prot · FZ09106 · 1975-12-31 00:00:00 — NärSveriges riksdag hade atl ta ställning till förslaget om lag om hälso-och miljöfarliga ämnen påvisade företrädare för näringslivet inför jordbruksutskottetatt det enligt deras sätt att se var omöjligt alt bevisa en varas ofarlighet;det skulle räcka menade , om ullalade sig för alt manskulle belysa egenskaper frän hälso-och miljöskyddssynpunkter. Skall det görasen historieskrivning skall den göras korrekt, , Det var inte så attcentern i sin reservation Miljövård,m. varnade för att della inleskulle vara möjligt och att del var tillräckligt om man kunde styrka en varasfarlighet. Vad cenlern och sade var att del räcker att belysa envaras egenskaper från hälso- och miljöskyddssynpunkter. Man ville inte läggaansvaret på producenterna att bevisa varans ofarlighet, alltså den omvändabevisbördan. Jag tror på och det gläder mig när han säger alt hanändrat uppfallning och anser all den omvända bevisbördan är en finambition. Jag räknar med att det är en grunduppfaltning hos somgör all han är beredd all skriva under på den omvända bevisbördan och aktivtagera för denna, dvs, producenterna skall åläggas bevisbördan. För det kan välinte vara sä atl det föresvävar att denna lagstiftning kan varatill nytta för andra intressen. Det är här fråga om en besvärlig juridiskformulering. Denna lag var, såvitt jag vet, den första av sitt slag i världen.Det är tvä år sedan lagen kom lill, och jag vill med beklagande konslalera altproduktkontrollnämnden ännu inle av olika skäl har haft förmåga alt leva upplill lagens intentioner. Vi har i utskottet fått en redogörelse för anledningenhärtill. Jag har accepterat skälen härför men vill notera att lagen åläggerproducenterna bevisbördan. Nej, , det är faktiskt så att sagti sin reservation att inrättandet av , miljölagstiftning ochsammankallandet av om den mänskliga miljön lorde ha kommit tillstånd inte minst - del är riktigt att de orden finns med - genom dessaorganisationer. Jag underskattar inte de ideella miljövårdsorganisationerna.Men underskatta inte heller det poliliska arbetet, kan straffasig. HerrLARSSON i (c) kort genmäle: Jag ber atl få tacka för att hon nu har förklarat att hon iforlsättningen är beredd alt tro även sina medmänniskor på deras ord. Jag harinte här i talarstolen sagl att jag har ändrat uppfattning. Jag har bara talatom att jag hade den uppfattningen, långl innan hade tillfälle atlredovisa den i . Detär bra att nu erkänner att den trassliga formulering som gjordes1973 är svår atl leva upp till. Vi skall väl med gemensamma krafter försöka attställa sådana resurser till och pro-duktkontrollnämndensförfogande att man nödtorftigt kan leva upp till den juridiska formuleringenäven om den alltjämt är svår. Med stor förväntan emotser jag alt all kämpa för den omvända bevisbördan också när det gäller produktion avkärnkraft i detta land. () kortgenmäle: Del var ledsamt atl i backade tillbaka till singamla ståndpunkt. Den ståndpunkt som han har intagit i kammarenredovisade han nämligen inte 1973, då han helt och hållet stod pä näringslivetssida och företrädde Kemikontorets intressen här i kammaren. vet lika bra som jag och övriga ledamöter i jordbruksutskottet - delhar vi chefs ord på - att del i första hand inte ärekonomiska resurser som naturvärdsverket behöver för att kunna leva upp tillintentionerna i lagen. Efter den diskussion som vi nu har haft medproduktkontrollnämnden i utskottet förväntar vi oss att man aktivt skall arbetaför att lösa de praktiska och organisatoriska problem som har varit ett hinderför verket att leva upp till intentioner. Lagstiftningenkan vara en föregångare. Det behöver inte betyda att den är omöjlig allgenomföra. Tvärtom är den omvända bevisbördan möjlig alt genomföra, och denkommer att genomföras. Jag är helt övertygad om detta. Delär inte fråga om all misstänkliggöra uppfattning imiljövårdsfrågan, . Men har haft en förmåga att ha mångaskiftande synpunkter i miljövårdsfrågan. har vi utanför fått ivår hand ell litet papper från , vari man talar omekologi och hushållning. Där sägs alt ingen verksamhet i samhällel får ledatill miljöförstöring eller sådana förändringar i miljön att det naturiigakretsloppet förstörs. Det låter väldigt bra. Det kanske vi kan skriva under påsä där ideellt uppe i det blå som blev tillrättavisad om tidigare.Men om jag förstår detta fån innebär det alt cenlerungdomen inte kan accepteraanvändande av de gifter som utnyttjas i jordbruket. Deekonomiska intressen som tidigare kritiserade kan följaktligencenlerungdomen inte ställa sig bakom. Alternativet som centerungdomenredovisar lyder: Lokalsamhälle för överlevnad. Jag vill då säga: Bevare oss försådana lokalsamhällen. Miljövård,m. Frutredje vice talmannen anmälde att i anhållit alt tillprotokollet få antecknat alt han inte ägde rätt till ytteriigare replik. i (s): Min uppgifi här är främst att något kommentera de reservationersom har avgivits i anslutning till jordbruksutskottets betänkande och som tarupp anslagen till sjörestaureringar och avfallsbehandling, alltsåreservationerna 12-17. Reservationerna 12-15 tar upp det statliga anslaget tillsjörestaureringar. Låtmig börja med att säga att utskoltsmajorileten är helt ense med reservanternaom att sjöreslaureringar för framliden kommer att bli ett alll viktigare inslagi miljövårdspolitiken. Stora miljövårdsinsatser från samhället måste göras pådetta område. Den planerade restaureringen av fågelsjön somenbart den kommer att kosta 26 miljoner är därvidlag ett klart ullryck förstatsmakternas ambitioner på området. Ulskottethar också pekat på det intensiva utredningsarbete angående sjöreslaureringarsom nu är i sin slutfas och vars resullal behövs för Miljövård,m. att man skallfå ul mesta möjliga effekt av de kostnader som läggs ner för att återställaskadade sjöar. Det är alltså mycket som är på gång just . Länsvisasjöinvenieringar företas nu i allt fier län, och gör enriksinvenlering av hotade sjöar. Vidare pågår en kartläggning av våra vattentillgångaroch anspråken på dessa, någol som i utskottet pekar på i sittsärskilda yttrande. Andra förarbeten avser försök med kalkning av försuradesjöar, vilket både i och har varit inne på. De försöken håller nu på att utvärderas avstyrelsen för teknisk utveckling. Menden mest väsentliga utredningen i det här sammanhanget är miljökostnadsulredningen.Dess delbetänkande angående sjörestaurering avser att ge en samlad överblick överkostnader och effektivitet för olika restaureringsmetoder. Detutredningsarbetet kommer också att ta upp kostnadsfördelningen ochstatsbidragsbestämmelserna i samband med sjöreslaureringsarbelena. Och tillslut, fru lalman, vill jag också peka pä svavelgruppens avlämnadebetänkande Mindre svavel - bättre miljö, som speciellt lar uppförsurningsproblemen och de åtgärder som måste vidtas mot dessa, Alladessa utredningar är antingen slutförda eller befinner sig i slutfasenav sill arbete. Utskottet har därför ansett det naturiigt och självklart avvaktar regeringens samlade prövning av denna utredningsinsats innan mantar ställning till ytterligare anslagshöjningar för sjörestaureringar, som harbegärts i en del motioner. Det rör sig nämligen här, som väl har understrukit, såväl om elt tekniskt komplicerat områdesom ell område vilket i hög grad innehåller svåra prioriteringsproblem när detgäller att fä ut det mesta möjliga av de insatser som görs, inte minst medtanke på de behov som finns på många områden i vårt land. Motden bakgrunden, fru talman, ber jag att fä yrka bifall till ulskottets förslagunder punklen 66 och yrka avslag på den gemensamma folkparti-ochvpk-reservationen nr 14, som begären ökning av anslaget till särskildaundersökningar inom miljöområdet m. m. med 4 milj. kr. Samma yrkande om avslag har jag beträflande cen-terpartireservationennr 15 om ett nytl anslag med titeln på 10 milj. kr. 1reservaiionen 12, avgiven av utskottels centerparlisier. kritiseras nuvarandesiaisbidragsbeslämmelser avseende restaurering av förorenade vattenområden.Reservanierna anser all de nuvarande bestämmelserna innehåller villkor som gördet svårt atl utnyttja bidragen även för projekl av hög angelägenhelsgrad.Speciellt retar de sig på att bidrag inte kan komma i fråga för mer kortsiktigaåtgärder i underhållssyfie. Vad man begär i reservaiionen 12 är därför attbidragssystemet blir föremål för översyn. Somjag ser det, ägnar sig centerpartireservanterna på denna punkt åt enkvalificerad inslagning av öppna dörrat Redan innan reservaiionen skrevs hade exempelvisutredningsbetänkandet Mindre svavel - bättre miljö publicerats. Där föreslårutredningen enhälligt atl statsbidrag skall kunna ulgå till kalkning av sjöarsom hotas av försurning. En viktig bil av reservanternas ulredningskrav ärsåledes effeklueral redan på förhand. Dessutom är det så, som jag tidigarenämnt, att miljökostnadsutredningen, där även är representerat,jusl nu arbetar för högtryck med sitt betänkande om sjörestaureringar. Denulredningen har speciellt i uppdrag atl lilla pä statsbidragsbestämmelsernasutformning och kostnadsfördelningen mellan stat, kommun och industri i dessasammanhang. Jagber alltså att fä yrka avslag på reservation nr 12. En ny uiredning skulleförsena i stället för att gagna de syften som reservanterna säger sig viljafrämja. Miljökostnadsulredningen beräknas nämligen lägga fram sitt betänkandeom sjörestaureringar i är. Närdel gäller reservationen 13 av angående sjörestaureringar iVärmlands län vill jag gärna börja med att instämma i några rader, vilka f. ö.ocksä starkt har understrukits av i i hans inlägghär från talarstolen. Dessa rader i reservationen lyder; "-- effekternaav det svavelnedfall som främst sammanhänger med förbränningen avsvavelhaltiga eldningsoljor är etl av landels absolut slörsta miljöproblem. Densnabba försurningen av sjöarna är bara etl exempel på svavelnedfalletsskadeverkningar. Också på andra områden, bl. a. inom jordbruket ochskogsbruket, kan allvarliga konsekvenser förväntas." Detlycker jag är helt riktiga slutsatser. Speciellt borde utskottets centerpartisterbegrunda dessa synpunkter, eftersom man pä centerpartihäll ständigt har enbenägenhet att bagatellisera skadeverkningarna av den ökade oljeförbränningen. Menåter till reservaiionen 13. Den har det lilla problemet med sig att de åtgärdersom där föreslås redan är på gång. Såväl inkluderandet av i den del avlandet där endast svavelfattig olja får användas som särskilda ålgärder ochstatsbidrag för att återställa försurade sjöar har redan föreslagils av denutredningsgrupp angående svavelproblemet där statssekreteraren ijordbruksdepartementet sitter som ordförande. Också för den här reservaiionenhar alltså tåget gått, om jag fär anknyta lill i Krislinehamn ulskotlsplaceringhär i . Jag ber all få yrka avslag på reservationen 13. 1 reservaiionen 16 tar upp frågan om bidrag lill kommunalaavloppsreningsverk. Han begär att man skall stimulera en högre grad av rening ide kommunala avloppsreningsverken genom att ändra bidragsnivän från 30-50 96till all omfatta procenlinlervallen 35-55. , vpk, tog upp detyrkandet i sitt anförande här från talarstolen. Till det är att säga all det ioch för sig är angelägel atl slimulera en ulbyggnad av ylierligarereningsanordningar, men sädana räknar ulskollei med skall komma till ståndocksä med nuvarande bidragsregler. Dessulom har nog ulskollei denuppfallningen all del är Miljövård, m. tn. 9 protokoll 1975/76:106-107 Miljövård, m. m. för tidigl alt ta bortbidragen lill sädana enklare biologiska anläggningar som kan få ell bidragpå 30 96. Jag iror knappast det skulle gagna de hushåll ute i glesbygden somfortfarande har en otillfredsttällande rening. Därför är jag litet förvånadöver atl vpk har väckt della förslag. Dessutom, fru talman, kan man göra denreflexionen att del kanske är mer angelägel all satsa pä kontroll ochdrift av befintliga anläggningar än på en snabb utbyggnad av ytterligarereningssteg. Del är alltså enligt vår uppfattning mer angeläget med en ökadkontroll än att ändra bidragsprocenten med så litet som 5 96. Med hänsyn tilldelta, fru lalman, ber jag också atl få yrka avslag på reservationen 16. yrkade bifall till en anslagshöjning från 5 milj. kr. till 7,5 milj.kr. i enlighel med vpk-molionen. Jag kan bara notera atl i sinreservaiion inle har fullföljt kravei på en sådan anslagshöjning. Är del enren felsägning från sida eller har ni olika uppfattningar iden här frågan? Tillslut, fru talman, några ord om reservaiionen 17 av centerparlislerna iulskottet. De kräver en ökning av det statliga stödet till avfallsbehandlingfrån 15 till 20 milj. kr. Motiveringen är att man behöver de extra 5 miljonernaför all göra ytterligare insatser när del gäller avfalls-hanteringen. Till detär väl bara all säga au den bedömning som ulskollet har gjort är all del idagens läge räcker med 15 milj. kr. I det utvecklingsskede som verksamheten nubefinner sig är den ännu inte mogen alt expandera i den takl som vi räknar medall den skall göra . Vi har försöksanläggningar för attåtervinna och omhänderta avfall pä ett fiertal platser i landet, bl. a.Stockholm, och . Verksamheten har ännu inle kommil så långl atlresullaten kunnal ulvärderas. Del betyder att vi t. v. bör skynda långsamt pådetta område. Detrekonstruerade behandlingsförelagel har börjat arbeta med sinaframtidsuppgifler. Kommunerna, sialen och induslrin har gemensamt gäll in somaktieägare i della bolag, som framöver kommer all fä en viklig arbelsuppgift.Jag har också erfaril all man som en av sina första arbetsuppgifter i delrekonstruerade har beslutat att utarbeta etl program sominnefallar en lotal planering av de behandlingsresurser som behövs i vårlland. program kommer all läggas fram före årets slul. Därefter harstyrelsen möjlighet atl fatta elt principbeslut om ulbyggnad av de framtidabehandlingsresurserna i landet. Utskoilelmenar på den punklen all del är rimligl all avvakia denna planering, innan mangår in och ylierligare ulökar anslagei i enlighel med vad som föreslås icenlerpartireservationen. Man bör alltså ha del planeringsmässiga underlagelinnan man sätter i gäng och expanderar verksamheten. Medhänsyn lill deila, fru lalman, ber jag också all få yrka avslag påreservaiionen 17. Sedan vill jag bara - försäkerhels skull, fru lalman - avslula mill anförande med all påpekaall mina avslagsyrkanden innebär bifall lill vad utskottet har hemställt vidpunkterna 66, 67 och 68 i betänkandet. HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle: Tåget har gått för reservationen 13, säger i , medhänvisning till min ulskollsplacering. Jag undrar del. Jag tror inte ens attbålen har gått - med tanke på att vi talar om sjöar! Allt är på gång, sägerherr ocksä. Han tänker dä närmast på betänkandet Mindre svavel -bättre miljö, där man alltså föreslär åtgärder - vilket jag är medveten om - ienlighel med vad som anges i reservaiionen 13. Nuär det så atl detta belänkande har framlagts efter det atl vår motion skrevs,och man har i detta betänkande när det gäller sänkning av svavelhalten förVärmland ell förslag om ålgärder i slulet av 1977. Sedan säger man beträffandeprogram för kalkning m. m. att man kan tänka sig 10 miljoner under enfemårsperiod för delta ändamål. Det ligger också i linje med vad vi harföreslagit. Men della skall beredas i departementet, och man vet inte hur långtid det tar. Jag säger detta inte därför att jag tror att man har en negativinställning i departementet ulan helt enkelt därför alt beredningen tar sintid. I har man förväntat sig en sänkning av svavelhalten , och medhänvisning till vad jag sade förut om det allvarliga lägel i fråga omförsurningen av sjöar i tycker jag att åtgärderna bör kunna vidtassnabbare. Jaganser alliså alt bör kunna göra ett ullalande i enlighet med vad somföresläs i reservationen 13 i dessa frågor. Därigenom understryker mannödvändigheten av snabba åtgärder. Miljövård, m. m. (vpk) kortgenmäle: Jag vill böria med att kommentera del sade tidigare,nämligen atl stålen på några är - dvs. under förhållandevis korl lid - i bidragtill kommunala reningsverk har anslagit 1 200 milj. kr. Del är en myckel storsumma. Jag är ense med henne om all det varil rikligt. Hon nämnde ocksä attöver 700 milj. kr. har gått som rena gåvor lill industrin i form av slöd. Delhar vi varil kriliska till. Men med hänsyn till de stora anslag som utgått ochdet stora kapital som finns nedlagt i kommunala reningsverk anser vi att det ärvikiigl att de fungerar så bra som möjligl. I del ekonomiska läge kommunernahar kan vi knappasl påräkna några iniliativ från deras sida - av renlekonomiska skäl. i sade att han i och för sig kunde instämma i alt det varrikligt atl öka reningsgraden, men han var ändå förvånad över att vpk log uppden frågan i sin molion. Till delta vill jag säga alt det inte är vår idé frånbörjan, utan det är naturvårdsverkels förslag. kom igen medförslaget efter att ha begäri precis detsamma . Om det skullevara elt oriktigt förslag från miljövårdssynpunkt är det förvånande allnaturvårdsverkel är sä envisl med Miljövård,m. Vi har för vår delansell det klokt; därför har vi slöll det. Har vi gäll på någon sorts minabeklagar jag det - men vi har inte den uppfatlningen. Slutligenlog i upp en siffra som jag nämnde och som inle stämde medreservationen. Han frågade om del var en felsägning av mig. Del kan jag ge ellmycket rakl svar på: Ja. Jag refererade motionen och våra krav i den, men jagyrkade inle bifall lill molionen utan till reservaiionen, och siffrorna skiljersig lilel grand. Del medges således att jag sade fel. HerrPETTERSSON i (s) kort genmäle: i ursäktar vpk:s reservation angåendeförsurningsproblemen med alt motionen skrevs innan svavelgruppens betänkandepublicerades. Det tycker jag är en ganska dålig ursäkt Del väseniliga är ändåalt reservationen kom efter del alt svavelgruppen hade publicerat siltbetänkande. Jaghade hoppals atl vpk-aren i utskottet, . skulle ha lagil hänsyn lillde fakta som förelåg. Det har han alltså inte gjort och inte heller har herrMagnusson i gjorl det i sitt inlägg . Det väsentliga äremellertid nu all jag hoppas atl kan vara nöjd för delmed de utredningsförslag som kommer fram i belänkandet. Del innebär just, somjag sade tidigare, atl förslag föreligger om att inkluderas i deområden där svavelfattig olja skall komma lill användning i fortsättningen.Eftersom en sådan man har suttit i utredningen som statssekreteraren ijordbruksdepartementet, som säkeriigen har jordbruksministerns öra i del härfallet, tror jag också att förslaget kommer att bli genomfört. iKristinehamn (vpk) korl genmäle: Fru lalman! Belräffande den punkten sade jagförut all jag inte är rikligt nöjd med vad som sägs i utskottets skrivning ochinle heller med vad som sägs i ulredningens belänkande. Vi förordar en övergångtill sänkt svavelhalt så fort som möjligt, men förslaget innebär atl sänkningenskall ske . Med den snabba tekniska utvecklingen och en ökad ekonomisk och socialvälfärd har följl vissa tendenser till allt snabbare exploalering förbebyggelseändamål av många av våra skyddsvärda områden. Även om nalurreservatoch nalurvårdsområden endasl lar i anspråk 17 milj. kr. av regeringens förslagvilkel, som ulskottels ordförande nämnda tidigare, slutar på flera miljarder,är del för befolkning myckel vikliga miljoner del gäller. Men ändåullrycker de bara en lilen del av del arbete som utförs för alt skydda våranalurvårdsområden och vårl odlingslandskap. Störsla delen av detta arbeteutförs nämligen i form av beredskapsarbeten för en total kostnad på 52 milj.kr. som utskollets ordförandeglömde när han nämnde de små anslagen lill delta område. Jaghar själv på nära håll i del läll befolkade med ett i förhållande lillsin befolkning myckel begränsal ulrymme för rekrealionsomräden seil vilken godverkan sådana beredskapsarbeten kan ha för atl hålla vackra och skyddsvärdaområden tillgängliga för det rörliga friluftslivet och låta dem behålla sinursprungliga karakiär, irots att de hotas av en allt tätarebebyggelse i närheten. HerrWachlmeister i hade ingen övertro, som han sade, pä dessaberedskapsarbeten, och den inställningen kan jag väl bara beklaga. Den kanskeberor pä att de lokala organen inte på alla håll visar samma vakenhet som imitl eget hemlän. Man kanske också skall beklaga att vi ännu inle har fällsärskilda beredskapskor lill naturvårdsbete, som önskade. Menvi får väl ändå påpeka all del har lämnats bidrag lill djurtransporter som endel av bidragen lill landskapsvårdande ålgärder i odlingslandskapet. Nutar man också i årets budgetproposition upp frågan om en ändrad förvaltning avnaturreservat och skyddade områden. Den cenlrala förvaltningen flyttas överfrån domänverket lill , med länsstyrelserna och derasnaturvårdsenheter som regionala organ. Dessulom skall det för varjenaturvärdsobjekt finnas en lokal förvaltare som utses av ellerlänsstyrelsen och som gärna kan vara kommun, stiftelse, skogsvårdsslyrelseeller kanske en lokal förvaltning för domänverket. Jag tycker atl man uppnår enfin samordning och enhetlighet genom all de centrala organen kan lämna anvisningaroch utöva tillsyn. Men får man i del praktiska hand-havandet en decentraliseringav inflytande och beslut till lokala myndigheler. Därför hälsar ulskottetdenna utveckling med slor tillfredsställelse. Ibudgelpropositionen föresläs också att den verksamhet med landskapsvårdandeinsatser inom odlingslandskapet som har bedrivits med statligt stöd päförsök, skall forlsalta inom ramen för del budgetanslag vi här diskulerar. Meni likhet med vill regeringen endast att bidrag i principskall utgå för nalurvårdsområden eller naturreservat eller där ansträngningarpågår för all få ell sådanl område avsatt. Man beräknar all ca 2 000 ha behöver åtgärdas. Del skall då för röjningsarbete, slängseluppsällning ochdjurlransporier kunna lämnas bidrag med 50 96. 1reservationen 9 har ulskottsledainölerna från cenierparliel och folkpartietreserverat sig för atl få en vidare tolkning av möjligheterna au utnyttjaanslaget och därtill yrkal pä en ökning av detla med 2 milj. kr. Regeringen haransell alt medlen för skydd av naturvårdsobjekl bör begränsas främst lillavsatla naturvårdsområden. Där del finns etl betydande allmänt intresse börbidrag kunna lämnas till kommun för vård och förvaltning. Men jm särskilda skälföreligger, kan regeringen besluia atl bidrag även skall kunna utgå tillnaturvårdsobjekl med annan ägoform Miljövård, m. m. Miljövård, m. m. Därmedmåsle regeringen sägas ha lätlal de lidigare mycket restriktiva reglerna, ävenom del blir viss prövning av de särskilda skäl som kan åberopas. Därmed bordeprincipielll kraven i molionen 622 kunna anses uppfyllda. Folkparliet brukar juvara anhängare av all föra beslut och inflytande närmare de enskildamänniskorna, och nog borde i detla fall det kommunala planet kunna duga. Jagtror atl regeringen kommer att lyssna på de lokala intressenas företrädare närden skall fälla sina avgöranden. Menatl binda vården av dessa odlingslandskap till ett avtal med markägarna, såsomherr i Holmgården ville, är kanske att gå litet väl långt. Först ochfrämst finns del inte alltid lediga lantbrukare i del område där dessa insatserför naturen behöver göras, och sedan kan det också finnas andra lediga händersom behöver sällas i arbete - det kanske, åtminstone på många håll i norraSverige, finns skogsarbeiare soni är lediga och behöver sysselsältas med dessaberedskapsarbeten. Därför tror jag alt del skulle vara olyckligl all bindadella naiurvårdsarbete enbart till markägarna. Centerpartietoch yrkar ytterligare ökning av ett anslag som i årels budget harfått etl påslag . Även om man kan tycka att anslaget är litet iförhållande lill de omfaiiande åtgärder som behöver vidtas, säger det väl ändånågol om brislen pä ekonomisk måilfullhet att så här begära 2 milj. kr. påöktefter en 40-procentig höjning. Jag tror det är viktigt all regeringen ochriksdagen ser till atl verkens förslag prövas från ekonomisk synpunki och ävensätts i sammanhang med andra utgifter som finns i det ämnesområde inom vilkelman har alt verkställa arbetet. Det är kanske ännu viktigare med anslag när delgäller t. ex. produktkonirollen.