prot · FZ09144 · 1975-12-31 00:00:00 — När det gällerenergihushållningen nämnde jag: värmepumpar, värmeväxlare,isoleringsulrusining och annat för industriellt bruk, t. ex. utrustning föråtervinning av råvaror och energibesparande anläggningar för processindustri. Här finns uppenbarligen enhel del intressanta projekt på gång, men resurserna finns intealltid för atl vidareutveckla dessa projekt. Elt konkret samarbete mellanstaten och olika industriföretag, små och stora företag, skulle kunna bidratill att låta dessa projekt komma ur startgroparna och nå fram till detstadium där de kan marknadsföras. Omvi inte håller oss framme på det här området tror jag atl det finns risk föratt kommer på efterkälken i den tekniska utvecklingen och alt den nyautrustning av olika slag för energibesparande åtgärder och för nyenergiproduktion som vi kommer alt behöva måsle importeras från ullandel. Industriministernupplyste mig inte huruvida man från statens sida har funderingar kring sådanahär mer konkreta initiativ i samarbete med. Jag vill därföravslutningsvis fråga industriministern om man inom regeringen överväger merakonkreta initiativ lill samarbetsprojekt med svenska industrier. Omsamarbete för utveckling av ny teknik för energiproduktion m. m. Jag vill gärna konkretisera något. Jag skall ge exempel på etl projekt,som visserligen befinner sig i inledningsskedet. Det är samarbetet . och för utveckling ochprovning av vindkraftsaggregat. Del gemensamma arbetet har kommit så långtalt en försöksanläggning skall uppföras vid i norra . Det äralltså på samma plats som har sina anläggningar. Manskulle kunna nämna åtskilliga fler. En del befinner sig nära stadiet förutprovning, andra har inte kommit så långt. Men jag vill också framhålla atlvi, utom detta arbete på svensk botten, har ett samarbete med motsvarandeeuropeiska forskningsorganisationer, som vi självfallet drar både ekonomisk ocherfarenhetsmässig nytta av. Jag delar uppfattning att dealternativa möjligheter beträffande energiproduktion som kan komma fram iframtiden kan bli vikliga industriella produktionsområden, och vi bör därförligga långt framme. Vi har också en tradition på del här området som visannerligen har anledning att bevaka. Låt mig nämna samarbetet mellan statenoch näringslivet i fråga om energiförsörjningen: ASEA och var i börjanav 1950-talel först i världen med att utnyttja 400 000 volts systemspänningför elöverföring, en uppfinning som blev något av en världs-sensation och sedanspelade mycket stor roll i vår industriella utveckling och för våra möjligheteratl hävda oss på världsmarknaden även i andra sammanhang. Hert (): Det exempel somindustriministern ger är just den typ av samarbelsprojekt som jag talar om imin inlerpellation. Jag noterar med tillfredsställelse den positiva attitydtill den här typen av samarbelsprojekt som industriministern redovisar. Jagvet alt del finns en lång rad olika uppslag och projekt som skulle kunnabringas lill en frukt- Nr 144 bärande utveckling om den här positiva attityden hos industriministern Tisdaeen den lederlill atl del blir ökade möjligheter till sådana samarbetsinsatser. I iuni 1976 ' '" 8'""'' framhålla alt det naturligtvis inte bara ärde allra största --------------- företagen som har någonting att ge på det här området. Ofta är del kanske Om prioritet för t. o. m.så alt del är inom småföretagen som en hel del av de nya idéerna forskning rörande kommer fram. Det kanske också är där som behoven av del stödav näringsriktiga statliga resurser som kan vara möjligt är som allrastörst. livsmedel Jag förutsätter alltså att den positiva inställning somindustriministern redovisar kommer tillultryck både genom etl samarbete med storföretag där del är motiverat och genometl samarbete med de många olika småföretagare som , kanske mer eller mindrei sina källare, försöker utveckla nya intressanta projekt på det här området. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om prioritet för forskning rörande näringsriktiga livsmedel Herr industriministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda inlerpellation,1975/76:176, och anförde: har frågat mig om jag vill medverka lill atlforskningsprojekt rörande näringsriktighel ges högsta prioritet när styrelsenför teknisk utveckling (STU) fördelar anslag inom området livsmedelsteknik. Inlerpellalionenberör för vår hälsa ytterst vikliga frågor som hur våra livsmedel ärsammansatta från näringssynpunkl och hur tillgängligheten av näringsämnenförändras av olika tekniska processer. Del finns inom detta relativt nya områdeetl stort behov av grundläggande kunskap, särskilt om hur olikautvecklingstendenser i samhället påverkar tillgången pä och användningen avlivsmedel. Aktiviteter pågår på många håll förutom hos STU för atl ökakunskapen om våra livsmedel. Jag skall i detia samnianhang inte lämna någonfullständig redogörelse för dessa aktiviteter utan bara peka på några som är avsärskilt intresse i delta sammanhang. Svenska Ii vsmedelsinslilulel bedriver enomfattande forskning inom livsmedelshanteringen. Institutets forskningsprogramär upprättat för industrin men är självfallet också av slor betydelse för konsumenterna.Man strävar emellertid inom institutet efter alt bredda forskningen och tastörre hänsyn till konsumenternas beleende och närings-siiuaiion. barett särskilt näringslaboratorium, där frågor om olikalivsmedels innehåll av aminosyror och spårämnen är viktiga arbetsuppgifter.Verket disponerar också över medel för alt lägga ut uppdrag på t. ex, enuniversitetsinstitution. Vidare har jag erfarit alt satsning påkonsumentorienierad forskning f n, är föremål för diskussioner inomhandelsdeparienientet och . Jagövergår nu till att något beröra STU:s roll inom livsmedelsforsk- 182 ningen. Enligt de riktlinjer som finns för STUskall styrelsen bl, a, främja teknisk forskning ochindustriell utveckling. Det innebär såsom inter-pellanlen myckel riktigtpåpekar att styrelsen inom området livsmedelsteknik primärt stödjer sådanaprojekt som främjar industrins utveckling. Detta utesluter inte, som herrHallenius tycks tro, all frågor om näringsriktighel tillmäts slor betydelse.Det är uppenbart all STU bör ta stor hänsyn till näringsfrågor vid behandlingenav ansökningar om medel för olika livsmedelsprojekt. Enligt vad jag erfarit ärman inom STU helt införstådd med alt största möjliga hänsyn måste las även tilllivsmedlens sammansättning från näringssynpunkl, I för livsmedelsteknikingår näringsfysiologer, som har möjlighet alt fortlöpande ge synpunkter påaktuella projektförslag. Någon åtgärd från min sida för atl ytterligareprioritera forskningsprojekt rörande näringsriktiga livsmedel är därför intepåkallad. Jagvill i detta sammanhang lill slut peka på alt det inte är tillräckligt att fäfram näringsrikliga livsmedel. Det är minst lika viktigt atl vi som konsumenterväljer dessa näringsriktiga livsmedel framför de mindre nyttiga. En aldrig sånäringsriklig produkt är förfelad om den inte accepteras och köps avkonsumenterna. Omprioritet för forskning rörande näringsriktiga livsmedel HertHALLENIUS (c): Jag tackarstatsrådet för svaret, Imin inlerpellation har jag tagit upp frågan om inriktningen av livsmedelsforskningeninom styrelsens för teknisk utveckling, STU, verksamhetsområde. Enligt deriktlinjer som finns för STU:s verksamhet skall anslag ges till projekt avteknisk natur med prioritering av sådana projekt som kan leda lill industrielltutnyttjande. Statsrådetunderstryker detta i sill svar när han säger atl styrelsen primärt stödjersådana förslag. Jag anser inte, som statsrådet tycks tro, all del utesluter altfrågan om näringsrikiighelen tillmäts betydelse. Men projekt rörandenäringsriktighet blir i dessa sammanhang lägprioriterade, vilket jag harpåpekat i min inlerpellation. Del är också en liten del av anslagen som gestill dessa projekt. Dettaär inte tillfredsställande, ulan del är angelägel alt dessa frågor får en ökadbetydelse vid bedömning av olika projekt. Livsmedelsteknologins främsta målbör vara all ge näringsriktiga produkter. Såväl när det gäller kunskaper omvåra livsmedels näringssammansättning som när del gäller vår näringstillförseloch hur tekniska processer påverkar näringsämnena behöver vi ökade kunskaper. Statsrådets uttalande atl STU bör ta stor hänsynlill näringsfrågorna vid behandlingen av ansökningar om medel för olikalivsmedelsobjekl är etl positivt svar pä min fråga. Del är onekligen en intressant problem som har lagii uppi sir-, inlerpellation, och jag har med stort intresse tagit del avindustriministerns svar på den. Jag kan lill stora delar instämma Omprioritet för forskning rörande näringsriktiga livsmedel i det lämnade svaret. Mendet är nog inget tvivel om alt just när del gäller näringsforskningligger i bakvattnet i förhållande lill många andra länder, t, ex, där mannu lagt fram etl stort förslag om hur man skall samordna näringsforskningen medhela malförsörjnings-politiken i , Det är verkligen ett storstilat projektsom man skulle önska alt vi här i skulle få en efterföljare lill. Detär väl riktigt, som industriministern säger, all det är väsentligt att vi somkonsumenter väljer näringsriktiga livsmedel framförde mindre nyttiga, men detär naturiiglvis också betydelsefullt att industrin lar hänsyn tillnäringsrikiighelen i sin produktion. Man skulle kanske därför önska alt herrHallenius kunde påverka de företag som slår honom nära inom jordbruket ochkooperationen, sä all de i sin produktion tar större hänsyn tillnäringsriktigheten och inte enbart tänker på prispolitiken och strukturen inomlantbruket. Det har väl ofta brustit just i dessa frågor när det gäller deprodukter som vårt eget jordbruk kan framställa, motion som jag väckte 1975 krävde jag att en näringsdelegaiion skulle knytaslill kampanjen för kost och motion, som ett rådgivande och initialivskapandeorgan för de statliga myndigheterna när det gäller näringsfrågorna. Tyvärr fickdenna motion inte stöd i utskottet. Man ansåg inte att etl sådant organ varnödvändigt utan menade atl kost-och molionskampanjen skulle kunna bevaka dettaområde. Delär också beklagligt att kost- och molionskampanjen fåttoförändrade anslag, vilket i realiteten innebär alt den fått sänkta anslag. Jagskulle vilja vädja lill industriministern all regeringen lar upp dessa frågornär jordbruksulredningen lägger fram sitt belänkande och verkligenser lill all näringsforskningen i får samma höga kvalitet som i andranordiska länder. Mendet viktigaste är kanske, som sagt, att industrin själv i sin produktiontänker på näringssynpunkterna och ser till all de varor som erbjudskonsumenterna har ett riktigt näringsinnehåll, alltså inte bara producerarlivsmedel som enbart är till för att skapa mättnad. Överläggningenvar härmed slutad, § 5 Fru tredje vicetalmannen meddelade atl på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle skatteutskotiels belänkande nr 68 uppföras sist. § 6 Anmäldes och bordlades 1975/76:40 med anledning av regeringens ipropositionen 1975/76:150 gjorda framställning rörande de allmänna riktlinjernaför den ekonomiska politiken m, m, jämte motioner 1975/76:41 med anledning av motioner omstatsbudgetens fördelningspolitiska effekter samt om utredning rörandeförmögenhetsfördelningen 1975/76:43 med anledningav propositionen 1975/76:125 med förslag om Nr 144 tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /76 såviii avser Tisdaeen den avskrivningav oreglerade kapitalmedelsförlusler i iq-i(. 1975/76:44 med anledning av propositionen 1975/76:125 med förslagom tilläggsbudget 111 lillstatsbudgeten för /76 såvitt avser avskrivningav nya kapitalinvesteringar 1975/76:45 med anledningav i propositionerna1975/76:100 och 1975/76:150 gjorda framställningar omanslag för /77 till avskrivning avnya kapitalinvesteringar 1975/76:46 med anlednijigav i propositionerna1975/76:100 och 1975/76:150 framlagt förslag om anslaglill oförutsedda utgifter för /77 1975/76:66 med anledningav motion om vidgade tullpreferenser för 1975/76:67 med anledning avpropositionen 1975/76:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgetenför /77, m, m, (kom-plelleringsproposilionen) jämte motioner,såvitt propositionen och motionerna hänvisats till skatleuiskoltel 1975/76:70 med anledning av propositionen1975/76:206 om åtgärder för beklädnadsindustrin, m, m, jämte motioner 1975/76:71 med anledning av propositionen1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret1975/76 i vad avser teckning av aktier i jämte motion 1975/76:74 med anledning av propositionen1975/76:150 (kompletterings-propositionen) i vad avser redovisning av allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses verksamhet 1975/76:75 med anledning av propositionen1975/76:150 (kompletterings-propositionen) i vad avser redovisning av Post- ochKreditbankens verksamhet §7 Kammaren åtskildes kl, 20,59,