prot · FY096 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Om innebörden av neutralitetsförbehåll i avtal med den s. k. oljeklubben Herr utrikesminislern erhöll ordel förall besvara i Slockholm (c) i kammarens protokoll för denlOjanuari inlagna fråga, nr 10, och anförde; i Slockholm har frägal mig på vilkel säll ellneulraliletsförbehåll i anslulning lill avlalel med den s. k. oljeklubben -som har bdeckningen lEP - skyddar tilltron lill den svenskaneutralitetspolitiken, när medlemslandet utrikesminister kräver, allkonsumenlländerna inom lEP skall uppträda med gemensaml energipolitisktprogram och som en enhet innan en konferens med producentländerna blirmeningsfull och samlidigl holar med våld mol oljeproducenterna för att säkraoljeförsörjningen. Jagvill först erinra om innehållet i den svenska neulralitdsförkla-ringen. Denlyder: "Den förutsätter, alt deltagandel i avlalelangående del inlernalionella energiprogrammel ej hindrar från au vidlade åtgärder som regeringen anser nödvändiga för alt fullfölja landelstraditionella neulralildspolilik." En förklaring av molsvarande innebördavgavs av de två övriga neutrala länder, och , som anslöt siglill programmet. Elldellagande i energiprogrammet innebär inte några åtaganden som strider mot vårneulralildspolilik. Om några nya förpliktelser - ulöver dem vi åtagit oss iarbelel - skall åläggas medlemmarna måsle beslul härom fattas enhälligt. Skulleen situation uppslå där vi bedömer all dellagande i samarbetet skulle varaoförenligt med vår neulralildspolilik har vi genom neutraliietsförbehålletklarl givit till känna alt vi måsle slälla oss utanför. Del finns ingenanledning alt nu spekulera om hur en sådan situation skulle kunna se ut. Energiprogrammelförulsäller ell nära samarbete med oljeproducent-länder och u-landskonsumenler.Från svensk sida har vi hela liden fäst slor vikt vid delta samarbete. Vikommer självfallet all verka för att del sker i en posiliv anda och all eltnära och förtroendefullt samarbete skapas som undviker konfrontation, Slulligenbör framhållas all en anslutning lill energiprogrammet kommer atl stärka vårförsörjningstrygghet i en krissituation där fördelningen sker automatiskt utanpoliliska beslul eller poliliska krav. synes posilivl påverka våra möjligheterau föra en strikt neutralilelspolitik. Ominnebörden av neulraliletsförbehåll i avtal med den s. k. oljeklubben Ominnebörden av neutraUtetsförbe-håll i avtal med den s. k. oljeklubben Hen iSlockholm (c): Jag lackarstatsrådet för svarel på min fråga. Bakgrundenlill all jag ställde frågan är tvåfaldig: dels de uppmärksammade uttalandensom gjorls av den amerikanske utrikesministern främst i en intervju i BusinessWeek för ell tag sedan med instämmande från den amerikanske presidenten i eninlervju i Times Magazine, dels del förhållandet all skeendet på della områdegår ulomordenlligl fort. Del pågår ju hela liden överläggningar inom lEA,tidigare ECG, för all få fram del program (lEP) som man vill skapa på olikaområden och för att uppnå ell enhetligt uppträdande. Jaghar i och för sig ingen kommentar all göra lill del neutralitets-politiskaförbehållet såsom del är återgivet i svarel. Självklarl har ävenmöjlighet all säga ja eller nej lill nya bestämmelser som tillförs avlalel. Pådessa punkter är vi eniga. Men jag tycker all del finns all anledning attdiskutera de komplikationer som kan uppslå, när dominerande medlemsländer inomen organisaiion som vi lillhör börjar göra egna markeringar, och på vilket sättdå förlroendel för den svenska neutralitetspolitiken påverkas. Eltsäll - och där vill jag slälla en fråga till utrikesministern - är naturligtvisatt man direkt från svensk sida markerar att vi inte delar den uppfallning somframgår av innehållel i sådana uttalanden. Del är dock svårt all som medlem aven sådan här grupp, där har tillskansat sig etl myckel slort inflytandeinle bara på grundval av sin oljeimport ulan också för egen produceradkonsumtion, gardera sig mol överlagda yttranden som kan tolkas så all vi iSverige blir medansvariga, om vi inle lar avstånd från dem. Delintressanta är vilka ambitioner och vilka syften och andra ledandeoljeproducenlländer har med lEP. Kissinger anser i intervjun i Business Weekdel vara självklarl alt oljekonsumenierna har ell energipolitiskthandlingsprogram och atl länderna skall uppträda som en enhet. I elt tal iChicago säger han: "lEA är det första resultatet avvåra strävanden. Men endasl grunden för våra strävanden är nu lagd." lEPär således basen och fundamenlet för ell vidare samarbele. Del uttalandet blirsärskilt intressanl sedan intervjun i publicerats. Jagvill alltså slälla frågan: Hur länker utrikesministern och den svenskaregeringen markera etl avståndstagande från de amerikanska uttalandena angåendeoljesamarbelet som åsyftas i min fråga? Försl vill jag slå fast all inle kan åläggas några sådanaförpliktelser i denna organisation som vi inle själva är med på. Närdel gäller i Slockholm fråga hur den svenska regeringenser på del ullalande som den amerikanske utrikesministern har gjort vill jagbara säga all den besläml avvisar alla tankar på enkonfrontalion som skapar motsättningar och i sista hand skulle kunna ledalill våld. Vi anser del därför också felakligl all ens i hypotetisk form föraresonemang om sådana möjligheter. Jagvill också fästa uppmärksamheten på all energiorganet skall främja samarbetetmellan konsument- och producenlländerna och inle driva fram någonkonfrontation. Jag har så goda förbindelser med de flesla länder i dennaorganisaiion all jag kan säga alt flertalet medlemmar har samma uppfallning.Del ger en ganska god säkerhet för atl inle detta konsumenlsamarbde skall ledalill konflikler med producenlländerna. Ominnebörden av neutralitetsförbehåll i avtal med den s. k. oljeklubben HenOLOF i Slockholm (c); Jag vill lacka utrikesministern för hans klara avståndstagande frånutrikesminister ullalande. vill jag erinra om vadulrikesminislern sade i vår deball förra årel alt innanöverenskommelsen träffas får vi tillfälle atl diskulera olika saker iriksdagen. Jag har lagil fasla på del uttalandet, och det är bl. a. därför jaghar ställt min fråga. Händelseutvecklingeni detta sammanhang är emellertid så snabb all del flnns belydande risker förlåsningar i konkreta sakfrågor, som i och för sig hör lillinduslridepartemenlds och områden men som kan varakopplade lill vitala utrikespolitiska aspekter. Del är ulomordenlligl vikliglall vi får en diskussion om dessa saker, inte minsl därför all jusl samarbetetmellan oljeproducenter och oljekonsumenter såsom del slulligen tolkas inom lEPhar getts högsta prioritet. Del betyder all de konkreta lösningarna kommer atlutvecklas och fullföljas innan har möjlighet alt diskuleraratificeringen. Propositionen framläggs , och deballen i riksdagenkommer försl . Jagulgår ifrån all ulrikesminislern håller med mig om all vi måsle föra deballenom samarbetet mellan oljeproducenler och oljekonsumenler i det här skedet fördet är långtifrån självklarl all låler sig nöja med de positivasamarbetstoner som ulrikesminislern här gör sig lill tolk för. Kärnan i helabudskapet från den amerikanska statsledningen ärju all man inle nöjer sig meddella ulan ser oljesamarbelet som etl säll all pressa oljeproducenlerna lillvissa koncessioner. Frågan om vår anslulning lillenergiorganet kommer ju all föreläggas . Några bindningar i förväg avväsentlig betydelse kommer inle all ske. Självklarl kommer alt della ietl samarbele med producenlländerna, del som förbereds och del som OPEC i varjefall förklarade sig positivt inställd lill. Där deltar vi ielt förberedelsearbete i den anda som jag har redovisat. Hen iStockholm (c); Jag vill bara för protokollet nämna vad som 6 ', protokoll 1975. Ominnebörden av neulraliletsförbehåll i avtal med den s. k. otjeklubben pågår i och på andrahåll. Överiäggningar förs om etl långsiktigt energipolitiskt handlingsprogramoch om hur man skall uppträda genlemol de oljeproducerande länderna. Del pågårvidare överläggningar om oljemarknaden och krissyslemd. ärrepresenterat i alla dessa olika grupper. Jagutgår ifrån all vi i samband med de energipoliliska avgörandena här i riksdagenkommer atl få oss förelagda vissa ställningstaganden som svenska representanterhar gjort i del sammanhanget, men där enligl min uppfallning ocksåutrikespolitiska aspekter måste komma in på etl myckel tidigt stadium ochdiskuleras öppet här hemma, innan låsningar sker i de enskilda kommittéerna.Del är därför jag slälll frågan lill ulrikesminislern och inle lill någotannal statsråd. Jag räknar med all utrikesministern delar min uppfallning pådenna punkt så all vi inle i slulel av mars slår inför fullbordat faktum ochbefinner oss i den silualionen, all vi riskerar en hård konfrontation med deoljeproducerande länderna framöver. Enbefogad fråga i del sammanhanget måsle vara; Är berett all avslå frånall della i mötet med de oljeproducerande länderna, om del visar sig all deltaskulle leda lill konfrontation? Del finns i en representant för UD som deltar idel förberedande arbelel och som vi har direkl kontakt med. Jag kan försäkraherr atl vi noga följer denna fråga. Vi kommer icke alt göra någrabindningar som inle slår i överensstämmelse med svensk neutralitetspolitik ochsvenska intressen. HerrOLOF i (c): Jag vill bara lill sisl framföra den enligl min mening inte oväsentligaaspekl som vi bl. a. diskulerade när EG-sämarbelet var som mesl aktuellt,nämligen all förlroendel för den svenska neutralitetspolitiken ju inle berorenbarl på de rent faktiska, juridiska, folkrätlsliga förbehåll som göri förhållande lill etl avtal, utan också på hur deltar i dendiskussionen och del inlryck som skapas hos allmänheten av del samarbele ivilket deltar som en av medlemmarna. Del tyckerjag är en oerhörlviklig och väsentlig fråga, som jag hoppas att utrikesministern och hansmedhjälpare bevakar ordenlligt med tanke på den ganska avslöjande diskussionsom har förts i och Times Magazine ävensom vid den presskonferenssom hölls på Mar-linique, efler bl. a. de amerikanska och franskastatschefernas möle där. Del kvarstående intrycket från den presskonferensen ärändå all man från amerikansk sida anser all lEP skall användas som ellpåtryckningsmedel och alltså inte för sairiarbele. Överiäggningenvar härmed sluiad. § 2 Om Sverigesdiplomatiska förbindelser med Republiken , m. m. Herr ulrikesminislern erhöll ordel föratt i etl sammanhang besvara (vpk) i kammarens protokoll förden inlagna frågor, nr 13 resp. 14, och anförde: har frågat mig när regeringen avser all erkännaRepubliken provisoriska revolutionära regering och upprättafullvärdiga diplomatiska förbindelser med densamma. har vidare frågat mig, om jag vill deklarera, all regeringenofficiellt brutit med Thieuregimen i och alt varje förbindelse meddenna regim upphört. Dessafrågor behandlades i utrikesutskottets betänkande nr 1974. 1belänkandel framhölls all med hänsyn lill de förhållanden som råder iSydvielnam kan man tills vidare inle anse, all någondera av de bådaadministrationerna kan företräda slalen Sydvielnam enligl folkrällens regler. Regeringendelar denna uppfallning, som bygger på Parisavtalds bestämmelser. Parisavialelerkänner existensen av två jämbördiga parter i Sydvielnam, vilka genom en iavlalel angiven procedur skall ersättas av en enda nationell regering. Underövergångsperioden i väntan härpå existerar de båda parternas administrationersida vid sida och behärskar var sill område. kan i dellaläge inle hävda, all en av dessa administrationer ensam företräder slalenSydvielnam och kan påla sig denna stats internationella åtaganden. skulleicke stå i överensstämmelse med den av de båda sydvidnamesiska parlerna i Parisavialelgodkända proceduren för bildande av en laglig och allmänt erkänd sydvidnamesiskregering på grundval av fria och demokratiska val. Därför anser sig regeringen ickei folkrätlslig mening kunna erkänna PRR som Sydvielnams regering. Avdel sagda framgår emellertid också atl vi ej heller kan erkännaadministrationen i som Sydvielnams regering. Vi upprätthåller ingadiplomatiska förbindelser med denna adminislralion och vänder oss mot dessanspråk på alt ensam förelräda Sydvielnam i inlernalionella sammanhang. OmSveriges diplomatiska förbindelser med Republiken , m. m. Hen (vpk): Mina två frågor har både en historisk och en dagsaktuell bakgrund. Delvietnamesiska folkel har under lång lid tvingats föra en hård och offerfylldkamp för sill nationella oberoende. Parisavialel om Vielnam - vars ivåårsdag visnart skall höglidlighålla - var en slor framgång för del vietnamesiska folkel.Del var ell svårt nederlag för USA-imperia-lismen och dess hantlangare iThieuadministrationen. Underhela den lid som gått sedan Parisavialel undertecknades har Saigonjunian, stöddoch manipulerad av de härskande kretsarna i , Nr 6 fortsall sina operationer mol de befriade områdena. Man har vägrat alt Torsdaeen den efterkommaavtalets bestämmelser. Mer än 250 000 personer hålls som 16 ianiiHri 1975 poliliskafångar. Anhängare av FNL och av den Iredje kraften förföljs, Del är ingenöverdrift all säga atl marionetterna i bryter mot Om varjepunkt i Parisavialel. PRR har ivingats värna sill territorium och Del är hell klarl att del är USA-imperialislernas och Sai- förbindelser med gonjunlans förbrytelser mol Parisavialel som gör alt kriget i Republiken fortfarande pågår. Del är därför nödvändigl allkräva att regering , m. m. fullständigt och definitivtupphör med varje militärt engagemang och varje inblandning i Sydvielnamsangelägenheter, krav är desto viktigare mol bakgrunden av planer i USApå en ökad inblandning i Vielnam och president direkta hol molDemokratiska republiken - . Del är också nödvändigl allThieuregimen internationellt isoleras. Det är en förutsättning för fred iVielnam alt Thieuregimen försvinner och ersätts med en regering i som ärberedd alt tillämpa Parisavialel. Solidarisklslöd lill PRR är å andra sidan del bäsla sättet all främja Sydvielnamsulveckling och trygga dess nationella oberoende. erkännande av PRR somSydvielnams rättmätiga regering är här etl vikligl bidrag. PRR uppfyller enliglvår mening de krav som från svensk sida formelll brukar anföras som villkor förerkännande av en regering. Man kan inte, som den gör,likställa PRR och Thieuregimen. PRR vill följa Parisavialel. Thieuregimen villbryla och bryter mol Parisavialel. Man kan inle jämställa offret och mördaren.Förutsättningen för all Parisavialel skall följas är alt Thieuregimenförsvinner. Har ulrikesminislern någon annan mening om den frågan? Samlidigl som jag lackarför svaret vill jag beklaga att ulrikesminislern här inte kunnal meddelaall upprättar fullvärdiga diplomatiska förbindelser med PRR. Del kanemellertid bara vara en tidsfråga. Vad gäller förbindelserna med Saigonjunianhar jag som ell framsteg noterat vad som hänt. Regeringen bör emellertidfullfölja della genom alt deklarera all den officiellt brutit med Thieuregimeni . är ju den inlernalionelll brukliga formen. Jag skall inle fortsätta diskussionen om erkännande av PRR; jaghänvisar till mill svar och lill den deball som hell hölls i dennakammare, då beslul fattades. Vadbeträffar den sista frågan, om avbrytande av de diplomatiska förbindelsernamed Saigonregimen, måste ju medge, atl mill svar säger ul allvi formelll har brutit förbindelserna med Saigonregimen. Vi erkänner den inleoch vi har inga diplomatiska förbindelser med den. All vi inle har gjortnågot slort, dramatiskt politiskt utspel om della beror på all ell sådanlutspel skulle ha kunnal uppfattas som om vi 84 verkligen hade haft sådana diplomatiska förbindelser Allavel ju all del är vi hade dd. Därför har undan för undan -framför alll under det senasle året - del hela trappats ner på administrativväg, och är del etl faktum atl vi inle har förbindelser med Saigonregimen. HenHERMANSSON (vpk); Jag noterar med myckel slor tillfredsställelse all utrikesministernnu, , på regeringens vägnar gör den offentliga deklarationenall den har brutit med Saigonregimen. Därmed har han svaratpositivt på en av de bägge frågor som jag ställde. Vadgäller erkännande av PRR, som den andra frågan avser, vill jag än en gångpåpeka all man enligt min mening inle kan likställa de bägge regimerna. Thieubryter ju hela liden mol avlalel i och vill inte erkänna della. En hellannan sak skulle del vara, om del upprättas en regering i som följerParisavialel. För all befordra en sådan ulveckling, som är i iniresseoch i världsfredens iniresse, bör erkänna den av de bägge regeringarsom är omnämnda i Parisavialel som vill fullfölja delta avtal - och det ärjusl PRR. OmSveriges diplomatiska Jörblndelser med Republiken , m. m. Jag vill bara erinra om all både DRV och PRR erkännerexistensen av Saigonadminislralionen. Man slåss på PRR-sidan för allinlernalionelll, i fackorgan osv., bli jämställd med Saigonregimen och vill allutomstående - även - skall acceplera denna, som man själv säger,dualilel i maktförhållandena i Sydvielnam. Där flnns alltså tvåadministrationer. Eflersom bara erkänner stater, kan vi i delhär lägel inle anse all någon av de administrationer som behärskar var sillområde kan represenlera slalen Sydvielnam. Hen (vpk); Man brukar hänvisa lill folkrätten och till de regler sominternationellt tillämpas när del gäller erkännande av regeringar, men då villjag erinra om del faktum all del flnns 43 stater som har erkänt PRR somSydvielnams verkliga regering. Följer då dessa 43 regeringar inle vad deninternationella rätlen föreskriver? Bryter de rent av mol denna rätl? Ärdel inle i slällel så all del kan flnnas olika meningar om hur deinlernalionella reglerna skall tillämpas? Olika meningar kan till en lid alltidflnnas när del gäller nytillkomna regeringar, särskill i en sådan situation somi södra . Jag vill understryka all del flnns många medborgare i vårtland -jag vågar fakliskl säga en majoritet - som hävdar alt PRR bör erkännassom den rättmätiga regeringen i södra . Del är etl säll från vår sidaall befordra all reglerna i Parisavialel någonsin skall komma alt tillämpas iVielnam. Jagvädjar lill regeringen alt ompröva sill slällningslagande på den här punkten. Omplanerna på ett system med definitiv källskatt Del är rikligt all många stater har erkänt PRR. Ännu fler har erkäntSaigonregimen. Jag vill inle här diskutera i vad mån de som har erkänt dessaregeringar följer den inlernalionella folkrällens regler. Men jag vill hävdaatl många av staterna erkänner regeringar efter andra principer än ,närmasl efler poliliska grunder; del gör inte . HenHERMANSSON (vpk); Del är riktigl alt det finns dl anlal regeringar som fortfarandeerkänner juntan i och har diplomatiska förbindelser med denna. Del ärell ungefär lika slorl anlal som antalet regeringar som erkänner PRR. Det kanskilja på en eller annan stal mer i del ena eller andra fallel, men del ärnågol över 40 stater i bägge fallen. Skillnaden ärju att det tidigare var etlmycket större antal regeringar som erkände Saigonregimen. Del är elt anlal somforlfarande gör del, men undan för undan har den ena regeringen efler den andrai slällel erkänt PRR som den rättmätiga regimen i södra . Jag menar atldel är den progressiva linje som också måsle följa. Överiäggningenvar härmed sluiad. § 3 Om planerna påett system med definitiv källskatt Herrfinansminislern STRÄNG erhöll ordel för atl besvara herr 5>'ö-holms (fp) ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 3, och anförde; har frågat mig om regeringen övergivit planerna på attinföra etl system med definitiv källskatt, Ulredningenom definitiv källskatt lämnade sitt betänkande (SOU 1972:11) Förenkladlönlagarbeskaltning . Utredningens förslag innehöllprincipiella rikllinjer för elt förenklat syslem för löntagares beskattning,avsedda alt ligga till grund för en fortsatt diskussion på områdel.Remissutfallet var nästan genomgående negativt. De fortsatta övervägandena hargett vid handen all införandel av en renodlad definitiv källskatt kräver andramateriella skalleregler än som gäller. Denna fråga kan därföraktualiseras bara i samband med en djupgående skallereform av del slag 1972års skalleulredning har all utarbeta. Del slutliga ställningstagandet till endefinitiv källskatt får således anstå lill dess ulredningen lagl fram sillslulförslag. Fråganom förenklad beskattning för vissa grupper av skattskyldiga, t. ex.pensionärer, kan däremol prövas lidigare. RS-ulredningen har i sill betänkandeRationalisering av skalteadminislralion, som avlämnats , lagl framförslag härom. belänkande övervägs inomfinansdepartementet. Hen (); Tack för svarel, som del inle finns någon anledning alt anmärka på. Detär bra all finansminislern säger all man skall forlsätla arbelel med alt fåfram ell syslem med definitiv källskati och alt man kan gå stegvis och kanskegenomföra del för pensionärerna innan man kan göra del för övriga. Jag förstårmycket väl svårigheterna med detta, men vi harju redan för sjömän en definitivkällskati, och den fungerar såvitt jag vet bra. Fördelarnamed syslemel vore naturiigtvis atl svenska folket skulle bli befriat frånbekymren med all deklarera och all slalen skulle tjäna en massa pengar genomall inbespara en mängd laxeringsfunklionärer. Jag är glad all höra all arbelelforlsäller. Slulligenskulle jag vilja vädja lill statsrådet atl kröna sin lysande bana somflnansminister - dd omdömet kan vi vara eniga om oavsett par-lilillhörighd -genom all lyckliggöra svenska folkel med elt rättvist skattesystem, för ettsådanl har vi inle. Omransonering av vissa baslivsmedel Jör alt lindra verkningarna av hungersnöden ivärlden Överiäggningenvar härmed sluiad. §4 Om ransonering av vissa baslivsmedel för att lindra verkningarna avhungersnöden i världen Herr jordbruksministern erhöll ordel förall besvara () i kammarens protokoll för inlagnafråga, nr 4, lill herr handelsministern, och anförde; har frågat handelsministern om en här i landel genomfördransonering av vissa baslivsmedel väsenlligl skulle öka våra möjligheler alllindra verkningarna av hungersnöden i väriden och - om så är fallel - om vi dåinte skyndsamt bör införa en sådan ransonering. Frågan har överiämnalslill mig för besvarande. Deneffektivaste insatsen kan göra för all medverka lill atl förbättralivsmedelsförsörjningen i väriden är alt slödja arbelel på all ökalivsmedelsproduktionen i utvecklingsländerna och bidra lill all förbättradistributions- och lagringsmöjligheter i dessa länder. Inte ens en hård ransonering av livsmedel i Sverigemed de kostnader och andra ölägenheter som skulle vara förknippade med en sådanåtgärd skulle nämnvärl bidra lill all lindra verkningarna av hungersnöden ivärlden. Hen (); Del här är en fråga av lilel andra dimensioner än den förra. Jaglackar jordbruksministern för svaret, som beslår av två delar. Den ena innebärall dd här är etl arbele på lång sikt - visst är det så. del gäller också all räddadem som håller på att dö av sväll jusl och kanske . De harju intemyckel glädje av om man avskaffar falligdomen i - de har då redandött av hunger och sväll. Jagkan la ell myckel enkell exempel. Om del ligger en människa och håller på alldrunkna i Strömmen bör man ju försöka dra upp vederbörande i slällel för allrusa i väg och göra en ulredning om hur man skall ordna ell bällre skydd förpersoner som håller på all drunkna. Del är myckel enkell. Jagmenar all den solidarilel vi är skyldiga de hungrande borde medföra alt viverkligen tar krafttag. Om del flnns ell väridssamvele, som vi ofta lalar om,och vi är delaktiga i del borde vi handla på della säll. Vilalade myckel om vete här , och det är ett underligt sammanträffandeatl "vete" ingår i både ordel samvele och ordet helvete. Jag tror altom samvetet fick fördela vetet skulle man kunna avskaffa helvetet för väldiglfnånga människor. Delvar alltså därvidlag jag trodde atl en ransonering här i landel skulle hakunnal bidra lill en ändring av förhållandena, men del tror alltså inlejordbruksministern. Del är svårt all avgöra vem som har räll, och vi får vältills vidare böja oss för della. Delär klart atl del är väldigl slora krav.