prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — all ge den specialiseringsom är nödvändig för yrket, och det är inte bara av kostnadsskäl. Men behovetav omställning i yrkeslivet fordrar breda sektorer i skolan för att ge dennödvändiga beredskapen för omställning och förnyelse. Lördagens meddelande omsysselsättningsberedningens tankar ligger, såvitt Jag kan förslå, helt i linjemed detta. Moderaternahar begärt en översyn av den treåriga naturvetenskapliga och den fyraårigatekniska linjen, främst i fråga om ämnessloff Som utskottet erinrarom, pågårinom ramen förSÖ:s kontinuerliga uppföljning elt sådant läroplansarbete. Förcenterns del är vi medvetna om behovet av en översyn, liksom om behovet avåtgärder för att öka rekryteringen till linjerna. Det är emellertid tveksamtvad man vinner genom en översyn som är inskränkt huvudsakligen till de nämndalinjerna. Enligl vår mening bör en översyn gä mera både på bredden och pådjupet. Man måste pröva en rad aspekter. Frånnalurvetarhåll har pekats på sambandet med undervisningen på grundskolanshögstadium och t. o. m. på mellanstadiet när det gäller alt öka intresset förnaturvetenskaplig ulbildning. Också lärarutbildningen har kommit in i bilden.Del går heller inte att se en eller ett par sektorer isolerat. Man måsle nogaöverväga vad som bör ses över. Det har sagts - och del ligger säkeriigennågonting i det - atl utvecklingen i fråga om rekryteringen till dennaturvetenskapliga linjen också kan hänga samman med konstruktionen av andralinjer. Del behöver undersökas med hänsyn lill sina konsekvenser. Reservanternasäger i reservation 2 att enligl deras mening "bör merilvärderingsreglernaför tillträde lill naturvetenskaplig högskoleutbildning ha en sådan utformningalt de i urvalssilualionen tillgodoser deras intressen som i gymnasieskolanvalt en sä krävande linje som den naturvetenskapliga". Man kan draslutsatsen att möjligen andra linjer i så fall är för lätta. Det vill Jag inteuttala mig om -jag har inte möjlighet att göra det. Jag kan heller inte uttalamig om huruvida det här påståendet går ihop med tanken på breda sektorer, bredamöjligheter och en nödvändig vid överblick. Atlen översyn bör ske, står klart. Den måsle emellertid omfatta mer än en ellerett par linjer, och den måste övervägas mot bakgrunden av mera erfarenhet föralt inte bli för snäv. Det finns grundad anledning att tro all denkontinuerliga översynen inom SÖ:s ram kan ge mera bakgrundsmaterialtill en sådan översyn. Inte minst viklig är den bakgrunden sedd mot behovet avatt la fram och trycka på den dubbla uppgiften för gymnasiet all vara bådeyrkes- och studieförbe-redande. Sedan,herr lalman, ett par ord om den syn på alternativa skolor som man kan hitla ireservationen 3. Uppfattningen om ett mer eller mindre existerande skolmonopolharjag svårt att dela, så som den skymtar fram i reservationen. Visst kanskolor utanför det allmänna skolväsendet verka pådrivande i det pedagogiskautvecklingsarbetet, och gör del också. Visst kan de erbjuda sina elever enmycket god skolmiljö. Men därmed är inte Vissaläroplansfrågor m. m. Vissaläroplansfrågor m. m. sagl att de alltid gör deteller all endast de skulle göra det. Erfarenheternafrån andra häll är minst sagt delade, beroende i hög grad på betraktaren och påförhållandena. Del finns både plus och minus, och del är summan av posterna somblir utslagsgivande. Detär heller inte sagl atl del pedagogiska utvecklings- och nydaningsarbetetalltid står sä högt. Risken är lika stor för att man stannar kvar i ett förlänge sedan framsprunget tänkande. Exemplen är inte alltid gynnsamma för eltalltför oreserverat slällningslagande för en markant satsning pä alternativaskolor eller någonting som kan uppfattas som ett sådant ställningstagande. Detbetyder inte all de möjligheter som finns skall las bort. Jag håller med omatt de kan betraktas som värdefulla komplement. Visst bör vi ta stor hänsynexempelvis till etniska och religiösa gruppers speciella förhållanden. Men delär också nödvändigt att se lill atl möjligheterna lill integration mellanelever från olika grupper också las till vara. De möjligheterna finns i detallmänna skolväsendet. Det är atl ta hänsyn lill behovet att överbrygga klyftori ett samhälle som hotas av en alltmer utpräglad uppspaltning - lika väl. Jagär medveten om det, som av en risk för utslätning. Hänsynen till föräldrarnasönskemål får aldrig drivas så långt atl den minskar barnens möjligheter atlleva i det samhälle där de kommer att verka. Det måste starkt understrykas. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan i alla punkter. Hen NORDSTRANDH (m) kortgenmäle: i kunde inte skymta något skolmonopol. Men detkan jag, och det kan också den sista skolan medannan huvudman än stat och kommun försvinner. Vi är strax där. Har vi inteskolmonopol då? Vi kan använda ell annal ord, men vi har inga alternativ, ingenkonkurrens och ingen tävlan mellan olika skoltyper. i är tydligen litet ambivalent när del gäller enskildaskolor. Jag skulle vilja fråga honom: Vill vara med om att lägganed yllerligare enskilda skolor av de få som vi har, eller vill centerpartietbidra till de enskilda skolornas fortsatta existens och utveckling, innebärandeall även nya enskilda skolor kan komma lill, stödda av staten och kommunen? Närdel gäller översynen av den naturvetenskapliga linjen är det alltså vid enomedelbar översyn inte bara fråga om lärostoffet utan där kommer in andrasynpunkter, som Jag inte berörde så ingående i mitt anförande därför atl delskulle ha förl för långl. Jag vill emellertid säga alt betygsättningen pä dennaturvetenskapliga linjen jämfört med betygsättningen pä andra linjer spelarin. Den.spelar också in vid val av linje, eflersom alla som söker till dennaturvetenskapliga linjen i början, och kanske genom hela linjen, får sänktmedelbetyg. Detta är bl. a. det relativa betygssystemets fel. Jag vill dockinte , herr talman, ta upp någon diskussion om den relativa betygsättningen. Detär många sådana ting som skulle kunna övervägas. Det skulle man kunna görasnabbt och inte vänta. Elever är inte så funtade atl de inte spekulerar övervar det är lättast att komma fram. Och spekulerar de inte själva så blir de avsyokonsulenterna uppmärksamgjorda pä förhållandena. HerrKARLSSON i (c) kort genmäle: Jag är fullt medveien om att i reservationen 2 inte barayrkar pä en översyn av ämnesstoffet när det gäller den na-lurveienskapligalinjen och den tekniska linjen. Men man säger atl denna översyn "bör iförsta hand avse ämnesstoffet". Del finns också, som , andra saker atl ta hänsyn till, och del ligger helt i linje med mitluttalande att det är en rad andra faktorer som bör vägas in i översynsarbetet.Men innan vi tar ställning till detta, måste dessa faktorer kunna bedömasklarare än vad som är möjligt . Jag erinrar om atl inom SÖ:s ram finns enarbetsgrupp som Just sysslar med utvärdering av den naturvetenskapliga linjenoch att SÖ har lagt fram ett förslag om åtgärder för att t. ex. ökarekryteringen. HerrNordstrandh tyckte sig märka en ambivalent inställning hos mig när det gälleralternativa skolor och bidrag till enskilda skolor. använde isitt huvudanförande uttrycket "en sval inställning". Jaghar inte sagt alt har en sådan sval inställning. HerrNordstrandh talade både om Jakt på enskilda skolor och om monopol. Jag har idetla sammanhang sagt att enskilda skolor likaväl som andra kan ha ettberättigande, i den mån de ger nytt bidrag till den pedagogiska debatten ochnär det gäller möjligheten att ge en relevant utbildning ål etniska ochreligiösa grupper. Centerpartiethar sagt ifrån all vi anser att sädana skolor till ungefär det antal som finnsi dag är nödvändiga för att vi skall få en tillfredsställande pedagogiskdebatt. Vidarevet likaväl som jag atl när del gäller bidrag till enskildaskolor och när det gäller skolplikten sä ligger avgörandet i hand. Vissaläroplansfrågor m. m. Hen NORDSTRANDH (m) kortgenmäle: Om man , i , menar att det kan vara av värdealt det finns enskilda skolor och att sådana alltså skall få fortsätta attexistera - t. o. m. alt nya kan komma till - bör man väl också ha en beredskapför bl. a. den möjligheten att nya enskilda skolor kommer till. Det är dettasom vi i denna omgång har haft i tankarna när vi menat atl SSK-utredningenefter tilläggsdirektiv skall kunna pröva frågan om statsbidrag lill enskildaskolor. Del behövs klarare linjer i fråga om möjligheten för enskilda skoloratl få slalsbidrag och kommunbidrag - som i och för sig intebestämmer över. Å andra sidan kan - det vet också -initiera att kommuner slopar sina bidrag, och sedan kommer efter ochsäger: Se hur kommunerna gör, då tar vibort statsbidragen också. säger att det kan vara av värde att ha enskilda skolor i ungefärnuvarande omfattning. Del är Ju nästan ingenting. HenKARLSSON i (c) kort genmäle: påpekade själv atl lika väl som den kan tainitiativ till all del kommunala bidraget till de enskilda skolorna skallupphöra har möjligheter atl initiera nya skolor. Frågan är hur stora uppgiftersom skall läggas ut på kommunerna, och detta har i uppdrag attta ställning till i dess helhet. Jag ser för min del ingen anledning att idagens läge, mot den bakgrund som jag tecknade tidigare, utvidga detta uppdraglill . Fröken (): Det är fiera läroplansfrågor som behandlas i utbildningsutskottetsbetänkande nr 15. Jag vill här ta upp endast en av dem. Enliglundersökningar som gjorts inom SÖ har det visal sig, att orienteringsämnenaibland har svårt alt hävda sig emot varandra. Detta gäller särskilt ämnetreligionskunskap. Nära hälften av lärarna på mellanstadiet uppger t. ex., attde är medvetna om att religionskunskapsämnet inte fått det utrymme deträtteligen enligt läroplanen borde ha. Man hänför dessa svårigheter bl. a. tillbristande kunskaper och lill brister i läromedlen, och man har också framförtönskemål om bättre ulbildning och fortbildning av lärare. Imotionen 270 har i begärt åtgärder som avser lärostoffoch utbildningsmetodik i ämnet, läromedel och lärarutbildning inkl.fortbildning. Dessa frågor har aktualiserats på fiera sätt, och utskollel harunder handläggningen av ärendet också haft möjlighet all la del av denkammardebali om problemaliken som förekommit . Skolöverstyrelsenhar vidtagit åtgärder, och fler är på gång enligt vad utskottet erfarit. "Inomramen för forskningsprojektet i religionskunskap" -heter det i utskottets betänkande - "har ett metod-material för ell urvalav arbetsområden utarbetats. Enligt SÖ:s bedömning bör detta material kunna geimpulser till förnyelse av arbetssäitet inom ämnet religionskunskap." FrånSÖ har man också räknat med förstärkt fortbildning av lärare, vilkel ligger ilinje med önskemålen i molion. Då dessutom statsrådet sagl sig ha för avsikt att ta upp orienteringsämnenas problematiki samband med propositionen om skolans inre arbete, har jag för dagen låtitmig nöja med den skrivning som föreligger i utskottets betänkande. Vi har dockpå folkpartihåll för avsikt att noggrant följa ärendet för attåterkomma, om det skulle visa sig nödvändigt, för att medverka lill altundervisningen i orienteringsämnen bringas i överensstämmelse med läroplanen. Jag har ingetannal yrkande än utskottets. I detta anförande instämdeherr i (fp). HenHENMARK (fp): I det förevarande betänkandet behandlas etl tjugotal motioner somberör läroplanerna. har så till vida varit rättvist i sinbedömning att alla ulan undantag är avstyrkta. Jag slår bakom tvä av dessamotioner och vill något kommentera dem. molion harjag föreslagit en försöksverksamhet med variabel tidpunkt förgenomgäng av årskurserna 8 och 9 i . Jag tror alt det är bekant föralla, inte minst för ulbildningsutskottet, som är så väl försett medlärarpersonal, att det ofta är vissa problem med eleverna i åttan och nian. Jaghar själv erfarenhet dels frän lärartjänst, dels som ledamot av skolstyrelsen imin hemort av att problem dä och då förekommer med elever i de högstaklasserna. Och det var inte beroende på atl de var sämre utrustade än andraelever, utan det berodde helt enkell på att de just dä befann sig i ett sådantutvecklingsskede att de inte kunde anpassa sig till tvånget att sitta i enskolbänk. Jag vet alt del fanns flera elever som, när de var ute och pryadeeller när de hade en sommaranställning, fick mycket goda vitsord för sinaambitioner och silt sätt att sköta sig, men sä fort de satt sig i skolbänkenvisste de knappt var de skulle göra av varken händer eller fötter, höll jag päatl säga, utan de satt bara och skruvade sig, sä att man förstod atl de hadesvårt au anpassa sig till den verklighet som då var aktuell för dem. Jag harsenare följt ett par av dessa elever, och jag har då funnil att de fått utkomstoch blivit mycket skötsamma medborgare - trots att de tvingats att sitta kvarpå skolbänken tills de var , innan de avslutat högstadiet. Jagär övertygad om att del skulle vara bra för vissa av dessa fåtaliga elever -och Jag vet att jag i detla påslående har ganska många lärare, och även föräldrar, bakom mig - omde kunde bli befriade från att gå iåttan - eller i varje fall i nian -jusl ; detta givetvis baraunder den förutsättningen att de inte skulle lämnas vind för våg för den skull,ulan atl de skulle garanteras all få en grundutbildning som motsvarade andraungdomars. Det skulle de kunna få genom att man beredde dem tillfälle attgenomgå dessa årskurser något senare i livet, exempelvis innan de fyllt 21 år.Detta förutsätter emellertid alt de också ges sädana sociala förmåner sommotsvarar dem de har när de går i skolan. Utbildningsutskottetavfärdar dessa förslag genom alt säga all utskottet "avstyrker yrkandetmed erinran om atl förslag från utredningen om skolans inre arbeie () förnärvarande bereds inom ". Jag kände till dettaredan när Jag skrev min molion, men jag gjorde mig då också underkunnig om attSIA i sitt utlåtande inte har framhävt detta alternativ. Därför tyckte jag alldet vore bra om även det alternativet kunde komma under bedömning. Jag trornämligen att det skulle vara en utomordentligt fin och radikal lösning för någonen- Tisdagen den 9 december1975 Vissaläroplansfrågor m. m. Vissaläroplansfrågor m. m. staka elev som har svårtatt anpassa sig till skolans arbete just i den åldern - det är Ju enuivecklingsålder som för många är smärtsam att genomleva. Så till vida lyckerjag att det kanske finns någon liten motsättning inom skolan: vi fostrareleverna till all bli självständiga medborgare, och vi söker ge dem en kritiskinställning till problemen, men lägger vi ett hårt ochoomkullrunkeligt tvång pä dem att sitta stilla i sin skolbänk tills dennauppfostran blivit färdig. Jag menar all detta är motstridiga saker, och jaganser att man kanske skulle kunna vinna på all fä en fiexibilitet där. Jagkommer inte att framställa något yrkande i detta fall. Jag förutsätterdock alt denna fråga inte är utagerad i och med dagens beslut. Minandra molion gäller frågan om körkortsutbildning i gymnasieskola ochvuxenutbildning. Utskottet har skrivit en hel del om detta, bl, a, om de försöksom gjorts i , och säger bl, a.: "En rapport från försöket medirafikundervisning/körkorisuibildning har sammanställts av SÖ och för kännedomdistribuerats till gymnasieskolorna i landet." Däremot står det intenågonting i betänkandet om de åtgärder som man önskar vidta med anledning avdetla. Jag vet inte riktigt vad utskottet avser med att säga all man skickat ulen försöksrapport och med hänvisning därtill avstyrker bifall lill motionen.Jag tycker för min del att själva åtgärden att åstadkomma en försöksrapporiinnebär att man väntar sig någonting mer: atl man väntar pä något direktiv, påatt någonting skall göras. Förmin del tror Jag all få saker skulle vara sä motiverande för undervisningen iskolan som om man kunde låta den visionen vara levande för eleverna alt de kanfä körkort, om de sköter sin ulbildning rätt -det skulle uppfattas somnågonting väldigt storslaget. Delta kan nu inte ske i , men delskulle kunna bli av i gymnasieskolan. 1grundskolan skulle man kunna bedriva utbildning för mopedkort, eller vad manskall kalla det. Ungdomarna skall ju inte få köra moped förrän de har en vissulbildning. Här har SÖ enligt betänkandet tagit ell litet steg framåt genom atlföreslå att "rätten lill att föra moped ges frän och med det kalenderåreleven fyller 15 är under förutsättning atl viss ulbildning ägtrum ". Del lycker jag är bra, för avslutas i regel det ärman fyller 15 eller 16, och pä det sättet skulle utbildningen kunna ges inomnuvarande åldersgränser. Eleverna skulle också, som ett slags slutresultat avden delen av sin utbildning, kunna få certifikat för att föra moped. Nuför tiden finns det väl få inslag i en människas utbildning som är sånödvändiga som atl lära sig köra bil eller motorcykel. Vi har utbildningslinjerför bilmekanikerarbete, för byggnadsjobb och för en hel del andra praktiskasysslor, men vi lär inte ungdomarna hur de skall komma lill arbetsplatsen. Vivet ju att både SJ och andra lägger ned de kollektiva kommunikationerna mer ochmer, så skall man kunna ta sig lill sin arbetsplats måste man ha bil ellermotorcykel. Men på det området har vi alltså ingen ulbildning alt ge våraungdomar. Deltaär en brist i vår ungdomsutbildning , och jag tror alt det vore väldigtangeläget att den bristen eliminerades. Jag är säker på att det är förknippatmed slora svårigheter atl få in den här typen av utbildning i läroplanerna -det kan vara ett besvärligt ämne - men jag har haft kontakter medskoladministratörer och annat folk som kan det här bättre än jag, och denskoldirektör som jag närmast talade med sade att allting går. Han ansåg självatt det är mycket angeläget för skolorna av att lära ungdomarna atl körabil eller, i , all köra moped. Jaghar ingen anledning att yrka bifall till min molion, för del skulle ge ellväldigt dåligt resultat, kan jag föreställa mig. Men inte heller i del härfallet kan jag anse att frågan är slutdebatterad i och med att motionen i dagavslås. Jag tror alt detta är någonting som måste fram. Vi måsle ge våraungdomar en modern trafikutbildning, och en sådan utbildning skulle dessutom kunnaskapa en god motivation för dem. Körkortet skulle hägra, och de skulle säkertlägga ner stor ambition på det ämnet, även om de missköter sig i vissa andra -ja, kanske skulle det hjälpa dem i de andra ämnena också att de finge ett såpraktiskt mål för sill arbete i . Hen i Agnas (m): Skulle man kunna sälla titlar och rubriker på riksdagsutskottens betänkanden?Kanske genom så markant betoning av de första väl valda orden som i påvligabullor. Då kunde man kalla det nu föreliggande betänkandet frånulbildningsuiskoltei Rapport från Idealien, landet där skolan undervisar iöverensstämmelse med "den etik som ulgör grunden för vårl kulturarv"och fostrar utan att vilja utföra någon fostrande gärning. Idealien!- Jag läste betänkandet och undrade: Så enigt! Kan del vara möjligtatt hela tänker så? Det finns reservationer, men jag tycker att det ärbisaker. Påskolans flagga i och pä diplomen frän skolan stod det en gäng: Inloco parentis. Den devisen kan väl översättas: I föräldrarnas Slälle. Det är engammal uppfattning i vårt väslerländska samhälle all barnen är föräldrarnas, allföräldrarna har rälten lill barnen och rätten all fostra dem och låta hemmetstro och anda inverka på barnen och om möjligt ge dem en livsgrund, denlivsgrund som ändå i stort varit t. ex. vårt lands fundamenl i mer än lusen år.I den mån fostran och undervisning inte kunnal ske i hemmet och utföras avföräldrarna har skolan trätt in på målsmännens, på föräldrarnas uppdrag för attfostra och utbilda barnen ät dem, och därmed i andra hand åt det gemensamma hemsom vi kallar samhället. En skillnad mellan hemmens anda och skolans ärolänkbar. Särskilt gäller detta de tidigaste skolåren och del man kallarförskolan. Varthar uivecklingen på skolans område fört oss? Jag medger au det mesta i Lgr 69,läroplanen, setl på papperet kan accepteras av de Vissaläroplansfrägor m. tn. många - såsom del t. ex.återges på s. 4 i det nu föreliggande betänkandet. Men bilden av skolan idagens samhälle i dess praktiska utformning och i dess resultat på fostrans ochkunskapernas område inger många betänkligheter. Delfinns många svenskar som inte är nöjda. De svarar nej på frågan om vår skola äridealisk. De är t. o. m. så allvarligt bekymrade att de har startat egnaskolor. Detta är fallet bl. a. i den kommun där skolfanan bar mottot In locoparentis. Där har man ändå - jag betonar det - vad jag vet lyckats myckel bramed utformningen av den vanliga skolan. Även i och m. fl.ställen finns skolor som är alternativ lill den vanliga. De ger sammaundervisning i stort, samma kunskaper, har samma målsättning. Men varför har dåalternativen skapats? Svareikan inte ges uttömmande, men mycket av bakgrunden har vi i den saknad avordning och hyfs som dagens skola på många ställen präglas av. Det är på sinahåll kaotiska förhållanden i klasserna - bl. a. därför att de är för slora. Detär bullrigt och bråkigt. Det är svårt att finna någon disciplin. Skadegörelseroch mobbing förekommer, många lärare slits ned för fort, många elever känneroirivsel. Och stundom används läromedel som trots alll är anstötliga förföräldrarna och föga objektiva, milt sagl. Hotetmot familjen är uppenbart. Och ännu värre saker lär vänta. nämns i enbok som har kommii till oss på posten och som jag inte har haft tid attstudera närmare. Den heter Rätt lill familjeliv, och när jag bläddrade i densåg jag på s. 74 just nämnas: "Detsom först av allt bör attackeras i SIA-förslagel är atl man här godtyckligt ochulan varje mandat från föräldrarna utsträcker skolplikterna lill all gällasådani, som erkänns sakna all relation till själva undervisningen. Öppeterkänns att härvidlag det nya 'jämlikhetsbegreppet' fordrar, atl sä långlmöjligt är alla barn har samma fritid och alt därför barnen inkallas tillsamhälleligt ordnad fritid med lagens hjälp." Delär klart all det här kan vara något av en karikatyr av SIA:s förslag, men folktänker på det sättet och fruktar det som kommer. Jagvill gärna säga all del skriver i början av den här boken, , är djupt tänkvärda ord. Menännu värre än - och jag hoppas att blir bättre när det kommer enproposition - är USSU. Jag för min del upplever dess förslag som hotande, somavskräckande, och många med mig. Detförekommer redan siarka protestaktioner mot utformningen av undervisningen isexualkunskap. Jag vågar nämna vad som jusl nu förekommit i kommun.Det finns filmer och böcker i sexualkunskap som Jag betraktar som pornografi.Jag anser alt barnen vid alltför tidig ålder - vid olämplig mognadsnivå -ställs inför en verklighet som de inte då rätt kan förstå, och med ett resultatsom hos vissa av dem innebär allvarliga störningar. Skall, som USSU menar,redan späda barn in i systemet, in i samhällets likformande kvarn, måsleföräldrarna kräva att deras livssyn, deras tro och hemmets anda inte kränks.När man mång- ensiädes upplever detomöjliga i att få en rättelse vad gäller undervisning, fostran och skolansatmosfär, så ser man ingen annan utväg än atl bygga ell skolalternativ. Är deticke en demokratisk rättighet? Är del icke ett krav som tillhör etträttssamhälle? Bör icke den skolan ha samma stöd, samma statsbidrag som andra?De som driver den betalar samma skatt med samma medborgerliga ansvar, och devill samhällets bästa. Utbildningsutskolleissvar är nekande. Nej, herrar i Agnas och , som har väcktmotionen 48! Ni är särlingar! Ni har missförstått alltihop! Jaghar också lyssnat på debatten här , och Jag menar att utskottet lever ilandet Idealien. Motionen 48 är undanföst. Vad sade vi då i den som utskottetegentligen förbigår med tystnad? Jag skall inte referera mycket. Del är vissasaker som vi har förl ihop under några korta punkter. Del mesta harsammanställts med hänsyn lill vad man har tyckt och tänkt i kyrkor, samfund ochenskilda grupper - kyrkobröderna och andra. "Dennuvarande lagregleringen strider mot religionsfriheten även därigenom attbefrielse frän skolans religionsundervisning ej kan vinnas för barn som tillhörsvenska kyrkan. Vissaläroplansfrågor m. m.