prot · FY0970 · 1975-12-31 00:00:00 — Granskning av Omman ser litet närmare på denna formulering skall man finna alt statsrådens herrBjörck tycks tro att svenska folket inte skulle veta att den nya tjänsteutövning regeringsformenhar trätt i kraft. Vidare skulle svenska folket inte veta 777. attdet är regeringen som styr riket och att myndigheterna lyder under regeringen.Jag vidhåller att har misstagit sig grovt när han Slopande av tror att allmänheten inte begriper att det är somen följd av den nya beteckningen regeringsformensom epitetet Kunglig i namnet på statlig myndighet bör Kunglig i namnet på slopas, statliga myndighe- Eftersomherr så vältaligt bemött påståenden att ter detta skulle vara ett smygande sätt att införa republik, är det kanske onödigt att jag berör dem.Men jag vill gärna tillägga att i sitt första inlägg sade att detenda syftet med dessa åtgärder uppenbarligen var att smygvägen införarepublik, och det tyder faktiskt på all egentligen inte vet vad somstår i hans egen reservation, där del klart angivits att så inte är fallet. Jagciterar på nytt vad herr Delheter i reservalionen; "Även om della--------------- inle är avsikten medåtgärdena--------------- ". Men har kanske inle ens själv författatreservalionen ulan har kanske också där haft mycket dåliga rådgivare. HerrMOLIN (fp): Låt mig först med anledning av att talade om republikanskautgångspunkter och republikaner i kammaren påminna om all med myckelstor majoritet 1973 och 1974 antog den nya grundlagen, som innebär attkungadömet bevaras. Enligt vad jag kan minnas var det praktiskt taget baravänsterpartiet kommunisternas riksdagsledamöter som röstade emot den delen avden nya grundlagen. HerrBjörck gjorde en smärre reträtt då han sade att det här inle i och för sig varett sätt all införa republik men att det kunde uppfattas som ett led iinförandet av republik. Jag måsle nog då pressa ytteriigare något. Närarbetsmarknadsstyrelsen för bytte namn från Kungligaarbetsmarknadsstyrelsen till , var del då ett led iinförandet av republik? Kan man tänka sig att verkschefen, eller om detmöjligen var styrelsen, i AMS satt och funderade över hur man genom ennamnändring på bästa sätt skulle skapa jordmån för republik i ? Och omdet nu var så, varför reagerade inte och andra företrädare förmoderata samlingspartiet då? Jag tror inte alt densvenska monarkin riänar någonting på den typ av argumentation som herrBjörck för. talar om risken för Jagtror inte att de namnändringar som gjorts suc- 126 cessivt missuppfattas av svenska folkel. Däremot finns det väl enansenlig risk att och reservationen på denna punkt missuppfattas. HerrBJÖRCK i (m): i var ledsen över att han i den frågedebatt somjag hade med justitieministern förra årel inte kunde finna någonkonstitutionell aspekt. Om delta är två saker att säga: dels är en frågedebattnaturligtvis inte detsamma som en dechargedebalt, dels är det i grunden fel attjag där inte framförde att frågan hade aspekter av den karaktären. Det är baraall läsa innantill i protokollet, ! Jagsäger på ett ställe - och jag kan citera - i den debatten: "För det förstaanser jag alt beslutet om detta borttagande har tillkommit på ett underligtsätt. Det finns inget konseljbeslut i frågan," Det är alltså exakt det somhar tagits upp , nämligen den underliga beslutsformen. Jag säger vidare, ochnu kan försöka följa med, eftersom han tydligen inte har gjortdet lidigare, eller senare försöka läsa innantill: "Det finns inte ensnågon skrifilig instruktion från rättschefen i statsrådsberedningen tillredaktören för statskalendern om principerna för borttagandet av detta prefix.Allt har skett muntligt," Också detta har jag alltså tagit upp i den härdebatten. Var så god och läs innantill! Jag säger också: "Del minsta somkan begäras i en sådan här fråga är väl all del fallas något slags formelltbeslul - del fallas 27 000 beslul i konseljen, så det skulle inle hainneburit någon ytterligare arbetsbelastning." - Jag skulle kunnafortsätta att citera lill. Härframfördes alltså redan då konstitutionella aspekter i ganska storutsträckning. Vidareär det på det sättet att moderata samlingspartiet icke har misstagit sig grovti denna fråga. Det finns framstående jurister som i artiklar i svenskatidningar har pekat på den helt felaktiga slutsats som regeringen har dragit,när den menar att prefixet Kunglig bara har att göra med om Konungen tidigarehaft ett formellt chefsskap eller inte. försöker också göra gällande att det skulle vara en skillnad mellanvad som slår i reservationen och vad jag här har sagt. Del är med förlov sagtrent nonsens! Jag har såväl i reservalionen som i anförandet pekat på att mankan betrakta detta som ett led i införandet av republik. Jag har naturligtvisförhoppningen att det inte skall vara på det sättet, men det finns alltså enavsevärd risk för att det förhåller sig så. Det är klart alt man kan ägna sigål hårklyverier när det gäller alt jämföra anföranden och reservationer, mendet tror jag inte riänar särskilt mycket till. Jag skulle också där viljauppmana all läsa innantill i protokollet, när del kommer. Han frågar: Är del all betrakta som ell led i republikensinförande all ell ämbetsverk avskaffar beteckningen Kunglig? Men vad sakengäller nu är ju inte om ell enstaka verk har gjort del eller inte. Om ett endaverk skulle göra del spelar ingen större roll, kan Granskningav statsrådens tjänsteutövning tn. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter Men här är detfråga om ett centralt direktiv från , utarbetat istatsministerns kansli, att denna beteckning skall bort, an-lingen man villeller inle. Delta är väl ändå, , en väsentlig skillnad mot om ettenstaka ämbetsverk skulle ta bort beteckningen? Jag kan inte förslå annat. Sedansäger att monarkin inte tjänar någonting på att vi reserverar oss isådana här frågor och försöker på andra sätt peka på de förändringar som sker.Tänk, där har jag en helt annan uppfattning! Monarkin tjänar ingenting på altherr och och i den här frågan, och även iandra frågor, bara låter det gå - och formellt bekänner sig till det helanaturiigtvis; det är ju bra för dem med tanke på folkopinionen. Om man ser påde frågor som jag exemplifierade tidigare - ordensväsendets avskaffande, de nyaformerna för högtidliga öppnande, avskaffandet av skattefriheten förkungahusets medlemmar - finner man dock att vi här i kammaren inte har kunnatuppleva någon större entusiasm eller något större arbete från ochcenterpartiets sida. Jag vill säga att jag självfallet respekterar dem som ärrepublikaner, men efiersom monarkin nog tjänar mera på att det finns några härsom har uppfattningen alt monarkin bör bibehållas, vore det väl märkligt om maninte på olika sätt skulle försöka slå vakt om den. Monarkin tjänar sannerligeningenting på att man tiger still och accepterar den linje somsocialdemokraterna driver i den här frågan. HerrJOHANSSON i (s); Jag bara konstaterar att den karska ton som i hade ibörjan tydligen håller på att försvinna. Jag skall gärna ge honom deterkännandet att det mildare sättet att framträda klär honom väsentligt bättre.Från börian sade -jag tror att också uppfattade del så -all de vidtagna åtgärderna syftade lill alt smygvägen införa republik. Så föllorden från , I sill senaste inlägg tvekade han och var inle allslika säker i korken som i börian. Del hedrar honom. berörde också statskalendern, och hangjorde ell slorl nummer av all del troligen förhåller sig på det sättet allnågon tjänsteman per telefon har sagt ifrån all ordet Kunglig inte längre skallfå komma in i statskalendern, Efiersom jag är särskilt vänlig skall jagså här i sista momangen överlämna en liten present lill , Om någradagar kommer statskalendern ut, och jag har förvissat mig om alt Vetenskapsakademienalkjämt kommer att ha epitetet Kunglig, Det betyder väl att kankänna sig lugn åtminstone framåt. Han kan alltså leva i ett färgglattoch roligt samhälle även i fortsättningen. i (m): Om min något mildare ton gläder i är jagnaturligtvis tacksam för det. Däremot övertygar hans argument i övrigt mig fortfarandeinte på något sätt. Enfråga har varken eller svarat på, och jag skulle gärnavilja ha ett svar på den innan den här debatten avslutas. Man har alltså gjortförändringen utan att dra den i konselj, ulan att tillfråga de berördamyndigheterna och utan något remissförfarande -kort sagt, bara direktiv utansamråd. Kan jag få ett ja eller nej på frågan om detta är en rimligbeslutsordning? Jag skulle gärna vilja ha det svaret från både ochherr i , Sedanär jag naturiigtvis glad över att får behålla beteckningenKunglig, Man fick intrycket av att detta var en nådegåva, en smula från herrJohanssons bord, så jag får väl utgå från att del bara är en tidsfråga innanhans klåfingrighet har varit framme där också. Men som sagt, är välalltid något. HerrJOHANSSON i (s): När man i den här sena timmen ger i en present kundehan väl åtminstone se litet gladare ut. kommer som sagtstatskalendern ut. Nuvill ha svar från i . Jag har inget emotatt i svarar på frågor. Men jag villupprepa vad jag sade inledningsvis när det gällde epitetet Kunglig; Eftersomdet inle finns något beslut alt ordet Kunglig skall användas har det inteheller behövt fattas något formellt beslut om att användningen skall upphöra.Så enkelt ligger det faktiskt till. Medhänsyn till den sena tidpunkten lovar jag kammarens övriga ledamöter att jagefter detta inlägg inte ytteriigare skall ta till orda. Jagvill emellertid bara påpeka en sak som jag tycker är rätt viktig i dettasammanhang och det är att i sill inledningsanförande - han har dess bättre sedermera inte kommit tillbakatill den frågan - också gjorde ett stort nummer av de s. k.riksvapnen. Eftersom det är sista gången jag tar lill orda i den här frågankanske jag får påminna om att det meddelande somutrikesdepartementet gav ut och där man talade om all del slora riksvapnet kanbetraktas som kungahusets personliga vapen inte är så ogrundat som tro i sina första inlägg. Förskojsskull har jag tagit fram en motion i andra kammaren av en person vidnamn , som icke bör vara obekant för . Jag skall be attfå citera vad en gammal partivän lill skrev i sin motion nr 293 år1949: "Till sitt historiska och vapenrättsliga ursprung är storariksvapnet den svenske konungens vapen och lilla riksvapnet den svenskastatens symbol. Lämpligen kunde lagen giva de bägge riksvapnen benämningarnakonungavapnet och statsvapnel," Eftersomherr har antytt att jag borde lära mig alt läsa innantill, tycker jagatt del finns anledning också för alt lära sig den konsten litetbättre. Det kunde ju vara klokt att börja med motion . Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter 9 protokoll 1975. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Tillsättandeav ordförande i riksbanksfullmäktige i (m): Med tanke på den sena limmen skall jag inte så utförligt motivera mittsvar till i som del vore önskvärt och som han förtjänar.Låt mig bara peka på alt om en praxis har utbildats är det nalurliglvis altjämställa med en fast regel. Det krävs alltså ett motbeslut för att upphävadenna praxis. Det motbesluiet har kommit till i en helt felaktig ordning.Det har tydligen bara moderata samlingspartiet här i kammaren någonting attanmärka mot. Jag tycker att andra partier kanske kunde ha gett oss rättbeträffande beslutsordningen. Närdet gäller motion nämnde inle i vad den fickför öde i kammaren. Jag skulle kunna föreställa mig att den avslogs på grund avatt utgångspunkten varit felaktig därför alt bestämmelserna om riksvapnen, detstora och det lilla, gäller fortfarande på samma sätt som de gällde 1908. Denlagen är fortfarande giltig. Om motion bifallils hade detnaturligtvis inneburit att man ändrat den lagen. Tillslut, herr talman! i och även har gjort siglitet lustiga över alt moderata samlingspartiet har drivit den här frågan,tyckt att vi har överdrivit den och tyckt att den inte har den här digniteten.Jag är inte övertygad om att de många människor här i landet som ärmonarkister, dvs. 80 96, tycker att det som sker är särskilt lustigt. Jagvet naturligtvis inle vilka kontakter med människor som i Malmöoch har, men all döma av vad de människor säger som jag kommer ikontakt med och det som man läser i tidningarna, ser i TV och lyssnar på iradio uppfattar nog människorna i gemen den här frågan som långt viktigare änvad och i gör. HerrMOLIN (fp); Bara en sista kommentar lill i mångordighet.Såvitt jag förslår har inle kunnat förneka att införandet avrepublik i bara kan ske genom grundlagsändring, således genom tvåriksdagsbeslut med mellanliggande val. Införande av republik kan alltså aldrigske genom alt man ändrar namnen på statliga förvaltningsmyndigheter. HerrANDRE VICE TALMANNEN: Sedan samtliga under avsnittet Slopande avbeteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheter anmälda talare nu haftordel övergår kanimaren lill alt debattera Tillsättande av ordförande iriksbanksfullmäktige. Tillsättandet avordförande i riksbanksfullmäktige, som rubriken lyder i vår ärendelista, äringen stor fråga. inte några reservationerpå denna del av punkten 14. Men några korta kommentarer kan vara på sin plats. Jagvill först erinra om att så sent som gjorde ettuttalande om det onödiga dröjsmålet med tillsättningen på landshövdingeposten iKopparbergs län. i det länet hade nämligen varit utan ordinariechef . Del föranledde ett enigt utskott att säga att det varviktigt alt inte onödiga dröjsmål förekommer när i synnerhet chefsbefattningari statlig tjänst skall återbesättas. Ordförandeskapeti riksbanksfullmäktige har varit vakant , men det vill inteutskollsmajoriteten ta något avstånd från. Det har för all del inle hänt någonolycka i riksbanksfullmäklige under vakansen. Det gjorde det inte i Falunheller, men låt mig, herr talman, bara stillsamt få fråga: Är den främstaförtroendeposten i landets centralbank mindre viktig än en statligchefsbefallning? Skiljer utskollsmajoriteten mellan förtroendemän och chefstjänstemän? Tillsättandeav ordförande i riksbanksfullmäktige HerrBJÖRCK i (m): Jag skallfatta mig myckel kort i den här frågan. Regeringenhar i vårt land ansvaret för de högsta statliga utnämningarna. Och även omriksdagen och dess verk ej är underställda regeringen så skall dock regeringenutse ordförande i bankofullmäklige. Förraårel behandlade ulskottet en fråga av liknande karaktär, som redanpekat på. Det gällde då tillsättandet av landshövdingeposten i ,då regeringen också tog orimligt på sig. Detta ledde till vissaproblem. Utskottet var enigt om att påtala det otillfredsställande i sålånga vakanser, I det aktuella fallet meddelade ordföranden ibankofullmäktige alt han önskade frånträda silluppdrag. Delta skedde , men inte förrän den 26 augusti1974 tillsattes en ny ordförande av regeringen. En vakans uppstod alltså underåtta månaders tid. Något skal för denna långa vakans har icke uppgetts förutskottet. Vi har frågat om regeringen önskat åberopa några skäl - det skullevara mycket intressant i så fall att få reda på dessa - men så har icke skett.Det måste, herr talman, rimligtvis finnas några skäl för att man låter en såviktig post stå obesatt . Tystlåtenheten har varit total,ochman kan bara spekulera. anser utskottet ordagrant, märkligt nog, att"något längre dröjsmål med tillsättningen av ordförandeposten iriksbanksfullmäklige inle förekommit i detta fall". Men det är ju heltfel, I själva verket har det förekommit ett ganska omfattande dröjsmål. Jagtycker, herr talman, alt utskottet liksom borde varit enigt ochgjort ell påpekande i det här fallet. Iett tidigare anförande uttalades att ordföranden i konsti-tutionsulskotlel hadeanselt en reservation vara en krumelur i kanten Tillsättandeav ordförande i riksbanksfullmäktige men att jag tydligen inteansåg det vid det tillfället. I det här ärendet förekommer ell särskiltyttrande från två av oppositionspartierna, ett yttrande som jag skulle kunnakalla för en krumelur i kanten. Jag måste något kommentera yttrandet trots attdebatten har varit lång. Detär med tanke på formuleringen förvånande att man har stannat vid ett särskiltyttrande. Moderater och ledamöter från inom utskollet har funnitdel "anmärkningsvärt" att återbesättandet har fått anstå så lång lid.Del finner jag vara ett anmärkningsvärt starkt uttryck för att endast föranledaett särskilt yttrande. Man konstaterar att riksbanksfullmäktige saknatordinarie ordförande i närmare . Händelseförloppetäratt den föregående ordföranden, dvs, förutvarande statsrådet ,förordnades all fr, o, m. för av varafullmäktig och därmed ordförande för riksbank. Han anhöll omentledigande, inte , , utan -ja 19 decembersamma år för att vara exakt, I delta särskilda yttrande har blivitnärmare en månad. Entledigandet trädde i krafi , ochden förordnades ny fullmäktig tillika ordförande.Tidsutdräklen blev därmed i längsta fall och , vilket ioch för sig kan vara . Men när det gäller en så viktig post somdenna är det väl ändå angelägel att få den rätta och lämpliga personen.Dessutom kan det ta en lid alt gå från en tjänst till en annan eller altlösgöras från andra engagemang. Utskottet anser därför alt den tid som här harförflutit ej är att anse som något längre dröjsmål, Iyttrandet har del gjorts en jämförelse med vad utskollet uttalade i samband medtillsättandet av en annan chefsbefattning i statlig tjänst, där en tjänstemanunder liden utförde uppdraget. ansåg att de bägge fallen var sålika att vi borde ha kunnat vara ense om det onödiga i dröjsmålet. tolkadejag inte själv in i del uttalande som utskollet gjorde att vi ansågatt det var fråga om ett onödigt dröjsmål, utan vi påtalade rent allmänt allsådana här befattningar givetvis skäll besättas ulan någotonödigt dröjsmål. I riksbanksfullmäktige har det funnits en vald viceordförande som har kunnat fungera . Under halva vakanstiden var viceordföranden socialdemokrat, och därefter valdes till vice ordförande enmoderat som också tillhör konstitutionsulskottet. Jag har ingen anledning attbetvivla kompetensen hos någon av dem när del gällt att handha ordförandensuppgifter . Somjag sade har utskottet uttalat att onödigt dröjsmål ej bör uppslå vidtillsättningar av chefsposter i statlig tjänst. Men ulskottet har vid singranskning av just della ärende funnit, som jag förut nämnt, alt något längreeller onödigt dröjsmål inte har förekommit och all uppdraget på ettbetryggande sätt förvaltats av vice orförandena. Utskottet saknar såledesanledning all göra något ytterligare uttalande i frågan. Därmed tror jag attjag också har besvarat fråga. Jag kan i dettainlägg inte ge beröm, vilket jag gjorde före middagsrasten. Men viär väl lika goda vänner för del. Påmin fråga om utskollsmajoriteten skiljer mellan förtroendemän ochchefstjänstemän har jag inte fått något svar. Jag väntade det inte heller. Jämförelsenmellan riksbanksfullmäktige och i är myckel lättatt göra. Lika väl som det finns en vice ordförande i riksbanksfullmäktige,finns det ell l.änsråd som rycker in och fungerar såsom ställföreträdandelandshövding, om den ordinarie är sjuk eller på annat sätt är borta fråntjänsten. Sedanåterstår bara en fråga, som jag inte heller väntar något svar på: Hur långtskall ett dröjsmål vara för att utskotlsmajoriteten skall anse det vara förlångt när det gäller en förtroendepost? Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Tillsättandeav ordförande i riksbanksfullmäktige HerrBJÖRCK i (m): hävdar att det långa dröjsmålet - - beroddepå att man behövde så för att få fram en lämplig kandidat. Jag betvivlardock att det skulle behöva ta så pass lång lid. Det torde rimligtvis kunna gåbetydligt snabbare, såvida man inte ställer något alldeles speciellt krav pådenna person. Men något sådant krav har åtminstone inte uppgivits förutskottet. Vi har ingen anledning all betvivla kompentensenhos de båda vice ordförandena. Kompetensen tycks enligl vara såbra och allomfattande att det uppenbarligen inte spelar någon roll om man haren ordförande eller inte. Men om kompetensen hos dessa båda herrar var såutmärkt, kunde man rimligtvis ha utsett någon av dem till permanentordförande. Det ankommerinte på mig att besvara frågan varför i detta fall inte någon av de två viceordförandena fick den ordinarie poslen. Att en vice ordförande kan fungera bramen att det trots detta ändå väljs en ordförande, när man har funnit denpersonen, känner vi till från andra sammanhang, Idet särskilda yttrandet påpekas - det står l. o, m, i ulskotlels belänkandetror jag - att enligt grundlagen en av regeringen tillsatt fullmäktig skallvara ordförande. Men innan man har funnit en person, och denne kan bli fri frånsin tidigare uppgifi, är del väl riktigt att låta en vice ordförande fungera. Jaghar inle gjort någon skillnad mellan chefstjänstemän och förtroendemän. Jaghar inte heller ansett att de båda vice ordförandena saknat kompetens förtjänsten. Hurlångt skall ett dröjsmål vara för alt man skall uppfatta det såsom varandealltför långt, frågade . Jag kan inte ange någon tidsgräns. Delberor på vilken befattning det gäller och hur pass gärna vi själva ellerregeringen vill ha en viss person. Man kan i varie fall inle gå till arbetsförmedlingenoch skaffa fram en sådan person bland dem som finns lediga för tillträde inomnågon månad. Del tror jag inte heller att herrar i och Nordinmenar. HerrANDRE VICE TALMANNEN: Sedanalla under avsnittet Tillsättande av ordförande i riksbanksfullmäklige anmäldatalare nu har haft ordet, övergår kammaren till alt debattera avsnittetOljeutvinningsplattformar. i (fp); Bakgrunden till detta ärende är att ett företag har fått tillstånd attbygga oljeulvinningsplallformar utanför . I villkoren för att sätta igång med arbetet har regeringen ålagt företaget, AB Skånska Cementgjuleriel,att betala en avgift om . per ton i färdigt skick för en sådan härplattform. Pengarna skall användas till åtgärder för alt tillgodose det rörligafriluftslivet, den vetenskapliga naturvården och kulturminnesvården i främslnorra . Närdet gäller sådana här saker är det helt klart att regeringen har rätt att läggapå en avgifi i vissa fall. Den har inte rätt att lägga på avgifter hur somhelst, ulan vissa villkor skall uppfyllas. Regeringen har när den ger sitttillstånd att ta hänsyn till olika intressen och framför allt olika skador somkan uppslå genom olika ingrepp från ett företags sida. Regeringen kan ställasom villkor alt företaget skall ulföra vissa arbeten för att förhindra ellerminska skada, 1 vissa fall kan det vara svårt alt ålägga företagel direktaarbetsuppgifter, och då kan den lämpliga utvägen vara att föreskriva en avgiftsom företaget skall betala för att på något sätt kompensera dem som har liditskada eller på annat säll kompensera den skada som verksamheten kan förorsaka.Till stöd för della resonemang vill jag citera ell yttrande av bosladsminislernden i svar på en enkel fråga här : "I huvudsakkan sådana villkor avse dels åtgärder av skadeförebyggande karaktär, delsålägganden att betala penningbelopp eller att utföra åtgärder för atttillgodose allmänna intressen som annars inle skulle kunna kompenseras." Omvi nu återvänder till det aktuella fallet i norra , finner vi alltsåatt regeringen har bestämt att inbetalda medel enligt beslut som Kungl, Maj:tmeddelar efter förslag av skall användas för att tillgodose detröriiga friluftslivet, den vetenskapliga naturvården och kulturminnesvården ifrämst norra . Vad jag har försökt leda fram till i detta resonemang är alt jag anserall de motiveringar som regeringen använt är väl vidlyftiga i det härsammanhanget. Regeringen har inte pekat på någon direkt skada som börkompenseras genom den föreskrivna avgiften. Vilken skada exempelviskultuminnesvården i norra i största allmänhet råkar ut för på grund avdet här plattformsbyggandet är för mig fullständigt obegripligt. Det röriigafriluftslivet i norra i allmänhet råkar inte heller ut för någonstörre skada.