prot · FZ09130 · 1975-12-31 00:00:00 — Delär sam all hade svårigheter under den första liden, och, accepterade och stödde slödel lill . Men den nya silualionen -observera all den liknar - gör all vi vill all biståndet skallavvecklas. Det uppstod givelvis en svär siiuaiion, när lämnade ochupprällade handelsblockaden. Del har varit ell skäl som vi beaklat när delgälll denna hjälp, även om man bör uppmärksamma att behöll de sloralillgängar, l. ex. i , som blev kvar och har använt dem . Internationelltulvecklingssamarbele m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. HerrArne talade varmt om utvecklingen på . Det är glädjande allulvecklingen har gäll bra, men det vittnar också om atl ochfolkpartiets ståndpunkt är den rikliga. Med en tillfredsslällande utvecklingpå är vi framme vid den situationen att det svenska biståndet böravvecklas. HerrArne framhöll all om biståndet till skulle upphöra, skulle svenskaföretag inte fä någon möjlighet atl arbeta där. Jag kan inte förstå varför inteCuba liksom andra länder skulle kunna ha ell handelsulbyle med , isynnerhet efter detta samarbete på biståndsområdet . Centernsinställningar inle den som antydde. Cenlern anser hell enkellatl har kommil i den situationen alt det finns andra länder som är myckelfattigare och mycket bätlre behöver bistånd. Därför skall vi ge pengarna tillsådana länder i slällel. Pågrund av den avvaktande hållning som utskotld intagit har Cubafrågan blivilden slörsta stridsfrågan under denna riksdag. Men det finns givetvis delademeningar också på andra punkier, vilket bestyrks av alt ulskotlsbetänkandelinnehåller 19 reservationer. Ändå har pä åtskilliga punkter sammanjämkningarskett. Sådana är ju betydligt lättare all åsladkomma , när de doktrinärapartierna, socialdemokraterna och kommunisterna, inte har majoriiei iriksdagen. Ellav de betydelsefulla problem som behandlades vid årets riksdag är, som herrArne nämnde, frågan om en ny ekonomisk världsordning. Men som han saderåder del säkerl delade meningar om vad man skall göra. I-länderna kommerkanske all slälla sig inle så litet kallsinniga i vissa sammanhang. Det göräven , Statsministern sade i ell interpellationssvar i riksdagenden att vi inle kan göra del generella åtagandet atl verka förulflyllning av vår indusiri lill . Del var alllsä en reservalion somomedelbart måste göras. Slalsminisler har också gjort vissa kommentarersenare som visar alt man kanske inle kan lillmöiesgä alll som begärs fränu-länderna. Del är räll naturligt all del blir diskussion om sädana problem. Närvärl land nu har givit sin principiella anslutning till denna tanke, anser vifrån cenlern all man också måste förbereda denna fråga . Därförhar vi föreslagil all en parlamentarisk uiredning lillsalts som fär lilluppgifi att utreda konsekvenserna för del av en anpassning tillbeslulen vid FN:s sjätte exlra generalförsamling med kravei på en ny ekonomiskvärldsordning. Även om det svenska biståndet nu kommil upp lill en sådan nivåatt vi frän inle har föreslagil några höjningar , är delsjälvfallet all en ny ekonomisk världsordning måste innebära all kommeralt. få avstå yllerligare. Värl land lillhör dock de högsl utveckladeindustriländerna, och skall man ha en ny ekonomisk världsordning så kan viknappasl länka oss alt behälla vårt förspräng, ulan vi kommer all få görayllerligare eftergifter. har förslagel om enparlamentarisk uiredning avslyrkls av ulskol- tets majoritet medhänvisning till diverse delfrågor som behandlas inom olika organ. Vi anser inteatt delta är till fyllest. Det gäller ju en övergripande behandling av frågani dess helhet, och då kan man inte bara plocka ihop diverse detaljer ochförklara sig nöjd med den fragmentariska behandling som det innebär. Detär emellertid av slörsta betydelse, anser vi inom cenlern, att den stora tankenom en ny ekonomisk väridsordning fär en bred förankring hos svenska folkel. Avdet skälel bör alla partier vara med i en sådan uiredning som vi föreslagit,och därför yrkar jag, herr lalman, bifall till reservation nr I. Somjag nämnde tidigare, har cenlern inte begärt någon ändring av det totalbeloppsom regeringen i är föreslagit, men genom all vi vill minska bidraget till CubafSr vi 30 miljoner disponibla, och dem vill vi använda till atl bistå u-ländersom drabbats hårdast av den ekonomiska krisen. Om igen framstår densocialdemokratiska politiken i en egendomlig dager, när man vill ge pengartill - som har en, skall vi säga, ganska hygglig ekonomisk slällning - menföreslår renl av en minskning av anslaget lill de fattigaste länderna. Vi hari reservalionen 5 föreslagit en höjning med 30 milj. kr., och della anslag kanockså i viss mån användas lill ändamål som flnns uppiagna i en del av de andrareservalionerna. Delmultilaterala biståndet vill jag säga någol ord om. För nästa budgetårföresläs det multilaterala biståndet få av de lolala anslagen. Men /76 värdet 36,7 96. Den ulvecklingen beklagar vi frän centernssida. Visserligen har man konstaterat all det flnns ell reservalionsanslag på150 miljoner, och del skulle vara orsaken. Vi menar dock all della är någontingsom borde beaktas mera. Man bör ge mera lill den formen av bisländ. Jagskall yllerligare, innan jag slutar, säga någol om biståndet lill de fattigasteländerna, som vi anser vara så betydelsefullt. Man bör naturligtvis beaktabehoven på de platser där situationen är som svårast. Del beräknas alt 80 96 avdel belopp som anslås för innevarande budgetår går till de mycket mycketfalliga , dvs. länder med en bruttonationalprodukt per capita under200 dollar . Den andelen kommer enligt årets budgetproposition alt stigalill 85 96, och del hälsar vi med slörsia lillfredsslällelse. Del är just i denanda som cenlern har lalal för vid andra tillfällen, att vi skall öka vårtbistånd lill de fattigaste länderna. På den punkten - del är kanske den enda -kan jag insiämma i vad ulskotlels värderade ordförande har sagt, nämligen allde fattigaste länderna bör vi hjälpa, och vi kan kanske sällan ta hänsyn lillvilken regim som råder där. Del är folken i de falliga länderna vi skallhjälpa. Jag har liksom vall ul vissa av punkterna i Ulskoltelsbetänkande. Det jag har anfört föranleder mig alt yrka bifall lillreservationerna 1, 5 och 8. Nr 130 Hert (): Onsfl-ieen flen lalman! Mörka fäll finns i vår värld. De rent av dominerar. 19 mai 1976 dratalsmiljoner människor svälter, hundratals miljoner lider av undernäringmed svåra följder för kommande generationer. Internatlonent ärför oräkneliga skaror en lyx, om del över huvud taget finns. utveckllngssamar- löshelens eller undersysselsällningens gissel slår hårt jorden över. Och bete m. m. förslörelsemedlens skugga ligger över vårt klot.Svenska biståndsinsatser, hur angelägna de än är,kan i dejta läge endast få marginell betydelse. Uppgiften all söka lindra nödenoch eländet gäller oss alla, men del är nalurligl all tankarna i första handgår till supermakterna, de som använder så stora delar av sina tillgångar lillleknisk tävlan i rymden och till försiörelsevapen ulan lidigare motstycke ihistorien. Det är beklagligt atl intresset för bistånd lycks vara i avtagandehos en av de Slora som dock gjort sä gigantiska insalser förinternationellt bistånd. Än mer beklagligt är atl den andra supermakten ochdess satelliter varit sä ointresserade av reell biståndsverksamhet.Av olika skäl har kritik mol della föga hörts frän tredje världens sida, men nui tycks bladet ha lagits från munnen även genlemol . Åter lill Sverige.Knappasl har vi anledning all blygas över våra insatser totalt selt. Först avalla nådde vi, som påpekats, det av FN uppställda målet. Vi marscherar nuvidare och når en procent av bruttonationalprodukt. Och del skallinte sianna härvid; därom är ulrikes-utskoltet enigt. Nalurliglvis kan ochskall vi göra mera. Stark åstundan härtill finns i alla partier. Å andra sidanfinns också en annan opinion, vars molslånd del gäller all övervinna.Informalion och upplysning kan bidra härtill. Men del är också angelägel allbiständsmedlen av regering och riksdag förvallas sä all del inle ger näring ålolust och negativism. Den svenska adminislralionen av u-hjälpen torde i stortsell förriäna ell myckel högl betyg. Korruption är av iradilion ytterligtsällsynt inom svensk förvaltning, och synes ej heller ha drabbat detta område,där tillfällena eljest är sä rika. En bestående svaghet i systemet är dock dettidigare i ofta påtalade dubbelkommandol, spänningarna mellanämbetsverket SIDA och utrikesdepartemenlets ytterligt ambitiösa biståndsavdelning.Egentligen är del ganska förbluffande att regeringen här inte ingripit och lagltill rätta. Hur försvarar egentligen biståndsministern sin passivitet pä denpunkten? Vid föregående års riksdag föreslog mo derala samlingspartiet all regeringens fullmakter i fråga om bistånds- utfästelser skulle inskränkas, och partiet begärde förslag härom. Full makterna möjliggjorde då utfästelser för upp lill , en gigantisk summa. Dessa fullmakter är hell stridande mol grundlag. Ul- skotisniajorileien tillstyrkte moiionen, som emellertid föll efter lottdrag ning. Ulskoltsbelänkandel hade blivil föremål för en rad ledare i den socialdemokratiska pressen, i vilka de borgerliga partierna 14 beskylldes för atl försöka slå u-hjälpen sönder ochsamman genom denna En ledamot avutrikesulskoliei gick så långt all han i TV förklarade all de borgerliga villespoliera u-hjälpen. När stormen nu gått över är del med lillfredsslällelse vikan notera atl regeringen trots lottdragningens resultat i stort sell handlati enlighet med m-moiionen och utskollsbelänkandd. nu konstalerar har regeringen genom olika ullalanden och ålgärderföretagit betydande inskränkningar i sin förut gällande rätt all görabilaterala bisländsulfästelser. Regeringen har även ulfäsl - i och för sigsjälvklart --att skall få lillfälle att ta uttrycklig ställning tilleventuella förslag om stigande eller avtagande landramar. Vi observerar detlamed lillfredsslällelse, som vi inte kan underiåla alt konstalera attyppade farhågor lill trots u-hjälpen därmed ingalunda har spolierats. Dellakonstaterande borde förhoppningsvis leda till atl sinnena näsla gäng blirmindre hela. Till några länder nu -först. Debåda vietnamesiska staterna har praktiskt återförenats, dvs. Om detla skett genom fria val, som Parisavtaldförordat, eller pä annal sätt - därom må var och en ha sin egen mening.Dispulationer härom gör ingen nylla i denna deball. Räknar man samman delsvenska biståndsanslaget till de båda staterna, finner man atl blivitdel slörsia huvudmoltagarlandel för svenskl bisländ. 350 miljoner del ena åretoch 325 miljoner del andra, alt jämföra med 230 miljoner lill och 250miljoner lill . Och icke nog härmed. All döma av projekteringen av densvenska ambassadbyggnaden i -en av de slörsta i vårulrikesrepreseniaiion - avser man tydligen atl fortsätta med dennakoncentration av bistånd lill . Vimoderater kan för vår del icke accepiera en sådan prioritering.Beloppen till bör i fortsättningen prövas och jämföras med behoven iandra länder, och även bestämmas under hänsynslagande lill vilken hjälp somkommer frän annal håll. 1 fråga om de nu föreslagna summorna till harvi ingen erinran. Jag säger detta särskilt med tanke på förra årets deball, däråtskillig lid spilldes pä all förklara delta för talare som inte hade salt sigin i ämnet riktigt ulan trodde all vi yrkade avslag på alla medel lill Vietnam.Del var inte fråga om det dä och del är inte fråga om det . Däremolupprepar vi kravei från lidigare år all regeringen upptar nya förhandlingar medDRV om ansvaret för del slora skogsprojeklel - jag skall inte trötta kammarenmed någon rekapitulation. När detla projekt först omnämndes för varkostnaderna fördelsamma beräknade till 500 milj. kr. Sedan tecknade regeringenulan hörande avtal med DRV. beräknas i propositionen det svenskabidraget uppgå lill 770 miljoner, varav 150 ulgör reserv för prisökningar. Senarehar framkommii alt projektet blivil ell halvt är försenat. 1 börian av della årvar lägel lydligen sådanl att man från svensk sida gjorde allvarligaföreställningar hos vietnamesiska myndigheter om kraftlag för Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. att projektet skulle löpavidare i avsedd takt, och enligt vad utskoltet informerats om inträffadehärefter en markant förbättring, noga räknat -från . Disciplinen påarbetsplatsen blev bättre, en annan anda sägs ha kommit in i arbetet. Hur delslår till , om aktiviteten efter har fortsalt eller inte, vetutskottet ingenting om. Kanske vi Hr besked av biståndsministern om vadsom egentligen har hänt efter denna kraftansträngning. Ivarie fall står det klart att redan inträdda förseningar är allvariiga nog.Avtalet är därtill sä huvudlöst konstruerat - jag måste använda ordet huvudlöst- att bär kostnaderna även för förseningar eller annat som den svenskaprojektledningen icke rimligen kan bära ansvaret för. Det är mot denna bakgrundreservanterna önskar nya förhandlingar i syfte att få nordvietnameserna attöverta en större del av ansvaret för projektets genomförande, ekonomi ochfinansiering. Redan har ulfäsl sig atl bidra till skogsprojeklel underen femårsperiod med inemot 800 milj. kr. Det börvara nog härmed och inga nya belopp av kanske imponerande storieksordning kommalill. Nog bör DRV ha förståelse för en begäran om revision av avtalet på dennapunkt. Del var inle många månader sedan del svenska folkel skakades avrapporterna om hur det gick till när de röda khmererna grep maklen i Cambodja.Erfarna observatörers närvaro - icke minsl från svensk TV och press - gjordeall den fruktansvärda verkligheten den gängen inte kunde döljas. Huvudstadentömdes på folk. Alla drevs ut på risfälien eller i djungeln, oberoende av ålderoch hälsa. Sjukhusen tömdes och bosläderna övergavs; icke ens familjeporträttenvar del tillätet au ta med. Identiteten och konlaklen med det förfiuina skullehell utplånas. Hur mänga som i della sammanhang salle livet lill är okänt.Siffran 600 000 har nämnts. Del är en grymhet ulan motsvarighet. Ivad som skett därefter ges knappasl någon insyn. Endasl uppfångaderadiomeddelanden och fiyktingrapporter, med den olillförlitlighd som alllidkännelecknar dessa, står lill buds. Men vad som framkommii är illa nog. Enligtvad som publicerats i eu anlal renommerade tidningar skulle en ny väg avutrotning i en andra omgång ha dragit fram över landet. Människor, tidigareeller befarade molslåndare lill regimen, skulle ha slagils ihjäl familjevis.För att spara på kulor och krut har nya av-rältningsmeloder kommit lillanvändning: plastpåsar, prygel lill döds med käppar, yxor osv. Offrens anlal idenna nya väg är okänt. Densvenska regeringen säger i proposilionen trots dessa ohyggliga händelser är beredd all inleda förhandlingar om humanitärt bistånd lill landei. Dentillägger au några konkreta diskussioner dock ännu icke kommil lill slånd.Fallas bara! Detta regeringsullalande är ytterligt märkligl. Del verkar som omdet helt hade förbigått den vad som veterligen skett iCambodja, när den ulan vidare säger sig vara beredd lill nya förhandlingar. Här har också utskottetingripii korrigerande och sagt: "Utskoltet är medvetet om attexceptionella förhållanden f n. råder i Cambodja och all landet i hög gradavskärmat sig från omvärlden, någol sonrförsvårar eller omöjliggör en humanitärbiståndsinsats där. Om sädana kanaler öppnas som gör det möjligt att effektivtbispringa nödlidande människor i Cambodja, bör dock slå fasl vid sinuttalade beredvillighet all lämna humanitärt bistånd." Utskottet haralllså givit regeringen en befogad knäpp på näsan. 1en moderat reservalion anser vi emellertid atl bör ge regeringenlill känna atl bistånd lill Cambodja lills vidare ej bör förekomma. Frågan kanslällas om icke della är ell väl kraftigl uttalande, men del är faktiskt såformulerat för all bli en markering av del ogillande vi måste känna införhändelserna i Cambodja. Det finns ingen utsikt alt regimen skulleavlägsnas eller avgå. Del finns inte någon verklig-heisgrundad tro på detla.All då ge humanitärt bisländ lill en regering som farit fram på detta säll ärminsl sagt ytteriigt motbjudande. Om någol under skulle inträffa, finns alltidmöjligheten all ge katastroföisländ eller all gripa in pä annal sätt, och delär därför som de moderata reservanterna har valt formuleringen "tillsvidare ej bör förekomma". Jagvill också ta upp ett tredje land - del kanske mesl omdiskuterade -nämligen . Låt mig först bara göra etl lilel tillrällaläggande av i Slockholm historieskrivning om amerikanarna. var en spanskkoloni - inle en amerikansk - i 400 är fram lill 1898, då kom under ,eflersom ingrep och besegrade . Landei styrdes därefter av enamerikansk mililärguvernör fram lill 1902, då uppnådde sill formellaoberoende. Jag säger "formella" eflersom etl reellt beroende avFörenta staterna osiridigt har förekommit ända fram lill revolutionen. Påsäll och vis kan man också säga alt ännu icke helt har lämnal ,eftersom har kvar en militärbas på ön - med ell indianskt namn, som jaginte vågar försöka ullala. Moderalernahemställde om atl Cubahjälpen skulle upphöra. Skälen var då: är ell av naluren rikt ulruslal land. Herrförste vice lalmannen har ju belyst inkomslbildningen där iförhällande till andra länder i tredje världen. ger självi bistånd lill . har från mottagit enormasummor, inför vilka den svenska hjälpen helt förbleknar. har dt ingående ekonomiskt samarbele medöstblockets ekonomiska organisation. Comecon, och redan därmed bör landetkunna slå på egna ben. Alt har rika möjligheter till inköp kunde utrikesuiskolletsledamöler förvissa sig om vid besöket på för några är sedan - del som herrArne i lalade om - då också några av oss såg hur dyrbartmaterial låg spritt i hamnen utsatt för storm och vind - etl slöseri ulan motstycke. har därtill gynnats av sockerpriserna. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. 2 proiokoll 1975/76:130-131 Iniernalionelllutvecklingssamarbete m. m. föreningen -sominfördagens deball harbedrivil en omfattande akliviiel, på i gåroch i olika inlägg i och senast i - harlämnal uppgifter om sockerpriset som är hell missvisande. Om någon ärintresserad av della går det all la del av en tabell som jag har över delverkliga förhållandel och de verkliga noteringarna. Tabellen ger hell andrasiffror -jag skall inle trötta kammaren med dem. Politisktsett kan vi väl icke heller undgå när del är fråga om bistånd lill allinflueras av något som står i bjärt motsättning till vad som en gång - är 1970- anlogs gälla för svensk u-hjälp, nämligen villkoret om utveckling idemokratisk ordning. Jag syfiar pä förekomsten av tiotusentals politiskafångar på . Det är etl känsligt ämne för besökande svenskar, och beröresdel alls, sker del lydligen undflyende och i förbigående, men del förbigående,men del är dock ell faktum all dessa poliliska fångar finns där. Utskotldantyder nu alt man kan tänka sig all Cubahjälpen sä småningom skallnedlrappas, men del görs väldigl många förbehåll. Jag kan inle undgå allcilera: "Del finns därför goda förulsällningar för alt den dag" - delär det första förbehållet - "en nedtrappning av biståndet bliraktuell" - det är det andra förbehållet - "någol som bör ske förstsedan en varaktig förbättring i landels ulvecklingssituaiion har kunnaikonstateras" - det är del tredje förbehållet "låla detla successiviavlösas" - del är del fjärde förbehållet - "av ell vidgal samarbelei andra former." Detta är förbehåll till ett anlal och av en omfattningsom för länkarna lill del gamla romarullryckd "pä den grekiska kalendernslid", dvs. en yllerligl obestämd framlid. Jag kan nämna atl lill skillnadhäremol det norska har uttalat att all norsk hjälp lill skallupphöra 1978 - ulan förbehåll! Dellavar lägel i stort sett , frånsett ulskotlsbelänkandel. Men det har,såsom några här har varit inne på, lillkommil en myckel vikiig omständighet,nämligen den kubanska militära inblandningen i inbördeskriget - ickebefrielsekriget - i . Åretsförslag om höjning av del svenska biståndet upp lill 70 milj. kr. har inträffati dt läge då kubanska trupper ingripit i en krigsskådeplats lusen mil bortomden egna ön. Det bör slås fast atl har starkasteförsvarsmakt. 117 000 man. Därtill kommer en folkmilis på 100 000 man och 10000 i säkerhdsirupper. Infanleriel har 600 stridspansarvagnar, och flygvapnethar långt över 200 stridsflygplan. En sjättedel av den kubanska armén lär nuvara insatt som soldater eller som militära rådgivare utomlands. 1folkrepubliken , i , i , i , i , iSierra och i Ekvato-rialguinea har del funnils eller finns kubanskarådgivare, liksom lidigare i och . Ihärdiga rykten uppger ansådana rådgivare också börial dyka upp i och . Den kubanskainsatsen i med 17 000 man - uppgifterna är osäkra, men 17 000 är densenasle siffran - anses ha varit hell avgörande för inbördeskrigets förlopp.Men dessa trupper har ännuinle lämnal . Vad blir deras näsla uppgift? Ett slag irodde man allkubanerna skulle bli eller ålagts att bli en revolutionens utspels iLatinamerika. Om sådana intentioner funnits har de uppenbariigen inle kunnaiförverkligas. är intentionerna lydligen mer vidsträckta. och Asienhör lill bilden. Densydafrikanska aggressionen i fördömdes med rälla av en hel värld. Denkubanska aggressionen har fördömts av ett stort anlal stater uianföröstblocket. Även har framfört kritik, ehuru i ordalag. Men ärdel rimligl all i detla läge icke blott fortsätter med sill biståndutan också höjer detta? Min fråga går till utrikesutskottets ordförande. Omkubanerna själva betalar denna militära aggressiva aktion långl ifrån hemlandet- har de då behov av bistånds-medel från ? Om e'n annan stat - svårt ärdel inle alt gissa vad del kan vara fråga om för en - belalar de summor somtransporter och underhäll drar med sig, har då anledning att finansieraandra i och för sig nyttiga ling i det kubanska samhället? Delhar sagts av den kubanska föreningen men även av andra atl om åberoparAngolaslriderna som ett av skälen för att minska eller hindra biståndet lillCuba skulle della vara en inblandning i den kubanska utrikespolitiken. Nej,herr talman, det är det inle. Man brukar skilja mellan utrikespolitik och krig.Krig är aniingen utrikespolitikens fortsättning eller dess fiasko. Men del kaninle vara en inblandning i landets utrikespolitik om man uttalar sinförkastelse över en väpnad aggression långl från hemlandet. Dethar också sagts all vi är bundna lill biståndet genom avtalet med . På denpunkten ber jag alt få hänvisa lill vad utskottet har uttalat: "Ävenom det sålunda inte rör sig om folkrällsligl bindande utfästelser, när del ärfråga om de båda senare budgetåren i den treårsperiod som planeringsramarnanormalt omfattar, är det å andra sidan uppenbart all sådana preliminäraåtaganden möjliggör en ömsesidig planering som inle bör frångås ulan altutomordentligt starka skäl föreligger." Delaren riklig bild, såviii jag förslär. Del föreligger inga folkrällsliglbindande utfästelser, men dd finns slarka åtaganden. En av våra vikligasle uppgifter i den här kammaren -för all anknytatill det föregående - är all söka väcka förståelse för u-hjälpen där den inlefinns och all öka förståelsen där den finns. Det kan ske pä många sätl, genominformalion och upplysning. Men här kommer den viktigaste invändningen molregeringens u-landspolilik. Del är ell grovt hån mot u-hjälpens idé alt ens funderapå bistånd lill Cambodja i nuvarande läge. Del är likaledes ett hän mol sammaidé all ge och höja anslag lill en slal, vars militära aggressivitet på enannan kontinent med rätta fördömes. Regeringens politik är i denna del ettskolexempel pä hur man inle bör gä lill väga om man vill förankra u-hjälpenhos svensk allmänhet och i svensk opinion. Regeringen förvandlar lyvärr delarav u-hjälpen lill u-hjälpens värsta fiende. Jag yrkarbifall lill reservalionerna 9 och 10. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Just diskuterar finansutskott den svenskalångtidsutredningen. Alla funderar vi med allvar över hur den svenska ekonominskall ulvecklas framåt. Oljelån skall betalas lillbaka.