prot · FZ0974 · 1975-12-31 00:00:00 — Såfår vi höra ett myckel märkligt uttalande av den högste chefen för kulturen ivärt land: "Troligen måste vi ha våld," Statsrådet utgår alltså ifrånatt vi måste ha våld i det här samhällel, och del innebär att vi måste malamänniskorna med våld via TV-kanalerna för att de verkligen skall få del av det,kanske redan innan de har lärt sig att lala. Är det verkligen herr statsrådelsuppfaltning att jusl därför alt vi har våldsproblem måste människor matas medvåld? Jag måste säga det är elt beklämmande uttalande, om statsrådet menarallvar med del, SverigesRadio har ett självständigt ansvar, säger statsrådet. Ja visst, del får viständigt höra i när vi för fram sådana här frågor. Men har slatsrådetvid något tillfälle fångat in alla de reaktioner som har kommil, både här iriksdagen och utifrån, och tagit upp en diskussion med de ansvariga? Det skullevara intressant alt vela. Så omöjligt kan del väl inte vara att la upp dendiskussionen, med de kontakter som Jag utgår ifrån att statsrådet måste ha medradio- och TV-ledningen och dem som gör dessa program. Jagåterkommer alltjämt till de forskningsresultat som föreligger och som herrZachrisson inte på något sätt vill godkänna. Han menar att del inte finnsnågonting som gör att man skall kunna ta några initiativ. Sedan talarherr om stora ord. Jag har refererat de undersökningar som hittillsär tillgängliga. Vill statsrådet betrakta det som stora ord, så får del slå förherr statsrådets egen räkning. Bara någrarandanmärkningar till. Verkligheten - och jag antar att verkligheten inte ärsärskilt mycket annorlunda i än vad den är på andra håll i landet - ärju ändå den att vi lever i elt samhälle där våldet är en del av dennaverklighet. Det går en utomordentligt rolig TV-serie f n, som heter Raskens ochsom skildrar livet i , och den är ju gjord med svenskapengar, , Men fri från våld är den inle, eftersom den skildrar denverklighet där soldaten levde - och den var brutal, I vissa hänseenden ärverkligheten fortfarande brutal. Jag menar att det skulle vara helt oriktigtatt undanhålla barnen den delen av verkligheten - den hör till den värld vilever i. Därför är det enligt min mening nödvändigl all resonera betydligtvidare kring dessa frågor än vad ni gör. Delär viktigt att i skolans arbele, i studiecirklar, i barn- och ungdomsorganisationeroch folkbildningsarbetet diskutera de livsvillkor som vi människor har isamhället. Dem vill vi självfallet på olika sätl förbättra i riktning motslörre solidaritet, större ansvar, större kritik mot billig kommersialism osv.Jag antar all efter alla dessa ord är villig att i desammanhang när vi ställer förslag lill åtgärder - för det fallas inte sådana iden här kammaren, - medverkar till att de blirgenomförda. Sedanvill jag bara igen framhålla att vi har ett avtal med , Ni låtsassom om det inte finns. Det vore väldigt intressant om ni talade ur skägget. Nitalar rent allmänt om all del väl borde gä att göra någonting - några initiativborde väl kunna tas gentemot , Del vore intressant att höra vadni är beredda att rekommendera. Personligen har jag tagit del initiativ som ärdet enda som går att la enligt min mening, nämligen att, när vi står inför enny avtalsperiod beträffande , låla en utredning gå igenomerfarenheterna av den nuvarande avtalsperioden och föreslå eventuellaförändringar. Det är ett mycket konstruktivt initiativ, tycker Jag, Där deltarföreträdare för olika politiska partier, och jag hoppas alt de skall kunna geoss en ganska hygglig vägledning för hur den nya avtalsperioden skall se ut.Men jag kan försäkra att jag inte för några samtal med SverigesRadio om hur dess programpolitik skall vara utformad, för det hör helt enkellinte till min uppgift. FruLANTZ (vpk): Del går inle alt förneka att våldet tyvärr finns runt omkring oss isamhället dagligdags. Just därför att våldet är en sådan påtaglig del avverkligheten i dagens svenska samhälle behöver ju inle massmedia ytterligarebreda på med underhållningsvåld. Del är därför jag har ställt den här frågan:Tänker ta något iniliativ för att åtminstone nedtonaunderhållningsvåldet i programutbudet? Del är ju entydiga forskningsresultatsom har framkommit och som dokumenterar de skadliga effekterna avunderhållningsvåldet. Då vore det befogat med en litet seriösare syn på det härproblemet än vad presenterar här. HerrGUSTAVSSON i (c): Jag förstår all måste gå lillbaka i tiden förall hiita någonling som kan vara motivering för att han inte vill göra enförändring. är del väl ändock så alt vi bör diskutera utifrån dagenssituation. Jag är medveten om att vi har våld i samhällel, men i silt resonemang från att vi skall ha TV-våldet för att visa enverklighet. Detta innebär Ju att vi förstärker de våldstendenser som finns isamhället, vilkas mönster i allra största utsträckning kommer utifrån och intehör samman med del samhälle som vi lever i. resonemang är också mycketmärkligt när han menar att eftersom det är på del här sället måste vi, som hanyttrade i sitt första inlägg efter inierpellationssvarei, skapa en sådan skolaoch sådana andra aktiviteter alt vi får en kritisk instans för att diskuteraoch för att möta våldstendenserna. Med andra ord: Försl länder man på och sedanmåste man rycka ut med för att försöka släcka. Överläggningen var härmedslutad. 0/7?villkoren för studiecirkelverk-sainhet om jörskolerejörmen § 4 Om villkoren förstudiecirkelverksamhet om förskolereformen Herr utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda interpellation,1975/76:109, och anförde: har frågat mig dels om jag anser att de informations- ochutbildningsinsatser som planeras av och Svenska kommunförbundeti samband med förskolereformen är i överensstämmelse med de ifolkbildningsförordningen angivna intentionerna för folkbildningsarbetet, delshur jag ser på del förhållandet att ulöver det lill socialsiyrelsen anvisadesärskilda anslaget vissa med ulbildnings-och informationsåtgärderna förenadekostnader kommer att belasta folkbildningsanslaget. Jagvill först påminna om att det ankommer på att utfärdaanvisningar om tillämpningen av folkbildningsförordningen. De bestämmelser somciteras i interpellationen står inte i folkbildningsförordningen, somregeringen beslular om, ulan i anvisningar lill den. Del ärockså som bedömer hur förordningen bör tillämpas, om detskulle uppslå tveksamhet om tolkningen i något enskilt fall. Jag vill dockredogöra för de allmänna principer som gäller. Riksdagenbeslutade om de mål som fortfarande gäller för det fria och frivilligafolkbildningsarbetet. Då betonade man bl, a, all folkbildningsarbetet skallvara helt oberoende av direktiv från stat och kommun, organisationer ochenskilda, och att del fritt skall kunna utvecklas och anpassas efter behov ochförutsättningar hos de människor det vänder sig till. Förall slatsbidragsberättigad studiecirkelverksamhet gäller självfalletfolkbildningsförordningens bestämmelser om au grundmaterial och cirkelledareskall vara godkända av studieförbund, Beiräffande personalutbildning vill jagockså nämna all regeringen genom beslul meddelade vissarikllinjer som skulle beaklas när skolöversiyrelsen ulfärdade anvisningar lillfolkbildningskungörelsen, Rikllinjerna finns ålergivna i en promemoria (DsU1970:6), Bidragsvillkor och avgräns-ningsfrågor i siudiecirkelverksamheten somutarbetats inom , I denna promemoria sägs bl, a, altslatsbidrag till intern utbildning och inskolning inle kan utgå över anslagetBidrag till slu-diecirkelverksamhei, I den mån studiecirklar medyrkesutbildande syfte skall erhålla statsbidrag bör verksamheien vara heltoberoende av de företag vars anställda verksamheien kan vända sig lill.Studiecirklarna bör alltså inte anordnas i samarbete med någol förelag.Verksamheten skall vara öppen för alla och ha ett allmängiltigt syfte ochämnesinnehåll, Detla gäller även personalutbildning som anordnas av eller påinitiativ av kommuner. Jag villlacka statsrådet för svaret på interpellationen. Anledningentill att interpellationen framställdes är att viss tveksamhet råder inomstudieförbunden beträffande vissa gränsdragningsfrågor, speciellt när detgäller studiecirkelverksamhet med yrkesutbildande syfte. Som bekant blir och mer vanligt alt kommuner och även företag använder sig avstudieförbundens kunnande och erfarenhet för viss form av yrkesutbildning. Delär ju uppgifter som studieförbunden kanske har de bästa förulsätlningarna föratt klara på ett tillfredsställande sätl, Ulöverden verksamhet som nämns i interpellationen har även ute ikommunerna nu startat en utbildning för personal inom åldringsvården, och ävenden här gången har rekommenderat kommunerna att undersökamöjligheterna att bedriva den verksamheten i studiecirkelform. Jag tror ocksåalt man med utbildning i just den formen har förutsättningar att nå ett myckelbra resullat. Men problemet för studieförbunden är all denna verksamhel iblandhamnar snubblande nära vad man skulle kunna kalla för intern företagsutbildning.Tyvärr måste man konstatera att den promemoria som skolöverstyrelsenhade att beakta vid utfärdandet av anvisningar lill folkbildningskungörelsen redan är till vissa delar urholkad. För att undvika onödiga missförståndanser jag del vara mycket angeläget att en översyn där kommer tillslånd. Omvillkoren fÖr studieciikelverk-samhet om jörskolerejörmen Eftersom återkom lill den frågan vill jag gärna upprepa attjag betraktar det som utomordentligt viktigt för att värnafolkbildningsarbetets och studiecirkel verksamhetens integritet att den utbildningsom anordnas i form av sialsbidragsberälligade studiecirklar bara får anordnasunder den förutsättningen att del är studieförbunden som avgör vilka som skallvara cirkelledare och vilket material som skall användas. Sedanär jag emellertid medveten om att delta ibland skapar vissabedömningssvårigheier, och det är en av anledningarna till all jag har tillsattett utredning om vissa folkbildningsfrågor. Jag tar för givet att just den härsaken kommer att vara en av de punkler som ulredningen med intresse kommer attägna sig åt och att den kommer all ge oss förslag på ålgärder för att förbättramöjligheterna alt göra en fungerande gränsdragning mellan vad man skulle kunnakalla för intern utbildning och fritt och frivilligt folkbildningsarbete. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Föredrogs och hänvisades 1975/76:120 tillutrikesutskottet S 6 Föredrogs och biföllsinterpellalionsframslällningarna 1975/76:132-134, §7 Anmäldes och bordlades 1975/76:133 om utbyggnadav föräldraförsäkringen m. m. §8 ,'\nmäldes och bordlades 1975/76:15 Skrivelse från talmanskonferensen medöverlämnande av ett från utredningen angående en allmän översyn av riksdagensarbetsformer avgivet belänkande om riksdagsarbetels planering §9 Anmäldes och bordlades 1975/76:2210 av herrFälldin m.jl. §10 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande interpellation somingivits till kammarkansliet 1975/76:135 av frökenAndersson (c) till herr socialministern om avgiftssystemet inom landstingenslångtidsvård: Genom en ändring i lagen 1971infördes i denna bestämmelser som gav kommunerna möjlighet att ta utdifferentierade avgifter för vård på ålderdomshem, 1 proposilionen 1971med förslag lill lagstiftning om rätt för kommunerna att ta ul efter betalningsförmågadifferentierade avgifter för vård i ålderdomshem förutsattes, all samma rällförelåg för landstingen beträffande långtidsvården. Landstingsförbundetrekommenderade också landstingen att fastställa regler för all ta utdifferentierade vårdavgifier för s, k, utförsäkrade patienter i långtidsvård.Flera landsting fastställde också regler, som innebar alt avgifterna i delenskilda fallet skulle bestämmas på grundval av patientens betalningsförmåga.Patienten skulle dock alltid få behålla ett visst "garantibelopp" föregna personliga behov. Frågandrogs emellertid genom överklaganden inför regeringsrätten, som upphävdelandstingens beslut, eftersom uttryckligt förfatlningssiöd saknas fördifferentiering av vårdavgifter inom landslingens långtidsvård, överenskommelse om vissa finansieringsfrågor på sjukvårdsområdet, som ijanuari träffades mellan representanter för socialde- partemenlet ochsjukvårdshuvudmännen, intogs på initiativ av företrädarna försjukvårdshuvudmännen en föreskrift om att socialutredningen skulle få i uppdragatt möjligl utreda frågan om värdavgifterna i sluten sjukvård förutförsäkrade patienter, bl, a, med hänsyn till gällande avgiftsregler vid vårdpå ålderdomshem. Regeringen gav socialutredningen i uppdrag attutreda och lägga fram förslag i frågan. Medhänvisning härtill och med hänsyn lill all de olika avgiftssystemen inomåldringsvärden och långtidsvården leder till orimliga konsekvenser för såvälkommuner, landsting som för enskilda, ber jag att till socialministern fäställa följande frågor: Vadär anledningen lill att något förslag ännu inte framlagts om avgiftssystemetinom landstingens långtidsvård? Ärsocialministern beredd att la initiativ för att påskynda all frågan får enlösning i enlighet med intentionerna i överenskommelsen mellan företrädarna försjukvårdshuvudmännen och ? Pä hemställan av herr förste vice talmannen beslötkammaren kl, 11,49 att ajournera sina förhandlingar till kl, 15,00, då de tilldagens bordläggning anmälda utskotisbelänkandena väntades föreligga, §11 Dä förhandlingarna kl, 15,00 återupptogs anmäldes och bordlades 1975/76:42med anledning av motion om det kommunala partistödet 1975/76:27 med anledning av propositionen1975/76:77 om avveckling av s, k, faktisk sambeskatlning jämte motioner 1975/76:28 med anledning av propositionen1975/76:79 om ändrade regler för beskattning av fåmansförelag m, m, jämtemotioner 1975/76:9 med anledning avmotion om översyn av åldersgränserna 1975/76:20 med anledning av motion omfritidsverksamheten vid militära förband 1975/76:21 med anledning av motion om värnpliktigstjänstledighet i samband med eget barns födelse 1975/76:22 med anledning av motion om åtgärder föratt öka de värnpliktigas infiytande på de militära förbanden 1975/76:23 med anledning av motion om tjänstgöringi internationellt biståndsarbete som alternativ till värnpliktsljänstgöring ochvapenfri tjänst den 27 febmari 1976 1975/76:24 med anledningav motion om arbetarskyddet inom försvaret 1975/76:25 med anledning av motionom ändring av bestämmelserna för vapenfri tjänst 1975/76:21med anledning av motionerom vissa del pensionsfrågor m, m. 1975/76:26 med anledningav motion om rätt till fem veckors semester 1975/76:27 med anledning av motionom anslag t il I utrustning vid på tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /76 1975/76:28 med anledning av motion omrekreationsområden vid nedre och Mellanljusnan, m, m, 1975/76:29 med anledning av propositionen1975/76:86 om godkännande av avtal om samarbete mellan och deneuropeiska atomenergigemenskapen inom området för styrd termonukleär fusionoch plasmafysik, m, m, jämte motion 1975/76:30 med anledning av motion omförstatligande av de privata bevakningsföretagen 1975/76:31 med anledning av molioner om regionalkonsumentpolitisk verksamhet 1975/76:32 med anledningav motion om val av huvudmän i sparbank §12 Kammaren åtskildes kl, 15,01,