prot · FZ09143 · 1975-12-31 00:00:00 — 2. beträffandeanslag atl med bifall lill propositionen 1975/76:207 punkterna 2 och 3 samt motionen 1975/76:2547 yrkandet I i ifrågavarande del och motionen 1975/76:2548 yrkandet 2 för bud /77 anvisade a)lill Lån till under fonden för låneunderstöd ettinvesteringsanslag av . Finansieringav stålverk i , m. m. b)lill Aktieteckning i för finansiering av stålverk i för statens aktier ett invesleringsanslag av , 3. beträffandeförstatligande av stålindustrin, m. m. atl skul le avslå a) motionen 1975/76:2549 iifrågavarande del (moment 1), b) motionen 1975/76:2550 iifrågavarande del (momenten 1 och 2), 4. beträffande struklurulredningför stålindustrin all skulle avslå motionen 1975/76:1801, 5. beträffande miljöhänsyn ochenergihushållning all skulle avslå a) motionen 1975/76:2546 yrkandetI C i ifrågavarande del (momenten 1 och 2), b) motionen 1975/76:2548 yrkandet5, 6. beträffande särskildexpertgrupp vid planeringen av stålverket i att skulle avslåmotionen 1975/76:6, 7. beträffande regionalpolitiskplanering av stålindustrin att skulle avslå motionen 1975/76:2550 iifrågavarande del (moment 4), 8. beträffande gruvdrift iKaunisvaara, m. m. atl med anledning av a) motionen 1975/76:190, b) motionen 1975/76:1827 som sin mening gavregeringen lill känna vad utskottet anfört, 9. beträffandeökad sysselsättning i övre inland all skulle avslå a) motionen 1975/76:2546 yrkandetI C i ifrågavarande del (moment 3), b) motionen 1975/76:2547 yrkandet2, c) motionen 1975/76:2548 yrkandena3 och 4, 10. beträffande program företablering av statliga industrier i anslutning till stålverksprojekiet attriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:446, 11. beträffande samhällsservice iLuleåområdet all skulle avslå motionen 1975/76:1808, 12. beträffande gruvdrift och järn-och stålindustri i Bergslagen atl skulle avslå motionen 1975/76:2549i ifrågavarande del (momenten 2 och 3). beträffande riktlinjer förfortsatt projektering av nytt stålverk i 1.av herrar i Glömminge (c), i (c) och (),() samt () som ansett att utskottet under 1 borthemställa a)med anledning av propositionen 1975/76:207 punkten 1, motionen 1975/76:2546yrkandena I A, I B och II och motionen 1975/76:2548 yr- kandet 1 som sin meningge regeringen lill känna vad reservanterna anfört, b) avslå motionen 1975/76:2547yrkandet 1 i ifrågavarande del, i den mån motionen inte i denna deltillgodosells enligt reservanternas hemställan under a, c) avslå motionen 1975/76:2550 iifrågavarande del (moment 3), 2. av herrar Regnéll (m) och Hovhammar (m) somansett atl utskottet under 1 bort hemställa a) med anledning av propositionen1975/76:207 punkten 1 och med bifall till motionen 1975/76:2547 yrkandet 1 iifrågavarande del godkänna av reservanterna angivna riktlinjer, b) avslå motionen 1975/76:2546yrkandena I A, I B och II i den mån motionen inte i denna del tillgodosellsenligt reservanternas hemställan under a, c) avslå motionen 1975/76:2548yrkandet I, d) avslå motionen 1975/76:2550i ifrågavarande del (moment 3), 3. av i (vpk) som ansett attutskottet under 1 bort hemställa a) med anledning av propositionen1975/76:207 punkten 1, med bifall lill motionen 1975/76:2550 i ifrågavarandedel (moment 3) samt med avslag på motionen 1975/76:2546 yrkandet 1 B, motionen1975/76:2547 yrkandet 1 och motionen 1975/76:2548 yrkandet 1 som sin mening geregeringen till känna vad reservanten anfört, b)avslå motionen 1975/76:2546yrkandena 1 A och 11, i den mån motionen inte i denna del tillgodosells enligtreservantens hemställan under a, 4. beträffande förstatligande av stålindustrin, m.m. av i (vpk) som ansett all utskottet under 3 bort hemställa a) motionen 1975/76:2549 i ifrågavarande del (moment I). b) motionen 1975/76:2550 iifrågavarande del (momenten 1 och 2) som sin mening gav regeringen lill kännavad reservanten anfört om riktlinjer för den svenska stålindustrins utveckling, 5. beträffande miljöhänsyn och energihushållning avherrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (c), () och Hovhammar (ni), () saml () som ansett atl utskottet under 5 bort hemställa a) motionen 1975/76:2546 yrkandetI C i ifrågavarande del (momenten 1 och 2), b) motionen 1975/76:2548 yrkandet5 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört. Finansieringav stålverk i , m. m. Finansieringav stålverk i , m. m. 6. beträffanderegionalpolitisk planering av stålindustrin av son i (vpk) som ansett atl utskottet under 7 bort hemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2550 i ifrågavarande del (moment 4)som sin mening gav regeringen till känna vad reservanten anfört, 7. beträffande program för etablering av statligaindustrier i anslutning till stålverksprojekiet av i (vpk) som ansett all utskottet under 10 bort hemställa altriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:446 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanten anfört. 8. beträffande gruvdrift och järn- och stålindustrii Bergslagen av i (vpk) som ansett att utskottet under 12bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2549 i ifrågavarande del (momenten 2och 3) som sin mening gav regeringen till känna vad reservanten anfört. 1 delta betänkande redovisas endast den punkt, vidvilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten3 (Kraftstationer m. Regeringenhade i propositionen 1975/76:125 bilaga 11 underpunkten 3 (s. 44-51) föreslagitriksdagen all 1, bemyndiga regeringen altgodkänna dels ramavtal om utbyggnad och drift av ett kraftvärmeverk i ,dels konsorlialavial om bildande av ett aktiebolag med uppgift all uppföra ochdriva krafivärmeverk i samt all medge att träffaöverenskommelse om smärre ändringar i avtalen, 2, medge atl medel fick tas ianspråk från investeringsanslaget Kraftstationer m, m, för teckning av aktieri och lån lill del under 1 avsedda aktiebolaget, allt i enlighet med åtagandenai konsortialavtalel, 3, beniyndiga regeringen all medge statensvattenfallsverk atl teckna borgen för lån intill sammanlagt 2 ,varav . för lån till distributionsbolag. Idetta sammanhang hade behandlats motionen 1975/76:2407 av m. (c), vari hemställts atl vid sin behandling av tilläggsbudget 111 /76 avseende kraftvärmeverk i som sin mening gavregeringen lill känna vad som i motionen anförts om ett effektivt utnyttjandeav spillvärme vid 80. 1. att medbifall till regeringens förslag skulle a) bemyndiga regeringenalt godkänna dels ramavtalet om utbyggnad och drift av ettkraftvärmeverk i , dels konsortialavtalel om bildande av ett aktiebolagmed uppgift all uppföra och driva kraftvärmeverk i samt medge statensvattenfallsverk alt träffa överenskommelse om smärre ändringar i avtalen, b) medge alt medel fick las ianspråk från invesleringsanslagel Kraftstationer m. m. för teckning av aktieri och lån lill del under a avsedda aktiebolaget, allt i enlighet med åtagandenai konsortialavtalel, c) bemyndiga regeringen atl medgestatens vattenfallsverk att teckna borgen för lån intill sammanlagt , varav . för lån till disiributionsbolag, 2. atl skulleavslå motionen 1975/76:2407. Finansieringav stålverk i , m. m. Reservation hade avgivits av herrar iGlömminge (c), i (c) och (), () samlherr () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa att med bifall lill motionen 1975/76:2407som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Satsningen på det projekt som har kallats 80 är uppenbarligenen av de största i modern svensk induslrihisloria -om inte rent av den allrastörsta. Del mesta i det här projektet har varit i giganlklass - optimismen,miljardrullningen, löftena, men också pro-jekleringsmisslyckandena. Jaghar här, herr talman, inte för avsikt atl gå in på något slags siffer-exercis,att försöka analyser alla de siffror, kalkylunderlag och liknande som harförekommit vid olika tillfällen i debatten om del här stålverket. Jag vill endastinskränka mig till att erinra om att när , alltså förganska precis , godkände riktlinjerna för ett nytt stålverk iLuleå, angavs atl kapitalkostnaderna skulle komma alt uppgå lill 4 600 milj.kr. Projektet visade sig vara av just giganlform, inte bara ifråga om generösa löften ulan framför allt ekonomiskt. Kapitalkostnadernabörjade nämligen omgående växa med den nätta summan av bortåt I miljard kronorper månad. Det fanns initierade bedömare som mot slutet av förra åretuppskattade de slutliga och totala kapitalkostnaderna för 80 till 20,ända upp lill . Närregeringen nu backat ur den ursprungliga alltför yverborna satsningen ochpresenterar vad man kallar ett modifierat stålverksprojekt kräver den attriksdagen skall godkänna de nya riktlinjerna. Det finns då starkt motiv för attställa frågan: Vad har för underlag för att godkänna de nya menmodifierade riktlinjerna? Förden ekonomiska bedömningen finns inget kalkylunderlag alls, eller i varje fallett myckel knapphändigt. Det anges bara att man syfiar lill en produktionsnivåom 2,5 niiljoner ton stålämnen i stället för ursprungligen planerade 4miljoner lon. Man räknar med en ökad sysselsättning Finansieringav stålverk i , m. m. även i del här nedbantadeprojektet om 2 300 arbetstillfällen. Men det här stålverksprojekiet skall hasamma principiella utformning som tidigare, enligt propositionen. På så knapphändiga kalkyler och nära nog obefintligt beslutsunderlagkan i varje fall inte vi från godkänna några löst skisseraderiktlinjer för något som trots nedbantningen syftar till att bli en av destörsta industrisatsningarna i vårt lands historia. Vad vi kan godkänna ärvissa principiella målsättningar. Det återkommer jag lill. Del är emellertidfrån den utgångspunkten självklart att vi godkänner de 450 miljoner somföreslås till planeringen. Vianser all när det definitiva beslutet skall tas måste ha ett underlagsom medger full handlingsfrihet. Det måste vara ett fullständigtbeslutsunderlag, inte ett knapphändigt sådant, som kan föranleda missar vidbedömningen. Det här förutsätter atl kostnader, tillgång på finansieringsmedel,lönsamhelsberäkn ingår, sysselsättningseffekter, marknadsbedömningar osv. måstegrundligt utredas och dokumenteras för all sedan redovisas för . Detfår inte bli, som vi från ser del, på samma sätt som med ett annatstort och viiisyfiande politiskt projekt här i landet, beträffande vilketävenledes del definitiva beslutet har skjutits - till 1978 -nämligen energipolitiken. Beslut om denna skall alltså fattas 1978, och med denpolitik som regeringen har bedrivit i den frågan kommer uppenbarligenvid den tidpunkten alt sakna annan handlingsfrihet än all välja kärnkraft.Ändå barden socialdemokratiska regeringen ulloval handlingsfrihet. i säger vi däremot från ja till en utbyggnad ochen upprustning av det gamla . Vi vill i detta sammanhangockså understryka vikten av propositionens förslag om ett metallurgisktcentrum i , som vi godtar. , gamla NJA, har enligtvåra bedömningar vissa förutsättningar all med en grundlig och väl planeradutbyggnad bli även företagsekonomiskt lönsamt. Det förutsättersjälvfallet mycket stora kapitalinvesteringar. Jag vill slå fast all ettviktigt kriterium i all indusiriprojeklering är all man får ettlönsamhetsinslag. Det måste finnas i all industriell verksamhet, även om delfinns betydande inslag av samhällsekonomiska motiv i sammanhanget. Allindustriell verksamhet mås-le syfta till ett ökat värdeskapande. En dåligföretagsekonomisk lönsamhet ger dåligt värdeskapande. Visiöder delta metallurgiska centrum i för det första därför alt vi anserdet utomordentligt viktigt med hänsyn lill hela branschens utveckling. För delandra kan därifrån initieras projekt som kan ligga lill grund för envidareförädling och bearbetning av stål, något som såvitt vi bedömer saken kanunderlätta industrialiseringen och sysselsättningen i hela övre . Vianser alltså all Norrbollens måste göras lill ett slagkraftigtstålverk, som även vid mycket olika konjunkturer kan variera sin produktion.Det sistnämnda anser vi vara utomordentligt Projekteringenmåsle inriktas på att införskaffa bästa möjliga utrustning - det är ensjälvklarhet - men vi trycker också myckel hårt på arbetsmiljöaspekterna ochpå att man sätter in åtgärder för alt få en låg energiförbrukning. Det måslevara myckel väsentliga inslag i planeringsarbetet, och det finns oerhörtmyckel atl göra i form av tillvaratagande av spillvärme, mottryckskraft osv. Planeringsarbetetmåsle alltså inbegripa att man i möjligaste mån söker utnyttja svensktmetallurgiskt kunnande och produkter som är tillverkade inom landet. Redan isamband med leveranser till stålverksutbyggnaden bör alla möjligheter tas lillvara för all få en industriell utbyggnad i övre . När vi från anger vår rent principiella målsättning beträffandeutbyggnaden av NJA ser vi det projektet som utomordentligt betydelsefullt,naturligtvis i första hand för sysselsättningen men även för vidareförädlingenav malmen. Utbyggnaden av NJA är väsentlig, eftersom den skapar förutsättningarför ett industrialiseringsprogram för hela övre . Menvi har en viktig reservation: vi anser inte atl utbyggnaden i får ske påbekostnad av övriga delar av övre . Luleåregionen får inte blifullständigt överhettad och tjänstgöra som en magnet, som suger till sig allarbetskraft i aktiv ålder i hela inlandet. Det måste lill en intensivregionalpolitik med insatser för vidareförädling av malmen. En uppbyggnad av t.ex. en verkstadsindustri anser vi vara en av förutsättningarna för atl lösa deinomregionala problemen. Vi har söm sagt varit kritiska mot alt på del här stadiet och med delnärmast obefintliga beslutsunderlaget binda oss för någon slutgiltig utformningav det nya projektet. Industriministern konstaterar i propositionen att deursprungliga planerna på att i ett nytt stålverk dels tillverka 4 000 tonstälämnen, dels sälja huvuddelen därav pä export av olika anledningar måsteskrotas. Den direkta anledningen härtill blev, med en närmast obetalbarformulering i propositionen, "en fördjupad granskning av projektet",uttalad i den s. k. februari-rapporten. Det finns, herr talman,säkerligen en grundad anledning atl fundera över varför en "fördjupadgranskning" inte har kunnat ske tidigare. Då hade förhoppningsvis denbetydande yvighet som utmärkt projektet 80 och de socialdemokratiskaloppfigurer som talat för dess förträfflighet och beskyllt kritikerna förnärmast landsförräderi kunnat dämpas avsevärt. Över huvud tagel harplaneringen i stor utsträckning präglats av den gamla dåligabakningsmetoden alt slänga in jästen efter degen i bakugnen: först politiskautspel med generösa löften om produktion och sysselsättning efier riktlinjersom i huvudsak dragits upp i kanslihuset och sedan den ekonomiska planeringenoch kalkyleringen. Det går inte att hantera sådana stora projekt, och överhuvud taget inga industriprojekl, på del viset. Även politiska beslut måstevara noggrant underbyggda genom en grundlig kalkylering och planering Finansieringav stålverk i , m. m. Finansieringav stålverk i , m. m. Somjag framhöll, herr talman, kan man ställa frågan: Vad har vi för garantierför all ytterligare halvfabrikat stålämnen kan avsättas utan störresvårigheter? Enligt propositionen räknar man fortfarande med export avämnesproduklionen under en relativt lång övergångstid, men man har intefastare mark under fötterna än att man meddelar all NJA förhandlar medkontinentala valsverksintressen om långsiktiga leveranser av ämnen. I DagensNyheter meddelar projektledaren att man har hafi ettpreliminärt avtal tecknat med del tyska företaget men atl förutsättningarna,som han uttrycker det, har upphört. Samtalen fortsätter, säger . är det som bekant långt mellan samtal och af-färsavslut. Man vetsålunda ytterligt litet om när och i vilken omfattning exporten av ämnen kan ägarum. Och vidare: i den nya inriktningen är den svenska marknaden trösten ochräddningsbojen. Från vårt håll hoppas vi också att den svenska marknaden skallbetyda myckel, men garantierna finns där trots allt ännu inte.Industriministern säger i propositionen att det modifierade Stålverk80-projektel bör inriktas på vidareförädling inom landet, och man sätteruppenbarligen stort hopp till de mellansvenska stålverken. Menhur är det på den punkten? meddelades över stora rubriker i DagensNyheter när man refererade lill en slälkonferens att verkställande direktören iFagersta hade sagt atl de mellansvenska stålverken inte var villiga att köpade halvfabrikat som NJA räknade med att sälja därför att de inte passade. Hananvände liknelsen att det skulle för dem vara ungefär som all beställafärdigkonfeklionerade klänningar hos en leverantör som bara kan levereratygerna. Dettauttalande stöder centerlinjen, nämligen vägran att binda sig vid deninriktningen - nu modifierad - som regeringen vill att skall bestämmasig för. Vi måste alltså här i ha full handlingsfrihet och varaberedda att behandla det här projektet med stor flexibilitet när vi slutligenskall fatta beslutet. Vihar inom fastslagit tre ting som vi är beredda att satsa på, och demtänker vi också satsa på med 100-proceniig energi. Fördel första vill vi vara med om atl bygga ett metallurgiskt centrum i Luleå.Fördel andra anser vi all satsningen på NJA aren nyckelsatsning avutomordentlig betydelse i sammanhanget. NJA måsle moderniseras, upprustas ochförbättras. Den utbyggnaden skall utföras på sådant sätt att vidareförädling ihela övre undertättas. För det tredje skall övriga delar av övreNorrland tillföras arbetstillfällen i den omfattning som det nu planeradestålverket beräknas ge i syfte att åstadkomma en inomregional balans. Delinnebär 2 300 arbetstillfällen mer- förhoppningsvis - om denna inomregionalasatsning och de andra ting som jag talat om kan genomföras. Jagvill helt kon säga atl vi i ett metallurgiskt centrum också inbegriper enutvidgning av forskningsinsatserna i . För framtiden och på lång sikt gäller del allutveckla en teknik på det metallurgiska området som ger goda och stimulerandearbetsmiljöer, högklassiga produkter och sist men inte minst lågenergiförbrukning. Ifråga om den inomregionala balansen i övre och ansträngningarna föratt åstadkomma en sådan har vi sagi - och jag säger det igen - atl regeringens ceniraliseringspolitik med orlsklassificeringen förNorrbottens del kommit alt leda till en regional obalans. Skillnaderna isysselsättnings-, inkomst- och servicemöjligheter ökar. Just för övreNorrlands del är del därför viktigt atl statsmakterna skapar förutsättningarjust för en inomregional balans. NJA-utbyggnaden är ett ypperligt tillfälle attutnyttjas för industrialisering av hela övre , och tillfället får inteförsummas. Vi anser alltså att det måsle tas snara initiativ för envidareförädling här. Jagvill därefier säga några ord om vårt krav på ett särskilt uttalande ommiljöhänsyn och energihushållning. Detta ligger i linje med allmännasyn på dessa frågor. Vi anser alltså alt det är så pass angelägel att riksdagenunderstryker viklen av miljö- och energihushällningsaspek-terna att vi vill haett särskilt uttalande på den punkten. Mincenierkollega kommer atl ta upp frågan omgruvbrytning i Kaunisvaara, så jag avstår från all gå in på den. Jagslutar med atl yrka bifall till reservationerna 1 och 5 vid näringsutskottetsbetänkande nr 72. Finansieringav stålverk i , m. m. började sitt anförande med atl erinra om att 80av sina tillskyndare har kallals för den största samlade industriinvesteringeni vårt land. Det är riktigt, och det låter ståtligt. Men tyvärr måste också de felbedömningarsom gjorts betecknas som magnifika. Inte minst gäller delta kostnads- ochlönsamhetsberäkningarna. Från de 4,6 miljarderna , då beslutfattades om 80, har budet stigit till sisådär 16,2 miljarder, enligtberäkningarna då årets proposition utarbetades. Det betyder -har en kritiker räknat ut - en uppjustering av kostnaderna med ungefär 18miljoner mellan de båda tidpunkterna. Vad avkastningen beträffarfö-respeglades en internränta på upp emot . Nuär det fråga om atl söka begränsa de förluster som hotar. Vimoderater uttalade skepsis gentemot hållbarheten i kalkylerna. Viansåg att kostnaderna underskattats och alt den lönsamhet man lockade med allsinte skulle komma att nås. Vi har fått rätt, I den proposition som vi behandlari dag erkänns alt beslut måsle revideras. För regeringen kan det intevara angenämt. Statsminister har i ett anförande sagt att det är modigt -det var det ordet han använde - att gå ifrån de ursprungliga planerna. Ja,kanske del, med tanke på väljarnas reaktion inför en regering som nuunderkänner det man i del längsta förklarat vara så utomordentligt bra. Modigt- javäl, men sakligt var omtänkandet nödvändigt. Nr 143 Projektet 80 var tänkt som en frälsarkrans för det sjunkande den , använde del målande uttrycket, 1 juniT976 ''1960-talel hade för NJA visat förlustsiffror, 1970-talei blev, fast --------------- hurtigaprognoser sagt motsatsen, alls inte bättre. Finansiering av i storskala, investeringar gjordes möjliga, men resultaten blev som sagt stålverk i , inte bättre. Förmodligen var NJA det enda förelag i branschen som gick m. m. med förlust t. o. m. under det exceptionellt . måste göras ål var helt klart. Denbedömningen gjorde också vi moderater när propositionen om 80 ladesfram 1974. Vi får ofta höra atl vi varit och är emot hela projektet. Delpåslåendet förs naturligtvis i första hand fram för invärtespoliliskl bruk iNorrbotten. Å andra sidan säger industriministern - och del är del rikliga - iårets proposition all beslutet om alt 80 skulle komma lill ståndfattals i politisk enighet. För regeringen är det naturligtvis angeläget altunderstryka alt en del av ansvaret ligger hos andra. Vadär då sanningen beträffande inställning lill 80? Det ärriktigt att vi satte många frågetecken planer. Vi betvivlade, somjag redan sagt, den företagsekonomiska bärigheten. Vad som fick oss alt ändåacceptera tanken - vi gjorde alltså det - var allvaret i önskemålen från Luleå.Är man som luleåborna beredd atl ta uppenbara risker för miljöförstöring ochlika uppenbara risker för försämrad ekonomi, så måste man, sade vioss, verkligen anse sig ha behov av de nya arbetstillfällen som 80ansågs innebära. Av de skälen sade ja till projektet. Däremot sade vi på flerapunkter nej lill den utformning som regeringen föreslog. Vi ansåg all många avde föreslagna åtgärderna skulle stjälpa NJA i stället för att hjälpa, all deinte skulle bli den frälsarkrans, eller livboj, som man siktade till. utan enkvarnsten kring halsen. Helt kort skall jag kommentera våra synpunkter. Vitrodde inte på själva marknadsidén, en myckel omfattande försäljning, inteminst på export, av stålämnen från . Vi ansåg det högst riskabelt attsatsa så stort på en - som all erfarenhet visar - ytterst konjunkturkänsligprodukt. Redan de , som proposition siktade lill,föreföll oss innebära ett alltför stort risktagande. När ännu högre siffrornämndes, blev vi verkligen betänksamma. Industriministern talade i bygderna om"ytterligare 4 miljoner-tons-eiap-per". Jag ser att industriministernruskar på huvudet. Uppgiften har förekommit i tidningar. Av det drog vislutsatsen att efiersom rent av pluralisformen användes innebar del altindustriministern siktade till någonting i stil med 12 miljoner ton.Näringsutskoltets ordförande , som också är styrelseledamot i ,talade bland sina väljare om , alltså en ytterligare ökningutöver vad vi ansåg oss ha hört från industriministerns håll. Regeringspartiethar nu fått lämna inte bara de multiplicerade mål- 48 sanningarna ulan också den förslå propositionens 4miljoner ton, 1 årets proposition är det frågaom . Det är tillfredsställande all man vaknat ur sin drömvärldom utländska kunder - kanske rent av oljeschejker sades del visst vid någottillfälle - som ivrigt skulle efterfråga det svenska råstålet. Erfarenheterna avdagens läge har tydligen bättre än våra varningar fungerat somväckarklocka, I näringsuiskotiet frågade vi en sakkunnighur ämnesmarknaden ser ut . Svaret blev: "Den är alldeles död. "Att sikta på att tillverka en stor mängd ton för en varumarknad med sådanaåterkommande dödperioder - det vore verkligen alt få en kvarnsten kring halsen!Hela NJA skulle ha löpt risken all dras ner.