prot · FZ0984 · 1975-12-31 00:00:00 — Närdel sedan gäller handelssekreteraren i säger -och jaguppfattar del som lilel nedlåtande beträffande våra motiv - attmotionsuppslaget är väldigt bra alt publicera i tidningarna. vi har verkligen enbetydligt allvarligare och djupare bakgrund till våra motioner än all baraskaffa oss PR i tidningarna. Jag tycker alt delta var en ganska onödignedvärdering av våra motionsanslrängningar, men får ju själv slå fördelta uttalande. HerrRask säger att sädana här representationer funnits lidigare men lagls ner. Ja,visst har sä skell, herr lalman. Men den afrikanska kontinenten har på bara desenaste två tre åren i grund förändrat struktur. Nationerna har fått en hellannan medvetenhet om ullandshandelns belydelse. Jag kan bara nämna ell sådantland som , där en av världens största oljeförekomsier finns . Detär oerhört angelägel att vi i inle blir aklerseglade när alla andranationer är ute och försöker exploatera dessa nya staters resurser. Jagvidhåller vad jag sagl tidigare att della är så pass angeläget att vi inle kanavvakla några utredningar. Hur sådana lar del vel man aldrig. Jagyrkar åter bifall till våra reservationer. Sverigesexportråd, m. m. HenANDERSSON i (fp) kort genmäle: Jag tog upp den här samordningen med handelssekre-terarorganisationensom haratt ombesörja . Vid det första avtalet för Sverigesexportråd kom man överens om all rådet skulle svara för ledningen av denkommersiella verksamheten vid handels.sekrele-rarkonioren. För att uppnåstörsta möjliga effekl av de samlade insatserna hemma och utomlands föreslogs,att rädel borde svara såväl för ledningen av den operativa kommersiellaverksamheien vid handelssekreterarkon-toren som för deras personal ochekonomiska administration. Dessa funktioner sköttes tidigare avhandelsdepartementet resp. , vilka nu slipper de häruppgifterna. överfördes dessaförvaltningsuppgifter lill . Från innevarande budgetår sker sålundaden totala planeringen liksom genomförandel och uppföljningen av verksamhetenvid handelssekre-terarkonioren och exportråd. Detla belyder mycket ipersonalhänseende, och del är därför är i behov av den här anslagsramensom vi reservanter har föreslagit. () kortgenmäle: argumenlering beiräffande fördubblingen kan väl i och försig vara beslickande. Men del rör sig ändock om miljoner - i del ena fallei 2,7miljoner moi reservanlernas nära 6,3 miljoner. Och miljoner slänger man välinle ul - åiminsione inle jag - så där hur som helst. Hur gör veljag inte. Närdet gäller reservation nr 2 må väl representationen i vara aldrig såangelägen. Men vet lika bra som alla vi andra all det i en hel delav de afrikanska staterna inte råder normala förhållanden. Jag påpekade i mittförsta anförande att som handelssekre-lerarkonioren dragits in harman gjort förstärkningar av den kommersiella representationen på våraambassader i . Jag tycker all detta räcker just . 9 protokoll1975/76:83-84 Sverigesexponråd, m. m. () kortgenmäle: och jag är rörande eniga om att man inte skall pytsa utmiljoner precis hur som helst. Det är en grundläggande inställning som jag har. Menjag betonade i mitt förra anförande alt i en budget där utgifterna är inemot100 miljarder kan inle 3 milj. kr. - hur mycket del blir i promille kan jaginle räkna ul pä en gång, men det är en utomordentligt liten del - anföras somnågol slags ekonomisk belastning på statsbudgeten, när del är ell sä angelägelsyfte som dessa 3 milj. kr. kan komma att fylla. Det är bara del jag vill hasagt. Närdel gäller de afrikanska staterna, , är vi också eniga om att de harräll oroliga förhållanden. Del görs olika kupper, och förändringar sker iblandmed myckel korta mellanrum. Men det är ju ett skäl för att vi skall ha en fastrepresentation och bevaka utvecklingen. De mindre industrierna - och även destörre svenska exportindustrierna - kan inte själva ha en så bra bevakning somär erforderlig. Och just den omständigheten att det är sä pass oroligtaccentuerar behovel av service från handelssekreterare i en sådan siluation. Herr försie vice talmannenBENGTSON (c): Det är många viktiga saker som behandlas i delta belänkande, cch detär en punkt som kanske inle har kommil att framträda sä starkt. Den gälleranslaget till turistråd och turismen i det sammanhanget. Turismenhar dock stor belydelse för vårt land. Den har betydelse på det sättet alt omandra länders invånare kommer hit, lär de känna vårl tand. De får del avkullurella akiiviieier och kan kanske också knyta ekonomiska förbindelser medSverige pä del sättet. Det är den ena viktiga saken som jag vill framhålla. Denandra är kallt och kort att resevalutan går lill . Delkommer vi inte ifrån. Det förs ul från av svenskarsom skall resa till andra länder. Det är en myckel stor och betydelsefull summaäven för vår valutareserv. Utskottet går nästa heltförbi den här saken. "Sverigesturistråd har enligt sina stadgar till uppgift att särskilt söka tillgodosebehovet av semester- och rekreationsmöjligheler hos en bred allmänhet i Sverigeoch i de övriga nordiska länderna." Men har ju inga pengar föratt ge några subventioner - det vill jag siarkt understryka. Hurskall man då lösa detla allvarliga problem med 2,6 miljarder lill resevaluta?Jag tror inle att vi i slörre utsträckning kan få andra länders folk all resatill - vi har inte riktigt sådanl klimat och sådana förulsällningar altvi kan locka hil sä mycket turisier. Och nog är del väl lättare att vidta denåtgärden, att man försöker behålla svenskarna i när de skall ul och hasemester? Det är delta jag menar att man framför alll skulle inrikta sig på. Vihar försökt olika vägar. Varie år har här i väckts motioner om skallpå resor till utlandet. Jag anser all del är en fullkomligt omöjlig väg, ochriksdagen har vae år avslagit moiionerna. Del finns ingen möjlighet attbeskatta resor, för vi har grannländer som säljer resor, och då far man dil ochköper sina biljetter så är saken klar. Den vägen går det inte att komma frampä. Menhurdan är nu situationen för en svensk som tänker alt han skall ha en veckassemester eller mera någonstans? Vad gör han för någonting? Jo, han lar diversebroschyrer och kommer kanske fram till all han gärna skulle vilja ha svensksemester i fjällen eller någon annanslans. Pris: ca . medresa och allt. Men semester någonstans söderut kostar bara . Jagräknar nu på vissa av charterresorna, och jag vill tillägga alt del finnsjuvintervislelser som är myckel dyrare och inle jämförbara i della sammanhang.Men del blir i alla fall så alt svensken ser till kostnaden, och då är detomöjligt att konkurrera med dessa länder som har så låga priser. Detkvittar vilken reklam vi gör för den svenska turismen. Jag är gärna med pä allhöja de svenska turistplatserna lill skyarna, för de är utomordentligt angenämaoch bra. Men den ekonomiska sidan av saken blir ändå till slul det avgörande.Är det så mycket billigare att ta ett charterplan söder ut någonstans gör mandet, även om man om med beklagande säger: Jag ville så gärna resa lill desvenska fjällen i stället. Vemskall man då ge subventioner till och hur skall det ske? Ja, många säll kandiskuteras. Skall man försöka ge hotell och pensionat vissa subventioner? Detgår inle, för man får en gränsdragning som är alldeles omöjlig. Och när jag harspekulerat över detla under mänga år och funderat hur man skall göra har jag kommilfram till att individen bör få bestämma detta själv. Han fär en viss subventionper dygn när han är ule på semester och kan själv avgöra vart han vill resa.Därmed är det han som avgör om han vill vara pä den ena eller andra platsen,och så har man kommil ifrån svårigheterna. Utskottetskriver all de svenska turistplatserna är maximalt utnyttjade. Ja, vissa tiderär de kanske det, andra lider är de det inle. Men oavsett om de är maximallutnyttjade eller inle borde vi för att klara vär valutareserv bättre bygga ulde svenska anläggningarna för alt ge möjligheter för svenskar all vara i sillegel land på semestern. Jaglänker inte ställa något yrkande i delta fall, herr lalman. Jag har väcktmotionen och, hoppas jag, även väckt tanken på att vi måste ta itu medproblemet för att åtminstone behälla litet av våra pengar i när detgäller resorna, så att det inte bara blir så att man ger sig ut till andraländer. Jagär övertygad om all förr eller senare kommer vi med hänsyn till valutareservenatt få gå in med någon form av direkta subventioner till den svenska turismen.Jag hoppas att man i forlsällningen överväger delta så att vi skall kunna fäsvenskarna att stanna i sitt egel land på semestern. Sverigesexportråd, m. m. Sverigesexportråd, m. m. () kortgenmäle: Bara någraord till herr förste vice talmannen . Jagifrågasätter mycket starkt om vi genom subvenlionering kan behålla de svenskaturisterna inom landel. Och med en gång uppslår frågan: Hur myckel skall visubventionera och hur långl skall vi driva sub-venlioneringen? Hur mångamiljoner skall vi offra på della område? Det är väl ändock alltid pä det sättetnär del gäller pengar, även från statens sida, all del blir fråga omprioriteringar. Jag tror således inle päherr moiionsuppslag. Herrförsie vice talmannen () kort genmäle: Herr talman! frågarhur många miljoner vi skall offra. Ja, del kan Jag inle säga direkt, men viskall i varie fall ha i tankarna -även om det naturligtvis inte kan bli frågaom samma belopp - alt del går ul ur landel 2,6 miljarder . Dåmenar jag, att om man offrar en del pengar på det som jag har föreslagit, så ärdet helt enkelt en god affär för värt land. Om vi kan decimera den jättelikasumma som används för utomlandsresor, sä är del god affär. Varenda miljonsom vi kan skära ned det beloppet med är en vinst för . Därför menar jagatt del vore förnuftigt all göra ett försök. Hur mycket man skall ge i subventioner är svårt altsäga, och därför nämnde jag inget bestämt belopp ulan sade att frågan börutredas. Men jag kan tillägga att om vi får en viss subvention, sä kan ensvensk turist säga så här: Om jag reser lill en svensk turistanläggning, så fårjag några tior per dag eller hur mycket det nu kan bli - och det är ju synd allinle la ul de pengarna. Då får kanske denna subvenlion en någol slörre effekl,eftersom människorna troligen reagerar så. Om de får elt visst bidrag lillresan, så lar de del och reser lill en svensk turistanläggning. Och vad kan viannars göra ät det stora beloppet 2,6 miljarder? Är del någon som har ell förslagpä hur vi skall decimera det beloppet? Hen (): Lål mig med några ord kommentera näringsulskottels behandling avmotionen 647. Där har vi motionärer framhållit vikten av all vidgaavsättningsområdena för de mindre och medelstora företagen i , omsysselsättningen där skall kunna bibehållas och vidgas. 1 det sammanhanget harvi konstaterat all Tröndelagsomrädena genom sin närhei utgör ell myckelinlressanl marknadsområde, specielll mot bakgrund av den utveckling avnäringslivet i som kan länkas ske. Med anledning härav har vi föreslagitatt hos regeringen begär iniliativ som syftar till alt ettmarknadssekreterarekonlor inrättas i . Jagnoierar med glädje alt näringsulskottei delar denna vår bedömning. Mindreglädjande är emellertid att utskottet trots della har avstyrkt motionen. Menjag vill ändå lacka för ulskollels välvilliga behandling av vår molion.Utskotlel säger nämligen: "Förslaget om inrättande av en marknadssekreterarljänst iTrondheim förtjänar enligt utskottets mening också att prövas närmare. "Därefter säger utskottet alt man inle är beredd att tillstyrka bifall tillmotionsyrkandena men tillägger: "Del synes emellertid angeläget attSveriges exportråd och regeringen vid de fortsatta övervägandena rörandehandelssekreterarorganisationen beaktar frågan om en sådan utbyggnad som härnämnts." Detlaär alltså utskottets motiv för alt inte tillstyrka motionen. Utskottet har medandra ord inle anfört ett enda motiv försitt avslagsyrkande. Skillnaden mellanutskottets skrivning och motionens krav är inte särskill stor, och eftersomulskoltet inle närmare har motiverat sitt avstyrkande finner jag del lämligenmärkligt. Del måste bero på en överdriven nil all avstyrka motioner. Nuhoppas jag all exportråd och regeringen vid sin fortsatta prövningkommer fram lill att ell handelssekreterarkonlor bör inrättas i . Ominle tolkar jag ulskotiet så alt vi motionärer är välkomna lillbaka medmotionen, eftersom utskotlel ju har sagt all ulskollei inte nu är berett atttillstyrka den. Del kan ju uppfattas så att utskottet är berett att göra delsenare. Jag är medveien om det meningslösa i alt mot ett enigt utskott ställanågol säryrkande, och jag förstår också att en fortsatt argumentation inteheller leder lill någonling. Därför avstår jag från att nu ställa någolyrkande. Sverigesexportråd, m.//?. HerrRASK (s) kort genmäle: Jag håller med , när han säger att del är meningslösl attmot ett enigt utskott ställa något yrkande. Men talade hela lidenom en avstyrkt molion. Dä har han väl ändå läsl utskottets belänkande ganskadåligt. Ulskoltet säger ju i klämmen att utskottet hemställer "1. allriksdagen med anledning av motionerna 1975/76:636 och 1975/76:647 som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört om utbyggnad avhandelssekreterarverksamheien i nordiska länder," osv. Någol direklavstyrkande av motionen tycker jag inte att man skall läsa in i dennautskottets skrivning. HerrLINDBERG (s) kort genmäle: Då får jag bara yllerligare uttryckamin tacksamhet för en välvillig behandling av motionen, trots att det iutskoiisskrivningen sägs att utskotlel inle nu är berell all lillstyrkamotionen. i (s): Jag begärde ordel när jag hörde herr försie vice talmannen om delta kalla, förfäriiga land som vi bor i. Jag skulle viljarekommendera herr försie vice talmannen att studera någraveckor lillbaka i tiden. Där talar människor om varför de älskar . Delgör man lill den helt övervägande delen därför att detta land är så vackert ochhar sådana naturupplevelser alt bjuda pä. Den slora svårighetenför rekreation och turism i Sverigekommer, om man ser framåt, inle all bli all locka ulländska medborgare hit. Med en ordentlig marknadsföring därvidlagkommer problemet tvärtom sannolikt att bli detmotsatta: att se lill att det finns utrymme för rekreation exportråd, och turism lill vettiga priser för de egnamedborgarna. m. m. Detta beror pävissa sakförhållanden sorn är raka motsatsen till den bild somlalman gav. Han sade att man har att välja mellan en semester i och en semester vid . I enafallet kostar semestern . och i det andra fallet . Ingen av dessa siffror är riktig,framför allt inle uppgiften att man kan fä en Medelhavssemesler för . Det förekommerbara i en typ av tröstannonser som finns. Om man inom och lill kan bygga upppaketresor av samma slag som man har till , tror jag allSverige skall kunna bli konkurrenskraftigt pådelta område. Dessutom är förhoppningsvissnart förbi då vi profiterar pä andra människors eländenär vi firar vär semester. Vi kommer inte att kunna konkurrera medhögserviceuibud. Men den speciellatyp av utbud som föreslås i både turistutredningen och de proposilionersom följde på den tror jag kommer all bli framgångsrik i konkurrensen. Med del arbete som är påbörjat inom ramen förSveriges turistråd och med de beslut som riksdagenhar fattat tror jag all man väl skall kunna göra konkurrenskraftigt. Del var den ena orsaken lill all jag begärde ordet. Den andra var att jag inte likakategoriskt som min partivän vill avvisa tanken pä ell bidrag till svenskar som skall rekreera sig. När man vet att av de vuxnamedborgarna här i landet aldrig har möjlighel att la någonsemester och all hälften av dem som har semestertillbringar den i hemmet, finns del skälatt böria diskulera nägon form av bidrag, men då riklade till de människor som behöver stödet och inle elt generellt bidrag, som går ul lill alla. Vad Torslen föreslär är de facto någotslags omvänd form av devalvering. Jag säger detla till yttermera visso för att vi i fortsättningeninle skall behöva höra att det var som hittade på förslaget omsemesterbidrag. Det är nämligen gammalt. Vi har haft ett sådanlbidrag tidigare i form av husmorssemester, rabatt till resande med barn m. m.Dessutom har LO, eller närmast LO:s ordförande, förtfram tanken att man i kommande förhandlingarskall diskulera möjligheten av en semesterlön som skulle göradet möjligt för dem som annars inle kan det au utnyuja semestern.Men jag tror all det också kommer alt behövakompletteras med nägon form av rekrealionsbidrag lilldem som icke har råd att som vi andra resa ochrekreera sig på semestern. Herr förste vicetalmannen (): i är ytterstsakkunnig i dessa frågor, och jag respekterar vad hansade. Men han har inget förslag lill att lösa problemet med denära som turistunderskotlet uppgår lill - han ger barauttryck för denna välvilja, som vi har hört under , hur vi skall göra densvenska turismen känd och hur vi skall få hit människor från andra länder. Delär inle del cenlrala. Gör sä att svenskarna stannar i ! Då kan vi lösade flesta problemen. i påsiod all jag hade sagt all är ett kallt land osv.I de mest högstämda ordalag prisade jag som turistland. Men tyvärr görinle medborgare i andra länder det, och därför siktar jag mera pä att vi skallfå svenskarna att stanna i än på all vi skall fä hit människor frånandra länder. talade orn artikelserien om hur myckel svenskarnaälskar . Varför semestrar de inte här då? Turismen är ju som den är -nästan varie år går alll större belopp ui ur landel i form av resevaluta.Gjorde vi en kurva på ulvecklingen skulle den te sig ganska förfärande. Förinte var turislunderskoltet 800 milj. kr., och är det uppei 2,6 miljarder. Detresonemang som för har vi som sagl hört . Del löserinte problemet. De subventioner som vi har haft lidigare - husmorssemester ochsådant - är av en helt annan karaktär än de som jag antyder i min molion. Dåtror jag mer pä det förslag som LO har fört fram och som lill. Det kan vara en möjlighet, om man binder subventionerna så allde ges för semester i . I annat fall får de ingen betydelse - dä kan manju resa till vilket land som helst. exportråd, m. //?. Hen i (s): Det är beklämmande att en ledamot av ledning användersiffror på ett missvisande sätt. När herr förste vice talmannen talarom ett turistutflöde'pä 3 miljarder vet han lika väl som jag all i den summaningår också posler som inte har med den direkta turismen au göra. HerrBengtson säger au utlänningar inle har uppläcki . Förhållandel är delmotsatta. har medfört en elakartad krissituation förturisiresandet i hela världen. Framför alll har de gamla turistorterna ochlurislnalionerna i mycket kraftigt drabbats härav - , ,, alla har haft en kraftig nedgång inom turismen. Del finns elt parundanlag, och ell av dem är som i motsats till i övrigl har enmarkerad ökning av den ulifrån kommande turismen plus en ännu kraftigare ökningav resandet i . Jag tror del vore skäl alt ta reda på detla innan mankommer med påståenden. Vadvi försöker göra , , är all ändra del välmenande talet om attgenom turism försöka få balans i luristvalutarörelserna. Vi har ingen balans ivåra affärer med apelsiner. Sättet att klara detta tror jag är att utveckla vårutrikeshandel så all den även lål de ulgifter som del medför att svenskar reserut. Jag har envetet bekämpat - och jag Sverigesexportråd, m. m. kommer lika envetet attfortsätta med del - alla försök att med restriktioner elier pålagor hindramänniskor från att resa. Jag tycker del är bra att svenskar reser ut. Om inteannal lär de sig att del är ett fint land de bor i, men del är nyttigt frånmänga andra synpunkter också. Jag har alltså inte alls den pessimistiska synsom har. Men jag lackar på förhand för all den hjälp i det arbetevi nu skall bedriva som vi kan räkna med all få av med dencenlrala position han har i sill parti. Överläggningen var härmedslutad. Kammarenbiföll vad ulskollei i dessa punkler hemsiälll. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskollels hemsiällan, dels reservalionen nr I avherr Böriesson i Glömminge m. fl., och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr36 punkien 6 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr I av i Glömminge rn. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrSjönell begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 199 Nej - 108 M o m. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskollels hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i Glömminge m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller näringsutskoltets hemställan i belänkandet nr 36 punkien 7 mom. 2rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 2 av i Glömminge m. fl. Vid omröslning genorn uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrSjönell begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resullal: Ja- 223 Nej - 82 Sverigesexportråd, m./? Kammarenbiföll vad ulskotiet i dessa punkter hemställt. Kammaren biföll vadutskotlel i dessa moment hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskollelshemsiällan, dels reservalionen nr 3 av herrar Hovhammar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Hovhammar begäri volering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i betänkandet nr36 punkten II mom. 4 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av herrar Hovhammar och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösial för ja-proposilionen. Då herrHovhammar begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resullal: Kammarenbiföll vad ulskotiet i dessa punkler hemsiälll. § 21 Anmäldes ochbordlades 1975/76:163 om enförbäiirad utrikeshandelsslatislik, m.m. §22 Anmäldes och bordlades Social försäkringsutskollels belänkande 1975/76:23 med anledning av propositionen1975/76:100 i vad avser an-' slag för budgelårel 1976/77 lill siudiesocialaålgärder jämte molioner §23 Anmälan av interpellation Anmäldes och bordlades följande inlerpellalion somingivils lill kammarkansliet 1975/76:153 av,herrFågelsbo (c) lill herr kommunministern om föreskrifter i brandordningar ornsotningsfrister: Brandlagens (1974:80) 7 5 förordnar att i kommunskall hällas brandsyn och verkställas sotning. I brandsladgans 15 >; sägsvidare att i kommuns brandordning skall intas bestämmelser om den tid som måförflyta frän en sotning lill nästa. Tiden skall för olika slag av eldstäder,förbränningsanordningar, rökkanaler och imkanaler bestämmas med hänsyn tillbränsleslag, eldningssätl och andra på solbildning och därav föranleddbrandfara inverkande omständigheter samt må icke utsträckas längre än lill tvåår. Underförarbetena till brandsladga tilldrog sig frågan om sot-ningsfristernaslängd stor uppmärksamhet. 1 propositionen 1962:12 uttalade föredragandestatsråd bl. "Medhänsyn lill vad som Ibrekommil anser jag ali en allmän översyn avsotningsfristerna bör verkställas av statens brandinspeklion. Tillbrand-lagsrevisionens av remissinstanserna biträdda förslag attsotningsfristerna i princip bör vara lika långa för en viss anläggning, oavsettom denna är belägen i tätort eller glesbebyggelse, ansluter jag mig. Jag anserockså viktigt all sotningsfristerna bedömes enbart från synpunkten av detsot-ningsbehov för brandskyddsändamål, som föreligger under eldningssäsongen.I den mån icke de särskilda anläggningarnas skick och eldnings-sättetföranleder annat bör likformighet mellan kommunernas sotningsfristereflersirävas."