prot · FZ0933 · 1975-12-31 00:00:00 — delsgodkänna konvention om skydd av miljö såvittden avsåg artiklarna 7 och IIoch bilagorna IV och VI, dels anta förslagen till 1. lag om åtgärder mot vattenförorening från fartyginom , 2. lag om ändring i lagen (1972:275) om åtgärder molvattenförorening från fartyg, 3. lag om ändring i lagen (1971:1154) omförbud mot dumpning av avfall i vatten. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "Iproposilionen föreslås - på grundval av havsförorenings-konvenlion och1974 års Östersjökonvention - en rad åtgärder mot vattenförorening frånfartyg. Därvid förordas särskilda restriktioner i fråga om ,dvs. och inloppet lill upptill en linje i höjd med och . FörÖstersjöområdet föreslås ett totalförbud mot utsläpp från fartyg av olja,oljerester, oljeblandal barlaslvatten och andra slag av oljehaltiga blandningar.Vidare kommer toalettavfall och fast avfall att få släppas ul från fartygendast i undanlagsfall eller på särskilda villkor. De nu beskrivna reglernaföreslås gälla även inre vatten - dvs. sjöar och vallendrag - och svensktvatten utanför . För att oljeblandalbarlaslvatten o. d. skall kunna las om hand på etl från miljösynpunktbetryggande sätt föreslås att särskilda mottagningsanordningar skall finnas ihamnar, där man lastar olja, vid reparationsvarv och på andra platser därfartyg kan behöva lämna oljeförorenat vatten. Ansvariga för anordningarnaföreslås bli vederbörande oljeföretag, varv etc. Andra oljerester- liksomtoalettavfall och fast avfall som kan behöva avlämnas i hamn - avses bliomhändertaget inom ramen för det kommunala renhållningsmonopolet." Idetla sammanhang hade behandlats dels den under allmänna motionstiden vid 1975 årsriksmöte väckta motionen 1975:117av (), vari hemställts att uttalade att iinternationella sammanhang och på annal säu borde driva kraven bl. a. på enbegränsning av tanktonnagels storlek i enlighet med vad som anförts i motionen, delsde med anledning av proposilionen väckta motionerna 1975/76:18 av hen Krönmark(m), 1975/76:19 av herrarStrindberg (m) och () samt 1975/76:20av m. fi. (fp, s, c), vari hemställts att hos regeringenbegärde förslag om komplettering av lagen om åtgärder mot vattenförorening frånfartyg inom samt av lagen om ändring i lagen om åtgärder motvattenförorening från fartyg med bestämmelser om vattenföroreningsavgift vidutsläpp av skadligt ämne från fartyg, om bevisföring vid oljeutsläpp samt omförande av oljedagbok i enlighet med vad som anförts i motionen samt attriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad som i övrigt anförts imotionen om åtgärder till skydd av havsmiljön. Åtgärderlill skydd av miljö, m. m. Utskottet hemställde attriksdagen skulle 1. godkänna internationella konvention tillförhindrande av föroreningar från fartyg utom såviti den avsåg flytandekemikalier som transporterades i bulk, 2. godkänna protokoll om ingripande på detfria havet vid havsföroreningar genom andra ämnen än olja, 3. godkänna konvention om skydd avÖstersjöområdets miljö såvitt den avsåg artiklarna 7 och II ochbilagorna IV och VI, 4. anta lag om åtgärder mot vattenförorening frånfartyg inom , 5. anta lag om ändring i lagen (1972:275) om åtgärdermol vattenförorening från fartyg, 6. anta lag om ändring i lagen (1971:1154) om förbudmol dumpning av avfall i vatten. 8 protokoll 1975/76:33-34 Åtgärdertill skydd av miljö, 7. lämna ulan åtgärdmotionerna 1975/76:18, 1975/76:19 och 1975/76:20, samtliga i den mån de intekunde anses besvarade med vad utskottet anfört. 1. angåendetanktonnagels storlek av () som ansett atl ut skottet under 7 a bort hemställa allriksdagen skulle med anledning av motionen 1975:117 som sin mening geregeringen lill känna vad reservanten anfört angående tanktonnagels storlek, 2. angående vissa kompletterande lagförslag av fruAnér (fp) som ansett att utskottet under 7d bort hemställa attriksdagen skulle som sin mening ge regeringen lill känna vad reservantenanfört med anledning av motionen 1975/76:20. i (fp): Det ärett par vikliga beslut som nu skall falla - godkännandeav havsföroreningskonvention och Ösiersjökon-veniionen. Den senare ärännu unik i världen och framstår som förebild för liknande överenskommelser påmånga andra håll. Konventionernakommer atl få avgörande betydelse, bl. a. för miljö i desshelhet. För mig som har mycket av iniresse och aktiviiei knutet till ostkustenoch skärgården framstår de beslut vi skall falla som en milstolpe. Nuligger vägen öppen för snabba åtgärder som förverkligar konventionssyflena -åtgärder som är akuta och som är tekniskt genomförbara. Iegenskap av kampanjledare för kampanjen harjaganledning atl intressera mig för en särskild sida av miljöproblemen iÖstersjöområdet, nämligen nedskräpningen. På initiativ av den svenska kampanjenhar en nordisk arbetsgrupp bildals kring moitol "Håll skärgården ren -Håll stranden ren". I denna arbetsgrupp har vi följt arbetet medÖslersjökonveniionen och bedöml all de enskilda människornas ansvar kommer allöka efter hand som konventionen leder till praktiska resultat. Då kommer t. ex.nedskräpning av stränderna och oljespill från fritidsbåtar atl få ökad relativbetydelse som miljöförstöring. Medtvå exempel ur vårl samnordiska kampanjmaterial vill Jag belysa vad det kanhandla om. På den bild som jag nu visar på TV-skärmen ser vi den situation somman skall försöka komma till rätta med. Nästa bild visar hur det kan gå lill. Au förebygga miljöförstöringär alltså det grundläggande, Frilidsbålslrafiken längsvåra kuster ökar. Därför måste vi bygga ut sop- och toaletlserviceoch mottagningsanläggningar för spillolja från fritidsbåtar. Det gäller här enmiljöförstöring som vid sidan av den tyngre och kvantitativt svårare, nämligenden från sjöfarten, framstår som betydelsefull därför all den rör de enskildamänniskorna. De enskilda människorna kan alltså aktivt medverka sommiljövårdare med hjälp av sådana åtgärder som det här är fråga om. Allmäntsett är vi från folkparlihåll myckel positiva lill de förslag som föreläggsriksdagen, men på två punkter vill vi gå längre. Del gäller dels förbud motsupertankerirafik i , dels vissa förstärkningar och kompletteringarav åtgärder mol vattenföroreningar från fartyg- Supertankfartygenmedför risker för oändligt stora oljekatastrofer. Riskerna för en stor olyckaär inte betydande, men katastrofen kan bli så stor all vi över huvud laget intekan ta ens den minsta risk fören sådan olycka. Vi måsle som beslutsfattare läraoss au bedöma risker, och ibland hamnar vi då i den situationen alt den risksom är oändligt liten kan medföra en oändligt stor katastrof Då kan vi inte taens den lilla, lilla risken. Det är där vi befinner oss när det gällerÖstersjön och supertankfartygen. Finnsdet då olycksrisker om supertankfarlygen trafikerar ? Ja, lål mig genågra exempel på vad som kan hända. 1967läste Jag sjöfarlsverkets petitä, och.där hittade jag mängder av intressantafakta som underlag för verkets begäran om större resurser för sjömätningen. Dengången ville man alltså ha större resurser för sjömätningen, och då gällde detJu att visa hur illa ställt del var. De här resurserna har istort setl inte fått. Ett enda litet exempel bland det man där redovisade: Mitlute i , mellan och fastlandet, var del en dansk sjökapten -han hette - som upptäckte någonting mycket underligt på ekolodet. Delstod på sjökortet att det skulle vara , men ekolodet indikerade någonting annal. En kontroll visade all här fanns en grundlopp som stack under vattenytan - helt okänd lidigare. Den heter numera grund. Dettalycker jag är elt utomordentligt exempel på bristerna i sjömäi-ningen, och detär någonting som blir av avgörande betydelse för säkerheten om man skalltrafikera med fartyg som ligger 15, med den last som kan vara aktuell. Entidningsuppgift handlade om tungtra-fikkorridorenvid Gedser. Där är det en 17 meters farled. Plötsligt upptäcker man atl enbank som är fiera nautiska mil lång ligger . Det var inte - det var 16. Det var ju lur att inte en superianker som gickså djupt som leden var angiven till passerade där. Vidförsök med supertanker har man haft betydande svårigheter att angöra en av dehamnar som skulle vara aktuella, . Det visar sig alt svårigheten altmanövrera fartyg av den här storleksordningen är så slora att de riskerna kanvi inte ta. Åtgärderlill skydd av miljö, m. m. Åtgärdertill skydd av miljö, m. m. Delär också helt klart all kapaciteten för bekämpning även av små oljeutsläpp ärbegränsad i . Redan ell utsläpp gerkatastrof och bekämpningskostnader på . Detfinns många andra i och för sig övertygande argument mot trafik i medsuperlankfartyg. Argumenten som redovisas i motionen 1975:117 av jag hell övertygande närdet gäller superlankfartyg över huvud taget. Utskottethar inte med erforderiig skärpa sagt ifrån på den här punkten. "mening kan nu redovisade bestämmelser vara ägnade all i någon månreducera ölägenheterna med användandet av de stora oljetransporifartygen." Envag och from förhoppning! Men med sådant bidrar vi knappast till att avvärjaett av de allvarligaste hoten mol havsmiljön. Jag yrkar på den här punkten bifall lill reservationen 1 av . Imotionen 20 och reservationen 2 las upp några konkreta förslag för attyllerligare intensifiera kampen mol havsföroreningarna. I motionen framläggsförslag om komplettering av lagen om åtgärder mot vattenförorening från fartyginom samt av lagen om ändring i lagen om åtgärder motvattenförorening från fartyg med bestämmelser om vattenföroreningsavgifl vidutsläpp av skadligt ämne från fartyg, om bevisföring vid oljeutsläpp samt omförande av oljedagbok i enlighel med vad som anförts i motionen. Motionärernahemställer också alt som sin mening ger regeringen lill känna vadsom i övrigi anförs i motionen om åtgärder lill skydd av havsmiljön. Jag villhär ta upp några av de förslagen för närmare redovisning. Motionärernasäger alt det måsle göras kraftfullare insalser för all möjligt lösade problem som gäller omhändertagandet av fiytande kemikalier i bulk, så atläven den delen av havsföroreningskonveniionen kan godkännas. Där har man ännuinte de tekniska möjligheterna tillgängliga, men motionärerna anser det varaangeläget atl driva på i snabbare takt än vad som sägs i propositionen. Vidaretar man upp frågan om luffare bevisregler. De kan ge en myckel kraftigtförebyggande effekt. I motionen presenteras något som skulle kunna kallas fören omvänd bevisbörda. Om alltså ett oljeutsläpp har gjorts, så åvilar delfartygels befälhavare att bevisa alt han är oskyldig, om det föreligger starkaindicier. är det tvärtom, och de flesta klarar sig undan därför altbevisningen tekniskt är myckel svår alt genomföra. Likasålar motionärerna upp ell förslag av litet annan karaktär, som jag personligenfäster stort avseende vid eftersom det engagerar enskilda människor imiljövården. utlyste genom sinnaiurvårdskommitté en pristävling för ombordansiällda. Man kallade tävlingen miljö, och det kom in mängder med Delförslag som jag personligen upplever som mest intressant är att införa en regelsom säger att ombord i varje fartyg skall finnas en person som så all säga ärmiljöansvarig. Han skall ha ansvar för all hans bål håller rent efter sig bådelill sjöss och i hamn. Del är en mycket intressant teknik alt få etlmiljövårdsombud ombord i varje fartyg. Del innebär atl problem som oljespill, avfallsdumpningo. d. kan bemästras på etl helt annal sätl än . Med dessa exempel på vad reservationen 2 av kan innebära villJag yrka bifall även lill den reservationen. Åtgärdertill skydd av maritia miljö, m. m. Hen (): Skyddet av haven är en viktig fråga. deltar därför sedan fleraår i ett omfattande internationellt samarbete på havsskyddets område. Iriksdagen har vi också behandlat frågor om skyddet av haven. Denproposition som ligger på bord är etl nytt led i det fortgåendearbetet all säkra skyddet för den miljön, inte minst Östersjöområdet.Samarbetet mellan de berörda länderna kommer all utvidgas och fördjupas.Jordbruksutskottets skrivningar är naturligtvis avfattade i positiv anda. Vihar också i huvudsak varit eniga i våra ställningstaganden. På två punkter hardock reserverat sig. Förstgäller det frågan om tanktonnagels storlek. Utskottet har i sill betänkandeulföriigt motiverat sitt ställningstagande till motionen 117 , som tar uppdenna sak. Del är så alt havsföroreningskonvention och ioljeskyddskonventionen finns regler som syftar lill alt förhindra all oljakommer lös. Vidarehar de fördragssluiande staterna inom Öslersjökonveniionen åtagit sig att inomIMCO, dvs. , verka för inlernationella regler omnavigering m. m. i och för etl internationelltradiorapponeringssysiem inom förstora fartyg och för fartyg somtransporterar större mängder skadliga ämnen. Detär viktigt alt utvecklingen på området noga följs. Användningen av superlankersär dock något oviss . Några särskilda åtgärder från sidai denna fråga lorde inte vara nödvändiga med hänsyn till pågående arbeie påområdet. Utskottets utlåtande är avfattat i enlighet härmed. Ireservationen nr 2 har begärt vissa kompletterande skrivningar ombehovet av lagstiftning. Detfortlöpande arbetet inom den särskilda kommission som skall tillsättas enliglÖslersjökonveniionen bör kunna visa vilka yllerligare ål-gärder som behövs föratt skydda . Jag tror för min del, och det är också utskottelsuppfattning, att något särskilt uttalande från sida inte heller ärpåkallat på denna punkt. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Åtgärdertill skydd av miljö, Hen i (fp): När det gäller de föreliggande förslagen råder fullständig enighet. Jagkan lala om all jag vid inlernationella konferenser på del tema jag nyssberörde-åtgärder mot nedskräpning- med stolthet kunnal berätta om svenskainitialiv på området och om Öslersjökonveniionen, som framstår som ett föredömeiniernaiionellt sett. Senast hade Jag möjlighet all göra del vid en konferens- - i . Det är heltklart atl Östersjösiaterna internationellt sett ligger långt framme. Menäven om vi ligger långt framme finns det mer alt göra, och mer som kan görasnp. Vi behöver inte och får inte vänta på att någonting skall inträffa. Vimåste i den utsträckning det över huvud tagel är möjligt förebygga katastrofer,förebygga oljespill, oljeutsläpp och oljeskador. Närdet gäller supertankers upplever vi på folkparlihåll atl del är angeläget nu säger ifrån. lämpar sig inte för tonnage av den storlek somhär har aktualiserats. Man måste visa viss återhållsamhet på den punkten. Motdetta kan naturligtvis experter invända att ett stort tankfartyg innebär mindrerisker än fiera små. Men enligl den lekmannamässiga bedömning som jag harkunnal göra kommer det till nya typer av risker när vi har att göra medsupertankfarlygen. Redan sjömätningens olill-föriillighei, som Jag tidigaretalade om, lyder på alt vi här måsle visa ytterst stor återhållsamhet,betydligt siörre än den ulskoltel förordar. En sådan större återhållsamhetförordas i reservationen. HenHEDSTRÖM (s): Jag försökte i mitt inlägg fatta mig så kort som möjligt för attkompensera det tidsöverdrag som i gjorde sig skyldiglill. Därför gick jag inte in på alla de frågor som tas upp i delutskotlsbetänkande vi nu behandlar. Men de som är intresserade kan på s. 15 ibelänkandel läsa vad utskottet anser om de risker som är förenade medtankfartyg av olika storlekar. Jag vill inte ge mig in på någon bedömning avsjömäiningen. Det är en fråga som delvis sammanhänger med denna sak men somändå inte berörs i utskottsbetänkandet. Hen ROSQVIST (s): Frågan om supertankers har tagits upp från folkpartietssida - man säger alt supertankers bör förbjudas i . Förhållandet äremellertid del alt något fullastal superlankfartyg över huvud laget inte kommerin i - del finns inte tillräckligt vattendjup i Bälten. Det finnsnågra finska tankfartyg på just över 100 000 lon som kommer med olja frånPersiska gulfen upp till , men det är inga supertankers. För au räknas somsådana måste de komma upp i kvartsmiljonlonklassen. Men inte ens dessa finskabåtar kan gå in fullastade i . Del fattas då 15 000-20 000 lon för atlde skall Helaresonemanget om att superlankers bör förbjudas i tycker jag kan berotills det eventuellt blir aktuellt att fördjupa farleden genom Slora Bäll. Mansäger att supertankers bör förbjudas i skärgårdar. Del är horribeltatl föra in resonemanget på del planet. För del första kommer, som jag redansagl, supertankers inte in i orn de är fullastade, för det andra larman inte in en supertanker i den svenska skärgården även om vattendjupet skulletillåta del. Först och främst har vi inga hamnar som kan ta emot dem när de ärfullastade. Och om det skulle bli aktuelll all fördjupa Bälten måsle sådanahamnar läggas långt ute och fartygen i fråga sköta sin lastning och lossning idessa ulhamnar. In i skärgården lär de inte komma. Underoljekrisen var det någon bål på kanske 200 000 lon som lossade i . Menden var långt ifrån fullasiad när den kom dit; den hade 40 000-50 000 ton isig, och då är del laslmässigl inte fråga om något superlankfartyg. Mångafartyg på ca 40 000 lon går med full last in i och ul ur . Ett siörrefartyg lastat med dellasi bör kunna manövreras på etl tillfredsställande sätt.Och märk väl atl in i skärgården och långt in i hamnar tar man inie dessafartyg - de får hålla lill i ulhamnar, typ . Fråganom stora eller små tankfartyg diskuteras allt emellanåt. Expertis påsjöfartsområdet är av den uppfattningen - och personligen delar jag den - attdet är säkrare med ett fartyg på än med tio fanyg på . har man beskrivit hur det är i Engelskakanalen vid Straii of . Risken är betydligt större med tio fartyg på än med elt fartyg på . HerrNorrby i sade atl även mindre mängder olja som kommer ul innebär enkalastrof Jag skulle vilja säga atl om elt tankfartyg på 25 000 tontolalförliser är det en mycket stor olycka. Del kanske i ogynnsamma fall kanvara en kalastrof om något sådani händer i . Men riskerna blirväsentligt större ju fler dessa fartyg är, och de oljeutsläpp som vi har haft iÖstersjön har företrädesvis förorsakats av mindre fartyg, sådana som det ärsvårare all hålla koll på. Idet sammanhanget kanske man kan säga att intresset bör inriklas på de fartygsom ofta åsidosätter lagar och förordningar, det s. k. be-kvämlighetstonnagel.Den formen av fartyg och den formen av sjöfart bör man verkligen kontrollera.Jag har personlig erfarenhet av atl det är sällan som allting klaffar på dessafartyg. Vid en hastig inspektion kan säkerhetsutrustningen fungera, men när denbehövs gör den det inte. Del är gam mal t och utsliiet material, och mångagånger är personalen inkompetent. Vi borde inrikta vårl iniresse väsenlligl merpå bekväm-lighelsfariygen än på superlankfartyg. Dessa har vi som sagt inte iÖstersjön. Däremot har vi anledning alt ingripa mot bekvämlighetsfartyg iÖstersjön, Självfallet skall vi tillämpa de skärpta bestämmelser vi har iSverige även på supertankfartyg som håller till u'e på , på Atlanteneller var det än må vara. Åtgärder till skydd av miljö, 777. m. Åtgärdertill skydd av miljö, m. m. I detta anförande instämdeherr i Glömminge (c). HenNORRBY i (fp): är Ju till skillnad från mig fackman på det här området,och Jag lyssnar med iniresse på vad han har att säga. Frågor rörandebekvämlighetslonnagei ligger hell utanför det ämne vi diskuterar , mensjälvfallet är detta någonting som man bör hålla efter. Jagkan inte underlåta alt göra en refiexion. Nog måste del väl vara säkrare alttransportera 40 000 m' olja i ell tankfartyg som blir fullastat med den kvantitetenän att transportera samma mängd i superlankfartyg i storleksordningen 200 000 ä250 med de ökade risker det medför. Det belyser i så fall del problemsom berörs i detta betänkande. Hen ROSQVIST (s): Om man generellt skulle gå över till fartyg på , skullevärldslankerfiotlan i enheter räknat bli siörre än vad den f n. är.Utanför många ställen där vi har stora raffinaderier - utanför Rollerdam i Engelskakanalen, Lapalisse i och Shan-non i - skulle vi få femå sex gånger fler fartyg som gick fram och tillbaka i lidvattenslrömmar, itjocka och under andra dåliga väderleksförhållanden. Kollisionsrisken skullemed andra ord bli fem å sex gånger större än vad den är . Stora tankfartygär i de flesla fall utrustade med alla de tekniska hjälpmedel som man överhuvud taget kan uppbringa. De mindre tankfartygen har man inte möjlighet attutrusta på samma sätt. Vid navigering av dessa fartyg är man kanske inte helleralltid så skärpt som man tvingas vara vid navigering av de slora och tungafartygen. Jag vidhåller uppfattningen att ett större antal mindre fartyg utgör enstörre risk än ett mindre antal större fartyg. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I av fruAnér, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr16 mom. 7 a röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledam.öter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat. Teckningav ytlerligare aktier i Mom. 7 b och c Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av fruAnér, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i belänkandel nr16 mom. 7d röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 272 Nej - 32 Avstår- 3 1975/76:17 med anledning av proposilionen 1975/76:6om godkännande, utom såvitt avser sjöfarten, av konvention om skydd av Östersjöområdetsmarina miljö Utskottets hemställan bifölls. § 18 Teckning avytterligare aktier i Föredrogsnäringsuiskottets betänkande 1975/76:4 med anledning av proposilionen1975/76:26 om teckning av ytterligare aktier i och ,, jämte motioner. Teckningav ytterligare aktier i Ipropositionen 1975/76:26 (flnansdeparlemenlel) hade regeringen föreslagitriksdagen all till Teckning av aktier i och , , påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /76 under fonden förstatens aktier anvisa elt investeringsanslag av . I detla sammanhang hade behandlats de med anledningav propositionen väckta motionerna 1975/76:35av i m. fl. (m), vari hemställts atl tillTeckning av aktier i och Krediibanken, , på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /76 under fonden för statens aktieranvisade ett investeringsanslag av , och 1975/76:38av m. fl. (c), vari hemställts att skulle 1. med anledning av propositionen 1975/76:26 omteckning av ytlerligare aktier i och Krediibanken på tilläggsbudget Ilill statsbudgeten för /76 under fonden för statens aktieranvisa elt i förhållande till regeringens förslag med . 2. hos regeringen begära utvärdering och redovisningav verksamhet samt uttala sig för atl regeringen vid behov bordeåterkomma med nytt förslag om ytterligare ökning av bankens aktiekapital. 1. beträffande anslag all med bifall tillpropositionen 1975/76:26 samt med avslag på motionen 1975/76:35 och motionen1975/76:38 punkten 1 till Teckning av aktier i och ,, på tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /76 underfonden för statens aktier anvisade ett invesieringsanslag av , 2. beträffande utvärdering och redovisning av Post-och verksamhet att skulle avslå motionen 1975/76:38punkten 2. 1.beträffande anslag av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c), () och Hovhammar (m) samt () som ansett alt utskottet under 1bort hemställa