prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — Risken för sådana psykiskaslörningar och nedsättning av prestationsförmågan har inom andra arbetsområdenmedfört regleringar av arbetstidens längd, t. ex. för piloter,lastbilschaufförer, lokförare och sjömän. Avtalen för dessa ar-belstagargrupperinnehåller detaljerade bestämmelser om längden av sam- Fördelningenav läkartjänster mellan olika verksamhetsområden Fördelningenav läkartjänster mellan olika verksamhetsområden manhängande arbetspass,längd och frekvens av viloperioder och den enskilda arbetsperiodens längd. Iregel är arbetsperioderna för denna lyp av arbetstagare maximerade till 12-14timmar . Detär alldeles uppenbart all alltför långa och lunga arbetspass inverkar påläkarens förmåga att fungera i kritiska situationer och situationer där kravetpå koncentration och precisionsarbete är framträdande. Lika viktigt som altkunna utföra operationer på ett tillfredsställande sätt torde dock vara altpatienterna vid sjukhusens mottagningar får möta en läkare i god psykiskbalans, vaken, utvilad och kapabel att intressera sig för patienternas problem. Detakuta sjukvårdsarbetet är i många avseenden väsensskilt frånden under kontorstid förekommande planerade sjukvården. Jourarbetet ställerofta högre krav på snabba och adekvata insatser. Patientflödet kan endast del styras och som en följd därav kan arbetet inte planeras annat än i grovadrag. Samtidigtstiger allmänhetens behov av adekvata och snabba sjukvårdsinsatser under alladelar av dygnet. Många anmälningar till gäller också påståddaeller verkliga felbehandlingar under jour- och beredskapsarbete. I flera fallhar utredningen visat att orsaken till de felbedömningar som gjorts avvederbörande läkare kan hänföras lill en bristande jourorganisation med alltförtung arbetsbelastning och alltför hög grad av uttröttning hos jourhavandeläkare. Efteren full arbelsdag följd av en arbetsnatt med kanske någon timmes sömn är detklart olämpligt att arbeta ytleriigare en full arbetsdag. Vid kliniker medsådan jourbelastning bör av självklara skäl den jourhavande läkaren beredasvila, dvs. tas ur tjänst i direkt anslutning till varie jourpass. Det räcker dåinte med endast en dags vila för all åter bli fulll arbetsför. Vid andrakliniker med måttlig jourbelastning, där läkaren i regel tilläts vila per natt, kan det från organisatorisk synpunkt, särskilt med tanke päkontinuiteten i sjukvården, vara lämpligare all tjänslefrihet under dagtidregelbundet planeras till slörre frånvaropass. Dearbetstids- och arbetsbelastningsvärden som jag refererat till innebärarbetshygieniska risker som inte kan tolereras, vare sig av läkare eller avpatienter. Hen i (c): har här ett enhälligt betänkande. Det finns däri enmycket omfattande redovisning av den här problematiken, och jag vill här barakort sammanfatta vad socialutskottet säger. Viredovisar att grundtanken bakom 1969 och beslut om vidareutbildningav läkare var all viktiga områden som behövde byggas ul var den öppna vårdenutanför sjukhusen, den psykiatriska vården och långtidssjukvården. Vi harkonstaterat att framlagda läkarfördel-ningsprogram också ger uttryckför en sådan prioritering, till vilken, enligt vad vi har erfaril, ävenSveriges läkarförbund har anslutit sig. Vihar därför inte funnil anledning all ändra på den ståndpunkt som Nr 89 förut har intagits av , och därför, herr lalman, ber jag all fä den yrka bifall lill utskottets hemställan. Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet, m. m. Överiäggningen var härmedslutad. 1975/76:31 med anledningav propositionen 1975/76:97 med förslag lill lag om gemensamtnattvardsfirande mellan och andra kristna samfund i landet §16 Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet, m. m. belänkande 1975/76:33 med anledning av propositionen1975/76:100 såviit gäller bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m.och bidrag till de handikappades kulturella verksamhet jämle motioner. Ifråga om detta betänkande hålles gemensam överiäggning för punkterna I och 2.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffande bådapunkterna i betänkandet. I del följande redovisas endast den punkt, vidvilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Regeringenhade i propositionen 1975/76:100 bilaga 10 (ulbildnings-departemenlel) underpunkten B 40 (s. 110-113) föreslagit att lill Bidrag tillkulturprogram inom föreningslivet m. m. för /77 anvisa ettanslag av . Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:767av m. fl. (vpk), vari hemställts att beslutade atttill Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m.m. anvisa ytterligare . utöver vad departementschefen föreslagit eller sammanlagt ettbelopp av , 1975/76:1324 av fröken m. fl. (c), varihemställts att som sin mening gav regeringen till känna vad imotionen anförts om bidraget lill kulturprogram inom föreningslivet. Bidraglill kulturprogram inom föreningslivet, m. m. 1975/76:1339 av herrJonsson i (fp), 1975/76:1350av m.fl. (m), vari hemställts 1. att hos regeringenskulle anhålla att åtgärder vidtogs så att principerna för fördelning avanslaget Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. fick sådanutformning alt syftena med anslaget uppnåddes, 2. all till Bidrag tillkulturprogram inom föreningslivet m. m. för budgelårel 1976/77 anvisade ellanslag av . 1975/76:1360av m.fl. (s). 1. all skulle avslåmotionerna 1975/76:1324 och 1975/76:1350, yrkande 1, 2. att skulle avslåmotionen 1975/76:1360, 3. alt beträffandestorleken av medelsanvisningen lill Kulturprogram inom föreningslivet och lillKulturprogram för handikappade skulle avslå motionerna 1975/76:767 och1975/76:1350, yrkande 2, båda motionerna såviti nu var i fråga, 4. all beiräffandestorleken av medelsanvisningen lill länsbildningsförbunden skulle avslåmolionen 1975/76:1339, yrkande 1, såvitt nu var i fråga, 5. all beiräffandeanslagsbeloppel med bifall till proposilionen 1975/76:100 och med avslag påmoiionerna 1975/76:767, 1975/76:1339, yrkande 1, och 1975/76:1350, yrkande 2,samlliga molioner såvitt nu var i fråga, lill Bidrag lill kulturprogram inomföreningslivet m.m. för /77 anvisade ell anslag av 12 100 000kr., 6. att skulle avslåmotionen 1975/76:1339, yrkande 2. 1.beiräffande principerna för fördelning av bidrag ur anslaget av iAgnas (m) och () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa all med anledning av motionen1975/76:1324 och med bifall lill motionen 1975/76:1350, yrkande 1, hosregeringen skulle anhålla all åtgärder vidtogs så att principerna förfördelning av anslaget Bidrag lill kulturprogram inom föreningslivet m. m. ficksådan utformning att syftena med anslaget uppnåddes. beiräffandestorieken av medelsanvisningen lill Kulturprogram inom föreningslivet ochKulturprogram för handikappade 2.av i Agnas (m) och () som ansett att ulskotiet under 3bort hemställa attriksdagen med avslag på motionen 1975/76:767 skulle bifalla motionen1975/76:1350, yrkande 2, båda moiionerna såviit nu var i fråga. 3. avfru (vpk) som anseii att utskottet under 3 bort hem ställa attriksdagen med avslag på motionen 1975/76:1350, yrkande 2, skulle bifallamotionen 1975/76:767, båda moiionerna såvitt nu var i fråga, 4. avherr i Agnas (m) och () som - vid bifall lill reservalionen nr 2 - ansett att utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:100, med bifall till molionen1975/76:1350, yrkande 2, saml med avslag på moiionerna 1975/76:767 och1975/76:1339, yrkande I, samlliga motioner såviti nu var i fråga, lill Bidraglill kulturprogram inom föreningslivet m. m. för budgelårel 1976/77 anvisadeelt anslag av , Bidragtill kulturprogram inom föreningslivet, m. m. 5. av (vpk) som - vid bifall tillreservalionen nr 3 - anselt att utskottet under 5 bort hemställa alt med anledning av proposilionen1975/76:100, med bifall til! motionen 1975/76:767 saml med avslag på motionerna1975/76:1339, yrkande 1, och 1975/76:1350, yrkande 2, samtliga molioner såvitinu var i fråga, lill Bidrag lill kulturprogram inom föreningslivet m. m. /77 anvisade ell anslag av . Tillbelänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av () och frökenEliasson (c). FruMOGÅRD (m): Maj:ts kungörelse skall slaisbidragsgiv-ningen lillkulturprogram inom föreningslivet "främja en mångsidig kulturellverksamhet i så stor del av landet som möjligl". AnslagetBidrag lill kulturprogram m. m. infördes och presenterades iproposition 1974:28 som ett av de viktigaste instrumenten för den nya statligakulturpolitiken. Anslaget uppgick dä lill 6 milj. kr. Infören föreslagen höjning påföljande år, /76, till 9 milj. kr. - enhöjning med 55 96 - efterlyste vj från moderala samlingspartiet en redovisningav hur anslagen fördelats och använis. majoritet ansåg , denna redovisning förutan, kunde godla departementschefens förslag. Nuföreslås en ytleriigare höjning till 12,1 milj- kr. - en höjning med 32 96.Någon redovisning av utfallet av den hittillsvarande verksamheten ges inte ibudgetpropositionen. Föredraganden anger som underlag för bedömningav anslagshöjningen de syften som inledningsvis refererats. Som visas i molion1975/76:1350 synes dessa syften inle ha uppnåtts. Vianser all regering och riksdag har skyldighet all med ansvar och omsorghandskas med skattebetalarnas pengar. En anslagsökning kan inle få beslutas påså lösliga grunder som all verksamheien är avsedd Bidragtill kulturprogram inom föreningslivet, m. m. att vara bra eller att denär mycket viktig. Utanen redovisning för och utvärdering av verksamheten samt en översyn avbidragsreglerna kan vi inte tillstyrka att anslaget höjs. Jagyrkar därför, herr talman, bifall till reservationerna nr 1, 2 och 4. HenWERNERDAL (vpk): Ett av de centrala motiven för det nya bidraget till kulturprograminom föreningslivet som infördes efter förslag proposilion om denstatliga kulturpolitiken var att man bl. a. ville öka föreningars,organisationers och andra gruppers möjligheter att efterfråga kulturprogram ochdärigenom ge föreningarnas verksamhet ökad bredd. Ettannat motiv var att främja kulturell jämlikhet. Men för att garanteramöjligheten till spridning av de kulturella aktiviteterna över hela landetbehövs givetvis ett ökat ekonomiskt stöd. Statensungdomsråd arbetar f n. med en undersökning om kommersialismen påkulturområdet och har kommit fram till att föreningar i och för sig inte ärtillräckliga utan att de i mycket större utsträckning än nu måste satsa påkulturell verksamhet. Alltför många människor blir hänvisade till ettensidigt kommersiellt kulturutbud. Arbetarklassen och de lägre mellanskiktenhindras både frän kulturproduktion och frän kulturkonsumtion av en radsamverkande faktorer, vilka kan vara brist pä utbildning, traditioner, ett oftatungt och slitsamt arbete ofta i kombination med obekväma arbetstider. Därtillkommer länga arbetsresor och en boendemiljö som präglas av brisl påkulturinstitutioner. Detta gäller både glesbygder och dåligt planeradeförortsområden i tätorterna. Specielltmissgynnas en rad olika minoritetsgrupper - fysiskt och psykiskt handikappadesamt invandrare - men också barn och ungdom. Delfinns ett kulturellt utbud av enskilda kulturarbetare, frän fria grupperoch frän centrumbildningar, som är ett viktigt alternativ till den kommersiellakulturen. Som exempel kan nämnas Författarcentrum och Teatercentrum, vilka gören uppsökande och arbetsförmedlande insats som man bättre borde ta till vara.Men då är det också nödvändigt med ett ökat ekonomiskt stöd, så attföreningsverksamheten verkligen ges möjlighet att utnyttja del kulturutbud medteater-, dans- och musikverksamhet m. m. som mindre ensembler och fria gruppersvarar för. Detla borde ingå i den satsning inom folkrörelserna som bl. a.socialdemokraterna i olika sammanhang säger sig stödja. Denökning av anslaget som föresläs i budgetpropositionen kan enligt vpk:suppfattning bara få marginella effekler, då den innebär alt endasl var femteförening inom sludieförbunden och dess medlemsorganisationer skulle kunnaerhålla bidrag till ett enda program . Inte heller det av kulturrådetbegärda beloppet, som vpk biträtt i sin reservation, kan läcka det nödvändigabehovel. Men vi förutsätter alt , som följer denna verksamhet, hargjort en bedömning av utbyggnads- Altmoderaterna i sin motion och sin reservalion yrkat avslag också pä det ibudgelpropositionen föreslagna höjda beloppet är avslöjande men inle direktoväntal. Klart är att ogärna ser en förändring och begränsning avden kommersiella kulturverksamheten. Där skiljer sig våra ståndpunkter ikulturpolitiken. Jag yrkar med del anförda bifall till vpk-reservalionerna, som avgivitsav . Bidragtill kulturprogram inom .föreningslivet, m. m. iLane-Herrestad (c): Frågan om bidrag lill kulturprogram i föreningslivet är myckel viklig.Som sade beslutades delta anslag här i 1974, och detinfördes den . Motivet lill bidragels införande har det talatsom här tidigare, och jag behöver inte upprepa det. Reservanternaoch utskoilsmajorileien vill ha en spridning av verksamheten både till storatätorter och i glesbygden, och vi vill ha mångsidighet i programverksamheten.Vi vill ha teater, sång, musik, film, lii-leraiuraflnar, dansupplrädanden osv.ute i våra föreningar. Del berikar programmen där. Utskoiismajoritelenutgår frän att bidragssystemets effekler följs med stor uppmärksamhet frånförmedlingsbyrån och också från , som har hand om tillsynenöver bidragsgivningen. Men det är inte bara dessa myndigheter som kommer attfölja verksamheten med stor uppmärksamhet. Jag skulle vilja säga att det görFöreningssverige i dess helhet, och det är massor av människor som bevakar hurverksamheten sköts. Visäger i utskottsbetänkandet alt vi anser det väsentligt att informationen ombidragsmöjligheterna verkligen når ul i föreningslivet, sä alt verksamheten fården bredd och mångsidighet som avselts. Det är enligt min mening en mycketviktig del av utskottets betänkande. Ulskoltet har givetvis ingeniing emolutan önskar i stället all del sker ett analys- och utvärderingsarbete när delgäller den kullurella verksamheten inom föreningslivet. Det är ju pådet sälletatt förmedlingsbyrån har inlett ett samarbele med bl. a.skolöverstyrelsen för all få fram statistik över verksamheien medkulturprogram, och enligt uppgift från förmedlingsbyrän skall denna statistikvara klar till /77. Somjag redan sagt infördes det bidrag som vi nu diskuterar . Det ärsåledes inle någon som gått sedan bidraget infördes, och vi harföljaktligen inte nägon omfattande erfarenhel av verksamheten. Men jag förmodarall de flesia här i ändå vid någol tillfälle varit på någonsammankomst där man har använt sig av de möjligheter som står lill buds atterhålla program i föreningarna. Dethar inte gjorts någon egentlig utvärdering av den verksamhet som fått slöd, ochdärför ha vi inle inom utskottsmajorilelen anselt att del 8 protokoll 1975/76. Bidragtill kulturprogram inom föreningslivet, m. m. finns underlag för någotuttalande av del slag som reservanterna begär. Men jag menar att vi har ju iutskoltsbetänkandet ell så starkt och otvetydigt uttalande att det inte kanundgå att bli uppmärksammat. Attverksamheten har olika stor omfattning i olika delar av landel har skildaorsaker. Jag har personligen den erfarenheten att intresset är olika på olikaplatser, och sedan kan det också på vissa håll vara så att man inte ansetl sigha råd att utnyuja statsbidraget, även om det liksom har funnits inom räckhåll. Somjag sagt är del välbetänkt att genomföra en analys och en utvärdering, så aurättelse kan göras på ett tidigt stadium, om det är någonling som råkat snetti bidragsgivningen. Det här arbetet pågår . Men då är jag fundersam över omdet är riktigt att just i den här situationen försöka minska anslaget, när viändå är överens om alt vi vill ha en omfattande och mångskiftandeprogramverksamhet. Vi får inte en sådan verksamhet utan pengar - det vet vi.Och vad vi enligt utskottets mening skall inrikta oss pä är alt vi fär enomfallande och mångskiftande verksamhel och att del skall göras känt inomföreningslivet att det finns pengar att hämta. Skulle det inle vara känt, såär det beklagligt. Utskottet har understrukit att det är väsentligt att dettillkännages och utskottets betänkande skall väl läsas av dem som har att verkställavad som behöver verkställas i den här betydelsefulla frågan. Enligtmin mening har, som sagt, det nya slödet lill kulturprogram inom föreningslivetexisterat så kort lid att man inte kan räkna med att det skall ha funnit sinslutliga form. Vi måste därför följa verksamheten noga. Del är viktigt attföreningarna fär veta vilka pengar som finns och att det sker en rättvis ochriktig fördelning. Somjag framhöll har stödet knappast funnit sin slutliga form.Det kan finnasanledning att fundera över om det bästa är att fördelningen sker centralt.Kanske är det mera välbetänkt att fördelningen sker via lokala eller regionalaorgan. Den saken kan behöva prövas. Man kan också behöva länka över om man pådella sätt bäst förenar den cenlrala verksamheten med landstingens ochkommunernas planering och verksamhet saml deras ansvar på della område. Allldetla är sådant som vi måste vara observanta på. HerrWernerdal ansåg all beloppet borde ha varit betydligt större än vadkullurutskoUet föreslår, och där kan man givelvis ha önskemål. Men resursernatillåter inte att man höjer hur mycket som helst. Man fär väl ändå vara gladöver alt vi på denna korta tid har fält en belydande ökning av anslaget. Viskall också ha klart för oss att del lar lid alt arbeta med dessa nya frågor. Vadslutligen gäller de handikappades kulturella verksamhel, som också har nämntsi sammanhanget, kan vi väl ullala tillfredsställelse över alt kulluruiskoiteiutöver den höjning som regeringen har föreslagit har enat sig om en ytleriigarehöjning av anslaget med . Med detta ber jag att få yrka bifall lill utskollets hemställan ikulturutskottets betänkande nr 33. Hen i (s): Tillsammans med elt par kammarkamraler, och ,har jag motionerat om anslaget lill kulturverksamhet i föreningslivet. De somtidigare varit uppe i talarstolen i denna fråga har lalal väl om vikten av allfolkrörelserna på detta område får slörre faktiska möjligheter alt svara förell kulturellt utbud, och det är också det som har varit utgångspunkten för denstatliga kulturpolitiken. I stort sett har man också frän beslutets fattandeföljt upp den principiella uppfallningen på anslagssidan. Men parallellt meddetla fattade ell beslut om nya regler för beräkning avsocialförsäkringsavgifterna. De reglerna innebär alt alla uppdragsgivare - idet här fallet de lokala studieorganisationerna - fr. o. m. ärskyldiga all erlägga socialförsäkringsavgifter för kulturarbetare sommedverkar i kulturprogram i föreningslivet. Somjag ser del var det ett hell rikiigi beslut som fattade vid denlidpunkten. Det är rimligl alt man får den sociala tryggheten klart utsagd fördem som verkar inom detta område. Men konsekvensen för arrangörerna blev enfaktisk försämring av de ekonomiska förutsättningarna att genomföraarrangemangen. Man fick ökade kostnader, men man fick ingen kompensation i formav ökade anslag. Däremot fick samhällels egna kulturinstitutioner oftast enautomatisk anpassning till kostnadsökningarna. I vår motion har vi nu krävtatt bidraget till kulturprogram i föreningslivet skall räknas upp med ellbelopp som svarar mot de fakliska kosinaderna för de nyasocialförsäkringsavgifierna. Vi säger också alt det enklaste sättet alt göradetla är all genom statsbidrag täcka de ökade kostnaderna försocialförsäkringsavgifterna genom all höja bidragsprocenten i motsvarande mån. Utskottethar nu i sin behandling enhälligl beslutat avstyrka vår molion. Utskottet harhänvisat lill all man inle med säkerhet kan bedöma utfallet av de nyasocialförsäkringsavgifterna. Men utskottet "ulgår frän att regeringenåterkommer till frågan när ell underlag för en bedömning föreligger". Erfarenhelerna av hur det brukar gå när man mot elt enhälligt utskottyrkar bifall lill en motion är sådana all man avstår frän att göra del. Vimotionärer hoppas verkligen au regeringen återkommer lill den ekonomiskafrågan med ett förslag som ger föreningslivet kompensation för de kosinaderriksdagsbeslutet lett till. På sä sätt slipper föreningslivet att åsamkas dessahögre kostnader. Bidragtill kulturprogram inom föreningslivet, m. m. Meddetla anförande, i vilket () instämde, var överiäggningen slutad. Punkien 1 Mom. I Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 avherr i Agnas och , och förklarades Bidragtill kulturprogram inom .föreningslivet, m. m. den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begäri volering upplästesoch godkändes följande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 33punkten 1 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av i Agnas och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal. Denna omröslninggav följande resullat: Ja- 266 Nej - 46 M o m . Propositionergavs pä bifall till I:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 2 avherr i Agnas och samt 3:o) reservalionen nr 3 av fruNordlander, och förklarades den förslnämnda proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Då begärde volering upplogs för beslämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Ienlighet härmed blev följande voieringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill all kammaren bifaller kullurutskottels hemställan i belänkandet nr 33punkten 1 mom. 3 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallil reservalionen nr 2 av i Agnas och fruMogård. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resullal: Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. §17 Ersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1975/76:19med anledning av proposilionen 1975/76:100 såviti avser anslaget tillErsättning till för drift av icke lönsam ma järnvägslinjer m.m. jämle motioner. I proposilionen 1975/76:100 bilaga 8() hade regeringen under punkten (s. 195-207)föreslagit att til! Ersättning till för drift avicke lönsamma järnvägslinjer m. m. för /77 anvisa elt anslag av600 . Från anslaget hade /65 utgåttersällning lill SJ för underskott för drift av icke lönsamma järnvägslinjer.Vidare skulle från anslaget betalas dels SJ:s kosinader för drift av sådanaicke lönsamma järnvägsstationer, som skulle bibehållas enligt regeringensbeslul, dels ersättning för pensionärsrabattens utvidgning tillförtidspensionärer m.fl. Idetta sammanhang hade behandlats moiionerna 1975/76:418av i Hjärlum (c) och (), 1975/76:420av m. fl. (c), 1975/76:421 av m. fl. (vpk), varisåvitt nu var i fråga (yrkandet 1) hemställts att beslutade att tillErsättning till SJ för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. anvisaytleriigare , lill summa , 1975/76:498 av (vpk) och herrLövenborg (vpk) vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 1) föreslagils altriksdagen beslutade att vid behandling av anslaget Ersättning lill statensjärnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. avslå förslaget attnedlägga bandelarna samt , 1975/76:500av i Heden m. fl. (c), vari hemställts alt skulle avslåförslaget angående nedläggning av persontrafiken på bandelenFalköping-Landeryd, 1975/76:605av herrar i (s) och i (s), varihemställts att hos regeringen begärde att i Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. samband med ennedläggningsprövning av bandelen en plån för vägfrågornaslösande inom området förelades berörda parter, 1975/76:606av i m. fl. (fp), 1975/76:607av ftu Jonäng (c),