prot · FY0952 · 1975-12-31 00:00:00 — närföräldrarna förvärvsarbetar eller studerar. Frågan bör pä sikt lösas Ekonomiskt stöd åt påsamma sätt som skolväsendet - att staten övertar lönekostnaden menbarnfamiljer, m. m. att kommunerna färstor handlingsfrihet när det gällerall lägga upp verksamheten. Prioriteringenav resurser till olika verksamheter bygger i vårt samhälle i stor utsträckningpå alt olika grupper kan organisera sig och slälla krav. Barn kan inte forma enpåtryckningsgrupp. Föräldrar kan i vissa fall göra det, men småbarnsföräldrarhar till föfid av sin pressade situation mycket små möjligheter att hinna orkabevaka sina och sina barns intressen. Och trols allt - beslutsfattarna ikommunerna är nästan undantagslöst inte småbarnsföräldrar eller kvinnor somkänner behovel av trygghet för barnen som oundgängligen nödvändigt för allkunna delta i arbetslivet pä lika villkor. Trolsatt den kommunala barnomsorgen har expanderat kraftigt, hade så sent son-| 1973bara 12 96 av barnen i åldrarna plals på daghem eller famifiedaghem. Avskolbarnen i åldrarna värdet 4 96. I 28 96 av kommunerna fanns varkendaghem eller familjedaghem. Det finns nu 800 000 barn , varavhälften har föräldrar som båda förvärvsarbetar. Vi har ungefär 120 000 platserför dessa barn. Därtill kommer alla de barn som behöver trygghet och som äröver . Enligtförskolelagen som träder i kraft den skall kommunerna "sålångt som möjligt" söria för alt de barn som behöver omvårdnadfår det. 1 vafie kommun skall finnas en förskoleplan som redovisar behovet avförskolor, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet, tillgång påplatser och planerad utbyggnad . Uttrycket"så långt som möjligt" betyder att del är den enskilda kommunen somavgör vilken behovsläckning som är rimlig. För alt garantera barnens rätt tilltrygg omsorg är det vikligt all den planerade Ulbyggnaden verkligeninnebär full behovsläckning. Vid den bedömningen av platsbehovet måste manockså la hänsyn lill all mänga kvinnor avslår från förvärvsarbele därförall barnen inte kan få en trygg omsorg. Alla barn som behöver och önskar enbarnslugeplals skall erbjudas en sådan. Inomolika kommuner finns del olika politisk styrning och olika vär deringar och därmed olika prioriteringar. Detta speglar sig här i de bor gerligas olika krav på värdnadsbidrag, skatteavdrag och andra önskemål, som barnomsorgen skall byggas ul. Det kan också vara på sin plais alt påminna om den borgerliga styrningen i . då det folkparlisliska finansborgarrådet gjorde en serie primitiva ultalanden om kvinnans roll som husföreståndarinna, att det inte var bevisat att daghem var bra för barn, att det inle var 64 lönande för samhället alt ge daghemsplatser ålkvinnor med mer än ett barn - del var lönsamtalt salsa på utländsk arbetskraft. Självfallet styr värderingar de politiskaprioriteringarna! Tack och lov har man fått en socialdemokratiskstyrning, och trots alt full behovsläckning ännu inte uppnåtts i harman tack vare en klar prioritering del väsentligt bättre än övriga kommuner utei landet. Del finns ungefär 3 000 barn i daghemskön i . Vi har 12 000plalser i daghem och 4 000 i famifiedaghem, och budget har upptagitsresurser för 1 100 nya plalser. Nej,och , det är ogörligt all tala om valfrihet i formav skalleavdrag, värdnadsbidrag eller annan tillsynsform som den storalösningen av problemel med tryggheten för våra barn. Det kommer alt kostasamhället slora summor all salsa på omsorgen av barnen både före skolåldern ochmellan 7 och 14 är. Vilken kommun är för övrigt intresserad av att bygga ullill full behovsläckning för alla barn om man kan komma undan med alt samhälletsamtidigt skall ge famifierna . i värdnadsbidrag och därmedförespegla dem en chimärisk valfrihet? Och vilka värderingar styr detborgerliga kommunalrådet i , som är beredd all salsa . ivårdnadsbidrag i stället för alt bygga ul barnomsorgen? Och valfrihet förvilka? Var finns den ensamstående lågavlönade kvinna med barn som har möjlighetall med de borgerligas förslag väfia trygghet för barnen genom att välja enannan tillsynsform eller att stanna hemma, en valfrihet som självfallet ärmöjlig för höginkomsttagare? De lågavlönade kvinnorna, och de är mänga, harrält att kräva all samhället ger dem trygghet för barnen och rätt att kräva attfå della i arbetslivet pä samma villkor som männen. Kvinnorna har räll allkräva en rimlig arbetsbörda och förkortad daglig arbetstid, men inte som eltsärkrav för dem - det försämrar bara deras situation på arbetsmarknaden - utansom ett krav för alla. Förmin del är del uppenbart all del bästa slöd som samhället kan ge är att snabbtbygga ul en god barnomsorg, som därför måste prioriieras både bland ätgärderför barnfamifier och bland övriga samhällsåtgärder. Barnen är vär viktigastetillgäng, och en utbyggnad av barnomsorgen måste föregås av bindandebarnomsorgsplaner för full behovsläckning. Dessa måsle, såvitt alla siffrorvisar, genom att staten övertar lönekostnaden, om jämlikhetmellan barn från olika kommuner skall bli en verklighet. Imotionen 1296 krävs, förutom ett uttalande från all barnomsorgsplanermed sikte på full behovsläckning skall utarbetas och antas av kommunerna, ocksåatt överläggningar med omgående skall startas, i avsikt att fäi gäng en intensifierad projektering av barnstugor och all, för alt förebyggaen konjunkturnedgång, etl ökat statligt slöd till kommunerna i första hand skallkoncentreras till utbyggnad av barnomsorgen. Dessa två senare krav skall jagmotivera något, alldenslund utskottet över huvud tagel inle har behandlal dem. Delär angeläget all projekteringen av barnstugor ligger väl framme. Den senasteförhöjningen av siödet lill barnstugorna ledde lill alt kom- Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. 5 protokoll 1975. munerna i slorutsträckning tidigarelade sina planer , och den snabba utbyggnadenunder har visat sig efterföfias av en lägre utbyggnadstakt ochframåt. Det förstärkta slödel kom konjunkturmässigt fel sä lill vida som detförsl fanns projekterade Ekonomiskt stöd åt barnstugor klara altsällas i gång. Om staten önskar en hög beredskap barnfamiljer, tn. m. förbarnsiugebyggandet måsle della framgå av elt direkt uttalande att i enkonjunktursvacka skall investeringarna satsas pä barnstugor. Dessutom måstestaten vara beredd all la en del av projekteringskostnaderna för att kommunernaskall kunna hälla en hög beredskap för att omgående kunna starta byggandet. Viden konjunkturdämpning har mänga kommuner sell sig tvingade att begränsautgifterna, och det har ofta drabbat servicesektorn med den sociala hemhjälpenoch barntillsynen som några exempel. Sädana restriktioner drabbar hårt deekonomiskt och i övrigl svaga människorna, som inle förmår hävda sin räll.Detta är samhällsekonomiskt ett kortsynt tillvägagångssätt som kommunernatvingats tillämpa. I stället borde det vara angelägel för samhället att användakonjunkturdämpningen, sä att samhället slår rustat inför den konjunkturuppgångsom förr eller senare kommer. Erfarenheten är ju den att när konjunklurenvänder uppåt igen blir trängseln om resurserna bård. Vi har i molionen 1296visat hur del i princip bör vara möjligt all möta och ulnylfia enkonjunkturnedgång för all förbättra barnomsorgen. Motbakgrund av vad jag nu anfört är vi molionärer naturligtvis inle nöjda medutskottets skrivning. Socialministerns utfästelser här om fortsattainitiativ för en snabb utbyggnad och, om så behövs, längre gående lagstiftningnoterar vi naturiiglvis med tillfredsställelse och ulgår från all regeringen dåär beredd all ekonomiskt satsa, sä alt utbyggnaden motsvarar de uttalade behovsom flnns. Barnomsorgen måsle bygga pä verkligheten och inlepä prognoser. Den måste baseras pä några väsentliga mål: målen försysselsättningens omfattning och sysselsätlningsplaneringen samt målen förbostadsbyggnads-programmen,och med flexibilitet för all kunna möta de storaförändringar som sker i san-ihället i vad gäller både omflyttning avn-iänniskor och kvinnornas alltmer ökade utträde på arbetsmarknaden. Menframför allt skall barnomsorgen utgå frän barnens behov av en kolleklivgemenskap. Hen CARLSHAMRE (m) kortgenmäle; inlägg kräver någon kommentar. Till all böria med gör fruTheorin en verklig glidning när hon beskriver vad den nuvarande barnstugelagenstadgar. Hon säger att bestämmelsen alt kommunerna så långl som möjligt skalltillgodose behovel av barnslu-geplatser innebär alt den enskilda kommunenbestämmer vilken behovsläckning som är rimlig. Nej, , del står inle"rimlig" utan "möjlig". Del är en enorm skillnad. Man skallalltså tillgodose detta behov sä långt det över huvud taget är möjligt. Ochtolkar man del begreppet så som del skall tolkas och vanligen tolkas, kan inteens etl hårt obligatorium kommalängre. Inte ens vär Herre kan lugga en skallig, brukar man ibland säga,och-det som icke är möjligt blir icke möjligt ens genom lagstiftning. Del äralltså inle rimligheten utan möjligheten som kommunerna har frihet att bedöma. Sedan,herr talman, håller jag hell med om att varken skatteavdrag ellervårdnadsbidrag är den stora lösningen pä problemel om barnomsorgen ellerfamifiernas valfrihet. Det flnns ingen slor allomfattande lösning. En ensidigsatsning på daghemsulbyggnad är icke heller den stora lösningen. Vi behöver,som flera talare försöki förklara , alla dessa instrument i kombinationför alt uppnå en någorlunda fullständig lösning. Jag är glad all kunna åberopaoch instämma med , som tidigare påpekade all det finns en skillnadmellan dogmatiker och dem som ser mera praktiskt på delta. Har man en dogmatiskinställning, innebärande att barn skall vara på daghem - bastå! - även om detdröjer 10 eller innan de kommer dit, och att de inte får vara på någotannat ställe, då blir del inga delreformer och inga kombinalionsreformer. Menvi tror alltså inle på en sådan lösning ulan tror att man kan kombinera och görabättre lösningar än vad vi har . Del är inie en chimär utan en verkligvalfrihet vi eftersträvar med bl. a. vårdnadsbidrag och skattelättnader. Ja, jag är medveten om att det inte i första hand gäller denensamstående. Jag sade i min allra första inlägg all det är alldeles klart altdet finns många famifier för vilka daghemmet är den bästa och mänga för vilkadel även är den enda möjliga tillsynsformen. De skall ha daghemmen, och viskall bygga sädana för dem. Dit hör de allra flesta av de ensamstående. Del ärfråga om en valfrihet för höginkomsttagare, säger . Nej, fruTheorin, det är den enda grupp som har verklig valfrihet.Höginkomstfamifien väfier suveränt var den vill ha sina barn placerade -hemma, på daghem, med anställd värdare eller hur de nu vill väfia. De är i allahändelser de enda som kan bestämma själva. Våra förslag syftar till att gelåginkomsttagarna i någoriunda hög grad en motsvarande valfrihet. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. i (c) kort genmäle; sade all del är de politiska värderingarna som styrkommunernas ställningstaganden när det gäller utbyggnaden av barnomsorgerna.Jag uppfattar inlägg så, all del är de politiska värderingarna somstyr också ställningstagande när det gäller synen påvårdnadsbidragei. Vårdnadsbidragei är en slrävan - det har jag sagl förut - altskapa valfrihet för föräldrarna. Men valfriheten är någonting som i varie fallde socialdemokratiska kvinnorna inte längre talar om. Vårdnadsbidrageimöjliggör för en av föräldrarna att minska sin arbetstid ulan alltför slortekonomiskt bortfall. Vidare ökas famifiernas möjlighel alt väfia mellan olikaalternativ. Häri ligger den principiella skillnaden; vi vill att föräldrarnaskall ha möjligheten alt väfia. Om föräldrarna finner att det är förenligt medderas intressen Nr 52 och anser all del är bra för barnen att en av föräldrarna är hemma och -.., , j vårdar barnen i hemmet, dä skall de också hamöjlighet att bestämma ''8för att göra detta. FruTheorin förlitade sig pä vad socialministern tidigare sade i träga Ekonomiskt stöd åt ombarnomsorgernas utbyggnad. Han yttrade något om en längre gående barnfamiljer,m. Det skulle vara intressant att få klariagl vad socialministernlägger in i de ord han yttrade i sitt inledningsanförande. FruLANTZ (vpk) kort genmäle; krävde bindande ulbyggnadsplaner i sill inlägg, och honkrävde även att personalkostnaderna skall bestridas av statsmedel. Det är sköntalt höra att avser att stödja reservationen 10, eftersom del ärprecis vad som slår i den. Del är bra med ledamöter som lar konsekvenserna avvad man säger. FruTHEORIN (s) kort genmäle: Till vill jag först säga: Dra inle för långtgående slutsatserav mitt inlägg! All man råkar ha samma uppfattning i några väsentliga frågor ärinte detsamma som all man skriver under på allt vad kommunisterna kommer med.Vi fär väl se vad omröstningen ger för resullal. Kommunisterna brukar utnytfiamöjligheten att använda sig av goda socialdemokratiska förslag, och man haräven gjort det här. Vi noterar del med tillfredsställelse. Jo,, om man väfier en hel härva av åtgärder och påslår att del är för att öka valfriheten och, höll jag pä all säga, t. o. m. har mage att göra gällande all del är för att öka valfriheten för låginkomst tagarna som man förordar ell vårdnadsbidrag på en förhållandevis låg summa, så tycker jag att man faktiskt går ut och bluffar människorna. Det kommeratt kosta stora pengarom vi skall bygga ut ett värdnadsbidrag så att det skapar en reell valfrihet, om del nu är en sådan vi skall efter sträva. Det krävs mycket slora resurser, och det vel myckel väl eftersom han suttit med i utredningen som behandlal fa mifiepolitiken och en gång i liden lagl fram etl långtgående förslag om vårdnadsbidrag, som han sedan inte följde upp här i . Skall vi dessutom bygga ut barntillsynen så att de som verkligen har behov av en daghemsplals får det, kommer del också att kräva resurser. Jag har inte i och för sig ställt de här kraven mol varandra, men min över tygelse är att vi icke kan öka valfriheten för den slora gruppen kvinnor i samhället om vi ger en liten grupp en viss ökning i portmonnän, men därmed också underlåter att bygga ul den barnomsorg som är så väsentlig framför allt för de niånga kvinnornas del. En förutsättning för kvinnans jämställdhet med mannen är hennes ekonomiska oberoende. Därför mås te barntillsynen byggas ul, så att det finns en trygg omsorg för barnen. Då kan kvinnan gå ul i samhället på samma villkor som männen och ta sin del av ansvaret både på arbeismarknaden och i del politiska livet. 68 Väfier man alt klavbinda kvinnan i hemmet ochkallar det för valfrihet. så vill jag inle vara medlängre. Inle heller skatteavdrag gynnar några låginkomsttagare; det gynnar enbart dem som har goda inkomster i sam hället. Tillherr i vill jag säga att del är de politiska värderingarnasom styr. Del visas när borgeriiga kommunalpolitiker i uttalar sigoch i prioriterar värdnadsbidragen före barnstugeutbyggnaden, närkommunalpolitiker i ger kvinnorna rollen som husföreståndarinnor ochinle flnner del lönsamt alt salsa pä barnstugeutbyggnaden. Det är inle envalfrihet man uppnår med vårdnadsbidrag, del är en chimär av en valfrihet. Ekonomisktstöd åt barnfamiljer, m. m. () kortgenmäle; Del är riktigt, , all jag som reservant i famifiepoliliskakommittén lade fram ell, som jag också själv tycker, långl gående förslag lillvårdnadsbidrag. Men det är inle rikligt att jag inle har föfil upp det här iriksdagen. Jag har motionerat i sanima fråga och med i stort sett sammaförslag. har jag inle gjort del, bl. a. med den motiveringen, som jagtalade om tidigare, all jag eftersträvar en bredare enighet. skallinte bli alltför förvånad om vi redan inom ell är har kommii sä långt isamordningsslrävandena all och hennes parti beflnner sig iminoritet i den frågan; det skulle inle alls förvåna mig. Men för all vi skallha bältre utsikter att nå därhän undviker jag alt binda mig alltför hårtlill bestämda konstruktioner. Detär emellertid också riktigt - och därom tror jag all och jag påsätt och vis är överens - alt ell vårdnadsbidrag, om del skall ha en effeki föratt öka valfriheten, skall vara tillräckligt stort för all utgöra ellrealistiskt alternativ till neliobehållningen av en andrainkomst i entvåförsöriarefamifi. Min skiss var tecknad pä del sättet, och det ärfortfarande min bestämda uppfattning att det skall vara sä. Delär riktigt all delta kostar pengar. Sannolikt får jag gå längre än jag gjordeför . Jag noterade socialministerns beräkning att dessa förslagkanske var ekonomiskt likvärdiga. Den skiss som jag har lagl fram en gäng ärsannolikt dyrare än de andra, t. o. m. under vissa förutsättningar väsentligtdyrare. Men vi måste komma ihåg alt del hela liden rör sig omalternalivkoslnader. Jag har sagl all jag är medveten om all vi gör detta pånågot längre sikl. Och, , del medverkar lill att öka valfriheten förväldigt mänga, även för dem som inle kan få plats för sina barn på daghemoch som verkligen vill ha det. De skulle kunna få en bättre chans om trycket pådaghem något lättade. må tro mig eller inle, men det finns en delmänniskor - jag vägar inle säga hur mänga, jag är inte så tvärsäker -somupplever det så att de av ekonomiskt nödtvång ulnytfiar denna möjlighet, etlnödtvång som kan lättas med ekonomiska medel. Det är bl. a. det vi syftar lillmed lalel om vårdnadsbidrag och skattereformer. Hur man sedan skall kunna hävda att del ärläginkomstlagarna som skulle ha minst glädje av detta förstår jag inte. Nr 52 attnär man har myckel höga inkomster, då har man inle bättre Onsdaeen den valfrihetän de som saknar dessa höga inkomster? 9 anril 1975 gruPP somkan få plats på daghem har människorna med höga inkomster frihetalt väfia om de vill ta platsen eller låta bli, om de vill stanna Ekonomiskt Stöd åt hemma hosbarnen eller låta bli, om de t. o. m. vill anställa en barn- barnfamtljer, m. m. sköterska eller låta bli.Den valfriheten finns, men låginkosttagarna saknar den. Jag vill ge dem den så långt del är möjligt. FruLANTZ (vpk) kort genmäle: sade all vpk använder goda socialdemokratiska krav. Del ärinle rikligt med sanningen överensstämmande. Reservationen 10 bygger i mycketpå vpk:s moiion 261, och vpk har för övrigt väckt moiioner med liknandeinnebörd redan tidigare. Vpkkan mycket väl länka sig att stödja goda socialdemokratiska förslag, men detborde gälla även omvänt, och det är min förhoppning att så skall ske i denkommande voteringen. Det är med myckel stort beklagande man upptäcker alt godasocialdemokratiska förslag inle stöds av den socialdemokratiska gruppensmajoritet. HerrGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: lar exempel frän och ulgår från alt den situationsom råder här skulle råda överallt i landet. är det inle så, . Omfru vidgar horisonten litet och ser på förhållandena utanför Stockholmkanske finner anledning att göra en omvärdering av sina synpunkler. FruTheorin kan inle vederlägga all etl vårdnadsbidrag ger slörre valmöjligheter.Om en låginkomsttagare fär ett ekonomiskt tillskoll i form av eltvårdnadsbidrag ger del ju vederbörande möjligheter exempelvis att ha en kortarearbetsdag och därmed fä slörre möjligheter att vara tillsammans med sina barn.Men diskuterar inte utifrån barnens situation, och det tycker jagär väldigt väsentligt i detta sammanhang. Vihar ju, sedan molionen väcktes, av socialdemokratiska kvinnor och av skribenteri fåll beskrivningar av hur reaktionärt förslaget är. säger fruTheorin all del här klavbinder kvinnorna; det andas en förmyndarmentalitet altföräldrarna inle skulle ges möjligheter att själva bestämma. Jag kan tala omför att vi har fält väldigt mänga positiva reaktioner på förslaget,även från personer som representerar samma politiska uppfattning som fruTheorin. FruTHEORIN (s) kort genmäle: bör åtminstone ha klart för sig all jag inie har saglall alla barn skall vara i daghem - hasta! Jag har sagt all alla som har behovav daghemsplals skall ha rätt att få sådan. Detskall vara någorlunda samma valfrihet för låginkomsttagare, sade 70 tidigare. Men hur skall man kunnauppnå det med det vårdnadsbidrag som niföreslår? De skall ha någorlunda samma möjlighet all väfia all skaffa enbarnflicka, alt väfia att stanna hemma, all väfia att gä ul och arbeia. Nej,del ges inga sådana möjligheter med ert förslag. Del är bara fråga om altförbättra för dem som har del bäst i samhället, inle för dem som har det sämst. i sade all man skulle kunna minska sin arbetstid genom delvårdnadsbidrag som lägger fram - del är alltså en slrävan lillvalfrihet för famifierna. Ja, bara med kostnaderna för förslag omvårdnadsbidrag skulle man kunna få 135 000 fler daghemsplalser, och medcenterns förslag inte mindre än dubbelt så många. Är det inle en bättrevalmöjlighet, all bygga daghem i stället när dagens föräldrar och unga kvinnorefterfrågar det, än alt vi skall ge dem i handen pengar som inte lämnar demvalmöjligheten all gå ut på arbetsmarknaden? Detär inte fråga om alt man skall pressa kvinnorna till vare sig del ena eller delandra - det räcker att tänka sig in i silualionen. Om kvinnorna skall kunnabli jämställda med männen i samhället måste de bli ekonomiskt oberoende ochkunna della på lika villkor i arbetsliv och politiskt arbeie. Det är trots alltvärt tal om jämställdhet ändå så fortfarande i samhället att del är kvinnornasom bär ansvaret för barnens trygghet. Därförskall vi kräva av samhället en rejäl utbyggnad av daghems-platserna, och detskall vi prioritera framför andra förslag om skatteavdrag och värdnadsbidrag,om vi skall ha någon möjlighel all nå jämställdheten inom rimlig lid. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, m. m. Behovel av barnomsorg i olika former ökar snabbt, och förskolan är ellbegrepp som alltmer kommit i förgrunden för debatten. Ulbyggnaden avbarnomsorgen kan väntas bli en av de viktigaste uppgifterna för samhälletunder . Enrad åtgärder har vidtagits för att underlätta en snabbutbyggnad av kommunernas barnomsorg, men de har ej varit tillräckliga. År 1965hade vi ca 11 900 daghemsplatser och ca 60 400 plalser. Mensamiidigi har under de senasie tio åren antalet kvinnor på arbeismarknaden ökatmed drygt 300 000, frän 1,4 till 1,7 mifioner. Del är kvinnorna som har svaratför den allra största delen av del ökade arbetskraftsutbudel. Antalet kvinnormed barn har ökat med 130 000 på arbetsmarknaden och ärnu 330 000. Trots en ökad utbyggnad av barnomsorgen växer behovet sålunda helaliden ifrån utbyggnaden. Antalet barn till förvärvsarbetande föräldrar som intefår del av samhällets barnomsorg ökar med andra ord i stället för att minska. 1den fackliga rörelsen har daghemsfrågan alltid varit en av de mest centralafrågorna. och senare LO;s famifieråd har genom de fackligacentralorganisationerna aktivt verkat för en utbyggnad av Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer, m. m. dag- och friiidshem. FrånLO har alllid hävdals all del är driftbidragen som bör stimuleras frän statenssida. 1971 uttalade sig för all staten borde övertapersonalkostnaderna för daghemmen. Samma krav finns i LO;s famifiepoliliskaprogram av 1969. År1968 motionerade jag i första och från i andra kammaren omkonstruktionen av drifibidragen. motionerade jag iförsta kammaren och i andra kammaren om att konstruktionen påstatens driflbidrag borde ses över, för att man skulle få en bidragsform sombättre föfide kostnadsutvecklingen, så all bidragen inte urholkades. Däsvarade ; "Formerna för den inre verksamheten i barnstugorna samlfrågan om utformningen av den förskoleverksamhet som kan omfatta allabarn närmast före inträdel i utreds f n. av 1968 årsbarnslugeutredning. I uiredningens direktiv sägs bl. a. all frågor rörandefinansieringen av barnstugornas verksamhet bör las upp lill behandling isärskild ordning. Utskottetsom således noterat att en översyn av finansieringen är avsedd all komma lillstånd, vill för sin del uttala sig för att får lillfälle all samiidigila slällning till såväl den framlida utformningen av barnstugornas verksamhetsom de därmed förenade finansieringsfrågorna. Delta utskottets ullalande börges Kungl. Maj;t lill känna." Tillårets riksdag har jag och några kammarkamrater väckt en motion som lar upp ihuvudsak samma frågor som 1968 och moiioner, dvs.