prot · FZ09143 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag skall inte trassla in mig i de siffrorna igen. Låt migbara erinra om att när vi i läser atl projektchefen , alt det inte alls är säkert all man skall stanna vid 2 300 utan man fårse vad del fortsalla projektarbetet leder till, är det just en sådan öppenhetsom vi från sida menar är nödvändig att ha för att man inte skallkomma snett en gång till. i (vpk) kort genmäle: Man kan med allt skäl, som jag sagt, kritisera den befängdaborgerliga inställningen all del kan gå atl få något som helst grepp över och viktig industrigrens framlid med den obestämda och lösligabeslutsform som de vill ha. Men denna kritik för obestämdhet och löslighetdrabbar, om också i mindre grad, även parti och regeringen. Detgår inte all förutsätta hela förlängningen av 80 på del sätt som herrSvanberg gör. Spridningseffekternaär inte automatiska. De är inte på något sätt garanterade. De är beroende avden privata industrins goda vilja. Regionalpolitiken här i landet är inteorganiserad för en sådan styrning som skulle garantera den förlängning ochfördjupning som jag tidigare här talade om. Hela industripolitiken på järn- ochstålområdet är dessutom oklar. Vi vet ännu inte om man, vid en förbättring avstälkonjunkluren, återtar den extremt exporlinriktade och väsentligen påslålämnen baserade inriktningen. Vi vet inte om det fortsätter all bli enexporlinriktad råvaru- och halvfabrikalskarakiär på denna del av den svenskaindustrin. HerrSvanberg säger all staten och regeringen är aktivt inriktade på problemet medspridningseffekterna i och aktivt inriktade på alt bevaraBergslagen. Del låter sig sägas, men vad har egentligen regeringen över huvudlaget för garantier, vad har den för styrmedel och infiyiande över exempelvisden privata järn- och stålindustrin i Bergslagen? Där saknar staten i stortsett ägarmaki. Regeringen går med på en valsverksulbyggnad, eventuellt i samarbetemed den privata storindustrin, men del är någonting som väcker oro iBergslagen. Regeringen ges inte några som helst konkreta garantierför Bergslagens vidareutveckling. Skall den förädling som eventuellt skallkomma till stånd styras av de privata slåljältarna? Vad blir det då förförädling? Vihar erfarenhet från andra industribranscher, där staten är verksam, men därsamtidigt ändå del mest styrande och vägledande momentet bestås av den privatastorfinansen. Exempelvis på skogsindustrins område ser vi alt de statligaindustrierna tvingas med i eller frivilligt accepterar en utveckling avkapitalistisk natur. Kärnfråganär all man i den vidare fördjupningen och föriängningen av planeringen harflera alternativa vägar alt gå. Enligt vår mening räddar man inte ,Bergslagens och landets sysselsättningsproblem om man inte går in på enprogrammatiskt framstyrd, avancerad vidareförädling inom järn- ochstålindustrin, som för bort från den typ av beroende som har varit dennaindustrigrens och dessa landsändars problem och hotar alt bli det i än störreutsträckning. Finansieringav stålverk i , m. m. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: började med att tala om den uppsjö av skriverier,debatter och uttalanden som svallat kring 80-projektet. Det kan hablivit betungande att ordentligt ta del av allt det. Något som inte orkat med atl ordentligt ta del av är den moderata partimolionen.Herr menade att i den framfördes åsikter, som innebar att man skullehålla debatten vid liv över valet, men sedan skulle man kunna ha dörren öppenför all krypa ut. Jag kan inte finna någonting sådant. Jag föreställer mig alldel möjligen är del jag nu tänker läsa upp som har missuppfattat,nämligen att den "fortsatta projekteringen måsle utgå från all ävenalternativ lill hur man kan skapa ett hållfasl stålcentrum vid NJA skallutredas". Vi har märkt alt är allergisk motordet alternativ. Den som tar del ordet i sin mun i debatten om 80 är,för att använda terminologi från inlägget , ohederlig ochgrönköpings-mässig. I själva verket är del nog så, , att del ärgenom alt pröva olika alternativ - där det ena kan vara bättre än det andra -som man når del som vi alla strävar efter och som sä väl i sin avslutande appell, nämligen att man ser till att få eltframgångsrikt resultat av det arbete som läggs ned på olika håll till nyttaför de anställda i företaget och lill nytta för bygden. () kortgenmäle: säger atl jag har tillskrivit socialdemokratin alla ädlamotiv i motsats till de usla oppositionspartierna. Jag använde inte deuttrycken, men jag skall inte gå emot om han nu vill atl vi skallkomma överens om alt del ser ut på det sättet. Vadsom tydligen retar både och är all jag sade att jagtycker all det är mycket underiigt om man säger atl man är med på att skapa ettmetallurgiskt centrum, man är med om att det skall ge en bestämd sysselsättningosv. - men inte kan vara med om en projekleringsinriklning ulan säger: Dengodtar vi inte. Det finns inget underiag för beslut. Nej,självfallet finns det inget underlag för slutgiltiga beslut. Del är detprojekteringen skall ge! Då måste jag väl använda det här tillfället Finansieringav stålverk i , m. m. att tala om vad det är somskall projekteras, eller, som jag har sagt i något sammanhang: Skall det bliett stålverk eller en karamellfabrik? Det citerade ur moderaternasmotion kan ge anledning alt fundera på vad de avser. Avser de att bygga ettstålverk eller anser de alt det lika gärna kan bli en karamellfabrik? Det sägsatl del skall bli "någonting annat" - dvs. den vaga utformning som vihört så . Sedantalas det här mycket om att jag är rädd för alternativ. Det är jag inte alls sårädd för. De som arbetar med projekteringen har gjort en föredragning, och dekommer på flera punkter att redovisa alternativ. Atljag sedan tycker att det är underiigt att ger projektpengar ulanatt tala om inriktningen tycker jag inte att man skall la illa vid sig för. uppenbariigen inte vad de vill projektera men vill ändå anslå projektmedel.Vi andra är väl något bättre ställda i det avseendet. HerrWirtén sade att jag talade om kverulanter. Ja, del gjorde jag, och jag tyckeratt jag har full rätt alt göra det efter vad som har hänt. Del gäller kanskeinte så mycket riksdagsdebatterna - det var inte mina meddebattörer jag avsågmed beteckningen kverulanter - men del har ju också förts en diskussion utanfördetta hus. Väldigt mycket av vad som sagts i den debatten har varit uttryck förkverulans. HerrWirtén säger att "de tre" hade rätt i sin motskrift. Ja, om jag påsamma sätt bland tusen argument fick plocka fram tre eller fyra som är riktiga,kan också jag göra samma påslående. De har haft rätt i vissa delar, men de harinte haft rätt i allt. Framför allt har de i ett eller ett par avsnittframträtt på ett helt annat sätt i den offentliga diskussionen. Närdet gäller citatet från det som VD sagt vill jag nämna alt jag råkadevara närvarande på konferensen i fråga. Jag föreställer mig attindustriministern kommer alt säga någonting om vad som där förekom. Men manskall inte tro på varje tidningsanka ulan i stället försöka ta reda på vad somverkligen har hänt. säger att del som han vill åstadkomma inte kommer av sig självt, ulanman måste styra åtgärderna. Del är alldeles riktigt, . Jag hartalat om att del i regionalpolitiken inte räcker med en allmänt välvilliginställning, utan att vi måsle sätta in medvetna åtgärder på del området. Vadgäller svensk stålindustri är staten, och kommer att vara, enmycket stor ägarinlressenl. () kortgenmäle: Den berömde franske statsmannen från 1800-talei Tal-leyrand, en avfranska revolutionens förgrundsfigurer, sade om de gamlafranska kungarna, bourbonerna, all de hade ingenting lärt och ingenting glömt.Del är uppenbarligen på det sättet också med liksom tyvärr medmånga andra av de socialdemokratiska figurer som agerar i stålverksdramal. Mantycker ändå all de skulle ha lärt någonting av denna långa lidandes historia, ivarje fall så myckel all man inte skall vara såfruktansvärt tvärsäker som är. framförde en slogan,lanserad , nämligen att man inte vet om del skall bli ettstålverk eller en karamellfabrik. Det skall kanske vara en lustighet, men vitycker inte att den är lustig. Hela denna karamell är naturligtvis ovanligtsur, och den blir allt surare ju längre man framhärdar i sin tvärsäkrainställning och inte vill precisera alternativ. Del är ju det del är fråga om.Herr har inte svårt att fatta, men här vill han inte förstå att del äromöjligt för oss all låsa oss för en enda projekiinriklning med halvfabrikat iform av slålämnen på 2 500 lon. Jag frågar än en gång: Vem vet om de går allavsätta? Det finns oklara frågor i den bilden. Förhoppningsvis kan de avsällas,och vi får utgå från del. Men man vet inte detta, och vi vill ha bättreunderlag vad beträffar projektels inriktning. Jag förstår inte alt det skallvara så svårt all fatta våra två fundamentala krav på handlingsfrihet och ettantal alternativ all välja mellan! Finansieringav stålverk i , m. m. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: Jag skulle kunna inskränka mig lill atl instämma med . Hanlog upp precis det som jag kände ett behov av att säga, nämligen all del intefinns något som helst underlag i den moderata motionen som för påslåendet att vi vill ha något annat än ett siålcentrum. Dettaom karamellfabriken har vi hört förut. antydde all del somlustighet börjar bli litet nattståndet. Någon motivering för angrepp motuttalanden i den moderata motionen finns således alls inte. Vi talar om ettalternativ lill den nuvarande uppläggningen av planeringen för ett stålcentrum.Del är ingen karamellfabrik. () kortgenmäle: Jag vill också ställa den frågan. Är del verkligen möjligt, herrSvanberg, om man skriver ut atl man skall ha ett siålcentrum i , att mandå tror sig tillverka karameller därifrån? Det är i så fall ett uniktstålcentrum som har i sina tankar. Den debatten tror jag vi kanbetrakta som avförd. Vihar i vår motion mycket klart angett att projekteringsarbetet måsle bedrivasvidare och att utgångspunkten bör vara del utbyggnadsalternativ som anges ipropositionen. Men,, del finns också andra alternativ. Man kan bygga ett störrestålverk än vad regeringen anger, och man kan bygga ett mindre,» Man kan byggaett stålverk som ger fier sysselsättning än vad regeringen tänkt sig, och detkan också tänkas bli färre. Vad vi vill är atl man skall pröva ocksåkonsekvenserna av dessa utbyggnadsalternativ. Del är den handlingsfriheten förriksdagen som vi efterlyser. Vår färdriktning är helt klar, , menlåt oss inte skärma av olika möjligheter beroende på hur marknaden ser ut! Vihar redan fåll tänka om väsentligt Finansieringav stålverk i , m. m. en gång, och är det påliden att komma fram lill en utbyggnad av detta siålcentrum och icke än en gångfastna i en omöjlig projektering, som bara leder lill en återvändsgränd. Jagtycker alt skulle hålla oss räkning för alt vi vill slåss för attden handlingsfriheten skall finnas kvar och att vi vill all man skall pröva sigfram på de olika handlingsvägar som slår till buds för elt siålcentrum uppe iLuleå. Jagmåste fråga : Menar att det egentligen bara finnsden här exakta inriktningen, den exakta omfattningen och den exaktautformningen av stålverket där uppe, som finns skissad i propositionen? Är delinte möjligt atl vara litet mer öppen i den debatten? i (vpk) kort genmäle: När försöker värja sig mot det enligt honom tydligenförskräckliga begreppet nationalisering av järn- och stålindustrin talar han omatt också regeringspartiet vill ha en styrning av utvecklingen för att garanteraföljdeffekter, förädlingsindustrin osv. Del är bara del, herr talman, all närsocialdemokrater i allmänhet talar om styrning i regionalpolitisk mening menarde någonting annat än en verklig styrning, en verkligt styrande medvetenpolitik. Med styrning menar de det som den svenska regionalpolitiken i daghuvudsakligen beslår av, nämligen smärre marginella stimulansmedel, som kanpåverka den privata industrins utveckling i smärre sammanhang men som aldrigkan rida spärr mot den ifall den privata storfinansen vill någonting annat änvad folkflertalet och de arbetande människorna vill se förverkligat. Därförräcker inte den styrningen alls i del sammanhanget - den är ingen styrning iordels egentliga bemärkelse. Garanterandetav en fördjupning och en avancerad vidareförädling är nödvändigare i densvenska järn- och stålindustrin än någonsin, och det är särskilt nödvändigtefter nedbantningen av det ursprungliga 80-projeklei. Får man inte enmedveten sådan fördjupning och en omfattande sådan vidareförädling, får maninte heller den sysselsält-ningspoliliska effekt som skulle kunna komma tillstånd, och då löser man aldrig sysselsättningsproblemet i enbart medden nuvarande inriktningen. Man klarar heller inte den kommande krisen ochsysselsättningsproblemen i Bergslagen, ifall inte del valsverk som kommeratt gå Bergslagen förbi på något sätt kompenseras genom elt medvetetförädlingsprogram och utvecklingsprogram för Bergslagsindustrierna. Och manlöser heller inte sysselsättningsproblemet för hela , ifall man inte äri stånd all skaffa sig sådana styrmedel som möjliggör en gradvis och planmässigrörelse av industristrukturen bort från en på alltför myckel rovdrift inriktadoch alltför mycket rent kvantitativ -mängdmässig och volymmässig - expansion avstålämnen grundad ekonomi, sådan som - del kan man faktiskt säga - har varitNorrbollens och andra regioners förbannelse genom alt man där haft dennaspecifika inriktning så . Ett sådant program förvidareförädling, för alt komma bort från rov- driftsekonomin och kommain en mer sysselsätlningsinlensiv ekonomi, som kan erbjuda flerarbetstillfällen per investerad enhet, är del ju inte alls säkert att denprivata storfinansen vill ha. Finner den del mera pro-filabell all fortsätta imer traditionella hjulspår gör man det, och därför är en nationaliseringnödvändig. HertSVANBERG (s) kort genmäle: ger sig till att citera franska klassiker. Ingenting lärtoch ingenting glömt - så lydde citat. Jag kan bidra med elt annatcitat: "Så jag målar, donnaBianca, Ty så roar mig atlmåla." Delskulle kunna användas om vad sysslar med. Han talar om vad jag harsagt för något ulan all märka all han är så oerhört självsäker. Han säger alldet finns frågetecken i utredningen. Ja, självklart finns det mångafrågetecken. Del är ju för den skull detta skall utredas. Ingen har begärt allherr eller någon annan skall fastna för att projektet skall ulföras påexakt det eller det sättet. Vi har bara sagt att vi skall arbeta medinriktningen på ett stålverk med kapaciteten och på enutveckling av valskapacilelen inom NJA, Hur del skall gå till i detalj är delsom projekteringen skall ge svar på. HerrSjönell säger: Vi får inga alternativ på del här sättet. Men vilka alternativfår fram genom bifall till reservationen 1 - som jag dock gärnavill betona är väsentligt bättre än reservationen 2? Jagvidhåller fortfarande, herr vice ordförande i utskottet: det finns ingenting ireservationen 2, ingen vilja lill någonting. Det finns i den moderata motionenuttryck för att om inte del ena går så får man försöka med någonting annat. Delförsökte han nu vifta bort genom all raljera. Men man bör vara försiktig medall citera den moderata motionen därför att den är sä oerhört dubbelbottnad.Jag skulle kunna citera en del ur den och få fram hemska saker om jag villekarikera, 1sin första inlägg påstod herr vice ordföranden all jag sagt all det skulleproduceras vid järnverket i , Det har jag absolutinte sagt - kontrollera de borgerliga journalisterna bättre. Del har talats omatt man skulle kunna gå vidare med flera fyramil-jonersprojekt så att det ökarfrån 4 lill 8 och från 8 lill 12, Men skall man öka därutöver blir det 16 ochinte 13, Det är 16 som är en multipel av 4, HerrWirtén säger all jag har talat om karamellfabrik. Ja, men jag har bara gjortdel beträffande , som bara säger an del skall bli någonting utan atlprecisera sig. vill sedan ha fler anställda osv. Det kan vi varaöverens om. Men varför kunde vi då inte bli överens omprojekieringsinriktningen? i har rätt i myckel av vad han säger. Men jag tror atl vi kommerfram till hans önskan om hur del skall bli på ett säkrare sätt än vad han villförorda. Därför yrkar jag återigen bifall Finansieringav stålverk i , m. m. Finansieringav stålverk i , m. m. Herr talmannen anmälde alt anhållitall lill protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt till ytterligarereplik. Del kan kanske förefalla som om debatten bara berör dem påNorrlandsbänken men det har ju i ett par inlägg klart framgått all frågan omStålverk 80 är en myckel viktig del av näringspolitiken och därmed också avsysselsättningspolitiken i vårt land. svenska industrin väl hävdat sig i konkurrensen här hemma och påexportmarknaderna är ingen garanti för att så kommer all vara förhållandet alltframgent. Vi har 2 '/«, av världens befolkning men svarar det oaktat för 2 96av världshandeln. Av vår industriproduktion går nästan hälften till försäljningutomlands. Av de mer betydande råvaror som vi förfogar över är skog och malm deviktigaste. Det är av intresse alt följa diskussionerna om dessa båda råvarorsnyttiggörande. Skogsindustrinhar vi byggt ut så all vi har en klart dokumenterad överkapacitet, dvs.råvaran räcker inte. Antagligen kan vi ta ut mera av inkomster på skogen genomatt gå längre i förädlingsledet inom olika områden. Det erfordras dyrainvesteringar, som kräver mera av energi men ändock inte ger mera avsysselsättning, tvärtom. Men jag ser inte många som av den anledningen villstoppa en sådan skogspolitisk inriktning. Kravet är att verksamheten skall skei socialt acceptabla former. Avden malm som bryts inom landet exporterar vi ca 90 96. Vi har inget eget kol,och malmen har tidigare sökt sig lill kolet, främst lill industriländermed kol. Men inte heller denna tillgång är outtömlig, åtminstone inte delättillgängliga kvantiteterna och kvaliteterna. Stålverken byggs ut alltmer medkustförläggning för atl underiätla transporterna av malm, kol, kalk osv.Japan, som knappast har några egna tillgångar av vare sig malm eller kol, harblivit den verkligt stora stål-nationen. Densvenska stålindustrin lämnas inte oberörd av utvecklingen utanför vårt landsgränser. Detta beror inte endast på all branschen är starkt exporlinriktad, somjag sagt - vi exporterar av vår produktion. Också på sinahemmamarknader har de svenska stålverken att möta hård konkurrens frånutländska producenter. Inemot hälften av det stål vi förbrukar utgörs avimport. Siffrorna hänför sig till 1974, Världensstålindustri har under de senaste tio femton åren utvecklats i snabb takt.Kapacitetsökningen har lill alldeles övervägande del skett genom nyetableringarav stora och, som jag sade, kustlokaliserade verk. 1 dessa verk har de senasteårtiondenas tekniska utveckling, särskilt inom det metallurgiska processleget,och de därav följande mycket markerade stordriftsfördelarna kunnat utnyttjas. Jämsidesmed detta har det skett en omfattande modernisering av äldre verk. Dennautveckling har inneburit en snabb omställning till moderna produktionsmetodergenom övergång till bl. a. syrgasblåsning och stränggjutning. har ettslorl antal omoderna verk lagts ned. Utvecklingenhar också inneburit en stark koncentration av stålproduktionen till ett mindreantal stora verk. Detta har skett dels genom en rad samgåenden, dels genom atten myckel stor del av den expansion som skett har ägt rum inom de störreföretagen. Det har varit dessa företag som haft tekniska, marknadsmässiga ochframför allt finansiella resurser för stora och alltmer kostsammakapacileisutbyggnader. Del är särskilt denna senare faktor - de allt större utbyggnadsstegentillsammans med de snabbt stigande investeringskostnaderna per kapacitetslon -som i hög grad har bidragit till atl del statliga engagemanget inom världensstålindustri ökat kraftigt. Detta har tagit formen av dels statligt ägande,dels statligt finansiellt stöd i olika former lill den privata industrin.Koncentrationen lill allt större slålkoncerner har inneburit en betydandesamordning mellan de enskilda verksenheterna. Delta gäller inom såväl denstatliga som den privata industrin. Effekliviseringsslrävandena häri många länderemellertid kommit all innefatta branschslrukturella åtgärder överföretagsgränserna. Inom flera områden sker sålunda en omfattande samverkanmellan olika företag. Detta gäller bl. a. frågor rörande kapacitelsutbyggnad,val av produktionsinriktning, råvaruförsörjning och marknadsföring. Dennasamverkan mellan olika företag har i många fall initierats och fortlöpandedrivits på av respektive regering. Därigenom har stålindustrins utvecklingkommit att i hög grad samordnas på del nationella planet - även i länder där branschenvarit helt eller till betydande del privatägd. I vissa länder har stålindustrintidvis prioriterats i den samlade industriplaneringen och därigenom erhållitsärskilt omfattande stöd, ibland via särskilda sektorsbudgetar. 1 ett antalländer finns också olika former av långtgående samverkan mellan de privataföretagen utan slatlig medverkan. Denna samverkan är såväl nationell sominternationell. Delgäller sålunda en stålindustri som lill siora delar är myckel modern, som iallt högre grad koncentreras lill en mindre antal stora förelag med betydanderesurser, som utmärks av en alltmer omfattande samordning i olika formermellan de olika enheterna - företagen - varvid de ställiga engagemangen ocksåfår allt större betydelse. Del är med den stålinduslrin som de svenska verkenhar att konkurrera såväl utomlands som här hemma i vårt eget land. Igoda konjunkturer har den svenska stålindustrin klarat sig ganska bra, men överlängre lidsperioder bakåt har den visat en betydligt svagareproduktionstillväxt än stålinduslrin i världen i övrigt, en minskad sysselsättning,en sen över hela tidsperioden pressad lönsamhet och en jämfört med världensstålindustri i övrigt närmast obefintlig strukturomvandling. Del är nödvändigtalt göra jämförelsen mellan utvecklingen av den svenska stålindustrin och avstålindustrin i världen i övrigt, i en internationellt perspektiv. Finansieringav stålverk i , m. m. Finansieringav slå/verk i , m. m. Stålinduslrinär också en bas i och en nödvändig del av vår totala industri. Av gammall ärstålinduslrin hårt ortsbunden. har framhållit alt i 16kommuner svarar stålindustrin för över hälften av indusirisysselsätlningen. Detkan också sägas alt i nio kommuner är andelen tre Qärdedelar av den totalaindusirisysselsätlningen eller högre. Omvi studerar utvecklingen internationellt på stålområdel kan vi inte undgåiakttagelsen alt man alltmer söker sig fram till produktionsvolymer ochanläggningar som är så stora att man kan utnyttja slordriftfördelar. Särskiltgäller detta inom det första stegel i produktionskedjan - det metallurgiskaprocessteget, ämnesproduklionen. En sådan satsning i står inte i stridmed en ökad specialisering inom vår stålindustri. Tvärtom torde i många fall enrationell basproduktion av detta slag vara en förutsättning för lönsamhet isenare produklionsled. Detta gäller inte minst om man, som önskvärt är, skallgå vidare i förädlingskedjan vid stålverket. Diskussionenom vår stålindustri kände inte under högkonjunkturåren 1972-1974 trycket av denmera allmänt inriktade induslripolitiska diskussionen. I stället komdiskussionen främst att kretsa kring behovet av stål i och för framlidenoch vårt lands möjligheter all tillgodogöra sig andelar av en växandekonsumtion och produktion. Nog så viktigt är att avgörande för beslutet omStålverk 80 blev den uppfattningen, att med vår värdefulla malm borde virimligen kunna vidga det första stegel i förädlingskedjan, ämnesproduktionen,och tillgodogöra oss mera av inkomster och sysselsättning. Närdet från kritikernas sida talas om turerna kring stålverket är del skäl atlerinra om alt på regeringens förslag tagit en avgörande beslut, 1974,och upprepat sitt ställningstagande . Men de förhållanden sompåverkar utformningen av 80 och som det har varit en myckel öppendiskussion om har självfallet nödvändiggjort överväganden som kommit atl gådelvis i annan riktning än 1974.