prot · FZ0932 · 1975-12-31 00:00:00 — Förutsättningarna är dels allvederbörande läkare före under tidregelmässigt bedrivit privatpraktik, dels att arbetsgivaren, alltsåhuvudmannen, avböjt ökad tjänstgöring på s. k. särskild arbetstid. Harhuvudmannen sagt ja lill ökad tjänstgöring äger läkaren ändock alt bedrivaprivatpraktik men blir då inte uppförd på läkarförieckningen. Det drabbar tilsyvende og sidst patienterna, som inte kan tillgodogöra sig ersättningen förläkarbesöket. Mångaoffentliganslällda läkare har, trots atl de är villiga att bedriva läkarpraktikutöver den fastställda arbetstiden, avböjt att binda sig för en fast schemalagdarbetstid utöver ordinarie arbetstid. Skälen lill delta kan vara flera. Manönskar kanske själv välja arbetstid, man vill ha möjlighet att avgöra när manvill vara ledig. Vidare kan familjeförhållanden spela in. Skälen är legio. Imotionen 109 av m. fl. - det flnns ytterligare ivenne motioneri samma riktning - hemställs mol den bakgrund jag anfört att allaoffentliganslällda läkare skall få möjlighet att uppföras pålä-karförteckningen. Del är lill gagn för patienterna. För oss som ställer kravpå rättvisa och jämlikhet, som har den sociala ambitionen all patientensvårdbehov skall tillgodoses lill av statsmakterna fastställd kostnad, är detviktigt atl få lill stånd en ändring av den nuvarande ordningen. Jaghar svårt att förslå varför jag, när jag går lill doktorn för min sjukdom,skall betala olika slora arvoden beroende på om läkaren finns med påläkarförieckningen eller inte. För patienterna är det angeläget atl få vård,att få komma till doktorn. Och detta skall ske utan extra kostnad. är dettaberoende av om läkaren finns med på förteckningen eller inte, vilkel äravgörande för vilken ersättning patienten skall betala. Om samhället godtarläkarens arbetsinsatser, skall väl detta komma alla patienter till godo påsamma villkor. Den vanliga enkla människan på gräsrotsnivå kan av naturligaskäl inte förstå detta syslem. Han kan inte förslå varför han skall betala betydligtmer till doktorn om denne inte är uppförd på läkarförieckningen frånförsäkringskassan. Motionernahar varit remitterade till en rad remissinstanser: ,. , , m. fl. Medförvåning har jag erfarit all de flesta av remissinstanserna på den offentligasidan har hävdat principen, att all sjukvård skall vara offentlig sjukvård.Detta är tydligen för dessa institutioner viktigare i dagens läge än allpatienternas vårdbehov tillgodoses på lämpligaste sätt. Riksförsäkringsverketsäger ingenting om patienterna. anför atl deloffentliganslällda privalläkeriel endast har marginella effekter. Densom vet något om läkarsituationen i landei - på distriktsläkarsidan hadevi vakanser utan vikarie - kan inte ta lika lätt på saken.Svårigheterna för icke akutfall all få komma till läkare, de långa väntetidernaockså när man vill komma lill doktorn för enklare åkommor, ger anledning tilloro och bekymmer för många människor. I den situationen är del angeläget atl vilar till vara alla resurser som flnns. Vi hoppas au situationen på läkarsidanskall bli bättre, men så länge den är som den nu är måste vi utnyttja allatillgängliga resurser. Detflnns läkare som på sin frilid vill ta emot vårdsökande människor. Bör då intedessa möjligheter alt ge läkarvård utnyttjas? Varför skall dessa läkarespatienter sättas i strykklass genom en högre läkartaxa? Jo, därför attsamhället vägrar att föra upp doktorn på vederbörandes försäkringskassasläkarförteckning. Jag stryker under att jag har svårt att förstå all man kanbedöma del på detta sätt. Socialstyrelsenhar också antagit elt vårdprogram för sjukvården inför 1980-talet medsikiel inställt på all en ökad andel av sjukvården skall behandlas inom denöppna vården. Skall den målsättningen uppfyllas är det angeläget att vitillvaratar alla resurser på sjukvårdens område. Sjukvården är till förpatienternas skull, för atl patienten skall Rättför offentligt anställd läkare med privatpraktik att ansluta sig tillsjukförsäkringen Rättför offenlligi anställd läkare med privatpraktik att ansluta sig tillsjukförsäkringen få sin läkarvård till enav samhället antagen taxa. Det är den ambitionen, herr talman, som ligger tillgrund för reservationen 1 vid utskottets betänkande. Den reservationen innebäralt de läkare som regelmässigt bedrivit privatpraktik sedanminst etl år och önskar fortsätta med detta skall ha rätt attansluta sig till sjukförsäkringen. Därmed erhåller också patienterna läkarvårdenligt den taxesättning som gäller för privatläkarvården i övrigt. Utskottethar informerats om atl det kommer att tas upp överläggningarinom läkarvårdsdelegalionen om vissa läkarer-sättningsfrågor. Jag förutsätteratl också denna fråga kommer alt tas upp i del sammanhanget. Det innebär alltsåalt förhållandena efter den får bedömas på grundval av deföreslående överläggningarna i läkarvårdsdelegalionen. Vihävdar alltså i reservationen I alt det här gäller privatläkarnas möjligheterall få anslutning till sjukförsäkringen : Med den motiveringen berjag, herr lalman, att få yrka bifall lill reservationen 1. HenRINGABY (m): Jag kan fatta mig ganska kort, eftersom jag i långa stycken kaninstämma i vad i Vikmanshytlan har anfört. Det är riktigt somherr säger alt nya bestämmelser trädde i kraft den 1 januari 1975beträffande privatläkarnas och de landstingsanslällda läkarnas möjlighet atttillhöra sjukförsäkringen. Enmycket viktig delfråga inför beslutet var deoffentligt anställda läkarnas möjlighet all tillhöra försäkringen- alltså när de på sin fritid fungerade som privatpraktiker. De, eller rättaresagt deras patienter, skulle alltså ha möjlighet all tillhöra försäkringen.Denna som vi lycker självklara rätt tillåts nu endast under en övergångstid ochendast om läkaren först har erbjudit sin huvudman, oftast , arbetepå övertid men blivit nekad detta. Dessuiom gäller tillståndet bara i sänder.Bestämmelserna är alliså verkligen restriktiva. Denna enligt minuppfattning-och jag förmodar enligt många människors uppfattning - obegripligainställning har lett till att patienterna till 400 frilidsprakliker slår ulandet försäkringsskydd som en anslutning till sjukförsäkringen ger. Läkarförbundetkonstaterar alt inte mindre än 90 läkare i offentlig tjänst har lagt ned sinfritidsprakiik, och bara 7 av dessa läkare har ökat sin arbetsinsats hoshuvudmannen. Här har del alltså varii etl kraftigt bortfall av vård. Detta ärell mycket dåligt utnyttjande av läkarresurser. Jag lycker alt det är synd atldogmatism går före hänsyn till patienterna. Ireservationen 2 föreslår och jag, i enlighet med moderatasamlingspartiets partimotion 337, att en generell rätt skall föreligga föroffentligt anställda läkare att tillhöra försäkringen, om de arbetar somprivaiprakiiker på friiiden, och deua, herr lalman, i första hand av hänsyntill patienterna. Läkarna klarar sig nog. Får jag också påpeka förkammarens ledamöter au hemställan i re- servationen 2, alltsåmoderatreservationen, är till innehållet exakt lika och lill formuleringennäsian exakt lika klämmen i centermotionen 109 av den i deua sammanhangsakkunnige . Reservation1 bygger på motion men innebären begränsning av möjligheternaför offentligt anställda läkare all ge sina patienter ett gottförsäkringsskydd när de arbetar privat på frilid. Jagyrkar, herr talman, bifall till reservaiion 2, men jag hoppas atl moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp i andra hand kommer atl rösta på reservation I,som dock är en förbättring jämfört med det nu rådande förhållandet. RättJör offentligt anställd läkare ined privaipraktik att ansluta sig tillsjukförsäkringen Idetta anförande instämde (). HenHYLTANDER (fp): I detta socialförsäkringsutskottets betänkande nr 14 flnns det, som härhar framhållits, två reservationer, och på den första finns Jag med somrepresentant för . Anledningen härtill är en motion. 1808, i vilkenhemställs "all reglerna beträffande ersättningen för privatläkarvårdändras så, atl den sjukvårdsresurs som de s. k. fritids-praktikernarepresenterar kan las lill vara". Orsaken till motionen är ju det på mångahåll bekymmersamma lägel när del gäller att få sjukvårdsresurserna atl verkabland de människor som behöver vård. Den saken behöver jag inte kommenteraytterligare, för alla som har haft med de här sakerna atl göra känner ju lillsituationen ute i landstingen då det gäller att få vårdresurserna att räckalill. Motiveringen för ställningstagandet i motionen och i utskottet är alltsånödvändigheten all ta lill vara de resurser som finns, till båtnad för dem sombehöver anlita läkarvård. Detvå tidigare talarna har belyst dessa frågor, och jag skall inte fortsätta dendebatten. Jag vill bara framhålla de tre nackdelar som del redogörs för i denursprungsmotion varpå vår motion i detta fall grundar sig. Om läkarna, som dettalas om här tidigare, slutar med privatpraktiken kommer detta all förvärrabristsituationen på ell märkbart sätt, till skada för många patienter. Likasåär det, vilket också framhållits, i och för sig inte något problem för läkarnautan för patienterna, om man inte har möjlighet att lill gängse taxa sökaläkarvård. Enannan nackdel som framhållits är att om företagsläkare som remitterar sinapatienter till röntgenundersökning eller provtagning inte omfattas av systemetså kan detta leda till kostnader för patienten. Dentredje nackdelen gäller läkarnas ersättning för preventivmedels-rådgivning.Taxan har fastslagits till , vilket i många fall inte läcker de verkligakostnaderna. Där får inte någon avgift tas ul av patienterna, och det innebären minskad vårdresurs inom det området. Alla dessa saker är tillräckligtviktiga för atl man skall ställa resurser till förfogande på ett för allavårdsökande Jämbördigt sätt och utan alt de förorsakas extra kostnader. Rättför offentligt anställd läkare med privatpraktik att ansluta sig tillsjukförsäkringen Meddel anförda, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationen I tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 14. HerrKARLSSON i (s): lade och fram ett förslagom sjukförsäkringens ersättningsregler för privat läkarvård. Detta förslaginnehöll vissa begränsningar i rätten för offentligt anställda läkare allansluta sig till försäkringen. Vi har hört kommentarerna av både i Vikmanshytlan och . Fören läkare som är anställd i den offentliga vården och vid sidan härav bedriverprivaipraktik är anslutningsrätten begränsad under en övergångstid av högst treår. Härvid gäller dock som förutsättning atl vederbörande den 1 Januari 1975regelmässigt bedrivit privatpraktik och alt arbetsgivarenavböjt ökad tjänstgöring på s. k. särskild arbetstid. Är dessa villkoruppfyllda förs läkaren upp på förteckningen i sänder. Detta förslagantogs av efter en dagtecknad proposition. Idenna del som berör de offentligt anställda läkarnas privatpraktik var delendast som malde sig ur enighelen i när vi tog beslutet imaj månad 1974. Förslaget trädde i kraft och har sålundainte tillämpats , varför någon utvärdering av systemet som sådantinte har varit möjlig. Tillårets riksdag har väckts inte mindre än tre motioner. Förutom ,vilkas likalydande motion blev avslagen , så har ocksåfolkpartiet och yrkat på ändringar i dessa bestämmelser. Man talar imotionerna och likaså i reservationen om de förlorade sjukvårdsresurserna. Mendet framgick av anförandena i talarstolen att det inte framför allt var den delsom man tryckt på i motionerna och reservationerna - de förloradesjukvårdsresurserna - som låg till grund för önskemålen, för de är mycketmarginella. Om man läser yttrande över motionerna skall manfinna att del inte är mer än ett 90-lal läkare, vilket nämndes av EricCarlsson, som inte utövar privatpraktik eller som arbetar på särskildarbetstid. Hur det är 1975 är svårt altsäga, men man kan hänvisa lill att ytterligare elt hundratal läkare undersenare halvåret kommit med i systemet. Här är en uppföljning hela tidenberoende på att läkarna har möjlighet alt erbjuda sina tjänster lillsjukvårdshuvudmannen, i detta fall , och om bedömer atldet inte kan ta emot tjänsterna äger läkaren rätt atl själv öppnaprivatpraktik. Jag skulle förmoda au läkaren efter överenskommelse medlandstinget också kan använda de resurser som delbar möjlighet att ställa lillförfogande. Det är helt enkelt en utvecklingsprocess som här föreligger, ochalla var vi överens om i att det var nödvändigt med denna bestämmelseunder en treårsperiod för att tillförsäkra den offentliga läkarvårdentillräckliga resurser. Här har också nämnts allde olika remissvaren från riksförsäkrings- verket, socialstyrelsenoch har varit negativa till motionerna och avstyrktdesamma. Det nämndes också av och av herr har som jag nämnde också hörts i denna remissomgång, och det ärväl självfallet all förbundet som intresseorganisation yrkadebifall lill motionen. Men jag är inte lika övertygad om att , omdet hade haft att yttra sig över motionerna, lika kategoriskt skulle hasagl nej, därför all det har hänt en hel del på detta område sedan april månad.Bl. a. har överläggningar ägt rum mellan ochriksförsäkringsverket, inte bara om denna fråga utan om hela taxesältningen förde privatpraktiserande läkarna. Vid dessa överläggningar har man varit överensom alt de offentligt anställda läkarnas anslutning till ersättningsreglernaskall las upp till diskussion i riksförsäkringsverkels läkarvårdsdelegationunder 1976. nämnde detsamma här. Del är fastslaget iförhandlingsöverenskommelsen mellan och riksförsäkringsverketatt denna fråga skall tas upp till diskussion. Bägge parter, som sluter dessaavtal, är alltså överens om atl man skall se över det hela. Nuvill herrar och att vi från sida skall klampain i en förhandlingssituation. Vi tror inte att man inom i dagär särskill trakterad av det, ulan jag tror atl man i stället är intresserad avalt få slutföra förhandlingarna med och komma fram slutlig uppgörelse, inte bara i fråga om denna lilla del av förhandlingarnautan om hela paketet när det gäller alla de offentligt anställda läkarnasmöjligheter till privatpraktik. Jag skall be att med detta få yrka bifall till utskottels hemställan.Jag tror att det är den bästa ordningen för vår läkarvård om dessa bägge parterfritt får förhandla med varandra och bestämma över hur man skall ha ordningenför framtiden. Rättför offentligt anställd läkare med privaipraktik att ansluta sig tillsjukförsäkringen Hen iVikmanshytlan (c): Del är rikligt som i säger alt meningarna intevar delade när tog beslutet . Men det har skett endel . Man kunde vid det tillfället knappast länka sig all vi skullefå den läkarbrist inom distriktsläkarvården som vi har , alt vi skulle halånga vårdköer eller att många människor skulle behöva fråga sig när och hur deöver huvud laget skall få komma till en läkare. Del är detta frågan gäller, ochvi måste utnyttja alla resurser som finns. Manfrågar sig av vilken anledning man skall behöva betala en högre taxa hos de privatpraktiserandeläkarna än hos de läkare som är "godkända" och finns med påläkarförieckningen. Del måste väl ändå vara rimligt och riktigt att det för allläkarvård skall gälla samma kostnader för patienterna. Sedan säger atl vi klampar in i en förhand- 2 Rikvla.vens protokoll 1975/76:32 Rättför offentligt anställd läkare med privatpraktik att ansluta sig tillsjukförsäkringen lingssituation och att omLäkarförbundet skulle yttra sig i dessa frågor, skulle man yttra sigannorlunda än vad man gjorde . Det är inte på det sättet, herrKarlsson. Jag har här en skrivelse från , dalerad den 14oktober 1975, där man redovisar sakfrågorna och vilka möjligheter läkarna haratt driva privatläkarprakiik. Det kan ingen förvägra dem. Men vad är ute efter är att alla patienter skall ha möjlighet lill sammaläkarvård lill samma taxa. är en intresseorganisation - del ärriktigt, - men det är en intresseorganisation med en socialambition med avseende på patienterna. Om det finns läkare i det här landet som-är beredda att gå ut och göra en arbetsinsats för att hjälpa patienter somsitter i långa köer och väntar på läkarvård, lycker jag att det är tacknämligt.Det är också tacknämligt när läkare har den ambitionen att de skall kunna fågöra detta för patienterna på samma villkor som de läkare som är med på läkarförieckningen. Detfinns, herr talman, all anledning atl - om man vill driva detta med jämlikhet,rättvisa och sociala ambitioner - se till atl lösa det här problemet på etthyfsat sätt för . De förhandlingar som det talals om kommer att äga rumi slutet av 1976. Del innebär att de kan medföra en förändring försl fr. o. m.den 1 januari 1977. Vi vet emellertid ingenting om vad dessa förhandlingarleder lill, men vi vet au eii beslut innebär rättvisa för . Detinnebär också alt vi kan utnyttja de resurser som finns på elt bättre sätt. HenRINGABY (m): Del är alldeles riktigt som i konstaterar allmoderata samlingspartiet hade en avvikande mening när beslutet togs i den här frågan.Men utvecklingen har ju också, i , visal att vi tänkterätt då. Dethär är en praktisk fråga, . Del är en fråga om alt försöka ta tillvara de läkarresurser vi har, och Jag skulle med följande utgångspunkt vilja ställaen fråga lill i . Arbetsgivarnagranskas oftast kritiskt av oss alla och av samhället, och med all rättskall rnan granska dem kritiskt. Ofta ställs privata och offentligaarbetsgivare emot varandra, och man kan konstatera att privata arbetsgivarefaktiskt är mycket liberala när det gäller deras anställdas rätt tillextraknäck . Varför kan man då inte vara lika liberal på denoffentliga sjukvårdssektorn och tillåta läkaren all tillhöra sjukförsäkringenom han arbetar på sin ? Då finns det dessutom, iRonneby, full möjlighet för samhället till insyn i den läkarens verksamhet närhan arbetar på sin fritid, dvs. man får insyn i hans inkomstförhållanden om hantillhör försäkringen. Förmig är del ganska obegripligt atl man inte skall kunna vara så generös så tillåter.läkarna all ha den här rätten eller, rättare sagt, tillåterläkarens patienter rätten all tillhöra en försäkring när de går lill enprivatpraktiker. Hen i (s): Jag lycker att det är litet egendomligt all höra iVikmanshytlan argumentera så hårt för dessa läkares rättigheter tvärtemot sinakamrater i , vilka avstyrkt motionen i dessa avseenden medhänsyn lill all den offentliga läkarvården måsle skyddas och kunna byggas upppå ett vettigt sätt . Men det är möjligt att herrCarlsson malt sig ur de sammanhangen , fast han var där . Vidaresade att den stora läkarbrislen skulle kunna på deltasätt. Del är ingalunda så, , eftersom vi kan konstalera att allaläkare är i full verksamhei. Även de offentliga läkarna, som inte får vara medi systemet, har hela liden patienter att ta emot. Det är det 90-tal läkare somvi nämnde tidigare. Men troligtvis har de reducerats med hänsyn till attytterligare 100 läkare anslutits till systemet under del senaste halvåret. Sedanpåtalar atl om skulle ha yttrat sig ,skulle man där säkerligen inte ha haft en annan uppfattning än vad man hadetidigare. Jag tror fortfarande inte det, , därför att denskrivelse som föredrog från är lika inaktuell idetta avseende som remissyttrandet från med hänsyn lill altöverläggningar skedde och uppgörelse träffades den 13 novembermellan och . Det är på denna grund jag troratt belackar sig för de tjänster man här vill göra genom attklampa in i förhandlingarna. HerrRingaby säger all utvecklingen har visal all hade rätt i sinbedömning. Nej, , utvecklingen har inte visat detta. Verksamhetenträdde i kraft , och eller februari månadmotionerades det ifrån de olika partierna utan att man hade den ringastevetskap om utvecklingen.. Det har gått sex eller , och vi kankonstatera att allt fier av dessa läkare kommit in i systemet. Beträffande denutvecklingen har ni inte kunnat spå, . Men låt oss vänta och se,lål och föra överläggningar. Jag tror atlde är mest kompeienla att avgöra vad som är lämpligast i dessa avseenden. Vadsedan gäller den liberala delen på den offentliga sidan säger vi atl vi villslå vakt om all patienterna skall få den bästa läkarvården. Man erbjuder härläkarna inte atl jobba dessa överlidslimmar gratis ulan mol skälig ersättningefter överenskommelse, och man erbjuder dem att använda landstingens resurser idetta avseende. Jag tror att del är den bästa lösningen. Rättför offentligt anställd läkare med privatpraktik att ansluta sig tillsjukförsäkringen Hen iVikmanshytlan (c): Jag har tydligen uttalat mig oklart på något sätt. Jag har aldrig sagl,i , alt vi skulle klara läkarbrislen med den här insatsen.Men jag har sagt alt vi i den situation vi har Rättför offentligt anställd läkare med privatpraktik au ansluta sig lillsjukförsäkringen bör ta vara på allaresurser som finns och att vi bör ta hänsyn till patienterna och derasmöjligheter. Det är det Jag argumenterar för: att det inte skall vara någonkostnadsskillnad för de olika patienter som söker läkarvård. Jag har redovisatdet tidigare och behöver inte fördjupa mig i den diskussionen. Närdet gäller den uppgörelse som i talar om redovisas iulskottsbeiänkandet att del skall bli förhandlingar inom läkarvårdsdelegationen,men det finns ingen målsättning och ingenting har sagts om huruvida man i dessaförhandlingar kommer att ta upp de här frågorna eller inte. Vi förutsätter kommer att göra det. Elt positivt beslut skulle öka möjligheterna altfå all läkarvård i det här landet taxebunden, vilket vi syftar lill. Lålmig lill slut säga alt jag inte är beredd att överlämna till enbartLäkarförbundet och huvudmännen att lägga sina synpunkter på den här frågan. Densom lever ute bland människorna och ser vilken situation vi har haranledning att söka få med också patienternas, den stora allmänhetens, syn påhur dessa frågor skall lösas. Det är skälen till atl jag ställer mig bakomyrkandet i reservationen 1. HenRINGABY (m): Allt fler har kommit in i sjukförsäkringen, säger iRonneby. Han måste ha gjort en felläsning i utskottels betänkande, för däravframgår alt av de 700 som tillhörde försäkringen i fiol har 90 lämnat den. Detär alltså nu 400 som jobbar som frilidsläkare men inte tillhör försäkringen. Dessakommer förmodligen också att komma ur systemet - om vår syn inteblir litet liberalare. Det är nog inte riktigt att antalet ökar! Sedan är del så, i , att vialla genom vår arbetsgivare betalar en sjukförsäkringsavgift lillsjukförsäkringen. Vi har alltså betalat för vår sjukförsäkring. Om en persongår lill landstingels sjukvårdsinrättning och får beskedet atl han får väntaett år - vi har i svåra fall som får vänta innan de fårvård -fungerar alltså inte den offentliga sjukvården. Vad gör då den här människan?Hon måste gå till privatpraktiker på kvällstid, och då skall hon inte fåersättning från sjukkassan! Det är ganska horribelt, i . i (s): Jag påstår fortfarande, i Vikmanshytlan, att deförhandlingar som har förts mellan och har gällt den fråga som jag här tar upp, nämligen överläggningaroch förhandlingar om de offentligt anställda läkarnas privatpraktik.Uppgörelsen träffades och föreligger i tryck. Närdet gällde patienterna framförde närmast en insinuation om attriksförsäkringsverket i dessa förhandlingar inte lika myck- et skulle ha månat ompatienterna som vi gör i . Det är väl ändå atl la lill ganskakraftigt, eftersom vi har utsett , ochLandstingsförbundet alt slå vakt om dessa frågor. Jag tror att man med fulltförtroende kan överlämna dem lill dessa organ. Vadvidare beträffar förhandlingarna är det självklart, , att om tvåparter inte kan komma överens förhandlingsvägen, kan den ena parten eller bäggeanhålla om alt eller någon annan skall ingripa. Så brukar det gåtill. Men man brukar inte klampa in i förhandlingar av detta slag förrän någonav parterna gjort framställning om sådan hjälp. HerrRingaby menar all det skulle lämnas vissa förmåner åt dem som kommit till denoffentligt anställde läkaren och som får slå på väntelista hos denne,innebärande att dessa lätt skulle kunna hoppa över till privatpraktiserandeläkare med offentlig anställning. Ja, det är just en sådan ordning vi är liteträdda för. Vi vill ha patienterna inordnade i köer alltefter behoven, inteefter tillgång till pengar eller möjligheter att tala med vederbörande läkare.