prot · FZ09103 · 1975-12-31 00:00:00 — Under större delen av året är vi så belastade av kortsiktiga problemoch frågeställningar och praktiska rutiner att vi inte hinner beakta delångsiktiga problemställningarna. Vi får ständigt säga nej till symposier,seminarier, debatter och fördjupningar i ämnen som rör den kompliceradeframtiden. Vi tvingas säga nej för att över huvud taget klaraav del som ligger närmast på skrivbordet. Det hämmar naturiigtvis, som herrBjörck i sade, också den andra sidan, nämligen kontakten med väljarna. Bådadessa aspekter måste vi ta mycket allvariigt på, och jag skall primärtuppehålla mig vid detta med framtiden. Vihar energifrågorna, och vi har de komplicerade administrativa frågorna, därjag i första hand tänker på datoriseringen i samhället. Vi har resurs- ochråvarufrågor i övrigt, och vi har miljön och klimatbalansen. Här sitter vi ikammaren och utskotten under större delen av året -utom -i stort sett dag och natt för att arbeta med de kortsiktiga frågorna. Vi väntarpå voteringar, vi bokar biljetter och hotellrum, vi springer till tåg ochflygplan, vi sorterar vår post, osv. Men vi hinner inte på etttillfredsställande sätt följa de långsiktiga frågorna. Och märk väl att nästanvarje stort beslut på det industripolitiska området, som vi direkt ellerindirekt tar ställning till , verkligen rör framtiden. Besluten fårlångsiktiga konsekvenser på fem, tio eller , vare sig det gällerStålverk 80, kärnkraftsutbyggnaden eller varvsindustrisatsningen. Detär naturligtvis extra svårt för oppositionspolitikerna att arbeta under dessaförhållanden. Vi har för det första inga departement och verk som hjälper ossatt skaffa underiagsmaterial. Vi har för det andra inte tillräckligt antalsekreterare på våra partikanslier. Vi har för det tredje inga möjligheter attsjälva hinna fördjupa oss och specialisera oss på det sätt som skulle varaönskvärt. Detär fundamentala problem, och i är detta dåligt ordnat f. n. Vi harvisseriigen fått ett framtidssekretariat, som först låg hos statsrådsberedningenoch där vi efter politisk strid nu har fått en vidgad insyn för de i riksdagenrepresenterade övriga partierna. Men det innebär inte någon fullgod lösning avproblemet: Vi har fått höjda anslag till våra partikanslier, och vi har fåttdet bättre när det gäller skrivhjälp och den typen av assistans. Men det ärinte det som är grundproblemet: Vad vi behöver är kvalificerad sekreterarhjälpoch folk som kan hjälpa oss att komma till rätta i den vetenskapliga djungelnoch framför allt etablera vetenskapliga kontakter. Detta håller man på att lösai t. ex. , där man i utskotten på ett betydligt bättre sätt skaffar sigresurser att beakta just de långsiktiga konsekvenserna av olika beslut och därman fått det s. k. OTA, Office for Technological Assessment, alltså ettteknikvärderingsinstitut, som i första hand är ett kongressens hjälpmedel attbelysa långsiktiga problemställningar. Detfinns, herr talman, många modeller för en lösning av det här problemet. De tvåhuvudförslag, som naturiigt kommer i förgrunden, är att förstärka partiernamera och att ge ledamöterna, i deras egenskap av enskilda individer, bättreresurser. Jag tror att båda dessa vägar måste prövas. Jaghar i en motion i samband med att översynsutredningen lade fram sitt betänkandetagit upp dessa problem. Det yrkande jag hade var att dessa problemskulle beaktas och verkligen analyseras av utredningen. Jag är, herr talman,uppriktigt sagt förvånad och ledsen över att motionen inte har tillstyrkts. Jaghar fått ett särskilt yttrande, där mina partikolleger understryker vikten avdessa problem. Det yttrandet hade mycket väl kunnat vara en reservation, ellervarför inte en tillstyrkan av utskottet. Dettaär ett problemkomplex som vi alla kommer att få mer och mer att göra med, ochdet kommer att bli svårare och svårare för oss, oavsett om vitillhör opposition eller regeringsparti och oavsett vilka som sitter iregeringsställning. Åtskilliga samtal med kolleger här i kammaren visar att defiesta upplever det på exakt samma sätt som Jag får komma igen; jag skall inte yrka bifall till min motion,eftersom det i detla läge tycks utsiktslöst att den skulle bifallas. Jaghoppas, trots att utskottet avstyrkt motionen, att utredningen skall titta pådessa frågor. I betänkande nr 45 behandlas bl. a. motionen894, vilken kanske på sätt och vis ligger litet vid sidan om den debatt som harförts kring detta betänkande. Men som vi ser det rör den en viktig del avriksdagsledamöternas arbetsuppgifter. Imotionen tar vi upp riksdagsledamots möjlighet till ledighet för att hållakontakt med arbetslivet: Vi framhåller betydelsen av att de som har fåttförtroendet att i fatta beslut om samhället och medborgarnasangelägenheter håller kontakt med samhällsutvecklingen.och inte minst medutvecklingen inom arbetslivet. Vimotionärer anser att riksdagsledamöterna så långt det är möjligt börupprätthålla kontakten med sina yrken. Med hänsyn till den omfattning somriksdagsarbetet numera har är detta emellertid ganska svårt. Såsom har påpekatsfrån många håll är arbetssituationen i detta hus just nu rent av orimlig.Sommarmånaderna ger knappast heller möjligheter till det i någon störreutsträckning. Utskottethänvisar till den rätt som redan finns till ledighet från riksdagsarbetet.Självfallet känner motionärerna till det lagrum som reglerar riksdagsledamotsrätt att efter prövning erhålla ledighet från sitt uppdrag. Av den redovisningsom utskottet ger framgår emellertid att just yrkesverksamhet knappast haråberopats som skäl för ledighet. Den genomsnittliga ledigheten har varit ca enoch en halv månad. Viaccepterar utskottets ställningstagande men hade kanske förväntat oss en merpositiv syn på de frågor som tas upp i motionen. Utskottet anför att det måsteankomma på de enskilda ledamöterna att själva organisera sitt arbete så att dekan svara mot de krav som ställs från olika håll. Ja, självfallet är det så. Vihar emellertid i motionen velat aktualisera denna fråga, eftersom vi anser detvara av vital betydelse att riksdagsledamot både för sin egen och förriksdagsarbetets skull ges möjlighet - och även utnyttjar den -till verklig och personlig kontakt med yrkeslivet. Jag har ingetyrkande. HerrKOMSTEDT (m): Under den debatt som har pågått om riksdagensarbetsformer har många talare framfört synpunkter på de orimliga förhållandensom råder för riksdagsmännen och deras arbete. aktualiseradejag dessa problem i motionen 898. Jag väckte den med utgångspunkt i mina femårs erfarenheter av riksdagsarbetet. Jag gjorde naturligtvis jämförelser medmina tidigare erfarenheter från ett civilt jobb. Idenna kammare, som för all inte säga diskuterarjämlikhet, medbestämmanderätt och inverkan på varje individs egen arbetsmiljö,råder sannerligen inga slörre möjligheter för den enskilde ledamoten attpåverka förhållandena till en vettigare arbetsplanering. Jag vet att dettanaturligtvis grundar sig på många olika faktorer. Men att beskylla än den enaoch än den andra instansen för att vara skuld till förhållandena löseringalunda problemen. Man gör en planering, och den föreläggs ledamöterna, menden hinner knappast distribueras förrän den har spruckit. Det har hänt att dethar annonserats arbetsplenum i samma vecka, men såhar det inte kommit fram fier ärenden än att plena haruteblivit. Våraväljare får onekligen ett konstigt intryck; Vi som skall planera för det härlandets framtid kan inle ens planera vårt eget arbete i taget.Riksdagsledamöterna måste tacka nej till medverkan i partiföreningar, ideellaföreningar och näringslivsorganisationer med motiveringen att det är plenum iriksdagen. Genom massmedias försorg får människorna sedan veta att det varinget plenum. Det är inte konstigt att de höjer på ögonbrynen och tycker attdet är märkligt att en riksdagsman inte i förväg kan veta att hanändå skulle kunna vara med på deras sammankomst. Omman planerade på det här sättet på en vanlig arbetsplats, skullearbetsledningen sannerligen få veta att efter en sådan planering jobbar viinte. Jag talar av erfarenhet från det jobb som jag uppenbarar mig på ibland,när jag kan planera in det. Det finns en överenskommelse om att villarbetsgivaren ha någon till att arbeta över så måste han be om det ,annars blir inte arbetet gjort. Det borde naturiigtvis vara någorlundajämförbara förhållanden även i riksdag. Utskottethänvisar i sitt betänkande till talmanskonferensens förslag med anledning avbetänkandet från utredningen angående översyn av arbetsformer. Jagtycker inle att det finns någonting i betänkandet som berör den molion jag harväckt om arbetsförhållandena och den situation som råder. Jag ber attfå yrka bifall till motionen 898. iTrollhättan (s): Jag skulle inte ha begärt ordet, om inle hade yrkatbifall till en motion som innehåller oändligt litet konstruktivt i förhållandetill den storordiga kritik som har presenterat här. inte lagt fram ett enda konstruktivt förslag, och den som är så kritisk börnog själv komma med någonting. HerrKomstedl jämförde med en vanlig arbetsplats, men jag trodde att manändå kunde upptäcka att det här icke är en vanlig arbetsplats.Riksdagen är en församling vars ledamöter sitter i kraft av val, och vi haransvar inför väljarna för de beslut vi fattar. ibland inle behöver ha ett plenum som från början varil utsatt hör sammanmed någol som jag berörde tidigare, nämligen den omständigheten att det äromöjligt att i ett utskott lägga fast ett så strikt schema att man alltid vetnär ärendena skall komma fram. Planeringen bygger på uppgifter från utskotten,men det behövs bara att utskottet beslutar att ha en utfrågning för att detskall bli en förskjutning. Och i allmänhet brukar vi inle motsätta oss enbegäran om utfrågning. Man kan inte dra upp så strikta linjer för arbetet attdel blir omöjligt att anordna utfrågningar eller över huvud taget föra envidare diskussion. Del kan ju komma fram uppslag under utskottsarbetet som manvill bearbeta, osv. Ettfast schema för kammarens arbete förutsätter att utskotten också har bestämdascheman som aldrig får rubbas, och jag skulle vilja se de utskottsledamöter somvill vara med om sådan ordning. Jag har för min del inom översynsutredningenfört fram en tanke som vann stark anslutning, nämligen att man skall kunnaarbeta på ett sådant sätt atl det finns liksom ett skafferi med ärenden, och dåskulle man kunna utjämna mellan olika veckor. Men det går inte i början avriksdagen av brist på ärenden, och har jag aldrigupplevt alt något plenum har måst inställas. Tvärtom har man måst lägga tillytterligara plena för att klara den situation som uppstått. i anser att min motion inte innehåller någrakonstruktiva förslag. Men jag har pekat på de förhållanden som råder, och herrJohansson sitter väl i den situationen att han kan la initiativ som ordförandei . Jagframhöll i mitt inlägg att förhållandena här sammanhänger med många olikafaktorer, utskottsarbete, kammarens arbetsformer m. m. säger attdessa problem inte uppstår . Jo, det gör de visst. Det äri början som man utannonserar plena och sedan inställer dem därför att det intekommer fram tillräckligt med ärenden. I stället får man denna orimligaarbetsbelastning i slutet. säger att inte är någon vanlig arbetsplats. Nej, det villjag gärna understryka, det är en högst ovanlig sådan. tycksdock, i motsats till mig, ha varit borta alldeles för länge från ett vanligt jobb föratl märka de orimliga förhållanden som råder här. Jag anser att man borde varaangelägen om en samverkan på olika områden inom för att få framrimligare principer för arbetet. Jag tror att detta kommer att vara ett villkori framtiden från den nya generation som skall avlösa oss här i . Överiäggningenvar härmed slutad. HerrTALMANNEN: Beträffande detta moment, som avser ändring i riksdagsordningengenom ett enda beslut, har endast yrkats bifall till utskottets hemställan. Förbifall härtill krävs emellertid atl minst tre fjärdedelar av de röstande och merän hälften av ledamöter förenar sig om beslutet. Jag får vidareerinra om atl beslut som fordrar anslutning av särskilt fiertal enligt särskildföreskrift alllid skall fattas genom omröstning. Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 45 mom. 1 a röstar ja den det ej vill röstar nej. Om inte minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter röstar ja,har kammaren avslagit utskottets hemställan. Vid omröstning genom uppresning förklarades minsttre Oätdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Kammaren hade alltsåbifallit utskottets hemställan. Mom.I b, 2 och 3 a Kammaren biföll vadutskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 898 av herrKomstedl, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. HerrTALMANNEN: Beträffande detta moment har yrkats bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl. Avreservationen framgår alt däri föreslagen ändring i riks- dagsordningen önskasgenomförd med ett enda beslut. Utskottets hefrt-ställan,som endast kräver enkelmajoritet, kan inte vid omröstning ställas mot reservaiionen. Kammaren hardärför att först genom särskilt beslut ta ställning till yrkandet ireservationen. Om inle minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälftenav kammarens ledamöter röstar för bifall till reservationen har dennaförkastats. Proposition ställs då på det kvarstående yrkandet om bifall tillutskottets hemställan. Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Densom vill att kammaren bifaller reservationen nr 1 av i m. fl. den det ej vill röstarnej. Om inte minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter röstarja, har kammaren avslagit reservationen. Vid omröstning genom uppresning förklarades mindreän tre fjärdedelar av de röstande ha rösiat för bifall till ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Reservaiionen hade alltså inte biträtts averforderligt antal röstande, varför kammaren avslagit reservationen. Utskottets hemställan Bifölls. HerrTALMANNEN: Belräffande detta moment har yrkats bifall till dels utskolletshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl. I likhet medvad som var fallet i reservationen nr 1 föreslås även i denna reservationändring i riksdagsordningen, som önskas genomförd med ett enda beslut. Ävenunder detta moment har kammaren därför all först ta ställning till yrkandet ireservationen. Om inte minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälftenav kammarens ledamöter röstar för bifall till reservaiionen har dennaförkastats. Proposition ställs då på det kvarstående yrkandet om bifall tillutskottels hemställan. Följandevoteringsproposition upplästes och godkändes: Den som vill att kammarenbifaller reservationen nr 2 av i m. fl. den det ej vill röstarnej. Om inte minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter röstarja, har kammaren avslagit reservationen. Vid omröstning genom uppresning förklarades mindreän tre fjärdedelar av de röstande ha röstat för bifall lill ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 123 Nej - 166 Avstår - 2 Reservationen hade alltså inte biträtts averforderligt antal röstande, varför kammaren avslagit reservationen. Mom. 6 och 7 a Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i och , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begäri voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 45 mom. 7b röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerialel av kammarens ledamöier ha röstat för ja-propositionen. Då iMalmö begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröslning gav följande resultat: Föredrogs inrikesutskotlets betänkande 1975/76:37med anledning av propositionen 1975/76:100 såviii gäller Regional utvecklingjämte motioner. Regeringen hade i propositionen 1975/76:100 bilaga13 () efter föredragning av herrarbetsmarknadsministern föreslagit att skulle 1. godkänna vad som förordats i fråga omförsöksverksamheten med könskvotering vid vissa former av regionalpolilisktstöd, 2. medge att under /74-1977/78lokaliseringsbidrag/ avskrivningslån beviljades om sammanlagt 400 000 000 kr.uiöver vad tidigare medgivit, 3. lill Regionalpoliliskt stöd: Bidragsverksamhet /77 anvisa etl förslagsanslag av , 4. till Särskilda stödåtgärder i glesbygder /77 anvisa etl reservationsanslag av , 5. medge alt under /74-1977/78lokaliseringslån beviljades om sammanlagt högst 1 . utöver vadriksdagen tidigare medgivit, 6. medge au för /77 stailigkreditgaranti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital beviljades medsammanlagt högst , 7. lill Regionalpoliliskt slöd: Lokaliseringslån /77 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslagav . Från anslaget Särskilda stödåtgärder i glesbygderfinansierades bl. a. stöd lill kommunala, arbetsintensivasysselsättningsinsatser inom del inre stödområdet, IKS-verksamhet, som bedrevsi f n. tolv kommuner. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:515av herrar Stridsman (c) och i Holmgården (c), 1975/76:656 av i m. fi. (c),vari yrkats att beslutade 1. alt ge regeringen till känna vad som i motionenanförts belräffande försöksverksamhel med indusirielll hemarbeie, 2. alt till Särskilda stödåtgärder i glesbygder anvisaett i förhållande till regeringens förslag med 2 milj. kr. 1975/76:863av m. fl. (c), vari yrkats att hos regeringen begärde 1. att anslaget tillintensifierad sysselsättningsplanering höjdes från 9 milj. kr.till 11 milj. 2.att maximibidraget för ett objekt höjdes från . 1975/76:1845 av i m. fi. (fp),vari yrkats att beslutade om de förbättringar av sysselsättningsstödetsom föreslagits i motionen, och 1975/76:1848 av m. fi. (c), variyrkats alt beslutade 1. uttala att regionalpolitiken borde inriktas pådecentralisering av näringsliv, bostäder och service, 2. uttala alt goda sysselsättningsmöjligheter och väldifferentierade arbetsmarknader borde skapas i alla regioner, 3. uttala att regionalpolitiken borde inriktas på enutjämning mellan regioner, inom regioner och inom kommuner genom a) en utveckling av de regionalpolitiska stödformernai enlighet med vad som anförts i motionen, b) en ökad differentiering av det regionalpolitiskastödet, c) en ökad decentralisering av beslutsfattandet inomregionalpolitiken, 4. att ortsklassificeringssystemel avskaffades somgrund för den regionalpolitiska verksamheten, 5. uttala alt den regionala utvecklingsplaneringen ochåtgärder avseende den inomregionala utvecklingen borde beredas och beslutas ilänsdemokratisk beslutsordning, 6. alt hos regeringen begära attsysselsättningsulredningen genom till-läggsdirektiv gavs i uppgift alt utvecklade regionalpolitiska medlens utformning och inriktning i enlighet med vad somanföris i motionen. 1. atl godkände vad i proposilionen1975/76:100, bil. 13, förordats i fråga om försöksverksamhet med könskvoteringvid vissa former av regionalpoliliskt stöd, 2. beträffande riktlinjer för regionalpolitiken attriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:1848, 3. beträffande ändringar i sysselsättningsstödel attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1845 som sin mening gav regeringentill känna vad utskottet anfört, 4. atl medgav att under budgetåren1973/74-1977/78 lokaliseringsbidrag/avskrivningslån beviljades om sammanlagt400 . uiöver vad lidigare medgivit, 5. att till Regionalpoliliskt stöd:Bidragsverksamhet för /77 anvisade ett förslagsanslag av , 6. att medgav att under budgetåret1973/74-1977/78 lokaliseringslån beviljades om sammanlagt högst 1 100 000 000kr. utöver vad tidigare medgivit. 1. att medgav att för /77statlig kreditgaranti för lån i lokaliseringssyfte lill rörelsekapitalbeviljades med sammanlagt högst , 2. att lill Regionalpoliliskt slöd:Lokaliseringslån för /77 under fonden för låneunderstödanvisade ett investeringsanslag av , 3. beträffande försök med systematiserat industriellthemarbeie att motionen 1975/76:656, yrkandet 1, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 10. beträffande intressentbidraget vid IKS-verksamhetatt motionen 1975/76:863, yrkandet 2, inte föranledde någon åtgärd, 11. beträffande IKS-verksamhet i att motionen1975/76:515 inle föranledde någon åtgärd, 12. att med bifall lill propositionensförslag samt med avslag på motionerna 1975/76:656, yrkandet 2, och 1975/76:863,yrkandet 1, till Särskilda stödåtgärder i glesbygder för /77anvisade ett reservationsanslag av . 1. beträffanderiktlinjer för regionalpolitiken av herrar i , Stridsman, i Säffie och Rämgård (samtliga c) som att utskottet under 2 borl hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1848 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört, 2. avherrar och i , , i , samt i (samtliga s) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa att skulle avslåmotionen 1975/76:1845, 3. av (vpk) som ansett att utskottetunder 3 bort hem ställa att skulle avslåmotionen 1975/76:1845, 4. belräffande försök med systematiseratindustriellt hemarbete av her rar i (fp), i (c). Stridsman (c), tafsson i (c), Rämgård (c) och () som ansett att utskottet under 9 bort hemställa atl med bifall till motionen 1975/76:656,yrkandet 1, som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 5.beträffande iniressentbidragel vid IKS-verksamhet av herrar i (fp), i (c). Stridsman (c), i S>aif\e (c),Rämgård (c) och Cariström (fp) som ansett att utskottet under 10 bort hemställa 4 protokoll 1975/76:103-104 attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:863, yrkandet 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanierna anfört, 6. belräffande anslaget Särskilda stödåtgärder iglesbygder - under förutsättning av bifall till reservationerna nr 4 och 5 -av herrar i (fp), i (c). Stridsman (c),i (c), Rämgård (c) och Cariström (fp) som ansett attutskottet under 12 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionens förslag samt med bifall tillmotionerna 1975/76:656, yrkandel 2, och 1975/76:863, yrkandel 1, till Särskildastödåtgärder i glesbygder för /77 anvisade ettreservationsanslag av . Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande beträffande regionalpolitikensinriktning av (vpk). i (c): Som framgår av utskottsbetänkandet tar inrikesutskottet upp tillbehandling sådana motioner som har direkt samband med anslagen. Det finns dockett undantag, nämligen partimotion 1848 om regionalpolitikens framtidautformning. Den behandlas i detta sammanhang. Utskottet har biträtt vårtönskemål att så skulle ske. Övriga partier har avstått från att motionera iavvaktan på den aviserade propositionen i anledning av Länsplanering 1974 ochi anledning av sys-selsätlningsutredningens första delbetänkande. Attcentern har motionerat och övriga har avstått därifrån finner jag i och för sigförståeligt med tanke på respektive partiers ställningstaganden när nuvaranderegionalpolitik beslutades . och anslöt sig dåtill regeringens riktlinjer och målsättningar, som innebar en fortsatt starkkoncentration lill tidigare tillväxtregioner. Man anslöt sig också tillortsklassificeringssystemet, som klart verkar koncentrerande lill de störstaorterna i länen och i kommunerna. och synes inte nuvilja framföra nya tankegångar utan hänger troligen fortfarande med påsocialdemokraternas enligt vår mening allt tydligare orealistiskaregionalpolitik. Man har tydligen inga nya tankar och idéer om den framtidautformningen av och målsättningen för regionalpolitiken som man nu villframföra. Jag finner del därför som sagt naturligt att man inte har motioneratoch att man förhåller sig passiv.