prot · FZ0926 · 1975-12-31 00:00:00 — Mankände en viss tillfredsställelse när del sades att del skulle bli möjligt attlösa in checkar på postkontoren från, som man då trodde, alla banker. Hurstämmer det system som skulle tillämpas egentligen överens medkonkurrensbegränsningslagen? Slår det i överenssslämmelse med denna lag att etlmonopol förelag som postverket träffar en sådan här ensidig uppgörelse, sommedför att de olika bankerna inte kan konkurrera på lika villkor? Jag har sagt alt del är nödvändigt för postverket,oavsett hur förhandlingarna med de andra kreditinstituten går, att se hur delhär med inlösen av checkar fungerar. Det torde inte vara främmande för vare sigherr Fågelsbo eller någon annan att initiativet kommer all medföra enytterligare anhopning på poslanstalierna . Del är väl mänskligtoch rent av helt förståeligt all postverket vill se vad detta får förkonsekvenser, personalmässigt och på andra sätt. förs förhandlingarmed de andra bankerna. Jagtycker att detta är lika myckel en praktisk fråga som i något enda fall enkontroversiell fråga av annan art. Överläggningenvar härmed slutad. § 11 Om vidgatinflytande för kommuner och hyresgäster vid fastighetssanering m. m. Herr bosladsministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) dein anmälda fråga, 1975/76:94, ochanförde: har frågat mig om jag är beredd alt ta sådana initiativtill ändring av byggnadslagstiftningen alt kommuner och hyresgäster ges ettstörre inflytande vid sanering och ombyggnader av äldre fastigheter ochbostadsområden. Genom1974 års bostadspolitiska beslut har kommuner och hyresgäster fått avsevärtökat infiytande i samband med sanering och ombyggnader. Bygglaguiredningensslutbetänkande innehöll bl. a. förslag med anknytning lill dessa frågor. Efterbetänkandets remissbehandling har det bildats en arbetsgrupp inombostadsdepartementet med uppgift att se över byggnadslagstiftningen. Också iboende- och bostadsfinansieringsutredningarnas slutbetänkande och ihuvudbetänkandei från utredningen om den kommunala demokratin finns förslag somberör infiytandefrågor. Dessa betänkanden remissbehandlas . Meddetta material som underlag kommer jag att överväga frågan om åtgärder för altytterligare stärka kommuners och hyresgästers infiytande vid sanering ochombyggnader av äldre fasligheter och bostadsområden. Omvidgat inflytande för kommuner och hyresgäster vid fästighetssanering m. in. (vpk): Jag ber att få lacka bosladsministern för svaret på min fråga. Detrymmer besked som ger anledning all förvänta åtgärder som kan leda lillförbättringar både för kommunerna och för hyresgästernas del när det gäller attkomma till rätta med problem i anslutning lill sanering och ombyggnad i äldrebostadsområden. Tyvärrär det så att med nuvarande lagstiftninglkningspraxis och ägoförhållandenkommunerna i stort sett bara har möjlighet alt bedriva saneringsverksamhel på ihuvudsak fastighetsägarnas villkor. Istället för anpassning till en lagstiftning som innebär att saneringen sker påfastighetsägarnas villkor - i sin tur baserad på jakten efter största möjligavinst-anser jag att man nu måste få till stånd sådana förändringar ilagstiftningen som ger kommunerna större möjligheter alt bestämma och därmedockså hyresgästerna. Delfinns en faktor som allvarligt försvårar ett genomförande av en bra sanering avde gamla bostäderna i fiera av de större kommunernas centrala delar ochtätorter: den privata ägardominansen i kombination med den väldigaägosplittringen. För att lösa det problemet måste man i snabb takt se lill attförverkliga det gamla kravet i arbetarrörelsens eflerkrigsprogram om samhälletsöverlagande av flerfamiljshusen. Fråganom hyresgäslinflytandet måste också på vara ganska enkel att klaraom kommunerna övertar hela det privata fastighetsbeståndet av flerfamiljshus.Då bör hyresgästerna kunna få ansvaret för förvaltningen och även förunderhålls- och moderniseringsålgärder efter Nr 26 en sanering. Sådant bör vara möjligt att genomföra exempelvis kvar- ''stora problemet föreligger som jag nämnt på kort sikt med den --------------- rådandestarka dominansen av privatägda fastigheter och den makt som Om vidgat inflytan- följerav ägandet. Erkännandet av bostaden som en social rättighet borde de förkommuner emellertid medföra starkast möjliga begränsning av ägarintressei närdel och hyresgäster vid gäller andras bosläder. fästighetssanering Jagskulle, herr talman, till slut vilja efterlysa frän bosiadsminislerns m. sida sådana förslag och förändringar alt saneringskostnaderna för debo- ende kan sänkas genom attspekulationsvinsterna skallevägen indras till kommunen och används till atthålla saneringskostnaderna nere. Jag skulle vilja höra om bostadsministern harnågot att säga på den här punkten. tar upp en helt ny fråga av ekonomisk karaktär som i ochför sig är av intresse att diskutera, men får nog återkomma medden i annat sammanhang. vill jag emellertid tillmötesgå honom genom allnämna all f n. i positiv anda prövar alt lägga iningångsvärdet för en fastighet i låneunderlaget. Det är elt exempel på enkonkret åtgärd som kommer att innebära att kostnaderna sänks för de boende. HerrCLAESON (vpk): Jag lackar bostadsministern för det besked han gav mig, trots alt dettaproblem kanske ligger vid sidan av min fråga. Jag vill även när det gällerdetta besked uttrycka förhoppningen att de föreslagna åtgärderna skall ledalill bra resultat för hyresgästerna. Beträffandefrågan om de kommunala styrmedlen skulle jag vilja till-lägga att dessa ocksåmåste innefatta en möjlighet för kommunerna att påverka lägenhetsfördelningenvid alla former av sanering. En lägenhetsfördelning som ligger ihyresgästernas intresse kan emellertid åstadkommas ulan stela procentsatsereller andra normer. Om kommunerna får starkare styrmedel gentemot de privatafastighetsägarna och om de är beredda att genomföra sanering i samarbete med deboende åstadkommer man enligt min mening elt verkligt hyresgästinflyiande, somblir helt förenligt med att kommunerna ges en ledande och styrande roll vid allsanering. Jaghar velat säga detta eftersom denna fråga är ganska central i den aktuelladiskussionen på detta område. Överiäggningenvar härmed slutad. § 12 Om ökat stöd åtfolkrörelserna Herr kommunministern erhöll ordet föratt besvara fröken () anmälda fråga, 1975/76:11,till herr statsministern, och anförde: Fröken har frågat statsministern vilka åtgärder lill aktivtstöd för folkrörelserna som övervägs mot bakgrund av de storakostnadsstegringarna som allvarligt hämmar organisationernas arbetsmöjligheter. Frågan har överlämnatslill mig för besvarande. Folkrörelsernautgör ett omistligt inslag i vår demokrati. De har gett och ger lusentalsmänniskor möjlighet till delaktighet i samhällsutvecklingen och en rikaretillvaro. Folkrörelserna behövs som samlingspunkt för människor med olikaintressen. De ger möjlighet till fördjupade kunskaper och erfarenheter avorganisationsarbete. har uppmärksamheten riktats motfolkrörelsernas arbetsmöjligheter från flera olika håll. Regeringenhar successivt förstärkt stödet lill folkrörelsernapå flera områden. Folkbildningsorganisationerna fick i det första steget avkulturreformen ökade ekonomiska resurser. har fåll ökade anslagför stöd till de fria samfunden och in-vandrarkyrkorna. Ungdomsorganisationernahar fått förbättrade arbetsmöjligheter. Slödel till idroilsorganisalionernahar byggts ut kraftigt. De flesta av våra folkrörelser har statsstöd försin verksamhet. kommer organisationerna in med sina ekonomiskaönskemål. ges fortlöpande möjligheter att prövafolkrörelsernas arbetsvillkor. Därvid tas hänsyn till såväl kostnadsökningarsom möjligheterna för organisationerna att utveckla sin verksamhet. Folkrörelsernasarbetsmöjligheter prövas f n. inom kommundeparte-meniel i samråd medfolkrörelserna. För detta ändamål och för handläggningen av kommunalademokratifrågor har departementet byggts ut. En referensgrupp med företrädareför folkrörelserna har bildats. Vid de kontakter, som vi har medfolkrörelserna, är det framför allt två frågeställningar som haraktualiserats. Denena gäller hur folkrörelsernas dellagande i den demokratiska processen skallkunna underlättas och utvecklas och den andra avgräns-ningen mellan folkrörelsernasoch samhällets uppgifter. Etlkartläggningsarbete i anslutning lill de nämnda frågeställningarna har nupåbörjats i departementet. Vår strävan är att det arbetet skall ske i närasamarbete med folkrörelserna. Detta arbete kommer sannolikt också att leda framlill en prövning av vilka principer som skall gälla för samhälletsbidragsgivning till folkrörelserna. Regeringensinitiativ är ett allvarligt menat försök alt kartlägga de problem somfolkrörelserna upplever och med dem som utgångspunkt ge förbättrade möjligheterför folkrörelserna att bedriva sitt arbete. Omökat stöd åt Jblkrörelserna Omökat stöd åt folkrörelserna Fröken (): Jag ber all få tacka kommunminislern för svaret på min fråga. Fårjag ändå än en gång fråga: Överväger regeringen i det aktuella lägel, med demyckel stora koslnadssiegringar som drabbat folkrörelserna bara under de senasteåren, särskilda insatser för att möta de akuta behoven och förhindra attorganisationernas arbetsmöjligheter undergrävs, och är kommunminislern bereddall medverka lill delta? Bakgrundentill min fråga var just de exceptionellt stora kostnads-stegringarna på senaretid som drabbat folkrörelserna särskilt hårt. Den allmänna bilden avfolkrörelsernas ekonomiska villkor inger en hel del oro. Särskilt bekymmersamtär det att lägel också under ser dystert ut om ingetradikalt görs. Föralt ta några exempel sä har ju årets lönerörelse inneburit löneökningar på ca20 96 för organisationerna. Till det kommer lönekosi-nadspåslag på mer än 3096. Inte ens en folkrörelse kan ju klara sig helt ulan kanslikostnader.Distributionskostnaderna, trycknings- och papperskostnaderna, hyrorna,teletaxorna och avgifter av olika slag har ökat kraftigt under senare tid.Nyligen har t. ex. pressulredningen rapporterat om "oroande tecken på enekonomisk kris förstora grupper av tidskrifter med bredfolkrörelseförankring". Bakgrunden härtill är all papperspriserna harstigit med och all distributionskostnaderna snabbi ökatsom en följd bl. a. av all porloavgifterna tredubblats . Tillden här bilden av organisationernas arbetsmöjligheter och möjligheterna attutge tidskrifter hör all bidragen ur tidskriftsslödel till flera avorganisationernas tidskrifter dess värre har skurilsner. Statensungdomsråd kunde 1974 rapportera om växande svårigheter då det gälldeungdomsorganisationernas centrala verksamhet. De ökade statsbidragen under1970-talels första år hade ätits upp av kosinadssteg-ringarna. Statsbidragetsvarade för mindre än en fjärdedel av kostnaderna, underskollen ökade ochalltmer måste las ut i form av ökad belastning på organisationerna själva. Härhar det blivit vissa förbättringar i och med riksdagsbeslutet , menproblemen är allmänna och gäller inte bara ungdomsorganisationerna. Problemetär, kortfattat: Hur skall organisationerna med den accelererandekostnadsutvecklingen klara sin ekonomi? Många av de kostnadsstegringar manställs inför är direkt eller indirekt en följd av samhälleliga beslut. Är detså all regeringen, som det framkommit i olika sammanhang, positivt vill verkaför etl stöd lill folkrörelserna kan man inte låta kostnaderna skjuta i höjdenoch statsbidragen släpa efter, så alt de svarar för en allt mindre del närfolkrörelserna skall täcka kostnaderna för sin verksamhet. Genom våra rikhaltiga kontakter med folkrörelserna har vi också fått enbeskrivning av deras ekonomiska problem. Det gäller två olika ting. För detförsta har vi det långsiktiga perspektivet, dvs. frågan om vilka folkrörelsersom skall få statens stöd, på vilka principer del skall byggas och hur detskall konstrueras. För del andra har vi det mera kortsiktiga perspektivet, hurman skall klara de aktuella ekonomiska problemen. Det var detta senare somnärmast föranledde fröken alt ställa frågan. Detsker en översyn av folkrörelsernas ekonomiska förhållanden i samband medbudgetarbetet på varje fackdepartemenl som har hand om de olika folkrörelsernasproblem. Del har successivt skett en mycket kraftig utbyggnad av del statligastödet till folkrörelserna. Jag kan nämna etl par tre exempel. Stödet lillstudieförbunden har lill 1975 höjts från 58 miljoner till 343 miljoner,stödet till idrottsrörelsen från 45 miljoner lill 76miljoner och stödet till frikyrkorna och invandrarkyrkorna från 2 miljoner lill21 miljoner. Detta visar att regeringen beaktar den aktuella situationen förfolkrörelserna och är beredd att stödja dem i den besvärliga ekonomiskasituation som de befinner sig i. Dettaall folkrörelserna har svårigheter alt klara sin ekonomi är ingalunda en nyproblematik. De har sedan sin tillkomst alltid brottats med svåra ekonomiskaproblem. Folkrörelserna i det här landet har sannerligen inte växt fram pågrund av bristen på problem, utan man skulle möjligen ibland våga säga tackvare problemen. Kampen mot problemen har ofta inneburit att man skapat enmycket fast sammanhållning inom folkrörelserna. Vi är beredda att fortlöpandepröva folkrörelsernas ekonomiska problem. Omökat stöd åt folkrörelserna Fröken (): Del är värdefullt att kommunministern markerar all han är intresseradav att medverka till att folkrörelserna får en bättre situation. Att han nusäger att folkrörelserna har kunnat växa fram lack vare ekonomiska svårighetertolkar jag inte så att det är den vägen regeringen önskar gå när det gäller attpåverka villkoren för folkrörelserna i fortsättningen. Detär helt rikligt att det skett en hel del utökningar av anslagen lillfolkrörelserna . Det har ju framkommit mycket starka önskemål omdetta från organisationerna själva, mot bakgrund av den svåra situation de har.Del har väckts förslag här i från olika partier och vi har ocksågenom kunnat få beslut om mer positiva åtgärder än dem somföreslagits av regeringen på en del punkter. Så visst har del skett ensuccessiv uppräkning , men dess värre är det så att ökade anslaginte automatiskt innebär att folkrörelserna får förstärkta resurser. Med dekostnadsstegringar som förekommit på många områden och som indirekt ellerdirekt förorsakats av samhälleliga Om ökatstöd åt folkrörelserna beslut har man fått enallt knepigare ekonomisk situation. Det gäller då för samhället att se till inte försämrar och undergräver folkrörelsernas arbetsmöjligheter. Därförbehövs det betydligt kraftfullare insatser än t. ex. en automatisk uppräkningav anslagen med hänsyn till vad man brukar tala om som de allmänna koslnadsstegringarna.Det behövs alltså kraftfullare insatser än vad ett schablonmässigt uppräknandeav anslagen kan innebära. Jagefterlyste ett mer konkret svar från kommunministern om regeringen villöverväga särskilda insatser mot bakgrund av den aktuella situationen. Jag fickinget besked på den punkten. Jag får väl tolka den positiva hållningen frånkommunminislerns sida som att man ändå kan komma all överväga detta i detkommande budgetarbetet. Frågan gäller om folkrörelsernas ekonomiska situation nu är väsentligtsämre än den varit tidigare. Här är del ju som inom många andra områden ettspänningsförhållande mellan önskemål, ambitioner och resurser. Folkrörelsernasverksamhet har ju byggts ut utomordentligt hastigt. De har stora och vällovligaambitioner att utöka och intensifiera sin verksamhet, vilket naturligtvisockså sätter spår på kostnadssidan. Här får man avväga vad som är möjligt ochrimligt i varje särskilt fall. Beträffandefrågan om regeringen är beredd alt positivt pröva folkrörelsernas ekonomiskasituation kan jag bara hänvisa till all det sker en sådan prövningvarjebudgetår, och jag lämnade exempel på den utomordentligt kraftigauppräkning som skett av anslagen. På studieförbundssidan t. ex. har anslagenökat från 58 milj. kr. till 343 milj. kr. Det är väl etl tydligtuttryck för alt man prövar frågan. Närdet gäller i vad mån samhället har beslutat om kostnadsökningar förfolkrörelserna kunde vi föra en alldeles särskild diskussion om del. Men detskall jag avslå från. FrökenELIASSON (c): Visst finns det en spänning mellan ambitionsnivån och de resurser manhar - del är väl naturligt att organisationerna vill utöka sin verksamhet - mensituationen är värre än att pengarna inte räcker lill för alt utökaverksamheten. a. pressulredningen kunde visa på får man t. o. m.inskränka sin verksamhet. Man får försämra kvaliteten, ge ut lidskrifternamindre ofta än tidigare; och tidskrifter läggs även ned. Det finns exempel påorganisationer som får pruta ganska drastiskt på sina kansliresurser. Inomungdomsorganisationer och idrottsrörelse vältrar man i många fall underskottframför sig. Och det är bekymmersamt. Situationen är sådan attkoslnadsstegringarna på områden som är vitala för folkrörelserna har ökatmycket drastiskt . Överläggningen var härmedslutad. § 13 Om vissa förhållanden inom sjuksköterskeutbildningen Nr 26 Fru statsrådet erhöll ordet för allbesvara () anmälda fråga, 1975/76:98, ochanförde: har frågat mig vad Jag tänker göra för att undvika att eltstort antal sjuksköierskeelever, som avlagt godkända prov, inte blir flyttadeeller inte får ut sin examen. Den6 fattade regeringen beslut om att förändra betygsättningen i vissavårdutbildningar, bl. a. sjukskölerskeutbildningen, där den sjugradiga skalanändrades till en iregradig. Att införa färre skalsteg än tre, i enlighet medåtskilliga elevers krav, hade inneburit att regeringen gjort avsteg från deuttalanden om belygsättningen som finns i propositionen om reformering avhögskoleutbildningen m. m. 1975:9) och som godkändes av . Deltauttalande innebar att riktpunkten skulle vara en iregradig skala intill dessatt en samlad prövning av belygsättningen inom högskolan kommit till stånd. Enkartläggning av nuvarande betygsällning inom de utbildningar som kommer attingå i högskolan har redan påbörjats inom . Vidkontakter mellan företrädare för sjuksköler-skeelevers förbund (SSEF)och har förbundet att mot bakgrund avnyssnämnda riksdagsbeslut något införande av en tvågradig betygskala f n. inteär aktuellt. Elevförbundethar i det läget påbjudit s. k. skrivningsbojkott, dvs. att eleverna inte namn till känna på givna skrivningar för att omöjliggöra betygsällning.Ett stort antal elever har deltagit i denna bojkott. Jagvill framhålla att betygen i sjuksköterskeutbildningen enligt läroplanen förgrundutbildning av sjuksköterskor/sjukskötare skall grundas på en samladbedömning av elevernas prestationer. Om de skriftliga proven bojkottas måsteläraren söka skaffa sig annat underlag för sin bedömning. Om detta på grund avelevernas inställning visar sig helt omöjligt och underlag för betygsällningav elev i något ämne därmed helt saknas måste betygskolumnen lämnas tom. Eltofullständigt termins-betyg betyder att uppflyiining lill nästa termin inte kanske förrän tentamen har ägt rum i ämne i vilket betyg inte har kunnat sältas. Föravgångsbetyg gäller att dessa skall grundas på en samlad bedömning av elevernasprestationer under hela den aktuella studieperioden. Enligt vad jag har erfaritfrån torde del bli fråga om relativt få, om ens några,elever, för vilka underlag helt saknas alt sälta samtliga betyg iavgångsbetyget. I de fall fullständigt avgångsbetyg inte kan ges, kan hellerinte legitimation som sjuksköterska/sjukskötare erhållas. Däremot bör det varamöjligt för elev ulan fullständigt avgångsbetyg att få förordnande som vikarie.Några speciella åtgärder för alt undvika negativa konsekvenser för de eleversom deltar i bojkoltaktionen avser jag inte all vidta. Jagvill framhålla all eleverna i sjuksköterskeutbildningen har påbörjatutbildningen under de förutsättningar som gäller för denna. Omvissa förhållanden inom sjuksköterskeutbildningen Omvissa förhållanden inom s/ukskö-teiskeutbildningen jag har förståelse förkritiken mot den graderade betygskalan måste enligt min mening aktioner avdetta slag avvisas som medel att förändra utbildningen. Betygsfrågorna inomhögskolan bör som tidigare framhållits behandlas i ett sammanhang. Det arbetethar också påbörjats. Under detta anförande övertog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. En graderad betygsällning inom sjuksköterskeutbildningen skall baraförekomma om det finns starka skäl och om det kan påvisas att den fyller enviktig funktion. Del borde vara utgångspunkten efter den hårda kritik someleverna har riktat mot betygen. Alt betygen har nackdelar står klart efter dendebatt som har föris, och det medgav också statsrådet när viför etl år sedan diskuterade de frågorna här i . har ocksåen minskning av antalet betygsgrader skett, och det är ett framsteg. Vadär då skälen till att ha betygen kvar i en iregradig skala? Del första skäletär att de används för uttagning till vidareutbildning. Del skälet kan jag inteacceptera, eftersom jag anser att alla sjuksköterskor bör ha rätt lillvidareutbildning och all man därför bör ha en intagning efter ett kösystem tilldess man har tillräcklig omfattning. Detandra skälet skulle vara all sjukvårdshuvudmännen kräver en betygsällning attlägga lill grund för anställning. Men del tycks nu bli en alltmer spridduppfattning att betygen inte fyller någon större funktion. Jag kan t. ex.citera vad har sagt i ett ullålande. Det finns fierasjukvårdshuvudmän som uttalat sig i samma riktning. Det heter i uttalandet: "Iegenskap av sjukvårdshuvudman delar styrelsen uppfattningen att de graderadebetygen ej framstår som något nämnvärt intresse. Vidanställandet av personal torde sålunda de graderade betygen liksom för allaandra grupper tilldra sig föga intresse." Mankan naturligtvis lycka att de studerande borde vara nöjda med den utvecklingsom skett, men del är de inte. Fördet första pekar de på att den nya tregradiga skalan tillämpas mycketvarierande på olika skolor. Betyget Väl godkänd har uppfattats på olika sätt,och andelen som ges detta betyg växlar starkt. Man anser sig uppenbarligen inteha fått tillräcklig vägledning från centralt håll. Fördel andra anser eleverna fortfarande att man bör gå över till ett system medtvågradig skala. Jag delar denna uppfattning i sak. Jaganser självfallet att de borde kunna ge sig till tåls , eftersom ettarbete pågår på detta område. Men måste jag säga att den form förprotest som de valt ler sig ganska oskyldig. Den innebär Ju bara att de elever,som deltar, individuellt avstår från ett tänkbart överbetyg på skriftligaprov. Såvitt mig är bekant tar de däremot på sig underkända prov. Protestendrabbar därmed ingen annan än dem själva. Nuhar del förekommit, och det verkar som om statsrådets svar ger stöd för det,uppgifter om att eleverna skulle riskera, även om de avlagt ett godkänt prov,att inte få godkänt betyg, alt inte fiyltas upp eller att inte få sinlegitimation. Jag skulle vilja fråga: Är inte detta mera våld än nöden kräver?Finns del inte något smidigare sätt alt möta denna protest från eleverna, som ipraktiken bara drabbar de protesterande själva? Omvissa förhållanden inom sjukskö-teiskeutbildningen Jag vill kommentera det som senast sade, eftersom det inteär fråga om en så oskyldig protest. har funnit anledning allunder hösten utfärda anvisningar för betyg-sättningen, eftersom lärarkårennaturligtvis känt sig pressad i denna situation. "Föratt en bedömning av den enskilde elevens studieresultat skall kunna utföras ochbilda underlag för utfärdande av betyg erfordras givetvis altkunskapsredovisningen är idenlifierbar, dvs. av läraren kan ställas i relationlill viss elev." Dethär citatet ur anvisningarna vill jag helt ställa mig bakom. Den situationeninnebär för eleverna att, om inte heller något annat underlag finns all sällabetyg efter, beiygskolumnen blir tom. På det viset är inte bara de elever somsjälva önskar avstå från överbetyg med i denna aktion utan samtliga elever iaktionen kommer att drabbas av den. Beträffandeden vidare frågan om belygsättningen som sådan vill jag säga, all betygsysiemetär omdiskuterat inom många högskoleutbildningar. Jag menar all det säkerligenfinns många goda skäl för den kritik som har framförts motsjukskölerskeutbildningen, mot lärarutbildningar osv.