prot · FZ09127 · 1975-12-31 00:00:00 — Hert (vpk): Efter delta meningsutbyte om styrelserepresentalion vill jag ellögonblick gä lillbaka till frågan om livsmedelssubventionerna.Jordbruksministern log inte upp den frågan, och därför skall'jag bara helt kortnågot kommentera vad anförde. Tillalt börja med konstaterar jag dä att och jag har principielllsamma uppfattning i den frågan. Vad vi skiljer oss i är i vilken utsträckningsom vi forlsällningsvis skall ha livsmedelssubvenlioner. Där hävdar jag all debör ligga kvar i den omfattning som de ursprungligen hade, inle trappas ner. Debör bibehållas lill dess vi fär ell beslul om vilken prislinje vi skall ha närdet gäller jordbrukets produkter. FruLundblad sade alt man gick ifrån all subventionera hela prisstegringen på debaslivsmedel där subventionering ifrägakommer. Sä har man gjort en omställningav subvenlioneringen, så att de prisslegringar som görs sker på sädanaprodukler som är mindre märkbara för främst barnfamiljerna. Del menade hon varbra, och där är vi också överens. Skall man dra ner, sä skall man nog göra ensådan omställning som talade om. Men jag vill också påminna omatl livsmedelssiibven-lionerna från börian infördes inie därför all man villeinföra någol slags nyll prissysiem för jordbrukets produkler - det var, som jagsade, under uiredning - utan av rent poliliska grunder. Man ansåg del varapoliliskl nyttigt atl inle släppa upp livsmedelspriserna i en situation dä delförestod myckel slora prisslegringar på livsmedel. Den poliliska grund somfanns för atl införa subventionerna flnns fortfarande kvar. Del lalar för atlbibehålla dem i den ulsiräckning de hade frän börian. Sedanär del en annan sak att subventionerna, om de får utgå pä sammagrund, kommer att leda lill betydande snedvridningar som måste rättas lill. Meninnan dess kommer del säkerl ell förslag lill ny jordbrukspolitik och nyprislinje. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Jag skall hell kort säga till att del inte flnns skälätt , när vi snart kommer all få jordbruksulredningens förslag om en annanprispolilik, la upp de grundläggande synpunkterna på helalivsmedelssubvenlionssystemet. Vadsom har skett är endast all man i samband med den överenskommelse somsenast iräffades har fördelat subventionerna mellan de olika livsmedlen så, allde livsmedel som inte är oundgängligen nödvändiga för barnfamiljerna fäll derelativt största prisökningarna medan vissa baslivsmedel, t. ex.konsumlionsmjölken, såvitt möjligt hållits utanför prishöjningarna. Jag lyckerdet är riktigt att gå fram på det sättet. Kostnaderna förlivsmedelssubventionerna har ökat år för år. Del därför skäl att vara litetförsiktig, så alt man inte subventionerar sädana varor som del inle finnssociala skäl all subventionera. 3 protokoll 1975/76:127-129 Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. till alt man inlegått sä generelll fram när det gälll all subventionera livsmedel som man gjorttidigare år. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställl. Propositionergavs pä bifall lill dels ulskotlels hemställan, dels reservalionen nr 1 av herrLarsson i m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt volering upplästesoch godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr40 mom. 6 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 1 av i m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparalverkställdes. Denna omrösining gav följande resullat; Nej- 147 Avstår - 1 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemsiälli. Proposilionergavs på bifall till dels ulskoltels hemställan, dels reservationen nr 2 avherr , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändesföljande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller jordbruksuiskoiiets hemställan i betänkandet nr40 mom. 10 röslar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av . Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröslat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröslningsapparal.- Denna omröstning gav följanderesultat: Mom. II och 12 Kammaren biföll vadutskottet i dessa momenl hemställt. 1975/76:41 med anledning av propositionen1975/76:132 om organisation, m. m. jämte motioner 1975/76:40 med anledning av propositionen1975/76:172 om vissa pensionsfrågor jämle motion Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Rättnd ledighet och lön vid deltagande i svenskundeiyisnlng för invandrare §6 Rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare Föredrogsinrikesutskoltets belänkande 1975/76:41 med anledning av proposilionen1975/76:177 om ändring i lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare jämte moiioner. Iproposilionen 1975/76:177 (arbelsmarknadsdepartemeniel) hade regeringen efterföredragning av fru statsrådet föreslagit all anla ell vidproposilionen fogal förslag till lag om ändring i lagen (1972:650) om rätt tillledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Enligt lagen(1972:650) om räll lill ledighel och lön vid dellagande i svenskundervisningför invandrare är arbetsgivaren skyldig atl före beredautländsk arbetstagare som har böriat sin första anställning här i landet föreden möjlighet till ledighet och lön för all dellai svenskundervisning. I proposilionen föresläs en lagändring som innebär altarbetsgivarens skyldighet i princip föriängs till om han harförsummat att ge ledighet och lön inom den föreskrivna liden. Vid sådanförsummelse skall berörd arbdslagarorganisalion efter arbetstagarensgodkännande få besluta om när ledigheten skall börja. Godtar arbetsgivaren inteorganisationens beslul skall han kunna väcka talan vid domstol. Intill desstvisten har prövats skall dock organisationens beslul gälla. Organisationen k. tolkningsföreträde. Vidare föreslås att lagenskall gälla även för sådan arbetstagare som Rättlin ledighet och lön vid deltagande 1 svenskundervisning för Invandrare har blivil svenskmedborgare sedan han har päböriat den undervisning som avses i lagen." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid 1975/riksmöie väckta moiionerna 1975/76:2130av m. fl. (fp) säviii nu var i fråga (yrkandel 1), 1975/76:2139av m. fl. (vpk), vari yrkals alt beslutade 1. all ell kollektivt avgiftssystem genomfördes förförelagens utgifter för svenskundervisning, 2. alt invandrarna vid anställning tillförsäkradesrätten att bli informerade om'sina rättigheter, 3. all företag, som anställde invandrare som enligtlagen ägde räll lill undervisning, senast skulle ha päböriatdensamma, 4. att begränsningen lill 160 limmars undervisning förinvandrare med vissa förkunskaper avskaffades. delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:2413 av herrHermansson m. fl. (vpk), vari yrkals 1. attriksdagen - med godkännande av proposilionen 1975/76:177 i övrigl - med ändring av regeringens förslag skulle anla av moiionärerna framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1972:650) om rätt lill ledighet och lön vid dellagande i svenskundervisning för invandrare, innebärande delsall lagen skulle utvidgas lill all omfatta invandrare oavsett om de hadesvenskt medborgarskap eller ej, delsall beslutanderätten för facklig organisation om ledighet för deltagande isvenskundervisning och dess förläggning skulle inträda redan från , delsall flck i uppdrag all vara konlrollinslans och delsatl arbetsgivare som vägrade all verkställa arbetsmarknadsstyrelsensålägganden skulle dömas lill böter med . för var och en av de anslälldasom åläggandet gällde, varvid bötesbeloppet i fortsällningen skulle höjas med500 kr. för varje anmaning som inle ledde lill efterrättelse, 2. allriksdagen besluiade alt 7 och 8 §§ skulle upphöra atl gälla liksom punkterna 3 d) och e) i övergångsbestämmelserna, samt 1975/76:2414av hert m. fl. (m). 1.beträffande rätt för svensk medborgare alt della i svenskundervisning atlriksdagen med avslag på moiionen 1975/76:2413, yrkandel 1 i denna del, skulleanla 1 § i det genom propositionen 1975/76:177 framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1972:650) om rätt till ledighel och lön vid dellagande isvenskundervisning för invandrare, 2. beträffande arbelsgivares upplysningsskyldighet m.m. atl skulle avslå moiionen 1975/76:2139, yrkandena 2 och 3, 3. belräffande svenskundervisning för utländska sjömänall skulle avslå motionen 1975/76:2414, 4. beträffande begränsning av undervisningen förinvandrare med vissa förkunskaper i svenska alt skulle avslå moiionen1975/76:2139, yrkandel 4, 5. belräffande föriängning av arbelsgivaresskyldigheter enligt lagen, m. m. atl med avslag pä moiionen1975/76:2413, yrkandel 1 i denna del och yrkandel 2, skulle anla propositionenslagförslag såviii gällde införande av de nya punkterna 6-9 iövergångsbestämmelserna, 6. belräffande lagförslaget i övrigt atl riksdagenskulle anta del genom propositionen framlagda förslagel såviu gällde lagensrubrik och ingress dock med den ändringen alt ingressen skulle erhålla avulskoltet föreslagen lydelse, 7. beträffande ålgärder för atl effektivisera lagenatt moiionen 1975/76:2130, yrkandel 1, inle föranledde någon åtgärd, 8. belräffande kollektivt avgiftssystem försvenskundervisningen all skulle avslå moiionen 1975/76:2139,yrkandel 1. Rätttin ledighet och lön vid deltagande i svenskundeiyisnlng för Invandrare 1. beträffanderätt för svensk medborgare att delta i svenskundervis ning av (vpk) som alt ulskollel under 1 bort hem slälla atlriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:2413, yrkandet 1 i denna del, samlmed anledning av proposilionen 1975/76:177 skulle anta 1 § förslagel till lagom ändring i lagen (1972:650) om räll lill ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare med av reservanten föreslagen lydelse, 2. belräffande arbelsgivares upplysningsskyldighdm. m. av renlzon (vpk) som ansett all ulskollel under 2 bort hemställa atlriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2139, yrkandena 2 och 3, skulle anla4 § lagen (1972:650) om rätt lill ledighel och lön vid dellagande isvenskundervisning för invandrare med av reservanten föreslagen lydelse, 3. belräffande begränsning av undervisningen förinvandrare med vissa förkunskaper i svenska av (vpk) som atl utskottet under 4 bort hemslälla alt skulle bifallamoiionen 1975/76:2139, yrkandel 4, 4.belräffande förlängning av arbelsgivares skyldigheter enligt lagen, m. m. avherr Lorenlzon (vpk) som anselt all ulskoltet under 5 bort hemställa Rätttid ledighet och lön vid deltagande 1 svenskundeiyisnlng för Invandrare attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2413, yrkandel 1 i denna del ochyrkandel 2, saml med förklaring all proposilionens lagförslag inte kunnat antasi oförändrat skick skulle anla förslaget med den av reservanten föreslagnalydelsen, 5.beträffande lagförslaget i övrigt vid bifall tillreservalionerna nr 2-4 av (vpk)som ansett att utskottet under 6 bort hemslälla attriksdagen skulle anta det genom propositionen framlagda förslagel såviii gälldelagens rubrik och ingress med den ändringen att ingressen skulle erhålla avreservanten föreslagen lydelse. 6.beträffande kollektivt avgiftssystem för svenskundervisningen av (vpk) som alt uiskottd under 8 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2139, yrkandel 1, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanten anfört. HertOLSSON i (vpk): har invandrarna utgjort en väsentlig del avden arbetskraftsreserv som lillgodoselt kapitalels ökade behov av arbetskraftunder konjunkturuppgångarna. Invandringen av arbetare har varit enförulsällning för det svenska kapitalets konkurrenskraft och expansion.Samtidigt står del emellertid klart an invandrarna har varit och alltjämt ärdiskriminerade vad del gäller villkoren i arbetslivet och även socialt ochkulturellt. Arbetsköparnas intresse har inskränkt sig till att utnyttja derasarbele, och det sträcker sig inte till all medverka för alt lillgodose invandrarnaskrav på sociall och kulturellt likaberättigande. Tillämpningen av lagom rätt lill ledighel och lön vid dellagande i svenskundervisning bekräftardella. Många arbetsköpare har illustrerat sin lolala avsaknad av sociallansvar genom all pä olika sätt undvika all uppfylla sina skyldigheter enligtlagen. De struntar i den, de låler bli alt informera invandrarna, de försökerförlägga svenskundervisningen lill omöjliga lider, de försöker köpa sig friaoch de söker förvägra invandrarna deras rällighder. Ilagen föreskrevs atl arbetsköparna var skyldiga atl före den 1 juli1978 möjliggöra för de invandrare som varit anställda atl fl ledighetoch lön för svenskundervisning. Del slår klart atl arbetsköparnainte kommer att ha fullgjort denna skyldighet lill utsatt datum, varförregeringen föreslår en förlängning fram till utgången av . Man måslesäga att del är en mild behandling av lagbrytare. Förslagel i proposilionen omen förlängning av tiden för fullgörandet av arbetsköparnas skyldighet måste sessom en eftergift åt den försumlighet de har visat. Det är uppenbart att dennaförsumlighet i slällel borde molivera en skärpning av lagsliftningen för allriksdagens inlenlioner skall uppfyllas. I reservalionen 1 föreslårvpk en ulvidgning av den grupp som skall ha rätt lill dennaundervisning. Vi anser att lagen bör omfatta alla invandrare, oavsett om dehar svenskt medborgarskap eller inle. Denna fråga har ganska stor betydelse närdel gäller nordiska invandrare, naturiiglvis framför alll de finländska. Delkommer också alt bli en kortare kvalifikationstid för svenskt medborgarskap änvad som gälll , och därför är det angelägel att även dessa invandrareflr möjlighet lill svenskundervisning. Kriterietför om det skall föreligga rätt lill språkundervisning bör vara despråkkunskaper invandrarna har och inle vilkel medborgarskap de råkar ha. Ireservationen 2 tar vi upp bestämmelsen att undervisningen skall påböriassenast efter anställningen. Vi anser alt denna bestämmelse gerförelagen en möjlighel alt smita ifrån sina skyldigheter; de kan anställainvandrare än , och de slipper därmed ifrån sinskyldighet. Viföreslär atl förkortas . Dessutom anser vi atlinvandrarna skall informeras om sina rättigheter. Med omedelbartavser vi direkt i samband med anställningen. Ireservationen 3 tar vi upp frågan om begränsning av undervisningen förinvandrare med vissa förkunskaper i svenska. Undervisningstiden är maximalt 240timmar. Invandrare som har vissa förkunskaper får emellertid bara 160 timmarsundervisning. Det är svärl att avgöra vilka som äger rätt till 240 limmarsundervisning och vilka som eventuellt skall ha en förkortad undervisning. Detkan endasl invandraren själv avgöra. Vi tycker dessutom alt limantalet är såpass lilel att någon begränsning inte bör komma i fråga. Ireservalionen 4 tar vi upp påföljdssyslemd för den händelse lagen inleefterievs. Lagen om invandrarnas rätt lill ledighel och lön för svenskundervisningär avsedd som en tvingande lag. Därför bör i lagen också införas ettpäföljdssysiem, som gör del omöjligl för arbdsköparna all undandra sig sinaskyldigheter. Påföljden bör vara böter som utgår med ett kontinuerligt stigandebelopp. Vi har föreslagil atl böterna vid första anmodan skall uppgå lill 500kr. Vid näsla anmodan skall beloppet ökas med . Enligtvår mening skall invandraren ha kvar sin räll lill undervisning, och lagenskall således inle sluta gälla vid ell vissl dalum. När kammaren debatterarlagar hör man ofta alt del måsle bli en påföljd, om någon bryter mol en lag,för annars fungerar den ju inle. Man kan länka sig vilken bdydelse del har omman förbjuder t. ex. parkering ulan all ha några parkeringsböler. Men syslemetmed påföljd gäller lydligen inle den här lagen, ulan här förlänger man islällel lagen för alt de som har varit försumliga skall få yllerligare enchans. När delta dalum i sin lur överskrids är vederbörande strängt tagelbefriad från skyldigheterna. Invandrarnaär i stor ulsiräckning hänvisade lill lunga, smutsiga och däligl betaldaarbeten. Det är också invandrarna som först kommer i farozonen när del är ontom arbele. Del är bra all del finns en lag som Rätttdl ledighet och lön vid deltagande 1 svenskundeiyisnlng för Invandrare Nr 127 ger 240 limmars undervisning pä betald arbetstid, men när del blir ont Fredaeen den °"arbete kan det här ha en dålig effekl för invandrarna. 14 mai 1976 detla bara som en utgift bland andra, och för atl komma ifrån den utgiftsom del innebär för dem att betala 240 timmars svenskundervisning Rätt till ledighet och anställer de inle invandrare. En egentligen mycket bra lag har alllså fåll lönvid deltagande 1 en delvis motsatt effekl. svenskundeiyisnlng Ett sätt att lösa problemet är att man inför ell kollektivt avgiftssystem för Invandrare för atl betala svenskundervisningen. Det skullehindra att företagen av ekonomiska skäl avstårfrån alt anställa invandrare som inle talar svenska. Med della, herr talman,yrkar jag bifall till alla de sex reservalioner som är fogade tillbetänkandet. HerrERIKSSON i (fp): antog lagen om räll till ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare. Lagen trädde i kraft den 1 juli1973, och den omfattade dä invandrare som fick sin första anställning i Sverigeefter utgång. Vid två lillfällen senare har med slormajoritet beslutat atl vidga lagen. Ibörian av innevarande år väckte en molion med krav på åtgärder föratt effektivisera lagen. Och när man nu i en proposition väckt förslag omförbättringar och kompletteringar av gällande bestämmelser, har detta hälsatsmed tillfredsställelse från mänga håll. Det har också tagit sig uttryck i altmed anledning av propositionen avlämnats endast tvä moiioner och att det vidutskottsbehandlingen uppställ en mycket stor enighet om att anta de föreslagnaändringarna. Detär bara vpk som med stöd av sina partimotioner har anmält avvikande meningar.Jag skall inte kommentera i Slockholm anförande på alla punkterdär vpk har reservationer ulan bara la upp ett par detaljer som han avslutadesitt anförande med. kommentar till del krav som framförts i en av vpk;s reservationer på attAMS skulle vara kontrollmyndighet. Där har majoriteten i ulskollel sagt att vifinner del orimligt all skall belastas med ytterligarearbetsuppgifter. De informationer vi vid olika tillfällen fltt fränarbetsmarknadsverkels ledning har gjort alldeles klart atl del stora bekymretär all man har för litet personal för att klara de arbetsuppgifter somarbetsmarknadsverket redan har sig pålagda. Då finner vi del som sagt orimligtatt lägga på ytterligare arbetsuppgifter. i lalade om värdet av kollektiva avgifter, som vpk har föreslagil. Han menade all det skulle innebära all invandrarna inle blir diskriminerade. Jag har med intresse läsl molion 2139 på nyll inför dagens deball, och jag har konstaterat att i motionen säger man klart precis detsamma som framfört i sill anförande, nämligen all ett sätt att se till atl invandrare inte blir diskriminerade är alt införa kollektiva avgifter från förelagen till svenskundervisning. Jag har tolkat 40 det så all man vid nyanställning av personer,oavsett om det gäller in- vandrare som inte kansvenska eller om det gäller den andra gruppen, till en central pott skullesamla in pengar. Det skulle liksom inle diskriminera de invandrare som intekan svenska. Meni reservalionen 6 säger man: "Arbdsgivare, som har eller lidigare haftanslällda invandrare, bör debileras en särskild avgift för alt läckaundervisningskostnaderna." Där har man alllsä markerat en avgränsning sominte framgår av motionen och inle heller av anförande. Jagskall inte ta upp fler detaljer, men jag tror det vore värdefullt med ettklariäggande pä den här punkten. Iövrigl, herr talman, vill jag med dessa kommentarer yrka bifall lill utskottetshemställan på samtliga punkter. Rätttdl ledighet och lön vid deltagande 1 svenskundeiyisnlng för invandrare HertOLSSON i Slockholm (vpk): Förslagel om kollekliva avgifter är tänkl sä all en avgift skall las ulav samlliga företag, och all man sedan skall kunna bestrida utgifterna förundervisningen. Delta står klart i reservationen. Sä är det tänkl även imotionen, och om den är otydlig fär jag väl ta pä mig det eftersom jagförfattat den. Denandra punklen, om särskilda avgifter, rör dem som tidigare haft invandrareanställda. Del kan vara svårt atl få systemet att fungera retroaktivt. "Del har fungerat pä del sättet att varje föreiagare helt ochhållet svarar för kostnaderna via lönen. Vi menar all om man i stället hade enkollekliv avgift sä skulle inte invandrarna bli diskriminerade vidanslällningslillfälld. Iulskotlsbetänkandel anförs att del kan förekomma svårigheter med påbörjadutbildning; några har redan bestridit kostnaderna för utbildningen. Det finnssädana övergängsproblem, och vi har en delvis annan skrivning i reservationenför atl klara denna avgränsning. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs pä bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 1 avherr Lorenlzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i Slockholm begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill allkammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 41 mom. 1 röslar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservalionen nr 1 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröslat för ja-proposilionen. Rätttin ledighet och lön vid deltagande 1 svenskundeiyisnlng för Invandrare begärde rösträkningverkställdes volering med omröslningsapparal. Denna omrösining gav följanderesultat: Ja- 285 Nej - 15 Propositionergavs på bifall lill dels ulskoilds hemställan, dels reservalionen nr 2 av herrLorenlzon, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i Slockholm begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringspropo-silion: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskottels hemställan i betänkandet nr41 mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 283 Nej - 15 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr Lorenlzon, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemställan, dels reservalionen nr 4 avherr Lorenlzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i Slockholm begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Den som vill aukammaren bifaller inrikesulskottets hemställan i betänkandet nr 41 mom. 5röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallilreservalionen nr 4 av . Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. begärde rösiräkningverkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omrösining gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad uiskottd i dessa momenl hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 avherr Lorentzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. 1975/76:27 angåendeuppskov med behandlingen av vissa ärenden Ändringari ersättningssladgan för ledamöter §8 Ändringar i ersättningsstadgan för ledamöter Föredrogskonslituiionsutskoltets belänkande 1975/76:52 med anledning av riksdagensförvallningsstyrelses förslag (1975/76:22) lill vissa ändringar iersällningssladgan för ledamöler jämte motion.