prot · FZ09107 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligt utskotlsmajoritetens uppfaltning skulle detla kunnainnebära risker för atl den statliga slöd-givningen skulle medverka i den redani dag alltför omfattande mark-spekulationen i skärgårdsområdena. I den mån detuppkommer behov av kreditmöjligheter pä dessa områden anser ulskottet att detfinns möjlighet alt tillgodose de behoven på kredilmarknaden i allmänhet. HerrKrönmark sade i sitt anförande atl denna ovilja hos utskottsmajoriteten allacceplera krav på all elt statligt stöd skall utgå även tillanskaffning av mark och annan fasl egendom var etl utslag av densocialdemokratiska markpolitiken. I sä fall är det en markpolitik som omfattasav en mycket bred majoritet här i . Det är kanske naturligt alt vpkstår bakom della förslag. Men, , bakom detta ställningslagande iutskottet slår dessutom och . Menar attäven dessa partier har accepterat den socialdemokratiska markpolitiken? Mot denna bakgrund yrkarjag avslag pä reservationen 1. Ireservaiionen 2 av behandlas dels projektstöd till va-anläggningarför au underlälla den bofasta befolkningens fiytlningar. dels frågan om stailigföretagsamhet i skärgårdsområdena. Va-anläggningarna är kommunalaangelägenheter, för vilka statsbidrag inte kan ulgå annal än om anläggningarnabedrivs såsom beredskapsarbeten. Något särskilt bidrag i skärgårdsområdenasynes inle vara motiverat. Jag har över huvud taget svårt all förstå vad vpkmenar med talet om projektstöd i detta sammanhang. Självklart är det önskvärtalt även de statliga företagen tar sitt ansvar för en posiliv näringslivsulvecklingi skärgårdsområdena. fär dock ske inom ramen för den slalligaförelagspolitiken i övrigl. , m. m. , m. m. Mot denna bakgrundavstyrker jag reservationen 2. Ireservationen 3 föreslär herrar Krönmark och Wachlmeister i altdet regionalpoliiiska stödei på öar som saknar landförbindelse skall utgåefter samma grunder som i det inre stödområdet. har häranslutit sig till vad inrikesutskottet enhälligl - alltså inkl. iinrikesulskoltet - har sagt i sitt yttrande, nämligen att senare i årkommer atl fä pröva frågan, om man i framliden skall behälla villkoret allsysselsättningssiöd utanför inre stödområdet endast får beviljas i samband medlokaliseringsstöd. Om det härvid sker en förändring av sysselsätlningsslödetsutformning i detta hänseende, förutsätter ulskollei att ändringen även kommeratt avse sysselsättningssiöd till företag i skärgårdarna. Mot denna bakgrund avstyrkerjag reservaiionen 3. Ireservationen 4 lar upp frågan om särskilt bidrag till driftstödför butiker och varubilar i skärgården. Näringsulskottet har i sitt yttrandehänvisat till uttalande i arom statligt stöd tillkommersiell service i glesbygd. Vid del tillfället behandlade tremotioner, som bl. a. innehöll förslag om fraktbidrag och driflbidrag ochförslag om alt del kommersiella glesbygdsstödet skulle utgå i samtligaglesbygdskommuner i landet. slällde sig bakom näringsutskoitelsbelänkande, vari förutsattes att regeringen vid utformningen av en propositionom det framtida stödet lill kommersiell service i glesbygd skulle beakta deförslag som framförts i molionerna. ansluter sig tillnäringsutskollet på denna punkt. Mot denna bakgrund avsiyrker jag reservaiionen4. Ireservaiionen 5 angående boende-, plan- och markfrågor av herrar Krönmark ochWachlmeister i tar upp en gammal käpphäst, nämligenkravet på en förenklad planläggning av fritidsbebyggelse. Etl bifall lilldella krav skulle, som civilutskoltet har framhållit, hindra kommunerna fränall med hjälp av planering slyra fritidsbebyggelsens utveckling. Med hänsyntill behovet av en översiktlig fysisk planering i skärgårdsområdena för atlhindra en fortsalt privatisering kan detta krav inte tillgodoses. Denenskildes önskemål om större frihet får här slå tillbaka för samhällets krav påett övergripande skydd för natur och miljö. Här gjorde en kommentar, som i varjefall för oss som har upplevt utvecklingen i föreföll någotmärklig. Han sade nämligen att det finns sä stora arealer i skärgården all detinte finns anledning atl behålla kravei på kommunalt planläggningsmonopol. Defiesta människor som har möjlighet att la sig ut i Stockholms skärgårdupptäcker snabbt att de stora arealerna i varje fall inte står till förfogandeför den friluftssökande allmänheten utan är ockuperade av en starktprivatiserad enskild frilidsbebyggelse. I detta område och även i andra delarav skärgårdarna där man upplever elt hårt tryck från fritidsbebyggelsen är detnödvändigt att kommunerna har möjligheter att sköta planeringen och ta sittansvar för utvecklingen. deraternas krav intetillmötesgås pä den här punkten, än mindre med tanke pä au det i moderaternasförslag inle finns några garantier för att privatiseringen inte fortsätter atlöka, om man medger en förenkling av planeringsmetodiken. Mot denna bakgrundavsiyrker jag reservation nr 5. Ireservation 6 begär alt skall besluta om särskildaslatliga bidrag för förbättring av hälso- och sjukvården i skärgårdsområdena,så all befolkningen där bereds samma service som andra medborgare.Jordbruksutskottet anser det angeläget alt skärgårdsbefolkningen fär en hälso-och sjukvård som är likvärdig med andra medborgares. Det är emellerlid enuppgift för kommuner och landsting, och kostnadsfördelningen mellan kommuneroch stal av i andra sammanhang än de som är aktuella. Därföravstyrks det krav som framförs i reservation nr 6. Med vad jag nu anfört ber jag att fä yrka bifall till utskottetshemställan, vilkel innebär avslag på samtliga reservalioner. , m. m. i (vpk) kort genmäle: kommenterade mitt inlägg med alt säga all det andasuppgivelse inför kommunernas och landstingens ansvar. Han menade all omkommuner och landsting inte sköter sina uppgifter så kan man utkräva politisktansvar. Men det är inte detla det handlar om här, utan det är ju vistår i och det är en proposition vi behandlar som gäller statliga utgifter. Detjag har talat för och det som vår molion och våra reservationer talar för är jualt staten skall gä in med större insatser för att hjälpa kommuner ochlandsling. Ochnär kommenterar reservation nr 2 av låter del påsamma sätt: Vatten- och avloppsanläggningar är kommunala angelägenheter, ochstaten skall alltså inte lägga sig i. Det är den synen vi vänder oss mot. Vianser alltså att det skall finnas särskilda projektstöd just för denna typ avglesbygdsområden. menar vidare alt slalliga företags verksamhet skall skötas i annanordning och att den statliga företagsamheten inte skall göra några särskildainsatser i skärgården. Den synen kan vi inle acceplera. När det gällerförelagsinsatser ute i skärgården måste man se det hela samhälleligt och inteenbart ur lönsamhetssynvinkel. När statliga företag satsar gör man det ienlighet med samma lönsamhetskalkyler som de privata förelagen arbelar efter.Det har väl visal sig inte minst vid kammarens senaste debatter. Närdet gäller reservaiion 4, som handlar om åtgärder för kommersiell service iform av fraktstöd och allmänt slöd lill dagligvaruhandeln, hänvisar herrWictorsson till vad näringsutskottet har sagt. Det kanske är en litet plumpkommentar av mig, men vad näringsulskottet har sagl kan ju rimligtvis inteskärgårdsborna köpa. De kan inte leva av uttalanden från riksdagsutskott, utanvad det handlar om är konkreta insatser som gör att de kan fä handla sinadagligvaror och att det finns ett särskilt stöd just till försäljning och fraktav dessa varor. , m. m. () kortgenmäle: kom fiera gånger lillbaka lill uttrycket att han villeförhindra ytterligare privatisering av skärgården. Del var den plikttrogne,sanne socialisten som talade. För är det tydligen något av delhemskaste man kan länka sig att privatmänniskor skall äga mark. Det är en rödtråd i hans föreställningsvärld att mark skall vara i allmän ägo. Hansäger att reservationen 1 ifrån skulle innebära risker förmarkspekulation. Men,, vad är det saken gäller här? kan inte läsa utav reservationen ett stöd för markexploatörer i skärgården. Här gäller det stödtill skärgärdsföretag. Där kan del innebära att man behöver komma ät etlmarkområde för skärgårdsförelaget Som jag sade förul kan delta inte ha särskiltslor omfattning. Detär betecknande för markpoliliken i delta land att man här direkt förbjuder attstödei skall kunna utgå till förvärv av mark. Låtoss ta parallellen med det statliga stödei till jordbruksföretag. Där finnsbidrag för drifi, för inventarier och även för att förvärva jordbruksmark. Delär väl hell logiskt alt man för skärgårdsföretag skulle ha precis samma regleroch kunna ge bidrag till förvärv av mark. Det innebär ingen skyldighet att gesådana bidrag. Men här har man i stället gått in för elt förbud. säger atl en bred majoritet i står bakom. Del är inle barasocialdemokraterna, utan även vpk samt och folkpartiei. Ja vissl,det har jag konstaterat med beklagande. Frän moderala samlingspartiets sida harvi dock vana att stå ensamma när det gäller markpoliliken. Även om det finns enbred majoritet i är jag dock inle alls överiygad om att förslaget haren bred majoritet hos svenska folkel. Jag är nästan övertygad om alt det ärprecis tvärtom, att del finns en bred majoritet inom svenska folket som har enhelt motsatt uppfattning dä del gäller markägandefrågorna. Närdet gäller reservationen 5 menar alt elt förenklatplanförfarande skulle hindra kommunernas planering. Enligt min uppfattning,herr talman, behöver del inte hindra, men det innebär ett minskat krångel. Mangör alltså en översiktlig planering men behöver inte gä in i detalj sä myckelsom man gör i vanliga fall. Visstskall det vara en planering - jag är inle den som vill ha en ohämmadexploatering - men nog skall det finnas förenklade möjligheter även förfritidsbebyggelse i skärgärden. kommer lillbaka till atl privatisering är någol hemskt För mig ärdel en naturlig utveckling. Vi har en slrandlag, och del tycker jag är en bralag. Skärgårdsområdena kommer att vara tillgängliga för del rörligafriluftslivet Men på de slörre öarna bör man ha möjlighet all lillåla en vissexploalering för fritidsbebyggelse. Den får givetvis inte vara en lätexploalering. Jag råkade säga något omstora arealer, men jag skall hålla med om att i vissa delar avStockholms skärgård är det trängt Vi har dock många andra skärgårdar här ilandet, och detta gäller ju skärgårdar generellt. HerrWICTORSSON (s) kort genmäle: Jag kan hålla med i pä en punkt, och del är närhan själv konstaterade alt han gjorde ett plumpt yttrande belräffande altskärgårdsborna inte får någon kommersiell service därför att uttalaratl man vill avvakta ett övergripande förslag när det gäller den kommersiellaservicen i landet i dess helhet. Med den arbetsmetod vi brukar ha i riksdagenär della ett naturiigt sätt att hanlera problemet. Sedannågra ord till . När man studerar inställning lillförslagen i skärgårdspropositionerna sådan den kommer till uttryck iutskottsbehandlingen och kammardebatten kan man konstatera att det inle finnssärskilt mycket kvar av den storvulenhet som moderalerna har försökt visa iskärgårdsfrågor. När del kommer till del praktiska förverkligandet av enpolitik som kommer alt gagna skärgårdarnas utveckling visar nu erfarenhetenatt av de flotta parollerna från moderata samlingspartiets sida flnns i stortsett bara kvar vaklslåendet om en fortsalt markspekulation och en ökadprivatisering av skärgårdsområden. HerrKrönmark konstaterar med beklagande att det inte längre handlar om ensocialdemokratisk markpolilik ulan om en markpolitik som omfattas av en myckelbred majorilel i . Jag hälsar detla med tillfredsställelse, och dettror jag alla gör som har ett levande och starkt inlresse för en riktigutveckling av skärgården. HerrKrönmark påstår sedan all jag har sagt atl en uppluckring genom ett förenklatöversiktligt planeringsinstrument för fritidsbebyggelsen skulle hindrakommunerna frän att verkställa sin planering. Det är inte jag som säger sä,, ulan civilulskottel, det ulskott i som i första handhar all pröva frågorna om samhällsplaneringen i allmänhet Sedanvill jag slulligen med störsla tillfredsställelse notera att , somjag uppfallade som represenlant för moderata samlingspartiet, uttalar atlstrandlagen är en bra lagstiftning. Stöd till skärgårdsföretag, m. m. () kortgenmäle: Sakligheten i argumentering lyser totalt med sinfrånvaro. Han sade atl vi talat storvulet om skärgårdsfrågorna men att det intefanns kvar någonting annat än det som gäller markpolitiken. själv i lalarslolen och sade att moderatasamlingspartiet stod bakom stora delar av det här ulskollsbelänkandet Del äralldeles rikligt, och det sade jag själv i mitl anförande. ,försök håll reda på vad ni själv har sagl! gör vidarepåståendet att det som utmärker oss är 12 protokoll 1975/76:106-107 , m. m. att vi slår vakt ommarkspekulationen. Om vill della i en debatt, skall han lyssnatill vad som sägs i den. Jag sade tidigare att det inte är fråga ommarkspekulalion; en sådan har inte någol slöd från moderata samlingspartiet.Däremot anser vi atl del skall finnas möjligheter för privat ägande av markför olika ändamål, bl. a. för frilids-ändamål. Men det är inte fråga om någonspekulation. Privat ägande är en av de möjligheler vi har för all kunna få enlevande skärgård. På så sätt får vi ett utökat fritidsboende i skärgården, ochdelta ökar basen och ger slörre möjligheter för den bosatta befolkningen atlexistera. Sedansäger all det inle var han som sagl all det tänktaplanförfarandet skulle hindra kommunerna i deras planering, ulancivilulskottel. Jag ger rätt i detta. Civilulskotlel har sagtdetta, men jag noterar ocksä atl den moderata represenianien i civilutskottetinle biträtt den uppfattningen. Jag delar inte heller utskottets uppfattning. Menjag vill också se detla som något av ett utflöde av den inställning i fråga ommarkpolitik som vi tyvärr fått här i . fortfarande ordet "privatisering" som något mycket negativt;han anser all en sådan skall förhindras till varje pris. Jag vågar säga attmajoriteten av svenska folket uppfattar detla som etl honnörsord. När herrWictorsson har en annan uppfattning vill jag säga all han fjärmar sig frän denuppfattning som folk i gemen har. () kortgenmäle: När det gäller sakligheten i argumenteringen var det inle jag som fördein begreppei socialdemokratisk markpolitik i den här debatten, utan det varherr Krönmark som gav den beteckningen åt elt utskottsförslag som stöds av fyrapartier. Detmåste föreligga någon form av missförstånd hos när det gäller begreppet"privatisering". Om i slörre utsträckning sysslat medde planeringsfrågor som är akluella exempelvis i det skärgårdsområde som liggernärmast det här huset, så hade han varil pä del klara med att med begreppetprivatisering menas atl man berövar allmänheten dess möjligheter atl ägna sigål röriigt friluftsliv och att ströva på de marker som finns. Enskildamarkägare sätter nämligen upp staket och bebygger markområden på ett sådantsätl all all-mänhelen stängs ute. Det är om della som debaiien handlar. På denhär punkten och på fiera punkter är del rikligt som säger:Moderaterna redovisar en annan linje, men slår också ensamma. Avden magnifika skärgårdspolilik som man i olika sammanhang har försökt gå ul medoch presenlerai - inle minsl i valsammanhang - kvarslår efter den här debattenoch efter de beslut vi snari kommer att fatla bara den skillnaden attmoderaterna vill slå vakt om en fortsall och ökad privatisering avskärgårdsområdena och därmed också slå vakt om en fortsattspekulationsverksamhet. HerrKrönmark: Jag är ingen motståndare till prival äganderätt Ingen kan beskylladel socialdemokratiska partiet för att vara motståndare lill privat äganderättDäremot hävdar vi att det finns allmänna samhällsintressen som i vissasituationer måste ta över de enskildas intressen. Och när det gäller frågornaom planering i skärgärden kan man inte - med ansvar för utvecklingen, medansvar för att tillgodose rekreationsbehovet hos de slora breda folkgrupperna- acceplera ett fortsatt utestängande av dessa grupper från möjlighelerna atlutnyttja de här områdena. Orsakentill atl hettan kanske ökar i debatten är enbart moderala samlingspartiet Förvad har man gjort på det här området? Jo, man har i överklaganden till JO, iskärgårdsprogram, i den allmänna politiska debatlen konsekvent gått ut ochmisstänkliggjort samhällets åtgärder på de här områdena. Då får man också varaberedd att acceptera att andra, som har andra meningar, talar om dettaförhållande. , m. m. i (fp): När i för etl par år sedan lämnade ifrånsig en utredning om använde man titeln . Det var inte bara en titel utan också en sammanfattning avutredningen och ett koncentrat av förslagen. Enlevande skärgård innebär en skärgård med bofast befolkning. Den befolkningenmåste ha rimlig tillgång lill service, ha möjligheter till sysselsällning ochha trygghet Skärgårdenär både ett kultur- och ell naturlandskap. Den har skapats av människan och ärberoende av människan. Alla som besöker skärgården för all la del av och njutadess skönhet är mer eller mindre beroende av den bofasta befolkningen. Utandenna skulle varken fritidsboendet eller fritidsaktiviteter kunna fungera. Ytligtsett finns motsättningar mellan skärgårdens bofasta befolkning ochfritidsintressena. Men den grundläggande värdegemenskapen är långt större.Skärgården måste vi alla värna om. Närolika intressen kolliderar rör det sig ofta om hur man skall använda mark ochvallen. Den bofasta befolkningen har ett rimligt krav att ekonomiskt kunnautnyttja sina ofta knappa resurser. Den kommunala och statliga fysiskaplaneringen skall ä sin sida hävda övergripande intressen. Så uppstår lätt enkonfiikt. Utvecklingenunder senare år har av många skäl medfört ell slörre behov av all styra ävenbebyggelsen i glesbygd. Samhället måsle söka finna en rättvis fördelning avmark- och naturresurser. Självfallel kan detta ibland synas drabba markägareväl hårt. Deriktlinjer som antagit för användningen av mark och vatten måstebaseras på en ekologisk grundsyn. Delta gäller alldeles särskillskärgårdsområdena. Känsligt växl- och djuriiv skall skyddas.Fri-lidsbebyggelsen måste planmässigt smälta in i miljön. Det rörliga friluftslivetbör styras lill områden där risken för förslitning är liten. , m. m. Oftaär ägoförhållandena vad beträffar marken mycket splittrade i skärgärden. i har gjort försökmed förenklad planläggning i samband med lokalisering av uthyrningsstugor.Vidare beviljar samma länsstyrelse i allmänhet dispens för permanentbebyggelsei samband med jord- och skogsbruk eller fiske. Även om det är fråga ombostäder eller lokaler avsedda för hantverk eller småindustri är länsstyrelsengenerös med dispensgiv-ningen. Denutveckling som skett i vår slörsta skärgård - den i - visar påatl del är möjligt att med litel smidighet kunna anpassa planeringen både efterde krav som kan ställas av den bofasta befolkningen och de riktlinjer somuppställs i den fysiska planeringen. En del svårigheter och irritationsmomentkan ocksä säkert lösas när kommunernas arbete med den fysiska planeringenleder fram till mera konkreta planer. Denfysiska planeringen i värt land börjar nu komma in i ett skede där kommunerna ifråga om känsliga områden, t ex. skärgårdsområden, börjar få ett allt fastaregrepp om sina planer. Visst kan ibland väntan på en detaljplan bli både långoch irriterande men det är nu angeläget att planeringen får fortskrida enligtuppdragna riktlinjer och atl kommunerna får fram sina översiktliga planer. Medde planerna som grund finns förutsättningar för etl sådant utnyttjande av våraskärgårdar att det blir möjligt att förena intressen som företräds både av denbofasla befolkningen och av fritidsfolket Kommunensrätt all styra den fysiska planeringen måste vi slå vakt om. Den är på längresikt helt nödvändig. är planerna så långt framme att man kan draupp riktlinjer för den framtida markanvändningen. Till dess har handläggningenav planeringsärenden i och dess skärgärd visal att del ärmöjligt atl med samarbete och smidighet övergångsvis lösa aktuella problem. Jag yrkarbifall till utskoltels hemställan. Del har varil intressant att lyssna till duellen mellan socialdemokraternaoch angående markvärdestegring och markspekulationer. Bådabegreppen är en produkt av den jordförvärvslag som pä 1960-lalel genomlrumfadesav moderalerna och socialdemokraterna i samarbete och vars konsekvensercentern redan då varnade för. Man vägrade då att lyssna och får såvälmoderaterna som socialdemokraterna uppleva hur verkligheten har bevisat hurfelaktig den nya jordförvärvslagen var. Nuär vi alla lydligen överens om au det för au skärgårdarna skall kunna behållaen fasl boende befolkning, för att man där skall kunna bevara de värden somfinns i kultur och naturmiljö, för att de även skall vara trivsamma för fritidoch rekreationsområden, är nödvändigl att aktiva slödålgärder vidtas förfrämjande av olika slag av företags- verksamhet i dessaområden. Icentermotionerna 1648 och 1651 las dessa frågor upp för hela vårt land.Speciella förhållanden råder på många håll, inom såväl som Slockholmskuslband. En del samhällen har redan lill störsla delen övergåttlill frilidssamhällen. Men det finns fortfarande sådana som kan bevaras förårel-runt-boende om man vidtar åtgärder omgående. De åtgärder som kan komma ifråga ligger framför allt i regionalpolitiken. Endasl genom all skapa godasysselsättningsmöjligheter blir det möjligt att behålla kustlandets samhällenåret-runt-bebodda. Propositionensoch ulskoiisbetänkandets utformning av stödet lill skärgårdsföretag utgöringen fullständig lösning på sådana utvecklingsproblem som jag här har berört.De utgör ändock ett försök att förbättra situationen inom övärlden. Vi haransett alt de föreslagna stödåtgärderna bör sättas in även för delar avskärgården som inte är öar - att begreppet skärgård inte skall fä en alltförsnäv avgränsning. Just avgränsningen av vad som är skärgård är av storbelydelse för alt de möjligheter till stöd som infors skall fä någon riktigomfattning och effekt. Det är angeläget all även förelag i kuslbandel kanstödjas. Vi anser detla viktigt för helheten. Detnaturliga näringsfånget i skärgården är fiske av olika slag. Här gäller det bl.a. att kunna utveckla kustfisket genom olika åtgärder. Vi måsle också haobservans på exempelvis industri- och samhällsutsläppens effekler för fisket.Förslag om avsättning av inkomst på särskilt konto har vi lagl fram. Dåskatleutskoltet hänvisar till all frågor om kontoavsättning ochresullatutjämning allsidigl skall utredas, avvaktar vi i den frågan. Fiskerikommitténsförslag till olika åtgärder kommer atl vara av betydelse. De bör dock kommasnabbt. FörBohusläns skärgård gäller speciella problem i vad avser fiskets utveckling. Viär beroende av fiskbeståndsvården i och av framtida gränsdragningar mellanländerna. Bägge problemen måste lösas så att ett uthålligt fiske kan bedrivas.Detta har vi vid ett fiertal tillfällen deballerat här i kammaren. Skärgårdsområdenahar speciella förhållanden när del gäller kommunikationer. Dessa har hittillsbehandlats speciellt snålt när del gäller slöd lill trafiken. Det är därförlillfredsslällande att trafik- och jordbruksutskotten kunnat enas om alt detär en statlig uppgift au svara för färjeirafik i skärgården. Stora kostnaderavlastas härmed skärgårdsbefolkning och kommuner. Stödettill båttrafiken - som vi egentligen anser skulle ha haft större omfattning -bidrar också till alt skapa goda kommunikationer. Tillämpningenav bestämmelserna kommer att vara av stor betydelse och kommer därför attföljas med intresse av alla berörda och antagligen ge anledning till framtidajusteringar och förbättringar. Närdel gäller frågan om speciellt skolskjutsbidrag hänvisar utbildningsutskotteti sitt yttrande till propositionen 1975/76:88 samt till alt frågan om statsbidragtill kommunernas skolverksamhet behandlas av , m. m. , m. m. Ulredningen om skolan,staten och kommunerna. Det är angeläget att statsbidragets storlek kan anpassastill kommunernas skiftande skolverksamhet. Vi har i centermotionen begärt ellsärskilt skolskjutsbidrag på av koslnaderna.