prot · FZ09117 · 1975-12-31 00:00:00 — Efter kontakter med både , personal ochinlagna har vi kommit till uppfattningen atl detta är en fråga av högstaprioritet. Därför har ulskollel verkligen understrukit att det är nödvändigtatl vi nu snart får etl förslag i detla avseende och alt man intill dess inomde olika regionerna bör göra ansträngningar för atl i sä stor utsträckning sommöjligt senarelägga kvällsläsningen. Efter de diskussioner vi haft på olikahåll tror vi all detta skall vara möjligt all genomföra. Utöver mina tidigare yrkanden vill jag på övriga punkter yrka bifalltill utskottets hemställan. i (s): När vi nu behandlar justitieuiskoiiets belänkande nr 28, som gälleranslag till kriminalvården, vill jag beröra några avsnitt i betänkandet ochtvå reservationer som är fogade till detsamma. Delär med tillfredsställelse vi kan konstatera etl ökat iniresse förkriminalvården och del innehåll man vill ge den nya kriminalvårdsreformen.Antalet motioner som behandlas i betänkandet vittnar om detta intresse. Dennya kriminalvärdsreformen syftar bl, a, lill alt öka möjligheterna tillåteranpassning i samhället genom att låta dem som vistas på våra anstalterdelta i såväl teoretisk som praktisk utbildning med ökad öppenhet, frigång ocharbete utanför anstalterna. Beläggningenpå våra anstalter visaren fortsatt trend att minska. Vid utgången av år 1975vistades 4 210 personer på anstalterna, vilket är 375 mindre än motsvarande lid1974 och över 1 000 mindre än . förfogade över 4 886 platser. Deltainnebär atl har ett visst överskott på platser och avden anledningen har beslutats om vissa reduceringar av platsantalet vid någraanstalter. Jag skall inte fördjupa mig i denna fråga; den kommer alt behandlassenare av i Kumla. Frivårdenär ett annat avsnitt som har blivit föremål för uppmärksamhet.Departementschefen har här föreslagit en utökning av antalet tjänster som skallge de dömda ökade möjligheter atl erhålla frivårds-ijänsiemän som övervakare.Herr Maihsson i kommer all i ell senare inlägg belysa våra synpunkterpå frivården. Jaggår därför över till alt behandla reservationerna 1 och 6. I reservationen Ihårde moderata ledamöterna ansett att ulskollel skall bifalla motion1975/76:1998, yrkandet 10, som går ut på alt hos regeringen begär enutvärdering av den nya kriminalvårdsreformen. Enligtutskoiismajoriletens uppfattning måsle man beakta alt den kriminalvårdsreformsom nu är i krafl beslutades och gäller från ännu intehelt har genomförts. Utskottsmajoriteten anser därför atl det saknasförutsättningar all genomföra en ulvärdering av det slag som motionärerna ochreservanterna begär. Däremotkan man, som utskottsmajoriteten också skriver i betänkandet, utföra enbegränsad undersökning av reformens verkningar. Medel härför finns ocksåanvisade. alt användas lill ettprojekt som syftar lill en karlläggning av reformens effekter. Beloppet har fö. uppräknats till en kvarts miljon för nästa budgetår. Detär utvecklingsenheten vid som i samarbete medbrottsförebyggande rådets utvecklingsenhet och vetenskapliga grupp handhar denna verksamhet.Del finns därför all anledning alt avvakta detta projekts färdigställande ochall reformens verkningar har fält slå igenom fullt ul. Reservanternatar även upp frågan om personalens arbets- och säkerhetsförhållanden, någolsom i och för sig är positivt. Men även i delta avseende är reservanterna försent ute. Den frågan är ju redan aktualiserad av den tillsattautredningen rörande anstaltspersonalens arbetsuppgifter, somulskoiismajorilelen erinrar om. Den utredningen beräknas slutföra sitt arbeteinnevarande år. Med del sagda yrkar jag bifall till utskoliels hemsiällan under punklenI, mom. 1 och 2, innebärande avslag på reservalionen I, Underavsnittet Kriminalvårdsansialierna har de moderala ledamöterna i utskottetreserverat sig till förmån för yrkandet 11 i motion 1975/76:1998, atl riksdagenhos regeringen begär atl en arbetsgrupp tillsätts med uppgift alt framläggaförslag till åtgärder belräffande narkotikamissbruket påkriminalvårdsansialierna. var i stort samma spörsmål föremål förutskottets behandling. Utskottsmajoritetenanför atl man kan dela reservanternas och motionärernas uppfattning attnarkotikamissbruket på anstalterna utgör ett problem och alt narkotikaförekommer på anstalterna i en utsträckning som ingen egentligen kan acceptera.Men del skulle krävas en total avskärmning från yttervärlden för alt heltkunna hindra förekomsten av narkotika inom anstalterna. En sådan avskärmning ärenligt vår uppfattning inte förenlig med den ökade öppenhet som eftersträvasför de intagnas skull gentemot samhället utanför murarna. Den skulle ävenutgöra ell avsteg från en av de grundläggande principerna i den nya kriminalvärdsreformen.som jag nämnde inledningsvis, nämligen all ge iniernerna ulvidgade möjligheierlill permissioner, frigång och besök -med andra ord en begränsning i arbelelmed återanpassning. Reservanternaantyder atl man inte på tillförlitligt säll kan kontrollera missbruk avnarkotika och anför vidare all man i med framgång använder kemiskurinkonlroll, en metod som reservanterna anser all man skall kunna tillämpaockså på våra anstalter. Del är en uppfattning som utskottsmajoriteten inte delar.Som utskottsmajoriteten anför i betänkandet har man kontrollåtgärder iform av visitation av de inlagna, deras bostadsrum och övriga allmännautrymmen, I viss utsträckning tillgrips även kroppsvisilation. Viden del anstalter finns särskild personal avdelad för visitalions-verksamhelen.Man har för avsikt alt bedriva sådan verksamhet även vid övriga anstalter, Ivissa fall har man också förfiytlat interner med narkotikaproblem lill annananstalt, F,ö, förutsätter ulskolismajoriielen alt kriminalvårdsslyrelsen noga följer dehär frågorna och vidlar ålgärder för all både begränsa och försvåra införselnav narkotika på anstalterna. Någon arbetsgrupp av detslag reservanterna förordar kan det enligt ulskollsmajorileiensuppfattning inle vara nödvändigt all tillsätta, Läl oss avvakta och seresullalel av de ålgärder som prövas. Med del anförda yrkar jag bifall lill utskottets hemställan underpunkten 2 mom, 6 i betänkandet nr 28 och avslag på reservalionen 6, Jagyrkar vidare bifall lill reservalionerna 2 och 7 saml i övrigt bifall lillutskottets hemställan i betänkandet nr 28. () kortgenmäle: Den begränsade undersökning som i nämnde attbrottsförebyggande rådet överväger lar ju inle sikte pä de problem som vi haravsett i vår reservation. Den tar närmast sikte på all bedöma effekterna aväierfallsbrotisligheien. Och när del gäller den saken - i och för sig mycketviktig - är det väl bara all konstatera att eflersom man inle har någonobjektiv undersökning om äierfallsbrotisligheien före reformen, kan man inlemed en undersökning , efter reformen, komma fram lill några jämföranderesultat. Detsom är viktigt, menar jag, vid en sådan ulvärdering är au man får klart för sighur den kalegoriblandning som jag nämnde har verkat, får klart för sig om delinle just är den som harorsakal de slora problemen och om det inle är den somegentligen står i strid med vad tidigare uttalat om vikten av endifferentiering inom kriminalvården, som är en förutsällning för en human kriminalvårdnär det gäller del slora klientelet. Vidarehar vi den vikliga frågan huruvida de inlagna skall fä disponera penningmedel.Jag har hört alt del numera inte finns några begränsningar i de intagnas räilalt disponera penningmedel, vilket gör all det uppkommer slora spelskulder ochslora narkolikaskulder. När vederbörande skrivs ul från anstalten är de därförkanske både mera belastade med kriminalitet och mera belastade med ekonomiskaproblem än de var när de togs in. Jagtycker faktiskt all del känns som etl hån när man talar om all arbetet medåteranpassningen måste forisätta ostört och vi får lydliga belägg föratt den i själva verket så destruktiva atmosfär som finns på våra anstalterverkligen inte främjar den återanpassning vi alla är så angelägna om. Denundersökning vi har begärt rörande personalens arbetsförhållanden är något heltannat än den undersökning som talar om rörande personalensarbetsuppgifter. Vi har talat om personalens arbetsförhållanden, och jagtrodde all vi alla var ganska angelägna om all få klart för oss hur lägel är. Närdet gäller narkotikaproblemet på anstalterna kan jag inle upphöra all förvånamig över del brisiande iniresse som ulskolismajoriielen här har visat för dennasvåra fråga. Man menar all vi får forisäila som hiliills och lila påkriminalvårdsslyrelsen all någonling händer. Jag kan inle säga au jag kännernågon missiro mot kriminalvårdsslyrelsen, men jag A nslag till kriminalvården kan konsiatera atlallteftersom åren går blir situationen värre och värre. Därför är delnödvändigt all uttalar sin mening om all effektivare åtgärder måslevidtagas. Del kan till äventyrs ge kriminalvårdsslyrelsen litet mera råg iryggen. talar sedan om att det görs visilalioner. Ja, men del görs myckelsporadiskt. På de fiesta anstalter görs troligen inga visilalioner alls.Dessutom finns juslilieombudsmannens uttalande som har gjort all man verkligendrar sig för alt vidla någon visitation av besökande. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: När det gäller projekt, som jag tidigarenämnde, ser jag ingen begränsning i arbetsuppgifterna. Man har nämligen sagtalt projektet syfiar lill en karlläggning av reformens effekter på återfall,kan inle finna atl man i det här ordet lägger in en begränsning, ulan manfår tvärtom en möjlighet att titta på det här ordentligt. Vad beträffarpersonalens arbetsförhållanden ser jag inte heller någon begränsning, ulan detgäller möjligheterna atl verkligen följa upp de här frågorna. Sedansäger utskottets ordförande något om penningmedel och återanpassningen med ettvisst tonfall all det här kanske är alldeles fel väg. Men detta måste väl varaden väg vi skall gå för all ge möjlighet åt dem som är intagna på våraanstalter atl återanpassa sig till ett normalt leverne. Vi skall väl inle skapaell stationärt tillstånd för dem som vistas på våra anstalter. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle: Jag har tagit reda på vad som är skrivet rörande den utredning som manhar fåll anslag lill. Det bakgrundsmaterial som finns ger över huvud tagetingen anledning tro att undersökningen skulle bli så omfailande alt den skullegå in på de specifika problem som jag har nämnl. Därför anser jag att detfortfarande är angelägel alt uttalar som sin mening alt en sådanundersökning måste göras. i sade i sitt tidigare inläggatt de inlagna som har narkotikaproblem kan fiyllas lill en annan anställ.Vilken anstalt, ? Praktiskt tagel varenda anstalt i del här landethar narkotikaproblem. På den konferens jag besökte uttalade personalen denmeningen att om vi åtminstone kunde-få tvä narkoiikafria anstalter i landetskulle mycket vara vunnet. Jag får säga att det är en ganska begränsadmålsättning som det där har givits uttryck för. Möjligen är den ivvärrrealistisk. i (fp): Kriminalvården är föremål för en så gott som kontinuerligdebatt. Särskilt intresse har riktats mot fängelsesystemet, och inte minst motisoleringsslraffel. Då den senare frågan kommer upp i en debaii längre framfinns del ingen anledning all ta upp den här i dag.Folkpartiets och min personliga inställning i den frågan är f. ö. väl känd. Detslora intresset för kriminalvården är enligt min mening glädjande ochlöftesrikt. Det ger oss bl. a. skäl all förvänta en välvilligare inställningtill tidigare straffade från allmänhetens och inle minst från arbetsgivarnassida. Delta menar jag är någol mycket värdefullt. 1varie demokrati är respekten för lagen en grundval för samvaron människoremellan. "Utan trygghet för liv och lem är inget samhälle etl gottsamhälle. Att skydda människor mot brott och mot brottets verkningar ärcentrala uppgifter för vårt rättsväsen". Detta citat ur en tidigare folkparlimotionuttrycker enligt min mening vad saken gäller. Menrättstryggheten handlar också om hur människor behandlas av domstolar ochförvaltningsmyndigheter, vare sig man är åtalad eller kommer i kontakt medsådana institutioner av andra skäl. Just nu finns det kanske särskild anledningatt uppmärksamma den rättstrygghets-frågan. Villvi slå vakt om vårt rättssamhälle - och det är en huvuduppgift för osspolitiker - är det nödvändigt atl med kraft reagera mot lagöverträdelser menockså mot alltför snäv tillämpning av gällande lagar och anvisningar. Vi fårnaturiiglvis inte förskjuta gränsen för samhällets reaktion så atl allvarligalagöverträdelser belraktas som någol tämligen harmlöst och nära nogacceptabelt. Då uppluckrar vi grunden för vårt rättssamhälle. Rättssamhälletkräver också att frihetsberövande påföljd tillgrips i vissa lägen. Det behövssom samhällsskydd och för att hävda allmän laglydnad. Jag vill understryka altfasthet och tydlig och klar reaktion är en förutsällning för etträttssamhälle. Det har jag sagt tidigare, men jag vill upprepa del närjag har mitt sista tillfälle att här i delta i en debatt av dettaslag. Självfalletär jag medveten om att såväl lagstiftaren som de lagtill-lämpande myndigheternahär ställs inför svåra avvägningsproblem. Det måsle alllid i botten finnas enomtanke om den som är föremål för samhällets åtgärder. Vi måste klart ochskarpt reagera mot brottsligheten men söka att pä allt säll hjälpaden dömde tillbaka lill ett normalt liv och lill en fungerandesamhällsgemenskap. Jagläste om en rektor för en pojkskola - han är känd för sin förmåga att förvandlapojkar. Han uttryckte sig så här till en elev: , vitycker om dej, men vi tycker inle om det du gör. Det är ett uttryck för deninställning jag här pläderar för. Vihoppas och tror atl den senaste kriminalvårdsreformen är ett riktigt ochvikligl steg i den riktning som jag här angivit. Tyvärr har inle de allmäntomfattade grundtankarna bakom kriminalvårdsreformen kunnat förverkligas ännu.Den är endast till en del - t. o, m, kanske en liten del - genomförd. Del måstedärför vara alltför tidigt atl nu företa en utvärdering av del slag somföreslås i motionen 1998, ett motionsyrkande som fö. följs upp i reservation nr1. 2 protokoll 1975/76:117-118 Däremotär del möjligt atl göra mera begränsade undersökningar rörande reformensverkningar, och jag är angelägen om att så sker. Som visas iulskollsbetänkandet finns också möjligheter all genomföra dylikaundersökningar, och i det sammanhanget har brottsförebyggande rådet ett stortansvar. Inle minst viktigt är det atl man lar hänsyn lill personalensarbetssituation och säkerhetsförhällanden. Del är viktigt atl personalen fårkomma lill tals när frågor som berör deras arbetssituation behandlas. Del ärangeläget atl utredningen rörande personalens arbetsförhållanden m. m. fårtillfälle all slutföra sill arbele . Meddel jag här sagt vill jag yrka bifall lill utskottets förslag och avslag påreservalionen I, Men jag vill i delta sammanhang understryka att jag delar fruKristenssons uppfattning alt det är vikligl alt den differentiering avklientelet som vi varit eniga om inte äventyras, Särskili vikligl är del enligtmin mening all unga straffade inte blandas med gravt belastade äldre fångar. Vimåsle myckel noga bevaka alt sä inte sker. Densjunkande beläggningen på kriminalvårdsansialierna bör enligtdepartementschefens uppfattning föranleda att plalsantalet reduceras på ellanlal riksanslaller. En sådan reducering är onekligen motiverad. Här berörsäven anstalten . Då den enligt tidigare beslul skall vidkännas enminskning med 40 platser före kan lämpligheten av ell beslul omen ny reducering redan nu med 40 platser starkt ifrågasättas. Mot en sådanindragning talar omsorgen om den lokalt bundna personalen men också planerna påall förlägga en del av försöksverksamheten med marknadsanpassad lön tillanstalten . Det bör prövas om inle en motsvarande indragning i slällelkan göras vid en eller flera av övriga 21 riksanslaller. Ulskollel förordar ensådan omprövning, och jag yrkar bifall lill utskottets hemställan och avslagpå reservationen 2. Iivå motioner föreslås höjda anslag under Kriminalvårdsansialierna för attmöjliggöra en senareläggning av kvällslåsningen vid de slutna anstalterna.Enligt min mening är detta en angelägenhet av myckel slor vikt för de inlagna.Då motionsyrkandena är väl motiverade och dä utskottet i sill belänkandeutförligt redovisar skälen för en sådan åtgärd och hänvisar lill all önskemålom senare låsning genomgående har förts fram och prioriterats av de intagna vidutskoliels sludiebesök hos olika kriminalvårdsansialier saml dä krav i dennariklning framförts av under en följd av år behöver jaginte gå in på motiven för en sådan äigärd. Men då den kräver vissa övervägandenmed hänsyn till de lokala förhållandena och personalens arbelsförhållanden harjag nöjt mig med alt följa utskottsmajoriteten när den förordar att frågan omen senareläggning av kvällslåsningen vid de slutna anstalterna blir föremål fören skyndsam översyn genom justitiedepartemeniels försorg. Jag vill dockkraftigt understryka att den verkligen skall ske snabbt så all förslag lillsenareläggning om möjligt kan föreläggas . Redan nu bördock ansträngningar göras för att inom de olika regionerna senareläggakvällslåsningen i så stor utsträckning som det är möjligt med hänsyn tilllokala förhållanden och inom ramen för tillgängliga resurser. Mittslällningstagande innebär bifall till utskotlsförslagel och avslag påreservalionen 3. Iolika motioner har begärts en större satsning på arbelsmarknadsmässig lön förarbele utfört av intagna i fångvårdsanslaller. Det har krävts dels all förslagframläggs om införande av sådan lön, dels all frågan om marknadsanpassadearbets- och studieersättningar för alla intagna i kriminalvårdsansialierutreds och att därvid även de problem som sammanhänger med beskattning,sjukförsäkringsförmåner m. m. beaktas. Ulskolleldelar motionärernas uppfattning att införande av en marknadsanpassadarbetsersättning för de inlagna på våra kriminalvårdsanstalter skulle vara avstort värde från fiera synpunkter. Men det är också klarlagt att en del av deintagna inte rimligen kan delta i en sådan verksamhet. Del finns dock godamöjligheter att kraftigt utvidga verksamheten med marknadsanpassadearbetsersättningar och pröva möjligheten lill studieersältningar i enlighet medförslaget i motionen 1061. Sådana lösningar bör därför prövas. Jag finner dettautomordentligt angeläget och förordar varmt atl en utredning äger rum. Ålgärderav detta slag får emellertid inte försvåra arbetet med atl genomfrigivningspermissioner och frigång möjliggöra alt de intagna kan arbeta ellerdelta i undervisning, utbildning eller annan särskilt anordnad verksamhetutanför anstalten. Enligt min mening är sådana åtgärder, där de är möjliga atlgenomföra, bäst ägnade att hjälpa den intagne till en väl förbereddåteranpassning lill livet utanför anstalten. Utskottetbegären ulvärdering av erfarenheterna av verksamheten på , enutvärdering som också bör omfatta de företagsekonomiska och samhällsekonomiskaaspekterna på verksamheten. Även situationen för inlagna som bedriver studierbör utredas. Utredningen bör också om-falla de problem som sammanhänger medbeskattning, sjukförsäkring och andra ekonomiska frågor, som är aktuella isammanhanget. Jagyrkar bifall till utskottets förslag, men vill också understryka vikten av altuiredningsarbetel kommer i gäng ulan lidsuldräkl, så alt förslag till åtgärderkan lämnas redan nästa . yrkar jag avslag på reservalionen 4. 1motionen 1998 tar man upp missbruket av narkotika på kriminalvårdsansialierna.Motionärerna påvisar problemets allvarliga karaktär och föreslår alt riksdagenskall begära alt regeringen tillsätter en arbetsgrupp av specialister meduppgifi alt framlägga förslag till åtgärder mot narkotikamissbruket. har noga redo&jort för situationen, och jag kan därför hänvisatill vad hon anförde på den här punkten. Hon förvånar sig över all baramoderaterna har velat ansluta sig lill reservationen. Jag vill påminna om attjag under utskottsbehandlingen reserverade mig på den här punkten, men av någonanledning har det inte uppmärksammats. Jag delar nämligen uppfattningen att dethär gäller ett allvarligt problem,som äventyrar målsättningen för kriminalvården. Om den saken råder ingettvivel. Jagmedger alt detta är ett svårlöst problem, om vi vill slå vakt kringden större öppenhet gentemot samhället i övrigt som utgjorde en avgrundförutsättningarna för kriminalvårdsreformen. Och den öppenheten vill jagslå vakt om. Delär en uppgift av mycket grannlaga natur, säger utskottet, all rätt avvägakontrollen och göra det pä ett sådant sätt alt den blir effektiv. Delta äralldeles rikligt. Men det är angelägel att ingen möda sparas när delgäller all komma till rätta med insmugglingen och bruket av narkotika på våraanstalter. Det finns därför anledning atl pröva förslaget i den nämndamotionen om tillsättande av en arbetsgrupp av specialister med uppgifi atlutarbeta förslag till åtgärder mot narkotikamissbruket påkriminalvårdsansialierna. Även om jag inle kan ansluta mig lill alll som sägs ireservationens motivering, kommer jag atl rösta för yrkandet i reservationen 6om tillsättandet av en arbetsgrupp. Frivårdenbehandlas i betänkandet under punklen 3. Regeringen har föreslagit riksdagenatt till Frivården för /77 anvisa ett förslagsanslag av . Underdenna punkt har utskottet även haft att behandla bl. a. motion omförhöjt anslag till behandlings- och stödåtgärder och begäran om förslag tillhöjning av ersättningen lill lekmannaövervakare samt lill frivården över huvudtaget. Folkpartiethar hävdat atl påföljder som innebär frihets-berövande inle skallkomma lill användning, när syftet med det kri-minalrätlsliga ingripandet kannås med andra ålgärder, dvs. atl kriminalvård i frihet bör användas i störstamöjliga utsträckning. Men vi har då framhållit hur viktigt det är allfrivården får nödiga resurser, inle minst personella resurser. Vi är av denuppfattningen, all skall kriminalvården göra skäl för namnet bör det finnasmöjligheter till personlig omsorg om de människor som hamnat snett i samhället.Den omsorgen kan ges inom frivården, men jag upprepar vad jag har sagt tidigaredå vi behandlat dessa frågor, alt del också är möjligt all bättre ta till varadet engagemang som folkrörelserna företräder och de möjligheter somarbetsmarknadens organisationer kan erbjuda. Delfinns också anledning all på nytt framhålla värdet av ett bättre utbyggtsamarbete mellan kriminalvård och socialvård. Vi från värt håll föreslog i fjolatt socialutredningen skulle få i uppdrag atl även utreda en mer långtgåendesamordning mellan socialvärden och frivården. Utskottet insåg behovet av ensådan utredning men förutsatte att den utredningen skulle ske genombrottsförebyggande rådet. avlämnad promemoria konstaterar brottsförebygganderådets arbetsgrupp rörande anpassningsstöd åt straffade au formerna för ettutökat och systematiserat samarbete mellan kriminalvården och angränsandevårdområden är beroeride av vissa förutsätt- ningar, som först måsleklarläggas och fastställas. Hit hör t. ex. kriminalvärdens kostnadsansvar förmedicinska och sociala vårdinsatser, fördelningen av behandlings- ochresursansvaret för olika vårdinsatser och kriminalvårdens anknytning till redanetablerade samarbelsformer. Det kanske inle hade varit så dumt, omsocialulredningen fått det uppdrag som vi föreslog . Arbetsgruppenhar nu påbörjat en försöksverksamhet i syfte atl beskriva frivärdens roll iell lokall vårdsamarbete. Försöken skall vara avslutade vid årsskiftet1977-1978. Sedan återstår atl se vad som kommer ul av den försöksverksamheien.Den kommer att ta tid. All vi inle kan vila stilla i väntan på de förslag somförsöksverksamheten eventuellt leder till är säkerligen uppenbart för alla idenna kammare. Regeringen har föreslagil en viss förstärkning inomfrivårdssektorn, vilket givetvis noteras med lillfredsställelse. Så tillkommer35 tjänster som assistent och 11 tjänster som biträde avsedda att bereda ettökat antal dömda med svår missanpassning möjlighet atl få frivårdstjänstemänsom övervakare.