prot · FY0947 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag delar dock i uppfattningatt vi, om vi hade haft de ekonomiska resurserna, med del snaraste borde salsapå och vad gäller inrättande av ell handelssekrelerarkonlor.Vi har dock inte outsinliga resurser ulan måste göra avvägningar. Även om delkan synas synnerligen angelägel all göra en satsning ocksä pä , menarjag att detta fär anstå . Förhoppningsvis kan vi våga räkna med alt elthandelssekrelerarkonlor kan inrättas där . Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 9punkten 7 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av i Glömminge m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfianderesultat; Regeringenhade under punklen B 3 (s. 31-37) föreslagit att till Exporlfrämjandeåtgärder för /76 anvisa ett reservationsanslag av 14 130 000kr. Idella sammanhang hade behandlats motionerna 1975:917av m. fl. (m, c, fp), vari hemställts att beslutade attdet nuvarande stimulansprogrammet för tekoindustriernas exportansträngningarfortsattes under ylleriigare en treårsperiod och att under /76anvisades ell belopp av 5 mifi. 1975:1615 av () samt 1975:1632av m. fl. (m, c, fp), vari hemställts all skulle 1. besluta om forlsalt statligt slöd förexportfrämjande åtgärder till den manuellt arbelande glasindustrin att /76 utgå med etl oförändrat belopp av , 2. medge att för /76 ramen förslalsgaranti för lån till denna industri hölls oförändrad vid 4 mifi. 1. all med bifall till regeringens förslagoch med avslag på molionerna 1975:917 och 1975:1632 lill Exportfrämjandeåtgärder /76 anvisade ell reservationsanslag av 14 130000kr., 2. att skulle avslå molionen 1975:1615. 2.av herrar Regnéll (m), Böriesson i Glömminge (c), i (c),i (fp), () och Hovhammar (m) saml ()som ansett att utskottet under I bort hemställa a) med anledning av regeringens förslag och med bifalltill motionen 1975:917 och molionen 1975:1632 punklen 1 till Export främjandeåtgärder för /76 anvisa ell reservationsanslag av 19 830 000kr., b) med bifall lill molionen 1975:1632 punkten 2 ochmed anledning av motionen 1975:917 medge alt för /76fastställdes en ram av . för statsgaranti för lån tilltekoindustri och manuellt arbelande glasindustri. Hen REGNÉLL (m): Under föregående punkt böriade i sinframställning med att erinra om den radikala omsvängning som vi har fältbevittna i fråga om svenska betalningar - vad vi fiänat in i utlandsvalula ochvad vi fält betala till ullandel för erforderlig import. Siffrorna varobestridliga i den mån de avsåg den förflutna tiden. Belräffande framliden varherr en försiktig general. Troligtvis har vi för 1975all räkna med elt ännu sämre utfall än för Nr 47 1974. Det torde inle vara särskilt riskabelt all ändra pä denformuleringen Onsdaeen den dithän all man säger: har vi alldeles säkert all räkna med elt 2anril 1975 sämre ulfall än . Delär sådana tankegångar som ligger bakom också den moiion, med Exportfrämjande motionärer frän flera olika partier, där man framställerönskemål om åtgärder alt vissa exportstöd skall utgå ocksä ifortsättningen, lill skillnad frän den neddragning som har förutsatts ipropositionen. Man pekar på tvä speciella branscher som har sina särskildaproblem: dels tekobranschen, dels den manuellt arbetande glasfabrikationen. Redanför några är sedan ansåg man all dessa branscher hade sina specialproblem, somgav god anledning lill all stödja dem som individuella branscher utöver deallmänna stödåtgärder som exportindustrier har kunnai räkna med. All slödel nudras ned för dessa industrier ter sig ganska underligt. Del byggdes upp underen lid när konjunkturerna var goda i mänga köparländer, där man efterfrågadedessa konsumentvaror och där konkurrensen kanske inle alltid var så förfärligtsvär. har, som vi vet, konjunkturen gäll ner i flertalet länder, och det gårul över inköpen inle minst av konsumtionsvaror pä textilsidan och avprydnadsglas och sådant. Vivel också all elt antal valutor har försvagats, all dollarn har blivitbilligare och att pundet har-blivii billigare. Del betyder att den svenskeexportör som fakturerar i dessa valutor får färre svenska kronor i handen änvad han tidigare fick, och med dessa färre svenska kronor skall han läckakraftigt ökade omkostnader här hemma. Elt sådant enkelt resonemang ger ellbesked om de svårigheter som branscherna står inför. 1proposiiionen har man redovisat en utvärdering av det hittillsvarande stödetoch menat att man i den utvärderingen har ett besked om att formerna för stödetinte alllid har varit de bästa. Från branschhäll har man bestritt riktighetenav denna utvärdering och ansett all den har gjorts av människor med godteoretisk utbildning men ganska perifer och tillfällig kontakt med de branschersom de på della sätt har bedömt. Det argumentet har inte majoriteten inomutskollet lyssnat lill i någon nämnvärd utsträckning. Hade den gjort det, såhade den kanske hamnat i elt annat beslul. Sådrar man ocksä helt och hället bort de garantier som man tidigare haft för altmöjliggöra ökad upplåning för dessa industribranscher, något som kan varaerforderiigl under svära är som man har att överleva i väntan pä alt del skallbli hyggligare möjligheter på nytt. Påtalarlistan finns från moderat håll dels en verkligt sakkunnig kam-marledarmolsom själv - som vi vet - driver glastillverkning, , dels förstemotionären bakom den moiion som jag nämnde, , som representerar enlexlilbygd. Jag avstår därför från att tala mera om branscherna som sådana ochinskränker mig, herr talman, till att yrka bifall lill reservationen 2. i Glömminge(c); Vi har också från ställt oss bakom reservationen 2, som gälleranslaget för främjande av teko-industrins export och främjande av denlikaledes manuellt arbelande glasindustrins exporlslimu-lerande åtgärder.Utöver vad regeringen föreslagit har vi stött de motioner som föreligger ochsom är undertecknade av representanter från , moderata samlingspartietoch . Motionsvis har man yrkat all slödel lill leko-industrin skulleökas med 5 mifi. För den glasindustrin har man yrkat enfortsättning av de gamla stödformerna med ell belopp av . Somherr Regnéll här framhöll har en utvärdering skett av det tidigare stödet,och denna utvärdering redovisas av departementschefen i den föreliggandeproposiiionen. Man har varit oense om vilket värde utvärderingen har. Andrafaktorer lalar för molsalsen lill utvärderingens resullal, enligt vilket deltaexportstöd med individuella bidrag inte skulle ha haft några nämnvärdaexportstimulerande effekter. Denlid under vilken utvärderingen skett har varit myckel kort, och det vill vältill om del inte skall finnas risk för fel utslag när en sådan undersökningsker pä alldeles . ,som disponerar dessa slimulansmedel för exporlaklivilel, har ocksä yrkat påhögre belopp, nämligen ylleriigare 10 mifi. har lill utskottet avlämnat en skrivelse där manmot proposiiionen förordar alt stödet lill leko- och glasindustrierna skallutgå i oreducerad omfattning. Utskottetsäger i sin motivering alt del särskilda exportstödet, som del här gäller,skulle ha en klart tidsbegränsad utsträckning. Del är ju lika viktigt allbedöma om tiden är avpassad efter behovet och efter de förhållanden somföreligger. Förden glasinduslrins del är det fråga om én fabrikation i en speciellsituation och av en speciell struktur. Del är ju en av de få branscher som harkvar sin gamla hantverksmässiga produktion. Det gäller också en av de fåtillverkningar som är starkt begränsat lokaliserade till vissa områden i landet- i detta fall lill och län. Jagvill gärna säga någonting om molionen 1615 som har behandlats i sammautskottsbetänkande. 1 denna motion yrkar på Slörreexporlanslrängningar när del gäller byggnadssidan. Utskottet har inte ansettatt man kunnai biträda någon del av molionen, och vi har inte heller avgivitnågon reservation i detta fall. Vivet att under senare är har svenska firmor utökat sin byggnadsverksamhetutomlands, dels i på båda sidor om järnridån, dels i andra delar avvärlden. Denna expansion är efter våra förhållanden inle liten - del ser man omman i pressen och andra massmedier föfier vad som sker på området. Vadmotionären menarär väl att exporten av enfamifishus skulle kunna utökas ochmera anpassas till olika länders behov av bostadshus. Del är givet att när detgäller byggnadsvaror av alla slag som är aktuella i detta sammanhang kundedel också ske en viss export. Men en begränsning har byggnadsmaterialexporiendärigenom att produkterna är rätt svåra att frakta, och det är fraklavslåndelsom blir avgörande för hur mycket vi skall kunna säfia. Man bygger jucementfabriker eller ylongfabriker i avlägsna områden hellre än man fraktar ditmaterial frän för att användas i byggnationen. Jagvill inte säga annat än att molionen i många avsnitt har betydelse, men vi harändå i utskottet ansett alt som del f n. är kan vi inte biträda om export av hus och om ev. ökad byggnadsverksamhet i utlandet. Jag ber attfå yrka bifall lill reservationen 2. Hen i (fp): Både och i Glömminge har ju berört olikaavsnitt av del som sägs i reservationen 2 angående export-slödel tilllekoindustrin, men jag vill ändå med några ord beröra de erfarenheter man fålloch den utvärdering som gjorts av det exportstöd vartill bidrag har utgått. Dethar varit såväl individuella som kollekliva bidrag, vilka avsett en långsiktigexportutveckling. Självfallet är det - som kommerskollegium sagt - svårt attstatistiskt utläsa några definitiva resultat direkt hänförbara lill de olikaprojekten, där vad avser de kollekliva exportsatsningarnaförsäfiningsverksamheten först kom i gång i större skala under hösten 1972.Dessutom försvårar de stora konjunkturella svängningarna en säker utvärdering.Enligt vad kommerskollegium anser har emellertid exportslödsprogrammel haft enklart positiv effeki. De individuella bidragen har på elt naturligt säll kunnaiintegreras i förelagens egna exporlanslrängningar, vilket givitinlroduktionsålgärderna på de olika marknaderna ökad slagkraft. Motsvarandeeffekter har uppnåtts genom de kollektiva åtgärderna. Flertalet av åtgärdernainom de kollekliva projekten skulle inte ha kunnai genomföras enskilt avföretagen. Förutomden ökning av de totala ekonomiska resurserna som stödprogrammet inneburit hardet statliga exportstödet bidragit till att förbättra företagensmarknadsföring. Härvid har bl. a. den rådgivande verksamheten frånsekretariatets sida -del har ju funnits ett sekretariat knutet tillkommerskollegium som särskilt sysslat med detta - varit av vikt.Ansökningsförfarandel för erhållande av individuella bidrag har för mångaföretag medfört en mer disciplinerad och långsiktig marknadsplanering samt enmer medveten länderprioritering. Utskottet framhåller också an dendisciplinerade marknadsplaneringen just har medfört della. Utbildningen avpersonalen vid handelssekrelerarkonloren har möjliggjorts genom de bidrag somutgått för de olika kollektiva aktiviteterna. Jagdelar den bedömning som kommerskollegium har gjort i sitt yttrande översamarbetskommitléernas för konfektions- resp. textilindustrierna gemensammaframställning av avseende forlsatla stimulansåtgärder förteko-indusirierna. Eftersom jag sitter med 16 protokoll 1975. i styrelsen förkommerskollegium och har biträtt den uppfattningen att det är angelägel ochviktigt att fortsätta med detta slöd står jag självfallet bakom den härreservationen. Omman ser pä exportutvecklingen för teko-branschen finner man att den är utomordentligtintressant. var del en mycket stark värdemässigökning. uppgick exporten sålunda lill 1 , och 1972 hadeden stigit lill 1 . De siffror som jag har tagit fram visaratt exporten uppgick lill 1 . Det är alltså en betydandeuppgång i exporten när del gäller lexlilfibrer, garner, vävnader, trikå ochkonfektionerade varor. Man skall i sammanhanget beakta alt en 10-procentigökning av den svenska leko-exporlen motsvarar produktionen med ungefär 1 500helårsanställ-da.Del är alltså fullt klart att leko-industrin betyderutomordentligt myckel för sysselsättningen i områden med sådan industri. Omman gör en realistisk bedömning kommer man fram lill alt de närmaste årentroligen blir avgörande för om den svenska leko-industrin skall kunna utnytfiadet ändrade marknadsläge som uppställ genom alt företagen har introducerat sigpå olika håll. Förelagen måste ju dels kunna försvara, dels utvidga sinapositioner inom den gamla EFTA-marknaden, dels ocksä kunna göra avgörandeinbrytningar på främst de ursprungliga . Det är myckel viktigt attde aktuella förelagen där har elt bra fotfäste när full tullfrihet uppnås. Denbedömningen har också kommerskollegium gjort. Omstatsmakternas stöd till leko-industrin drogs in, så skulle detta fä besvärandeverkningar. Men jag tror att med statligt slöd kommer vi att få en livsdugligproduktion här i landet och kommer att kunna behålla en hemmamarknadsindustri,som dock får kämpa mot en myckel besvärande lågprisimport. Jag anser all det äri hög grad motiverat -och en förutsättning för etl långsiktigt exportprogram -att det statliga stödet bibehålles. Jag yrkarbifall lill reservationen 2. Hen HOVHAMMAR (m): Alla är väl överens om all del för svenskt näringsliv är myckel viktigtatt vi försöker bibehålla vår sysselsättning och därmed också vår materiellastandard. Och när del gäller de sakerna är vi mycket beroende av att vi har enstark export. Vårt land är ett typiskt exportland. Men del är också uppenbartall om vi vill behålla den nuvarande sysselsättningen och den levnadsstandardvi har - och som väl ingen vill pruta på - så måste också exportandelenav vär produktion öka i fortsättningen. Vi måste med andra ord betala utlandetkraftigt ökade kostnader för bränsleimporlen med bl. a. en ökad varuexport. Regeringenhar i årets budgetproposition fört fram synpunkter på och förslag lill olikaexporlfrämjande aktiviteter. Men den positiva syn på nödvändigheten av en ökadsvensk export som regeringen i klara ordalag deklarerar har i propositionenfått en uppföfining som liknar en saltomortal. Underrubriken redovisas /75 utgående anslag med . Detta föreslås /76 bli höjt till , en höjningsåledes med icke . Av detta ökningsbelopp är 3 000 000kr. en ökning av medlen till allmänna exportfrämjande projekt. Samtidigtföresläs emellertid all hittillsvarande exportstöd till leko- ochglasinduslrierna pä sammanlagt . hell skall slopas. Av dettabranschinriklade exportstöd har 6,5 mifi. gäll till leko-industrierna, och700 . har gäll lill den manuellt arbetande glasinduslrin. En formellökning med . för allmänna exporlfrämjande projekt blir alltså, herrlalman, i verkligheten en minskning med 4,2 mifi. Det är den reellaeffekten. Vårexport är, som alla i denna kammare vet, mångsidigt sammansatt. Den omfattarmyckel, från tunga basvaror lill högförädlade, tekniskt sinnrika produkter.Kravet på exportinsatser är i dagens marknadsbild betydande i alla branscher-det vågar jag säga. Däremot är möjligheterna att finansiellt bära de betydandekostnader som modern exporlmark-nadsföring kräver starkt varierande branschernaemellan. Omfattande utredningar har gjorts om detta, delvis med statligmedverkan. Vårmanuella glasindustri, som jag närmast representerar, är en sådan bransch somkommii i en frän flera synpunkter besväriig situation. Branschen har under detsenasie decenniet arbetat under synneriigen pressade ekonomiska förhållanden.Möjligheterna fören manuellt arbetande sektor i näringslivet - del gäller intebara glasinduslrin utan även andra industrier - att genom rationaliseringarbemästra kostnadsökningarna är över huvud laget starkt begränsade. Branschens problemhar också efter den utredning som i slutet av 1960-talel genomfördes avprofessor ytterligare karllagts av statsmakterna. Genomen serie åtgärder, omfattande bl. a. ell statligt utbildnings- och exportstödoch ett genomförande av en förbättrad struktur inom branschen, har enökad export såväl volym- som värdemässigt kunnat åstadkommas. har i sinlur gjort del möjligt att hejda sysselsält-ningsnedgången i branschen trols ensviktande hemmamarknad. Försvagningen av positionerna på hemmamarknaden kommeremellertid uppenbarligen att fortsätta under trycket av kostnads- ochprisutvecklingen inom landet. En fortsatt exportökning av betydande omfattningkommer därför oundgängligen att krävas , om den manuellaglasindustrin skall kunna vidmakthålla en sysselsättning av nuvarandestorieksordning. Omdenna målsättning har såväl branschföretagen som kommunala och statliga organhillills varit eniga. Sysselsättningen har under den senasie tioårsperiodenkrympt frän 4 200 lill 2 600 anställda. Pä denna nivå tycks den i varie fall fn. Drygt hälften av dessa är för sin sysselsättning beroendeav exporten. Under det senasie året har i den internationella orons spår föfil enalltmer avvikande hållning på världsmarknaden. Omsorgen om penningvärde ochbytesbalans har tvingat mänga länder att pä olika sätt söka begränsa sinimport. Det senasie exemplet pä delta har vi i värt broderlandFinland. Särskilt oroande är del alt flera för vär glasexporl centralamarknader med , och i spetsen visar en mycket svagkonjunkturbild, som hårt drabbar vår glasexporl. Del är i denna avvaktande ochpå centrala områden vikande marknadsbild som den svenska glasexporten skallaktiveras och öka. Det är i denna situation, där del uppenbarligen kommer all krävasännu kraftigare exportinsatser frän svenski håll, både kvalitativt ochkvantitativt, som regeringen föreslår att del särskilda exportstödet lill denmanuella glasinduslrin skall slopas. Statensegna organ - statens industriverk och kommerskollegium -liksom statens ochnäringslivets gemensamma organ, Exportråd, har samtliga - jag villgärna erinra om del - så sent som starkt understrukitnödvändigheten av all den glashan-leringen även efter nuvarandebudgetårs utgång erhåller fortsall bransch-stod för exportfrämjande åtgärder.Behovet av sådant stöd lill denna särpräglade bransch har inle minskal undertiden därefter; tvärtom. Konkurrensen på världsmarknaden har hårdnat än mer,som kostnadsbilden för den glasinduslrin blivit änogynnsammare. De tunga posterna pä kostnadssidan för oss inom glasbruken är självfallet arbetskraften, energin och arbelsmifiön. Vi vet alla, ickeminst i denna kammare, vilka nya pålagor som förelagen slår inför när delgäller dessa områden. Delär i viss mån riktigt att etl exportstöd på . inte ensamt löserexportproblemen för den här branschen -jag vill gärna instämma i det. Men delär en viktig pusselbit i sammanhanget, och effekten är mer än marginell. Förefintlighetenav branschslödel kan överhuvud tagel möjliggöra igångsättandet avexporlfrämjande aktiviteter, som i annat fall av ekonomiska skäl ej kunnaiförverkligas av företagen. Förden löneinlensiva glasindustrin medför den fortsatta utbyggnaden av ettavgifts- och skattesystem där lönesummorna utgör bas ofrånkomligen ensuccessiv finansiell urholkning. Konkurrenssituationen med andraglasproducerande länder där denna typ av avgiftsbelastning ej förekommer blirsnedvriden, lill nackdel för svensk glasexporl. Finansministern har nyligensagl att en höjning av arbetsgivaravgifterna belastar företagen pä samma sällsom en lönehöjning. Detta håller emellertid inte rikligt streck i praktiken.Löneintensiva branschområden drabbas hårt av denna felsyn. I , där manhar etl syslem av socialförsäkringsavgifier som i stor utsträckning påminnerom vårt, har man uppmärksammat vart man är på väg, om man fortgående höjerdenna typ av avgifter. För all slå vakt om de sektorerna inom denfranska industrin är man därför nu i färd med all omkonstruera systemet så allexempelvis den industrin i , bl. a. glashanle-ringen, som därhar en rält slor betydelse, skall få rimlig möjlighet all överleva. Allra sist, herr lalman! har majoriteten - social- demokrater och vpk -ansett sig böra föfia regeringsförslagel och hemställt om bifall lill detta.Den borgerliga minoriteten har däremot fäst slörre avseende vid vad demyndigheter och andra organ som biträtt med handläggningen avexporlstödsfrågorna haft all anföra. Dessa organ har nära kunnai föfiaföretagen. De har därför fåll en god inblick i här berörda branscher och derasspeciella problem. Det är här fråga om alt i ell ansträngt marknadsläge fä tillstånd en fortsall exportökning - en exportökning som möjliggör alt ellbetydande antal anställda i svårt trängda branscher kan beredas fortsattsysselsättning. Del är delta frågan gäller. För oss som representerarminoriteten i utskollet har dessa synpunkter varit tungt vägande. Vi har i enreservation hemställt om bifall lill de moiioner som har väckts i frågan ochsom syftar lill all ge ökad trygghet i sysselsättningen för de anställda i nuberörda branscher. Del är därförsom jag yrkar bifall lill reservationen 2. Hen NYHAGE (m); I egenskap av motionär för etl fortsatt särskilt exportstöd tillleko-industrierna vill jag här helt kortfattat ytterligare understrykabakgrunden lill hemställan i motionen 917 och viklen av att den bifalles. Delsärskilda exportstödet lill leko-industrierna har utgått /71.Del är alltså nu inne pä sill femte är. Det har utgått i form av delsindividuella bidrag, dels kollektiva insatser. Deerfarenheter av dessa slimulansinsalser som kunnat dras efter denna relativtkorta verksamhetsperiod är påtagligt positiva. utgjorde exporten avleko-varor ca 1 000 mifi. uppgår den till del dubbla eller ca 2 000mifi. ökade exporten med ca 400 mifi. Från 1970lill 1975 har antalet personer som kan anses få sysselsättning genom exportenav leko-produkier ökat med ca 10 000 från II 000lill 21 000, alltså nära nog en fördubbling! Vidarekan här hänvisas till den skrivelse som näringsutskotlet erhållit fränTexlilrädet och . Av denna framgår all enligt nutillgängliga uppgifter har de företag som erhållit individuella bidrag undersamtliga verksamhetsår ökat sitt sammanlagda exportvärde med 52 96 mellan 1971och 1973. I skrivelsen framhålls alt del torde vara helt uppenbart attkontinuiteten i de individuella bidragen verksamt har bidragit lill eneftersträvad snabb exportutveckling. Handelsministernhar i sitt ställningstagande mol en förlängning av det särskilda exportstödettill leko-industrierna hävdat, att de individuella bidragen inle ger någonnämnvärd exportstimulerande effeki. Utskottsmajoriteten ansluter sig lilldenna uppfattning. Med hänsyn till de uppgifter som jag här har redovisat ärdetta elt myckel anmärkningsvärt ställningstagande. Det grundar sig emellertidpå en utvärdering som omfattar endast elt mindre antal förelag under enrelativt tidig del av verksamhetsperioden. Utredningen är alltså varkenaktuell eller representativ för den totala verksamheten. En ställningstagandegrundat pä denna ul- värdering är därför interelevant. Företl stöd talar dessutom att den svenska leko-industrin under de närmaste årentorde komma att möta en härdare konkurrens frän i takt med atttullavtrappningen fullföfis. Detta påtalas ocksä i den tidigare åberopadeskrivelsen från och , i vilkenkonstateras all exporten av teko-produkter tillEG-länderna ökade med 87 mifi. som importen ökade med 293 mifi.kr. Importöverskottet var alltså 206 mifi. kr., vilket i produktionsvärderepresenterar sysselsättningen för ca 2 000 personer inom den svenskateko-industrin. Det är således ytterst angelägel, framhålls del iskrivelsen,all den svenska industrin får resurser att genom ylleriigareintensifierad marknadsbearbelning medverka lill en bättre balans i handeln medEG-länderna beträffande teko-produkter. Del finns alltså myckel starka skäl som lalar för att exportstöd lillleko-industrierna skall bibehållas.