prot · FY0940 · 1975-12-31 00:00:00 — I en av våra stora tidningar kunde man i ett kåseri medanledning av dagens debatt läsa: "utrikesdebatt handlarganska myckel om , sägs del. Trevligt som litet omväxling till Vietnamoch andra avlägsna platser på jordklotet." Jag vel uppriktigt sagl inle omdel här var etl försök all vara humoristisk eller om del bara var slarv, ochdel är kanske alt visa detta kåseri litet för stor uppmärksamhet att över huvudtaget kommentera det. Men jag måste ändå säga alt jag saknar sinne för densortens slappa lustigheter, inte minst mol bakgrund av för det första denutomordentligt allvarliga situation som fortfarande råder i södra och iCambodja, Parisavtalel till trots, för det andra den dramatiska och avgörandehän- Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt delseulveckling som justnu utspelar sig, framför allt i Cambodja men också i södra , och deoutsägliga lidanden sqm drabbar mifionlals människor lill föfid av detta krig.Allt detta skildras också utförligt i stort uppslagna artiklar i samma tidningi dag, vilket inle gör uttalandet mindre makabert. Detär, herr lalman, 30 är sedan Demokratiska republiken bildades. Delär de stora demonstrationerna i mol militärastyrkedemonstralioner. Det är också just nu kuppen då den olagligaLon Nol-regimen insattes i Cambodja. Den långa föfid av år som de här"jubileerna" erinrar om har inneburit outsägliga lidanden för demänniskor som bor i dessa länder, lidanden som vi nog har skäl att påminna ossmänga gånger för alt inle till slut bli blinda för verkligheten. Därfinns ingen människa som inte själv eller i sin famifi har drabbats av kriget,som inte har sell resultatet av sitt arbete förstört genom krigets verkningar,som inle har upplevt utomordentligt svära uppoffringar i kampen för att trotskriget upprätthålla samhällsordningen och produktionen. Men det är också är avintensivt samhällsbyggande som har åstadkommit underverk i de här länderna. NärParisavtalel undertecknades var förhoppningarna införframtiden mycket stora i dessa länder. Men vi vet alla alt vad som därefterhänt har varit att Parisavtalel har saboterats och att människors förhoppningarhar kommit pä skam. I stället för alt bidra till att läka krigets sår har USAsatsat 33 mifiarder kr. på kriget enbart i . Det har resulterat iytteriigare en mifion döda människor, att hundratusentals människor fortfarandehälls i fängelser under förhållanden som slår i klass med vad som utspelades iHitlertidens , all mifioner människor fortfarande lever som flyktingar.På samma sätt är del i Cambodja. Enannan linje som man kan se under alla dessa är är den avgörande roll som USAhar spelat. Utan ;s inblandning skulle vi inte ha haft dessa krig - iVietnam, i , i Cambodja. Och del är utomordentligt oroande all nu från denamerikanska administrationen höra samma spök-lika tal med dominoteorin, medUSA;s heder och anseende, alla försök att med olika trick kringgå den demokratiskabeslutsprocessen i det egna landet för all fä fram mera pengar till fortsattdödande. '\lltdetta är de flesta svenskar djupt engagerade i. Del finns de som säger allu-landsinlressel och Vietnamengagemanget inte skulle sitta så djupt och att delär svårt att få med människor i det arbetet. Men jag har en helt annanerfarenhet. För de flesta svenskar är nära, trots de geografiskaavstånden. Känslan av gemenskap och solidaritet är stor. Den grundar sig påsolidaritet med befrielsekampen, på beundran för samhällsbyggandel och pämedvetandet om att vi står förenade i intresset av att värna de små staternassjälvständighet. Ivårt arbete i Vieinamkommitlén har vi under del senaste halvåret fått mångabevis för alt detta engagemang fortfarande lever. Den manifestation somgenomfördes på ivåårsdagen av underleck- nande - och somfortfarande pågår - har fält med sig fyra av de fem riksdagspartierna och 62andra riksorganisationer av mycket skiftande slag - folkliga organisationer,kvinnoorganisationer, kristna organisationer, ungdomsorganisationer. Vi harhaft en myckel kraftig uppgång av insamlingsarbetet för . Denutrikesdebatt som har förts har också handlat om utvecklingen iSydostasien. Jag vill gärna säga att jag är glad över vad utrikesministern härhar deklarerat såsom regeringens syn på utvecklingen i . Men det är juinte bara vad som sägs i deklarationerna som är intressant ulan också vad sominle sägs. Därför vill jag ställa några frågor lill utrikesminisiern. Förslvill jag fråga: Vad gör regeringen just nu och vad planerar man angöra för allfå till stånd internationella aktioner lill stöd för , så alt vikan få etl slut pä kriget och det meningslösa dödandet, sä all vi kan få enlösning i enlighet med vad som föreskrivs i Parisavtalel? Närdet gäller Cambodja vill jag fråga utrikesministern om han här kan bekräfta attdiskussioner numera pågår mellan representanter för GRUNC i Cambodja och densvenska regeringen om utformningen av svenski bistånd lill denna regering. Jagvill också fråga när regeringen kommer att normalisera förbindelserna med GRUNCsom ell led i arbetet på att få lill stånd en fredlig lösning. Densista frågan ansluter sig lill den debatt som vi har fört här omSveriges förhållande till den provisoriska revolutionära regeringen iSydvietnam och som naturligtvis som utgångspunkt har kravet på att Sverigeskall upprätta fullständiga diplomatiska förbindelser med denna regering som enav de två administrationer vilka erkänns i Parisavtalel. Vad del här gäller ärju all stärka de krafter i Sydvielnam som verkar för avtalet och all motverkaden amerikanska kampanjen för all få , i strid med avtalet, erkänt somden enda lagliga representanten för Sydvielnam. viktig del av det arbetet är all tillförsäkra PRR rätten att della iinternationella konferenser och att förhindra all ensamt får företrädaSydvielnam. Utrikesministern har ju i olika sammanhang det senasie halvåretuttalat alt motsätter sig all på delta sätt ensamt får företrädaSydvielnam. Senast skedde det i en debatt här i kammaren medanledning av PRR;s deltagande i om krigets lagar. Utrikesministerndeklarerade dä att den anser del oriktigt att Saigonregimentillåts företräda Sydvielnam och skulle komma att hävda den ståndpunkten vidden förestående konferensen i . Utvecklingenhar visat att min bedömning då var riktig, all vad då sade sig ha föravsikt att göra, nämligen alt verka för observatörsslatus för såväl somPRR, inle skulle vara effektivt vid den konferensen som en metod att ge PRRföreträde. Resultatet blev att PRR inte får vara med i någon egenskap och altSaigon en.saml representerar Sydvielnam. Utrikes-,handels-och vahUapolitisk debatt 7 protokoll 1975. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Menjag vill gärna säga all när det gäller de voteringar och dediskussioner som förekom i frågan i har jag ingen kritik all rikta motden svenska delegationens uppträdande. Frågan ställdesju aldrig pä sin spets.Mol bakgrund av vad som hänt i vill jag emellertid fråga; Vilkaslutsatser drar regeringen nu av händelseutvecklingen i ? Hur kommer manall gä till väga för alt fullföfia sin uttalade avsikt all motsätta sig attSaigon ensanii får företräda Sydvielnam och att verka för att PRR fårobservatörsslatus? Hur kommer man i den frågan att agera i FN-organen, t. ex.vid i vår? Jag skallförsöka besvara de frågor som ställt. Närdel försl gäller stödet till Cambodja, sä är vi beredda och har länge varitberedda att lämna humanitärt bistånd till de drabbade befolkningsgrupperna iCambodja. Vi håller fortlöpande kontakt med representanter för GRUNC. För enlid sedan var en delegation här som jag samtalade med, och i första handförsöker vi naturligtvis alt få informationer om när del är praktiskt möjligtatt komma i gång med den humanitära hjälpen. Just nu finns del ingaförutsättningar alt starta detta bistånd, men det är vår förhoppning attomständigheterna skall medge att leveranser av de varor som det här gällerganska snart kan böria. Det är elt enormt behov, vilket jag har pekat pä iregeringsdeklarationen . Ifråga om PRR och dess medverkan t. ex. i internationella konferenser ochfackorgan har vi uppfattningen all det enligt finns tväadministrationer i samma land, nämligen Sydvielnam, och vi kan inle erkännanågondera av dessa administrationer som ensam företrädare för statenSydvietnam. är del, som erinrar om, så att Saigonregimen är erkändav ett flertal stater som ensam representant för staten . Del är därproblemet kommer in. Vihar med hänvisning till sagt all naturiiglvis bör vararepresenterat i fackorgan och vid internationella konferenser, och då kan viacceptera att både Saigonregimen och den andra administrationen, PRR, skalldella som observatörer. Vi kommer att hävda detta i samband medVärldshälsoorganisationens möte. Del blir vår linje -direktiv tilldelegationerna har utgått. Såfrågar ; Om nu resultatet blir detsamma som när del gäller konferensenom krigets lagar i , där Saigonregimen fick del starkaste stödet och PRRställdes utanför, hur kommer vi då alt handla mot bakgrund av denna erfarenhet?Ja, jag kan bara säga all vi kommer att fortsätta att verka så långt det ärmöjligt i samförstånd med stater som tänker på samma säll som vi - och det blirallt fler som gör det - för all Saigonregimen icke ensam skall representeraSydvielnam vid konferenser ulan alt man skall hålla fast vid observatörskap förbåda administrationerna. () kort genmäle; Jag ber att få lacka utrikesminisiern för del positiva svar jag harfått på två av de frågor som jag ställde. Jag är glad över alt jag här har fållbekräftat all direkta diskussioner pågår mellan den ochGRUNC om biståndsinsatser till GRUNC, och jag delar förhoppningen att det inteskall dröja länge innan de kan komma till stånd. Närdet gäller PRR:s deltagande i FN-organen - nu i Väridshälso-organisalionen -vill jag ullala den förhoppningen alt det arbete som regeringen bedriver viddelta tillfälle skall bli mera framgångsrikt . vill jagännu en gäng understryka att kravet på elt fullständigt erkännande av PRR frånmin och mänga andras sida kvarstår. Enfråga som jag inle fick svar på, men som jag särskilt gärna skulle vifia ha ellsvar pä, är; Vilka internationella aktioner planerar regeringen för all få lillstånd en utveckling i enlighet med Parisavlalets föreskrifter? Här finns docketl stort antal stater som officiellt har åtagit sig att slå som garanter förParisavlalets fullföfiande. tillhör inte dessa stater, men likvälborde del vara möjligt för all la internationella initiativ för att fäen mera positiv utveckling till stånd. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Jag glömde faktiskt att svara på det som tydligen var förstafråga. Vi har varit och vi är aktiva när del gäller attförsöka vinna förståelse hos signalärmakler för betydelsen av allla initiativ för att få Parisavtalel att fungera, så alt hela mekanismen kommeri gång, och inrikta sig på en fredlig lösning av problemen, vilket juParisavtalet avsåg. Jag kan inte gå in på dessa kontakter, men de finns inteminst mellan oss och de signalärmakler som känner till. iStockholm (c): Jag vill allra först säga att del är bra att försvarsdepartementet nuför publicering har släppt de brev som gäller Viggenaffären, daterade den 5december 1974. Men man undrar varför del skall behöva ske först sedan ettskickligt arbete av TV-journalisler har spräckt den här nyheten - varför inteexempelvis i samband med de frågestunder som vi haft beträffande den här sakeni tidigare ? Efterall hastigt ha skummat igenom de här breven kan jag konstatera all de väl i ochför sig inle innehåller några nyheter i förhållande lill den debatt som harförts här , men intrycket förstärks att man genom olika tekniskametoder och finuriigheter försöki klara balansgängen gentemotneutralitetspolitiken och dess trovärdighet. Jag är inle övertygad om att delär den bästa metoden i det här sammanhanget. När det gäller trovärdighetentrorjag del är viktigt all se till vilka resultat man slutligen skulle uppnå isamband med en sådan här uppgörelse. Detta varbara en inledande kommentar med anledning Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt av all jag just fick dessabrevkopior i min hand. regeringsdeklaration som framfördes av utrikesminisiern tidigare i dagheter det: "Även om arbetet för freden nu i hög grad präglas av frågornaom avspänning och nedrustning blir vi allt starkare medvetna om althuvudproblemen för majoriteten av världens befolkning utgörs av hunger, fattigdomoch arbetslöshet. De skriande ekonomiska och sociala orättvisorna rymmer ocksåell allvarligt hot mot en fredlig framlida värld." Senarei deklarationen säger utrikesministern: "Mot denna bakgrund hälsar vi medtillfredsställelse den förklaring och det handlingsprogram för upprättande aven ny ekonomisk världsordning som antogs vid FN:s extra generalförsamling i majförra årel." Utrikesministernfortsätter längre fram i deklarationen; "Den industrialiserade världenstår inför kravet på en omställning lill en rad nya ekonomiska och politiskafaktorer i den internationella politiken av betydelse såväl för internationellstabilitet som för möjligheten all rättvisare fördela jordens resurser. Ensådan anpassning kommer att ställa stora krav på solidaritet och på förmåganall finna nya lösningar." Jag finner del lätt attinstämma i alla dessa formuleringar. Vadgörs då för att föfia upp innehållet i FN-resolutionen om en ny ekonomiskvärldsordning? Vad gör vi själva? Kan vi säga emot , när han talarom "bluff? säger enligt ; "Inte ensuppgifter om att 10 mifioner människor kan komma alt dö av svält harförmått merparten av de rika länderna alt garantera livsmedelsbistånd. "Och han fortsätter: "Del är tradition hos oss västerlänningar attkombinera höga ideal - som all hålla med tredje världen i FN - med dåligtuppförande." IFN talar man - det blir många citat här - om att "underlätta den roll somproducenisammanslutningar kan spela inom ramen för det internationellasamarbetet". Här syftar man uppenbarligen på organisationer av OPEC:styp. Vidarefastsläs i förklaringen om en ny internationell ekonomisk ordning principen om"ell vittomfattande samarbete mellan alla stater i det internationellasamfundet baserat pä jämlikhet varigenom ett välstånd för alla kan säkras','. Det är den princip man bör föfia. Vadär det då som hänt i världen förra årel på det område som vidiskuierar ? 1.En fond för nödhjälps- och utvecklingsbistånd till de länder som drabbashårdast av rävaruprisstegringarna har skapats, och till styrelsen har valts36 länder, bl. Men bidragen lill fonden lyser med sin frånvaro.Denna fond skulle ge just en mer likvärdig ställning än t. ex.Världsbanksgruppens organ, där den finansiella insatsen bestämmer röslstyrkan.Till Världsbanksgruppens organ vill vissa ledande industriländer koncentrerabiståndsgivningen. Vad gör i denna situation? Jag ställer bara dennaretoriska fråga, som ligger något utanför dagens debatt. lEA, har bildats som ensammanslutning mellan konsumenlländerna. Vissa ledande nationer eftersträvaratt göra denna till elt kamporgan riktat mol de ofieproducerande länderna. Etl internationellt energiprogram, lEP, håller påatt ta form. Också della är avgränsat lill de rika länderna. Ävenom utrikesminister -som handelsministern påpekade tidigare i debatten- inte bestämmer i dessa olika organ, förtjänar det alt framhållas altofieklubben och det internationella energiprogrammel var just del fundamenl somden amerikanske utrikesministern talade om i sitt tal i den 14 novemberförra året. vände sig myckel hårt mot tillkomsten av FN:s särskilda fondoch anmälde all man inte skulle komma att bidra. Av någon anledning har ihuvudsak fått sin vifia fram på de tre nämnda punkterna. Del innebär inle allUSA ensamt bestämmer. I ofieklubben har "bara" en tredjedel avrösterna. Det hela ligger dock ganska långt ifrån de principer som Sverigeställde sig bakom i FN-resolutionen om en ny ekonomisk världsordning. Men vitycks vara ganska nöjda ändå. Medhänvisning lill utrikesministerns deklaration, så tycks inte den anpassning som där nämns och som kommer all ställa stora krav på vår solidaritet ha böriat . För det kan ju ändå inle vara så att den s. k. solidaritetsfonden är svaret. Solidariteten omfallar ju inle alls ut vecklingsländerna. Härvill jag understryka de krav som nämnde tidigare i debatten,nämligen att inte får nöja sig med den nuvarande länderavgränsningen,även om man där skapar ett visst utrymme för de hårdast drabbade u-ländernagenom att de lättare kan få lån via den s. k. ofiefaciliielen inom valutafonden.Också här är det fråga om ell ganska ograverat Kissingerkrav som häller på allförverkligas. Oavsell vad den brittiske finansministern sagt konstaterarutrikesminister att de väsentligaste industrinationerna "mindreän tvä månader efter del alt förslaget framfördes av " beslutat skapaen solidaritetsfond på 25 mifiarder dollar för ömsesidigt stöd i finansiellakriser. Men del allra intressantaste är egentligen att dessutom aktivt motverkadeen utökning av ofiefaciliteterna inom IMF och högst motvilligt gick med pä alldessa höjdes lill 6 mjfiarder dollar jämfört med de som denna facilitel hade 1974. Anledningen framgår myckel bra, om manser på vilka som bislod de fattiga länderna 1974. Det var lill drygt 75 96 avde 3,75 mifiarderna , , och . Självklart kräverdå de oljeproducerande länderna etl inflytande i della internationella organ,som vel att man inle kan komma ifrån i IMF-sammanhanget. Därför försökerman få fram andra lösningar, där ofieländerna står utanför deltagande. Utöverdel här stödet har de ofieproducerande staterna på bilateral basis och genomfonder inom gruppen bistått fatliga länder med ungefär 10 mifiarder dollar. Uppedelningeni rika och falliga länder har blivit än mer markerad efter beslulel om en nyekonomisk världsordning förra årel. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Påbiståndsområdet finns det ell motsatsförhållande mellan Världsbanksgruppen ochdess ulvecklingskommillé å ena sidan och den särskilda fonden i FN å denandra. Påofieområdel har vi fån uppdelningen mellan producenter och konsumenterytterligare bekräftad genom tillkomsten av ofieklubben vid sidan av OPEC, somvi vid FN-besluiel såg positivt på enligt vad jag tidigare citerade. Påvalutaområdet - med dess svåröverskådliga myller av olika grupper - har vi fålluppdelningen mellan IMF;s ofiefacilileter och den s. k. solidaritetsfonden. Påhandelsomrädel har vi sedan förut uppdelningen mellan och , därmånga ser bara som en diskussionsklubb med myckel små förutsättningaralt verkligen få igenom sina förslag. Verkligheten talar sitt lydliga språk påden här punklen. Jagtycker all del har varit en mycket allvarlig utveckling somtyder på att klyftan mellan fatliga och rika länder ylleriigare håller pä attvidgas och instilulionaliseras på område efter område. Del har, som jag sagttidigare, myckel litet att göra med andan i FN-resolutionen om en nyinlernalionell världsordning. har inte i dessa sammanhang kunnailösgöra sig från sin grupptillhörighet: Vi är ell rikt land. Vi ingår också isamtliga fall bland de rika ländernas grupperingar. Jag tror att della förframliden kan bli en myckel allvariig sak-allvariigare än den kanske framstårhär . Del är en av de viktiga saker som vi måsle bedöma när vi här iriksdagen prövar de olika propositioner som kommer all föreläggas oss ianledning av bildandel av ofieklubben, internationella energiprogrammel ochsolidaritetsfonden. Hen (): befinner sig i den lyckliga situationen att handlingsmarginalernai vår utrikespolitik normalt är nästan obegränsade. Vi kan tillåta oss i stortsett vilka lättsinnigheter eller obelänksamheier som helsl ulan att vårutrikespolitiska situation eller vår säkerhet på kort sikt i väsentliga dragförsämras. Men då och då kommer frågan om de grundläggande dragen i vårutrikespolitik upp, och vi kan konstatera att under senasie tiden vissakonkreta frågor, såsom försäfining av och ofieavtalel, har aktualiseratprinciperna för vår utrikespolitik. Man kan också konstatera, som har gjort, all varie gång en sådan situation inträffar, uppslårstor förvirring i press och massmedia. Del kan därför vara anledning alt justi dag något ta upp de tankar som bildar grundvalen för vår utrikespolitik. Denförvirring som har uppstått och som råder är myckel förklarlig. Ty i realitetenrör man sig med tre eller åtminstone två ganska skilda definitioner på vårneutralitetspolitik. Allmän enighet råder ju i vårt land om all vi i händelseav en militär konflikt skall söka stå utanför krigshändelserna, vara neutrala.Här har ordet neutralitet en klar, traditionell och folkräitslig innebörd, ävenom de folkrällsliga reglerna inte är särskilt omfattande och dessutomunder gångna krig inte alllid respekterats av de krigförande - och kanske inleheller av de neutrala. Del har också rått allmän enighet om att dennaneutralitetsförhoppning kräver att vi i fredslid inte ingår några militäraallianser utan står alliansfria, vilket utvecklade. är detgamla svenska mönstret och det klassiska mönstret för stater med sammamålsättning. Sedanhar man efter hand infört en ny variant av denna politik. Man har sagt att detgäller att skapa förtroende för eller ge trovärdighet åt vår neuiralitelsvifia.Delta förutsätter, sägs del, all man redan i fredstid handlar på etl visst sätteller avslår frän att handla på ell visst säll. Delfinns också en tredje definition på vår utrikespolitik. Man säger helt enkeltatt är neutralt i fredstid. För gemene man betyder detta normalt avslår från all över huvud tagel ha någon uppfattning eller i vafie fallfrån all offentligt ge ullryck åt en sådan. Man skall alltså ställa sig utanförkonflikter som eventuellt kan uppslå mellan två parter och i all synnerhetmellan stormakter. Man kan säga att t. ex. den finska utrikespolitikensdeklarerade målsättning att inte ta ställning i konflikter eller ensintressemolsällningar som kan dyka upp mellan stormakterna är ell ullryck fören sådan politik, som för kanske också är naturlig. Nuär det ju uppenbart att , i all synnerhet, helthar lämnat den tanken att vi skall hålla oss utanför de motsättningar som finnsmellan stormakterna. Man har tvärtom utvecklat en filosofi om att vi skall föraen aktiv utrikespolitik, all vi skall ge vår mening lill känna även när delgäller konflikter mellan stormakter. Man har t. o. m. gäll sä långt all mansäger all om vi inle i en viss situation lar avstånd från hur en stormaktagerar, så kan en annan stormakt säga all vi inle är neutrala eftersom vi itysthet har accepterat ett oriktigt handlande av vissa stormakter. skulleenligt ultalanden av t. ex. statsministern och förre statsministernEriander minska tilltron lill vår neutralitet. Närdel sedan gäller hur våra ställningstaganden kommer lill stånd har man väl inlefrån ansvariga svenska myndigheters sida angivit hur man bedömer olika frågor.Man har gärna velat ge sken av att vi sitter inne med de vises sten, ettobjektivt omdöme, en högre vishet, och att vi frän dessa utgångspunkter bedömervarie utrikespolitisk stridsfråga som kommer upp här i världen. Vi är - ellervill vara - världens samvete, som del ofta heter. Men det är ju inte säkert attandra makter uppfattar oss på samma sätt. Vi brukar i olika sammanhang hävdaatt även om vi önskar vara neutrala i händelse av konflikter är vi vad vår ideologibeträffar självfallet inle neutrala. Där står vi hell på del västerländskasamfundels demokratiska grundval och bekänner oss till dess allmänna kulturellaoch politiska målsättningar. Detta konstaterade exempelvis utrikesministerSven i en TV-diskussion, och vår tidigare utrikesminister,, gjorde detsamma i ell bekant tal 1965 i det finskaPaasikivisamfundet. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Dennainställning kan lyckas oss naturiig och självklar, men för många marxistiskaländer och deras statsmän, pä kortare eller längre avstånd från , kanskeinle saken uppfattas på samma sätt. De som är väl förtrogna med marxistiskanalys vet att enligt denna varie individ handlar utifrån sina egnaklassförutsättningar, sitt eget klasstänkande.