prot · FY0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Menförsl vill jag starkt betona viklen av att kommunernas förtroendevalda kännersitt ansvar. Del är ju ute i kommunerna kammarens beslul skall verkställas. Jagtror all vi alla är medvetna om all det finns problem pä mänga håll när delgäller kostnaderna för den här verksamheten ute i kommunerna. Därför är del avmyckel slor vikt all det bedrivs en kraftfull opinionsbildning på del lokalaplanet. Här tillåter jag mig att hysa vissa tvivel pä alt den borgerligauppslutningen i de kommuner där vi har borgerlig majoritet blir lika helhjärtadoch - jag höll pä all säga entusiastisk - som man kan finna den i kammaren . Jag gör del av erfarenhelsmässiga skäl. Jag stannar för dagen vid dettakonstaterande. Idetta sammanhang måste vi alla känna ett ansvar. Del gäller såvälorganisalioner som enskilda personer. Självfallet mäste aktivtmedverka i opinionsbildningen och informationsverksamheten. Däreftervill jag anföra något om folkrörelsernas roll och uppgifter i della sammanhang.Jag skall i del avseendet begränsa mig till den konsumentkooperativa rörelsenoch löntagarorganisationerna LO och TCO. Jag gör det därför alt dessaorganisalioner, som jag ser del, pä elt utomordentligt sätt illustrerat huraktiva folkrörelser kan driva pä och i god mening påverka samhällets åtgärderpå för medborgarna viktiga områden. Islutet pä 1960-talel inriktades ett bedrivet samarbete mellan KF,LO och TCO intensivt på att bl. a. undersöka i vad mån synpunkter pä samhälletskonsumentpolitik kunde samordnas och komma till uitryck ikonsumentulredningens betänkande. Sä skedde ocksä. Enföfid härav blev sedermera alt de tre organisationerna enades om ett gemensamtyttrande över beiänkandel - elt yttrande som jag vägar påslå har fält storbetydelse för utformningen av samhällets konsumentpolitik. Ungefärsamtidigt med all detta pågick drogs - det var 1971 - en konsumenlkongresssamman. Där behandlades bl. a. konsumentpolitiken. Till den kongressen kom eltstort antal ombud väl förberedda i dessa frågor, inle minst i vad del gällerden konsumenlpoliliska diskussionen. Dennakonsumentkongress, som inom parentes sagt hade 4 000 motioner att behandla,gjorde bl. a. ell uttalande om den lokala konsumentpolitiken och sade bl. "Kongressenstöder konsumentutredningens förslag om all kommunala konsumentnämnderinrättas. Kongressen uppmanar alt verka for att kommunalakonsumentnämnder inrättas." Vaddel i någol slags konsumenikooperativ självuppgivelse som kongressen förordadestarkare samhällsinsatser inom konsumentområdet? Nej, självfallet inte. Desamhällsorgan man ville inrätta skulle inle ersätta konsumentkooperationen. Deskulle komplettera den organisationens insatser, främst på områden som liggerutom konsumentkooperationens räckvidd, och därmed verka för all effektivarefrämja konsumentintressena. Enledande kraft inom dagens konsumentkooperation, , berörde de härfrågorna vid 1972. Jag vill citera några meningar ur hansanförande. "Alltefter som organisationerna växte i styrka kunde vi också med större eftertryckställa krav på samhället. Organisationerna har spelat en pådrivande och rent avledande roll i den poliliska, sociala och ekonomiska omdaningen. Därmed harockså samhället pä många områden kommii all överta uppgifter, som man tidigaresökt lösa enbart på frivillighetens väg. Med hjälp av lagstiftning,skallepolitik, socialpolitik Kommunalkonsumentpolitisk verksamhet, m. m. Kommunalkonsumentpolitisk verksamhet, m. m. strävar man all bygga eltsamhälle som ger åt sina medborgare mer av trygghet, av frihet och jämlikhet.Betyder della dä att folkrörelsernas roll blir mindre, att organisationernaefter hand föriorar sitt berättigande och blir överflödiga? Detär här inte fråga om ett antingen/eller. Del är fråga om etl bäde/och.Samhällets framflyttade positioner betyder inte en minskad roll förorganisationerna. kan det visseriigen innebära alt uppgifterförändras, alt tonvikten blir annoriunda i organisationernas verksamhet. Menderas betydelse när det gäller att engagera de enskilda medborgarna isamhällsfrågor och att hålla demokratin levande måsle bli större ännågonsin ." LO:s,TCO;s och KF:s yttrande frän 1974 över den departementspromemoria som legattill grund för regeringens proposition ligger helt i linje med de synpunktersom framfördes i Thedins anförande. Jag vill citera ett utdrag ur dettayttrande av de tre organisationerna, där det heter: "KF,LO och TCO finner det i detta sammanhang angeläget understryka att lokalkonsumenlpolilisk verksamhet inrymmer uppgifter för vilka folkrörelserna ochbildningsorganisationerna har stort ansvar. Konsumentföreningarnas stadgarföreskriver att föreningarna skall bedriva konsumentinformation och bevakakonsumenternas intressen i samhällsutvecklingen, bl. a. på lagstiftningensområde. Betydande resurser sätts in på dessa uppgifter. De fackliga organisationernaoch bildningsorganisationerna gör stora och fortlöpande insatser, inte minstnär det gäller opinionsbildningen på det konsumentpolitiska området. Detkan därför inte bli fråga om all organisationernas verksamhet påkonsumentomrädet överföres på kommunerna. Samhällets och organisationernasinsalser måste här, som på så många andra områden, komplettera varandra. KF,LO och TCO vill alllsä hävda all en slagkraftig konsumentpolitisk verksamhetäven framgenl förutsätler etl starkt engagemang från konsument- ochlöntagarorganisationernas sida, inte minst på det lokala planet." Nuföresläs alltså inrättande av kommunala konsumentnämnder. Jag vill än en gängstryka under att det är viktigt och nödvändigt med den åtgärden. Jag tar dethelt naturiigt, eftersom del har skymtal vissa synpunkler av varierandeinnehåll i det avseendet, att man lalar om kommunala förtroendemannaorgan ivanlig mening, sammansatta på det sätt som den kommunallag vi arbetar efterkänner. Någon annan lösning i det fallet anser jag utesluten. Ipropositionen understryker man vikten av alt del vid sidan av konsumentnämndernainrättas särskilda referensgrupper, som kan svara för samordning ochinformation mellan kommunerna, folkrörelserna och medborgarna. Som jag ser detär dessa referensgrupper myckel vikliga, och de ligger helt i linje med detresonemang som LO, TCO och KF förde i sill yttrande. Etl krav på de härreferensgrupperna i vad gäller deras sammansättning är alt ledamöterna skalltas från medlemsorga- nisationer, som företräderkonsumenternas intressen. Vi har skymtat synpunkter alt härskulle flnnas företrädare för intressen som inte sammanfaller medkonsumenternas. Jag vill helt ta avstånd från den tankegången och starkt strykaunder all rekryteringen måste ske på grunder som överensstämmer medkonsumentintresset. Jag tänker dä i första hand på företrädare somrepresenterar lötagarna, pä konsumentkooperationen, pensionärsorganisationer ochhandikapporganisationer. Det gäller för samhället att la tillvara dekunskaper, den erfarenhet som konsumenterna, löntagarna, har samlat i sina egnaorganisationer. Det är också, som jag ser det, en effektiv väg alt nå fram tilldem som bäst behöver få del av samhällets insalser. Man kan också den vägenåstadkomma en levande dialog och fokusera elt stort problemområde, som underlång tid har varit försummat. Herrtalman, jag vill bara till slut säga att den fråga som myckel har upptagitmotionärerna i della ärende och också varit den stora frågan i kammardebatten,nämligen den om hemkonsulenterna, har fäll en lösning som jag tycker äracceptabel. Ulskollels resonemang kan accepleras; men det är, som jag ser det,viktigt att man fortlöpande föfier den här frågan. tror jag får skäl att ompröva det hela i linje med resonemanget idepartementpromemorian och i överensstämmelse med propositionens förslag. Delär emellertid för tidigt att ta upp den debatten . Jag vill således yrka bifalltill näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 26. Kommunalkonsumentpolitisk verksamhet, m. m. Inom politiken talas det gärna om hur viktigt del är att ha en fastförankring i en utbredd folkopinion. Värt svenska remissförfarande vill varaett uttryck för detta. Så långt ner som möjligt i hierarkin skall man fåmöjlighet att yttra sig innan beslut fattas. Det är en god och riktig praxis,men god förblir den bara så länge som be-slulsfallarna också tar hänsyn tillvad de tillfrågade sagt, I det avseendet utgör regeringsproposition nr 40 omkommunal konsumentpolitisk verksamhet en ganska märklig skrift. När del gällervad som kallas del regionala ledet inom den konsumenlpoliliskaverksamheten -men som på ren svenska heter hemkonsulenterna - föreslär man nämligenalt detta led skall försvinna. Delta trots att praktiskt laget samtligaremissinstanser avstyrkt ell indragande och därtill flera krävt en förstärkningav hemkonsulenternas verksamhet. Föredraganden erkänner att hemkonsulenternagjort en viktig insats men föreslår ändå all de skall försvinna. Detta har intebara väckt förvåning ulan också uppfatlats som ett direkt försvagande av denkonsumentpolitiska verksamheten vid en lidpunkt när denna verksamhet behöverallt stöd och i ett sä vikligt skede som den kommande utbyggnaden avverksamheten i kommunerna utgör. Att denna del, dvs. den kommunala delen avkonsumentverksamheten, försummades när byggdes upp ochkonsumentverksamheten omorganiserades var ganska sväri all förstå. Kommunalkonsumentpolitisk verksamhet, m. m. Föfiderna har heller inteuteblivit. har blivit en koloss på lerfötter, en stor och lungöverbyggnad utan ett fast fundamenl att vila på. skall man reparera dennaskada men vill då riva bort det mellanled mellan kommuner och konsumentverk somde på länsnivå verkande hemkonsulenterna blivit. Och sä hotar den sista villanatt bli värre än den första. Nuhar utskottet i alla fall haft klokheten alt gä ifrån indragningskravet. Manskriver i stället så här: "Det finns enligt utskottets mening inteunderlag för ett beslut nu om indragning av hemkonsulentfiänslernai länen." Finns del inle ocksä här vissa formuleringar som väcker undran?Vad menas t. ex. med "nu"? Och vad menar utskottet när man litetlängre fram i beiänkandel skriver; "I takt med utvecklingen på detkommunala planet bör enligt utskottets mening en anpassning av den regionalaorganisationen komma till stånd. Den slrävan att rationellt fördela dekonsumenlpoliliska resurserna, som regeringens förslag ärell uttryck för, kanutskottet ansluta sig till. Regeringen bör fortlöpande föfia utvecklingen pådet lokala och regionala planet och lägga fram förslag till sådanaorganisatoriska förändringar som föranleds härav," Också här undrar manvad som egentligen avses. Vilken är den "anpassning av den regionalaorganisationen" som skall ske? Härom säges ingenting. Mycket torde iframtiden bero pä de direktiv för den fortsatta verksamheten som de regionalabefattningshavarna kommer att få liksom på de resurser som ställs till derasförfogande, Ialla fall fär man vara glad åt att en omedelbar indragning avhem-konsulentfiänsterna inte förestår. När man vinner lid vinner man ofta ocksånya möjligheter. Detregionala ledet behövs, och jag och mina medmotionärer konstaterade i motionen1889 att en indragning av detta led skulle innebära "en oacceptabelförsvagning av hela den konsumentpolitiska verksamheten". Delflnns många vikliga uppgifter för dessa befattningshavare. Jag behöver integöra någon uppräkning. Del räcker all konstatera alt hemkonsulenterna redanblivit ell verksamt stöd för kommuner som försöker göra etl första trevandeförsök att ta upp en egen konsumentpolitisk verksamhet. I många fall har dessakommuner också direkt stimulerats till detta från regionalt häll. Med rimligaresurser bör den regionala verksamheten kunna få en mycket god inverkan på denkommunala konsumentverksamheten och även verka för att det motstånd som tyvärrfinns mot denna på sina håll inom kommunerna kommer att försvinna. Undermånga år byggde hemkonsulenterna upp en verksamhet som blev inte barauppskattad i vida kretsar utan också djupt förankrad bland den allmänhet somden riktade sig till. Från detta bortsåg den arbetsgrupp inom handelsdepartementetvars promemoria ligger lill grund för propositionen. I remisserna pläderades -som jag lidigare nämnt - starkt för bibehållande av hemkonsulenterna, men trotsdella krävdes indragning i propositionen. Trolsalt hemkonsulenterna flytlals från den ena arbetsplatsen lill den andra har deemellertid kunnat fortsätta sitt arbete. De har funnit sig till rätta pålänsstyrelserna, skapat nya kontakter och fått till stånd en verksamhet somförutom att den ger information ocksä pä många häll blivit samordnande förkonsumentfrågor inom hela län. Detär nödvändigt att i sin egenskap av arbetsgivare och överordnadför hemkonsulenterna inser detta, verkligen tar fasta på de många positivasidor som finns i hemkonsulenternas arbete och ser lill alt dessa kan ulnyUjas.Helst bör deras verksamhet byggas ut, inte minst i samarbete med kommunerna. Omsedan dessa befattningshavare i fortsättningen skall kallas hemkonsulentereller regionala konsumentsekreterare spelar mindre roll. Näringsutskottetsförslag är en kompromiss med de fel och förfiänster som brukar vidlåda sådana.Denna kompromiss ger emellertid möjligheter lill en positiv utveckling iframtiden, om den ulnylfias rätt. Med detta ber jag att få yrka bifall till näringsutskoltets hemställani betänkande nr 26. Kommunalkonsumentpolitisk verksamhel, m. m. Efter att ha lyssnat till den här debatten känner jag ett behov av attpåminna om vilket beslut egentligen står i begrepp att fatta. Delinnebär att man rekommenderar kommunerna att ta ansvaret för den lokalakonsumenlpoliliska verksamheten. Det innebär att man förstärker konsumentverketför att det skall kunna ge de kommunala konsumentsekrelerarna ochkonsumenlnämnderna råd, vägledning och service. Det innebär att man gerkommunerna riktlinjer för hur den här verksamheten skall bedrivas. Detta är somjag ser det ett myckel vikligl framsteg, och det är del centrala i det kommanderiksdagsbeslutet. Detär ocksä en väsentlig förändring som inträffat i förutsättningarna förriksdagens beslut och uttalanden på det här området jämfört med läget 1972. Vihar haft ingående diskussioner och överläggningar med eltantal kommuner och med ledning. De har lett lill attKommunförbundet har ställt sig bakom förslaget i sitt remissyttrande. Jag utgårfrän att vi därmed har lagt den grund som vi tyvärr inte hade sedanför den konimunala uppslutningen kring förslaget. Fleratalare har ägnat sä stor uppmärksamhet åt den statliga regionala verksamhetensframtid att den här innebörden av riksdagsbeslutet tycks ha kommit någol ibakgrunden under debatien. Det har den däremot inle gjort i näringsutskottetsbelänkande, där det alldeles tydligt framgår vad det är fråga om. Åtminstoneell par talesmän för utskollet har ocksä gjort detta mycket klart. Därför, herrtalman, tolkar jag beslul pä det sättet all ett budskap utgår tilllandets kommuner av innebörden att en enig riksdag vill ge kommunerna ansvaretför den lokala konsumenlpoliliska verksamheten. Det politiska arbetet ute ilandet för att nå det syftet bör alltså nu kunna starta. Jag tror att jag kansäga för Kommunalkonsumentpolitisk verksamhet, m. m. det parti som jag tillhöratt man kommer att aktivt gä in för att få en lokal, demokratisk förankring avkonsumentpolitiken i nära samarbete med folkrörelser och den lokala aktivaopinionen på det här området. Jag hoppas att jag kan utgå från att övrigapartier, vars riksdagsrepresentanter om skall delta i beslutet,kommer att göra sammalunda. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar i och i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Örebrobegärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr26 punkten 1 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar i och i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrAndersson i begärde rösträkning verkslälldes votering medomrösiningsapparal. Denna omröslning gav föfiande resultat: Ja - 268 Nej - 38 Kammarenbiföll vad ulskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion; Densom vill alt kammaren bifaller näringsutskotlels hemställan i belänkandet nr26 punklen 5 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslal förja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdes voteringmed omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskollels hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar Regnéll och Hovhammar, och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskotlels hemställan i betänkandet nr26 punkten 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 3 av herrar Regnéll och Hovhammar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-propositionen. Då fruSundberg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröslning gav föfiande resultat: Ja- 262 Nej - 46 Kommunalkonsumentpolitisk verksamhet, m. m. § 21 Anmäldes ochbordlades Nr 2151 av . Nr 2152 av . Nr 2153 av . Nr 2154 av herrHermansson m.jl. Nr 2156 av herrSijernström med anledning avpropositionen 1975:100 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /76, m, m. § 22 Meddelande omfrågor Meddelades alt föfiandefrågor framställts Nr196 av i (m) lill herr kommunikationsministern om föfidernaav bristande betalning av fordonsskall och drivmedelsskatt; Fordon med ej betald skall eller med reslfördfordonsskatt och/eller drivmedelsskatt får ej brukas i trafik enliglväglraflkskatteförordningens 16 och 21 §§. Om fordon trots detta brukas ochdetta avslöjas vid t, ex, en poliskontroll blir resultatet böter förvederbörande och ej någon ytterligare åtgärd därutöver. Detta innebär i mångafall att den som brukar fordonet i yrkesmässig trafik kan fortsätta sin trafiktrots att skatt sålunda ej erlagts. Fråga;Vill kommunikationsministern medverka till alt sädana åigärder vidtas altpolisman och/eller åklagare kan stoppa bil som ej får brukas i yrkesmässigtrafik på grund av ej eriagda skaller, exempelvis genom körförbud ochomhändertagande av fordonets nummerskyll? Nr197 av () lill herr socialministern om anlropologisk undersökningvid fastställande av faderskap: Vid fastställande av faderskap då del flnns flera"möjliga" fäder måste man företa en s. k. anlropologisk undersökning.Undersökningen utförs av rätlsantropologiska laboratoriet vid statensrätlsläkarstaiion. F. n. finns ingen rällsanlropolog, varför man inle längrekan ulföra dessa undersökningar. Avser statsrådet all vidta sådana åtgärder att deanlropologiska undersökningarna med del snaraste kan återupptas? Nr 198 av iNässjö (m) lill herr handelsministern om ingivande av aktiebolagsverksamhetsberättelser lill patent- och registreringsverket: För all kontrollera elt aktiebolags ekonomiskasituation är del ofta nödvändigt all la del av dess senasieverksamhetsberättelse. Denna skall enligl lag vara ingiven till patent- ochregistreringsverket senast frän räkenskapsårets utgång. Ettbetydande antal berättelser inkommer dock betydligt senare än den angivnatiden. utgick exempelvis ej mindre än 57 600 påminnelser tillbolagen. En sådan betydande eftersläpning medför svårigheter för den somexempelvis är beroende av aktuella och korrekta uppgifter om enaffärsförbindelses bokslut. Fråga:Kan handelsministern upplysa om det aktuella balansläget och Nr 80 om vilka ätgärder som vidtagits eller planerats för att minska den nämnda Qnsdaaen den eftersläpningen i ingivandet av verksamhetsberättelser? §23 Kammaren åtskildes . (Siffrornaavser sida i protokollet) Herr talmannen 5 HenAhlmark (fp) 44, 49, 51, 54 " Alftin (s) 117, 124, 125 " () 150 i (fp)133 i (s) 40, 42 () 81 Hen () 100,104 i (c)87 () 13, 27, 31, 32 Hen Ekinge (fp) 19 " Fageriund (s)21, 28, 39, 40 , handelsminister 155 () 153 HenIsraelsson (vpk) 70, 79, 81 i (fp) 146 () 148Hen Krönmark (m) 67, 78, 80, 86, 87 Larssoni (c) 89 , statsråd 32 () 3 ,jordbruksminister 84, 86, 87 " Lövenborg (vpk) 16, 28, 29 i Lane-Herreslad(c) 111, 112 i Agnas (m) 110, 111 " i (c)29, 31, 32 () 124, 126 " () 52, 55 (vpk) 137 " i (c) 116 i (c) 122 () 144 HerrPettersson i (s) 140, 143 " i (s) 73, 79,81 i (vpk) 36 " Rämgärd (c) 105 " ()34, 41,42, 127Fru () 134, 143, 144 () 115 Svanslröm (c) 4 Svenssoni (s) 46, 50, 52 () 96, 103, 104 () 38, 39,115 Nr 80 i (m)42, 48, 52, 54, 1975 " iLjusdal (fp) 126