prot · FY0974 · 1975-12-31 00:00:00 — Minförsta kommentar är alt avgiftssystemet inom den öppna sjukvärden är en frågapå vilken principiella synpunkter bör läggas i vidare sammanhang och att detdärför är anmärkningsvärt alt den nu fått en koppling lill uppgörelsen omskattepolitikens utformning. Av del skälet har också detta utskottsbetänkanderåkat få en placering före de skaltepolitiska problemställningarna,som skall diskuteras här . Bakgrundenär överenskommelsen mellan regeringen och kommunförbunden om det s, k, skatlestoppel,I överenskommelsen om skattestopp ingår utfästelse om kompensation tillsjukvårdshuvudmännen - till övervägande del en fråga för landstingen. Denkompensationen består dels i rekommendationen om höjda patientavgifter, dels iatt läkemedelsrabatten skall höjas, så att maximiavgiften ökas från 15 lill 29kr. Avgiften för rådgivning per telefon höjs till det dubbla. Kompensationenshuvudsakliga del är emellertid höjning av sjuk-vårdsersätlningen tillsjukvårdshuvudmännen från , till . För att bekosta denna uppräkningpåläggs sjukvårdshuvudmännen själva en höjd socialförsäkringsavgift.Patienterna lämnar sitt bidrag genom de höjda avgifterna som jag nämnt, '*Jag skall la upp frågan om de höjda avgifterna. Vihar från vpks sida i fiera lidigare sammanhang haft anledning att vända oss motdel rådande avgiftssystemet. Vi är anhängare av ett syslem med avgifisfri sjuk-och läkarvård. Vården betingaren viss kostnad, och denna bör bestridas avsamhälleliga medel utan tillämpning av avgifter. Avgifterna som patienterna haratt erlägga utgår lika oavsett om patienterna är höginkomsttagare ellerlåginkomsttagare. De drabbar naturligtvis olika allteftersom vårdbehovetväxlar. Del är i detta speciella sammanhang som vi i motionen 1974 särskiltpekat på sambandet med den ekonomiska och sociala miljö vari människornatvingas leva. Där har vi sådana faktorer som arbetsmiljön, stressen ochpåfrestningarna inom arbetslivet. Här kommer del lunga slitet i skogarna och påmånga andra häll in som exempel pä de hårda villkor som arbetslivet erbjuder,inte minst när det gäller de psykiska påfrestningarna och därigenom uppkomnaskador. Del är uppenbart all behovet av sjuk- och läkarvård är en tyngre bördaför de kategorier som jag nämnt. Detär dä logiskt sett en rättvise- och jämlikhetsfråga att äntligen komma framtill en ordning där vård vid sjukdom utgör en samhällelig service utan uttag avsärskilda avgifter för den enskilde - avgifter som från lid till annan trissasupp. Närsjukronan genomfördes uppfattades det som att vi slog in på en väg hän motprincipen om avgiftsfri sjukvård. Men som bekant blev sjukronan inte långvarig.Det blev en tolvkrona, och skall man peta i avgiftssystemet och göra en nyhöjning. De avgifter som sålunda tas ut är ändå bara en ringa del av vadsjukvården kostar. De drar en betydande kostnad också att inkassera, och delar personal i anspråk som borde fä ägna sig åt direkt sjukvärdande uppgifter.Som vi påvisar i motionen 1974 sysselsätts personal t. o. m. med att indrivaicke erlagda avgifter. Jagförmodar att utskottets talesman, liksom man gör i utskotisbe-länkandet, kommeratt söka ange skäl till uppräkningen av avgifterna och hänvisa till kostnadsstegringar.Men avgifterna utgör fortfarande bara en del av de faktiska kostnaderna. Vitänker oss inte att frän till övergå till en avgiftsfri sjuk-och läkarvård. Vad man emellertid kunde göra är för det första att uttala sigför en enligt vår mening riklig princip på detta område - alt la del av ossföreslagna steget och förutsättningslöst utreda genomförandet av principen omen avgifisfri sjuk-och läkarvård. För det andra bör man mot den anfördabakgrunden avvisa de nu föreslagna höjda patientavgifterna. Denkoppling frågan fått skulle medföra att kompensationen till sjukvårdshuvudmännenblev i runt tal 56 milj. kr. Vi vill inte verka för ett sådantresultat. Därför har vi också ställt förslaget om en motsvarande uppräkning avkompensationen. Vi har ansett att som omedelbar provisorisk lösning kunde enhöjning av socialförsäkringsavgiften med ytterligare 0,4 procentenhetergenomföras. En sådan skulle vi kunna acceptera. Isamband med nästkommande ärende på dagens föredragningslista lar vi upp fråganom alt befria kommuner och landsting från de aktuella höjningarna av dennaavgifi. Det ankommer emellertid inte på mig all här närmare gå in på dennafråga. Jag väntarmig inte all behandlingen av de nu aktuella frågeställningarna skall blisärdeles djupgående. Av formella och behandlingstekniska skäl har frågankanske fäll mindre vikt. Jag förutsätter att de vida intressantareskattepolitiska problem som skall behandlas senare kommer att röna störreintresse. Men det handlar icke desto mindre om betydande sociala ochsamhälleliga problem. Man kommer inte förbi dem. Och man kommer inle hellerifrån dem - de kommer tillbaka. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillreservationerna I och 2 vid socialförsäkringsutskottets belänkande nr 16, Ändfadeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. I regeringens proposition nr 36 föreslås ändrade ersätt- Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Det är en betydelsefull reform, och väsentliga förändringarföreslås genomförda, som kommer de många människorna till godo. Innan jagbemöter de reservationer som avgivits till utskottets betänkande vill jag härinledningsvis till protokollet läsa in vad propositionen innebär. Sjukförsäkringensersättning till sjukvårdshuvudmännen föreslås höjd från nuvarande 48 till 70kr. per läkarbesök och egenavgiften för patienterna från 12 lill . Försjukvårdande behandling som utförs av annan personal än läkare föreslås ettutvidgat och väsentligt förbättrat ersättningssystem. Förslaget omfattar ävenersättning för resekostnader i samband med behandlingarna. föreslåsändring av karens-beloppet för resekostnadsersällning . Tillgrund för dessa förslag ligger en överenskommelse som träffats medsjukvårdshuvudmännen om vissa finansieringsfrågor inom sjukvården, I denöverenskommelsen finns också ett förslag lill en betydande förenkling avnuvarande ersättningssystem i vad gäller iransport med ambulans eller annatfordon lämpat för sjuktransport. per invånareoch år, och sjukvårdshuvudmännen svarar för att sjukvårdstransporter finns alltillgå inom sjukvårdsområdet. Patientkostnaden skulle enligt delta system blihögst . Beträffandeläkemedel föreslås att reglerna om avgifisfria läkemedel skall vara oförändrademen att maximiavgiften för övrig medicin på recept blir . Det förtjänarerinras om att nuvarande belopp, , har varit oförändrat , Vidareinnehåller propositionen en väsentlig förändring i vad gäller ansvaret förhjälpmedel till handikappade. Sjukvårdshuvudmännen lar helt över ansvaret, ochen enhetlig hjälpmedelsersällning frän sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen föreslås införd till ett belopp av . per invånare ochår. I de sjukvårdsområden som har beslutat eller som kommer att besluta omprisnedsalla eller helt kostnadsfria glasögon till barn och ungdom under 19 årföreslås beloppet höjt till . per invånare och år. Sjukförsäkringensersättning lill sjukvårdshuvudmännen för sjukhusvård föreslås höjd till 20 kr.per dag och en motsvarande avgift för dem som inte omfattas av försäkringensersättningsregler. De försäkrades sjukpenningavdrag per vårddag blir högstsamma belopp. Samtliga dessa förslagföreslås bli gällande fr. o. m. den . Förslageninnebär ett ekonomiskt tillskott för sjukvårdshuvudmännen på 650 milj, kr.Kostnadsökningen för sjukförsäkringen beräknas bli 634 milj. kr. Föratt täcka dessa kostnader jämte ökade kostnader för höjd sjukfrekvens föreslåsatt arbetsgivaravgiften höjs fr. o. m. samma tidpunkt, alltså den Ijanuari 1976. Isocialförsäkringsutskoltels förevarande betänkande nr 16 redovisas utskottetsförslag. Till belänkandet har fogats åtta reservationer. Trots antaletreservationer vill jag påslå att majoriteten bakom utskottets betänkande ärhelt betryggande. kommunisterna slår för fyra reservationer, folkpartietför två och för två. Inga partier har således enats i något av deyrkanden som reservationerna mynnar ut i. Ireservation nr 1 säger i alt de i propositionenföreslagna höjningarna lill sjukvårdshuvudmännen är otillräckliga och altförslagen lill höjningar är oanlagbara. Vidare framhåller han att en strävanbör vara att åstadkomma en avgiftsfri lakar- och sjukvård. Enligtreservanten strider det mot denna strävan att höja patientavgiften. Närsjukronan infördes , heter det i vpk-motionen - och det citerade herrHagberg också - bedömdes detta av många som ell steg i rätt riktning. Jagförmodar att den bedömningen omfattades även av kommunisterna.På den punkten är vi helt ense. HerrHagberg fortsatte med all tala om att del av sjukronan blev en lolvkrona. Därslutade citera, men i motionen står det också all då "--- utvidgadesersättningssystemet inom sjukförsäkringen till att omfatta ävenprivatpraktiserande läkare." Självfallet blev det då en kostnadsökning. Nuhar tolvkronan blivit femtonkronan. Det innebär att flera människor i vårtland kommer att få väsentligt bättre ersättning för ambulanstransporter, förhjälpmedel, speciellt glasögon till barn och ungdom, och för vård hos annansjukvårdande personal än läkare, under förutsättning att vården slår underöverinseende av sjukvårdshuvudmannen. HerrHagberg sade också att han var på det klara med all utskottets talesman skullekomma att peka på att höjningarna beror på kostnadsökningarna, Naturiigtviskommer jag att säga det, därför alt del är sant. Uppräkningarna har skett somen följd av kostnadsutvecklingen men också som en följd av de förbättradeförmåner som kommer invånarna här i landet-till del. Utöverdelta har i reservation nr 2 begärt en förutsättningslösutredning av frågan om avgifisfri sjukhus- och läkarvård. Utskottet säger ibetänkandet att ulskottet i motsats till reservanten bedömer sjukförsäkringensersättningar till sjukvårdshuvudmännen och höjningarna av patienternasmaximiavgifiersom väl avvägda. Utskottet har också pekat påkostnadsutvecklingen, som jag tidigare nämnde, som en väsentlig faktor. Del del skedde någon justering av beloppen. Mot den bakgrunden anservi alt de föreslagna höjningarna av patientavgifterna är måttliga. Vierinrar vidare om att frågan om generella regler för avgiftsned-sättning skalltas upp till behandling av . Vi har också uttalat allinförandel av en avgiftsfri sjukhus- och läkarvård i varie fall på kortare siktmedför betydande utgifter för staten och att vi därför inte är beredda atttillstyrka reservalionsyrkandel i reservation nr 2, Ireservation nr 3 av yrkas att psykoterapeutisk ochpsykoanalytisk behandling utförd av privatpraktiserande psykolog med godkändutbildning i ersättningshänseende skulle jämställas med behand- Ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, ling av privatläkare. Ireservationen föresläs att denna ersättning skall genomföras i den nyaläkarvärdstaxan, som böriar gälla , Utskottet anser altbreddningen av försäkringens ersättningsregler innebär all man hartillmötesgått önskemål att psykiatrisk behandling utförd av annanän läkare skulle berättiga till ersättning från sjukförsäkringen, Ifortsättningen kommer patienten alt kunna få ersätlning för sådan behandlingunder förutsättning att den sker under överinseende av sjukvårdshuvudmannen. Yrkandetatt ändringen skall genomföras redan i läkarvärdstaxan som böriar gälla den Ijuli har inte utskollet ansett sig kunna biträda. Ireservationen 4 av i Nennesholm yrkas pä en utredning om samtförslag till en reform, som innebär att man inom ramen för den allmännaförsäkringen inför ett kostnadslak i vad gäller uttag av patientavgifter vidsjukvärdande behandling och att skall besluta uppdra ät regeringenatt framlägga förslag till ersättning vid seriebehandlingar som utförs avsjukgymnast, läkare eller pä sjukvårdsinrättning. Utskottetmenar i sitt betänkande att frågan om en generell begränsning av läkarvårds-och sjukvårdskostnaderna för patienter med långvariga sjukdomar och tätaläkarbesök är värd beaktande. Av överenskommelsen med sjukvårdshuvudmännenframgår att patienter med många besök inom den offentliga sjukvården liksomhittills skall ha möjlighet all få värdavgifien nedsatt. har man inte bara för avsikt att starta en utredning, somherr sade, utan man har redan satt i gäng en utredning, och avsiktenär att komma fram med förslag till generella regler, Ulskottet har ocksåbetonat att i samband med den redan startade utredningen även frågan omersättning vid seriebehandlingar skall tas upp. sade att han inle precis misstror vilja men attreformen kan få mycket varierande verkningar. Ja, sådana begränsningar finns juredan genomförda i en del landsting, och jag tror säkert attLandstingsförbundet med god vilja och utifrån de erfarenheter som kan inhämtasfrän de områden där detta redan är genomfört inle skall ha några störresvårigheter att komma fram till förslag om generella bestämmelser. Reservationernanr 5 och 6 bör jag kanske vänta med alt ta upp, eftersom iVästerås skall tala just för dilhörande motioner och del skulle vara altföregripa ärendets behandling, om jag gick in på dem . Ireservationen 7 av hemställs att skall uttala attersättningen för preventivmedelsrådgivning, meddelad av privatpraktiserandeläkare, möjligt bör höjas. har här utvecklat sinasynpunkter på denna fråga. Han menar alt ersättningen inle motsvarar utförtarbete. Frågan om denna ersättning skall ju prövas i samband med framtidabeslut om läkarlaxan. Dä beslutet i denna fråga kommer att fattas av regeringenföre sommaren - nuvarande regler gäller längst t, o, m, utgångenav juni månad - har utskottet inte funnit någon anledning att nu föregriparegeringens förslag i denna fråga. Slutligenyrkas i reservationen 8 av i Nennesholm m. fi, att riksdagenskall begära utredning och förslag angående kostnadslak vid , perbehandlingsår för inköp av medicin på recept, Utskollethar inle kunnat biträda detta yrkande, bl. a, med tanke på att den höjning avmaximibeloppet som föreslås i propositionen inte kommer att innebära deproblem som framhålles i reservationen. Höjningen bör snarare ses som en följdav kostnadsutvecklingen. Nuvarande belopp på . har, som jag tidigare sade,varit oförändrat . Vidare vill utskottet peka pä att utformningen avprisnedsättningen på läkemedel innebär ett högkostnadsskydd för dem som harstort behov av läkemedel. Utskottet är heller inle övertygat om att enkostnadsspärr skulle vara enbart till fördel för de försäkrade. Jag vill avslutningsvis betona att det finns oppositionspartier härsom inte har reserverat sig i detta sammanhang; man har tydligen menat attdetta är ett värdefullt förslag. Många motioner, som återkommit år iriksdagen, har i detta förslag fått ett positivt svar, varför man har ansettatt man bör avvakta erfarenheterna av hur reformen slår, innan man kommer medförslag till ändringar. Jag yrkarbifall till utskottets betänkande på alla punkter. Ändradeersättningsregler inom sjuk:försäkringen, () kortgenmäle: slutade med att säga att det finns oppositionspartier sominte har reserverat sig utan som har värjt nöjda. Hon menar väl dä moderatasamlingspartiet, som är del oppositionsparti som inte har haft något allinvända mot regeringens förslag på någon enda punkt. Och det kanske kan varatill ömsesidig glädje för socialdemokrater och moderater att man här kan lavarandra i hand. FruHåvik sade att utskottet när det gäller psykoterapi har tillmötesgåttönskemålen i motionerna. Det är riktigt; man kan få en viss ersättning enligtden ordning som kommer alt gälla. Men är det så att vid enbehandling, där taxan normall är , får man ut . om vi räknarmed dels del som ger, dels den patientavgift som utgårnormall för sådan behandling som psykoterapin i dessa fall skall jämställasmed -sjukgymnastik osv. Del fallas alltså fortfarande nästan halva kostnaden,som antingen psykologen eller patienten får betala. Del är ganska kännbart omdet gäller långvariga behandlingar, som del gör i fråga om psykoterapi ochpsykoanalys. Jaganser all detta är en i huvudsak bra proposition. Likaså anser jag all beslutetom den nya abortlagen var riktigt. Men del finns en skönhetsfläck, och den ärså mycket mer förvånande som den kunde ha undvikits. Man har inte förverkligatden målsättning som vi alla var överens om när abortlagen behandlades för ettår sedan, nämligen att man skall göra alla tänkbara ansträngningar för att ökatillgången på prevenlivmedelsrådgivning, och undvika vad som litetslagordsmässigt kallas för Ändradeeisätt-ningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. att aborten blir ettpreventivmedel. Jag frågar mig; Vad beror det på, alt man inte har gjort det?Man visste att ersättningen med . per behandlingtill privatläkarna, och förbudet för läkarna att la ut en avgift avpatienten, inle täcker kostnaden. Varför skall det då behöva gå innanman rättar till del, när det är så angeläget att motverka en ökning avabortsiffrorna som beror på alt människor inle har kunnat få preventivmedel, påatt väntetiderna för t, ex. all fä en spiral insatt har varit för långa? FruHåvik säger att detta skall . För del första lovar inteutskottet det. Utskottet lämnar inga garantier för att ersättningen kommer atthöjas, man säger bara all frågan skall prövas, I annat fall kunde man ha sagtatt ersättningen skall höjas så att den skall motsvara kostnaderna. För delandra bör man inte vänta tvä månader med det som borde ha varit gjort för längesedan. Varie dag är ju detta ett problem. HerrHAGBERG i (vpk) kort genmäle: Jag kan inte se lika positivt på höjningarna av avgifterna som fruHåvik gör. De måste väl ändå vara ett accepterande av all inflationen får slåigenom för dem som drabbas av sjukdom och tvingas besöka läkare och sjukhus?Dessa måste alltså betala en högre avgifi och det kan inte vara ett steg i rättriktning sett i förhållande lill beslutet , Mansäger all höjningen är väl avvägd och att när tolvkronan infördes vidgadesförmånerna. Det är alltså tydligen ell nolläge som man vill ha, och det äringet steg på den väg som vi menar är riklig om man höjer avgiften allteftersominflationen galopperar i väg. I stället bör man sikta in sig pä en avgiftsfrilakar- och sjukhusvård. Skulle inte en förutsättningslös utredning kunna tavara på en hel del idéer som finns . Är det väl avvägt att vi har ettarbetsliv som förorsakar en massa sjukdomar och framför allt fier psykologiskasjukdomar? Är kostnaderna för dessa sjukdomar väl fördelade mellan dem somstyr arbetslivet och dem som drabbas? Det är de naturligtvis inle, och del vetfru lika väl som jag. Men det har presenterats in-trassanla förslag påsistone, nämligen all de som styr arbetslivet skall betala de kostnader som deförorsakar genom att uppsätta sådana villkor för arbetslivet som det finns . Då skulle man kanske pä ett mer krafifullt sätt kunna arbeta för enavgiftsfri sjukvård sä att de som ofta har vårdbehov inte drabbas så hårt. iNennesholm (c) kort genmäle; sade att vi var ganska eniga om all propositionen i sigsjälv var bra. Det vittnar väl också den relativt stora enigheten i utskottetom. Men man kommer inle ifrån att regeringsförslaget innebär en höjning av denenskildes kostnad för varie sjukbesök. Från sida vill vi framför alltinföra en generell begränsning för att mildra kostnadsökningen för dem som ärmest illa ute, dvs, personer som ofta är sjuka och harstort behov av medicin och dessutom på grund av sin sjukdom har låga inkomster.Del är dessa grupper vi vill hjälpa med värt förslag. Delär visserligen sant att utreder den här frågan och fruHåvik menade att förslag i den riktning som vi har lagt kommer att antagas.Risken finns emellertid att det kommer att ta läng tid och att dekostnadsökningar som landstingen får för löner och andra driftkostnader görall landstingen blir försiktiga. Den spärr som satts för en höjning avutdebiteringen gör del kanske också omöjligt för vissa landsting all så snabbisom önskvärt vore genomföra en för hela landet likartad reform. Vi är rädda föratt det kan bli olika regler i olika län och det kan ingen vara betjänt av. Detär just de synpunkterna som varit vägledande i alla de motioner som väckts idetta syfte - inte minst i den motion som väckts från . Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, () kortgenmäle; Till vill jag bara säga att jag tror att vi är helt överensom att del har skett en stor förbättring genom att man nu kan få ersättning förbehandling hos psykolog. Det har funnits motioner i den riktningen under enföljd av år och det förslag som föreligger bör bedömas som ett stort ochvärdefullt steg på vägen mot en förbättring. Vi är väl också överens om att vivill att överinseendet skall ligga hos sjukvårdshuvudmännen för all på detsättet vinna erfarenheter. Närdet gäller ersättningen för prevenlivmedelsrådgivning meddelad av privatläkarevill jag bara hänvisa lill vad jag redan sagt. Jag är inte lika pessimistisksom och tycker inte att vi skall rusa i väg med någon form avändring utan avvakta den lidpunkt när läkarvårdstaxan löper ut ochmåste ersättas av en ny innevarande år. HerrHagberg i sade att jag tyckte att det var bra att avgifterna höjs. Menhär ser vi hur infiationen slår igenom och att människorna bara får ökadekostnader för sjukhusvården, menade . Ja, ,kostnadsutvecklingen slår inte bara igenom pä den vård som konsumeras utanockså på alla andra kostnader. Det finns ju någonting som heter kompensationför kostnadsutvecklingen och infiationen, vilket framgått inte minst i denlönerörelse som avslutats här i vårt land. Det är inte bara fråga omatt ta ut mer pengar från människorna. Delhar ju också skett väsentliga förbättringar inom försäkringen som kostar pengarmen som också kommer människorna till godo. eget parti har imänga fall medverkat härtill genom motioner och yrkanden på förbättringar somsjälvklart innebär kostnader. Tillherr i Nennesholm, som talar om människor som ofta är sjuka och harstort behov av medicin, vill jag säga att jag ändå inte 4 protokoll 1975. Ändradeersättningsregler inom sjukförsäkringen, är övertygad om att herrMagnussons förslag skulle innebära den förbättring som ell kostnadslak, vilketär föreslagit i motionen, skulle innebära. Vadsedan gäller tron på tror jag vi kan känna oss säkra. , som talar med sådant patos för dessa människor, kommer naturligtvisatt vara en garant för att hans partivänner ute i landstingen ställer upp såatt dessa människor får vad de behöver. Jag tror all i det härfallet kommer all få mitt parti med sig. () kortgenmäle: Man tar ett steg i rätt riktning när del gäller psykoterapi, menfortfarande blir del en förlust. Del är bara halva kostnaden som läcks. Del ärdel jag har påpekat. Sedansäger att man inte skall rusa i väg såsom jag vill, och att jag ärpessimistisk. Men, herr talman, jag vill inle att man skall rusa i väg. Det harvarit känt att ersättningen för preventivrådgivningen intemotsvarar kostnaderna. har läkarna, i den män de har gettnågon prevenlivrådgivning, fått underskott på rådgivningen. Men det allvarligaär, att de med all sannolikhet har dragit ned på den verksamheten. Det äralltså inte fråga om att rusa i väg, utan del är fråga om en åtgärd som man medett minimum av förutseende borde ha vidtagit för länge sedan. Del är inle frågaom någon pessimism i milt fall, utan jag ser på verkligheten och på denunder-lätenhetssynd som man gjort. Jag hoppas verkligen, att man, när manjusterar taxan, kommer att se till alt den motsvarar kostnaden. Jag kan inteinse varför man skall behöva vänta ytterligare eftersom vi ju förett är sedan gemensamt uttalade alt man skulle göra allt för att undvika attabort behövde vidtas, därför att det inte fanns tillgäng till preventivmedel.Här har man vidtagit en åtgärd som verkar i rakt motsatt riktning. Tidigarekunde läkarna la ut avgifi för rådgivningen, och även om del då kostadepatienten en del fick man ändå sill preventivmedel. är läkarna förbjudna attla ut avgifi, och därför finns del anledning att befara, att det blivit enminskning av tillgången på preventivrådgivning. Del är delta som jag harangripit.