prot · FY0996 · 1975-12-31 00:00:00 — Ja, just det -ett centralt uppdaleringsregister, etlreferensregister, där vi hade fyra fem variabler: namn, personnummer, adress,kön och eventuellt någon variabel till. Det hade vi så alt säga för att hällaordning pä befolkningen - man skall veta var den är mantalsskriven osv, - mendet var aldrig fräga om den bredd som det är fråga om i skatteregistren. Det ärjusl för att undvika den här typen av uppväxande svampar av cenirala system somdatainspektionen har gått på linjen centralt referensregisler och sä långtmöjligl i övrigt en decentralisering. Slutligensäger att har gjort, gör och kommer att göra mycketför att slå vakt om integriteten. Jag häller med om att ni har gjort mycket ochjag hoppas att ni konimer att göra myckel, men ni gör inle mycket, i alla fallinte jusl . Nyusystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet () kortgenmäle: Vi står här och ger varandra rekommendationer. tycker attjag borde läsa reservationen. Jag har givetvis gjort del. Och jag kan i min lurrekommendera att läsa ma-joritetsullalandet i belänkandet,eftersom säger att vi i 11 protokoll 1975. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet kväll inte gör någontingför den personliga integriteten. bör då ta och läsa betänkandet engång till. Jagkan hänvisa till mitt första anförande, där jag inte ägnade mig åt något annatän integritetsfrågan, därför att jag anser den vara så väsentlig. Jag tog inteupp frågan om systemens tillförlitlighet och funktion, eftersom det system somriksskalleverket och statskontoret gemensamt föreslår är elt beprövat syslem.Del finns en mängd förelag i näringslivet som med framgång har använt ellungefär likartat sysieni de senasie åren, och jag har själv varil med om altutarbeta etl sådant. Beredskapssynpunkternahar ocksä beaktats i dessa system lidigare. Man har förseglade reservregislersom garanti. Och när del gäller beredskapen kan del vara intressant all nämnaall l, o, m, försvarets inkallelser lill mobilisering i stort är upplagdaenligl samma tankegångar med tre dalaanläggningar. Nuär det så alt vi skall kombinera ell bibehållet integritetsskydd förmedborgarna med den effektivare skattekontroll och övervakning som vi fattadebeslut om före middagsrasten. Det är den lösning som är bäst i detta hänseendesom vi förordar. Man kan få en rättvis skatteberäkning, en rättvisskattekontroll över hela landet mellan olika län med en sädan härregisteruppläggning. Det trorjag att och jag är överens om. Mankan, som sade i sill första anförande enligt mina anteckningar,lösa integritetsfrägan lika tillfredsställande i ett regionall register som iett centralt. Jag anser del vara riktigt, och det kräver skatteutskottet. Genomall vi har datainspektionen med i systemupp-läggningsarbelel anser jag att vifärden riksdagskontroll i fortsättningen som vi kan önska oss. HerrWIJKMAN (m) kort genmäle: Det framstår som föga meningsfullt att vi försöker slå varandra ihuvudel med olika sidor i utskollsbetänkandet. Jagvill bara säga som sisla ord lill : Man har inle löstintegriletsproblemen bara därför att man uttryckligen talar om dem ochkraftfullt uttalar sig för ett integritelsskydd i utskottsbetänkandet. Detgäller ocksä att väfia ett system som är anpassat för detta. Därvidlagvidhåller jag att det av förordade systemet är sämre, och jagansluler mig i del avseendet till de tankegångar som sä målande givituitryck för i sin motion med anledning av propositionen. Herrtalmannen anmälde att anhållit att till protokollet fä antecknatatt han inle ägde rätt till ytterligare replik. Jag förslår utomordentligt väl all det roar alt gråtakrokodiltårar över och mig, men det är faktiskt litet för . Del som jag harintresserat mig för i den här frågan är om den enskildes integritet skadas av attdata om hans skatteförhållanden renl fysiskt befinner sig i ett interntskalleregister i eller ule pä ett antal länsstyrelser, somkommunicerar med ett centralt uppdateringsregister i , Jagkan böria med att konstatera att jag aldrig skulle ha gått med på att anslutamig till ett betänkande som jag trodde skulle skada medborgarnas berättigadekrav på integritet. Datainspektionenhar i denna fräga, liksom flera andra gånger, ulgäll från principen att juflera stora, övergripande register det finns i landet, dess svårare är del attskydda dem. Principen är riklig sä långl den räcker och gäller framför alll närsådana register flerdubblas i mänga olika ägares händer. Dä blir det verkligensvårt att överblicka vad som sker med dem. Mot den bakgrunden krävde jag mycketriktigt i en motion att man skulle pröva elt mera decentraliserat system,eftersom jag såg det som ett sätt att skydda integriteten. Sedanhar utskottet blivit övertygat om - och övertygat mig om -att det finnstekniska och ekonomiska skäl för att det interna skatteregistret skall varacentralt - fastän fortfarande under kontroll av länsstyrelserna bäde legalt ochi praktiken, vilket vi lyckades få in i utskottets skrivning. Dä uppstår denfräga som det egentligen handlar om här , fastän den inte har nämnts sähögfiutt: Måste man avstå från möjligheterna att snabbt motverka skallesmitningoch ge laglydiga medborgare god service därför att integriteten då kommer ifara? Måste vi göra det valet? Jagtror inte det, och därför ansluter jag mig till ulskottet den här gången.Integritetskravet framförs - i både den inhemska och den internationelladebaiten - frän tvä helt olika häll, med helt olika motiveringar. Kravetkomnier dels från höger, frän människor som inle vill all slaten skall kunnakontrollera deras ekonomi alltför väl, dels från vänster, från dem som intevill att staten eller några andra skall fä ytterligare makt till att försämradiskriminerade gruppers slällning genom all få bällre insyn i deras liv. Del ärden senare sorten människor som jag är angelägen om all skydda, och del är denförra sorlen som gagnas av all skallemyndighelerna får det svårt att rykta sillvärv. Denverkliga integriteten beslår däremot i all se till alt medborgaren harmöjlighet all kontrollera att del som står om honom är sant. De möjligheternaanser jag faktiskt ökar genom de uttalanden som utskottet har gjort i sittbetänkande. De krav som där uttrycks på medborgerlig och parlamentarisk insyn isystemutformningen är starkare än några som gjorts av en ulskoltsmajoritethär i landel. Där öppnas vägar till en kontroll av dala nedifrån, en kontrollsom jag är utomordentligt angelägen om att vidga ytteriigare. Jag anser all vihär har fäll chanser att ge inlegritetsskyddet ett verkligt innehåll som blirstörre än vad som kunde åstadkommas genom en formell decentralisering, som ioch för sig kunde vara till nytta. Jag har alltså inte ändrat avsikten med minmoiion, men jag har funnit det vettigt all använda andra medel för att nåmålet. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet Nr 96 Jag har i niotionen pekat pä de faror som kan föfia med de stora per- Torsdaeen den sonregistren, men jag anser för min del att utskottet i det här speciella 29 mai 1975 '" "" '' internt arbetsregister harskapat möjligheter att bemästra de farorna,möjligheler som är bättre än vad enbart en decentralisering Nytt system för kundeåstadkomma. Den verkliga faran med de stora dataregistren är ADB inom folkbok- nämligen, som nämnde, samkörningen, eller vad man kan färings- och kalladet legala missbruket av dalaregislren. Mot del hjälper tyvärr ingen Del är medborgaren skäligen likgiltigt om hans per- det sonliga uppgifter ur en mängd register samkörs med register i helalandel eller i hela länet.Däremot bör det vara honom till glädje om datorerna används för en sä effektivskattesmiiariakt över länsgränserna att de hederliga skattebetalarnafär det litet bättre eller i vafie fall mer rättvist. Utskottets skrivning, somkallar det centrala registret för ett internt arbetsregister, har enligtmin mening satt ett absolut stopp för att det kan användas för någotannat ändamål än sitt ursprungliga. varie fall den tolkningsom jag vill slå för. Den skrivningen anser jag vara elt bättreintegritetsskydd än en rad länsregister utan den garantin. Det som oroar medborgarenär nämligen att han under hela sitt liv och var han än rör sigskulle föfias eller rättare sagt skymmas av en dalaskugga som tas förverkligare än han själv. Den dataskuggan är alllsä de data om honom och hansliv som olika myndigheter i mänga olika sammanhang nedtecknat ochsedan skickat runt till varandra. Feletmed dessa dala är inte bara all de kan vara fel - vilkel givelvis händer. Feletär att de förlorar större delen av sitt värde t, o, m, för myndigheternasjälva, när de dras ur sitt sammanhang, och detta har ju bara den förstinsamlande instansen nägon möjlighet all bedöma. Felet är också - och det ärallra viktigast - att de gör det omöjligt för medborgaren att själv bestämmavilken bild av sig själv han vill lägga fram för världen, och i vilken grad hanvill - i alla sektioner av tillvaron - dramed sig sina handlingar frän alla andra sektioner. Delhär är en fräga som man kan avfärda med elt moraliskt omdöme: En människa skallväl stå för sina handlingar! Men det är inte så enkelt. Frågan oni; vem somskall fä definiera en människas bild är oftast en avvägning niellan olikaintressen och inte en vetenskaplig sanningsfråga, 1 ena ändan av skalan - detsom vi egenlligen diskuierar här - kanman ta medborgaren som vill döfia sina inkomster för taxerings nämnden. Där är del klarl vems inlresse som skall ta över, I andra ändan av skalan har vi den straffade som skall återanpassas i arbetslivet och har ell beiättigal krav på all arbetsgivare och kamrater inle skall vela alll om hans förflutna, Nägonslans mittemellan har vi den arbetssökande, som inte vill alt arbetsförmedlingen skall fräga förelagsläkaren pä hans föregående arbetsplats. Vi har ocksä ungdomar med dåliga betyg som kan bli rent förtvivlade vid tanken på att visa sina blanketter med idel ettor och tvåor för en länkbar arbelsgivare. Men, slår del i en artikel i senaste numret av , om arbetsgivaren vågar bortse frän betygen 164 händer del inte sällan att han redovisar ett mycketpositivt intryck av pojken ellerflickan som han anställde, och säger all del var ju inle alls som del stod ibetygen! Påden långa skalan niellan de två ytterligheterna finns alltså en massasituationer där medborgaren har ett berättigat intresse av all få definiera sigsjälv och inte låta något dataregister göra det för honom. Det är av denanledningen som det är betänkligl när alll fler slora slalliga registerupprättas utan all man kan kontrollera hur de kopplas ihop. Därför anser jagatt det ar ett avgjort framsteg när utskottet i föreliggande betänkande sägersig inte ha något all erinra mol medborgarkontroll över datasystemen - intebara över det som just diskuterats. Detta visar på en av devidareutvecklingar av datalagen som bör stå närmast i tur att leda lill attdatasäkerhet och personlig integritet i dataåldern fär elt konkretare innehålloch djupare mening än med den nuvarande datalagen som vi alla är överens om äringalunda fullkomlig, men den är en bra börian. Dettaär en utveckling som jag vill arbeta för - inte att sätta upp endecentralisering som den enda barriären mot integritelshotet. Den kan vara braibland, men man får inte göra den sä viklig att man glömmer andra, ännuviktigare skydd mol dataholel och ännu viktigare krav. Jagskall nämna tvä av dessa krav. Det ena är: "Den enskilde måste skyddasbättre mol alt myndigheter samlar pä sig, utbyter och använder omfattandepersoninformation från en rad olika register," Jag understryker att detinte gäller det register vi talar om här , för del är ett interntarbetsregister. Detandra kravet är: "De berörda måste fä ell betydligt slörre inflytande överhur datasystem utformas, vilken information som skall samlas om dem och förvilka syften," Jaganser all man i utskollsbetänkandet gått våra krav långt lill mötes i de härfallen, herr talman, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan. NyUsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet () kongenmäle: Jag håller med i mycket vad hon säger: om dataskuggan och omriskerna vid framkörning av stora myndighelssys-tem, om hela problemaliken medmjukdata, dvs, registrering av omdömen, värderingar osv,, om allt detta är viöverens. Jag lycker ocksä alt det är bra med medborgarkonlroller. Men,, egentligen är det ju bara sä att man föfier upp de inlentioner somfinns i datalagen! Det är ju inte särskill märkligt all utskottet konstateraratt del värdefulla är att datainspektionen föfier dessa frågor och föfiersystemuppbyggnaden. Det är ju datainspektionens uppgifter enligtdatakungörelsen, och dessa finns angivna i dalalagen som antogs här i riksdagen1973, Jagtycker alltså inte att del är så mycket att applådera dessa i och för sigsjälvklara saker. FruAnér säger alt hon aldrig skulle gäll med pä etl register som äventyrarmedborgarnas integritet. Vi får hoppas alt del här systemet skall Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet fungera så bra som fruAnér tror. Jag bara vidhåller alt vi har olika uppfattningar om den här frågan,det hade vi kanske inte lidigare, men vi har det nu sedan vi fäll se utskottetsskrivning. FruAnér blandar in skattesmitare osv, och säger att det finns olika grupper som ärintresserade av att driva integritetsfrägan, dels har vi dem till höger somvill att niyndigheterna skall snoka så litet som möjligl för att de skall kommaundan i skattehänseende, dels har vi dem till vänster som mer ideologisktskulle vara oroade av alltför myckel upp-giftskontroll. Det där är en väl enkelargumentering, , Jag vill bara hänvisa till egenutredning, där man faktiskt klart konstaterar all del inte är någon skillnadniellan de olika alternativen när det gäller möjligheterna att tekniskt ochrationellt lösa skattekontrollen. Det är inte för att blockera möjligheternatill en effektiv skattekontroll vi slår här och talar om fördelen av endecentralisering. Del hoppas jag har klart för sig, ulan det är föralt vi är övertygade om att beredskapsmässiga, funktionsmässiga ochintegritetsmässiga skäl lalar för en annan lyp av system. Jag har redan med utvecklat detta, och det finns ingenanledning alt fortsätta. Jag hoppas, , att vi nästa gäng vi diskuterarintegritetsfrägor ånyo skall vara på samma linje och kunna slåss tillsammansoch inte som i viss mån slå varandra i huvudet med detta betänkande. Hen () kortgenmäle: När nu snabbi blivit omvänd beträffande in-tegrileisskyddet iden fråga vi nu behandlar, så förvånar det mig litet grand, Bädeherr och och är det säger sig fortfarandevara litet betänksamma mot ett cenlralt personregister, I milt huvudanförandeframförde jag som en av nackdelarna i del central/regionala system somföresläs, all del medför risk för att det kan vara inkörsporten till ettfullständigt centraliserat datasystem med uppgifter om alla fysiska personer.Jag framförde inle den här synpunkten i miu inledningsanförande som en tom fras,ulan jag gjorde del därför all departementschefen i proposiiionen på s, 51 sagl föfiande: "Jaganser vidare att skäl talar för all man inte nu genomför nägra meragenomgripande förändringar i ADB-systemel på folkbokföringsom-rädet bl, a, iavvaktan på ställningstagande till folkbokföringens framtida utformning ochorganisatoriska anknylning samt statsmakternas ställningstagande lill fråganom inrättande av elt eventuellt basregister för fysiska personer," Deltager mig anledning till en viss rädsla för att den cenirala dataanläggningenkan vara en inkörsport lill del som vi tidigare sagl nej till; ett centraltpersonregister. Jag vill fråga : Var i ulskollels skrivning har manlagil bort de tankegångar som finansministern här framför? () kortgenmäle: På den senare frågan får jag väl svara all eftersom den inte har medsaken att göra förslår jag inte riktigt varför utskollet skulle ha behövt yttrasig om den. Vadjag tänkte på, , när jag talade om att vi behöver ett effektivtsystem för att just se till att en skatlebrottsling inte kan komma undan genomatt smita över länsgränserna, var det som står i ulskottsbelänkandet - imajoritetens skrivning - att det skulle kunna bli fördröjningar i tidsplanernaoch därmed skulle ocksä genomförandet av den förbättrade skatteadministrationenoch taxeringen i första instans förskjutas. Det var vad jag syftade på, och detvar del som övertygade mig. Sedansäger att jag talade om truismer och självklarheter när jag taladeom hur datalagen administreras. Det är faktiskt så att konslilutionsulskolletför bara nägon månad sedan beställde en ny utredning, som just skall vidgadatalagen så att den på allvar kan ta itu med de allvarliga frågorna som gällermedborgarnas inflytande över hur datasystem sätts upp och administreras. Hurjag och ställer oss till nästa proposition om ett centralt registerberor på hur den är utformad och på hur medborgarnas berättigade krav pä altmedverka i att definiera sig själva och därmed få ell konkret integritetsskyddkommer att tillgodoses. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet HenSUNDKVIST (c) kort genmäle: Det var ju ett enkelt sätt att viftabon min fråga, all säga att det inte är den vi diskuterar . Jag förutsätteratt , innan hon skrev sin motion, läste propositionen och även lästeden före den här debatten. Departementschefen har i propositionen skrivit detsom jag läste upp. Därför hör min fråga i allra högsta grad till det som vi nudebatterar. Det finns onekligen en viss risk för att del här är en inkörsporttill det centrala personregister som vi har sagt nej lill. () kortgenmäle: När talar om en skatlebrottsling som smiter över länsgränsen,tror man nästan att man befinner sig i , där del är möjligt all åka frän endelstat till en annan och därmed konima undan lagen. Men rikligt så illa ärdelinte i det här landet. Jag tror att vilket system vi än väfier, såsom ocksåriksskalleverkel sagt i sin utredning, skulle möjligheterna vara lika goda attkonima åt det här problemet. Jagär medveten om alt en fördröjning skulle kunna inträffa. Men, , vadberor den fördröjningen på? Jo, riksskalleverket har sedan drygt ell ärlillbaka koncentrerat utvecklingsarbetet på ett mera centraliserat system.Såvitt jag vel har inle nägon gäng uttalat sig för della. Flera avremissinstanserna protesterade ocksä emot det. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet bägge sysiemalternativenutvecklats parallellt skulle den här förseningen inte ha behövt inträffa, "' Tillsist vill jag upprepa alt det är mycket klarl utsagt i datalagen attdalainspektionen skall ge föreskrifter och anvisningar för alla typer av systemoavsett om det är myndigheter eller privata förelag som organiserar systemen.Var tvisten har legat, , borde vi väl vara överens om eftersom vistridit tillsammans. Den har gälll hur man från börian skall pröva del statligaregistret. Skall man gä in och få ett förhandsgodkännande eller inle? Men attföreskrifterna skall ges av datainspektionen har det aldrig varit någon tvekanom. FruANÉR (fp) kort genmäle: vet naturligtvis ännu bättre än jag att det är en storskillnad mellan att ge föreskrifter i efterhand och att vara med under självasystemuppbyggnaden. Vi skall som medborgare och parlamentariker kunna få enordentlig insyn i hur del här systemet byggs upp, delta är det väsentliga. Systemet skall byggas upp sä att det dels skyddarintegriteten, dels ger en fullgod service lill fiänst för dem som betalar sinaskatter hederligt och inte vill betala för andra. Detta är det enda som frågangäller. Hen (): 1 motionen 2079 har jag lagil upp några allmänna synpunkler som inleenbart berör skatteväsendets datasystem. Jag har därvid funnii tvä frågorsärskill väsentliga och intressanta. Fördet första: Varför går dataärendena här i på något sätt vid sidan omden vanliga offentliga beslutsprocessen? Fördet andra: Varför följer nästan alla statliga datasystem sanima tekniskafilosofi, baserad pä slora centraliserade och integrerade register och direktanknutna terminaler? Rentut sagt, herr talman, tror jag att svaret är att det beror på beslutsfattarnas- dvs, vår egen - okunnighet och rädsla för att den skall avslöjas, Eiella harskapat en skygghet för dalafrågorna som inle är bra, Försl när vi fär bortdenna skygghet, kan vi fä en verklig möjlighel till inflytande på datafrågornaslösning. Då kommer vi alt upptäcka att datatekniken på elt helt annat sätt änhittills kan vara ett positivt hjälpmedel i samhällsplanering ochsamhällsutveckling. Det kan gälla lokaliseringspolitik, decentralisering,beredskap, ekonomi i rationaliseringsprocesserna, sociala reformer och mycketmera. förutsättning är att datasystemen konstrueras mera för medborgarnas behovän för förvaltningens handläggningsrutiner. Jag säger detta därför att jag villprotestera mol skatteutskottets principiella uppfattning i dessa frågor, som ibetänkandet uttrycks med föfiande sals: "Frågan hur ADB-systemel böruiformas är således i första hand en teknisk fråga som bör lösas efter enavvägning mellan de faktorer som påverkar ifrågavarande gemensammaintressen," Det borde vara lika självklart att riksdagenförbehåller sig rällen all göra dessa avvägningar som vi anser del vara attriksdagen gör likartade avvägningar, som ligger till grund för dess beslut närdel gäller lokaliseringspolitik, decentralisering osv. Att det inie ärsjälvklart beror måhända pä all vi förslår eller tror oss förstå lokaliserings-och decentraliseringsfrågor osv, men att vi skyggar för datafrågorna pä grundav vår egen okunnighet, Skalleutskottetvill , i linje med sin principiella inställning, överlämna väsentligaADB-frågors lösning till experterna. Det gäller i försia hand regionalpolitiskafrågor, integritetsfrägor och frågor rörande dalabehandling utanförskatteområdet, Imotsats till detta menar jag alt medan de renl tekniska lösningarna med olikaalternativ självfallet skall presteras av våra skickliga experter mästeriksdagen göra avvägningarna och väfia mellan olika aliernaliva lösningar. Delvalet måste göra på grund av egen erfarenhet, förvärvad genom egenmedverkan i uivecklingsarbelet. Men härför behövs kunskaper - väsentligt merakunskaper än vi har -, förmåga att ange riktlinjer för arbetet ochkompetens att bedöma olika förslag. har aldrig nägra alternativaförslag i datafrågor presenterats för i fräga om vare sig utformningeller ambitionsnivå. Del är för att en sådan realprövning skall blimöjlig som jag i min motion i detta ärende föreslagit all genomförandet avdenna reform bör ledas av en nämnd med parlamentariskt inslag, krav är såmycket mera berättigat som projektet är av mycket stor omfallning, I den styrgruppsom komnier att leda de kanske hundratalet tekniska experter som skall handhautvecklingsarbetet är del enligt min mening inte baranaturligt utan också nödvändigi med ell starkt och kunnigt parlamentarisktinslag. FruAnér misstänker i sin motion att knappasl nägol statligt datasystem medförtbesparingar. Konsekvensen borde ju vara avslag på alla nya dataförslag. Jagdelar nog delvis åsikt, om den begränsas lill att avse ceniralaterminalbaserade syslem av samma lyp som det riksskalleverket vill genomföra.Jag har därför dragit den sluisatsen all de statliga syslemkonstruktörernamåste redovisa ärligen reviderade loiala kostnads- och inläktskalkyler. Delräcker inte med att en enda kalkyl bifogas originalförslagel - för det händerså myckel under systemutvecklingens är. Det räcker inte heller med enbart enprojektredovisning årsvis om hur arbelet fortskrider. Vad skriver dåskalleutskottet om detta? Inle ell ord vad jag kan se. Låtmig ge ett annat exempel pä alt vi accepterar att dalaförslag fär ensärbehandling här i . Utskottet behandlar ju i första handregionaliseringen som om den berör enbart integriteisfrågorna. Men frågan harbl, a, också en direkl lokaliseringspolitisk betydelse. Jag tror för min delalt det bara är en datafråga som pä detta sätt kan förslumma annars sålokaliseringspolitiskt intresserade och talföra riksdagskolleger. Varför har t,ex, ingen föreslagit att den centrala datorn skall placeras i ?