prot · FY0936 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagvill hävda att tidningskoncentralionen redan har gått för långt för alt detskall vara nyttigt för demokratin, och därför bör del vara samhällets uppgiftalt så långt som möjligl stödja ekonomiskt svagare tidningar, så attytterligare monopolisering av del redaktionella utbudet förhindras. Det innebäratt staten bör se till alt, om del exempelvis finns fler röster inom etlregionall område, de rösterna inle tystas och avlöses av monopol. Med begränsade resurserinnebär delta att stöd bör utgå under två förutsättningar; för delförsta dä det finns presspoliliska motiv för att bevara utgivningen, för delandra då marknadsförutsättningar för bevarande av tidningarna saknas. Detfinns en lång rad tidningar som fyller flera eller samtliga av de uppställdafunktionskraven, som jag tidigare angivit, men som ändå inte kommer att fåpresstöd, eftersom de kan klara sin utgivning med hjälp av intäkterna fränannonser och abonnemang. Forskningsrapporten visar all tidningar med godhushållsläckning har bevarat en stark soliditet och därmed kan fullföfia sinverksamhet och vara de självständiga tidningar som här talade om.De väl etablerade tidningarnas ekonomi har inte urholkats sompresstödet har funnits, men har produktionsbidraget gått till detidningar som har haft behov av hjälp. Därmed har del fyllt det syfte somangelts för press-stödet. Detär mol den principiella bakgrunden jag skall säga något om de i utskottetbehandlade motionerna. m. fl. har diskuterat läget förensamtidningarna på lokalmarknaden. Som exempel i den debatt som här har förtshar tagils , ochSöderhamns-Hälsinge-Kuriren. Ser man presspoliliski pä del här problemet, ochdärmed anknyter till de funktioner som man bör ställa krav på att pressen skallfylla, är det lätt all finna motivering för stöd till sädana lokaltidningar.Tidningarna svarar för viktiga informations- och kommunikationsuppgifter i detlokala samhället, och de harocksä i många fall tagit meraallvarligt än tidigare på granskarrollen. Fråganmåste då bli om del finns en definierbar grupp av lokaltidningar som harbetydande svårigheter men som saknar marknadsmässiga möjligheter all klara avdessa. Jag tror inle att sådana generella svårigheter föreligger. Det kan dåinle heller vara riktigt att gå fram med generella bidrag. Manhar också diskuterat möjligheterna att i framliden lämna stöd via en fond.Efter all ha hänvisat lill de överväganden som pågår inom pressulredningenerinrar utskottet vad gäller nuläget lill presslödsnämn-dens möjligheter altvid tillämpningen av 17 ! ; pressiödskungörelsen ge presstöd även till tidningsom inte är andratidning. Utgångspunkten skall då vara en lolalbedömning avkonkurrenssituationen. Vihar också haft att ta ställning till en motion av i m. fl.om de s. k. annonsbladen. Dessa gratisblad tar intäkter från den regufiärapressen ulan all la på sig de informativa skyldigheter som denna uppfyller, ochdetta är från informationssynpunkt en mycket olustig utveckling. Problemeluppmärksammas av pressulredningen. som därmed skapar del av motionärernaönskade underlaget för vidare överväganden om åtgärder som kan visa signödvändiga. Iutskottets belänkande lar man också ställning lill ett förslag från om lånefonden. Utskottet erinrar med anledning av motionen omatt presstödsnämnden nu enligt vissa dispensregler har möjlighet all medgeförlängd räniefrihet för bevifiade lån. moiion av bl. a. om veckotidningar föreslås, som nämnt, elt riksdagsutlalande av innebörd all regeringen bör lägga framförslag som begränsar den nuvarande diskrimineringen, som del heter, av vissaveckotidningar. Utskottet vänder sig emot att elt sådant ullalande skulle görasnu. Frågan behandlas av pressulredningen. Men eftersom här är såironisk mot den s. k. få-, dagarspressen och nämner exemplet Gävle-Dalabygden,kan det finnas anledning alt erinra om vilka möjligheter denna typ av tidningarkan erbjuda genom att i framliden verka som monopolbrytare inom områden där tidning har skaffat sig en ensamslällning. De ekonomiska undersökningarsom redovisas i den publicerade forskningsrapporten om presstödet ochlidningskonkurrensen visar, all nyetableringar på flerda-garsmarknaden för medsig så stora kostnader att sådana knappast kan anses vara realistiska. Dettycks därför som om fådagarstidningarna kan innebära elt alternativ när delgäller viss form av politisk kommunikation. Jagtror också alt frågan om en satsning på dessa tidningar får las med betydligtstörre allvar i framtidens presspoliiik än vad gjorde. Han spelargärna upp något av en buskleater när han talar om dessa tidningar. Man kantänka sig alt del behövs en differentiering av bidraget med hänsyn lill om detgäller tidningar med regional spridning eller med riks- ellersiorstadsspridning. Fådagarslidningar av typen i , som har återuppstått, ställs utan tvivel införstörre redaktionella krav än vanliga tidningar med regional spridning, och detär troligt alt de kommer att ha en betydligt större upplaga. Presspoliliski bördet vara speciellt angeläget att stödja sådana komplementtidningar med högkvalitet, vilka kan spridas över hela landet eller inom folkrika områden.Självklart skulle del då vara motiverat med etl något större fast belopp tillfådagarslidningar av den typen. En viktigare sak än den som härlar upp, när han sysslar med den s. k. oräiivisl behandlade veckopressen. 'ärväl att man kommer fram till motiv för ell större fast belopp till fådagarslidningarsom sprids över hela riket eller i storstadsregionerna. Över huvud taget skullejag vara intresserad av att vi på allvar prövar uppslag som kan komma för altgenom presstöd komplettera utbudet där man f n. upplever monopolsituationerinom pressen. EesliPäevalehl finns ju inte på dagordningen för dagens sammanträde. Utskottet harbrutit ut ett knippe moiioner som berör produklionsbidrag till tidningar påannat språk än svenska för att behandla den frågan i senare sammanhang. Detblir alltså tillfälle att återkomma, sedan de av herrar och iMalmö berörda motionerna har sakbe-handlats. Del är inle fråga om att avvisaanslag lill dessa tidningar. Motivet till uppskovet är alt del föreligger enmotion av - en centerpartist - som kräver att man öppnar möjlighetlill anslag just för sådana tidningar. frågade; Vad är man bereddalt göra? Här finns alltså ell förslag, och del skall tas upp i anslutning lillbehandlingen av invandrarpropositionen. uppskovsbeslut liggertanken - som pressutredningen har framfört till statsrådet -att vid bedömningen av behovet av stöd till tidningar på annat språk än svenskamåste hänsyn las till invandrarnas och minoritetsgruppernas totalsituation ochövriga möjligheter alt få information. Jag yrkar med delta bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. Hen () kongenmäle; säger all jag "ironiserar" över veckotidningarna.Tvärtom, jag tror att och jag är de enda som seriöst har tagit uppveckotidningarnas problem år i motioner i . Vad jag harironiserat över är den uppenbara diskrimineringen av vissa veckotidningar, närman sä tydligt privilegierar andra veckotidningar. Jag har dragit fram falletGävle-Dalabygden med 2 400 exemplar en gäng , som får . istatsbidrag för vafie tryckt exemplar. Jag har jämfört del med med 2 700 exemplar , som inle fär ett öre. menar all jag försöker "locka" till en principiell debatt.Ja, det försöker jag göra. Jag tycker all principer har med presstöd all göraoch att vi gott kan diskutera principer också här i . Detär klart alt det är svårt för att komma in på en diskussion omdel som har aktualiserats genom litteraiurproposilionen. Anser man alt detkommande stödet lill massmedier, vare sig det gäller böcker eller tidningar,skall beslutas i vafie enskilt fall av en nämnd, då slår man in på en alldelesny väg. Där finns en viktig ideologisk gränslinje. Jag försöker"locka" lill den debatten därför alt den är så central för hurdemokratin skall fungera här i landet. Invandrartidningarnafinns inte på dagordningen, säger . Han tycks uppleva detta nästansom något slags tystnadsplikt för sig själv alt hans parti och harbestämt att de tidningarna inle får las upp i den här debatten. Ändå är delalldeles uppenbart att faller inom ramen för del svenskapresstödet, så som del beskrivits i 13 i; presstödskungörelsen. Det är entidning av "dagspresskaraktär". Det är en "andratidning" iden mening som paragrafen beskriver. När den inte får pengar är del uppenbartatt den diskrimineras av något annat skäl. Justitieombudsmannenskrev : "Majoriteten inom nämnden synes mig ha grundat sinaställningstaganden därpå att tidningen inle ges ut på svenska språket ochdärför intar en särställning, bl. a. i konkurrensen med andra tidningar." VidhållerOlle del som han har sagl år att det inle är språket som äravgörande när man har sagt nej till pengar lill '' Eller villhan nu äntligen, efter alla dessa år. medge alt det är språket som gör att mandiskriminerar , vilket JO har påpekat? Om nuäntligen erkänner all det var språket det hängde på - varför fortsättersocialdemokrater, centerpartister och kommunister alt på delta sätt indirektdiskriminera balterna i ? HerrWERNER i (m) kort genmäle: i vill inte diskutera dessa tidningar påfrämmande språk därför alt man har skjutit upp behandlingen av dem lill eltsenare tillfälle, som han säger. Han är väl medveten om att del är i sambandmed en kommande invandrarproposilion som de här motionerna skall behandlas. Mendä vill jag fråga : Är det så välbetänkt all hänvisa motionernajust dit, när invandrarulredningen hänvisar lill presstöd enligt nu gällandebestämmelser? Det tycker jag är en rätt besvärande motsägelse. Delskulle vara intressant att få någon kommentar lill den fråga som både herrAhlmark och jag har ställt - i vad män den här gruppen, som vi slår vakt om ochsom representeras av , är att betrakta som invandrare. i (s) kort genmäle: ville ta upp ytterligare en principiell debatt. Han sadeatt det är enbart och som här i har slagilsför tidskrifterna. Delintressanta när del gäller tidskrifterna är väl att fundera över om manverkligen kan stödja delta viktiga instrument för kommunikation i vårtsamhälle på sä sätt att man ger alla lika över hela fältet. Är del inle, päsamma sätt som när del gäller produklionsbidrag lill dagstidningar, i ställeten uppgift att försöka finna kriterier som innebär att man kan ge elt stödlill sådana publikationer som betyder mycket för kommunikationen i det svenskasamhället? Jaghar aldrig förespråkat alt presstöd skall utgå efter prövning i vafie särskiltfall i en presslödsnämnd. Jag har förespråkat den typ av selektivt presstöd somvi har , som innehåller generella kriterier för utdelning av stödet menmed selektiv inriktning. Skattebetalarna kan nämligen inle gärna ha råd attbetala över hela området, ulan man måsle göra en behovsprövning. Men dennabehovsprövning skall inte ske i en nämnd, den skall ske efter generellakriterier. Delta är min principståndpunkt, och det är min ambition att ipressutredningen fullfölja den principståndpunkten när det gäller det framtidapresstödets utformning. BeträffandeEesti Päevalehl vill jag fråga herrar i och ; Har ni ellintresse av all försöka provocera fram etl nej till stöd åt dennatidning? har inte behandlat dessa moiioner och har inte sagtnej lill dem. har hänvisat lill alt del är fråga ommoiioner som kräver slöd för sådana tidningar i ett invandrarpolitisklsammanhang. Därvid talar vi också om minoritetsgrupper. kommer juul på estniska, och det gäller naturligtvis kommunikation för enminoritetsgrupp. Vi har sagt alt i det sammanhanget bör anslagsfrågan prövas,och då kanske man kan finna en lösning pådella. Detär ju inle alt diskriminera balterna. Diskriminerar man alla dessa tidningarsom inte kan få slöd enligt pressiödskungörelsen? Svårigheten har varit attfinna ramen för slödel. Vi strävar nu pä ell ambitiöst sätt alt finna denramen, och dä har vi hänvisat till det förslag som pressulredningen lagt framoch som nära anknyter till invandraruiredningens tankegångar om behovet avkommunikationsmöjligheter för minoritetsgrupperna. Hen () kongenmäle: Jag talade inle om "tidskrifterna" i största allmänhet utanom veckotidningarna. Del är fel att man systematiskt diskriminerar vissa ochsystematiskt privilegierar andra. Jag skulle vifia ha en minskning av de härskillnaderna, t. ex. genom att man avskaffar annonsskatten. Däremotuppskattar jag mycket all sade all han står fast vid all hagenerella kriterier med selekliv inriktning och all man Inte skall falla besluti varie enskilt fall i en sluten nämnd. Del är jag glad för. Del var ett brabesked. Det skifier sig fördelaktigt från de principuttalanden som slalsrådelZachrisson gjort på elt annat område av massmedieseklorn, nämligen när detgäller litteraturproduklion. Jaghoppas att vi kan stå pä den grunden - icke beslut i vafie enskilt fall när detgäller presstödet - och jag hoppas att vi skall kunna mobilisera en majoritethär i kammaren för samma princip när det gäller littera-turstödel. Sedanställde en fråga som jag tycker är litet egendomlig: Har vi ettintresse av all provocera fram ell nej till ? Här harOlle parti, centerpartisterna och kommunisterna efterår själva sagl nej till . och moderata samlingspartieti presstödsnämnden och i har år jobbat för att skulle få det presstöd som tidningen är berättigad lill enligtpresstödskungörelsen. Så säger plötsligt all del är vi som villprovocera fram etl nej! Vi vill ju ha ell ja till . Det ärdet vi har jobbat för hela liden. Det är del som står i våra moiioner. Del harvi reserverat oss till förmån för. Del är ju ni som säger nej lill och hävdar att den skall falla inom ramen för invandrartidningar. Esternai har varit här . Många är födda här. De flesta har välvarit svenska medborgare i närmare ell . Varför inte låta derastidning falla inom ramen för del svenska presstödet som invandrarulredningensjälv krävde, som och balterna själva vill? Av vilket skälfortsätter ni att säga, öppet eller med beslöjade formuleringar, att justdärföratt tidningen är skriven på estniska språket skall den inle få någrapengar? Varför fortsätter ni all diskriminera balterna i ? 5 protokoll 1975. i (m)kort genmäle; i höjde rösten och ropade; Vi har inte saglnej lill ! Del var ju gott all höra - del lät nästan som etlja . Men det är som säger; Vi har den erfarenheten allni varit nejsägare hillills, och därför anser vi oss inte ha mycket gott altvänta. Detär just hänvisningen lill den kommande invandrarpropositionen som jag tycker ärsä underiig. Jag förstår väl all man kan hänvisa en hel rad tidskrifter päfrämmande språk för skilda minoriteter dit. hör ju intehemma där utan den hör lill de tidningar som bör behandlas enligt nu gällandebestämmelser. Varför hänvisa till invandrarpropositionen närinvandrarulredningen själv säger all för denna tidning gäller de kriterier somberättigar lill presstöd? i (s) kort genmäle; Det är riktigt att balterna har varit i del här landet en mycket långlid. Men del hindrar tydligen inle - och detta tycker jag är helt i linje medinvandrarpolitikens intentioner - att de vill hälla kontakt med det gamlakulturarvet. Del är väl av det skälet som de inle ger ul sin tidning päsvenska. Alla läsarna kan svenska, så i och för sig kunde de göra det. Men deger ul den på.estniska. Och ligger del då inte någonting i vad pressulredningenhar sagl i sill svar, som ingalunda är negativt lill slöd ät denna tidning?Pressulredningen skriver; "Pressulredningenhar inte någon anledning att ifrågasätta invandraruiredningens bedömning avall de här berörda tidningarna fyller en mycket viktig roll för storainvandrargrupper. Frågan är om den ram som det nuvarande stödet till svenskdagspress utgör är den lämpliga. Enligt pressulredningens uppfattning är sä ejfallet." Nuligger del en centerparlimoiion med belopp angivet för slöd tillinvandrartidningar av det här slaget - och ändå upprepar ianförande efter anförande med olika moraliserande omdömen alt man inle vill geell dyft. Det finns ju förslag om del! Bakom förslaget om uppskov ligger skall behandla denna fråga senare i utskottet, med full reservationsrättför herrar i och om de vill ta upp frågan pä nytt. Orsakenär alltså all man vill pröva pressutredningens slutsats för att komma urdilemmat att invandrartidningarnas problem torde behöva lösas i annan ordning.Det bör ske i samband med en samlad bedömning av invandrarnas och därmed ocksåminoritetsgruppernas situation och de krav som bör ställas på information tilloch kommunikation inom invandrargrupperna. Dit hör frågan enligt minuppfattning. Herr förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt lillytteriigare replik. Hen JONNERGÅRD (c): Demokrati är något självklart för oss, något omistligt. Men det är enprimär förutsättning för vår demokrati att vi har en fri opinionsbildning, enfri debatt, en allsidig nyhetsförmedling. Del är därför nödvändigt med entidningspress som kan spegla olika opinioner och ge en bred och allsidiginformation. Delhar skett en långtgående och allvarlig koncentration till etl minskal antaldagstidningar. Sedan börian av 1950-lalet har av dagstidningarna lagtsned. Vi är inte ovana vid sådana strukturförändringar icenlraliseringsulvecklingen, men koncentrationsprocessen i dagspressen ärsärskilt allvarlig från demokratins synpunkt. Den är också särskiltsvårbemästrad därför all de s. k. marknadskrafterna beter sig annorlunda pålidningsmarknaden än pä andra områden. Avgörande för konkurrenssituationen ärhär inle nyhetsförmedling och textsidor i övrigl ulan i stället annonserna.Annonsörerna går lill slora tidningar som blir större genom ökadeannonsintäkter. Den monopolisering av nyhetsförmedling och opinionsbildning somutvecklingen hotar all leda lill kan vi inte förena med den strävan lilltryckfrihet och yttrandefrihet som vi har skrivit in i tryckfrihetsförordningenoch i den nya regeringsformen. Nuhar vi en presspoliiik med syfte att skapa bättreproduktionsbetingelser för tidningarna. Viktigast är del direkta och selektivaproduktionsbidragel lill främst de s. k. andratidningarna. Uppgiften är att ommöjligl förhindra ytterligare tidningsnedläggningar. hari stort sell endasl en tidningsnedläggning skett, nämligen av Handelslidningeni . Denna tidnings bortfall som daglig tidning är en stor förlust. Tackvare presstödet har vi, med detta undantag, i stort sett lyckats hålla de s. k.andratidningarna uppe. Men problemen finns kvar. Utformningenav samhällets presstöd och av presspolitiken över huvud laget prövas nu av 1972års pressutredning, som skall komma med sitt slutbetänkande om några månader.Denna nära förestående händelse har hell naturligt präglat utskottets arbete inuläget. Vi vet att pressulredningen gör en ingående prövning av pressens helasituation. Del skulle inte vara lämpligt med några stora ändringar , närpressulredningens förslag och bedömning ligger så nära i liden. Om jag här dockpassar på att särskilt nämna de ökade svårigheter, som många lokala ensamtidningarråkat ut för på grund av en trängande konkurrens från storstadstidningar ochstörre landsortstidningar, så gör jag det inte därför att jag är med om enmoiion i just della ämne, utan därför all jag är övertygad om all vi här harell växande problem. De s. k. ensamlid-ningarna är i allmänhet små. Men de ärav stor betydelse för opinionsbildning, debatt och nyhetsförmedling i dellokala området. Flera sådana lokala tidningar är i en svår ekonomisk situation,som hotar deras fortsatta existens. Det måste självfallet vara lika angelägelatt klara de lokala ensamtidningarna sorn andratidningarna. Det har utskottetockså intygat genom sitt svar på motionen. Nuväntar vi på pressutredningens förslag. Vi väntar också mycket av del. Denpresslödspolilik som förts har varit betydelsefull. Men viskall ha klart för oss att problemen finns kvar. De är svåra alt lösa. Men vimåsle lösa dem därför att en fri och mång-fasetterad tidningspress är enförutsättning för den debatt och information som är nödvändiga för demokratin. Dettaär, herr talman, en gemensam uppgift på grundvalen av vår demokratiskavärdegemenskap. Det har också blivit allt större enighet om nödvändighetenav en sådan aktiv presspolitik. är det väl egentligen bara Per ochnågra till som ännu inte kunnat komma helt lill rätta med situationen. Delheter i reservation att del behövs etl presstöd för alt dedagstidningar som har ekonomiska svårigheter skall få möjligheter attfortsätta. Det låter riktigt och bra. Mensedan är allfiämt drabbad av den kroniska och återkommandeåkomman att dels envist föra samman endagstidningar och den slora mereller mindre kolorerade veckopressen i samma kategori, i motsatsförhållandelill dagspressen i stort, dels söka driva den halsbrytande argumenteringen, stora veckopressen skulle vara utsatt för en diskriminering, som skullekunna strida mol tryckfrihetslagstiftningen. 1 båda avseendena har herrAhlmark fel. Jag skall försöka tala min vän till rätta. Del bör gå. Delförsta slora felet är alltså försöket all klassificera endagstidningar avdagspresskaraktär i samma grupp som den stora veckopressen. 1 den motion herrAhlmark avgivit tillsammans med nämns som exempel å ena sidancenterns endagstidning och å andra sidanVeckojournalen. De är lika varandra, tycker , därför att de bådautkommer endast en gång . SjuhäradsbygdensTidning är i beskrivning starkt privilegierad med presstöd på300 , medan är systematiskt diskriminerad på fem av herrAhlmark angivna punkter, t. ex. i fråga om moms och annonsskall. 1 molionen ochi reservationen heter det att della leder lill en orimlig snedvridning avkonkurrensen. Jagser framför mig hur bävar för att skallkonkurrera ul . Men jag skall försöka lugna herr kommer inte att konkurrera ut . Dekonkurrerar inte med varandra. De är olika slags tidningar. De har var och enpå sitt säll viktiga uppgifter. och den likheten att de utkommerendast , men när det gäller innehållet är de inte särskilt lika.1 fråga om opinionsbildning och nyhetsförmedling är avsamma karaktär som dagliga nyhetstidningar, t. ex. . Det äralltså fråga om dagspresskaraktär. Mångaav dessa endagstidningar har varit dagliga. De är endagstidningardärför alt de inte har resurser att vara dagliga, men de har stor betydelse föropinionsbildning, debatt och information. Pressutredningendiskuterar möjligheten att mera allmänt främja elablering av endagstidningaraVdagspresskaraklär, särskilt på monopolor-lerna, som i Eskilstunanyss redovisade. Sedankan man naturligtvis fundera över veckopressens situation. Del får ju bl. Denandra helt ohållbara argumenleringspunklen hos är alt dennuvarande presspoliiiken skulle kunna strida mot tryckfrihetsförordningen. Detkan inte hävdas. Därför bör sluta med den argumentationen. Naturiiglvisär del möjligt för en regim all forma presstöd och skatter så alt tidningar medetl innehåll som man inle gillar kan berövas ekonomiska möjligheter alt kommaut. Då skulle det givetvis strida mot tryckfrihetsförordningen. Men della harverkligen inle skett. Presstödet har kommit till i syfte alt främja denopinionsbildning och debatt som tryckfrihetsförordningen slår vakt om. Endifferentiering av statsfinan-sielll motiverade skatter efter tidningstypenstrider inte mot tryckfrihetsförordningen. Problemmed att klara tidningarnas fortbestånd har man inle inom den storaveckopressen. Det är åter ett besked om att ingenting hänt som slår i strid medtryckfrihetslagstiftningen. Dessa problem har vi med just de tidningar sombehöver presstöd. En sådan stor tidning har för inte så länge sedan lagts nedsom daglig tidning. Presstödet var alltså inle tillräckligt för att räddasituationen för den tidningen. Den viktiga frågan om kommer att behandlas senare avherr . Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. I detta anförandeinstämde i Heden (c). Hen () kortgenmäle: Det var en intressant analys av olika veckotidningar som herrJonnergård gjorde. Jag skall bara ta upp etl par punkter i den. HerrJonnergård säger att jag blandar ihop centerpressen med den koloreradeveckopressen. Det har jag inle alls gjort.