prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — Massor av tips strömmar intill polisen, men den hinner inte behandla alla eftersom det saknas folk. Densenasle tiden har en viss förstärkning skett av den avdelning i Huddingepolisensom arbetar med narkotika. De två polismän som normall arbetar med dessaärenden har fått hjälp. Denna förstärkning är dock endasl tillfällig ochpersonalen är hopplockad från annan verksamhel. Man har tvingats till en snabbmen inle till en slutlig lösning. Isitt anförande här sade att förstärkningen av resurser tillbekämpning av narkotika sker genom länspolischefen. Detla, ullalade herrPolslam, har fungerat på ett mycket bra sätl. Ivad avser polisdistrikt delar jag icke uppfaltning. Jaganser alt den förstärkning som man nu har fått där borde ha kommil lidigare. Desenaste månaderna har visat att allt större mängder narkotika strömmar in ivårt land. Motåtgärderna måste ökas. Nya metoder måste prövas. Molionen anvisaren väg att söka komma lill rätta med eländet i de nya förorter som tycks varavärst utsatta. Men inte heller här vill utskottets majoritet vara med. När nu statsrådet har varil vänlig nog att sitta kvar i kammarenoch lyssna på denna debatt, skulle jag vilja ställa en fråga som gällerorganisationen av polisdistrikt. Under lång lid har en utredningpågätt beträffande detta spörsmål, och jag skall be att få fråga statsrådet: tagit dei av den organisationsutredning som hargjort rörande polisdistrikt och vilka åtgärder tänkerjustitieministern vidta? Fröken () kortgenmäle: i inlägg belyser egentligen vad vi har sagt iutskottets skrivning, nämligen att silualionen i är utomordentligtbesvärlig. Men utskottsmajoriieiens åsikt är att man från rikskriminalens ochlänspolischefernas sida noggrant skall beakta behovel av förstärkningar både iHuddinge och pä andra orter, där det befinns nödvändigt. Behov avförstärkningar finns uppenbariigen på andra håll, eftersom man t. ex. iSkaraborgs och har inrättat tillfälliga narkotikarotlar och iÄlvsborgs län planerar en sådan rotel. Viutgår från utskottsmajoritetens sida att man skall följa frågan omförstärkningar i de distrikt där polispersonalen inle kan bemästra det sväraproblemet. Vi förutsätter också - och del tycker jag man särskilt skall läggapå minnet - all sådana orter, och lill dem hör , skall prioriteras vidfördelningen av de nya tjänster som inrättas fr. o. m. den . Någonförbättring har det ändå blivit i därigenom att personalen därnyligen förstärkts med fem polismän från andra distrikt och en frän rikskriminalen. Hen i (fp) kon genmäle: Jagvill betyga all jag uppskattar den positiva ton i vilken utskottets värderadevice ordförande uttalat sig här. Jag ser i det ett starkt stöd för enförstärkning av polisen i . Jag är väl medveien om att det kan erbjudasvårigheler, genom att prejudikat skapas, om man speciellt gynnar ettpolisdistrikt. Det finns emellerlid en omständighet som talar mot farhågan försådant prejudikat. Kommunerna har sammantaget genomgåtten snabbare expansion än några andra kommuner i modern tid har gjort i vårtland. Det är heller icke troligt all något polisdistrikt befolkningsmässigt ivarje fall under innevarande sekel kommer att växa så snabbt. Någonrisk för all man skapar prejudikat om man gör en särskild insats i fråga omHuddinge polisdistrikt föreligger alltså inte. Vi är alla medvetna om de sväraproblem som i talat om. Jag skall inle gå in pä demhär. Jag skall bara svara på en direkl fråga som jag fick beträffande denorganisationsutredning som har gjort. Den ulredningen harJag inle tagit del av, beroende på att håller på attutvärdera den. Så snart slyrelsen har gjon det, kommer vi ijustitiedepartementet att fä del av den och fär även lillfälle alt diskuteraulredningen med . Hen (): Del gäller molionen 1089. I frånvaro - hon har inte tagitsav polisen utan drabbats av influensa - vill jag ge en bakgrund lill motionenoch vad motionärerna har avsett med kravet att polisutbildningen skulleintegreras i den reguljära undervisning som kommer andra yrkesgrupper till deli det svenska samhället. Någraav talarna i deballen har sett dunkla syften i molionen. a. skullepolismännen ha blivit förargade. HerrWesiberg i lyckades fä ihop det lill att han - för egen del måhända -stöttade polismännen, som fyllde en viktig samhällsuppgift. Avsiklenmed denna kluvenhet - all vara folkpartist är Ju att vara kluven - skulle varaatt motionärerna hade hell andra motiv än de ädla samhällsmoliv som herrWestberg tydligen anser sig företräda. Bakgrundentill motionen 1089 är självfallel seriös. Den grundar sig på omfallande sludierav ärendet liksom på kontakter med såväl polismän som allmänhet. Detär ett gammalt krav att polisutbildningen skall integreras i den undervisningsom gäller andra yrkesgrupper. Och riksdagsbeslutet frän 1963 kan ju inte varaevigt. Polismännens utbildning på det sociala områdel kan inte varamärkvärdigare än den som förekommer exempelvis vid . Envidgad uppgift för polismännens utbildning är den beleendeve-tenskap som liggeri konlaklerna och relationerna mellan polisen och allmänheten i det svenskasamhället. Del är från dessa utgångspunkter som vi ofta diskuterar behovet avkvarterspoliser och all poliserna skall patrullera lill fots oftare än vad somnu sker. Inlefår vi väl sämre poliser för alt utbildningen läggs under de reguljärautbildningsmyndigheterna. Föross motionärer - och vi har slöd hos olika grupper, inle i oväsentligutsträckning hos polismän av skilda grader - är det naturiigl att en yrkeskårför vilken vi har den allra största respekt får en större bredd i ulbildningennär denna sker tillsammans med andra samhällsmedborgare. Det blir ju därmedökade kontaktytor. Just därför att utbildningen av polismän är så viktig är detinkonsekvenl att bedriva den i särskilda former. Altvissa delar av polisutbildningen inte kan inrangeras i den reguljäraundervisningen - låt oss säga alt del är fråga om säkerhetsfrågor, utbildningbeträffande vapen och liknande - förtar emellerlid inte del faktum allpolismännens huvudsakliga utbildning mycket väl kan och bör ske på samma sättsom för andra. Förnågra dagar sedan lyssnade jag på en debatt hos en socialdemokratiskorganisation i , där justitieministern var närvarande. De krav somrestes i den debatlen återflnns i motionen 1089, och de fördes fram med mycketstor kraft: samma krav på utbildning för poliser som för andra grupper,integrering av polisutbildningen med andra yrkesgrupper, överflyttning avpolisulbildningen till det reguljära undervisningsväsendet. Dessa krav komfrän folk som har mångårig erfarenhet av såväl social verksamhet som verksamhetinom polisen i . Pelfinns, herr lalman, få saker jag är så övertygad om som att den framlidapolisulbildningen kommer alt föras över till det reguljära undervisningssystemet.Den nuvarande utbildningsformen kommer att överleva sig själv och vi ämnarkomma tillbaka lill med vårt krav ända lills dess att vi får ettpositivt gensvar. förestående voteringen kommer jag att stödja reservalionen I som är fogadtill utskottets beiänkande. Jag skulle hell kort vilja bemöta inlägg. Förstnoterar jag att varken eller fått stöd avsocialdemokraterna i utskottet för sin linje. Men del må nu vara hänt. Iövrigl tror jag att vi kan konstatera att den svenska polisutbildningen liggerpå en mycket hög nivå även vid inlernalionella jämförelser. Det är en ganskasärpräglad undervisning, och enligt min bedömning kan man riskera att fä ensämre och dessulom dyrare utbildning om man för över polisulbildningen tillsedvanliga utbildningshuvudmän. Polisutbildningen ärinrikiad pä alt ge noggranna kunskaper om vad polisverksamhet innebäroch att lära blivande polismän de begränsningar i yrkesutövningen som måsteiakttas. Polisverksamheten är noggrant reglerad, och det gäller verkligen förblivande polismän att inte överskrida sina befogenheter. Jagtror därför att del är både rikligt och naturligt alt låta polisutbildningen iprincip ligga kvar under . Men jag delar helt de synpunkter somkommit till ullryck i direkiiven lill polisulredningen, all man bör strävaefter all föriägga en viss del av den praktiska ulbildningen vid institutioneroch organisalioner utanför polisväsendet. Jagställer mig självklart hundraprocentigt bakom del som ulskottsmajoritetensagt, att en viss samordning också bör ske i fråga om t. ex. utbildning inomdet sociala området. Det är ju naturiigtvis inte riktigt all polisutbildningenhålls hell isolerad från samhållet i övrigt. vi har olika uppfattningar om, och jag, är vem som skallvara huvudman för utbildningen. Ulskoltet har, bortsett från vpk, som har enreservation, i stor enighet stannat för uppfattningen att ulbildningen även ifortsättningen bör ligga under . Hen (): Jag hade inte väntat mig att och jag skulle ha sammauppfallning om de här frågorna. Jagbeklagar självfallel att vi inte har lyckats överiyga socialdemokraterna ijuslitieulskoilet om det riktiga i att föra över utbildningen av poliserna tilldet reguljära undervisningsväsendel, men det aren fråga som vi får återkommatill och försöka skapa gehör för i . Detsom intresserade mig Just nu när replikerade var att hon sadeatt man får en sämre och dyrare utbildning om man för över polisulbildningentill det reguljära undervisningsväsendet. Delskulle verkligen vara intressant att vela hur det resonemanget är underbyggt.Får man en sämre utbildning om man går över lill samhällels reguljärautbildningssystem? Del kan nalurligtvis hävda som moderatriksdagsman. Men kan del vara en riktig beskrivning av samhället och dessundervisningsväsen att detta skulle vara ett sämre alternativ än den nuvarandepolisutbildningen? Jag tror över huvud taget inie att har tänkt igenom detta. Vadjag skulle vilja beröra i den här debatten med att hon är inne på linjen att en viss samordning skall ske. Det stårockså i utskottsmajoritetens skrivning. säger också attpolisutbildningen inte skall hållas isolerad från samhället i övrigt. Det ärprecis den risken som finns med det nuvarande systemet, att polismännens utbildninginte fär den bredd och inte ger dem de kontaktytor som de behöver i sitt svåraarbete i det svenska samhället. Därför har det nuvarande systemet överlevt sigsjälvt. kommer ulan ivivel att få uppleva att det kommer attresas många krav från folk i som på goda grunder anser attpolisutbildningen kan ske i det reguljära undervisningssystemet. Att Jag gjorde gällande att man kunde riskera att utbildningen blirsämre om den läggs under reguljära utbildningsmyndigheter är inte ett uttryckför någon kritik mot vårt utbildningsväsende generellt, men det är ettpåstående som grundar sig på det förhållandet, att polisutbildningen är säsärpräglad alt det krävs personer med speciella kunskaper för att undervisainom denna. Det gäller en verksamhet för vilken samhället uppställer klara ochentydiga regler. Detär därför som jag menar all en sådan utbildning sker billigast och bäst i denform som den har f n. under ledning och med den expertissom där finns. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 400 av . och motionen nr 1062 av m. fl. i motsvarande delar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Röstänga begäri votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskotiets hemställan i betänkandet nr27 punkten 1 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifalltill motionen nr 400 och motionen nr 1062 i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrPetersson i Röstänga begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr Lövenborg, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller justitieulskottets hemställan i betänkandet nr 27 punkten 1 mom. 2röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 1 av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dä herrPettersson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resullal: Punkterna 2 och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskollets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Lövenborg, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller juslilieulskotlels hemställan i betänkandet nr27 punkten 4 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dä herrPettersson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 304 Nej - 16 Punkten 6 Mom. 1 Propositioner gavs päbifall till 1:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 4 avfröken m. fl., 3:o) reservationen nr 5 av i samt4:o) reservationen nr 3 av , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande Dä frökenMattson begärde volering, upplogs för beslämmande av kontraproposition ihuvudvoteringen de återstående propositionerna, av vilka den under 2:o)angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan iLjusdal begärt votering upptogs för beslämmande av kontraproposition ivoteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyo propositionerna under3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) förklarades ha flertalels mening försig. i begärde emellertid votering, varför följandevoieringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren till kontraproposition i voteringen om kontrapropositioni huvudvoteringen angående juslitieutskottets hemställan i betänkander nr 27punkten 6 mom. 1 antar reservalionen nr 5 av i röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i förstnämnda votering antagit reservationen nr 3 avherr Lövenborg. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrPettersson i begärde rösträkning verkställdes votering omomröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition för voteringen om kontraproposition i huvudvoteringenuppläst och godkänd: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendejustitieutskoltets hemställan i betänkandet nr 27 punkten 6 mom. 1 antarreservalionen nr 4 av fröken m. fl. röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 5 av herrWestberg i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrWestberg i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition för huvudvoteringen upplästoch godkänd: Den som vill att kammarenbifaller juslitieutskottets hemställan i betänkandet nr 27 punkten 6 mom. Iröstar Ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av fröken m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför volering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 160 Nej - 159 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 6 av fruKristensson och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri volering upplästes ochgodkändes följande voterings-proposition: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskoltets hemställan i belänkandet nr27 punkten 6 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruKrisiensson begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resullal: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 av fruKristensson och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller juslitieutskottets hemställan i belänkandet nr 27 punkten 6 mom. 5röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 7 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Dä fruKristensson begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 274 Nej - 46 Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 av fruKristensson m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller Juslilieulskotlels hemställan i belänkandet nr27 punkten 6 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 8 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då fruKrisiensson begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa momenl hemställt. Punkterna 7 och 8 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 6 Nytt polishus iLjungby Föredrogs justitieutskoltets betänkande 1975/76:26med anledning av proposilionen 1975/76:100 såvitt gäller anslag till polishusm. 4 protokoll 1975/76. Hen i (c): Del är nästan pä dagen vi här i kammaren diskuterade nyapolishus i och . Deballen föranleddes av motioner som innebaratt man ville ha nya polishus på dessa båda orter. Moiionerna den gången varlitet olika utformade. När del gällde polishuset i äskades pengardirekl, men när del gällde yrkades att skulle gesi uppdrag alt projektera nylt polishus där, sä all byggandet kunde sättas igäng om sysselsättningsläget kom att kräva extrastimulansåtgärder. Tillfjolårets belänkade fogade mittenparlierna en reservalion i enlighet medyrkandet i Sollentunamotionen, där man innefattade även . Reservanternaville att projektering skulle utföras för de båda polishusen för alt byggandet,om sä erfordrades av sysselsältningsskäl, skulle kunna sällas i gång underhösten 1975. Reservalionenförlorade i kammaren. Men jag vill villigt erkänna att även ulskottsmajoriteten- som vann gehör - var positivt inställd till nya polishus på dessa båda orter.Men utskottsmajorilelen ansåg sig inte kunna sälta det ena polishuset före delandra och ville inle därför direkl ange vilket som skulle byggas först. Detär naturligtvis svårt för mig att bedöma vad som gjorde att projekteringsarbetenaför de båda polishusen sattes i gång mycket snabbt efter det att hadefattat beslulet, men det är inte helt omöjligt all det var dels reservalionen,dels den positiva skrivningen i utskotlsmajoriletens belänkande. Redan enmånad efter beslulel påbörjades nämligen projekieringen av de båda husen iSollentuna och . Då tog vi centerpartister frän för givetatt del i årets budget skulle anslås pengar till ett nytt polishus i givelvis även lill ett i . Men när budgetpropositionen komvisade del sig att pengar bara hade anslagits till polishuset i . Jagvill inle beslrida att låg väl lill pä listan över nya hussom skulle komma till. I det planerade polishuset i skulle nämligenäven lokaler för andra aktiviteter inrymmas, bl. a. för tingsrätten och förpostverket, och alla dessa verksamheters lokalbehov fordrade en snar lösning..Men vi trodde, som sagt, att även skulle bli ihåg-kommet med lanke påalt projekteringsarbetet var igångsatt och i slorl sell hade slulförts närbudgelproposilionen framlades . Viväckie ålerigen en molion, med som första namn, där viframhöll alt man borde kunna utnyttja den finansfullmakl som lämnatregeringen för alt bygga i . Utskottet har i sin behandling av molionenäven gjort en välvillig skrivning. Man förstår behovet av ett polishus iLjungby, men liksom har man svårl att sälla detta före liknande behov iandra orter, och i viss mån kan jag väl förstå det. Jaghar i alla fall med mitt särskilda yttrande velat ytterligare underslrykautskottets uttalande att det verkligen är behov av all uppföra ellpolishus i . Polispersonalen arbetar där under svåra Jag behövernu inle räkna upp alla omständigheter som gör att arbetet där blir tungrott.Lål mig bara nämna alt det också är besvärligt för den allmänhet som skallbetjänas av personalen i de dåliga lokaliteter som polisen f n. har. Jaghar sagl i mitt yttrande att det, eftersom projekteringsarbetet i storl sett ärklart, bör vara möjligt att påböria byggnadsverksamheten under innevarande årsaml att, om det inle finns pengar lill bygget, delta bör kunna komma lillslånd med ulnylljande av den finansfullmakl som lämnal regeringen.Blir inle sä fallet, hoppas vi ändå all del är sisla gången vi behöver agera pådet här sället för ett polishus i . Vi hoppas att della projekt kommerall las med i den bud-gelproposition som lämnas näsla är, sä all ell av polisenoch allmänheten i länge närt önskemål kan gå i uppfyllelse. HenNYGREN (s): har poängterat att satsningarna påpolishusbyggen har varil klarl prioriterade i budgetsammanhang. Vi har, om manräknar med det förslag som utskottet enhälligt lägger fram för ,efter polisväsendets förstatligande byggt och köpt in polishus för 562 milj.kr. eller i runt lal drygt 50 milj. kr. Del belyder att vi ligger långtföre vad som förutsattes i det program för polishusbyggen som en gänglade fasl. Närdetgäller moiionerna om polishusbyggel i skrev utskottet redan i fjolåretsbelänkande "alt det inom såväl som polisdistriktföreligger stort behov av nya lokaler för polisen". Vi ville därmedmarkera att det fanns flera plalser som hade behov av nybyggnader. Ulskotiethar emellertid inte ansett det möjligt att anstränga ut-byggnadsprogrammelutöver den fastlagda målsättningen. Iapril månad gav regeringen projekterings-uppdragavseende polishuset i , och har del uppdraget slutförts.Förslaget ligger nu i reserv att tillgripas för den händelse allarbelsmarknadspolitiska skäl skulle motivera en igångsättning. Regeringen hari år anmält att man i tvä fall utnyttjat sin finansfullmakt, nämligen förnybyggnad av polishus i och för tillbyggnad av polishuset i i ligger alltså i en reserv av projekl som kan varalämpliga att la lill i den mån del frän arbetsmarknadssynpunkl kan ansesmotiverat. Överiäggningenvar härmed slulad. 1975/76:13med anledning av motion om kostnaden för hävande av omyndighetsförklaring § 8 Bokföringslag, m.m. Bokföringslag,m. Föredrogs lagutskottets betänkande 1975/76:15 medanledning av propositionen 1975:104 med förslag till ny bokföringslag m.m. ochpropositionen 1975/76:100 såvitt avser bokföringsnämnden, jämte motioner. I detta belänkande behandlade utskottet dels ipropositionen 1975:104 framlagda förslag lill ny bokföringslag m. m. samt medanledning därav väckta molioner, dels i proposilionen 1975/76:100, bilaga 4,gjorda framställningar om anslag för budgetårel 1976/77 till bokföringsnämndenm. I propositionen 1975:104 hade regeringen(justiliedepartementet) efter hörande av lagrådet föreslagit att antai propositionen framlagda förslag lill 1. bokföringslag, 2. lag om ändring i lagen (1905:38s.