prot · FY0996 · 1975-12-31 00:00:00 — Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Om formernaför kallelse till förrättning för bildande av fiskevårdsområde Herrjordbruksministern erhöll ordet för att besvara i (c) anmälda fråga, nr 215, och anförde: i har frågat mig om jag vill medverka lill att delsenklare förfarande vid kallelse till förrättning om fiskevårdsområdenutarbetas, dels redan bildade områden - för all undvika lidsförlust och ökadekostnader - kan godkännas trots all kallelse lill förrättning skett endastgenom kungörelse och genom vanligt brev och där kallelsen inte överklagats. Fräganom bildande av fiskevårdsomräde skall som regel prövas vid förrättning underledning av förrätiningsman som länsslyrelsen förordnar. Förrättningsmannenskall hälla sammanträde med delägarna och skall i god lid före sammanträdetkalla delägarna till delta. Nr 96 vudregeln i 18 ij lagen om fiskevårdsomräden skall varie enskilddelägare Tnrsdaspndpn ' hemvist inom riket delges sädan kallelse. 70 ma' 1Q75 Bestämmelsernaom delgivning av kallelse till första sammanträdet infördesi samband med ändringar i lagen om flskevårdsområden. Om formerna för krävdes för bildande av fiskevårdsomräde en anslutning avfiske-kallelse till förrätt- rättsägare som beräknades i förhällande tillhela antalet delägare och ningför bildande av heladelaktigheistalet. De nyabestämmelserna innebar bl. a. all vid beslul fiskevårdsområde om bildandeav fiskevårdsomräde eller upplåtelse av fisket inom sådant område endast de iomröstningen dellagandes röster och delaktighelslal skulle beaktas. Med hänsynhärtill ansågs att rätlssäkerhetsintresset krävde att delgivning av kallelsetill första sammanträdel i regel ägde rum. I en skrivelse som harkommit in till regeringen har fiskerislyrelsen hemställt att beslämmelserna i18 ij om delgivning av kallelse lill första förrällningssammanirädel ändras ochutformas efter förebild av 9 ij lagen om förvaltning av samfälligheter. Enligtsistnämnda lagrum fär bestämmelserna om kungörelsedelgivning i 16 ij försiastycket delgivningslagen lillämpas i viss begränsad utsträckning viddelgivning av kallelse till delägarsammanträde. framställningbereds f n. i . Jag är för egen del beredd alt medverkatill att förenkla kallelseförfarandet vid förrättning för bildande av fiskevårdsomräde,i den mån det kan ske utan olägenhet för berörda iniressen. HenOLSSON i (c): Jag ber att fä tacka jordbruksministern för svaret på min fräga. Dendirekta anledningen lill alt jag övervägde en fräga i detta ärende är all imina hemtrakter bildals ett par fiskevårdsomräden som emellerlid inte godkäntsav på grund av att kallelsen till förrättningen enligtlänsstyrelsens mening inte skett pä formellt rikliga grunder. Kallelsen harskett genom vanligt brev men ulan medsändande av blankett för och begäran ommottagningsbevis. Dessutom har kallelse skett genom kungörelse i ortenstidningar. Förrättningsmännen anser att de handlat i enlighet med gällandebestämmelser. Defrågor jag ställt gäller givelvis inle de enskilda fallen utan de principiellakonsekvenserna av gällande bestämmelser och tolkningen av desamma. Fiskevårdsföreningarnauträttar ett betydelsefullt arbeie för tillgängen till flske i olika former och för fiskevården. Framför allt fritidsfisket men även i viss män nyttofisket har tilldragit sig starkt ökal intresse . Vi har över 2 000 fiskevärdsföreningar i landel. Genom en lag som beslutades av riksdag, proposition 160, kommer alt gälla alt om fiskerätt skall upplåtas ät utomstående, t. ex. genom försäfining av fiskekort, måste föreningen ombildas till föreningssam- fällighet eller fiskevårdsomräde. Övergångsbestämmelser gäller fram till slutet av 1978. Eftersom del tar läng tid att bilda sädana här områden - tvä ä tre är räknar man med - och del skall vara lantmäteriförrätlningar 208 för ändamålet är del uteslutet all man skall hinnaombilda alla dessa föreningar inom denföreskrivna tiden. med anledning av civilutskoltets betänkande nr 17 uttalat alt enförlängning av övergångstiden bör komma till stånd. Delär angelägel all det införes enklare beslämmelser för bildande avfiskevårdsomräden och samfällighetsföreningar för fiskevård. Det är ocksäangeläget att det kan ske till lägsta kostnader och ulan onödig tidsutdräkt.Det var därför jag ställde de båda frågorna. Närdel gäller den första frågan får jag väl noiera statsrådets intresse för attmedverka till att det utfärdas enklare bestämmelser. Den andra frägan harstatsrådet inte svarat på. Jag kan förslå att det kan vara svårt. Men detskulle vara bra om man kunde ha en rimlig förhoppning om att de praktiskakonsekvenserna i det enskilda fallel skall fä vara avgörande, om ärendet intehar överklagats. Ominnehållet i förslag till instruktioner för ochdomstolsväsendets tjänsleförslagsnämnd Ett sådant förfarande som i avser i andra delen avsin fråga strider ju mot vanligen tillämpade lagstifl-ningsprinciper. Denfrågan fär väl övervägas i samband med en eventuell ändring ikallelseförfarandet, och jag är inte beredd att . göra något uttalande påden punklen. HenOLSSON i (c): I de här fallen har kallelser utsänts till samtliga (deltagare genomvanligt brev. Posten är ju en ganska säker inrättning, och man kan anta altkallelserna kommit fram. Del gällde 680 brev i ell av fallen. Mankan förstå att länsstyrelserna måste föfia paragraferna helt och fullt. Men jagskulle ändå vilja uttala en förhoppning om all högre instanser kunde sepraktiskt på saken och låta redan bildade föreningar gälla, när det gäll såpass rätt till som det har gjort i det här fallel, sä all man inte Ivingastillgripa ett omständligt och dyrbart förfarande som ocksä är ganskatidskrävande. Jag uttalar en förhoppning om all det finns möjlighet all göra ensädan bedönining i högre instans. Överläggningenvar härmed slutad. §16 Om innehållet i förslag till instruktioner för ochdomstolsväsendets tjänsleförslagsnämnd Herrjustitieministern erhöll ordel för all besvara () den 22maj anmälda fräga, nr 212, och anförde: har frägai mig varför uttalanden i vissaväsentliga hänseenden rörande slällning inte följts i delförslag lill instruktioner för och fiänsieförslagsnämnden fördomstolsväsendet som utarbetats inom juslitiedepartemeniet. 14 protokoll 1975. Ominnehållet i förslag till instruktioner för och domstolsväsendetstjänsleförslagsnämnd Fråganom innehållet i instruktionerna för bl. a. ochfiänsieförslagsnämnden bereds f n. inom jusiiliedepariementet. Vid utarbetandetav dessa kommer regeringen självfallet alt följa beslut. HenWINBERG (m): Jag ber all fä lacka justitieministern för svaret pä min fråga. Den ärställd därför att jag har i min hand fåll förslaget till instruktioner fördomstolsverkets och domstolsväsendets fiänsteförslags-nämnd. Jagvill först helt allmänt framhålla att innehållet i dessa instruktioner ärsärskill väsentligt jusl med hänsyn till de farhågor som tidigare uttalats närdel gäller relationen mellan del nya och domstolarna. Den är enrällssäkerhelsfräga av slor vikl. Vi har vid tidigare tillfällen haft ganskaingående debatter här i kammaren om dessa saker. Belräffandenågra punkter som jag har angivit i frägan tycker jag alt förslaget inte ärtillfredsställande, eftersom uttalanden inte har föfits. För det förstaanges i 3 iJ i förslaget till förordning med instruktion för domstolsverketverkets uppgifter med ungefär sanima formuleringar som idomstolsstyrelseutredningens förslag, trots att när del gällerprinciperna för verkels slällning och uppgifter har givil regeringen till kännaviss mening. Jag citerar ur ulskollsbetänkandel vad har sagl,nämligen all "det i centralmyndighetens instruktion skall tas in enerinran om all myndigheten vid utövandet av sina åligganden har att iaktta principenom domstolarnas grundlagsfästa självständighet vid fullgörandet av de döniandeoch rätlslillämpande uppgifterna". Fördel andra skall enligl uttalande det av instruktionen framgå altverkets åligganden skall gälla enbart den administrativa verksamheten inomförvaltningsområdet. Härom står, såvitt jag kan se, ingenling i deltaförslaget. Fördel iredje sade när det gäller fiänsieförslagsnämnden all nämndenskall inla en ställning som ett i förhållande lill verket helt friståendeorgan, medan justitieministern i proposiiionen har hävdat all nämnden skallvara ell organ inom verkel. har givit regeringen till känna hurriksdagen ser pä sammansättningen av nämnden och att vissa ledamöter skallutses pä förslag av Jurist- och samhällsvelarför-bundei och . kan inte utläsas i förslaget till förordning. Paragraferna8 och 9 i förslaget till förordning för fiänsieförslagsnämnden har enutformning, som mer markerar att nämnden tillhör verket än all nämnden ärfristående frän det. Domstolarnassjälvständighet är en viktig räilssäkerhetsfråga, och har i flerahänseenden konstaterat della och menat all arbeie ochbefogenheler mäsle avpassas därefter. Del är särskill viktigt med hänsyn lillden debatt som har förts all man i verkets instruktion sä långl möjligt använderjust de lokutioner som har ställt sig bakom sä att inte någratveksamheter behöver råda om alt instruktionen verkligen är anpassad till vadriksdagen har uttalat och att mening har föfits. Jag vill inte kommentera vad här har sagt. Jag lycker inteatt är den lämpliga platsen att bereda ärenden inomjustitiedepartementet. Det fär vi göra själva. HenWINBERG (m): Det är fräga om en förordning som regeringen utfärdar. Men eftersomförslaget har kommit under mina ögon och jag har funnit alt det inle stämmermed vad beslutat, tyckerjag att det kan finnas anledning all göradessa påpekanden innan regeringen och justitieministern slutgiltigt har lagilställning. Det är nämligen av slor vikl om utformningen kunde blisådan att alla som skall till-lämpa instruktionen kan känna tillfredsställelsemed den. överläggningenvar härmed slutad. §17 Om förbättring av tåginfarterna till Herr kommunikationsministern erhöll ordetföratt besvara () anmälda fräga, nr 204, och anförde: har frägai mig om jag avser all la initiativ som syftartill att medel frigörs för en förbättring av låginfarlerna lill . i hade enligt vadSJ uppger ingel samband med utformningen av den aktuella infarten. Frägan om omläggningav infarterna av säkerhetsskäl har fö. inte varit aktuell inom SJ, då någotbehov härav inte bedömts föreligga. Jag ber all få lacka kommunikationsministern för svaret pä min fräga.Av svaret framgår att SJ uppger att det inte finns något samband mellanulformningen av den aktuella infarten och den svåra olyckan . Det ärlitet egendomligt, dä sävitt jag vet SJ:s tekniska ulredning och polisensutredning ännu inle är slutförda. Efterde tvä slora tågolyckor som pä inträffat i är del inleförvånande alt allmänheten känner en viss oro och all del pågår diskussionerbåde bland SJ:s personal och bland allmänheten om säkerheten och tekniken, inteminsl vid ombyggnader och reparationer. Bland lokförare, framför allt fränandra orter än , anses vara en stationmed krångliga infarter. Omutbyggnad av den trafikmedicinska verksamheten central är en station meds. k. fritt spärval. Växlarna sköts automatiskt av ell ställverk, så lokförarnafår vara beredda att gä in pä vilket spår som helst. De har bara att föfiasignalerna, s. k. dvärgsignaler intill vafie växel, där farten är maximeradtill . Mängaav tågen som passerar har enmansbefiäning, och i de aktuelladiskussionerna har även ställts frågan varför man bland all annan avanceradteknik som järnvägen är utrustad med inte har kommunikationsradio på tågen medenmansbefiäning. Kan kommunikationsministern säga om det finns planer på attutrusta tågen med kommunikationsradio? under den allra har jag haft tillfälleatt för redogöra för säkerhetsarbetena vid SJ. Det har varitnaturligt att efter den svåra olyckan i Mjölbytrakten och den 16maj efter den svåra olyckan vid redogöra för situationen. Jag skalldärför inte upprepa vad som finns intaget i kammarens protokoll för den 10april resp. . Låt mig bara på direkta frågor från säga tväting. Detär viktigt all konstalera att enmansbefiäningen tillkommer efteröverenskommelse mellan verket och de anställdas organisationer. Det är alllsäen förhandlingsfråga. Närdet sedan gäller frågan om tågorderradio meddelade jag vid debatten ikarnmaren all f n. har prov i gång med sådanradioutrustning pä ell antal järnvägslinjer, bl. a. i , ochall man häller på alt ulvärdera dem. Det svar som jag då lämnade visar all SJäven pä det här området gör allt för att så snabbi som möjligt höja säkerheten. Överläggningenvar härmed slutad. §18 Om utbyggnad av den trafikmedicinska verksamheten Herrkommunikationsministern erhöll ordet för alt besvara () anmälda fråga, nr 207,och anförde: i har frågat mig om jag vill medverka lill alten utbyggnad av den irafikmedicinska verksamhelen kommer till sländ och attdärvid även olycksfallsforskning efter västtysk modell av typ"haverikommissioner" bedrivs i . INordiskt irafiksäkerheisräds verksamhetsprogram finns upplaget bl. a.utarbetande av normer för medicinsk och leknisk undersökning avvägtrafikolyckor i syfte att klarlägga olycksförlopp och olycksorsaker. Inområdet pågår arbete med planläggning och genomförande av delta projekl somomfallar sådana frågor som i lar upp och som bör ge ellbelydelsefulli underlag för vidare åigärder inom della område. Hen i (fp): Eftersom i är förhindrad alt närvara här i kvällhar det kommit på min lott ta emot frågesvaret, och jag ber nu all få tacka förstatsrådets svar. Närdel har hänt en trafikolycka i vårt land fär vi en polisutredning,som skall ligga som underiag förden kommande juridiska prövningen. Önskvärtvore emellertid att vi dessutom gjorde försök med en utredning som syftar tillatt försöka utröna hela förioppet vid själva olycksögonblicket. Målsättningenskulle då vara att få fram dala som ger underlag för att förebygga olyckor. IVästtyskland prövar man en modell av "". En sådankommission rycker ut efter en trafikolycka och försöker fastställavad som hände i kollisionsögonblicket. Kommissionen söker fä fram data omomgivningen, l.ex. trafik, trafikljus, väderlek, ljusförhållanden, vägytansbeskaffenhet m. m. Den söker vidare få fram tekniska data om fordonen ochderas tillstånd, bromsspår, glassplitter m. m. Likaså tar kommissionen frammedicinska data. Dels fastställer man vad som hänt på platsen för olyckan, delsföfier man upp sjukhusbehandlingen av evenluella skadade och resultatet avbehandlingen. Dessutom tar kommissionen fram psykologiska data. Man görintervjuer med de inblandade personerna och försöker fä fram den kedja avhändelser som ledde till olyckan. Förfortsatt forskning om trafiksäkerheten mäsle vi ha ell bra faktaunderlag, ochvärdefulla insatser har gjorts för att undersöka vad som händer framför alltmed fordonen. Men mindre har gjorts för att undersöka hur de människorreagerat som har varit inblandade i en olycka. Ensådan kommission som man har i kostar visserligen pengar, men iförhällande till det lidande och de ekonomiska konsekvenser som olyckorna förmed sig är kostnaderna försumbara. hänvisar nu till del arbeie som pågår i Nordiskttra-fiksäkerhelsräd, och det är i och för sig mycket värdefullt, och det ärtacksamt all det pågår. Men olycksfallen är mänga och svära i värt eget landoch medför slora lidanden för de människor som är inblandade, och dessutom ärolyckorna ekonomiskl myckel bekymmersamma för oss, bl. a. på grund av denbelastning som sjukvården utsätts för. Därför lycker jag del vore värdefullt omvi här i , oberoende av vad Nordiskt trafiksäkerhetsräd säger, kundesälla i gång med en sädan här försöksverksamhet. Jag tror att vi själva kanklara den här i landet. Jagvill sluta med alt fråga kommunikationsministern: det inte anledning att,oberoende av det samarbete som pågår i nordisk regi, ändå försöka pröva ensädan här kommission i och se vilka fakta man kan fä fram på den vägen? Omutbyggnad av den trafikmedicinska verksamheten Undersökningar av den typ som kallas haveriundersök- l.S protnkoll 1975. Omutbyggnad av den irafikmedicinska verksamheten ningar har sedan niånga årbedrivits på olika håll i världen och även i . Jagkan nämna all här i landet har bl. a. delafierade undersökningar av inemot 1000 olyckor skett i län . Genom detta arbete harbl. a. ett flertal andra forskningsprojekt inom trafiksä-kerhetsområdet kunnatpåverkas. Somherr i säkert har sig bekant har vi i ocksä ensärskild trafiksäkerhetsprofessur med betoning pä trafikmedicin. Vidare finnsandra kvalificerade vetenskapsmän på det medicinska området som ägnar sig åttrafiksäkerhet. Expertisen har utnytfiats bl. a. när det gäller vär bilbältes-och hjälmlagstiftning. Den stora vikt man i fäsler vid arbeie somsyftar lill att klariägga de bakomliggande orsakerna till trafikolyckor ochirafikskador som talade om har kommit till uttryck ävengenom alt de svenska försäkringsbolagen har visat sig intresserade av ettsystem med haveriundersökningar. Denundersökningsverksamhet som kan drivas i form är fräntrafiksäkerhetssynpunkt säkert mycket väsentlig. Men jag menar att delsjälvfallet är av stor betydelse att man arbetar på ett enhetligt säll på olikahåll, så att resultaten frän skilda undersökningar blir jämförbara. Denomständigheten att man även pä andra håll i arbelar med dessa frågor hargjort det angeläget att fä till stånd ett nordiskt samarbete som syftar lillall ge gemensamma riktlinjer. Detta är grunden till all man nu inom Nordiskttrafiksäkerhetsräd har arbete på gång i denna fråga. Rådet har därvidnaturiiglvis kontakter med den trafik-medicinska expertisen i de olikaländerna. Och den omständigheten att man också på andra håll i arbelar medde här frågorna har gjort det angelägel att få lill stånd ett nordisktsamarbete, som syftar till alt åsiadkomma gemensamma rikllinjer. Detär grunden till mitt svar till , att det inom Nordiskttrafiksäkeihelsråd pågår ett arbeie i den här frågan. Rådet har naturligtvisockså samiidigi kontakter med den irafikmedicinska expertisen i de nordiskaländerna. i (fp): Jag tackar statsrådet för den ytterligare värdefulla redovisning somhan nu ger över de insatser som skett på del här området. Del är alldelesrikligl, som statsrådet påpekar, all det är angeläget att det i hela -och också i värt land - sker en samordning av den forskning som bedrivs och deundersökningar som görs. Jagfinner dock det västtyska experimentet med någol slags kommission, stationeradi någon av läiorisregionerna -en kommission som kan rycka ul snabbt - såintressant att del ändå vore önskvärt alt överväga all pröva det alternativetockså i . Jag tror även att det vore möjligt att i ett vidare arbeteanvända de forskningsresultat och de data en sådan kommission kan komma framtill. Jag är angelägen om allstatsrådet vid den forlsalla prövningen av dessa ärenden ocksäundersöker möjligheten att pröva en sådan här kommission av västtysk modell. Överläggningenvar härmed slutad. §19 Om skyldigheten att besvara vissa frågor för anställning i statlig ellerkommunal tjänst Herr statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, nr 203, och anförde: har i en fråga till mig anfört följande. För statlig ochkommunal fiänst krävs att den som skall anställas lämnar läkarintyg. Under detsenaste året har förekommit alt anställningssökande kvinnor bl. a. fält svarapä frågor om sina menstruationsbesvär. Av den blankett som använts framgårockså, all frågor belräffande kronisk heshet endasl siälls lill kvinnligalelegramulbärare. Medhänvisning lill del anförda har frägai mig vad jag länker göra förall de kvinnor som söker statlig och fiänst skall slippa svara päkönsdiskriminerande frågor. Inomdet sialligl reglerade löneomrädel fär myndighei inle förbehålla fiänst,uppdrag eller tillträde till kompetensgrundande utbildning åt endast män ellerkvinnor. Inte heller får myndighet vid ledigförklaring av fiänsl uttalaönskemål om manlig eller kvinnlig sökande. framgår av kungörelsen(1973:279) om förbud mot köns-eller åldersdiskriminering vid tillsättning avfiänst, m. m. Formulärtill läkarintyg som används vid anställning på statligt reglerad fiänsl börsjälvfallet utformas med hänsyn lill nyssnämnda förbud mot könsdiskriminering.I det formulär som har fastställt förekommer inte längre denav åberopade frågan om menstruationsbesvär. Det andra exempletsom anger - alt uppgifl i vissa fall skall lämnas om heshel hoskvinnlig lelegramulbärare - saknar numera aktualilel. Televerkel anslällernämligen inle längre nägon med fiänstebenämningen lelegramulbärare. Denuppgiflen kommer således all ulgå vid nylryck av formuläret. Nägonanledning till anmärkning frän de synpunkter som har anlagt synesdärför inte kvarstå i fråga om gällande formulär till läkarintyg. Eftersom detinte kan hell uteslutas att formulär av äldre modell kan finnas kvar, börberörda myndigheter uppmärksammas pä all nytt formulär har fastställts. Enliglvad jag har inhämtat har statens att göra detta. Omskyldigheten att besvara vissa frågor för anstäU-ning i statlig eller kommunaltjänst Hen (): Min fräga föranleddes av att en kvinna, som denna vår sökte fiänsl vidett statligt verk, vid den obligatoriska hälsoundersökningen hos verketsanvisningsläkare bl. a. fick svara pä frägan om hon Omskyldigheten att besvara vissa frågor för anstäUning i statlig eller kommunaltjänst var arbetsför undermenslrualionen. Jag är medveten om att ett nytt formulär för läkarintyg harfastställts. Men del räcker ju inle, om fortfarande det gamla formuläretanvänds. Jagförsäkrar statsrådet att det är fråga om ett verkligt fall. Medanledning av statsrådets formulering att "del inte helt kan uteslutas attformulär av äldre modell kan finnas kvar" vill jag säga, att han lugnt kanutgå frän att det har förekommit denna vår. Del är svårt all tro alt det varfräga om ett enstaka fall eftersom den som ställde frågorna varanvisningsläkaren vid ett slort statligl ämbetsverk. Jag vet ocksä att sådanafrågor som den nu nämnda förekommer och har ställts när kvinnorsökt anställning i vissa kommuner. Det är alltså inle bara ett formellt problemsom jag har tagit upp. Ävenom arbetsgivaren inte vid sin bedömning fäsler avseende vid svaret på denaktuella frågan, måste man förstå att mänga kvinnor som ställs inför den finnerden stötande. De frågar sig naturligtvis: Vem skall anställa de kvinnor som harsvåra menstruationsbesvär, om inte slaten vill göra det? Att frågan ställsundergräver alltså föriroendei för slaten som en socialt ansvarsmedvetenarbetsgivare. Att den är könsdiskriminerande är självklart - den ger juintryck av alt kvinnor med menstruationsbesvär inte kan konima i fråga förvissa statliga jobb. Närjag fick frågeblanketten i min hand upptäckte jag ocksä, att frägan omförekomsten av återkommande heshet skulle ställas till den som söker fiänst somtelefonist m. ni. men ocksä till den som vill bli lelegramulbärare - dock baraom det var en kvinna. Anledningen var, enligt vad jag fäll veta, att kvinnligalelegramulbärare efler fyllda regelmässigt gavs anställning somtelefonister - som givetvis inle bör lida av återkommande heshet - medanmanliga lelegramulbärare erbjöds andra typer av arbeten, man kan förmoda bättrebetalda. Det var alltså fräga om en förberedelse för en könsdiskriminerandebefordringspolilik. Denfråga jag nu ställer är: Även om nu denna fiänslebenämning inle längretillämpas, finns den könsdiskriminerande anslällningspoliliken när del gällertelefonister, eller är också den avskaffad? Det är ju den väsentliga saken isammanhanget. Enviklig fräga är naturligtvis vad som händer med dessa blanketter när de harfyllts i. I vilken utsträckning påverkar uppgifterna anställningen och vilkafår del av uppgifterna? LO:s läkare påpekade i en artikel iFackföreningsrörelsen att hela läkarintyget inklusive patientenshälsodeklarationer och läkarens undersökningsfynd las om hand av den som sköteranställningsförfarandet - något som inte är fallel på den privalaarbeismarknaden. Jagvill som jag tackar för statsrådets svar pä min fräga ställa föfiandenya frågor: Vill statsrådet medverka lill att även kommunerna får en påstötningom alt dra in den påtalade blanketten?