prot · FZ09149 · 1975-12-31 00:00:00 — I demokraiins namn Fri- och rättigheter vill maninföra regler som strider mot demokraiin och mot grundsynen i grundlag författning. Framför allt gäller detta två punkter. Fördet första får lagrådet avgöra när det kvalificerade förfarandet skalllillämpas. Lål mig erinra om vad som hänt under de närmast föregående veckorna.Elt av utskotten sände frågan om , där också frågorna om spioneribehandlades, lill lagrådei för yttrande. När detla återkom lill riksdagenkritiserade flera av oss lagrådets uppfattning. Del gäller även en del av demsom nu siöder tanken på atl lagrådei skall få bestämma när kvalificeratförfarande skall tillämpas. Skulle lagrådet få avgöra sådana frågor kan viforlsälla atl kritisera lagrådels meningar, men denna kritik blir meningslös.Vi måsle ändå i följa den mening som en majoriiei inom lagrådei nåttfram lill. Del betyder all vi lämnar över avgörandet i sådana frågor lilllagrådei. På del sättet för vi bakvägen in tanken på en författningsdomstol,som vi enigt dömer ut inom utskottet. I sak blir lagrådet något av enförfattningsdomstol. I den allmänna debatten harjag förklarat att det också kanuppfattas som en första kammare. Men del skiljer sig från den första kammarevi hade på del sättet atl det inte underkastas någon politisk kontroll. Eltorgan som slår utanför den politiska kontrollen får alltså besluta när delkvalificerade förfaringssättet skall användas. Detta förslag kommer frånpartier som går ul i den allmänna debatten och förklarar att man skall bekämpabyråkralismen i del svenska samhället. Här vill man ju lämna över avgörandetlill byråkrater. Fördet andra kan en minoritet här i skjuta avgörandena i frågor från envalperiod till en annan. Del är sant atl den inte kan stoppa reformförslag, menden kan skjuta över deras avgörande lill en ny valperiod. Och denna minoritetär myckel liten; det rör sig om 58 riksdagsledamöter. Det måsle jag bdeckna somminoritelsslyre. Majoriteten får driva sina linjer, men en liten grupp kanförklara alt den inte ställer sig bakom majoritetens ståndpunkt. Det betyderall de som har valts för en period inte kan genomföra sina program. Vi har enmajoritet som fåll förtroendet från väljarna, men en lilen grupp som befannsig i minoritet i vald bestämmer. Kan detta vara överensstämmande med demokratin? Manförsöker nu komma ur detta genom all hänvisa lill all del gäller ytterst fåfall, och man menar alt frågan om tystnadsplikterna kommer alt regleras. Närdenna grundlag nu behandlas första gången vet vi ingenting om hur dessa reglerser ul. Och framför alll: reglerna om tystnadsplikterna kommer hela liden attavse de offentliga tystnadsplikterna, inte de som finns inom samhällslivet iövrigt. har lagt fram etteget förslag. Jag delar mening 47 Nr 149 atl det går en skiljelinje mellan moderater och folkpartister å enasidan Fredaeen den °centern, socialdemokraler och vpk å andra sidan i denna fråga. 4 iuni 1976 '' " ' '°'' ' likalydande reservalionerna från moderater och folk- --------------- partister också kunnal läsa ut detta. Det förklaras där atl förslagel lider Fri-och rättigheter i avsamma grundläggande svagheter som proposiiionen. grundlag För min del skulle jag vilja säga alt det ligger enhel del i cenlerförslagel. Det kan vara möjligt attvi skall använda oss av metoden med en viss tidsuldräkl mellan presentationenav elt förslag och del slutliga avgörandet. Det kan ske efter den metod somcentern har format ul, men det finns också andra metoder. Man kan föreskrivaatl del skall förflyta en viss lid från det all en proposition har lagts framoch lill del slutliga avgörandet här i . Man kan välja metoden att delskall förflyta från den tidpunkt när utskottet presenterade sillförslag och till dess all beslut fattats i kammaren. Det finns också andramöjligheter. Svagheten med förslag är att det aldrig har prövats i enremissomgång. Del har lagts fram här i en motion. Det är möjligt att ceniernhar anlitat juristkonsulter, men förslagel har icke varit föremål för enprövning i några juridiska organ. Del är överraskande alt man vill driva dettaförslag så långt, eftersom man i andra sammanhang ständigt kommer äter tillatt det inte får gå för snabbt med lagstiftning. Man måste få lid på sig ochman måsle inhämta olika juridiska organs mening, framför alll lagrådels. Menhär är man redo all utan en offenllig debatt, ulan prövning av juridiskainstanser genomföra en grundlagsändring, låt vara i den första läsningen. Mankan ställa en rad frågor på den här punklen. I cenlerförslagel föreskrivs tvåbeslul . Del innebär altdel första beslutet måste fattas under hösien. En del av dem som lalar sigvarma för de sex månaderna ivrar mycket för all vi skall lägga om budgetåret.Del skulle betyda atl de första besluten skulle fattas sombudgdbrådskan är som störst här i kammaren. Bibehåller vi del nuvarandebudgetåret innebär del all vi måste ta i en andra läsning en rad lagförslagsamtidigt som vi måste behandla en slor mängd budgetfrågor i utskott ochkammare. Varförskall denna paragraf omfatta vad som täcks av andra paragrafer? Det antyds alldel kanske också bör utsträckas över andra områden. Varför skall man då intepröva de frågorna ? Varför skall man ta upp hela del fäll som läcks avandra paragrafer; varför skall det inte kunna räcka med opinionsfriheterna? Härutsträcks det över elt myckel vidsträckt fäll, eftersom del gäller alla lagarsom kan innebära etl fri-heisberövande. Man kan ställa dessa ochandra frågor. De får inget svar, och det är hell naturligt. Jag har tillstyrkt tanken på en prövning av detta uppslag, men jag lycker det vore besvärande om kammaren utan föregående pröv ning skulle anla detta förslag här . Tillsammans med moderater och folkpartister vill centerpartisterna 48 genomföra en ny ordning för grundlagsändring. redogjort för det. Menvi bör observera att denna ordning innebär etl Nr 149 avsteg frän denrepresentativa styrelseprincipen. Denna representativa den principfinns inskriven i grundlagen. Jag har inte observerat att man 4 . g-j har föreslagit atlförklaringen pä denna punkt skall tas bort, men får ----- vi beslutandefolkomröstning betyder del atl vi upphäver den represen- Fri-ochrättigheter i laliva principen i den svenska författningen. Och detta vill mannu grundlag genomföra med hjälp! Man vill grundligt pröva en radlagar, men att upphäva den representativa demokratins principer och för förstagången i beslula att införa avgörande beslutande folkomröstning -detskall kunna ske med hjälp! Delär heller inte nödvändigl all genomföra en sådan reform för att folkel i valskall få yttra sig i grundlagsfrågor. När vi har genomfört - för årtiondensedan - den ordningen all grundlagsbeslul skall vara skilda av dl val är tankenbakom del att folkel i val skall la uttala sin mening. Man säger nu atl del ärså mycket som kommer in i valrörelserna, men gäller del all ta ställning i grundlagsfråga är del alldeles uppenbart atl den kommer att spela en slorroll i valrörelsen och alt väljarna kommer all ta hänsyn till partiernasslåndpunklstaganden här när de väljer. Ävenpå en annan punkt förenar sig centerpartister, moderater och folkpartister,nämligen om etl förslag om obligalorisk lagrådsgranskning utom i fråga omskattelagar. Inte heller denna fråga har närmare utretts. Jag har vid fleralillfällen förklarat atl jag är intresserad av au få lill stånd en utredning omlagrådets ställning i olika hänseenden. har man så bråttom att man vill attdet här förslagel skall genomföras utan föregående utredning. Vi vet inte vartdenna ordning kommer all leda. Man hänvisar lill den ordning som fanns före1970, men förslaget betyder all man utsträcker del obligatoriskalagrådsgranskningsområdd - del gällde ju då allmäncivil- och kriminalrätt. Nukommer det att innesluta även stora delar av sociallagsliflning, ekonomisklagstiftning osv. Ingenvet vilken arbdsvolym som kommer atl läggas på lagrådet. Hur många juslitierådoch regeringsråd behöver vi för all klara delta arbete i fortsättningen? Om detvet vi ingenting alls. Själv tyckerjag all man bara kan ha dl mycket begränsatantal regeringsråd och juslitieråd -det bör ju finnas domare även i andrainstanser, domare av hög kvalitet. Vi måste också ha klart för oss all högstadomstolen och regeringsrätten bör kunna utöva sina vanliga funktioner.Resultatet av etl sådant här beslul skulle bli en väldig försening ilagstiftningsarbetet. Det skulle inte förvåna mig ett dyft om man viddechargegranskningen i fortsättningen - om denna ordning genomförs - kommeratt anklaga regeringen för all ha försummat all fullfölja utredningsinitialivsom har begärt och på grundval av detta lägga fram lagförslag. Delfinns ylleriigare en sida av denna fråga. Hur skall det gå till här i ? Del slår inskrivet en skyldighet alt. höra lagrådet. De mo tioner som innebär lagändringar får givelvis remitteras till lagrådet, och någon tjänsteman i uiskottel får föredra dem. Vill ett utskott ändra en 49 4 protokoll 1975/76:149-152 Nr 149 proposition måsle det också ske en remiss lill lagrådei. Fredaeen den ytterligareen situation. Vi får då och då uppleva all det på våra bänkar 4 iuni 1976 delasut lagförslag som förts fram under debatten. --------------- debatten kom en ledamot med ett förslag om införande av en ny be- Fri- och rättigheter istämmelse i datalagen. Vad skulle hända i en sådan situation i framliden? grundlag Jag föreställer mig alt talmannen måsle pröva omlagförslaget faller inom den ram därlagrådsgranskningen är obligalorisk. Komnier han till detta resultat måsle hanefter avslutad debatt meddela atl något beslul inte kan fattas utan alt ärendeii stället måste skickas lillbaka lill utskottet, som får höra lagrådei. Dennarätt alt lägga fram förslag tillkommer varje ledamot. En enda ledamot kansålunda hindra att dl lagförslag antas genom all lägga fram etl eget förslag pånågon punkt inom lagkomplexet. Vislår vakt om den enskilde ledamotens rätt all komma med förslag - en rätt somär vida siörre i det svenska parlamentet än i något annal parlament som jagkänner lill. Men vi måsle då också dra konsekvenserna av del och inte införa enordning som gör all en enda ledamot kan förhindra eller i varje fall försinkaen lagsiiftning som vi alla vill genomföra. Sedanjag nu uppehållit mig vid huvudlinjerna skall jag myckel snabbi la upp vissadetaljer. Jag hoppas atl kammaren inte blir alltför förlörnad på mig om jaginte går igenom alla detaljerna i det lagförslag som har lagts fram. Jagbörjar med förslagen lill programsladganden. Var och en kan konstatera all vpklagt fram etl eget förslag. Det stämmer överens med del förslag som förelåg1973. Men jag vill erinra om att vpk:s föreirädare i fri- ochrällighelsutredningen, , inte har reserverat sig till förmån för någotsådani förslag. 1 den motion som partiet har lagt fram finns heller ingetsådani förslag - förde fram del under utskottsbehandlingen.Förslagel var väl knappast avsett som en gemensam, samlande lösning av dennafråga. Den terminologi som används är den speciella som vpk brukar använda isådana här frågor. Jagnoterar också all förslag på en avgörande punkt skiljer sig ifrånde övrigas. I dessa står del: "Delallmänna skall verka för atl demokraiins idéer blir vägledande inom samhälletsalla områden."" Del finns ingen motsvarighet lill detta imoderaternas förslag. Delär klart att man alllid kan diskutera utformningen av ett sådant här förslag. , och moderalerna vill ha in ordel "in- legrild". Del är verkligen elt modeord just , och ur den synpunkten kanske jag kan förslå intresset för att få med del. Man kan ju på del sättet klart dalera förslagel. Men själva saken täcks ju genoni de for muleringar som finns i proposiiionen, där del talas om respeki för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihel och vär dighet. Det talas också om all man skall värna den enskildes privatliv 50 och familjeliv. Därmed har man också tagit uppdelta som gällde för- Sedangörs dl visst nummer av begreppet valfrihet. Visst vill vi socialdemokrater havalfrihet. Men del är inte möjligt alt praktisera valfrihet inom helasamhällslivet. Del är knappast möjligt all göra det på utbildningens allaområden. I en del fall måste vissa förkunskaper förutsättas för atl man skallkunna bedriva studier. Var och en som har kännedom om sjukvården i harsvårt all ställa sig bakom ett krav på atl var och en skall få välja densjukvård vederbörande vill. För min egen del föredrar jag alt följa deordinationer som läkarna utfärdar. Manvill också skriva in något om näringsfrihet osv. Såsom det här har blivitformulerat skulle det närmast få tydas på det sättet att biandekonomi inte ärmöjlig att uppehålla. Jaggår så raskt över till frågan om lagprövningen. De gamla danaerna dök helstplötsligt upp här i debatten, och jag hade nästan väntat mig atl AllanHernelius skulle deklamera sitt "timeo Danaos et dona ferentes" -frånvem nu dessa gåvor skulle komma som var så farliga. Klartär emellertid all det under remissbehandlingen har trätt fram etl brettspektrum av uppfattningar - från en rent negativ inställning lill lagprövningenlill en mycket positiv. Det har förts fram kritik mot den lagtext som fanns iuiredningens förslag. Under sådana förhållanden finner jag det helt naturligtatl frågan närmare utreds. Iväntan på denna utredning skall jag nöja mig med två synpunkter. Den ena är allen lagprövning som kan vara förenlig med demokrati måsle vara snävt begränsadoch aldrig ge politisk makl ål dömande eller förvaltande myndigheter. Den andraär att lagprövningen fungerat i därför all domstolar ochmyndigheter aktat sig för poliliska ställningstaganden. Den dag de gör sådanaställningstaganden blir del på den här punklen en myckel hel diskussion, somrubbar deras egen ställning. Kanske jag skall skjuta in att detta givetvisockså gäller lagrådei. Närman från cenierpartihåll beklagar alt vi inte nu vill la initiativ lill enutredning om den enskildes rättsställning i förvaltningen, så vill jag barasvara all vi inom uiskoitet ville ha en seriös behandling avdetta, inte bara läsa molionen ulan också pröva innebörden av den och se på vadsätt en sådan utredning kan utföras. Del är inte alls givet atl del skall ske iden form som motionen presenterar. Beiräffandedet ulredningskrav som här har fört fram på vpk:s vägnar-atl manskall undersöka andra lagars överensstämmelse med grundlagen - vill jag endasi förklaraalt det är en jättelik uppgift, som säkert leder lill att man inte får en sådanöversyn inom rimlig lid. Däremot bör man självfallet när man utarbetarpropositioner ta hänsyn lill detla, liksom utredningar skall göra det. Vadgäller de fackliga friheterna, som log upp, blev vi redan iutredningen medvetna om att man från LO:s och TCO:s sida inte ville ha sådanainskrivna i grundlagen. Remissvaren från LO, TCO och underströkytterligare att man inte önskade detta. Skulle nu följa vpk-förslagetinnebure del att man tryckte på dessa or- Fri-och rättigheter i grundlag Nr 149 ganisationer vissa grundlagsfriheter som de själva inte önskar därförall Fredaeen den 'menar att de bättre klarar uppgifterna genom sina egna ansträngningar 4juni 1976 °'genom vanlig lag. --------------- När delgäller föräldraräiten, som önskar fä inskriven. Fri- och rättigheter såställs man där inför utomordentligt svåra problem. i grundlag attmoderalerna blivit ensamma om sin uppfattning inom utskottet. Ta t. ex. frågan omföräldrars rätt att bestämma barnens fostran i tros- Skalldel tolkas på det sällel att en gymnasist inte får välja sin egen troutan alt han nödvändigtvis skall ha sina föräldrars Om föräldrarna ärbaptister, så skall denne gymnasist vara - omföräldrarna är bekännande lutheraner så skall också han vara lutheran. Dåsäger man att del gäller inte på detta område, för man har olika åldersgränser.Men vem skall avgöra dessa åldersgränser, om det finns något sådani härinskrivet i grundlag? Kanskejag också skall erinra om, när del gäl ler bestäm melserna rörande byggnadsmiljöno. d.,att det intealls hade behövts någon moderat motion för all utskottetskulle siryka under alt de stora linjerna skall fastställas av . Såhar alllid skett, och jag tror inte någon drömmer om en annan ordning. Men detfinns en rad detaljer på det områdei som närmast planverket svarar för. Den somär initierad härvidlag erinrar sig de byggnormer som finns. Skall varje ändringi byggnormerna tas upp här i ? Det vore väl ändå en ganska orimligordning. Sååterstår frågan om yltrandefrihelsparagrafen. Del är rikligt, som förut harsagts, atl vi är eniga om att en utredning skall ske på detta område. 1 dellägel tyckte jag och övriga socialdemokrater i utskottet med mig atl det kundevara lämpligt alt följa del förslag som hade lagts fram av fri- ochrättighetsutredningen. I sak innebär del ingen skillnad i förhållande tillregeringsförslaget. Man säger nu att del är mums för reaktionärer med en sådanbestämmelse. Får jag då erinra om all varje lag skall antas av . Ochnär man hänvisar till krigsårens erfarenheter vill jag peka på all debegränsningar som skedde då och som jag protesterade mot, när de genomfördes,skedde i tryckfrihetsförordningen - den enda grundlagsmässigt regleradefriheten som vi hade . Lål mig sammanfalla minasynpunkter! Sammantagnainnebär de förslag man har lagt fram från borgerligt håll atl demokraiinförändras i konservaliv riktning. - denkan lätt hindra reformer. Däremoi kan det bli svårt att genomföra reformer. Demokraiin får konservativa förtecken. Detta svarar inte mot människornas behov. I ett dynamiskt samhälle behöver vara en kraft lill förnyelse och reformer. Del är angeläget även ur demokraiins egen synpunki. Vi behöver vidgademokratin. Det vikiigaste som hänt på demokratins område under detlariksmöte är uppenbarligen de beslut vi fattade natten Men vimåsle gå vidare på demokraiins väg. 52 också genomföra sociala och ekonomiska reformer. Och del går atltrygga de demokratiska fri- ochrättigheterna även när demokraiin är reformvänlig och progressiv. Demokraiinbehöver inte vara konservativ. Men med det förfallningsförslag som deborgerliga har lagt fram kan den få denna konservativa karakiär. Förslagetriver ocksä upp vissa grundläggande principer författning. Vårdemokrati är en konsekvent genomförd representativ parlamentarisk demokrati,troligen den mest konsekvent genomförda representativa parlamentariskademokratin i världen. De borgerligas förslag luckrar upp denna författning. Manminskar folksuveräniteten genoni fördröjning av beslut, genom minoritetens rätlall beslula och genom den makl lagrådet tilldelas. Man rubbar parlamentarismengenom att införa beslutande folkomröstning och vidta andra åtgärder. 1debatten har man hänvisat lill partiernas traditioner. Del kan även jag göra.Den socialdemokratiska traditionen är att vidga demokraiin, all ökamänniskornas frihel och inflytande och göra det möjligt atl föra enreformpolitik som också förbättrar människornas villkor och tryggar demokratin.Denna tradition fullföljs här . Med dettayrkar jag bifall lill utskottets hemställan. Fri-och rättigheter i grundlag Hert FISKESJÖ (c) kortgenmäle: i gick in på många olika frågor, och jaghinner naturiiglvis inte i en kort replik beröra dem alla. Men jag börjar medatt understryka vad sade om önskvärdheten av bred enighet närdel gäller grundlagsändringar. Del har vi från sida också ständigtbetonat. Vårt förslag syfiar bl. a. till atl kunna uppnå en sådan bred enighet.Vi beklagar atl del inte har varil möjligt all vinna denna enighei på depunkter där vi nu skiljer oss. Sedansade au del är högst otillfredsställande med lottning, ochdet kan jag hålla med om. Men del kan ju inte vara bara den ena sidans skuld omdel blir lottdragning eller ej. Det verkade på som om hanmenade, all om vi på vår kant håller fasl vid dl förslag och del av denanledningen blir lottning, så är delta moraliskt förkastligt, men omsocialdemokraterna på sin kant häller fast vid sill förslag och därigenomföranleder lottning, sä är det inte moraliskt förkastligt. kom sedan in på en lång rad av de förslag som vi har väckt. Vadgäller del särskilda förfarandet vid lagstiftning som rör 2 kap.regeringsformen har jag redan tidigare utförligt motiverat vårt förslag. Menvarför hela andra kapitlet? Mitt svar på den punklen ärall när vi har gått igenom dessa rälligheler, så har vi funnit alt de hängerintimt samman. De är avhängiga av varandra. Vi kan t. ex. tafrihetsberövandet. Om man berövas sin frihel, vilka reella möjligheter har mandå alt utnyttja mötesfriheten, yttrandefriheten och en lång rad andrafriheter? Nej, dessa friheter är intimt sammanknippade och för den skull har vivelat la med alla. Vårt förslag är alltså bredare än ochmoderaternas. Nr 149 frågar: Varför just andra kapitlet? vill jag svara all del harvi Del är därför att vi anser alt derättigheter som där 4 iuni 1976 lillerkännsmedborgarna är särskilt viktiga och för den skull bör ges ett Fri-och rättigheter i har också tagit upp en lång rad andra ting. Dem grundlag hinner jag inte gå in pä i den här repliken -jagkan kanske återkomma Jagvill sluta med all säga alt vårt förslag om två beslul i när detgäller viss lagstiftning inte innebär alt reformarbetet behöver stoppas upp,inte ens all reformtakten behöver minskas. Däremot innebär del att man måste fåen bättre långsiktig planering av lagstiftningen över huvud tagel, och det kanendasi vara till gagn för den färdiga lagstifl-ningsprodukten. Hert () kort genmäle: Det kanskeenklaste sällel alt svara efter hans svartmålning avoppositionens insatser i utskottet och i lidigare utredningar är att nuäntligen, herr lalman, göra vad jag försummade i mitt första anförande,nämligen yrka bifall till alla moderaia reservationer vid föreliggandeulskoUsbelänkande, Jag skall emellertid gå ett steg längre. säger all uiskoitet hade kunnat ändra stadgandet om byggerid utannågon moderat motion. Tror någon i utskottet att del hade skett ulan en moiion?Tror själv det? - Del var punkt 1. Punkt2 gäller familjerätten. säger atl vi vill atl föräldrarna skallbestämma över barnens fostran i tros- och livsåskådningsfrågor. Del Slår inteså i paragrafen. är en myckel nitisk man. Varför har han inteläst rätt? Beträffandeporlalsladgandd, för all ta upp en tredje punkt, säger - och delär riktigt - att vi inte har med den allmänna hänvisning som finns i en delförslag om all demokratin skall genomsyra eller bli vägledande inom samhälletsalla områden. Nej, den har vi inte med. Vi lycker att den definitionen ärganska lös. Vi har i stället, som-herr borde ha observerat, enhänvisning liH 1 ! ;, i vilken demokratins regler fastställs och preciseras isvensk grundlag. - Del går inte att skapa någon skiljelinje mellan oss på dennapunkt. ogillar orden valfrihet och integritet. Det är modeord, säger han omnågot av dem. Ja, del är kanske modeord, men varför? Jo, därför att behovet avatl slå fasl integritet och valfrihet har blivit så mycket mera påkallat genonihändelseutvecklingen i samhället. Nog är del väl ganskaöverraskande alt fakliskt räknar med atl även nästa riksdagskall bli en lolteririksdag! Han säger atl del inte kan uteslutas all delblir sä. Del skulle kunna bli lottdragning när vilandeförslagd kommer uppnästa gång. Jag ser mycket, mycket små 54 utsikter lill del. Del kan inträffa, men det skulle vara en ytterstex- ceptionell händelse, merexceptionell än lägel i denna riksdag. målar alla fasor med våra förslag om lagrådets insatser. den An lagrådet skulle yttra sig om proceduren säger 4 - j- innebära atl lagrådeiskulle bli en första kammare. Jag får lyckönska ----- Vem hade kunnat tänka sig det? Han säger också allförslagel skulle medföra byråkrati. Jag har svårt i grundlag att tänka mig atldet skulle vara särskilt byråkratiskt all lagrådei skall yttra sig om huruvidaen lag kräver kvalificerad majoritet eller inte. Den allmänna bestämmelsen attlagrådei skall höras innebär i stort sett bara atl vi återgår till del läge vihade , års grundlagsändringar. Vårt iniresse av atlfå en obligalorisk lagrådsgranskning är förestaval av omsorg omlagstiftningens kvalitet.