prot · FZ0934 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är en ändring som jag - detsade jag - knappast tror att lagstiftarna hade avsett.Riksdagsbeslutet om en snabb utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring somockså skulle omfatta permitteringslön vittnar väl om att delar denuppfattningen. Arbetsgivaresekonomiska ansvar för löner vid ujipsägnlng och permittering m. m. Hen ULANDER (s): sägeralt lagen innebär en ändrad riskfördelning. En ändrad riskfördelning blir delnalurliglvis också om man skulle anta förslaget att fördubbla karenstiden förpermitteringslön från 30 lill . Det skulle betyda att den anställde iyllerligare finge arbetslöshelskasseersättning i stället förpermitteringslön, vilket skulle ge honom en mycket lägre inkomst. Den högstaarbetslöshelskasseersättning som betalas ul inom LO-området är 130 kr.per dag, och den betalar man dessutom skall för. Och det är avkassorna som har utbetalningar av sådan storlek. Enfördubbling av karenstiden skulle betyda en ändrad riskfördelning också så tillvida att arbetslöshetskassemedlemmarna fick stå för en del av kostnaderna,eftersom del statliga stödet till arbetslöshetskassorna inte uppgår till mer än85 96. Resten får man ta ut i form av ökade avgifter. Det är klart alt genomförandet av förslaget innebären ändrad riskfördelning, men den kan naturligtvis inte accepteras av deanställda. Däremot skulle den - det är jag hell på del klara med - anses fulltrimlig på företagarhåll. Hen TRÄFF (m): Låt mig ännuen gång svara . Fördet första vill jag erinra om all det tidigare förhållandet har baserats på eltavtal mellan arbetsmarknadens parter, elt avtal som var gammall då lageninfördes. Fördet andra innebär den karenstid som vi föreslår i vår motion enspärr, avsedd att hindra atl företagen utnyttjar permii-leringsmöjligheten närde i stället med hänsyn lill de långsiktiga utsikterna borde la upp frågan omavskedande. Det är alltså inte någon bestämmelse som är lill fördel förarbetsgivaren, utan den är avsedd att sälta ell tak för möjligheterna atluinyiija permitteringslönesysiemel. Vadvi har yrkat i vår molion är atl utredningen som fått i uppdrag att utreda denutvidgning av arbetslöshetsförsäkringen som man ställt i utsikt måtteutarbeta och framlägga elt förslag också i detta ärende inom ramen för denallmänna arbetslöshetsförsäkringen. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Anställningsskydd m. m. Föredrogs inrikesutskoliels belänkande 1975/76:18med anledning av moiioner om anställningsskydd m. m. Idetta betänkande behandlades molionerna 1975:185av i Ariöv m.fl. (s), 1975:400 av m. fl. (vpk), variyrkats att beslutade att hos regeringen hemställa 1. dels om skyndsamt utarbetande av förslag till lagsom förbjöd all svartlistning, uppsägning och avskedande på grund av deltagandei ar-belskonflikl m. m. 2. dels om skyndsamt utarbetande och framläggande avförslag om obligatorisk arbetsförmedling, samt 1975:1718 av herrar () och (), vari yrkats att skulle vidla av motionärerna föreslagen ändringi 33 >? lagen om anställningsskydd, innebärande alt anställningsskyddet förvissa långtidssjuka skulle förstärkas på så sätt alt sjukbidragsberätligadskulle erhålla samma anställningsskydd som den som uppbar sjukpenning. 1. beträffande anställningsskyddet vid arbelskonfliktm. m. att skulle avslå motionen 1975:400, 2. beträffande anställningsskyddet för långtidssjukaatt med anledning av motionen 1975:1718 som sin mening gav regeringentill känna vad ulskoltel anfört, 3. beträffande samordningen avlagstiftningen om anställningsskydd att motionen 1975:185 inte föranledde någonriksdagens ålgärd. Reservationhade avgivits beträffande anställningsskyddet vid arbelskonflikt m. m. av herrHallgren (vpk) som ansett all utskottet under I bort hemställa auriksdagen med bifall lill motionen 1975:400 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört. Hen (vpk): kommunisterna har alltsedan 1973 antog lagenom anställningsskydd i motioner krävt att deltagande i strejk aldrig skallkunna åberopas som grund för uppsägning eller avsked. Socialdemokraterna och deborgerliga partierna har alllid hävdat motsatsen, dvs. atl arbetsköparna skallha den möjligheten. Idet betänkande som föreligger lill behandling hänvisar uiskottsmajoritelentill vad man skrivit i lidigare betänkanden och lill vad som skrivits ipropositionen 1973 av dåvarande inrikesministern grund för uppsägning och avsked i samband med deltagande i olovligkonfiikt. Vikan konstatera alt arbetsdomstolen redan har skapat prejudikat i dennafråga. Domstolen har helt godkänt det ökända städbolaget motivering föravsked av Skövdestäderskorna. Motiveringen var alt strejken var långvarig ochdärför betraktades som allvarlig. Dessutom har AD lagt stor vikt vid altstrejken gällde kamp för högre löner, vilket tydligen enligtuiskottsmajoritelen - och den lidigare riksdagsmajoriteten - är en försvårandeomständighet. också i hög grad gällde svårigheter med arbetsledningen och olidligaarbetsförhållanden har arbetsdomstolen inte fäst någon större vikl vid.Arbetsdomstolen har än en gång, som så lidigare, ställt sig heltpå arbetsköparnas sida och godkänt åberopande av och hänvisning lilllagen om anställningsskydd - att deltagande i arbelskonflikt är saklig grundför t. o. m. avskedande. Defall av arbelskonflikt som enligl och inrikesutskoliels majoritetskall kunna länkas undanias är när konflikten gäller exempelvis dåligarbetsmiljö eller att arbetsledningen har uppträtt olämpligt. Men strejker avden typen är ytterst sällsynta Jämfört med de arbets-konflikter somgäller kampen för högre löner, andra löneformer och därmed sammanhängande frågor. Inteså sällan förekommer det att fackliga förtroendemän i konfliktsituationerklart ullalar sin förståelse för arbetarnas kamp för högre löner, då medhänvisning till att de centrala lönerörelserna inte har givit eu godtagbartresultat. Många fackliga förtroendemän har också uttalat sitt missnöje med densnäva rörelsefrihet som fackföreningarna har lokall. Men trots atl dessaförhållanden är väl kända inte bara hos arbetsköparna ulan också ifackföreningsrörelsen och i regeringspartiet är man beredd alt på nytt spikaatt deltagande i arbelskonflikt som gäller kamp för högre löner är au betraktasom saklig grund för både uppsägningar och avskedanden. Detta tydligen för allskrämma arbetargrupper från atl aktivt delta i den lokala lönekampen. Jag ärövertygad om atl det inte finns något som helst stöd för denna uppfattning hosdet arbetande folket. Vänsterpartietkommunisterna vill än en gång på del bestämdaste tillbakavisa denna tolkningav lagen om anställningsskydd. Denna lag tillkom ju för atl, som det såvackert hette, säkra arbetarnas anställning. Men den kan användas somslagirä mot arbetargrupper som tvingas ut i öppen stridmot ogina arbetsköpare. Utskottsmajoritetenhänvisar även till arbelsrättskommitténs pågående arbeie och förutsätteratl kommittén lägger fram förslag som i viss mån kommer all ändra på nu rådandeförhållanden. Del är dock inte innebörden i det förslag som f n. finns iutredningen. Förslaget innebär att om domstol inte utdömer skadeslånd - ellerutdömer Jämkat skadestånd - skall delta skydda mot uppsägning eller avsked. föreslår alt vid sådana tillfällen då strejken riktar sig molavtalet skall högre skadeslånd än vad som gällt kunna utdömas. Detinnebär i praktiken alt alla konfiikier som gäller kamp för högre lön kommeralt betraktas som allvarliga och också rendera ett högre skadestånd.Arbelsrättskommitténs förslag kommer snarare atl skärpa nu rådande praxis. Vihar all anledning atl återkomma i denna fråga vid senare tillfälle dåarbelsrättskommitténs förslag blivit ett regeringsförslag. Svartlistningav aktiva och radikala arbetare är ingenting nytt på svensk arbetsmarknad.Sådan har förekommit mer eller mindre oavbrutet ända sedan den lid dåarbetarrörelsen beslutade sig för alt föra en organiserad kamp mot kapitalel.Svartlistning förekommer än , oavsett hur mycket det pratas omarbetslivets demokratisering, medbestämmanderätt, medinfiytande eller vilkaandra vackra ord man använder för atl skyla över och dölja motsättningarnamellan lönearbeiare och arbetsköpare. kommunisterna påtaladeförekomsten av svartlistning i en motion med anledning av proposilionen omlagen om anställningsskydd. Vi krävde då alt svartlistning av politiskt ochfackligt aktiva arbetare skulle i lag förbjudas. Regeringspartietoch de borgerliga partierna hänvisade då till svårigheterna med en sådanlagstiftning, som man enstämmigt ansåg det felaktigt all arbetare somanvisats arbeie av arbetsförmedling skulle kunna vägras arbete på osakligagrunder. Det var således etl medgivande atl de synpunkter vi framfört i vårmolion var rikliga. Man tillade också atl en sådan lagstiftning måste medföraarbetsförmedlingstvång. Detta är helt riktigt. Om en lagstiftning motsvartlistning antas måsle man införa arbelsförmedlingslvång. Detexisterar f ö. en sådan lagstiftning , även om den endast omfattaräldre arbetare eller arbetare med nedsatt arbetsförmåga. Jag ser inget hinderför att utsträcka denna lagbestämmelse till au gälla alla arbetssökande. Dåskulle arbetsköparnas envälde på den punkten avskaffas. Del skulle göra detomöjligt att svartlista någon på grund av facklig eller politisk aktivitet. Omvi hade haft en sådan lag skulle exempelvis inte Brasons i kunnatuteslänga de sömmerskor som tvingades ut i en s. k. olaglig strejk och sedanblev avslängda från sina anställningar. Denna strejk stöddes f ö. av mångafackliga organisationer, vilkel bevisar atl många arbetargrupper ansågsömmerskornas kamp berättigad. Många fackliga organisationer gav ocksåsömmerskorna ekonomiskt stöd. 1ett frågesvar sade arbetsmarknadsministern att han ogillade enre-kryteringspolilik som diskriminerar vissa arbetare. förmedling ansåg dockarbetsmarknadsministern inte vara ett lämpligt sätt all lösa problemen på ulanhänvisade till ett ökat inflytande för arbetarna över företagenspersonalpolitik - dock ulan atl tala om vad detta ökade inflytande skulle beståi. Vänsterpartietkommunisterna har i andra sammanhang motionerat om att fackföreningarna skullefå bestämmanderätt, dvs. vetorätt, beträffande personalfrågor, men den gångenröstades motionsyrkandel ner av regeringspartiet och de borgerliga partierna.Man ville således inte genomföra ett ökat inflytande. Jag måste ställa frågan:Hur har man då tänkt lösa problemen? Meningen är kanske alt man skall ha någontyp av samrådsgrupp, som ulan beslutanderätt skall prata om problemen. Vänsterpartietkommunisterna har åter lagit upp dessa frågor i motionen 1975:400. Som Jagtidigare sagt har uiskottsmajoritelen även yrkat avslag på motionenssamtliga yrkanden. Med hänvisning lill vad Jag nu sagl och vad som anförts i motionenyrkar Jag bifall lill den vid inrikesutskollels betänkande nr 18 fogadereservationen. HenERIKSSON i (fp): Jag skall inte ta upp någon sakdebatt med i detta ärende.Herr har varit vänlig och pekat rätt utförligt på utskottetsmotivering för avslag på vpk-motionen. Vivet att en proposition kommer på grundval av arbelsrättskommitténsförslag. Då kommer frågan om anställningsskydd vid deltagande i arbelskonfliktatl behandlas. Jag kan tillägga att vi har fåll besked om att lagrådsremissenväntas . Med hänsyn härtill anser utskottet det självklart allriksdagen inte nu skall göra något uttalande i frågan. Dettaär, herr talman, skälet till utskottsmajoriletens ställningstagande, och jagyrkar bifall till utskottels hemställan. HenHALLGREN (vpk): Del ligger naturligtvis någonting i all man skall avvakta utredningar.Men dessa frågor är av yttersta betydelse för dem som jobbar ute på de olikaarbetsplatserna. Innanlagen har trätt i kraft - om nu regeringen kommer med ett förslag, som tar uppdessa frågor, och om det sedan blir något av förslaget - hinner många blivägrade anställning på grund av svartlistning och många kommer all kunnaavskedas på grund av deltagande i strejk. Därför hade del varit befogat atttillgodose de av oss ställda kraven. Överläggningen varhärmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrHallgren, och förklarades den förra propositionen Anställnlngsskydd m. m. vara med övervägande Jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskollels hemställan i betänkandet nr18 mom. I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av . Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 279 Nej - 14 Mom. 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1975/76:19 med anledning av motion om värdesäkringav pensioner för statstjänstemän m. m. 1975/76:20 med anledningav molion om indexreglering av löner m. m. 1975/76:21 med anledning av motioner omstyrelserepresenlation för anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. §7 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 15 och 17uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. 58 Kammaren åtskildes .