prot · FY0999 · 1975-12-31 00:00:00 — I propositionen 1975:100 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /76, m. m. erinradeföredraganden, chefen för finansdepariemenlel slalsrådel Slräng, under rubrikenSärskilda frågor 2 om att hemställt om att regeringen äriigen skullelämna en redovisning av allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelses placeringaroch övriga verksamhet. I propositionen lämnades en kortfattad redogörelse förinnehållet i den årsredovisning för som avgivits av fiärdefondstyrelsen (s. 39 och bilaga 9). Idetta sammanhang hade behandlats delsden under den allmänna molionstiden väckta molionen 1975:1603 av m.fl. (m), säviit gällde hemställan all skulle 3. anta ett vid motionen fogat förslag till lag omändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning,innebärande att fonden ej fick inneha aktier representerande avröstvärdet i varie företag, 4. hos regeringen anhålla om attkapitalmarknadsutredningen gavs i uppdrag att undersöka verkningarna avallmänna pensionsfondens gjorda aktieköp, delsden med anledning av propositionen väckta molionen 1975:2154 av . (vpk), såvitt gällde hemställan (punkten 10) att en sådan ändring ireglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltninggenomfördes, att fiärde fondstyrelsens medel endast fick användas i statligaindustrier och att de anställda skulle utöva av den medfondstyrelsens aktieinnehav förknippade rösträtten i dessa industrier. 1. att lade propositionen 1975:100, sävittgällde den under Särskilda frågor 2 lämnade redogörelsen för allmännapensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet , tillhandlingarna, 2. att skulle avslå motionen 1975:1603såvitt den gällde undersökning rörande allmänna pensionsfondensaktieplaceringar (punklen 4), 3. att skulle avslå motionen 1975:1603såvitt den gällde ändring i reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning (punkten 3), 4. alt skulleavslå motionen 1975:2154 såvittden gällde änd- rad inriktning av allmännapensionsfondens aktieplaceringar (punkten 10). I.beträffande undersökning rörande allmänna pensionsfondens aktieplaceringar avherrar Regnéll (m) och Hovhammar (m) som ansett att utskottet under 2 borthemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:1603 punkten 4 hos regeringen begärdeatt kapitalmarknadsutredning gavs i uppdrag att undersöka verkningarnaav allmänna pensionsfondens gjorda aktieplaceringar. Allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet 1. beträffande ändring i reglementet (1959:293)angående allmänna pensionsfondens förvaltning av herrar Regnéll (m) ochHovhammar (m) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:1603 punkten 3 skulle anta avreservanterna framlagt förslag till lag om ändring i reglementet (1959:293)angående allmänna pensionsfondens förvaltning, 3. beträffande ändrad inriktning av allmännapensionsfondens aktieplaceringar av i (vpk) som ansett attutskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:2154 punkten 10 hos regeringen begärdeförslag till ändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondensförvaltning i enlighet med vad reservanten anfört. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. av herrar Böriesson i Glömminge och samlfru och (samtliga c), 2. av i (fp). Hen REGNÉLL(m): Förförsia gången har all la slällning lill en redovisning förverksamheten inom allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelse. Redovisningenkom sent fram. Utskottet uttalar önskemålet att regeringen under kommande årskall finna en form för att informera på ell lidigare stadium. Belräffanderesultatet av fjärde fondstyrelsens aktieköp noterar utskottet altdeklarationsvärdet vid årets slul i alla fall utom elt var lägre änanskaffningsvärdet. För oss moderater är del iniressani att se att fiärdefondstyrelsen i ett fall skaffat sig mer än 5 96 av etl bolags aktier. Det rörsig om AGA, där fondstyrelsens innehav uppgår lill ungefär 6 96. Med stöd avsitt innehav satte fiärde fondstyrelsen in en ledamoi i AGA:sstyrelse, närmare bestämt fondens Allmännapensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet ordförande, vilket kanske intehell var vad man tänkt sig belräffande vilken kategori som via fiärdefondstyrelsens aktieinnehav skulle kunna räkna med styrelserepresentation. Attfiärde fondstyrelsen , trots att verksamheten varit av begränsadomfallning, uppnått ett innehav av mer än 5 96 av aktierna i ett företag geranledning all pä nytt diskutera huruvida inte ett så stort inflytande ledertill maktkoncentration i det allmännas hand. Detta bör undersökas, menar vifrån moderat håll, lämpligen genom ka-pitalmarknadsutredning. Det ärinnebörden i reservationen 1 av och mig, till vilken jag beratt få yrka bifall. Vi är nog litet förvånade över att ochfolkpartiets utskottsledamöter begränsat sig till all avge särskilda yttrandenoch inte anslutit sig lill reservaiionen. Iavvaktan pä sådan utredning anser vi på moderat håll alt fempro-centsspärrenbör gälla. Det är innehållet i reservationen 2. som jag, herr talman, också beratt fä yrka bifall till. i (vpk): Statlig investeringspolitik kan föras utifrån två olika utgångspunkter.Den ena är att man utgår från en strävan alt förändra maktförhållandena till dearbelandes fördel och att bryta de stora finansgruppernas inflytande. Denandra är att man vill bidra till all stabilisera den rådande maktstrukturenoch ge dess förelrädare slöd i deras ulvecklingäpolilik. Delär uppenbart att fiärde AP-fonden helt är inriktad pä den senare linjen. Detta antyddesredan när fonden bildades. Socialdemokraterna var då överens med det slörslaborgerliga parliel - och anslöt sig lill den linjen bara nägramånader senare - om den huvudsakliga uppläggningen. Även topprepresentanter förstorföretagen har uttryckt sin uppskattning av de stödmöjligheter som fondenerbjuder. I förbigående sagl är del någol patetiskt när moderalerna tror attde för del s. k. fria näringslivets talan när de är emot den här typen avinvesteringar. Det är inle sä alt storkapitalets företrädare har någonting emotdet, tvärtom. Del är ocksä något patetiskt när man tycker all aktieinnehavär ett ullryck för maktkoncentration, men 80 96 aktieinnehav iWal-lenbergsiiftelsernas hand inte är maktkoncentration. Vpkhar i del här sammanhangei hävdat den molsalta linjen. Vi har menat all nägonförändring av maktförhållandena inte kunde påräknas sä länge aktieköpen totaltvar betydligt mindre än etl enda ärs tillväxt av del samlade börskapiialei. Vihar ocksä hävdat, att medlen borde användas företrädesvis för alt utvecklaindustrier och produkter, vilka var socialt angelägna men som storfinansen varointresserad av. Detta hade givil de bästa långsiktigasysselsättningseffekterna. Det hade ocksä kunnai skapa en växande sektor inom ekonominvars utveckling inle var bunden vid slorfinansintressena. Nackdelarnamed det nuvarande sättet att använda fiärde fondens medel är, som vi ser del,främst föfiande: Man har köpt och kommer att köpa poster, somrepresenterar underordnade delar av varie enskilt storföretag. Slaten ochlöntagarna står alltså lill fiänsl med riskkapital, som behärskas avmajorilelsintresset i storföretagen. Fjärde fonden fär en aktieporlföfi, varsröstvärde ligger under vad en privat storaklieägare åtnjuter för motsvarandeinvestering. Genom att underordna satsningarna under rådandeförelagsstruktur kan man aldrig påverka företagens investeringspolitik ellerproduktutveckling. Man kan heller inte - vilket är betydelsefullt - påverka företagensinvesteringar regionalt. Fondmedlen ger privatföretagen ökat riskkapital.Men den vinst och den uppbyggnad fondmedlen är med och skapar har staten och dearbetande ingen kontroll över. Man kan t. ex. aldrig hindra, att vinsten genomolika dispositioner förs över till helt andra delar av en stor privat koncernoch används för helt andra ändamål än vad de arbelande och eventuelltfondstyrelsen tänkt sig. Man har ingen kontroll över att de vinsterfondmedlen hjälpt lill all skapa inte förs ut över landets gränser. De intäktersom blivit följden av en statlig investering kan mycket väl hamna ifilialförelag i , inom EG-området eller i . Löntagarna fårslussa in sina pengar i förelaget men kan få uppleva all i stället för allsäkra sin egen sysselsättning får de bara bidra till all anställa flersvältavlönade människor i Säo eller i . Vpkkan inte godkänna en sädan användning av pengar som de arbelande människornahar fiänat in. Vpk förordar alt fondmedlen används för att bygga upp nyaindustrier eller skaffa ell dominerande inflytande i vissa av de nuvarande. Detskulle möjliggöra ett verkligt grepp pä den långsikligainvesieringsutvecklingen inom induslrin. Del skulle möjliggöra en produktutveckling,som inte bara styrdes av storfinans- och re-klamintressena. Det skullemöjliggöra en ändrad maktstruktur och möjligheter lill reellt inflytande förde arbetande. Deras skapande förmåga och deras ansvar skulle komma fram. Depalriarkaliska och halvmilitära befäls- och makllormerna i näringslivel skulledä få konkurrens av en växande sektor med etl delvis alternativt ekonomisktlänkande och med böfian lill arbeiarslyrda förelag. Det skulle möjliggöra enulvecklingsplanering på inom industrin. Del skulle möjliggöra enmedveten regionalpolitik. I när de borgerliga krafterna är slarka nog alt t. o. m. medlottens hjälp fä stora delar av regeringens finansplan underkänd - då hade detvarit bra om de båda arbetarpartierna hade kunnai enas om en sädan politik förfiärde AP-fonden som jag här skisserat. Med klassamarbete blir fondenstorfinansens förlängda arm. Med arbetarpolitik blir den en spjutspets molfälalsmakten och för arbetarslyrei. Jag yrkar bifall lillvpk-reservalionen, dvs. Allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet Jag föreställer mig all riksdagsledamöterna håller mig A llmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet räkning för alt jag intepå nytt tar upp en stor debatt om AP-fondsmedlens placering; vi har ju haftmänga och intensiva sädana här i kammaren. Jag skall nöja mig med några smäkommenlarer till vad som har sagts. Detfinns två lyper av reservationer i del här sammanhanget. Den ena typen komnierfrån moderat håll och den andra från vpk. Man kan väl tycka att de tar utvarandra, att vi konimer lill ett nolläge eftersom de går åt var sitt håll, menjag skall inte spinna på det temat utan i stället la upp några detafier. säger om den redovisning som ärligen skall lämnas lill riksdageninnebär en viss ändring av det beslut vi tog i fiol. Enligl det beslutet skulleredovisning lämnas i samband med budgetpropositionen, men utskottet finner attdetta är ogörligt, eftersom räkenskaperna inle ser ut pä det sättet att det ärpraktiskt möjligt. Vi rekommenderar ändå att regeringen söker möjligheter altge redovisningen tidigare i stället för i samband medkompletteringspropositionen, som har varit fallel. Detta är utskottet enigtom. Jagvill sedan kommentera de moderatas reservationer, som är av två olika slag. ena reservationen begär man all del skall uppdras älkapilalmarknadsutredningen att göra en undersökning av hur fondens placeringarhittills har påverkat det svenska näringslivel. Det är 230 miljoner somplaceras lill nyår och som den här redovisningen alltså gäller. Jag har väldigtsvårt all tänka mig att det svenska kapitalistiska samhället skakas i sinagrundvalar av de 230 mifionerna. De kan knappast ha hafl något egentligtinflytande på den svenska aktiemarknaden och det svenska näringslivel, ochdärför anser vi inte alt man behöver göra en sådan ulredning. Denandra reservaiionen gäller det gamla siridsämnet hur stor del av aktierna ivafie enskilt företag som AP-fonderna skall fä köpa upp. Här yrkas på en begränsningtill 5 96. Till delta vill jag bara göra en enda liten kommentar. Moderaternaborde vara lika medvetna som vi andra om att det finns etl enormt behovav invesleringskapilal i det här landel. Vi behöver investera mer, vi skallinvestera oss ur en dålig utrikeshandelsbalans. Varie krona som finns allinvestera är värdefull. Trols detta reser ett oerhört motstånd molde anställdas pengar. - O nej, det fär inle bli för myckel av dem inäringslivet, och framför allt fär inte AP-fonderna äga mer än 5 96! Jagkan upprepa vad jag har sagt så mänga gånger i den här talarstolen: För detsvenska privatkapiialisliska näringslivel är t. ex. multinationella pengareller privalägda pengar inte farliga. De är bra att ha för alt investera. Mense de anställdas pengar samlade i aktiefonderna, de är farliga! Dem måste manhålla kort, de fär inte bli för dominerande i del här sammanhanget. Jag har nusom förul oerhört svårt all förslå en sädan doktrinär inställning, där sundaförnuftet får vika för vissa teser som man har i sill program. Ulskolteiyrkar alllsä avslag på motionsförslaget och menar all vi bör kunna låla fondenköpa del anial aktier som den själv bedömer vara Vpkkräver i sin reservation att pengarna skall användas pä ett helt annat sätt.Man säger: "För att det skall skapas varaktig sysselsättning och makt åtde anställda i förelagen krävs ell program för direkl lill-växtfrämjandeproduklionsinvesteringar i form av nya statliga förelag eller i vafie fallföretag där ell dominerande statligt inflytande kan uppnäs." Jagkan hålla med om den satsen. Jag tror också att vi frän samhällets sida måstegå in myckel mera och planera för utveckling av vissa sektorer där samhällethar inflytande. Vi är redan i gäng med det. Men att begära alt de här pengarnaskall förbehållas del ändamålet är ju att vända pä hela tanken bakomAP-fondsmedlen. Man skulle kunna använda dem för att gä in i företag som redanfinns, som behöver stagas upp, som kanske slår inför nedläggningshot. Destatliga företagens pengar kan ju skaffas på annal sätt. Det som finns iAP-fonderna är inie de enda pengarna. Beträffandede 500 mifi. vi har kan man nämna en sådan investering som i Stålverk80. Även om fonden hade använt alla sina pengar till den investeringen, sä ärdet fräga om 500 mifi. i en summa pä 5 500 mifioner. Då fär det lov attvara väsentligt mer pengar. Det finns, , i statuternaingenting som förbjuder AP-fonden alt ocksä salsa pengar i statliga förelag,men jag tror inte alt man skall haussa upp delta. behöver mer planering, all vi behöver vela hur vår ulveckling skall se ulframöver, det kan jag hålla med om. Däremol kan jag inle vara med om att vi nuskulle falla ett sådant beslul som det här är fräga om. Sedansägs det ocksä att man skulle besluta att rösträtten för de anställda i deförelag där pengarna används skall vara minst 50 96. Jag har etl minne av allnär vi beslöt om detta i fiol, sades det att rösträtten i största utsträckningbör utövas av de anställda - alltså närmare 100 96. Enligt vad jag har kunnaiföfia av redovisningen för vad som har skett vid de bolagsstämmor som harhållits där AP-fonden har köpt aktier, har representationen från de anslälldavarit slörre än . Jag tror inte all vi skall gä lillbaka lill del blygsammaönskemålet om 50 96 ulan all vi skall behålla den princip som finns f n. - altdel mesta av rösträtten skall ligga hos de anställda i vederbörande förelag. Med deltayrkar jag bifall till ulskollels hemställan. Allmännapensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet Hen (): Jagvill bekräfta vad sade nu senast beträffande rösträtten vidnägra av de mer betydelsefulla bolagsstämmorna. Förall det inle skall föreligga nägol missförsländ vill jag - i anledning av vadherr Regnéll inledningsvis anförde - säga all fiärde AP-fondens årsredovisningär dalerad och revisionsberättelsen . När herrRegnéll menar all man har fäll årsredovisningen Allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet med försening, så måstehan väl mena att regeringen överlämnat den till sent. Jag har därförvelat erinra om när årsredovisningen förelåg frän fondstyrelsen. 'Sedanär del alldeles klarl att det är orimligt att tänka sig all fiärdefondstyrelsen skall kunna avlämna en årsredovisning så att den kan finnasredovisad i budgetpropositionen. Budgetpropositionen fastställs ,och för AP-fonden, liksom alla andra fonder, sker ju revisionen . Mankan ju framställa önskemålet all skulle få la slällning till dettanägon eller nägra veckor lidigare. Jag vet ändå inle precis vad det skulleinnebära i fråga om ändrad behandling. Det som näringsuiskoltel föreslog ifiol - och som godkände - var ju all fiärde fondstyrelsen vafie ärskulle lämna en årsredovisning, att man pä det sättet skulle ge riksdagenmöjlighet att fä insyn i fondens verksamhet. Hen i (vpk): I förbigående vill jag säga alt frägan om vilken andel av fondakuernasom de anställda skall rösla för är skäligen likgiltig när posterna är så smä.Den är framför alll likgiltig när man medvetet inriktar sig pä alt köpa aktiersom kostar myckel men som ger ell reducerat röstvärde - såsom diskuteradesexempelvis i . Del är, menar vi, en felaktig linje. Man skall försöka fäut maximalt röstvärde när man sä kan. IngvarSvanberg för elt resonemang som innebär att vpk-reservationen ochmoderalreservalionen ungefär lar ut varandra. De kommer frän motsatta häll medsin kritik, och sä får vi ell nolläge. Jag vet inte vad del är hankarykteriserar som noll och nol läge-om del är fjärde fondstyrelsen, sig själveller regeringspolitiken, men del får han väl ulreda själv. Menjag skulle vilja slälla ytterligare en fråga lill : Vilken sortsfilosofi har ni i grunden? Del har jag aldrig lyckats få klarhet i. Ni uppleverhär uppenbarligen etl dilemma. Å ena sidan är ni angelägna alt försäkra deborgerliga om alt här är del inle alls fråga om att störa den kapiiaiisiiskamaktstrukturen, men ä andra sidan lalar ni i så mänga andra sammanhang om hurbetydelsefullt del är all de arbelandes inflytande stärks. Däär frågan: Vilken av de filosofier som ni har vid olika tillfällen, för olikabehov och inför olika intressegrupper skulle ni i grunden vilja se genomförd'?Är ni samarbetspolitiker i förhällande till de borgerliga eller är niarbeiarpolitiker'? Är ni för all storföretagen skall få pengar frän fiärdeAP-fonden, som lönlagarna då har belalal in, för all kunna använda dem förverksamheier varav vinsien sedan frill skall kunna föras ul till Säo Pauloeller eller var del svenska storkapitalet nu behagar söka destora profilerna'.' Man söker ju med förkärlek dem i . Ärdet er linje, lycker ni alt del är någonting som man bör befrämja, eller menarni att man i stället borde syfta lill att försöka dämpa och bekämpa den typen avtendenser, den typen av maktutövning? Tycker ni det senare borde ni åtminstonekunna medge att del ligger någonting i vad vpk säger här och all den linje somvi företräder ändå principiellt sett är den riktiga linjen. Väfinågon gäng klart och öppet inför arbetare mellan samarbelspolitiken iförhållande till de borgerliga och arbetarpolitiken! Hen REGNÉLL (m): Jagber all fä återkomma därför att del av senare talare framförts några synpunktersom jag lycker bör kommenteras. Jagvill påpeka för all vad jag sade belräffande önskvärdheten avtidigare redovisning till kammaren var inle nägol önskemål somjag ärensam om,utan det aren formulering som återfinns i utskottels betänkande och som vi allaslår bakom. När det gäller uttalande om svårigheterna att få framuppgifterna redan lill budgetpropositionen vill jag framhålla att vi iutskottsbetänkandet just påpekat della. Vi har också sagt att uppgifternakommer vid en alltför sen tidpunkt om de presenteras ikompletteringspropositionen. Därför hoppas vi alt regeringen skall finna enform föratl lämna en redovisning mellan dessa båda stationer - del tidigadokument som vi får vid sessionens böfian och det sena dokument som vi fär närvi är beredda att bryta upp. Jag är övertygad om att regeringen kommer altkunna tillmötesgå utskottets - jag understryker det på nytt - samlade önskemålnär det gäller ett sådant mellanläge. Det är inle någol som vi frän moderathäll har varit ensamma om. Utskottetsordförande gick in pä de båda reservationer som vi moderater avlämnat. Hantyckte all de 230 mifioner som har disponerats hillills för aktieköp ger en såbegränsad erfarenhet att del var för tidigt all anmodakapilalmarknadsutredningen att se på saken. Ja, för tidigt sade väl ordförandenegentligen inte, för det skulle ju innebära etl löfte om att man iforlsätlningen vore intresserad av en sådan granskning, och del är man tydligeninte. Moldel skulle jag vifia invända, all anmodar kammaren nu regeringen alt gekapitalmarknadsutredningen elt sådant här uppdrag, så har väl, innan nägol blirgjort, nya placeringar hunnit ske genom fiärde fondstyrelsen, sä att detbelopp som skall granskas och föfiderna av placeringarna har fått slörredimensioner än vad fallet är . har suttitsedan 1968. Den forsar inte fram med någon sä hög hastighet. Mera köp torde hakommit lill stånd genom fiärde fondstyrelsen, innan kapilalmarknadsutredningentar sig an med del uppdrag som vi förordar. Sedanockså en kommentar till vad utskottels ordförande sade beträffande värtförnyade önskemål att begränsa invesleringarna i elt och samma bolag till de 5procenten och över huvud laget om vår inställning till aktieköp. Vi är fortfarandeskeptiska lill aktieköpen. Vi anser all både principiella Allmännapensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet Allmännapensionsfondens fiärde fondstyrelses verksamhet och praktiska skäl talaremot dem. Man skall naturligtvis inte dra några erfarenheter av bara ett ärsresultat, men det är väl inte säkert alt alla intressenter i sammanhanget är såglada över de placeringar som gjorts. Jag citerade också ur det enigautskottels formuleringar det beskedet att fonden har tappat pengar påbörsutvecklingen som det här gäller. Det är ingenting som man haranledning konstalera med nägon sorts skadeglädje. Del ligger i verksamhetensnatur när man är aktieköpare och placerare att det ibland går upp och iblandner. Och utvecklingen frän den lid dä man köpte aktierna och fram - som är den kontrollstation vi har intresserat oss för - har varitnegaliv. Man har lappat pengar, och man har haft låg förräntning, medan förhällandetvaril annorlunda om man hade köpt obligationer. Då hade man hafl en högförräntning. Obligationer kan ju köpas nu med 9-9,5 96 av-kasining att jämföramed den väsentligt lägre avkastning man uppnår genom köp av den sortens aktiersom fiärde AP-fonden har engagerat sig för. Dettager mig också anledning säga några ord om aktieköp kontra obligationsköp. Attköpa obligationer är ju ocksä ett sätt att stödja näringslivet. Obligationskönär som vi vet ganska lång, och AP-fonderna har minskat sina köp avobligationer. Detta innebär att möjligheterna minskar alt fä fram del kapitalsom behövs inte minst för alt bygga ut produktionsapparaten här hemma med tankepå exporten. Delta underströk bäde statsministern och ikammardebaiten i gär. Men man kan inte göra gällande att fiärde AP-fondensaktieköp - med undantag för den riktade emissionen till - har tillförtnäringslivel någol nytt. Hela det resonemanget är besynnerligt. Om man frän etthäll köper aktier på börsen eller annorstädes, vilka har haft annaninnehavare, sä tillför man ju inle företagel vars aktier det är fräga om ettenda öre. Det innebär bara all den som säfier får likvida medel i stället föratt tidigare ha haft aktier och att den som köper får mindre likvida medel ochi stället fär aktier i sin hand. Del förelag vars aktier köps och säfis fär ivanliga fall inle ens nägol som helst besked om transaktionen, får inte velaatt t. ex. I 000 aktier i bolaget har flyttals över från lill fiärdefondstyrelsen - för att här la ell konkret exempel. Jagfinner alltså all det inle har avlossats nägol som helst grundskott som harminskat betydelsen av reservationerna 1 och 2, som vi har fogat tillförevarande utskoltsbetänkande. påslår au socialdemokraterna gör olika ultalanden. Iblandsäger vi alt vi med dessa aktieköp ingalunda vill störa det svenskakapitalistiska samhället, det försäkrar vi. Och ibland säger vi att med detmenar vi en förändring i maktstrukturen. Och så tillägger : Väfinägon gång och tala om vem ni vill samarbeta med och hur ni vill ha det; detkräver de svenska arbetarna!