prot · FY0928 · 1975-12-31 00:00:00 — Lål oss anta att del vore så och att man skulle driva denna tes. Hurär del då om man går utanför och ser på förorterna, t. ex.min kommun och många andra förorlskommuner? Jo, där har allmännyttigaoch kooperativa förelag ett klart dominerande inflytande på grund av alt byggnationendär har skett . Enligt tes skulle vi alltså utanatt bry oss om konkurrensen uppenbarligen överlämna alltsammans till privataförelag därför att vi då skulle skapa något slags jämvikt. Skulle så ske iBotkyrka kommun, kommer i varie fall jag att protestera. Ochännu märkligare är tes mol den bakgrunden all det i Stockholmskommun finns väldigt litet mark kvar att bebygga. De stora markområdena iregionen finns ute i förorlskommunerna. Detta är ett sätt all helt enkelt tabort konkurrensen och det kan få myckel beklagliga föfider. Jag vill inte varamed om elt sådant resonemang, och jag tror inle all heller skullese med glädje att en sådan situation uppkom. Sedansäger - och det säger socialdemokratiska debattörer ganska ofta -att man inte från borgerligt håll, då räknas naturligtvis även in,protesterar om privata förelag skaffar sig monopol på mark. Jag tar i alla fallinte åt mig, , för jag har vid ett flertal tillfällen under årenslopp både i tidningar och här i kammaren - det senare så sent som förra årel isamband med en debatt om expropriationslagen - talat om hur tokigt del kan gånär en kommun saknar ekonomiska resurser att köpa mark. Vi har i ettexempel på detta i samband med Fitfiaaffären. Åtminstone harprotesterat när det gått för snett. Hen ULANDER (s); Vi har hamnat i en diskussion som i och för sig skulle kunna ses som enfortsättning på debatterna i i . Men låt oss gå en rundalill. Bådeherr och i tar upp de siffror som jag lagt frami debatten. Det är siffror som visar att de privata företagen innehar enavsevärd del av lägenheterna. Visst måste konkurrensen komma in i vägningen avproblemet. Hur skall det kunna bli kommunall monopol när enskilda personer ochföretag har av lägenheterna i innerstaden och över 40 96 iyltersladen. Detta är definitivt konkurrens i förvaliningshänseende. Sedanär det litet osäkert vad man resonerar om när man talar om konkurrens, fördiskussionen upptar både byggandet och förvaltningen. Byggandet har ju inte eltdugg med della alt göra. De byggnadsförelag som uttalat sig i pressdebatten harhelt enkelt, i likhet med i , fallit offer för enfelaktig information. Meningen med de reservationer som vi har gjort iStockholm både lill och till de övriga kommunala bolagen ärnaturiiglvis alt de går ut i anbudskonkurrensen när det gäller bostäderna. Detkanske skall påpekas i sammanhanget att den konkurrens som sker ibostadsbyggandet rör sig, oavsett om det är en kommunall ägt företag eller ettprivat, om av de totala kostnaderna. De andra procenten ärupphandlingar som alltid görs i konkurrens. HerrUllsten frågar mig varför inte hela utan bara en del av enligt entidningsartikel inte upphandlas i konkurrens. Jag tänker inte fortsätta den härdiskussionen, jag vill först se det beslut som fattas av styrelsen för SvenskaBostäder. Även om den här diskussionen kan vara intressant måsle vi konstateraall inlerpellationen var en fråga om lagligheien i det sätt, på vilketfaslighelsnämnden i har handlat. Svaret från bosladsministern lyderpå att den socialdemokratiska majoriteten i slår stark idenna diskussion. Omprinciperna för kommunernas marklilldelning vid stora bostadsbyggnadsföretag Överiäggningen var härmedslutad. §4 Föredrogs och hänvisades §5 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr 37. §6 Anmäldes och bordlades Nr 9 om reformering avhögskoleutbildningen m. m. Nr 24 om vissförsöksverksamhet inom lärarutbildningen m. m. Nr 39 med förslag till lag om rätt försammanslutningar av studerande eller anställda all utse ledamöter i styrelseeller annat organ vid utbildning §7 Anmäldes och bordlades Nr 2 angående verkställd granskning avriksdagsbibliotekels förvaltning Nr 3 med anledning av framställningen 1975:10 frånriksdagens förvaltningsstyrelse angående utgifter på tilläggsstat tillriksstaten för /75 i vad avser anslag under huvudtitelnRiksdagen och dess verk m. m. Nr 4 med anledning av framställning i propositionen1975:1 om anslag under verksamhetsområde för budgetåret1975/76 till partistöd Nr 5 med anledning av framställning i propositionen1975:1 om anslag under verksamhetsområde för budgetåret1975/76 till vissa kostnader i anledning av allmänna val Nr 6 med anledning av lill utskottet hänvisadeframställningar i propositionen 1975:1 omanslag för /76 underhuvudtiteln och dess verk m. m. Nr 2 med anledning avmotioner om maximigränsen för avdrag för un-. derhållav barn, m. m. Nr 3 med anledning av motioner om vissa tullfrågor Nr 4 medanledning av propositionen 1975:1 i vad avser vissa anslag inom verksamhetsområde för budgetåret Nr 2 med anledning av propositionen 1974:189 medförslag lill lag om ändring i lagen (1966:664) med vissa bestämmelser omimmunitet och privilegier Nr 3 med anledning av propositionen 1975:2 medförslag om tilläggsstat till riksstaten fÖr /75 såvitt avserjustitiedepartementets verksamhetsområde Nr 4 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller anslag till rättshjälp m. m. jämte motioner Nr 5 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller anslag till åklagarväsendet Nr 2 med anledning avmotion om en ny förelagsform för mindre och medelstoraföretag 3 med anledning av motion om vidareutbildning av överförmyndare Nr 4med anledning av motion om granskningsmyndighet för boutred- Nr 1 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller beredskapsbudget för totalförsvaret Nr 2 med anledning av propositionen 1975:2 medförslag om tilläggsstat till riksstaten för /75 såvittgäller försvarsdepartementels verksamhetsområde Nr 3 med anledning av förslag i propositionen1975:1 om förbättrade värnpliktsförmåner jämte motion Nr 4 med anledning av motion om åtgärder mot stöldav vapen m. m. från militära förråd Nr 5 med anledning av motion om översyn avutbildningsanvisningarna rörande behandling av krigsfångar Nr 6 med anledning av motion om grundutbildning m.m. för värnpliktiga med handräckningsfiänstgöring Nr 1 med anledning av propositionen 1975:1 i vadavser vissa anslag för /76 till allmän försäkring jämte motioner Nr 2 i anledning av motioner om allmänbegravningsförsäkring och obligatorisk grupplivförsäkring Nr 3 med anledning av motion om representation förhandikapprörelsen i försäkringskassornas pensionsdelegationer Fredagenden 28 febmari 1975 Nr 2 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller anslag för /76 till stöd till idrotten jämte motioner Nr 2 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller anslag till samt till utbildning inomkulturområdet m. m. jämte motion Nr 3 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller anslag till skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m.jämte motioner- Nr 7 med anledning av motion om tillstånd förpolitiska organisationer att anordna lotteri Nr2 med anledning av motioner om länsrätterna, m. m. §8 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet Nr 38 av {m) till herr industriministern om planerna på samarbete mellan i fråga om ett valsverk i : I ell interpellationssvar den 27 februaribekräftade industriministern att NJA med regeringens medgivande bedriverpreliminära utredningar med Kruppkoncernen om att göra en gemensam storvalsverksinves-lering. Industriministern gav dock i denna debatt ingen inblicki hur regeringen ur olika synpunkter betraktar en sådan omfattande utvidgningav 80. Enfråga som man måste ställa sig, men som industriministern ejkommenterade, är hur inland, t. ex. , skulle drabbas avell ytterligare sug lill , snabbast expanderande område. Ejheller berörde industriministern hur det kan komma sig alt man i debatten omStålverk 80 inte sagt något om tankarna på att utvidga projektet med ett stortvalsverk, trots att dessa tankar uppenbarligen aktualiserats redandessförinnan. Enytterligare fråga som industriministern ej berörde var hur det kan komma sigatt staten nu kan länka sig all samarbeta med , när näringsutskotlelsmajoritet och så sent som med eftertryck förkastadeprincipen all NJA för att minska finansieringsproblem och administrativasvårigheter skulle samarbeta med ett eller flera svenska företag vidutbyggnaden av 80. Ett sådant samarbete hade föreslagits av moderatasamlingspartiet. Ejheller hade industriministern någon synpunkt på i vad män det kan anses möjligtatt i nuvarande ansträngda läge binda administrativ kapacitet i utredningar omytterligare utbyggnader utöver 80. Ejheller förklarade industriministern hur finansieringen av ytterligare investeringarskall gå lill, när finansieringssvårigheterna för redan nu beslutadeinvesteringar inom 80 ser ul alt öka. Genom fortsatta förluster harNJA svårigheter att självfinansiera 80 i den utsträckning somförutsatts. Därtill kommer att man från säkra källor hört att 80kommer att bli avsevärt dyrare än vad regeringen sade så sent som förraåret. Motdenna bakgrund anhåller jag om kammarens tillstånd att till herrindustriministern få ställa föfiande fråga; Villindustriministern redogöra för planerna på att bygga ett stort valsverk isamarbete mellan NJA och ? Nr 39 av () till herr justitieministern om reformplaner på kriminalvårdens område; Av uttalanden i massmedia att döma harjustitieministern klargjort att vi enligt hans mening inte skall behöva räknamed mer än 500 ä 700 intagna på kriminalvårdsansialt vid 1980-lalets böfian.Eftersom saknar annan information om detta för vår kriminalpolitikrevolutionerande förslag än de knapphändiga uppgifter som framgått avmassmedia hemställer jag om kammarens tillstånd att till herr justitieministernställa föfiande frågor: Vad innebär mer preciserat justitieministerns reformplaner på kriminalvårdensområde? Hur 'är dessa planer förenliga med de av beslutaderiktlinjerna för ansiallsbyggandet inom kriminalvården och med vårt nuvarandepåföljdssyslem? § 9 Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts Nr102 av (vpk) till herr handelsministern om åtgärder motlockpriser i detafihandeln: Konsumenternauppvaktas då och då med reklammaterial av typen "rabattcheckar", somsammanlagt beräknas ge'dryga tusenlappen i förfiänst vid inköp av vissa varor.Tidningarnas hel- och halvsidesannonser reklamerar för s. k. extrapriser. Frånhandelns sida har emellertid uppgivils alt systemet med lockpriser iverkligheten är fördyrande för konsumenterna. Del är de som får betala dedryga reklamkostnaderna. Enligt uppgift skall ha hemställt om en utredning av veckoanrionseringen, som ihög grad är knuten lill lockprissystemel. Mol bakgrund av det anförda vill jagfråga herr handelsministern: statsrådet för sin del beredd medverka tillall, eventuellt i samråd med SPK, få lill stånd överläggningar med handelnsorganisationer i syfte att få systemet med lockpriser ersatt av inriktning påen lägre prisnivå? Fredagenden 28 febmari 1975