prot · FY0932 · 1975-12-31 00:00:00 — Omvissa bidrag till praktikanter inom lärarutbildningen §1 Justerades protokollet för . §2 Om vissa bidrag till praktikanter inom lärarutbildningen Herr utbildningsministern erhöll ordelför att besvara htrr Magnussonsi (vpk) anmäldafråga, nr 93, och anförde: i har frågat mig om jag inte anser det varaaktuellt med en revidering av bestämmelser om reseersättning till studerandevid vissa lärarutbildningsanslaller och bestämmelser om bidrag lill studerandeför vissa kostnader i samband med studiepraktik i syfte all elimineraolikheterna i de ekonomiska villkoren. Jag har tidigare framhållit inför all jaghar för avsikt aU föreslå regeringen att tillkalla en utredning för att se överdet studiesociala stödet sedan beredningen av förslagen från kommittén förförsöksverksamhet med vuxenutbildning och kommittén för studiestöd ål vuxnaavslutats. De frågor tar upp berör delar av del studiesocialaslödel. De bör därför enligt min mening prövas, i den kommande utredningensarbete. Om utredningen anser att bestämmelserna om reseersättning tillstuderande vid vissa lärarutbildningsanslaller och bestämmelserna om bidragtill studerande för vissa kostnader i samband med studiepraktik behöver ändras,får det ankomma på denna att under arbetets gång lägga fram förslag härom.Sådana förslag bör kunna prövas i anslutning lill det årliga budgetarbetet. Hen iKristinehamn (vpk): Jag ber att få lacka utbildningsministern för svaret på min fråga. Jaguppfattar det i och för sig som positivt, men det fordrar nog ändå någrakommentarer. Imin fråga har jag tryckt pä vad eleverna och även jag uppfattar som orättvisori den nuvarande ordningen. Elever vid en del högskolor får vidkännas betydligthögre kostnader än andra därför all de får sin prak-tikfiänstgöring förlagdtill annan ort än studieorten. Härär del flera saker man kan rikta uppmärksamheten på. Praktikanten får t. ex.ersättning för resekostnader bara för den del som överstiger . och han fårinte full ersättning för bilresor. När det gäller bostad får man viss kostnaderlagd - högst . Bidrag för kostnader på praktikorten får inte utgåmed högre belopp än som motsvarar bo- Om vissa bidrag till praktikanter inom lärarutbildningen Eleverna anser att alla de extra utgifter de åsamkas när defår sin praktikfiänstgöring förlagd till annan ort än högskoleorten börersättas av ulbildningsanslallen. Del bör också vara skolornas sak alt iförekommande fall anskaffa bostad ål praktikanten pä praklikorten. Elevernaanser vidare att de bestämmelser som finns är avpassade efter förhållandena vidhögskolorna i större tätorter, där del inle förekommer någonpraktikfiänstgöring på annan ort än studieorten. Att praktikfiänslgöringenofta förläggs till annan ort visar elt exempel från , där i en klass10 elever gör sin praktik på studieorten medan 15 får göra den i . Nuär del ju så att del har antagits nya riktlinjer för praktikfiänslgöringen sominnebär all denna delas upp på flera perioder. Om jag har uppfattat sakenrikligt - utbildningsministern får rätta mig om jag har fel, för jag är inlesakkunnig på della område - skall man vafie termin ha en visspraktikfiänstgöring, el ler diir omkring. I bestämmelserna slåremellertid all endasl ersättning för praktik under ämneslärarlinjens andratermin och klasslärarlinjens tredje och sista termin kommer i fråga. Såvittjag förstår innebär delta att många praktikanter inle alls är berättigade tillersättning under nuvarande syslem. Jag tycker del är egendomligt att regeringeninle tog hänsyn till detta när bestämmelserna preciserades i september 1974.Motiverar inle den här nya praktikorganisationen att en översyn avbestämmelserna görs och all kanske provisoriska bestämmelser utfärdas iavvaktan på all en översyn kan ge resullal? Del måste ju vara så att mångaelever f n. inle alls får någon ersättning för de extra kostnader som de fårvidkännas. Sedanjag ställde min fråga har jag blivit uppmärksam på att det finns en motion frånherr som lar upp dessa saker ur precis samma aspekter. Vidareär del så att praktikanterna under de kortare praktikperioderna kanske inteordnar bostad på den tillfälliga fiänstgöringsorten utan pendlar fram ochtillbaka. Borde man inte också ta hänsyn lill detta faktiska förhållande närman utformar bestämmelser om ersättning? Del är riktigt som i påpekar, alt vi i enrad utbildningar på senare lid har fått etl ökat intresse för praktik ochpraktisk erfarenhet. Vi går säkerligen emot en utveckling på utbildningsområdetdär det blir allt vanligare att man varvar teoretiska studier med praktiskastudier. Dettaär en fråga som har mycket stor räckvidd och som prövas på flera håll inomutbildningsväsendet. Del är helt naturiigt att vi då måste pröva frågan om dehär praktikperiodernas inverkan på det studiesociala systemet. Jag delaruppfattningen att man måste göra en översyn här, och som jag sagt i mitt svarräknar jag med att den utredning vi snart tillsätter skall göra en sådanöversyn. är det klart att det verk som vi har för ändamålet, centralastudiehjälpsnämnden, från tid till annan också kankomma in med korrigeringar utifrån de erfarenheter man gör. Bådadessa frågor kan alltså löpande prövas i de kommande årens budgetarbete. HenMAGNUSSON i (vpk): Om jag nu bortser från de orättvisor som jag anser föreligger inom delnuvarande systemet och som man får anta kommer att bli föremål för översyn avden utredning som kommer all tillsättas, lar jag fasta på vadutbildningsministern sade nu senast om att centrala studiehjälpsnämnden skallgöra en löpande översyn av del studiesociala systemet. Som.det ligger lill f n.är del en hel del praktikanter som inte erhåller mågon ersättning alls för deextra kostnader de fär vidkännas för den här praktikfiänslgöringen, och det ärnågot som måste rättas till. Föreseptember i fiol gällde provisoriska bestämmelser. Del kan väl inte finnasnågot hinder för all införa provisoriska bestämmelser igen i avvaktan på dekonkreta resultat som utredningens arbete kan leda lill. Jag hoppas allutbildningsministern vill föreslå något sådant. Omvissa bidrag till praktikanter inom lärarutbildningen Överläggningenvar härmed slutad. §3 Föredrogs och hänvisades Nr 34 och 50 tillsocialutskottet §4 Föredrogs och hänvisades §S Föredrogs ochbifölls inlerpellaiionsframslällningen nr 40. §6 Anmäldes och bordlades Nr 20 om den statligakulturpolitiken 2 Nr 23 om vidgad vuxenutbildningsamt studiestöd till vuxna m.m. Nr 26 om riktlinjer förinvandrar- och minoritetspolitiken m.m. Nr 29 med förslag tilländringar i lagen (1938:274) om rält till jakt och lagen(1950:596) om rätt till fiske Nr 44 om stödåtgärder på fiskets område, m.m. Nr53 om jiroduktionen av jäst Nr 54 om irisufiämning på vissa varor sominnehåller socker, m. m. § 7 Anmäldes och bordlades Nr 1 med anledning av den i propositionen 1975:1framlagda finansplanen jämte motioner Nr 2 med anledning av i proposiiionen 1975:1framlagt förslag om ökad rörlig kredit i riksgäldskonloret för myndigheter sombedriver uppdragsverksamhet Nr 3 med anledning av i propositionen 1975:1behandlade för flera huvudtitlar gemensamma frågor såvitt avserprogrambudgetering Nr 4 med anledning av i proposiiionen 1975:1framlagda förslag såvitt avser de kungl. hov- och slottsstalerna jämte motioner Nr 5 med anledning av i proposiiionen 1975:1framlagt förslag om anslag lill oförutsedda utgifter för /76 Nr 6 med anledning av i proposiiionen 1975:1framlagt förslag om anslag till avskrivning av oregleradekapitalmedelsförluster för /76 Nr 7 med anledning av propositionen 1975:2 medförslag om lilläggsstat 11 lill riksstaten för /75 såvitt avserfinansdeparte-menlets verksamhetsområde Nr 8 med anledning av proposiiionen 1975:2 medförslag om tilläggsslal 11 till riksslaten för /75 såvitt avserstatens allmänna fasiighelsfond Nr 9 med anledning av skrivelse från fullmäktige iriksgäldskontoret angående riksgäldskonlorels uppdrag alt anskaffa bostäderför riksdagsledamöter, m. m. Nr 5 med anledning avmotion om ändrade gränsbelopp för beskalining avdödsbo som handelsbolag 6 med anledning av moiion om fri expedilion vidförvärv av svenski Nr 5 med anledning av propositionen 1975:10 medförslag till lag om ändring i (regler om kyrklig vigsel) jämtemotion Nr 6 med anledning av motion om förstärktbesittningsskydd vid jordbruksarrende Nr 7med anledning av motion angående strandägares rätt all hålla brygga i annansvallenområde Nr 1 med anledning av proposiiionen 1975:1 i vadavser anslag för /76 inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner Nr 2 med anledning av motioner om offentliggörandeav handlingar om m. m. Nr 8 med anledning av proposiiionen 1975:7 omförvärv av aktier i jämte motioner Nr 3 med anledning av propositionen 1975:1 såvittgäller vissa anslag m.m. inom kommundepartemenlets verksamhetsområde jämte motioner Nr 4 med anledning av propositionen 1975:1 i vadavser anslag lill m. m. §8 IVIeddeiande om förhandsanmälan till finansdebatten Medstöd av tilläggsbestämmelsen nr I lill 2 kap. 14 S riksdagsordningen får jaganmoda dem som önskar yttra sig när finansutskottets belänkande nr 1 skallavgöras att anmäla detta till kammarkansliet senast dagen före del sammanträdedå överiäggningen skall inledas, dvs. Sådan anmälan kangöras intill . Jag vill erinra om att anförande från densom har underlåtit förhandsanmälan inte får överstiga , om intetalmannen finner skäl all medge . §9 Anmäldes och bordlades Nr 1838 av . Nr 1839 av herrCarlshamre m.jl. Nr 1842 av frökenEliasson m. II. Nr 1843 av herrar .venGiisiajson i och i Nr 1844 av i m. Nr 1845 av i Nr 1847 av . med anledning avpropositionen 1975:13 om lokalradio och vissa andra Meddelandeom förhandsanmälan till finansdebatlen § 10 Anmälan avinterpellation Amniildes och bordlades följande interpellation somingivits lill kam-markansliel Nr41 av //'A:/wo/;(m) lill herr statsrådet om omplaceringen avstatsanställd som ej önskar medföfia vid verksutflyltning; Enmajorilel av de anställda vid de statliga verk som skall utlokaliseras haralltsedan riksdagsbesluten varit negativa lill all flytta från . Derasskäl har varit övertygande. Här skall bara nämnas några. Ulflyliningsbeslutelinnebar rent principiellt elt övergrepp mol de anställda. Flertalet av deberörda fiänsiemännen har varit bosatta i . Enfiyttning till annan ort medför såväl starka ekonomiska som emotionellaproblem. För dem som är och äldre innebär ett uppbrott från dengamla, invanda miljön särskilt stora svårigheter. Vidriksdagsbesluten gjordes utfästelser från statsmakterna om kraftfulla åtgärderför att lindra problemen för personalen. Del gällde dels frågori samband medsjälva flyttningen -dvs. bosladsanskaffning, flyll-ningsbidrag etc. - men ocksåinsatser för all ordna alternativa sysselsättningar för dem som inle önskadeflytta med sina verk. Inrikesutskoltet förutsatte t. ex. i sitt belänkande 1971"att omfattande arbetsförmedlande ätgärder skulle vidtas för de fiänstemansom önskar stanna kvar i ". Statsmakternauppdrog ål statens personalnämnd (SPN) all sköta den direktaomplaceringsverksamhelen. Redan på elt tidigt stadium stod det klart att SPNhade stora problem med att tillfredsställande lösa sina uppgifter. Antalet"slannare" har visat sig bli betydligt större än vad t. ex.finansministern räknat med. Därtill har det uppstått väsentligt färre vakanserinom den övriga statsförvaltningen än beräknat, vilket naturligt nog minskalSPN;s möjligheter all erbjuda "stannarna" alternativa jobb. SPNhar i flera sammanhang understrukit vilka svårigheter man har all lösa sinauppgifter, bl. a. i myndighetens senaste pelila. SPN anger där allomplaceringsbehovel är minst 55 omplaceringar/månad. Det genomsnittligaresultatet fram /75 var inte mer än ca hälften avdelta. har antalet anmälningar hos SPN kraftigt ökat, vilket hargjort situationen än mera prekär. SPN anger i pelilan att "risk föreliggeratt inrikesutskoltets uttalande (i samband med riksdagsbeslutet ) attomsialioneringsskyldighet endast bör hävdas i undantagsfall inte kommer attkunna följas". Månadsskiftetfebruari-mars var situationen inom SPN föfiande: Antalsom sökt omplacering i . 3 600 omplacerade........................................... 1 100 Delta innebär att ca 70 96 av "stannarna"inle fåll någon lösning pä sina problem, och della bara någramånader innan den första etappen skall verkställas. Under del närmaste halvåretskall verk med sammanlagt närmare 2 000 anställda utflyttas. SPN räknar f ö.med att antalet ansökningar kommer alt stiga ytterligare då tiden förutflyttnings-etapp 2 närmar sig. Ensärskild kategori utgör de "slannare" som bevifials s. k.NOM-garanti. För dessa föreligger en ovillkorlig rätt att stanna i Stockholm.Av ca 1 000 ansökningar har drygt 500 anställda beviljats NOM- Av dessa senarehar SPN hillills endasl lyckats ordna omplacering för 105 personer. Resten går- och kommer all gå - sysslolösa med full lön lill dess anställning ordnats. Närdet gäller normerna för bevifiande av NOM-garanli är dessa inle helt klara. Vidriksdagsbeslutet uttalade inrikesulskollel all "vägande skäl"mol omsialioneringsskyldighet bl. a. skulle vara makes förvärvsarbete, vård avanhörig, nära förestående pensionering samt hälsoskäl. Utskottet förutsatteall prövningen av framförda skäl skulle göras i "en generös anda".Några ytterligare riktlinjer för nämndens verksamhet gäller inte. En genomgångav åtskilliga fall där NOM-garanli icke bevifials ger elt intryck av en inlehelt enhetlig bedömning. Ett problem i sammanhanget är all nämndens beslutinte kan överklagas. Delär alldeles uppenbart att hundratals anställda (lågt räknat 600 personer,enligt SPN) kommer att tvingas flytta från mol sin vifia under delnärmaste året. Deras önskemål om alternativ sysselsättning kommer inte altkunna uppfyllas genom SPN;s verksamhet, för så vill inle extraordinära insatsergörs. I sammanhanget värt att notera är, att regeringen helt avvisat SPN:s egnaönskemål i den senaste petitan om resursförstärkningar för all bättre lösaomplaceringsfrågorna. SPN hade begärt sju nya fiänster för dessa ändamål.Regeringen anvisar över huvud taget ingen resursförstärkning till dennaverksamhet. Molbakgrund av vad här anförts anhåller jag om kammarens tillstånd all lill herrstatsrådet få ställa föfiande frågor: Hur ser statsrådet på detfaktum all över 70 96 av de fiänsteman som hos SPN ansökt om omplacering isamband med verksulflyttningar ännu inle erhållit en lösning på sina problem? Vilka åtgärder är statsrådetberedd vidta för att påtagligt förbättra möjligheterna att få stanna kvar iStockholmsområdet för de flera tusen statsanställda som berörs avverksulflyltningen och som icke önskar med-flylla? Är statsrådet beredd ge enredogörelse för de mera precisa kriterier som gällt för bevifiande avNOM-garanli? §11 Meddelande om frågor Meddelades all föfiande frågor framställts (/('/; 6mars Nr 112 av () till herr arbetsmarknadsministern om införande av yrkesbeteckningar förarkivarbetare: Antalet arkivarbeiarplalser är för innevarandebudgetår 15 000. För många människor utgör arkivarbete den enda möjlighetenlill anställning sedan de av olika anledningar tvingats lämna tidigare arbeten.Arbets- uppgifternahar mycket stor spridning och många är synnerligen kva-liflcerade. Oavsettdetta tillämpas samma yrkesbeleckning på dessa anställda nämligen"arkivarbetare". Av olika anledningar har beteckningen arkivarbetarefått dålig klang och denna kategori löntagare upplever beteckningen somnegaliv, ja, nedsättande. Avser statsrådet att ta initiativ för all införa gällandeyrkesbeteckningar också för människor som får sin anställning genomarbetsvärden? Nr 113 av i (s) lill herrkommunikationsministern om bättre boende- och arbetsförhållanden påinspektions- och under-hållsfartyg: har i Kalmarstationerat en s. k. gasningsjakt, . Besättningen, normalt fem man,ombesörier bl. a. tillsyn av fyrar för kuststräckan mellan i norr ochBergkvara i söder. Om personalens boendeförhållanden, om de sanitäraanordningarna och om arbetsmiljön i övrigl har sjöfartsinspektionen uttalat sigpåfallande kritiskt i bl. a. en rapport som upprättades efter en inspektionunder senare delen av 1974. Myndigheten har därmed givit stöd för den kritik deombordanställda tidigare framfört. Med hänvisning lill del angivna exemplet ber jag att tillherr kommunikationsministern få ställa föfiande fråga: Vilka omedelbara åtgärder är statsrådet beredd vidta isyfte att förbättra boende- och arbetsförhållandena ombord på inspektions- ochunderhålls-fartyg av den typ representerar? § 12 Kammaren åtskildes .