prot · FZ09121 · 1975-12-31 00:00:00 — 1. att med bifall tillregeringens förslag och med anledning av motionerna 1975/76:568 och 1975/76:757skulle anla del vid proposilionen 1975/76:116 fogade förslagel lill lag omändring i lagen (1964:143) om bidragsfÖrskolt, 2. all skulle anla delvid proposilionen fogade förslagel till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring. Reservalion hade avgivits beträffandevårdnadshavarens medverkan lill fastställande av faderskapet, m. m. av herrHagberg i (vpk) som att ulskollel under 1 bort hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag saml moiionerna 1975/76:568 och1975/76:757 skulle anla det vid proposilionen 1975/76:116 fogade förslaget tilllag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskotl med den ändringen atl 2och 4 §§ skulle erhålla av reservanten föreslagen lydelse, innebärande attkravei på vårdnadshavarens medverkan vid fastställande av underhållsbidrageller faderskap som gällde som villkor för underhållsbidrag eller höjning avunderhällsbidrag hell skulle slopas. HerrSVENSSON i (vpk): har alltjämt rätt all använda hot om indragetbidragsförskott som påtryckning mot en mor som inte vill medverka ifaderskapsulredning. Vänslerparliel kommunisterna plus några enskildasocialdemokrater vill ha bort denna olämpliga och ovärdiga bestämmelse. Utskottetförsvarar bestämmelsen med en misstänksam byråkratisk-klassisk motivering,nämligen att missbruk kan uppstå om bestämmelsen tas bort. Det påståendet kansvårligen tas på allvar. Antingen är fadern inle i slånd alt betala underhållsbidrag,och dä får man i vilkel fall som helsl utge bidragsförskott, eller också är hanen genomsnittlig inkomsttagare, och då finns det vanligen inget ekonomisktmotiv för att missbruka bidragsförskott. Det underhållsbidrag som dä kan utgåär som regel högre än bidragsförskottet. Detär alltså tydligt att en mor som vägrar medverka i faderskapsulredning harrimliga personliga skäl. vilka inle har med någon önskan om missbruk all göra.Jag lycker all vi skall respektera dessa skäl. Jag yrkarbifall till vpk-reservationen. Hert i (s): Denna fråga behandlades också av riksdag. Den gången fickutskottet gehör för sina synpunkier. och en mera begränsad spärregel har därförsalts in. Utskotld har den uppfattningen atl del är angeläget att faderskapettill ett barn fastställs, och då måste del finnas någon form av spärregel. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels ulskoltels hemställan, dels reservationen av herrHagberg i Boriänge, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialulskotlels hemställan i betänkandet nr 37mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslat för ja-proposilionen. Dä fruMarklund begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:39 med anledningav propositionen 1975/76:125 med förslag om tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /76 såviu gäller kulturändamål m. m. Kammarenbiföll vad ulskoltet i detta betänkande hemställl. 1975/76:35med anledning av proposilionen 1975/76:100 såviii gäller allmänna förvaltningsdomstolarna jämle moiioner och 1975/76:36 med anledning av proposilionen 1975/76:138 om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Jusiitieulskolleisbetänkanden nr 35 och 36 debatteras i ett samman- nlsationen häng och yrkandenbelräffande båda dessa betänkanden får framställas under den gemensammaöverläggningen. Regeringen hade i proposilionen 1975/76:100 bilaga4 () under punkten D 3 (s. 52-57) föreslagit riksdagenatt dels beslula all en kammarrätt i inrättades ,dels bemyndiga regeringen all inrätta en ordinarie tjänst för president i kammarrätteni med beteckningen o och atl flytta ordinarie do-marriänsler för enavdelning frän kammarrätten i till kammarrätten i , delsbemyndiga regeringen atl inrätta en ordinarie tjänst för kammarrättsråd,tillika vice ordförande på avdelning, i FO 25 i kammarrätten i samtde ordinarie tjänster för kammarrättsråd i FO 23/24 sorn förordals iproposilionen, dels ock lill Allmänna förvaltningsdomstolarna för budgetåret1976/77 anvisa ett förslagsanslag av . I delta sammanhang hadebehandlats motionerna 1975/76:299 av (), 1975/76:536 av fruFrsenkel (fp) och (), vari hemställts all beslutadeavslå regeringens förslag om flyttning av en avdelning från kammarrätten iGöteborg till kammarrätten i , 1975/76:537 av m. fl. (fp,s, c, m, vpk), 1975/76:540 av i m. fl. (s), 1975/76:541 av i m. fl. (s), vari hemställts atl beslutadeatt den föreslagna nya kammarrätten lokaliserades till , 1975/76:717 av fruKrislensson (m) såvitt nu var i fråga (yrkande 2), 1975/76:721 av m.fl. (m, c), vari hemställts atl beslutade att den 1 januari 1977inrätta en kammarrätt med två ordinarie avdelningar i i stället för iJönköping, 1975/76:1052 av herrAdamsson m. fl. (s, c, m, fp), 1975/76:1056 av i Göleborg (c)och fröken (), vari hemslällls all skulle avslå regeringensförslag om inrättande av en kammarrätt i , 1975/76:1058av herrar () och i (c), vari hemslällls au riksdagenskulle avslå regeringens förslag under punklen D 3:1-3 saml all somsin mening skulle ge regeringen till känna vad som anförts i moiionen omöverväganden rörande kammarrällsor-ganisalionens framlida utveckling, saml 1975/76:1072av m. fl. (m), vari hemställts all beslutade atl denulbyggnad av kammarräilsorganisalionen som före-slagits för komkammarräiierna i Göleborg och till godo och all i vari fallutbyggnaden av kammarräilsorganisalionen genomfördes ulan all någon minskningav kammarrätten i Göleborg skedde. 1. atl beträffande inrättandetav en ny kammarrätt med bifall lill regeringens förslag och med avslag påmoiionerna 1975/76:536, 1975/76:1056, 1975/76:1058 och 1975/76:1072 beslutadeau en ny kam-marräii skulle inrättas , 2. atl beträffandelokaliseringen av en ny kammarräll med bifall lill regeringens förslag och medavslag på moiionerna 1975/76:299, 1975/76:537, 1975/76:540, 1975/76:541,1975/76:721 och 1975/76:1052 beslutade att den nya kammarrätten skulleförläggas till , 3. all belräffande planför fortsatt utbyggnad av kammarräilsorganisalionen gav regeringen till kännavad ulskotiel anfört i della hänseende, 4. att belräffandebemyndigande all inrälla tjänster med anledning av regeringens förslagbemyndigade regeringen all i kammarrätten i inrätta en ordinarieijänsl för kammarrällspresidenl med bdeckningen o, en ordinarie ijänsl förkammarrälislagman i Fo 27 saml de ordinarie tjänster för kammarrättsråd,tillika vice ordförande på avdelning, i Fo 25, och kammarrättsråd i Fo 23/24som ulskollel förordat i betänkandet, 5. atl beträffandemedelsberäkningen med bifall lill regeringens förslag och med avslag påmoiionen 1975/76:717 i denna del (yrkande 2) lill Allmännaförvaltningsdomstolarna för budgelärel 1976/77 anvisade ett förslagsanslag av58 . 1.av () som belräffande inrättandet av en ny kammarrätt ansellatt ulskollel under 1 bort hemslälla alt med bifall lill moiionerna1975/76:536, 1975/76:1056, 1975/76:1058 och 1975/76:1072 skulle avslåregeringens förslag all en ny kammarräll skulle inrättas i den 1januari 1977, 2.av () som belräffande lokaliseringen av en ny kamp-marräll ansellall ulskollel under 2 bort hemslälla attriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:541 och 1975/76:721 samt medavslag på regeringens förslag och moiionerna 1975/76:299. 1975/76:537,1975/76:540 och 1975/76:1052 beslutade all den nya kammarrätten skulleförläggas lill . Till beiänkandei hade fogals ett särskilt yllrandeav i (s). 1proposilionen 1975/76:138 hade regeringen () föreslagitriksdagen alt anla ett i proposilionen framlagl förslag till lag om ändring ilagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. 1 proposilionen hade föreslagils den lagändring sombehövdes med anledning av förslaget i årets budgetproposition atl en kammarrättskulle inrättas i . Utskotld hemställde all skulle bifallaproposilionen 1975/76:138. I. av fruKristensson (m), som - under förutsättning av bifall till reservationen nr 1 iutskottets belänkande 1975/76:35 - att utskottet bort hemställa allriksdagen skulle avslå proposilionen 1975/76:138, 2.av (), som - under förutsättning av bifall lill reservalionen nr2 i ulskottds betänkande 1975/76:35 - ansett att utskottet bort hemslälla altriksdagen skulle anla del i proposilionen 1975/76:138 framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar med denändringen atl 1 § tredje stycket skulle erhålla av reservanien föreslagenlydelse, innebärande all den nya kammarrätten skulle förläggas till . FruKRISTENSSON (m): De av ledamöter som brukar ägna intresse åljustiiieuiskotteis betänkanden har säkert kunnat iaktta atl utskottet under enföljd av år har ägnat stort intresse ål problem som rör kammarrätterna. Vi harvarit fullt medvetna om den svåra arbetsbalans som råder inom vårakammarrätter. Vi har särskilt i enighet beslutat om en ytteriigareförslärkning av kammarrätternas personal i förhållande till propositionensförslag. Även är utskottet hell enigt om all ytterligare förstärkningarbehövs, men vi är oense när del gäller hur en sådan förslärkning skallåstadkommas. Ipropositionen tänker man sig att en ny kammarrätt skall inrättas. Den skulleplaceras i och få tvä avdelningar. Förslagel innebär emellertid ellneliolillskoti på endast en ordinarie avdelning, och del är därför verkligeninte något omfattande förslag. 1en molion av m.fl. har föreslagits att man skall förstärkakammarrätterna i och Göleborg och vänta med atl inrätta en nykammarrätt lills man litet bättre kan överblicka situationen. Jag har tyckt alldel legat mycket i den moiionen och har därför i en reservalion följt upp den. Mittresonemang har därvid varit all del ändå tar innan en ny kammarrättfinner sin form och kan fungera tillfredsslällande. Jag vill erinra om allkammarrätten i Göleborg inrättades så sent som och helaliden har arbetat med beiydande balanser och svårigheter. Först , arbete, har kammarrätten nå-goriunda kommit i kapp och fungerarrelativt hyfsat. Därför har del väckt stor uppståndelse i kammarrätten iGöteborg att enligt propositionens förslag en ordinarie avdelning skulleflyttas därifrån. Ännu slörre upp-märksamhel har del väckt alt man inte harhaft något som helsl samråd med personalen vid kammarrätten i Göleborg. När vii justitieulskottd ändå befann oss i de trakterna besökte vi därförkammarrätten i och blev informerade om situationen. Jagtycker all skälen för all man i slällel gör den begränsade förslärkning somproposilionen innebär av de redan befintliga kammarrätterna i ochGöleborg överväger de skäl som lill äventyrs kan lala för att en ny kammarrällinrättas i . Kammarrätten i skulle enligt propositionen baraarbeta pä två avdelningar. Det är en alldeles för liten organisation för attkunna utgöra en självständig kammarräll. Jag vill erinra om att när vi fickkammarrätten i värden redan från början utrustad med tre avdelningar.Vidare blir det naturiiglvis merkostnader om man inrättar en ny kammarräll -del blir administrativa kostnader av olika slag. Dessutomlorde det vara förenat med ganska stora rekryteringssvä-righeier all få den härtypen av befattningshavare till . Det är väl därför somjustitiedepartementet endasl vågar föreslå en ordinarie avdelning i ;man irodde sig förstå all det skulle vara förenat med rekryieringsproblem atlinrätta fler avdelningar. Enligt min mening är det tveksamt om man kanrekrytera personal till två ordinarie avdelningar. Ännu större tveksamhetkänner jag inför det förslag som utskottsmajoriteten har antytt, nämligen atlman skulle kunna länka sig tre avdelningar. Vi har fått en redovisning avrekryieringsmöjlighelerna. och den visar med all önskvärd tydlighet att om delskulle bli en ny kammarrätt borde den förläggas till sydligaste ,eventuellt till . Då skulle man ulan slörre problem kunna få ett gottrekryierings-underiag. Somjag ser del borde del alltså nu vara tillräckligt att få den begränsadeförstärkningen i och . Därefter bör en plan utarbetas för hurden fortsalla utbyggnaden av kammarräilsorganisalionen skall ske - detta avhänsyn till personalen och till alt verksamheten måste fungera bättre om manhar en utarbetad plan sä att alla berörda vet vad de har all vänia. Skulleman nu besiämma sig för en ny kammarräll, tror jag au del vore bättre attförlägga den lill . Inie mindre än 30 96 av målen i kommer frånSkåne. Och man bör ju, som någon som var med på en hearing i ulskollel sade,lägga en domstol där människorna flnns. Men i avsaknad av en närmare uiredningom förutsättningarna härför lycker jag som sagtpersonligen an det är rikligare all man för-siärker de befintligakammarrätterna och att man dessuiom får en plan utarbetad för den fortsattautbyggnaden av kammarräilsorganisalionen. Jag yrkar därför bifalllill reservalionen 1 i justilieulskotieis belänkande nr 35. I anslutninghärtill yrkar jag också bifall lill reservalionen 1 i juslitieuiskoiieisbetänkande nr 36, vilken innehåller en konsekvensändring. I detta anförandeinstämde (). Hert SCHÖTT (m); Jusliiieulskoiteis ärade ordförande, , har sä passutförligt redogjort för juslilieulskoilds betänkanden atl jag kan falla migkort. I huvudsak vill jag kommentera en av mig lill betänkandet nr 35 avgivenreservalion, som gäller lokaliseringen av den nya kam-marrällen, Imotsats lill har jag den uppfallningen alt en ny kammarräll nubör komma till stånd. I likhet med departementschefen och utskottsmajoritetenanser jag alt man har den största möjlighelen att komma lill rälla med debesvärande balanserna inom kammarräilsorganisalionen genom inräiiandel av enny kammarräll. Man bör således inie bygga ut de nuvarande kammarrätterna föratt minska ned dem och förda besvärlig omplacering avpersonalen. Imoiionerna 541 och 721 har föreslagits all den nya kammarrällen skall placerasi i stället för i , vilkel senare föreslås avdepartementschefen och av utskoltsmajorilelen. I motionerna uttalasförvåning över departementschefens förslagom som kansliort och övermotiveringen härför. Enligt motionärernas uppfattning kan del inte vara riktigtall tillmäta placering någon betydelse när del gäller alt väljalämpligaste platsen fören ny kammarrätt. Vidare bör betydelsen av alt det finnsen hovrätt pä orten inte överskallas. Departementschefen har på denna punktvarit relativt återhållsam. Han säger atl "av olika skäl" är dellikaså en fördel om den nya kammarrällen förläggs lill en orl. där förulomdomstolsverket finns även en hovrätt. Delär all märka all utskottsmajoriteten däremot på s. 4 talar om vilken"uppenbar fördel" det är all kammarrätten förläggs lill en orl därdel redan finns en hovrätt. Utskotld säger också atl del "i ett längre perspekiiv"kan vara bra, efiersom man möjligen skulle kunna få en närmare samgående mellanhovrätt och kammarräll. är nya signaler som riksdagenlidigare inte alls har lagil någon slällning lill. Jag tycker all del är myckelanmärkningsvärt au man nu gör ell sådanl uttalande. Del binder den framtidautvecklingen pä ell olyckligt säll. Del är direkt olyckligt för orter som nuinte är begåvade med någon hovräll. Slulligenär del anmärkningsvärt all departementschefen anför au rent lokaliseringspoliliskasynpunkter skulle lala för en placering i . dit som bekant redanlanlbruksstyrelsen, , statens jordbruksnämnd och domstolsverkethar lokaliserats. Somframhållits i de av mig nämnda motionerna talar däremol många skäl för enlokalisering av den nya kammarrällen lill . Jag vill här särskilt peka päden ogynnsamma befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i län ochpå den omständigheten atl della län blivit i så hög grad missgynnat viduilokalisering av slallig verksamhet. Befolkningsutvecklingen i länetkännetecknas av all invånarantalet är detsamma som , medaninvånarantalet i landei fördubblats. Närdel gäller omlokalisering av slallig verksamhet vill jag erinra om riksdagensullalanden och 1973 och hänvisar därvid lill inrikes-utskoltds betänkandennr 15 resp. nr 22. framhöll 1971 att Kalmarområdet borde prioriterasoch 1973 att del förelåg ett behov av ställiga satsningar i sydöstra vad som innefattades i riksdagsbeslutet angåendelokaliseringspolitiken. Sedandess har lägel i län förvärrats. har således enbart Kalmarkommun förlorat ca 600 arbelslillfällen genom beslutet all nedlägga Kalmarnygflottilj, genom flyttningen av Fo-slaben från och genomrationaliseringar och omdisponeringar inom . Sislnämnda åtgärd harinneburit alt inte ens fält den blygsamma uilokalisering av del avteleverket som riksdagsbeslutet avsäg. 1samband med olyckliga beslut om nedläggning av flygflottiljen -vilkel innebär det orimliga förhållandel all län med sill utsatta lägeblir det enda län i riket som saknar försvarsförband -uilalade all degenom beslutet indragna arbelsiillfällena skulle kompenseras.Arbetsmarknadsministern har också tillsatt en särskild arbelsgrupp med uppgifiall lämna förslag i syfte alt återställa den regionala balansen. Del framslårsåsom anmärkningsvärt atl nämnda arbelsgrupp icke synes ha förordat den nyakammarräiiens placering i . Huruvida gruppen över huvud lagd agerat iärendet framgår inte. Ettbeslul att välja som kansliort för den nya kammarrätten skulle ävenpsykologiskt betyda myckel för län, som utan ivivel är missgynnat ifråga om fördelningen av statliga resurser på olika områden. Om menar allvar med sina lidigare ullalanden omangelägenheten av att söka åstadkomma regional balans, har den elllillfälle all bevisa della genom atl slödja reservationen nr 2 vid belänkandetnr 35, lill vilken reservalion jag härmed yrkar bifall. Samiidiglber jag all fä yrka bifall lill reservationen nr 2 vid betänkandet nr 36. 1detla anförande instämde herrar Böriesson i Glömminge (c) och Krön-mark (m). Hen LARFORS (s): Kammarräilsorganisalionen har under 1970-ialei kraftigt utbyggts. Den 1januari 1972 hade vi tvä kammarrätter, en i och en i Göleborg medlillsammans 15 avdelningar. Dä var tvä av kammarrättens i Stockholmavdelningar förlagda lill . Den avskildes dessaavdelningar från kammarräll och blev underlag för inräiiandel av entredje kammarräll i . De tre nuvarande kammarrätterna har 18avdelningar och därutöver extra förstärkningar som molsvarar en halv avdelningvardera i och . En av avdelningarna i är en extraavdelning. Trotsdenna ulbyggnad har kammarrätternas arbetsbörda ökat, vilkel också klartframgår av att målbalansen uppgick till ca 25 000 mål. Ävenom man bortser från mål av engångskaraktär, såsom körkorisuibytesmälen, harantalet inkomna mål kraftigt ökat lill 1975. Ulskollelär därför helt ense med justitieministern om au en forlsali Ulbyggnad avkammarräilsorganisalionen är nödvändig. Faslänenighet föreligger om behovei av en ytterligare ulbyggnad avkammarräilsorganisalionen, har i moiioner och under ulskotlels behandling avärendei en del mot proposilionen avvikande ålsikler om hur utbyggnaden skallske anmälts. Vadgäller förslärkning av kammarrätten i , så atl den från den I juli1976 kan arbela med tre ordinarie och en extra avdelning, har ingen erinrananförts. Ulskollel är ense med departementschefen om atl della är både lämpligloch nödvändigl. Iproposilionen föreslås också att en ny kammarräll inrättas. Den nyakammarrättens domkrets skulle bildas av Öslergöllands och län frånkammarrällen i och och län frän kammarrällen iGöleborg. Den nya kammarrällen föreslås lokaliserad lill och, enligtutskottets förslag, arbela på tvä ordinarie avdelningar, varav en skulle tasfrån kammarrällen i Göleborg. Ominle en ny kammarrätt inrättas skulle alternalivd vara all nya avdelningarinrättas vid kammarrätterna i Slockholm och Göleborg. Jag vill i dellasammanhang erinra om atl vid många lillfällen krav förts fram orh enregionalisering av statlig verksamhet. Om så sker kommer den verksamhd somhandhas av den statliga förvaltningen atl knytas närmare lill de människor somden berör. hålla fasl vid en regionalisering av den statliga förvaltningen måsle delvara olämpligt att, som sagts av . först bygga ulkammarräiierna i och för att i framtidenkrympa dessa kammarrätter och inrälla en ny kammarräll, lokaliserad lill annanorl. Utskoiid har därför anslulil sig lill all en ny kammarrätt inrättas medkansli i . Liksomdepartementschefen anser ulskollel alt den nya kammarrällen skall starta medtvä ordinarie avdelningar, men uiskouei föreslär att båda dessa avdelningarnyinräiias. Någon ordinarie avdelning skall så- ledes, enligt utskottetsförslag, inte las från kammarrällen i Göleborg. Utskottetanser att kammarrätten i Göleborg bör fortsätta att arbeta med sju avdelningarpä grund av dels den slora målbalansen, dels att antalet inkomna mål synesfortsätta att öka. sade i sitt anförande all förstärkningen skulle begränsa sig lillendasl en avdelning. Jag vill dä erinra om vad utskottet sagt mill pä s. 5 isitt belänkande nr 35: "I vad mån denna extra avdelning" - dvs. denvid kammarrätten i - "bör behållas får avgöras av regeringen medbeaktande av måltillströmningen, personaliniressen och lillgängliga resurser.Delsamma bör enligt utskottets mening gälla de tillfälliga förstärkningar som fn. finns vid kammarrätten i Slockholm. En lösning som särskilt bör övervägas äratt utnyttja förstärkningsresurserna så atl den nya kammarrätten kan arbeta påtre avdelningar." Jagtror atl vi som i utskottet varit med om att bereda ärendet och lyssnat på denhearing vi haft med statssekreterare är medvetna om alt det finnsvissa förstärkningsresurser i budgeten. Fleramoiioner har väckts om lokalisering av den nya kammarrätten till annan orl änJönköping. Ulskollelhar på s. 4 och 5 redovisat de skäl som ligger till grund för utskottetstillstyrkan av au den nya kammarrällen lokaliseras till . Jaganser mig därför inte behöva upprepa vad där anförts. Dock vill jag framhållaatt stora fördelar ur personalsynpunkl vinnes om kammarrätternas kanslierförläggs till orter där, hovrätterna redan har sina kanslier. Delta gäller bådejurist- och biträdespersonalen. Jag vill också erinra om de diskussioner somförts om ett närmare samarbete, kanske också samgående, mellan hovrätt ochkammarrätt. Om delta skall kunna ske någon gäng , är det en fördelatl nu förlägga den nya kammarrättens kansli till en ort där hovrätt redanfinns. Jag vet all domare vid både hovrätter och kammarrätter delar dennaåsikt. Vi har också hört det från en hovrättsdomare under en uppvaktning införjustilieutskoltet i detta ärende. Jagkanske också skall säga några ord om en alternativ placering av kammarrällenlill . Det är nog rikligt att detta alternativ ligger närmast alternativetJönköping, som utskottet förordat. Men om ville beslula lokaliseringav en ny kammarrätt lill just , skulle detta medföra följande. Kammarrätteni skulle berövas en mycket stor del av sitt underlag, ungefär entredjedel. Det skulle bli besväriigt att uppräilhälla kammarrättens i Göleborgverksamhet i följd av de ingrepp della skulle medföra. Del skulle också gä utöver personalen vid Göleborgs kammarrätt. skulle man vara tvungenalt förslärka kammarrätt därför all man inte gärna kan länka sig atllägga under en kammarrätt i-Malmö. Därmed skulle man snartfaen snedbelastning - minska i Göleborg, bygga ul ytterligare i Slockholm.Därför måste den lämpligaste orten för lokalisering av den nya kam- Vidulskotlels betänkande har fogals endast två reservalioner. , som hon har verifierat från denna talarstol, ingen erinran mot altkammarräilsorganisalionen utbyggs men anser all utbyggnaden bör ske på så sättalt kammarrätterna i och Göleborg tillförs nya avdelningar. anser att det skulle vara lättare atl få personal lillkammarrätterna i och än lill en ny kammarrätt på annan ort.Både i propositionen och i utskottets betänkande har skälen för inrättandet aven ny kammarrätt redovisais. Jag har också talat om detla tidigare i mittanförande.