prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — Detär tänkbart - Jag säger alltså inte att det är självklart - att endifferentierad arbetsgivaravgift skulle visa sig få en liknande gynnsam effektoch kunna medverka till att skapa nya arbetstillfällen inom det inrestödområdet. Kanske får man finansplan läsa atl effekten avnedsättningen av den allmänna arbetsgivaravgiften blev tydlig försysselsättningen inom det inre stödområdet. 1etl lidigare inlägg harjag nämnt vad denna nedsättning skulle kunna betyda fören enda kommun: . Det låter kanske inte mycket när man tänker påstatsbudgetens totala omfattning, men nedfiyttad till lokal nivå, för enkommun, kan en sådan sänkning vid sidan av andra insatser medverka lill attskapa nya jobb. Varför skulle vi avstå från att la den chansen att ge fiermänniskor nya Jobb? Denallmänna arbetsgivaravgiften Inom det inre stödområdet Hen i Boriänge(vpk): Finansministern avslutade siu inlägg med alt säga att han hade enrätlinjig syn i fråga om kommunalskatten. Men den rät-linjigheien finner maninte om man ser på proposilionen, och lyssnade man lill fann maningen som helst räilinjighet där heller. Härär del ju fråga om vilken respekt man skall ha för lotteri. HerrFagerlund vill inte atl man skall ha någon respekt för , men det villherr . Del är kanske där striden står bland socialdemokraterna. Fråganär också vilka konsekvenserna blir för dem som bor i del inre stödområdet ochtvingas leva under kommunernas dåliga ekonomi. Jagdelar syn på kommunernas roll inom och utom det inre stödområdet,men samma sak gäller ju för bolagen och företagen. Vi har hög- ochlågvinstföretag både innanför och utanför delta stödområde. Vill man hävdarätlinjigheten, lycker jag att man också i det här avseendet skulle rösta emotproposilionen. Jag delar också uppfattningen alt subventionerna till företageninte kommer att ge någon positiv effekt. Jaganser all finansminister har fel när han säger alt en sänkning avarbetsgivaravgiften generellt för kommunerna inte skulle få någon störrebelydelse. Kommunerna har en väldigt hård press på sig enbart för att behållasina anställda, och de eftersträvar hela liden hårda rationaliseringar pågrund av det ekonomiska lägel - kanske ännu härdare än inom den privatasektorn. Delär bakgrunden till problemet, och därför vore del följdriktigt att stödja vårtförstahandsyrkande om att som en etapp sänka arbetsgivaravgiften förkommunerna i hela landet till . Det skulle ha en positiv effeki förkommunerna och även för sysselsättningen. Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet Hen i (m): Jag förslår alt finansministern inte riktigt känner igen sig själv häri dag när han har lagt fram en proposition som innebär skallesänkning. Finansminislernlalar om de tekniska problem som han hade att brottas med för atl kunna klarapropositionen, och Jag vill gärna ge honom en eloge för au de frågorna har fåtten ganska elegant och bra lösning. Detär myckel möjligt all skattekraften har ökat i kommunerna, men där harkommunalskatteutjämningsbidraget spelat en stor roll. Vad man önskar är atlkommunerna av egen kraft och med den aktivitet som kan åstadkommas där skaparbättre förutsättningar i glesbygderna. Det är del vi menar att den generellaåtgärden skulle kunna åsiadkomma. Finansministerntror inte atl en sänkning med 2 96 spelar någon siörre roll, men den blir ialla fall en stimulans. Del är klart att stimulansen skulle bli bättre omarbetsgivaravgiften helt logs bort. Den skulle också bli bättre om man även förframtiden kunde garantera denna nedsättning. Det var därför vi föreslog atlriksdagen inte skulle tidsbegränsa nedsättningen utan att den skulle gälla t.v. Vi har kompromissat på den här punkten och kommii lill resultatet atttidsbegränsningen är lämplig med hänsyn lill att förelagsskalteberedningenarbetar med problemet. Jagtror alt ändringen kommer all innebära en litet större aktiviiei i del inrestödområdet. Finansministern sade själv att det är hån all arbeta iglesbygderna för kommunerna. Det är del givelvis även för människorna som bordär och för dem som bedriver näringsverksamhet där. Jag var hell inställd på atl i skulle skynda lilloch säga: Se på finansminislern - nu vill han göra del besvärligare för defattiga Norrlandskommunerna. Jagunderströk i mitt inlägg all kommunerna i glesbygderna ansvarar för en dyrareservice för den enskilde medborgaren än i tätorterna och framför alll istäderna. Jag underströk också atl jag anser latituden på 35 96 varatillräcklig. skall vi undersöka om den är rätt avvägd. Så mycket vågar jagemellertid säga atl den är hell tillräcklig, och del finns ingen anledning atlutvidga den yllerligare genom att sänka arbetsgivaravgiften med ett parprocent i stödområdet. citerade ur den statsverksproposiiionsom var aktuell . Visst gör jag gällande att stimulanspolitikengav effekt , men den innehöll etl brett register av åtgärder, där dentillfälliga nedsättningen av mervärdeskatten enligl minmening spelade en helt underordnad roll. i (c): Jag kunde inte uppfatta finansministerns första anförande på annal sättän att han sade all av medelskatlekraften för övre är för högt.Nu förklarar han all del är tillräckligt. korrigering i rättriktning. Sedansäger finansministern att det är självklart att kommunerna i glesbygdsområdenahar dyrare service. Det är väl också ett medgivande atl vi har rätt. Tiden ärännu inte inne för att la en omprövning av skalteunderlagsreformerna tillintäkt för all sälla oss emot en sänkning av arbetsgivaravgiften fördel inrestödområdet. Vi måste ha en ordentlig utvärdering av skatteutjämningssystemetförsl. Ensak att tänka på när man börjar göra sådana här jämförelser är att vi har såmycket att ta igen i del inre stödområdet. Vi för fortfarande en ojämn kampgentemot södra delen av landei i mänga avseenden. Ta som exempel bara trycketfrån utlandet. I hur stor omfattning kan inte södra delen av landei t. ex. utnyttjakontakterna med utlandet i fråga om både turism och ekonomi? Där är viverkligen handikappade i större delen av Norriand. Vi har mycket att ta igenoch därför tror jag det krävs ännu innan vi kan säga atlskatleuljämningsbidragen är för höga för del inre stödområdet. Ibörjan sade finansministern också något om alt del fanns en del tekniskasvårigheter med denna proposition. Jag vill som i säga attde ändå lösts på ell hyggligt sätt, som Jag ser del. Vad gäller kommunerna lärdel inte tekniskt sett vara svårare all lösa även den delen av problemet ochlåta kommunerna följa med i beslutet om sänkning av arbetsgivaravgiften. Överiäggningenvar härmed slutad. : Propositioner ställs först påbifall lill eller avslag på det i motionen nr 46 av m. fi.framställda yrkandet om avslag på regeringens proposition nr 16. Om detlayrkande avslås företas utskottets hemställan till avgörande momentvis. Det i motionen nr 46 av m. jl.framställda yrkandet om avslag på regeringens proposition nr 16 Propositionergavs pä dels bifall till, dels avslag på delta yrkande, och förklarades densenare proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren avslår det i motionen nr 46 av m. fi. framställdayrkandet om avslag på regeringens proposition nr 16 den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit nämnda motionsyrkande. Denallmänna arbetsgivaravgiften inom del inre stödområdet Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Denallmänna arbetsgivaravgiften Inom del inre stödområdet Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels motionen nr 48 av herrHermansson m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill atl kammaren bifaller skatleutskotlels hemställan i betänkandet nr 19mom. I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitmotionen nr 48 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i Boriänge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen av herrMagnusson i m. fl. samt 3:o) motionen nr 48 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägandeja besvarad. Då i begärde votering upptogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo. de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr i begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskaiieutskoiieis hemställan i belänkandet nr 19 mom. 2 antar reservationen avherr i m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit motionen nr 48 av herrHermansson m. fi. i motsvarande del. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren bifaller skatteutskottels hemställan i belänkandet nr 19mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m. fl. Internationella konventioner m. m. på natur- och miljövårdsområdet Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparalverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: § 5Internationella konventioner m. m. på natur- och miljövårdsområdet betänkande 1975/76:4 med anledning av motion om registreringav internationella konventioner m. m. på natur-och miljövårdsområdet. FruTHORSSON (s): Den fråga som berörs i utrikesutskottets betänkande nr 4 är avutomordentligt stor belydelse för det internationella miljövårds-samarbetet ochdärmed för effekten av det nationella miljöarbetet i de enskilda länderna. Isjälva verket skulle man kunna säga att ett väl utvecklat nät avinternationella miljövårdskonventioner ratificerade av största möjliga antalländer och ledande till nationella åtgärder - lagstiftningsvägen eller påannat sätl - är själva förutsättningen för ett effektivt bedrivet miljöarbete.Del är därför inte underligt att den har specielltengagerat sig för en ökad effektivitet i denna aspekt av det internationellamiljövärdssamarbetet: Det finns kanske anledning för de miljöintresserade ikammaren att ta del av en redovisning av det just nu aktuella läget på området. Detredovisas i utskottets betänkande att regeringen vid miljövärds-styrelsenstredje möte i log ett initiativ som ledde 4 protokoll 1975/76:37-39 Internationellakonventioner m. m. på natur- och miljövårdsområdet till en resolution, vilkeninnebär en vädjan till miljövårdsstyrelsens sekretariat atl ännu effektivaredriva arbetet på ett omfattande miljövårds-konventionssyslem. Detta arbete harförts vidare i generalförsamling där svenskaregeringen inte bara, som det slår i utskottsbetänkandet, ultryckt bekymmeröver att så få länder biträtt konventionerna och tagit initialiv lill enresolution i ärendet. Regeringen har också fört arbetet ytterligare ell stegvidare. Kammaren bör kanske vara intresserad av alt vela atl den resolution somSverige lagt fram förslag om i församlingens andra utskott nu är enhälligtantagen och kommer att kunna ledadetta arbete vidare. Därtillhärden i FN-arbetel pekat på att just därför attkonveniionsmönstrel pä det internationella miljövårdsområdet är av sä avgörandebetydelse för effektiviteten i arbetet, bör miljövårdssekre-tarialel nu gåvidare. Man bör ta upp nya områden där man kan länka sig atl förhandlingsvägenarbeta fram ytterligare konventioner. Man bör noggrant följa den tekniska ochpolitiska utvecklingen pä de olika ämnesområdena och i samband därmed revideraoch uppdatera redan antagna konventioner. Man bör över huvud taget se till attde internationella konventionerna på miljövårdsområdet verkligen hålls aktuellaoch blir effektiva. Man bör på begäran lämna bistånd till stater som vill hahjälp för att kunna genomföra de nationella lagstiftningsåtgärder som konventionernaföranleder. Man bör över huvud taget hålla ämnet under kontinueriig ocheffektiv bevakning. Detär med stor tillfredsställelse som vi noterar att generalförsamlingen enhälligtantagit det av framlagda resolutionsförslaget. Det innebär alt dåmiljöstyrelsen sammanträder i lill sitt fjärde möte, har vien auktoritativ grund alt stå pä när vi från svensk sida kommer att fortsättaansträngningarna att förstärka de internationella miljövärdskonvent lönerna. Somjag sade i början, herr lalman, är del min övertygelse att detla är den givnaförutsättningen för atl vi verkligen skall få lill stånd effektivitet i värtinternationella miljövårdssamarbete och därmed också största möjliga effekt pådet nationella planet, vilket självfallet är den yllersta förutsättningen föratt miljövårdsarbetet skall föras vidare. Hen (): Jag är mycket tacksam över att har lämnat kammaren dennainformalion. Utskotiets betänkande har sin grund i en motion från min sida, ochjag är också tacksam över all utskottet så grundligt har besvarat den motionen. Fören enskild intresserad riksdagsman har det nästan varit omöjligt att hitta iden labyrint av som finns. Någon kontroll pä alt de uppfyllshar man inte från denna horisont. Jag har en känsla av att i den mänmiljöfrågorna är placerade inom olika departement, har man inte heller där fullklarhet i hur det ligger till. Jag är mycket lugnareefter dels denna redovisning i utskottets be- länkande, dels fruThorssons information, som visar atl det finns ett kraftigt iniresse att samlasig i dessa frågor. Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Tillbakadragande av utländska trupper från Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1975/76:5med anledning av motion om tillbakadragande av utländska trupper från . I delta betänkande behandlades motionen 1975:249 avherr m. fl. (vpk), vari föreslagits alt hos regeringenhemställde atl i säkerhetsråd och generalförsamlingverkade för att alla utländska trupper under FN-fiagg i fråntogs dennastatus samt villkorslöst och drogs bort från landei. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1975:249. HenLORENTZON (vpk): Utrikesuiskotiets betänkande nr 5 gäller ställningstagandet till denav vpk väckta partimotionen, 1975:249, som yrkar atl hos regeringenhemställer alt i verkar för all alla utländskatrupper under FN-flagg i fråntas denna status samt villkorslöst ochomedelbart dras bort frän landei. Motionensyrkande är inte nytt för riksdag. Kraven har framförts även undertidigare år. De kommer att upprepas så länge ställningslagande i FNblir elt stöd ät USA-imperialisternas skändligheter mot del koreanska folkel. Atthälla ell område militärt ockuperat mol en allmänt uttalad folkvilja, altoförbehållsamt ge skydd och stöd åt en fascistisk regim, som gör sig skyldigtill de mest brutala terrordåd, är de största skändligheter som kan begås motett folk som kämpar för sin nationella enhet. Isödra är 40 000 amerikanska soldater stationerade under namnet avFN-irupper. De har lill sitt förfogande den mest moderna krigsmateriel - hithör även kärnvapen. Att i detla avseende ständigt gett silt stöd åt USAi är högst anmärkningsvärt. Sverigeharju alltid framhållit betydelsen av den roll kan spela vidtryggandel av internationell fred och säkerhet. Därtill har den svenskaregeringen understrukit vikten av att respekten för målsättningarunderbyggs och vidmakthålls, såväl av organisationen själv som av dessmedlemmar. Mol denna bakgrund är därför agerande i FN synnerligenanmärkningsvärt. Några dala ochsakuppgifter i detta sammanhang för att ge en bakgrund Tillbakadragandeav utländska trupper från Tillbakadragandeav utländska trupper från till Koreafrägans senastebehandling i och stöd även till : USAhar i kraft av sin militära och ekonomiska styrka under snart tre decennierkunnal utnyttja och missbruka namn och organisation. Motdet koreanska folkets enhetligt manifesterade vilja utnyttjade FN:sgeneralförsamling för atl legitimera en permanentning av delning genomatt upprätta en marionettslal i södra . Härefterhar genomfört en hel rad svåra brott mot . Efter alt ha utlöstKoreakriget kunde genomdriva en resolution i därderas egna interveniionsstyrkor i utnämndes till "Förentanationernas styrkor". Det märkliga i detla sammanhang är att dennaresolution kunde godkännas utan att säkerhetsrådet ens var beslulsmässigt. Vidarevar detla beslut även ett brott mol artikel 32 i FN:s stadga, där del sägs altpart i tvist, som är föremål för rådets behandling, skall inbjudas lillöveriäggning. Men ingen representant för Demokratiska Koreahade inbjudits eller ens getts tillfälle alt yttra sig. Även i det falletvåldförde man sig på . Ytteriigareen anmärkningsvärd omständighet är att FN enligl egna statuter inte hadebefogenhet att ingripa då alla kända fakta visade atl kriget i var ettinbördeskrig. Även här våldförde sig FN på sina egna stadgar, hade dengången kraften att tvinga igenom sina krav. resulterade i elt vapenstillestånd blev USA-trup-perna kvar isödra i namn av "styrkor". Derashuvudsakliga uppgift har varit att skydda en fascistisk terrorregim i södraKorea, som folket inte ville veta av. Officiellt hette det att USA-truppernavar i södra för alt garantera freden. USAbetraktade sig som supermakt och världspolis och som den dominerande makten ivärlden. Folken inte minst iIndokina skulle få se fler bevis på delta. Ikraft av denna sin styrka kunde få den överväldigande majoriteten i FN attdansa efter sin pipa. Därför kunde behandla som om de vorevärdelösa papperslappar då de inte gynnade amerikanska intressen. Självfalletvägrade så gott som att efterkomma denvapenstilleståndsöverenskommelse som man hade underskrivit Artikel 4 i denöverenskommelse som var med om att underteckna den 27 juli 1953föranstaltade om överläggningar om de utländska truppernas tillbakadragande ochåtgärder för landets återförening från vapenstilleståndsdagen. Menredan inom tolv dagar hade och den fascistiska regeringen i södra sig mot denna artikel genom att underteckna elt bilateralt avtal, sommöjliggjorde en stationering av USA-trupper i södra och militärbaser därpä obestämd tid. , senare, har fortfarande trupper och baser isödra . sitt folkfientligahandlande fick stöd av sin pålitliga majoritet i Förenta nationerna.USA-trupperna kunde därtill betecknas som trupper. UnderUSA-iruppernas beskydd genomför den fascistiska regimen i södra en alltbrutalare terror mot befolkningen. Även om meddelanden härom är sparsamtrefererade i svenska massmedia har det ändå getts en bild av denna massterror. DagensNyheter skriver i en ledarkommeniar i är om Koreafrägan och densydkoreanske presidenten : "PresidentParks förtryckarregim stämplar motståndare som kommunister och torterar ochavrättar dem. Hans välde upprätthålls med hjälp av drygt 40 000 soldater (varavbara en bråkdel tjänstgör under FN-fiagg). Och de amerikanska trupperna haräven materiella intressen all försvara. De vakar över Japanska och amerikanskainvesteringar, som vuxit rekordartat i elt , där president billig arbetskraft, lag och ordning och god utdelning på investeratkapital. är en nordlig nyckelpunkt i och växande ekonomiskaintressesfär i . Föratt folk skall kunna befrias från Parkregimens förtryck måstesamtliga amerikanska trupper bort - inte bara de som ulgör FN-kommandot." Tillätmig, herr talman, all göra ytterligare ell kort citat. Del gäller vad representant i FN, . , haratt säga i en rapport från polisterrorns : ",under vars fiagga de utländska militärstyrkorna i opererar- börallvarligt överväga elt tillbakadragande av sitt stöd vilket används föratt föreviga de tyranniska och förtryckande åtgärderna från en diktator medomållligl maktbegär." Såär alltså förhållandena i den del av där den s. k. fria väridensockupationstrupper uppträder och upprätthåller lag och ordning och enligtofficiella uppgifter är fredens garant. Del sker under Förenta nationernashägn och beskydd, dä USA-trupperna forlfarande bär beteckningen FN-trupper. Dettaoefterrättliga förhällande kan givetvis inte fortsätta i evighet. Dealliansfria staterna och länderna från den tredje världen, som själva käntförtrycket och ockupationen från den s. k. fria världen, har ställt sig ispetsen för aktioner i för att få ett slut pä de olidligaförhållandena i . USAkan därför nu inte längre bolla som man har kunnat göra medmedlemsstaterna i FN. har förioral majoriteten i FN och har uttalat ettvisst hot om att lämna medlemsorganisationen, även om forlfarande där haren del "säkra" stater, framför allt därför att dessa stater militärtoch ekonomiskt helt är beroende av . i FN blev därför en stor seger för det koreanska folket. kundeinte förhindra atl generalförsamlingen antog en resolution, som kräveralt alla främmande trupper skall bort från södra . Tillbakadragandeav utländska trupper från Tillbakadragandeav utländska trupper från Redanvid fjolårets behandling av Koreafrägan i FN hade de alliansfria staterna ochländerna från den tredje världen framlagt förslag, som underskrivits av 39stater, om att alla främmande trupper skulle lämna södra . Vidomröstningen i FN den gängen gav sitt stöd åt och lade ned sin röstbeträffande de 39 ländernas förslag. förslag segrade -ockupationstrupperna skulle vara kvar i södra . ställningstagandevar även den gången all beklaga. Införårets FN-behandling av Koreafrågan hade antalet progressiva stater ökat till43. Deras krav var desamma som under fjolårets behandling av Koreafrågan i FN.Dessa krav innebar etl upplösande av "FN-kom-mandol" i ,tillbakadragande av alla utländska trupper, stationerade i södra underFörenta nationernas fiagga, samt undertecknande av ett fredsavtal mellan departer som berörs av vapenstillesiåndsöver-enskommelsen frän är 1953. Norra ochsödra uppmanades atl hälla sig lill principerna i det gemensammauttalandel för all undanröja den militära konfrontationen ochpåskynda den självständiga och fredliga återföreningen av landet. Dennaresolution vann majoritet. stödde icke resolutionen, ulan ladened sin röst vid om-' röstningen. Fördet koreanska folket var denna omröstning i jämförelse med vad som hänltidigare år ett stort framsteg. Härefter kan ockupationstrupper i södraKorea inte längre framställas som FN-irupper. Kampen för ett tillbakadragandeav USA-trupperna frän har väsenlligl underlättats. stödde alltså inte de progressiva staternavid omröstningen i FN men gav däremot sitt fulla stöd åt den resolution somföreträddes framför alll av . Här förklarades visserligen alt man kunde gåmed på att upplösa "FN-kommandot" i södra , men - tillades delfrån - detla kommando beslår endast av 300 man. USA-trupperna på 42 000 mani södra var plötsligt inte längre FN-trupper. Vidareförklarades av atl man inte kunde gå med på upplösning ens av FN-kommandotom inte vapenstilleståndsöverenskommelsen förblir i kraft. Någotfredsavtal ville egentligen inte diskutera. Det krigiska tillståndet på den koreanska halvönskall alltså fortsätta. De 42 000 USA-soldalerna med modern utrustning och 300kärnstrids-spetsar skall vara kvar i södra . Förresolutionen röstade och gav återigen sitt fulla stöd förupprällhållandet av de olidliga förhållanden som råder i södra . Ävendenna resolution blev antagen av FN. Utrikesutskottetsmetod alt argumentera mot yrkandena i vpk-motionen 249 skiljer sig intenämnvärt från den argumentation som år efter är användes motvpk-molionernas krav på ett svenskt erkännande även av Demokratiskafolkrepubliken . Argumenten präglas nu liksom då av den obotfärdigesförhinder. Påannat sätl kan inte utskottsbelänkandet tolkas.