prot · FY0923 · 1975-12-31 00:00:00 — band ju sysselsättningsslö-del med andralokaliseringsinsatser, så på den här punkten är det som bundit oss.Har man inle fåll lokaliseringsstöd lill lokaler eller maskiner kansysselsättningsstöd inte utgå under den pågående tvååriga försöksverksamheten.Jag bedömer redan denna försöksverksamhet som myckel gynnsam, men menar all vibehöver innan vi går till och begär en ändring. Men omdet i en kommun finns lokaler som är uppbyggda med statligt stöd och som ägs avkommunerna och man där lokaliserar ett företag som får bidrag lill maskinerna,då utgår sysselsättningsslöd. När de två årens försöksverksamhet är slutfördfår vi naturiiglvis se över även den bestämmelsen. Torsdagenden 20 febmari 1975 Omsysselsättningsstöd till företag utanför det inre stödområdet Hen (): Vad statsrådet nu anförde har också sagts i svaret på inlerpellationen.Det är självklart utomordentligt värdefullt alt kunna få använda sig avsysselsäitningsslödei. Förutomde problem jag talat om när det gäller glesbygden inom ärsituationen den, som kommunen framhållit i skrivelse lill statsmakterna, attkommunen är i stort behov av sysselsättningstillfällen inle bara iglesbygdsområdena ulan även i andra delar. har antaletförvärvsarbetande i kommunen minskal med 2 100 personer. Av länsstyrelsensprognos för näringslivels utveckling framgår att ytterligare en minskning på800 personer skall drabba kommunen. Den här minskningen som jaguppgivit har i allt väsentligt inträffat ute i glesbygdsområdena. Kommunen harambitioner att föra en politik som förbättrar levnadsvillkoren för de människorsom lever och måste bo i glesbygdsområdena. Gör man inte det kan det fåallvariiga konsekvenser för de redan gjorda investeringarna i skolor och andraserviceinrättningar. Dessa människor som bor ute i glesbygden utövar en starkpåtryckning på kommunen, i vart fall , och kräver att även deskall kunna åtnjuta jämlikhet när det gäller arbete och trygghet. För attkommunen skall kunna lösa de här problemen anser jag all samma regler förlokaliserings- och sysselsällningsstöd skall tillämpas inom kommunens glesbygdsom inom det inre stödområdet, således alt kommunen får bidrag till uppförandeav industrilokaler för uthyrning lill industriell verksamhet inom glesbygdsområdenoch all sysselsäitningsstödei även skall utgå inom nämnda områden om ettförelag driver verksamhet i förhyrda lokaler. Jagvill, herr lalman, lill sist säga all jag uppskattar den förståelse som svaretpå min interpellation på något sätt ändå andas. Omsysselsättningsstöd till företag utanför det inre stödområdet är faktiskt allvarligareän vad jag kunnat skriva ned i inlerpellationen och än vad jag kunnat geuttryck för här. Vi har ungefär 2 000 människor som ständigt jagar jobb ute idessa glesbygdsområden, människor som är anmälda arbetslösa, har varit arbetslösaså att de inle längre kan få någonting från arbetslöshetskassan,människor som finner del meningslöst all anmäla sig till arbetsförmedlingeneftersom de inte har en chans alt åka hemifrån till de områden där arbetefinns. Jaghoppas emellertid, herr talman, att del skall finnas möjligheter att fortsättadebaiten, kanske på ett annat sätt, omkring de här frågorna. Jag utesluter inteatt kommunen återkommer med vissa förslag om hjälp - när vi t. ex. har en lokaloch maskiner. Människor står och trampar och väntar. Men vi får ingenföretagare dit utan sysselsättningsslöd. Överläggningen var härmedslutad. §15 Föredrogs och hänvisades §16 Föredrogs, men bordlades åter kulturutskottets betänkande nr 1,näringsutskoltets betänkanden nr 1-5 samt inrikesutskoltets betänkanden nr 1och 8-10. §17 Anmäldes och bordlades Nr 13 om lokalradio ochvissa andra rundradiofrågor §18 Anmäldes och bordlades Nr 1824 av fruJacobsson med anledning av propositionen 1975:6 om ändring i konkurslagen (1921:225) m. m. §19 Anmäldes och hänvisades till skalteutskoltet Motioner Nr 1825 av 1826 av i med anledning avpropositionen 1975:16 om ändrade regler för inbetalning av medel lillarbelsmiljökonto och särskilt invesleringskonto §20 Anmäldes och bordlades Nr 1827 av hen Danellm.fl. Nr 1829 av herrarÅkerfeldt och i Nr 23 med anledning avpropositionen 1975:15 med förslag till ändring i lagen Torsdaeen den (1947:523)om kommunala åtgärder lill bostadsförsöriningens främjande 20 februari1975 §21 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet Nr 34 av herr (fp) lill herr bostadsminislern om. principerna för kommunernasmarklilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag; Ur de boendes synvinkel är det väsentligt att delfinns ett betydande mått av konkurrens på bostadsmarknaden, såväl vad gällerbostadsbyggande som lägenhetsförvallning. I syfte att bidra till en dämpningav boendekostnaderna har man från sida drivit kravet på anbudskonkurrens,dvs. byggrätten skall göras beroende av förmågan att bygga billigast. Riksdagenantog riktlinjer för den framlida bostadspolitiken. I fråga om hur delframtida bostadsbyggandet skulle organiseras drogs gränslinjer mellan å enasidan marktilldelning och å andra sidan förfarandet vid upphandling av husen. Ienlighet med beslut läggs stort ansvar på kommunerna för attgenomföra de bostadspolitiska målen. Kommunernas möjligheter att styraplangenomförandel, att möjliggöra en markfördelning och eliminerakonkurrensen om exploateringsmark tillgodoses genom markvillkoret.Propositionen 1974:150 säger alt "strävan alt fördela marken rättvistmellan olika i kommunerna verksamma byggherrar bör underordnas de krav som enrationell produktion ställer". Vidare understryks del önskvärda i attbehålla del konkurrenselement som ligger i all byggandet sker i olikaföretagsformer. Byggherrarnas skicklighet som byggherrar och förvaltare bördärför kunna vara utslagsgivande för fördelning av byggherreuppdrag. Vadsom här anförts bekräftar enligt min uppfattning att kommunen, om man ensidigtstyr marklilldelningen till viss förelagsform, måsle kunna visa alt man på såsätt får ett bättre och billigare byggande och förvallande. Ifråga om själva byggandet avskärs i princip egenregibyggandet från möjlighettill bostadslån om kommunen eller lånemyndighet inte medger undantag. Enförhandlingsentreprenad kan få statlig långivning endast i de fall där en sådanvid en allsidig bedömning anses vara minst lika fördelaktig som enanbudsupphandling skulle ha varit i motsvarande fall. Torsdagenden 20 febmari 1975 Bådepropositionen och senare ännu starkare uttalade sig restriktivt molegenregibygge vid statlig bostadsbelåning. Mot denna bakgrund anser jag detförvånande alt man i vissa kommuner vid stora projekt diskuterat all tilldelaett bestämt förelag all mark för byggande i egen regi. Ett sådant exempel ärEnskededalen i , där projektet gäller ca 1 600 lägenheter. Skulle ensådan princip stadfästas i någon kommun innebär del enligt min uppfattning enminskning av konkurrensen, inte den ökning avsåg med sill beslut idecember 1974. Motden anförda bakgrunden finner jag del angeläget att ställa följande frågor tillherr bostadsminislern : Hur tolkar statsrådet de statliga riktlinjerna förmarklilldelning då det gäller stora bebyggelseenheter? Hur anser statsrådet att kommunen skall bedöma attkostnaderna .för ett bygge inte kommer att överstiga kostnadsnivån förupphandlade projekt? Nr 35 av ()till herr industriministern om transporlfrågor i samband med 80: Anläggandet av 80 är för vårt land enmycket stor industriell satsning. 1 regeringsförslaget om stålverketuppskattades de totala kostnaderna exkl. ränta lill 3,7miljarder kronor i löpande penningvärde. Investeringar av så stora mått fårinle bara betydelse för övre utan kommer också att på olika sättberöra hela landets ekonomi, industri och transportväsende. Dettotala malmbehovel vid NJA beräknas uppgå till nära 9 miljoner lon, varav 6,4miljoner ton lill 80. Malmen kommer att transporteras medjärnväg. finns redan, dess kapacitet är känd och den klarartransporten. Men hur intransporten av kol och mer än 1 miljonlon kalkslen och huruttransporien av stålämnen skall ske ärfortfarande en öppen fråga. Del enda som sagts om dessa transporterär, att de avses ske i systemtrafik med fartyg, kol och kalksten lill ochstålvaror i retur. Del låter enkelt - alltför enkelt. Transporternaär av utomordentlig betydelse. För hela stålverkspro-jeklet blir en rationelloch fungerande transporlkedja själva livsnerven. Med sjöfart under normalayttre förhållanden är problemet ett normalt transportproblem som kan lösas påett relativt enkelt sätt. Men i fallet 80 gäller andra förutsättningar.Här skall fraktas myckel stora varukvantiteter i farvatten som tidigare normaltvarit stängda på grund av isförhållandena. Fartygen är visserligennumera försedda med kraftigare maskinerier, och vi har fått bättre tillgång påkraftiga isbrytare, men att därför tro all sjöfart i i fortsättningen skall pågå relativt slörningsfriit även vinlertidär alltför optimistiska och riskabla tankegångar. Stålverketskunder behöver och kräver kontinuerliga transporter. Får de inte detta blir deldåliga affärsmässiga villkor för leverantören - NJA. Det behövs specielltvintertonnage för att klara säkra transporter till och från . Sådanaspecialfartyg kan man inle erhålla med kort varsel. De måste snart projekterasoch byggas. Införbehandlingen av förslaget om stålverket i föreslogs i en motion attfrågan om sjötransporter med en samhällsägd flotta för alt trygga stålverketstransportbehov och få inflytande på transportsektorn såväl som påproduktionssektorn skulle utredas. sade all frågan omsjötransporterna måste bli föremål för ingående överväganden inom NJA.Industriministern sade i debaiten all frågan om statligt engagemang dittills ejlämnats obeaktad. har det varit tyst från såväl NJA somindustridepartementet. På redarhåll har dock frågan tilldragit sig intresse ochlivligt diskuterats, och fiera "sofistikerade och ovanliga"transporllösningar har presenterats. Ävensjöfolket är intresserat. Man frågar sig om samhället har intresse av allskaffa sig insyn på något sätt i sjöfarten. Skall transporterna ske med inhyrtutländskt tonnage, eller skall man försöka med "ströbåtar" ellerordna kontrakt med något svenskt rederiförelag? Även varvsindustrin och dessmånga anställda i vårt land är intresserade, eftersom det kan gälla nybyggnadav ett icke ringa antal specialfartyg. Även från hamnar och regioner på fleraställen efter kusten finns intresse för eventuella omlaslningslerminaler förNJA;s transporter. Motbakgrund av det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att framställaföljande fråga lill herr industriministern: Enligtvilka riktlinjer sker uppföljningen av beslutet om 80 beträffandeutformningen av sjötransporter och terminalanläggningar, och vilket resultathar undersökningarna om iransporlfrågorna hillills gett? § 22 Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts Nr86 av () till herr kommunikationsministern om nedläggning avjärnvägsstationer utmed stambanan: SJ har föreslagit att stationerna mellan Alvestaoch , med undantag för , skall läggas ned för persontrafik. Dellakommer att skapa problem rör bl. a. skolbarnens resor mellan orterna. det rimligt att lägga ned stationer utmed den bärkraftiga stambananutan all ersätta kommunikationerna med exempelvis motorvagnar? Nr 87 av ()lill herr arbetsmarknadsministern om en ny yrkesnomenklatur; Under höstriksdagen 1972 fick jag av dåvarandeinrikesministern svar på en interpellation gällande tillkomsten av eneventuell yrkesklassificering. Statsrådet var inte beredd att då ta någotsärskilt initiativ, eftersom frågan behandlades gemensamt av statligamyndigheter och arbetsmarknadens parter. har det i dagspressen framförtsolika uppgifter rörande principerna för lönesättning. Dessutom visar utredningenom arbetarskydd och yrkesskador hur svårt det f n. är att yrkesmässigtlokalisera arbetslivets risker. Därför hemställer jag om arbetsmarknadsministernssvar på följande fråga; informera om vilken målsättning statsmakterna har för ett såomfattande problem och om hur långt arbetet med en ny yrkesnomenklatur harutvecklats ? Nr88 av () lill herr finansministern om långpendlares rätt lillavdrag för resekostnader vid inkomstbeskattningen; Ett stort antal personer bosatta i vissa delar avlandet, t. ex. i norra , har sedan fiera år siu arbete föriagt långtfrån sin hemort. Så är fallet med exempelvis anläggningsarbetare, som har sinsysselsättning i eller annorstädes i därföratt de inle kan få arbete på hemorten. De får vid taxering göra vissa avdragför hemresor. De s. k. långpendlarna förväntar sig en generös tillämpning avreglerna för dylika avdrag. förefaller det dock som om möjligheterna lillnämnda avdrag i vissa fall har skärpts. Harfinansministern några planer på all åstadkomma en uppmjukning avavdragsbestämmelserna för långpendlare? Nr89 av () till herr finansministern om införsel i sjukpenning förobetalda skatter m. m.; Enligt gällande bestämmelser kan indrivning förskaller ej ske på inkomst i form av sjukpenning, trots all sådana inkomsteribland kan vara betydande efter den senaste sjukpenningreformen. Avser statsrådet all la något initiativ för att gemöjlighet till införsel i sjukpenning för obetalda skatter, avgifter etc? Nr 90 av ()till herr statsministern om lagstiftning mot könsdiskriminering: Den kartläggning av utländska erfarenheter avlagstiftning mot könsdiskriminering som delegationen för jämställdhet mellanmän och kvinnor låtit göra skall enligt uppgift sändas på remiss lillmyndigheter och organisationer. Men redan innan dessa har fått yttra sig hardet ansvariga statsrådet, , som ordförande i delegationengjort bestämda uttalanden emot en lagstiftning. Mol den bakgrunden ber jag attfå fråga herr statsministern; Ansersig regeringen bunden av fru statsrådet uttalanden emot en lagstiftningmot könsdiskriminering? Nr91 av i Agnas (m) lill herr arbetsmarknadsministern om åtgärdermot ungdomsarbetslösheten i Norriand; Trots den högkonjunktur som rått är det svårt förmånga ungdomar att få ett lämpligt arbete. Särskilt svår är situationen i vissaNorrlandskommuner där andelen unga bland de arbetslösa är större än på andrahåll. ex. inle mindre än 701 personer sominte fyllt arbetslösa i . Situationen är bekymmersam och väntas bliförvärrad vid utryckningen från regementena . harvisserligen ett stort antal företag från andra delar av landet sökt värvaungdom för flyttning från , men det måsle för kommuns del ansesotillfredsställande. beredd att medverka till all sysselsättning bereds i hemorten förden ungdom som är arbetslös bl. a. i kommun? Nr92 av (vpk) till herr arbetsmarknadsministern om ål-gärder föratt säkra sysselsättningen för vissa anställda inom bryggerinäringen; län har haft en ogynnsamutveckling av sysselsättning och folkmängd. Speciella problem har funnits inorra län.sde-len. Detta motiverar särskilda insatser för att stoppa nedgångenoch vända utvecklingen i positiv riktning. Ettbryggeri i länets norra del på gränsen till stödområdet hotas nu av konkurs ochnedläggning, varvid 135 anställda berörs. Då staten redan "är engagerad påbryggeriområdet kan frågan ställas om del inle vore lämpligt att stateningriper här på lämpligt sätt för att tillförsäkra de anställda fortsattsysselsättning. Jag vill därför fråga herr arbetsmarknadsministern: Vilkaåtgärder bör enligt statsrådet vidtas för att säkra sysselsättningen för debryggerianslällda i norra delen av län som hotas av arbetslöshet? §23 Kammaren åtskildes . Torsdagenden 20 febmari 1975