prot · FZ0972 · 1975-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: 7 protokoll 1975/76:71-74 Förstatligandeav Indus fri AB Euroc § 13 Förstatligande avIndustri AB Furoc Föredrogs näringsutskoltets betänkande 1975/76:28med anledning av motion om förstatligande av Euroc. I detta betänkande behandlades molionenl975/76:1774av m. fl. (vpk), vari hemställts all hos regeringenskulle anhålla om förslag syftande till förstatligande av Euroc. Utskottet hemställde att skulle avslåmotionen 1975/76:1774. Reservation hade avgivits av i (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1774 hos regeringen skulle anhållaom förslag syftande till förstatligande av Euroc. HenOLSSON i (vpk): Makt- och kapitalkoncentrationen inom byggnadsämnesindustrin har varitföremål för riksdagsbehandling . Det är främst vänsierpartielkommunisierna som har tagit upp frågan i motioner och interpeiiationer. Isamband med Cementas köp av Gullhögen, som innebar all båda lyder underjätlekoncernen , reagerade även andra partier, stora delar av pressen ochenskilda riksdagsledamöter. Från liberalt håll framhölls att konkurrensen påcemenlmarknaden försvann. Till detla kan sägas, att någon reell konkurrens inlefanns före fusionen heller. Företagen påstod visserligen att de konkurrerademed varandra, men priserna var alltid desamma och höjdes alltid . Mankan möjligen påslå alt de tävlade med varandra om all få största möjliga profilmen det gav inget positivt utslag i konsumentledel i form av sänkta priser. Deborgerliga kritikerna av förelagsfusionen föreslog att den skulle stoppas.Staten hade medverkat i diskussionerna före sammanslagningsbeskedet och isamband med della gjort vissa utfästelser. Kapitalägarna krävde befrielse frånskatt i samband med Cementas köp av Gullhögens aktier, och statens talesmanhade också gjort utfästelser om delta. De liberala kritikerna menade attfusionen skulle stoppas genom att skallebefrielsen inte skulle beviljas. Kritikernafrån socialdemokratiskt håll, och då främst , föreslog en annanlösning, nämligen förstatligande. Man menade alt det måste vara samhälletsuppgift att ingripa och alt det inte räcker med att hänvisa lill sialens pris-och kariellnämnds övervakning liksom lill statens obetydliga aktieinnehav. Förespråkarnaför samgåendet menade att "ett sammanförande av den svenskacementindustrin på en hand är erforderligt för all möjliggöra ett rationelltutnyttjande av tillgänglig kapaciiet och förebygga dubbelinvesteringar".Mot detta påstående slår elt uttalande från en cementdirektör som sagl all"som konkurrensen är hård är den stimulerande ochavgörande". Vidutskottsbehandlingen i framkom vissa tvivel. Utskottet sade att detinte saknade förståelse för den negativa syn på cementmonopolet som kommittill uttryck i de motioner som då behandlades. Utskottet menade att man måstela hänsyn till all det redan tidigare fanns en stark koncenlralion inomcementindustrin och alt det egentligen inte hade rått någon konkurrens tidigareheller. Om det hade rått någon form av konkurrens, var den i varie fallotillräcklig för all kunna pressa priset och vara till fyllest förkonsumenterna. Utskottetframhöll också att även om del fanns vissa samhällsekonomiska motiv för ensamordning inom cementindustrin kunde man ifrågasätta om sammanslagningen avföretagen i branschen i realiteten var ett samhällsintresse. Även utskottet varalltså väldigt tveksamt till om en sammanslagning var bra för samhället ellerinte. Klartär att Cementas köp av Gullhögen fullbordar en nära nog hundraprocentigkoncentration inom cementvaruproduktionen till ett mäktigt monopol. Någonpriskonkurrens förekom ju inte tidigare, trots påslåenden om motsatsen, men nunär tillverkningen sammanförts till ett bolag, , är monopolprissättningenäven formellt fullbordad. Staten har inte ingripit mot detta utan gjort haltinför ett privalkapitalistiskl monopolvälde inom en av våra viktigastebasindustrier och därigenom avstått från att bryta den allt snabbareintegrationen inom byggämnes-och byggbranscherna med två av våra största bankeri bakgrunden. Enannan viklig fråga i samband med fusionen var hur del skulle bli med deanställda. Vilka avskedanden och fabriksnedläggningar skulle genomföras? vetman något mer om detta. Cementas fabrik i läggs ner. För arbetarna ochsamhället är detta ingel mindre än en katastrof Den totalabefolkningen i samhället är 1 000 personer, och över 300 av dessa arbetar icemenlfabriken. Nästan hela samhället, marken, affärs-och hyreshusen, gator,vatten och avlopp ägs av . Fabriksledningen har hindrat annanföretagsamhet från att utvecklas och därigenom stärkt sin dominans. Detlabidrar till att hela hotas av avfolkning. Löften från stat ochstorkapital om en ersättningsindustri har ännu inte infriats. Det har förövrigt givits löften i den riktningen också från den här talarstolen, men ännuär den frågan inte löst. Detär inte bara som har drabbats. Arbeten försvinneri , ochVingåker. Ofta är det arbetare som är hån knutna lill bygden genom innehav avegnahem osv. som nu blir ulan arbele, inte på grund av att fabrikerna har varitolönsamma utan på grund av koncent ralionsprocessen. Siporexfabrikeni är nedlagd efter nästan 40 års verksamhel. Varken kommunen ellerarbetsförmedlingen förvarnades, och länsarbetsnämnden informerades först närnedläggningsbeslutet var fattat. Alla dessa åtgärder genomfördes i kändkapitalistisk stil utan samhällsansvar. har en stark opinioninom arbetarrörelsen krävt ett statligt in- Onsdagenden 25 febmari 1976 Onsdagenden 25 febmari 1976 Socialdemokraterna för sin del har i tidigare program uttalatatt industrisektorerdär konkurrensen upphört och statliga nyetableringar inteär lönsamma skulle förstatligas. Del borde i högsta grad gälla cementindustrinmen även större delen av den övriga byggmaterialindustrin. Nuhänvisas i utskottets betänkande till att en utredning är tillsatt. skall inrikta sin uppmärksamhet på de delar av branschen därkoncentrationsprocessen har gått så långt alt konkurrensen är begränsad. Manpekar också på att de delar av byggmaterialinduslrin där Euroc har en starkställning skall ses över. Till detta kan sägas all utredningar har tillsattstidigare men att några resultat inte har uppnåtts. Och i de fall då enutredning har kommit fram till ett resultat som kanske har varil svårt attkomma förbi har utredningen blivit anmodad att inte lägga fram någolbetänkande. Denutredning som pågår har heller inte fått särskilt långtgående direktiv.Regeringen har beställt en analys och en redovisning av alternativahandlingslinjer när det gäller att komma ål monopolet. Helabyggämnesindustrin kännetecknas av en enorm kapitalkoncentration, där Eurochar blivit dominerande. Kapitalet är integrerat både horisontalt och vertikalt,dvs. Euroc söker få monopol på materialtillverkningen, som man villäga råvarorna och behärska förädlingen fram till färdig produkt, alltså färdigbyggnad. Det medför slora skadeverkningar för samhället i form av höjdabyggkostnader och därmed höjda hyror. Ett statligt övertagande avbyggmaterialproduktionen vore en åtgärd i folkets inlresse och skulle bidralill lägre hyror och mindre profiter till storfinansen. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall lill den reservation som är fogad tillnäringsulskottels betänkande nr 28. HenSVANBERG (s): Del är inle längre än som vi här i kammaren behandladeen motion som i alll väsentligt är identisk med den vi behandlar . Jagtror därför att jag gör kammaren den största tjänsten genom att inte gå in inågon större polemik med i . Inga argument som han hadealt framföra är nya sedan vi behandlade frågan . Dethar tillsatts en ulredning som skall titta på hela byggmaterialinduslrin,alltså inle bara Euroc. Reservanten i ulskoltet säger precis som iStockholm gör här, nämligen att del är fel på utredningen därför att man harbeställt en analys och redovisning av alternativa handlingslinjer. Jag tyckeralt det är en styrka i en utredning, om man där kan få fram olika alternativalösningar av ett problem. Det finns följaktligen inle anledning att diskuteraden här frågan mera. Meddella, herr talman, ber jag att få yrka bifall lill utskottels förslag. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrSvensson i , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr28 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av i . Onsdagenden 25 febmari 1976 Expropriationsla-gen och förköpslagen, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:27 med anledningav propositionen 1975/76:87 om utbyggnad avStiftelsen i och 1975/76:34 medanledning av propositionen 1975/76:1001 vad avser vissa för flera huvudtitlargemensamma frågor Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §15 Expropriationslagen och förköpslagen, m. m. belänkande 1975/76:11 med anledning av molioner rörandeexpropriationslagen (1972:719) och förköpslagen (1967:868), m. m. I della belänkandebehandlades motionerna 1975/76:666 av herrGillström m. fl. (s), 1975/76:1922av herrar () och () såvitt däri hemställts attriksdagen beslutade att avskaffa förköpsrätten i saneringsfall (yrkandet 2), 1975/76:1963av i (fp), vari hemställts att av regeringenbegärde förslag som underlättade för de hyresgäster som så önskade alt ta överförvaltningsansvaret i hyreshus genom all hyresrällen omvandlades lill bosladsräll, 1975/76:1969 av herrarSörenson (s) och Bergqvisl (s), 1975/76:2036 av herrBohman m. fl. (m), vari i yrkandet 5 hemställts Expropriationslagenoch förköpslagen, m. m. att hosregeringen skulle anhålla om sådana författningsändringar att hyresgäster gavsförstahandsrält vid överlåtelse av fastighet de bodde i, alll i enlighet medvad i motionen anförts, 1975/76:2037av m. fl. (m), vari hemställts att beslutade 1. att upphäva förköpslagen(1967:868), 2. att 2 kap. 1 §expropriationslagen med bestämmelser om täibebyg-gelseexpropriation skulleerhålla av motionärerna föreslagen lydelse, innebärande all dylikexpropriation endasl fick ske för all säkerställa alt mark på skäliga villkorvar tillgänglig för tätbebyggelse och därmed sammanhängande anordningar, 3. att upphäva 4 kap. 4S expropriationslagen, och 1975/76:2105 av i Holmgården m. fl. (c). 1. beträffandelomlrättsexpropriation att skulle avslå motionen 1975/76:2037,yrkandet 2 i motsvarande del, 2. beiräffandetätbebyggelseexpropriaiion i övrigt att skulle avslå motionen1975/76:2037, yrkandet 2 i vad del inte behandlats under 1, 3. beträffande ell aktualitetskravvid expropriation och förköp alt skulle avslå motionen 1975/76:2105, 4. beträffande presumlionsregelnall skulle avslå motionen 1975/76:2037, yrkandet 3, 5. beträffande upphävande avförköpslagen (1967:868) alt skulle avslå molionen 1975/76:2037,yrkandet 1, 6. beträffande förköp avsaneringsfastighel att skulle avslå molionen 1975/76:1922, yrkandet2, 7. beträffande förköpsrätt förhyresgäster m. m. att skulle avslå motionerna 1975/76:1963 och 2036,yrkandet 6, 8. beträffande en översyn för atthindra att förköpslagens syfte skulle kringgås att skulle avslåmotionerna 1975/76:666 och 1969. 1.beträffande lomlrättsexpropriation av i (c), herrar Wennerfors(m), Åkerfeldl (c), i (fp) och () samt fruIngvar-Svensson (c) och i Hjärlum (c) som ansett alt utskottetunder 1 bort hemställa au med bifall lill motionen 1975/76:2037,yrkandet 2 i molsvarande del, skulle anta av reservanterna framlagt förslagtill lag om ändring i expropriationslagen (1972:719), innebärande altlomträiisexpro-priation inte skulle bibehållas som självständigexpropriaiionsgrund. 2. beträffandetätbebyggelseexpropriaiion i övrigl av herrar Wennerfors (m) och () somansett att utskottet under 2 bort hemställa att medanledning av motionen 1975/76:2037, yrkandet 2 i vad det inte behandlatsunder I, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 3. beiräffande ett skärpt aktualitetskrav vidtätbebyggelseexpropriaiion av herrar Wennerfors (m) och () som -under förutsättning av bifall till reservationen nr 2 - ansett att utskottetsyttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Expropriationsla-gen och förköpslagen, m. m. 4. beträffande presumlionsregeln av herrarWennerfors (m) och son (m) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2037, yrkandet 3, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 5. beiräffande upphävande av förköpslagen av herrarWennerfors (m) och () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:2037, yrkandet I, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 6. beträffandeförköp av saneringsfastighet a. avherrar Wennerfors (m) och () som - under förut sättning av bifall till utskottels hemställan under 5 - ansett att utskottet under 6 bort hemställa attriksdagen med bifall till molionen 1975/76:1922, yrkandet 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, b. av herrar Wennerfors (m) och () som -under förut sättning av bifall lill reservationen nr 5 - ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 7. beträffande ett skärptaktualitelskrav vid tillämpningen av förköpslagen av herrar Wennerfors (m) ochAdolfsson (m) som - under förutsättning av bifall till reservalionen nr 5 -ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angivenlydelse, 8. beträffande förstahandsrält ochförköpsrätt för hyresgäster a.av herrar Wennerfors (m) och () som ansett att utskottet under 7bort hemställa att med bifall lill molionen1975/76:2036, yrkandet 5, och med anledning av motionen 1975/76:1963 som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. b.av i (fp) som - under förutsättning av bifall tillutskottets hemställan under 5 - ansett att utskottet under 7 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1963 och med avslag på molionen1975/76:2036, yrkandet 5, som sin mening gav regeringen till känna vadreservanten anfört. Expropriationslagenoch förköpslagen, 777. 9.beträffande en översyn av förköpslagen av herrar Wennerfors (m) och () som - under förutsättning av bifall till reservationen nr 5 - ansett altutskollets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse. HenADOLFSSON (m): De skärpningar som inträffat på marklagstiftningens område undersenare år, inte minst när det gäller expropriationslagstiftning-en, har intedikterats av behov från samhällets sida alt säkerställa mark. Den möjlighetenfanns i full ulslräckning genom lidigare gällande lagstiftning. Lagstiftningenhar i stället förändrats och skärpts från socialistiska värderingar ochutgångspunkter. 1 slället för en planering med målsättningen att i samspelmellan samhällsintressen och enskilda få elt rationellt och miljövänligtutnyttjande av marktillgångar och naturresurser har vi fåll ett slagsplanhushållning, där syftet i stor ulslräckning har varil att åstadkomma enbindande styrning av markanvändningen, vilket i hög grad urholkat den enskildaäganderätten och försvårat en smidig anpassning efter ändrade förhållanden.Samarbete och samverkan har ersatts av direktiv och regleringar. Somsamhällsplaneringen och markpoliliken nu bedrivs i vårt land begränsas på ettoacceptabelt sätt såväl den enskildes valfrihet och rättigheter som de lokalabeslutsfattarnas möjligheter all tillgodose medborgarnas önskemål och krav.Den fysiska samhällsplaneringen blir därmed mera ell instrument för att ändraägandet och slärka det offentligas inflytande och mindre en metod att tillgodosede enskilda människornas önskemål om en bra bostadsmiljö och ett ekonomiskt ochmiljövänligt utnyttjande av mark och naturresurser. Denenskilda äganderätten är en omistlig beståndsdel i en demokrali. Ägandet är entrygghetsfaktor. Den ger medborgarna möjlighet att ta ansvar. Den vidgar ochförstärker oberoendet. Historien känner inga exempel på samhällen som kunnalförena frånvaron av enskilt ägande med demokrali. Del är bl. a. därför somäganderätten garanleras i den europeiska konvenlionen om mänskliga fri- ochräiiigheler. Enskill ägande och decenlraliserade beslut utgör också nödvändigaelement i och förutsättningen för den marknadsekonomi som åstadkommit vårvälfärd. 1 ell samhälle domineral av kolleklivi ägande ersälls den enskilde individensansvarslagande av de mer eller mindre anonyma kollektivens beslul.Förvaltningens effektivitet minskar. Dess kostnader ökar. Ju mersamhällsverksamheten kollektiviseras. desto större blir behovet av en växandebyråkrati och detaljregleringar på område efter område. Markpolitikenmåste utformas under beaktande av grundläggande krav på rällvisa ochrättssäkerhet. De många fastighetsägare som utsätts för expropriation,tvångsingripanden, värdeminskande lagändringar och påbud från samhällets sidaupplever sig ej som medborgare i en rättsstat, då de vägras ersättning föruppkomna ekonomiska förluster eller lill-erkänns en starkt reduceradersättning, som ej grundas på fasiigheiens tas detla värde till utgångspunkt för olika former avbeskattning. Samhällsnyttan måste förenas med en respekt för den enskildesäganderätt. I motioner till 1974 och riksdag har moderatasamlingspartiet krävt att den markpoliliska lagstiftningen skulle ändras på enrad punkter, bl. a. dH förköpsiagen skulle upphävas, glesbebyggelserättenåterinföras och exproprialionslagstiftningen återföras till bestämmelserna i1949 års lag. En förulsätlning för exproprialion bör vara att ersättningbetalas för genom exproprialion uppkomna förluster. Endast härigenom gesgarantier för all en kommun, som vill expropriera, på ell förnuftigt sättavväger det inlresse som motiverar expropriationen mot andra intressen. Denrättssäkerhet som ett demokratiskt samhälle skall garantera kan inte upprätthållas,om principen om full ersättning sätts ur spel. En påtagligt reduceradersättning innebär i prakliken en direkl förmögenhetsöverföring från enskildatill det allmänna. Den drabbar godtyckligt den vars fastighet av en eller annananledning exproprieras, medan andra ägare bibehåller sin förmögenhetsslällningeller t. o. m. kan få den förbättrad. Den företrädesrätt till mark som expropriationslagen gerdel allmänna är liksom del generella kravei på tomträtt ett utslag av dogmen omsamhällets företrädesrätt till all mark. Men är man inle beredd alt överföraall mark till det allmänna, måste man också rimligen acceptera att del börfordras klart redovisade skäl för samhällsövertagande av mark i varie enskillfall. Det finns ingen anledning all i expropriationslagen behålla speciellabevisregler vare sig från den utgångspunkten all samhällel skulle kunnaförutsättas ha del i värdestegringen eller av andra skäl. Del är stötande förrällsmedveiandel all som sker enligt den vid expropriation gällandepresumlionsregeln lägga bevisbördan på den svagare parten i en rällsivist. Utifrån de utgångspunkter som har redovisats i fråga omexpropriation måste slutsatsen också bli alt kommunala förköpsmöjligheler inleär motiverade. Antingen haren kommun ett klart redovisal inlresse av en fastighet.Då slår expropriaiionsmöjligheien öppen. Eller också finns inte detla intresse,och då bör förvärv inte ske. I en lid av slora samhällsförändringar,vilkas syfte skall vara att skapa slörre trygghet och inflytande för denenskilde, är det förvånansvärt an man i en samhällssektor går i rakt motsattriktning. Vi vet dessutom genom seriösa opinionsundersökningaralt enskilda människormer eller mindre direkl förkastar den förda bosiads- och markpoliliken. Detförvånar mig all ett så siori antal ledamöter i denna kammare nonchalerar detförhållandel all en överväldigande majoriiet av del svenska folkel vill äga sinbostad, och också marken som den är byggd på. Del förvånar mig också alluppslulningen kring för de flesia människor självklara krav är så dålig. Jag yrkar bifall till de reservalioner icivilulskoilels belänkande nr 11 där moderata samlingspartiets namn återfinns. Expropriationsla -gen och förköpslagen, m. m. Expropriationsla-gen och förköpslagen, m. m. i (fp): Till kammarens ledamöler måste jag säga all jag beklagar alt debattenkanske blir någol hackig, för i talarstolen borde nu egentligen stå någon sombemöter . Jag skall inte göra detla utan tänker lala förreservation 8 b, där slår ensamt. Jag finns också med påreservation 1, men den tar jag inte upp i della sammanhang. Vem skall besiämma över bostaden? Är del de boende eller är det deneventuelle ägaren? Hur skall man fördela inflytandet? Vilka regler skall gälla?Dessa och liknande frågor har varit uppe i bostadsdebatten. Iriksdagen har det väckts molioner med denna bakgrund. Vissa har lämnals tillboendeulredningen, men från den har det inte kommil så särskilt myckel i deltaavseende. Iår har frågan åter blivit aktuell om hur hyresgäster skall kunna övertaansvaret för sina fastigheter. Del är renl praktiskt en juridisk nöt som måsteknäckas. En lång rad av lagstifiningsproblem måste lösas. Menytterst handlar della om de boendes inflytande, om möjligheterna att övertaansvaret för de hus de bor i. Del handlar också om politisk vilja. Bostadsrättenhar många fördelar. Den ger rätt all besluta om gemensamma angelägenhetersamiidigl som man får la del ekonomiska ansvarei för dessa ålgärder. Folkpartielvill all de boende skall kunna använda förköpslagen och med hjälp av dennakunna överta förvaltningsansvaret och bilda bostadsrättsföreningar. Detta ärinte något sätt att kringgå kommunernas förköpsrätt. Också del problemet börkunna lösas. Däremot är del ett säll att bredda och fördjupa boendeinflylandet.Det måste vara rimligt att om en majoritet av hyresgäster vill överta sitt hus,skall de också kunna göra det. Medfolkpartiets förslag följer en lång rad obesvarade frågor. Vi hade hoppats allboendeulredningen skulle ge svar på problemen. Så blev det inte. Folkpartietsrepresentant har visat detta i en reservation. Frågorna slår olösta. Problemenhar inle ens angripits. Reservalionenvill att vi skall söka lösningar. Inle bara sopa hela frågeställningen undermattan. Reservationen vill stärka de boendes ställ ning. Jag yrkarbifall lill reservalionen 8 b. i (c): Civilutskotlets betänkande nr 11 upptar frågor rörandeexpropriationslagen och förköpslagen. Det föreligger i utskottet en bredmajoriiel i de olika delfrågorna ulom när del gäller all lomlrättsexpropriationskall utgöra självständig expropriaiionsgrund. Här är utskotlel delat, liksomlidigare. Socialdemokraternaoch vpk vill ha nuvarande lag kvar, medan ,folkpartiel och moderaierna vill mönsira ul den här särskilda regeln. Varför vill vi då del? Jo.del vill vi därför all vi anser all den är hell onödig, och att enkommun ändå har alla möjligheter all tvångs-förvärva mark. Men jag kan hellklart säga att när man vill utmönstra nämnda regel är detla naturligtvis ingelangrepp på tomträllsinsiilulet som sådant. Vilken upplåtelseform som kommunentillämpar vid bostadsbyggande tillkommer det kommunen att avgöra. Jag villfaktiskt påstå att när kommuner ansöker om expropriationsiillstånd är det oftaför tidigt alt binda sig för en viss upplåielseform i framliden. Vi yrkaralltså på att den här regeln utmönstras. Jag upprepar än en gång att vi gör deldärför alt vi lycker all den är helt onödig. Vaddet sedan gäller tätbebyggelseexpropriaiion så har moderaierna andravärderingar än de övriga partierna, såsom framgår av reservalionen 2. Det harvi också hört av . När övriga partier anser att det är ensjälvklarhet att en kommun som behöver mark också skall få tillgång lill den,så vill begränsa den möjligheten.