prot · FY0946 · 1975-12-31 00:00:00 — delsbemyndiga regeringen att besluta föreskrifter om de avgifter som avsägs ibilaga 1 lill propositionen samt medge alt regeringen överiäl ålförvaltningsmyndighet att meddela bestämmelser om sådana avgifter, delsanta 24 inom justiliedepartemeniel upprättade lagförslag som hade samband medall den nya regeringsformen'(RF) hade böfiat lillämpas . Beträffande propositionens huvudsakliga innehållanfördes bl. a. följande: "Förslagenavser i första hand normgivningsbemyndiganden för regeringen dels beträffandevissa av de ämnen som avses i 8 kap. 7 S RF, dels i fråga om avgifter enligt 9S samma kapitel. Bemyndigandena behövs för all regeringen, underordnadeförvaltningsmyndigheter, landstingskommuner och kommuner skall få i huvudsaksamma normgiv-ningskompetens inom de berörda ämnesområdena som f n. Blandförslagen kan nämnas förslaget lill lag om offentliga funktionärerstystnadsplikt. Bestämmelserna där innebär enligt propositionen att regeringenfärde bemyndiganden som behövs för all nuvarande rättsläge på området skallkunna behällas i princip oförändrat. Förslaget innehåller dessutom en nyhet iförhållande lill gällande rätt. Det föresläs nämligen att all domslolspersonal,således inte bara domare, skall vara underkastad lagfäst tystnadsplikt i frågaom innehållet i ännu inte meddelade domar och andra liknande beslut ochdessutom i fråga om vad som har förekommit vid överläggning inom stängda dörrarinför sädana avgöranden. I proposiiionen läggs vidare fram vissa förslag sominnebär att bestämmelser som har slån i författningar som harbeslutats av regeringen flyttas över till lag." Idella sammanhang hade behandlats de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1975:1813 av m.fl. (c), vari hemställts att beslutade 1. alt avslå propositionen 1975:8 i vad avsåg förslagtill lag om offentliga funktionärers tystnadsplikt, 2. alt uppdra ål regeringen alt genom tilläggsdirektivuppdra ät offentlighels- och sekretesskommillén att företa en inventering ochklassificering av tystnadsplikter och alt framlägga förslag syftande tillstörre enhetlighet och klarhet vad beträffade reglering och tillämpning av tystnadsplikter. 1975:1814av m. fl. (vpk), vari hemställts alt beslutade 1. att avslå regeringens proposition 1975:8 medförslag till lag om tystnadsplikt för offentliga funktionärer, 2. all hos regeringen hemställa om all en särskildutredning tillsattes för alt göra en allmän inventering och klassificering avoffentliga funktionärers tystnadsplikt, 1975:1815av i m. fl. (fp, m,c), vari hemställts 1. alt i skrivelse till regeringen skulleanhålla all en särskild utredning tillsattes för att göra en allmäninventering, klassificering och rättslig systematisering av tystnadsplikter, 2. att beslutade att avslå förslaget lilllag om offentliga funktionärers tystnadsplikt i avvaktan på resultatet av deni punkt 1 begärda ulredningen och förslagen från massmedieutredningen ochoffenllighels-och sekretesslagsiiflningskommitlén samt 1975:1816 av herrar () och (fp), vari hemställts att beslutade 1. att hos regeringen begära att en särskild utredningtillsattes med uppdrag att göra en allmän inventering och klassificering avtystnadsplikter, 2. att § 4 i förslag till lag om offentligafunktionärers tystnadsplikt gavs föfiande tillägg: "i vad gäller uppgiftsom föranlett dess hemlighällande", 3. all till förslag lill lag om offentligafunktionärers tystnadsplikt foga föfiande ij 5: "Del åligger regeringenatt för anmäla de på grund av bemyndigande i denna lagmeddelade föreskrifterna", 4. all vidta de föfidändringar som kunde föranledas avbifall lill yrkandet under punklen 3. 1. med anledning av molionerna 1975:1813 (hemställanp. 2), 1975:1814 (hemställan p. 2), 1975:1815 (hemställan p. 1) och 1975:1816(hemställan p. 1) hos regeringen begära att en utredning om lystnadspliktersnarast kom till stånd i enlighet med vad utskottet i beiänkandel anfört, 2. med anledning av motionen 1975:1816 och med bifalllill molionerna 1975:1813-1815, allt såvitt molionerna inte behandlats under1, avslå propositionen 1975:8 i vad den avsäg förslag lill lag om offentligafunktionärers tystnadsplikt, 3. med anledning av propositionen 1975:8 i motsvarandedel anta förslaget lill lagom ändring i tullförordningen (1973:979) med denändringen att andra dels-satsen i ingressen skulle ha föfiande lydelse;"dels att i 2-6, 9-21 och 24 §S orden "Kungl. Maj:l" i olikaböjningsformer skulle bytas ut mot "regeringen" i motsvarandeform," 4. med anledning av propositionen 1975:8 i motsvarandedel anta för- slag lill lag om ändring ilagen (1974:984) om ändring i tullförordningen (1973:979) med av utskottetangiven lydelse, 5. med anledning av proposiiionen 1975:8 i motsvarandedel anta 27 S förslaget lill lag om ändring i brandlagen (1974:80) i denlydelse utskottet föreslagit, 6. med bifall lill proposiiionen 1975:8 i denna delanta förslaget lill lag om ändring i brandlagen i övrigl, 7. med bifall till propositionen 1975:8 i dessa delaranta övriga i propositionen framlagda lagförslag, 8. med bifall till propositionen 1975:8 i denna delbemyndiga regeringen att besluta föreskrifter om de avgifter som avsägs ibilaga 1 till proposiiionen saml medge att regeringen överiäl ätförvaltningsmyndighet att meddela bestämmelser om sådana avgifter. Reservation hade avgivits av iTrollhättan, saml herrar , i , Karlssoni , i och i (samtliga s) vilka ansett allutskottet under 2 bort hemställa attriksdagen skulle med anledning av proposiiionen 1975:8 i motsvarande del ochmotionerna 1975:1813-1816, såviii dessa inte behandlats under 1, anta avreservanterna framlagt förslag till lag om offentliga funktionärerstystnadsplikt. Delav reservanterna framlagda lagförslaget överensstämde med propositionensförslag; vissa tillägg hade dock gjorts till bemyndigandena enligt 1 § och till4 §. Hen iTrollhättan (s): Av de 24 punkterna i propositionen 8 tillstyrkerkonstitu-lionsulskottel enhälligt 23. Pä två av dessa punkter föreslärutskottet formella förändringar, men del ändrar inget i sak. Ett enhälligtutskott biträder dessutom förslaget att bemyndigar regeringen all beslutaföreskrifter om de avgifter som avses i propositionen. . Även pä denkontroversiella punklen - den som handlar om lystnadsplikterna - står viganska nära varandra. Alla önskar en utredning som gör en allmän inventering,klassificering och rättslig systematisering av tystnadsplikterna. Del rådervidare enighet om att måste använda den normgivningsleknik sompropositionen bygger pä, nämligen att bemyndigar regeringen allmeddela föreskrifter om tystnadsplikter eller överiämnar detta åt förvaltningsmyndigheteller kommun. Även de som avstyrker proposiiionen i denna del vill ha enrättslig reglering. Den skall emellertid komma försl efter . Deöppnar dörrarna för regeringen alt för vissa grupper av ärenden läggafram förslag före denna lidpunkt. Denstora samstämmigheten beror säkert pä all vi alla vill ha elt öppet samhälle. Idelta öppna samhälle spelar offentlighetsprincipen myckel Alla är dockmedvetna om att det behövs vissa begränsningar av offentligheten. Frånreservanterna sida håller vi myckel hårt pä yttrandefriheten och rätten lillinformation. Mol dessa krav slår emellertid kravet på personlig integritet. Delkan uppkomma spänningar mellan offentlighetsprincipen och della krav påpersonlig integritet. De spänningarna kan inle lösas genom alt man vid det enatillfället hävdar offentlighetsprincipen och vid elt annat lillfälle denpersonliga integriteten, alltefter vad man finner vara lämpligt. Man måste ilagstiftningen alllid balansera de två kraven mot varandra. Majoriteteninom utskottet godtar utan vidare tystnadsplikter som fortsätter alt gälla ikraft av punkt 6 i övergångsbestämmelserna till nya regeringsformen. Det avser allai författning givna föreskrifter om tystnadsplikt. Men det finnstystnadsplikter som har upphört efter tillkomsten av den nya regeringsformen.Varken regeringen, förvaltningsmyndighet eller kommun har längre befogenhetatt meddela tystnadsplikt ulan slöd av ett bemyndigande frän sidaenligt 8 kap. 7 och 11 Sjj regeringsformen. Förman kan inle heller ålägga någonlystnadsplikt genom fiänsleföreskrifl. Inte heller kan tystnadsplikt härledasur hand-lingssekreless, och man kan inle heller hävda någon lystnadsplikt medhänvisning lill fiänstens beskaffenhet, sakens natur eller något sådant. Detär när del gäller denna typ av tystnadsplikt som majoriteten i utskottet sägernej . Jag finner delta vara inkonsekvenl. Det råder inget tvivel omatt rättsläget blivit etl annat efter tillkomsten av den nya regeringsformen.Den rätt att föreskriva tystnadsplikt som Kungl. Maj:t hade enligt 1809 årsregeringsform finns för regeringen enligt regeringsform. Eftersomman antagligen i den efterföfiande debatten kommer all åberopagrundlagberedningen vill jag vidga min framställning något på denna punkt.Enligt grundlagberedningen skulle bestämmelser om tystnadsplikt för fiänstemanbeslutas av genom lag, vilket f ö. gällde även andra inskränkningar ide föreslagna fri- och rättigheterna. 1 motiven utvecklas all kravet på besluli lag anses omfatta straffbestämmelser och del huvudsakliga angivandel av deintressen som skall skyddas. På grund av sina allmänna befogenheter kunderegeringen sedan utfärda verkstäl-lighetsföreskrifler i förordningar, varitystnadsplikterna i deiafi reglerades. Regeringengodtog inte denna ståndpunkt. Den delade beredningens uppfattning all del bordevara möjligl för regeringen alt besluta föreskrifter om tystnadsplikt iungefär den utsträckning som angivits av beredningen. Men regeringen bordeinte i form av verkslällighelsföreskrifler få besluta något som kunde uppfattassom ell nytt åliggande för den enskilde eller ell inle tidigare föreliggandeingrepp i den enskildes personliga eller ekonomiska förhållanden. Därför bordeinte regeringen kunna utfärda föreskrifter om tystnadsplikt pä del säll somberedningen tänkt sig. Denna uppfattning godtogs sedan avkonstiiutionsutskollel och av i dess helhet. Del fördes inte hellernågon debatt i på den punklen, och beslulel var enhälligt frånriksdagens sida. Nr 46 Det råder inle heller något tvivel om att vissa tidigaretystnadsplikter ,har fallit. Efter i är behövertystnadsplikterna ha etl ul- ., ., qjc iryckligtförfattningsslöd. Del är intressant att konstatera all denna me- ningföreträdes av lagrådet i dess avgivna yttrande över lag- Offentltga funktio-förslaget angående ansvaret för funktionärer i offentlig verksamhet. De närerstystnadsplikt som företräder majoriteten inom utskottet har väl inle kunnaiundgå att observera lagrådets ståndpunkt. De åberopar ofta lagrådet som denauktoritet vi skall föfia. kommer vi att få höra hur de lalar sigvarma för en förstärkning av lagrådets ställning. Men i en myckel viktiglagstiftningsfråga lämnar de lagrådet ål sitt öde. Majoriteteninom utskottet bagatelliserar bortfallet av en rad tystnadsplikter. De lalarom all praxis lever vidare, all del finns en hög yrkesetik, att del godaomdömet hindrar alt något hemligt yppas, att det fortfarande ligger i sakensnatur alt inle göra delta, osv. Del är sant all praxis kan fortsätta attlillämpas, även när del rättsliga stödet faller. Men praxis kan snabbt vittrasönder, när del inle finns elt sådant slöd. Det är ocksä sant all del på vissaområden finns en yrkesetik, som innesluter att man inte skall föra vidare vadman har hört. Men del är alltid svårt alt tolka vad som skall ingå i en godyrkesetik. Del finns en omdömesgillhel och allmän hygglighet som kan göra personliga integriteten inle skadas. Men del är otvivelaktigt svårt attdefiniera vad som skall ingå i ell gott omdöme liksom vad som skall anses liggai sakens natur. Del är naturligt om olika personer har olika uppfattningar omvad som är god yrkesetik, sakens natur eller omdömesgill bedömning. Del är enbräcklig grund utskottets majoritet bygger sin ståndpunkt på. Denstora risken är all del uppslår en allmän osäkerhet. Bifalls majoritetensförslag kan vi komma in i den slora oredan. Det blir inle lätt för statliga ochkommunala funktionärer att vela när de skall iakttaga tystnadsplikt på mångaområden. De har inga bestämmelser att falla tillbaka pä. De måste ständigtfråga sig vad som kan vara förenligt med yrkesetiken, det goda omdömet och liknandebedömningar. Det har hävdats all en reglering enligt regeringens förslag ledertill att nyheisflödet minskas. För min egen del skulle jag tro alt frånvaron avreglering får den motsatta effekten. Den allmänna osäkerheten leder lill är mindre meddelsam . I enskilda fall kan emellertid frånvaronav bestämmelser leda lill alt del yppas saker som man allmänt anser borde höratill del som inle skulle släppas ut. Denslora osäkerheten inträder emellertid främst för allmänheten. Den vet inle omall tystnadsplikten har upphört på ett område där den existerade före den 1januari . Det kan leda till all man inte lämnar upplysningar som ärbehövliga för all man skall få del av samhällets fiänster. Risken är ocksä personliga integriteten kommer i kläm. nämligen på en rad områden där detinte längre finns några reglerade tystnadsplikter. Del saknas generella tystnadspliklsföreskrifter beträf- 136 fande personalen i departementen och vidlänsstyrelserna. En handling som förvaras hos ell departement eller enlänsstyrelse är normall inle skyddad av tystnadsplikt såvida handlingen interör rikels säkerhet. Det behövs tystnadsplikts-föreskrifter i instruktioner förräilshjälpsnämnder, för , i åklagarinstruktionen och itingsrättsinstruktionen. Motsvarande gäller för ochriksförsäkringsverket. Del finns behov av lysl-nadspliktsföreskrifl istudiestödskungörelsen och när del gäller utbildningsväsendet,, patent- och registreringsverket, bosiadsslyrelsen och statensplanverk för att nämna några exempel. Jagkan ytterligare peka på att det finns tystnadspliklsföreskrifter för personalinom utrikesförvaltningen när del gäller handlingar rörande Sverigesinternationella förbindelser men att del inle existerar några liknandeföreskrifter beträffande SIDA. I fråga om stalisliksekretessen saknas lystnadsplikti stor utsträckning, exempelvis beträffande kriminalstatistiken. När det gällerhandlingar hos överförmyndare saknas tystnadsplikten helt. Jagkunde fortsätta exemplifieringen ytterligare . Men de exempel som jaganfört visar all det på flera områden föreligger behov av tystnadsplikter förall slå vakt om den personliga integriteten. Eftersom en del bestämmelser finnskvar i kraft av den tidigare nämnda övergångsbestämmelsen medan det på andraområden saknas motsvarande tystnadsförpliktelser uppstår en stor osäkerhet. Vikommer ur denna besvärliga situation, om vi bifaller utskollsreservanternasförslag. Innebärdå de framlagda förslagen sådana begränsningar av yttrande-ochinformationsfriheten, all de bör avvisas med hänsyn lill de krav påyttrandefrihet och krav på räll lill information som demokratin innesluter?Låt mig snabbt få gå igenom de olika punklerna i förslaget. Jagböriar då med den enda punkt där meddelarskyddel bryts igenom. Genom del systemsom regeringen har vall i propositionen kommer man i övrigl förbi det svära problemetom meddelarskyddel. 2 {; i lagförslaget innebär att alldomslolspersonal skall vara underkastad lagfäst lystnadsplikt i fråga ominnehållet i ännu inle meddelade domar och liknande beslul och dessutom i frågaom vad som har förekommit vid överläggning inom stängda dörrar inför sådanaavgöranden. Detta gäller redan nu för domarpersonal och personal som avlagtprolokoll-förared. För övrig domslolspersonal har hillills förekommit s. k.oreglerad tystnadsplikt, men bestämmelsen kommer att gälla även för dem, omreservanternas förslag bifalles. 'Del är svårt att förslå att någon skulle ha några invändningar mol dennabestämmelse. Det kan inle finnas något som helst intresse att yppa intemeddelade domar. För massmedia kan det inle vara något intresse all i förvägulan domstolens medgivande skaffa sig kännedom om blivande domars innehåll.Justitieombudsmannen har i en framställning begärt lagstadgadtystnadsplikt på detta område. Varken massmedieulredningen eller pressenssamarbetsnämnd har haft några erinringar mot denna inskränkning. Ändå gårmajoriteten i konstitu-tionsulskottel emot delta förslag. Ilagförslagets 3 i; bemyndigas regeringen all meddela föreskrifter om förbud förden som är anställd eller fullgör uppdrag vid myndighet alt yppa innehållet isådana ännu ej meddelade beslul genom vilka i särskilda fall för enskildbestämmes om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinär bestraffning ellerannat jämförbart förhållande. Här är del inte fråga om någon lagstadgadtystnadsplikt för personal vid förvaltningsmyndighet, vilket man ibland påstår.Det gäller tystnadsplikt endasl i frågor om myndighetsutövning mol enskild isärskilda fall. Sålunda avser inle bestämmelsen beslut i övrigt. Antages4 si i lagförslaget, får regeringen rält att meddela föreskrifter om förbud föroffentlig funktionär all yppa innehållet i hemliga handlingar. Förslagetavvisar en i lag intagen regel om sådan tystnadsplikt. Det sker med denmotiveringen, att en sådan regel skulle med den nuvarandeiryckfrihelsrättsliga systematiken bryta igenom bestämmelsen om meddelarskydd.Antages förslaget kommer samma regel att gälla som före den nuvaranderegeringsformens ikraftträdande. Det är egentligen obegripligt all man villfälla denna lagparagraf För de allra flesta i vårt land är del naturiigt all omen handling är hemlig, sä skall inle heller dess innehåll få yppas genom kan berätta om innehållet i den. Jaghar avsiktligt gått förbi 1 ij i lagförslaget. Den har varit föremål för mestkritik. Enligt denna paragraf äger regeringen befogenhet att för offentligafunktionärer föreskriva förbud all yppa eller ulnylfia vad vederbörande erfaritpå grund av den offentliga anställningen eller del offentliga uppdraget, omförbudet är påkallat av hänsyn lill vissa ändamål som tydligt anges iparagrafen, nämligen rikets säkerhet, rikels förhållande till annan stat ellermellanfolklig organisation, privatlivets heigd, enskilds personliga säkerheteller det allmännas eller enskilds behöriga ekonomiska intresse ävensommyndighets verksamhet såsom inspektion, kontroll eller annan tillsyn eller förförebyggande eller beivrande av brott. har vi varit angelägna om att begränsa möjligheterna alt utfärdatystnadsplikter enligt denna paragraf Det har skett pä två vägar. Den ena ärall del har förts in alt föreskrifterna skall gälla "för visst bestämtverksamhetsområde eller viss bestämd myndighet eller grupp av myndighet".Del innebär att dessa föreskrifter inle kan ha generell natur. De skall avsebestämt verksamhetsområde, bestämd myndighet eller grupp av myndigheter. Altdel sistnämnda uttrycket används beror på att det finns myndigheter som harsamma uppgifter. Jag kan som exempel nämna länsskolnämnderna. Även om dearbetar i olika län kan del inte vara motiverat att man skall ha en bestämmelseför vafie länsskolnämnd. Denandra vägen är att det tydligt i paragrafen anges syftet med inskränkningarna.Reservanterna i utskottet föreslär nämligen föfiande till-lägg; "Förbudsom avses i första stycket skall tydligt ange förbudets omfattning och fårendasl meddelas med avseende pä verksamhetsområde eller myndighet där särskiltbehov av sådant förbud föreligger. utformningen avföreskrifter om sådant förbud skall alllid noga beaktas vikten av attyttrandefriheten ej inskränkes utöver vad som oundgängligen erfordras förtillgodoseende av ändamål som anges i första stycket." Detär inle ens när del gäller den första paragrafen fråga om att ge åt regeringennågra nya befogenheter i förhållande till vad som har gällt, ochmeddelarskyddel genombryts inte. Avdenna genomgäng framgår all lagen inle innehåller sädana begränsningar avyttrande- och informationsfriheten alt de utgör något som helst hot mol vårdemokrati. De inskränker inle heller yttrande- och informationsfriheten utöverden inskränkning som fanns på den gamla grundlagens lid. De utskottsledamötersom tillhör majoriteten vill nu vänta pä ytterligare utredning. Som jag ser detbehövs det ett provisorium i väntan på denna lagstiftning, och dettaprovisorium är ingen inskränkning av yttrandefriheten och rätlen lillinformation som behöver framkalla några som helst farhågor. Sedan hör det tilllivets underligheter alt majoriteten inom utskottet inte heller har velat geregeringen rätt all upphäva tystnadsplikter, som har tillkommit på annat sättän genom beslul av Kungl. Maj;i och gemensamt eller av riksdagenensam. Majoriteteninom utskottet är inkonsekvenl. Den godtar tystnadsplikter pä vissa områdenmen avvisar dem på lika väsentliga områden för den enskilde. Den gjorde ingainvändningar mot tystnadsplikterna på dessa områden före i år.Den vill ha en sådan rättslig reglering av tystnadsplikterna på dessa områdenefter , men frän t. o. m. den sista juni 1976är det fel att ha sådana tystnadsplikter. Andrafär spekulera över anledningarna till denna hållning. Jag vill endasl slå fastatt ansvaret för de svårigheter som kan uppstå vilar på dem som har drivitfram avslagsyrkandena och som stöder dem vid den votering som kommer all föfia.De får bära ansvaret för den oreda som kan uppkomma och för de besväriigheterför enskilda människor som kan föfia därför att de inte vågar lämna nödvändigauppgifter för samhällets fiänster eller får uppgifter om sig utlämnade. För minegen del har jag inte velat ta ett sådant ansvar. När man kan fä en rättsligreglering som inte utgör något hot mot yttrandefriheten och rätten tillinformation men tryggar den personliga integriteten, då bör man ta en sådanlag, även om utredningar gör att den blir ett provisorium. Med della yrkar jag bifall till utskottets hemställan på punklerna 1,3, 4, 5, 6, 7 och 8 men till reservationen på punkten 2. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hen JONNERGÅRD (c): Jag kan i ganska stora delar instämma i del anförande som utskottetsvärderade ordförande, i , nu har hållit. Men jagdelar inle hans tro all undergängen är nära om vi inle föfier denreservation som har fogats vid utskottets betänkande. Jag är tvärtom hellövertygad om alt vi i utskottsmajoriteten har en mera realistisk inställning änreservanterna. Påen punkt har konstilulionsulskollet alltså inte kunnai enas vid behandlingenav proposiiionen 8. Det gäller förslaget lill lag om offentliga funktionärerstystnadsplikt, Där har socialdemokraterna genom en reservation brutit sig ulfrån majoriteten. Oenighetenär dock inle så stor som debaiten kanske har givit intryck av. Vi är inle oenseom yttrandefrihet, offentlighetsprincip och personlig integritet, som jutvärtom är väsentliga delar av vår demokratis värdegemenskap. Vi är inle oenseom att regeringen skall bemyndigas alt förordna om nödvändiga tystnadsplikterför offentliga funktionärer. Del har förutsatts i beslutet om regeringsformen.Oenigheten nu gäller formen och liden för delta bemyndigande. Vihar varit ense om att förslaget i proposiiionen inte kan godtas.Socialdemokraterna i utskottet har försökt nöja sig med alt lappa på propositionenså att den skulle duga, vilket naturligtvis är lovvärt. Men det har blivit enimprovisation, som utskottsmajoriteten inle har funnit tillfredsställande. Detriktigaste och klokaste måste vara att skjuta pä frågan lill del i lidennäraliggande slörre sammanhang då massmedieutredningens, offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommilléns saml fri- och rälligheisulredningens förslagskall behandlas. Vifäster alla slor vikt vid offentlighetsprincipen såsom en grund för vårdemokrati. Den är av stor betydelse för den enskildes rättssäkerhet. Men del ärsamtidigt nödvändigt att skydda den enskildes integritet och privatliv liksomväsentliga gemensamma intressen såsom rikets säkerhet. För detta krävs vissasekretessbestämmelser och tystnadsplikter, avvägda mol offentlighets- ochinformalionsinlressena. Delär av stort värde all yttrande- och informationsfriheten på sätt som har skettskrivits in i vär nya regeringsform såsom grund för opinionsbildning ochdemokrati.