prot · FZ0987 · 1975-12-31 00:00:00 — Men utskottet förutsätter all studiestöds-utredningen skall lösa problemet,medan vi som slår bakom reservalionen anser au utredningen bör få i direktuppdrag all skyndsami lägga fram förslag i den här frågan. Vi stödjer oss i delsammanhangel på ivå molioner, nr 742 och nr 744, vilka är underiecknade av sjusocialdemokraler. Ett bifall lill reservalionen 2 är alliså en slarkaremarkering av nöd-vändighelen av alt lösa detta problem än den som utskottet hargjort. Ireservalionen 5 tar vi moderaler och kommunisierna upp densorgliga historien med den icke återbeialningsplikiiga delen av siudiemedlen.När del nuvarande systemet infördes ulgjorde bidragsdelen av siudiesiödet,men är denna icke återbeialningsplikiiga del nere i 14 ! av enstuderandes lolala studiestöd. Sanningen är, herr talman, att i samma takt sominflationen fortskrider och studiemedlen uppräknas ökar de studerandesskuldbörda, och detta är givelvis klarl otillfredsställande. Visstkostar del pengar all genomföra operationen, men om statsmakterna nu har gjortom ett tidigare ganska bra studiestöd till ett system som gör de studerandehell beroende av att varie är höjer bidragsdelen i takt medinflalionen och i takl med all siudiemedlen uppräknas, måsie också setill alt denna bidragsdel hela liden utgör av det lolala stödet.Annars ökar skuldbördan för de studerande. Annars fär de studerande plikta föratt penningvärdet urholkas. Det enklaste sättet all göra delta är självfallelatt indexreglera bidragsdelen sedan man har räknat upp denna till 25 96 avtotalbeloppet, och del är del som vi föreslagit i reservalionen 5. Jagvet att folkpartiel har samma uppfallning i den här frågan och hoppas allfolkpartiet kommer alt stödja reservationen trots all partiets representant iulskoltet inte finns med bland reservanierna. Vi moderaler hade även hoppatsatt skulle ha slutit upp bakom reservationen 5, som ulan tvivelär den enda rikliga och rättvisa mot de studerande. Men har valtatt göra en mindre uppräkning av bidragsdelen, med . Jag skulle tippa dä skulle komma upp i av siudiemedlen. Del är självfallel bälire änvad som ulgår f n., och vi kommer frän moderala samlingspartiet all stödja denreservationen om vårt eget förslag avslås vid voteringen. Utan ivivel var övergången lill ett indexlånesystem av ganska olycklig. De studerande har verkligen fått lida för attregeringen drev igenom ett illa genomtänkt studiemedelssystem. Länge fick destuderande dras med besvärliga återbeialningsregler innan regeringen efterlångvarig kritik frän oppositionen och inle minst frän moderata samlingspartietändrade reglerna, så all de värsta skönhetsfläckarna avlägsnades. Behovsprövningenmot makes ekonomi har varit och är ell allvarligt problem för många sluderandeoch slår i hell strid med ell modernl länkande om den enskilda individenssjälvsländighel. I vänlan på ett slopande i sin helhet av behovsprövningen motmakes ekonomi bör gränsen för makes inkomst där denna påverkar den andramakens studiemedel höjas frän av basbeloppel, alltså frän 25 000lill . Nogmåste del, ärade kammarledamöter, vara något fel på ett studiemedelssystem somde studerande själva i så stor ulslräckning frivilligi avslår från och sökerandra finansieringsvägar. Nog måsie del vara ell fel på etistudiefinansieringssystem som av de sluderande inle vill använda sig av.Vi moderaler förordar därför all man utreder möjligheterna all skapa ettsiaisgaranterat annuiletslån. Med del yrkar jag bifalltill reservationerna 9 och 10. yllerligare exempel pådel nuvarande siudiemedelssysiemeis klum- pighei aklualiseras ireservationen 12 av mig och . Vivet alla all saknar juridisk fakultet. Alla som vill studera juridikoch är frän denna trevliga stad måste skriva in sig och lenlera vid någon av dejuridiska fakulteterna i , eller . Dessa sludier bedrivs iregi av Stiftelsen vid universilel, som är ett frånuniversitetet fristående studieförbund. Men trots att studierna bedrivs pähellid och trots alt de omfattar alla ämnen som finns i jur.kand.-examen ochtrots all lärare från de juridiska fakulteterna används kan de som studerarjuridik vid Kursverksamheten vid inte erhålla studiemedel.Delta beror på att studiemedel bara kan utgå till studerande vid läroanstalteroch utbildningslinjer som regeringen bestämt under förutsättning attulbildningen är statlig eller statsunderstödd. Mendet finnsju ingen statlig juridisk utbildning i Göleborg, och därför får destuderande kalla handen när det gäller studiemedel bara därför attStudieförbundet vid inte är statligt,detta trots all de studerande är inskrivna vid t. ex. det statliga universiteteti . Detla är orimligt, och lika orimligt är alt dessa studerande skallbehöva vänta på rällvisa lills utredningen om vissa folkbildningsfrågor nägongång i framliden skall bli färdig med sill funderande över de här problemen.Del problemet bör lösas omedelbarl! Jag yrkar bifall lillreservalionen 12. Slulligen,herr lalman, bara några ord om reservalionen 15. infördes ell nyltvuxenstudiestöd för korttidsstudier. Det fick formen av elt limstudiestöd ochett dagsludiestöd. Jag vill betona att det här verkligen är fråga om korlakurser. Dethär vuxensludieslödet regleras i 5 kap. siudiestödslagen, där det i 2 § står: "Timsludiestöd kanutgå lill studerande som är arbetstagare." Detsammagäller dagstudiestödei som omfattar tvä delar, nämligen ett inkomstbidrag ochett internatbidrag. Nuvill mittenparlierna all den här förmånen skall gälla även egna förelagare, t.ex. fiskare, jordbrukare och småföretagare. Del har vi från moderal håll inteheller någonting emol. Mensedan kommer vi till ersättningen för de här korttidsstuderande. Den ärreglerad i 3 §, där det heter: "Timsludiestödutgår för studietimme under vilken den sluderande är närvarande och pä grunddärav förlorar arbetsinkomst för en arbetstimme. Den studerande skall ha minsttio sådana studielimmar som omfattar två på varandraföljande kalenderkvartal. Timsiudieslöd lill samma sluderande får ej avse merän 35 siudieiimmar under nämnda lidsperiod." Delär alliså, herr lalman, fråga om mycket korla sludier på minsl lio timmar , t. ex. . Här uppslår frågan: Skall enegenföreiagare ha ersällning för så koria sludier? För t. ex. en fiskare somlägger ul sina nät och sedan går på kurs 1-3 limmar ärdet fakliskl ell myckel marginellt inkomstbortfall. och jag har nog svårt att driva upp något stort socialt patos i denhär frågan. Däremolär inlernatbidragel en annan sak. Det bidraget skall ersätta direkta kostnaderför resor, kost och logi i samband med ämneskurser t. ex. på en folkhögskola.Dä är det alltså fråga om en direkt utgift, och därför lycker vi all även enegenföreiagare skall kunna få ersättning för sådana ulgifter. krävs ireservation nr 15. Meddella, herr talman, ber jag au fä yrka bifall till samtliga reservationer därherr och mitt namn förekommer. I detta anförandeinstämde (). Fröken (): tog ett beslut om ett nytt studiesociall stöd förvuxna. Det ingick i en ökad satsning på vuxenutbildning som del fanns en breduppslutning kring. Vuxenutbildningen har under senare är blivit enbetydelsefull del inom ulbildningssektorn. har en stor del av denvuxna befolkningen endasl sex eller skolgång bakom sig. Det var därförett viktigt steg när beslulade om dels ökade insatser för uppsökandeverksamhel, dels ett specielll studiesociall stöd för vuxenstuderande. Centerpartiethar länge hävdal vikten av en ökad satsning på vuxenutbildning och då särskiltbetonat viklen av att nå de korttidsutbildade. Vi har ansett att insatserna ihuvudsak måste inriktas efter följande linjer för att möjligheterna alt nä dekorttidsutbildade skall bli sä stora som möjligt. En aktiv uppsökande verksamhetmåste bedrivas frän alla som erbjuder utbildning. De sluderande måste garanteras ekonomisktrygghei under utbildningen. Utbildningen måste organiserasi former som är attraktiva för alla grupper, dvs. del måste finnas ett riktdifferentierat utbud. Ulbildningen måste pedagogisktanpassas efter de vuxenstuderandes krav. Delnu gällande vuxensludieslödet omfattar bl. a. en del för kortare sludier i formav ett timsludiestöd för högst 35 limmar och ett dagsludiestöd beslående avett inkomsi- och internatbidrag för högsl . För att vara berättigadlill dessa studiestöd krävs all man är arbetstagare. Internatbidrag kan dockutgå även till studerande som inle är arbetstagare om den sluderande bor iglesbygd, arbelar i hemmel eller är handikappad. Ensådan begränsning i dessa regler kan vi inte accepiera. Det finns mängakorttidsutbildade även bland andra grupper som också behöver få del av den härsatsningen, t. ex. hemarbetande, småföretagare, lant- 2 protokoll 1975/76. Nr 87 brukare och fiskare. Till skillnad frän anser jag att det Fredagenden '"' väsentligt att de grupperna ges möjlighetatt ta del av samhällels utbildningssatsningar.Mänga av dessa människor måste, för att kunna --------------- delta istudier, betala ersättare eller bekosta barntillsyn. Studiesociala anledningatt begränsa bidragen lill endast vissa grupper av befolkningen. åtgärder I proposilionen föreslås en höjning av limsiudiestödet från 18 kr.till Inlernatbidragelföreslås höjt från . Dessa höjningar har vi inget attinvända emol. Däremol anser vi att tim- och dagstudieslöden pä samma säll somstudiemedlen inom siudiesstödsys-temet borde vara indexreglerade och anknutnalill basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. I budgelpropositionenföreslås en utökning av antalet studiestöd frän 7 000 lill 8 650. Vi menar attdet är en alldeles för liten ulbyggnad. Med den konstruktion som lagtexten harblir del mycket svårt för nya sluderande att få del av vuxensludiestöden.Lagtexten säger nämligen att den som en gäng beviljats särskilt utbildningsslödför viss utbildning och som fullföljer denna alllid skall ha företräde förfortsatt stöd. Eftersom antalet enterminskurser är relalivt litet innebär detatt de ca 7 000 stöd som fördelals kommer att varaintecknade även för och kanske lill stor del även . Det kan således bli näsian omöjligt att inför nästa läsårerbjuda tillkommande studerande del särskilda vuxensludieslödet. Rapporterfrån vuxenulbildningsnämnderna tyder också på att det redan i inledningsskedetfunnits en mycket stor efierfrågan på denna typ av studiestöd för längrestudier. Och efterfrågan lorde inom del närmaste årel bli ännu större, närinformationen om den här möjligheten har nått ut till fier människor. Därförfinns det starka skäl för att utöka antalet studiestöd väsentligt, vilket ocksåcentrala sludiemedelsnämnden föreslagit. Det kan emellertid vara svårt all nuöverblicka hur mänga tillkommande sluderande som kan vara berättigade tillstudiestöd. Enligt vär uppfattning bör en mi-nimimälsättning vara atttillkommande sluderande i lika stor ulslräckning som under innevarande läsårskall kunna erhålla vuxensludiesiöd. Ungefär 1 000 av dessa vuxensludiesiödbör avse studerande inom högskolesektorn. Och vi menar all om del ärnödvändigl för alt man skall nå målsättningen, bör ytterligare medel anvisas pålilläggssial. Dessutomvill vi upprepa ett krav som vi slällde . Regeringen bör införriksdagen redovisa en plan för den fortsatta utbyggnaden av vuxensludieslödet,såväl när del gäller tim- och dagsludiestöd som när det gäller anlalelsärskilda vuxensludiesiöd. Vi menar att senasl i samband med 1977 årsbudgetproposition bör den här redovisningen inför ske. Behovet avvidareutbildning är särskilt storl för den äldre generationen, eftersom den obligatoriskaskola som fanns när dessa människor var unga endast omfattade sexårsklasser. SVUX föreslog i sitt belänkande 18 att åldersgränsen för rätt att erhålla studiestöd skulle sättas lill60 år. beslöt om enåldersgräns vid . Utskottet hänvisar nu till att frågan om åldersgränsskall behandlas av den siudiesociala utredningen, som enligt direkiiven skallöverväga möjligheterna att höja den. Det är enligt vår uppfaltning intetillräckligt. Den stora grupp människor som är över 45 är och skullevilja utnyttja de nya tillfällena till studier bör ges den möjlighetenomgående. De undanlagsbestämmelser som finns täcker inte in det behov avstudiestöd som denna grupp kan ha. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 13, 15, 16, 18, 21 och22 vid socialförsäkringsulskottets belänkande. Riksdagenssiudiesociala debatter brukar till stor del handla om studiemedelssystemet ochdess konstruktion. I är är det inte så stor anledning att la upp en sådandebatt. Den tillsatta studiesociala utredningen har påböriat ellarbele med en allsidig och förutsättningslös ulredning av det siudiesocialasystemet. Direktiven till utredningen ger också, efter den tolkning somsocialförsäkringsuiskottet gjorde , möjlighet för utredningen att prövadels frågan om anlalel stödformer, dels konstruktionen av studiestödet påhögskolenivå. I det avsnittet ingår även frågan om studielön. Dessutom innebärutskottets tolkning att en översyn av sjukförsäkringssystemet som cenlernbegärde 1974 även skall ingå i utredningens arbete. Detta är en viktig sak. Detär klart otillfredsställande att en sä stor andel av de sluderande fortfarandeslår utan försäkringsskydd. Detfinns dock, herr talman, en fråga inom del studiesociala systemet som del äranledning att ta upp till debatt , och det är bidragsdelens storlek.Riksdagen beslöt 1974 att bidragsdelen inom studiemedelssystemet skulle höjaslill . för en niomånadersperiod. Bidragsdelenhade varit oförändrad sedan studie medelssystemet infördes. I samband med behandlingen av förslaget om en höjning av bidragsdelens sloriek diskuterades också frågan om even tuell värdesäkring. Utskottets majoritet, som den gången bestod av cen terpartister och socialdemokrater, skrev följande: "Ulskotiet vill underslrykaangelägenheten av all bidragsdelen inom studiemedelssystemet - på samma sällsom förmånerna inom sludiehjälpen - i fortsättningen blir föremål för merregelbundna omprövningar och anpassad till förändringar i penningvärdet." Detfinns tvä skäl för all ha en bidragsdel. Den skall utgöra en allmän stimulanstill studier. Den skall bidra till att hälla skuldsättningen nere och därmedmedverka lill all hålla lillbaka den rädsla för skuldsältning som allljämlfinns. Mankan påverka förhållandena genom att höja studiebidraget eller genom attytleriigare liberalisera äterbetalningsreglerna. Fördelen med den senaremeloden är att den kan ulformas som en selektiv metod som i första hand ärfördelaktig för dem som efter avslutad utbildning får en inte hög inkomst.Delta är dock en åtgärd pä läng sikt och En höjning av bidragsdelen ger däremoten omedelbar positiv effekl för den sluderande. molion föreslår cenlern en höjning av bidragsdelen med . Delinnebär all bidragsdelen skulle bli 16,8 96, dvs. lika stor som efter höjningen1974. Cenlernhar sett en sådan uppräkning som en nödvändig konsekvens avutskotlsmajoritetens skrivning den gängen. Regeringens förslag i budgelpropositionenom en oförändrad bidragsdel innebär att bidragsdelen sjunker till ca 14 96.Samlidigt har förbättringar föreslagits både inom studiehjälpen och för devuxenstuderande. Del är klarl olillfredsslällande alt de studerande inomstudiemedelssystemet dä inte ens tillförsäkras en bidragsdel av den storlek somriksdagen fastställde 1974. Jag konstaterar också att socialdemokraterna iutskottet inte är beredda all följa upp beslut genom all göra den härsjälvklara uppräkningen. Detkrav som finns i en reservation av m. fi. om en uppräkning avbidragsdelen lill 25 96 innebär självfallel ett slörre påslag på bidragsdelen -den skulle gå upp till . - men del innebär också en kostnad förstatsbudgeten med ca 150 miljoner. Del är ell påslag som vi inte har bedömtmöjligl att göra i del nuvarande ekonomiska läget. Jagber med detta, herr talman, att få yrka bifall till reservalionen 6. Avslutningsvisvill jag säga några ord om samerna och deras möjlighel till utbildning. Mångasamer har en ofullständig skolutbildning. De har inle pä ett fullgott sätt fältlära sig läsa och skriva sitt modersmål. I den äldre generationen är mängadessutom halvspråkiga pä grund av den eftersatta modersmålsundervisningen ochden allmänt låga grundutbildningen också i majoritetsspråket. Tillämpningenav reglerna för de olika formerna av vuxensludiesiöd får inte göras pä ettsådanl sätl all samerna ställs uianför. De är en befolkningsgrupp med ett stortvidareutbildningsbehov. Dä är del viktigt att deras speciella utbildningar -exempelvis i samiska och rennärings-administration - inte ställs uianför densatsning på vuxenutbildning som beslutat om. Del är dettareservanterna har velal slå fast. Jag ber all få yrka bifallockså lill reservalionen 14. Därmed,herr lalman, har jag motiverat och yrkat bifall till samtliga reservationer avcenterns representanter i utskotlel. Hen (): Målsättningen för beslut i siudiesociala frågor på senaretid har varit att alla vuxna sluderande skall få ekonomiska bidrag efterlikartade regler. Detla är en naturlig och riklig målsättning, men den bör inlesom konsekvens få alt det utgående stödet minskar, särskilt inte för gruppermed en sådan social och studiemässig bakgrund att deras motivation för sludierär låg. 1 motionen 1198. som jag väckie under allmänna motionstiden, och i herrHylländers reservation nr 23 lill detta utskottsbetänkande redovisas ettexempel på detla. personer med mycketofullständig grundskoleutbildning, som inom den kommunala vuxenutbildningensram fyller på sin skolgång upp lill grundskolenivå. Dessa elever är oflasocialt svagt anpassade och har sällan fullföljt den obligatoriska skolgången.De har tidigare fåll utbildningsbidrag, och det har funniis möjligheter att gedem bl. a. hyresbidrag och särskilda bidrag. Därigenom har man i det enskildafallet kunnal stimulera vuxna med en mycket låg skolutbildning all på detsättet komplettera sina kunskaper. Propositionensförslag om ett särskill studiestöd för vuxna innebär för mänga av dessa eleverelt lägre bidrag och därmed en mindre lockelse lill studier. Därför slårförslaget enligt min mening i strid med principerna om en särskild satsninginom vuxenutbildningens ram för lägulbildade. Varför skulle man inle för dessapersoner kunna behålla del traditionella utbildningsbidraget i slället för attföra in dem under en mall, nämligen det nya studiestödet för grundläggandeutbildning för vuxna? Jag tycker att detta är ett exempel på hur godaintentioner kan ge mindre goda resultat. Desenaste åren har del blivit alltmer uppenbart alt studiemedelssystemet harpåtagliga brisier och inte uppfyller de krav som bör ställas på ell effektivtstudiestöd. Studiemedelssystemet erbjuder av alll att döma inte tillräckligatrygghetsgaraniier för att de sluderande skall väga dra på sig storasludieskulder i en numera mycket osäker arbetsmarknadssituation. Detta harsäkerligen bidragii till den starkt minskade tillströmningen lill högresludier. Del återspeglas också i att utnyttjande-graden har sjunkit kraftigtunder senare år genom att alll fler studerande numera finansierar sina sludierpå annal säll än genom studiemedel. Ocksådel utgående sludiemedelsbeloppet upplevs mänga gånger som otillräckligt förall kunna klara försöriningen och upprätthålla en rimlig slandard. Delvis ärdella resultatet av att dominerande utgiftsposter för sluderande som kostnaderför mal och husrum har stigit betydligt snabbare än studiemedelsbeloppet.Inflationens verkningar har varit mycket uppenbara också för den här gruppen.Ett stort antal sluderande tvingas därför alt förvärvsarbeta vid sidan av sinastudier. Elthuvudsyfte med studiesociala reform var att undanröja ekonomiska ochsociala hinder för högre utbildning. Del syftet har inle uppnåtts. Avundersökningar framgår all den soicala snedrekryteringen lill universitet ochhögskolor är mycket markant och all studiemedelssystemetförmodligen inle haft någon nämnvärd rekryterings-utjämnande effekt. Enligtulredningarna finns det tvärtom skäl att anta alt det tidigare systemet mednaiurastipendier plus län hade större effekter än det nuvarandestudiemedelssystemet när det gäller all stimulera lill studier och att utjämnaolika förutsättningar i fråga om sludiebakgrund. Jagvill, herr lalman, i delta sammanhang påminna om förra årets deball omhögskolereformen, där det från folkpartihåll bestämt ströks under alt deneffektivaste åtgärden för att underlätta för grupper med låg sludielradition attkomma lill universitet och högskolor var förbätt- ringar inom detstudiesociala systemet. Vi menade all de siudiesociala åtgärder som vidtogs isamband med U 68-reformen var myckel marginella jämfört med vad vi har yrkatpå, om man vill underlätta för t. ex. ungdomar från arbetarklassen all bedrivahögre sludier. Mot denna bakgrund är det självfallel bra all regeringen nu hartillsatt en studiesocial utredning, studieslödsutredningen, och alt denna nugenom sammansättning och direkliv kan arbeta med alla aktuella problem inomstudiemedelssystemet. Folkparliels inställning i dessa frågor är välkänd. Jagkan hänvisa till moiionerna 1974 och 1975. Vi har inteanselt oss behöva molionsvägen täcka in hela det studiesociala fältet, medlanke pä studieslödsutredningen. Våra huvudkrav är emellertid välkända. Jagskall i all korthet påminna om dem. Fördel första vill vi återställa bidragsdelen inom studiemedelssystemet till 25 96av tolalbeloppel. Därmed är inte sagt att man skall binda sigför just den siffran. Men vär uppfattning är att realvärdet i stipendiernaskall vara minsl . Mot den bakgrunden är det nalurligtvis beklagligt attbidragsdelen successivt har minskat. Inflalionen drabbar ju också destuderande. Del måste dä vara en rimlig målsättning att höja bidraget så attdet uppgår till minsl 25 96 av totalbeloppet. Dethär borde vara en särskild utmaning för det parti som i sambandmed den studiesociala reformen energiskt argumenterade för s. k. studielön,nämligen det socialdemokratiska partiet. Folkpartietsandra siudiesociala krav är en höjning av totalbeloppet till 75 96 avbasbeloppet per lemin. Vivill för del tredje avskaffa makeprövningen och göra studiestödet oberoende avfamiljesituation och av makens/makans inkomsi eller förmögenhet I däalla arbetar för en ökad jämställdhet mellan könen bör vi inte göra desluderande ekonomiskt beroende av män, hustrur eller andra anhöriga. Ettfiärde krav frän sida sedan gammall är att återbetalningsreglernaskall göras om så all de inle missgynnar de sluderande jämfört med andralåntagare. Vi har presenterat en modell som visar hur man med bibehållande avindexreglerade studiemedel kan skapa vettigare och rättvisareåterbeialningsregler. Dessaproblem får nu studiestödsutredningen i huvudsak uppehålla sig vid. betänkande frän socialförsäkringsutskotlet som vi nu diskuterar berörsemellertid några av dessa punkler. Det gäller bidragsdelens storlek ochmakeprövningen, som tas upp i reservationen 10. Jag kan på folkpartigruppensvägnar ansluta mig lill reservalionen 5 som anger den långsiktiga målsättningenför bidragsdelen - 25 96 - men som inte innehåller några krav pä konkretaförbäliringar och som heller inte anvisar några medel för detändamålet. Jagkan också på folkpartigruppens vägnar ge mitt stöd ät reservalionen 6 om enhöjning av bidragsdelen frän varigenom bidraget kommer att uppgå till ca17 96 av det totala beloppet. Detla är i och för sig ett ganska litel steg bådei förhållande till de 25 96 som vi har varil anhängare av och naturligtvis iförhällande lill de 100 96 som siu-dielönsanhängarna i del socialdemokratiskapartiet för tio är sedan ullovade. Men jag lycker samlidigt att all logikkräver all om man har grundmålsältningen att uppnå åtminstone 25 96 ibidragsandel, dä måste man ge sitt stöd ål en reservation som innebär enhöjning i riktning mot det målet. När ett yrkande från centerpariiel ireservationen 6 nu föreligger finner vi det alltså konsekvent att stödja det.Ett uteblivet stöd för den reservationen skulle ju leda lill en av inflationenbestämd automatisk minskning av realvärdet av bidragsdelen. Jaghar med dessa ord velal motivera folkpartiels anslutning i föreliggandesituation till reservationerna 5 och 6.