbtsom det över huvud tagel är möjligt. Överläggningenvar härmed slutad. §18 Föredrogs och hänvisades 1975/76:56 tillcivilutskottel §19 Föredrogs och hänvisades 1975/76:46-50 tillskalteutskottet 1975/76:51-53 tillcivilutskottet 1975/76:54 tillnäringsutskottet 1975/76:55-57 tillsocialutskottet 1975/76:58-63 tillnäringsutskoitet §20 Anmäldes och bordlades 1975/76:72 om ändringar iexporikredilslödet 1975/76:75 om ändring i lagen (1972:625) om statligtslöd till politiska partier 1975/76:76 om ändring ikupongskattelagen (1970:624), m. m. 1975/76:78 om inskränkt skattskyldighet förföretagareförening som erhåller statsbidrag 1975/76:83 om ändring itaxeringslagen (1956:623) §21 Anmäldes och bordlades Motioner 1975/76:64 av /76:65 av i med anledning avpropositionen 1975/76:34 med förslag till marknadsföringslag, m. m. § 22 Anmälan avinterpellation Anmäldesoch bordlades följande interpellation som ingivits till kammarkansliet 1975/76:55av () till herr kommunministern om länsstyrelseshandläggning av plan- och byggnadsärenden: I fiera sammanhang har betonats atl det primäraansvaret för den fysiska planläggningen åvilar kommunerna. Genomkommunreformen har dessa fåtl större planeringsresurser och måsle regelmässigtbedömas ha bättre kompetens än tidigare för sina planeringsuppgifter. I frågaom plan-och byggnadsfrågor ligger' beslutanderätten "av olika skäl kvarhos länsstyrelserna. Helt naturligt förekommer det då atl länsstyrelserna frånsina lämplighetsbedömningar går emot kommunernas uppfattning. Det kan vara frågaom skiljaktig bedömning av lagstiflningsinlentioner eller bero på altlänsstyrelsen måste ta hänsyn till frågornas betydelse i vidare perspektiv. Dockföreligger det en diskutabel konstruktion i nuvarandenormalarbetsordning, som innebär atl på tjänstemannanivå oftakan korrigera en kommuns politiskt ansvariga planerings-och beslutsorgan, såsomt. ex. byggnadsnämnd, kommunstyrelse och kommunfullmäktige. Den utveckling somf n. pågår mot ett vidgat lekmannainflytande på samhällsbesluten talar för attbeslul som fattas av politiskt ansvariga instanser på nivå rörandeväsentliga planeringsfrågor i de fall det föreligger skiljaktig mening mellankommun och den beslutande statliga instansen blir handlagda under så demokratiskaarbetsformer som möjligl. Länsstyrelsernaär inte bundna av normalarbetsordningen utan kan själva avgöra vilka frågor somskall las upp i lekmannastyrelsen. Det lär f ö. redan nu förekomma atllänsstyrelser behandlar frågor av det slag, som här anförts, ilekmannastyrelsen. Då det emellertid av lätt förslådda skäl är väsentligt attså viktiga frågor som plan- och byggnadsfrågor behandlas med största öppenhetoch möjlighet till utkrävande av politiskt ansvar, borde sådana ärendenregelmässigt behandlas i lekmannastyrelse i de falllänsstyrelsen finner skäligt alt korrigera del kommunala beslutet. Motbakgrund av vad här anförts anhåller jag om kammarens medgivande alt få riktaföljande fråga till herr kommunministern: beredd att vidtaga ålgärder så alt frågor gällande plan-ochbyggnadsärenden liksom dispenser från byggnadsförbud enligt naturvårdslagenbehandlas i lekmannastyrelse i de fall avser atlkorrigera kommunens beslut? § 23 Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1975/76:92av () lill herr justitieministern om straffverkställighet förvapenvägran: inträffad skriftväxling mellan envapenvägrare och aktualiserar frågan omkriminalvårdsstyrelsens tjänstemän har sådana instruktioner att följa attberörda kategori vapenvägrare behandlas på ett i alla avseenden korrekt sätt.Reglerna för erforderlig tid för att ordna uppkommande problem när det gällerarbetssituationen och personliga förhållanden före inställelsen är tydligenflytande. Beslut med kallelse till omedelbar inställelse utan hänsyn tillrådande förhållanden har försatt berörda personer i en svår situation, förvilken visat fullständig kallsinnighet. Trots enstrafftid ges dessuiom inle ens permission för fullgörande avnödvändiga insatser i hemorten. att gällande instruktioner för beträffandetid för inställelse, permissioner, rutiner för blankettförfarande vid uppskovsansökningaretc. är tillfredsställande utformade? Om de anses tillfredsställande, vemansvarar för att tjänstemännen verkligen följer dem? 1975/76:93 av herrSijernsiröm (c) till om ålgärder föratt motverkasysselsältningsbortfall vid kriminalvårdens riksanstalter: beslutade om vissreducering av platsantalet på kriminalvårdens riksanstalier. I dettasammanhang framhöll jusiiiieulskoilei att arbetsmarknadsmyndigheterna ochregeringen vid genomförandet skulle beakta beslutets konsekvenser frånsysselsättningssynpunkt särskilt inom allmänna stödområdet. Man gav regeringentill känna att den noga skulle överväga möjligheterna att kompensera aktuellaregioner för förlust av arbetstillfällen. Motdenna bakgrund vill jag till herr jusiiiieminisiern ställa följande frågor: Vilka åtgärder övervägs av regeringen för atlkompensera norra fördel sysselsältningsbortfall som den beslutadenedskärningen av platsantalet vid kriminalvårdsanstalten i Ulriksfors innebär? Är man från regeringens sida beredd att laregionalpoliiiska hänsyn vid en eventuellt fortsatt reducering av platserna vidriksanstalterna? 1975/76:94av (vpk) till herr bostadsministern om vidgat inflytande förkommuner och hyresgäster vid fastighetssanering m. m.: Den nödvändiga saneringen av äldre bostadsbeståndoch bostadsmiljöer har för bl. a. försvårats inte minst genomavsaknaden av lämpliga styrinstrument. Svårigheterna att kombinera ett effektivthyresgäslinflytande och en styrning av saneringen är uppenbara. Dethar också visat sig att en norm för lägenhetsfördelning, i likhei med vad sombrukar tillämpas för nybyggnad, är ett synneriigen bristfälligt styrinstrumentdå det gäller praktiskt genomförande och ökal inflytande för de boende. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga herr bosladsminisiern: Är statsrådei beredd att ta sådana initiativ tilländring av byggnadslagstiftningen, atl kommuner och hyresgäster ges ett störreinflytande vid sanering och ombyggnader av äldre fasligheter ochbostadsområden? 1975/76:95av () till herr utrikesministern om följderna av FN-ullalande omsionism: Hur ser den på del förhållandetatt FN antagit en resolution som betecknar sionismen och sålunda den israeliskastatens upprättande som rasism, och vad avser regeringen göra för atl motverkade tendenser för vilka denna resolution är det senaste uttrycket? 1975/76:96av i (c) till herr handelsministern om följdernaav regeringens beslut om handelspolitiska åtgärder för all klaraförsörjningsberedskapen: Vilka hot om motåtgärder riktade mot svensk exportoch därmed sysselsättningen inom landet har förekommit från andra länderseller internationella organisationers sida sedan det blev känt att den svenskaregeringen beslutat om handelspolitiska åtgärder för att klara försörjningsberedskapen,och hur har regeringen bemött sådana hol eller sådan kritik? 1975/76:97av () till herr statsministern om följderna av FN-ullalande omsionism: Villstatsministern inför redogöra för sin syn pä den FN-resolution somstämplar sionismen som rasism? 1975/76:98 av () till fru statsrådet om vissa förhållanden inomsjukskölerskeutbildningen: Enligttidningsuppgifter riskerar ett stort antal sjuksköterskeelever all antingeninte få ut sin avgångsexamen eller alt inte flyttas lill näsla årskurs på grundav den aktion som pågår mot de graderade betygen. Aktionen tillgår så att deelever som fåll sina skriftliga prov underkända identifierar sig, medan övrigaendasi lämnar kodnummer. De som fåll överbetyg avslår alltså från detta. Ivissa fall har eleverna från skolledningen fått uppgift att denna hållning kankomma all leda till alt inget belyg,alltså inle heller godkänt, kan meddelas.Mot denna bakgrund ber Jag att få fråga fru statsrådet : Vadtänker statsrådet göra för att undvika att ett stort anlalsjuk-sköierskeelever, som avlagt godkända prov, inte blir fiyttade eller inlefår ul sin examen? 1975/76:99 av herrFågelsbo (c) till herr kommunikationsministern om vidgad skyldighet förpostverket att inlösa checkar: Är statsrådet villig att medverka till altpostverket inlöser checkar från landets samtliga banker från samma tidpunkt ochpå i övrigt samma villkor? §24 Kammaren åtskildes .