prot · FZ0973 · 1975-12-31 00:00:00 — Han har då anledning attse till att utredningen nu verkligen blir färdig . Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Om utlokalisering avstatens bakteriologiska laboratorium till Herr socialministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:246, ochanförde: har frågat när proposition kommer att framläggas omutlokalisering av statens bakteriologiska laboratorium (SBL) till , Ulredningenom SBL:s lokalisering avlämnade sitt betänkande , Ulredningenfann del under vissa förutsättningar möjligt att flytta SBL:sproduktionsavdelning till , Beträffande SBL:s övriga verksamhet ansågutredningen övervägande skäl tala emot en flyttning till , Betänkandethar därefter remissbehandlats, och ärendet bereds f. n, inom . FruWIKLUND (c): Jag tackar statsrådet för svaret, även om det i och för sig inte var såupplysande. Redani den ulredning som tillsattes 1969 och som leddes av , angåendeutlokalisering av statliga verk från Storstockholmsom-rädet, föreslogsutlokalisering av statens bakteriologiska laboratorium, och man föreskrevkraven på lämplig lokaliseringsorl. Den16 bemyndigade Kungl, Maj:t chefen för atttillkalla högst fyra sakkunniga för att utreda de närmare förutsättningarna ochformerna för omlokalisering av SBL till , Utredningen lämnade sittbetänkande , och sedan har allt varit tyst. Det var vissaspänningar i denna utredning, men man kom fram till att en utlokalisering avproduktionsavdelningen till kunde passa utmärkt, som har sagts här. Manföreslog en förstärkning av de mikrobiologiska forskningsresurserna i föratt trygga SBL:s produktion. Man ansåg att om produktionsavdelningenförflyttades lill , skulle den försöriningsmässigt infogas i en redan välfungerande miljö och att extra insaiser, som kunde erfordras, skulle varaytterst marginella. Detviktiga för är att denna åtgärd kommer att tillföra länet 160 nyaarbelstillfällen. Hos alla västerbottningar har tron funnits alt bakom bådadessa utredningar fanns en klart uttalad mening av regering och riksdag, attulredningen skulle leda lill resultat. Det är inte bara vi här i somnu undrar varför det inte kommer någon proposition i ärendet, I Västerbottenundrar man allmänt vad som döljer sig bakom senfärdigheten och vankelmodet.Helt osökt kommer tanken för mig att vi har valår och att det kanskeskulle vara känsligt ur den synpunkten. Det skulle vara välgörande om statsrådetville redovisa sin personliga syn på ärendet. Kvarslår ändå det faktum att den utredning som tillsattes 1969 och avlämnade sittbetänkande 1972 säger att inga hinder visats mot en om- Torsdagenden 26 febmari 1976 Omutlokalisering av statens bakteriologiska laboratorium till 10 protokoll 1975/76:71-74 Torsdagenden 26 febmari 1976 Omförkortad väntetid för erhållande av ögonproteser lokalisering av SBL ochalt SBL därför bör omlokaliseras. Delta har instämt i, och då bordedet också vara rimligt att regeringen tog itu med frågan. Vi är i hög grad engagerade i denna fråga, och som jag har nämnt är denföremål för beredning i departementet. Med hänsyn till de delade meningar ochäven de nya synpunkter som kommit fram vid remissbehandlingen av utredningensbetänkande krävs en omfallande beredning av ärendet. Den beredningen är inteavslutad. Jag kan därför inte för dagen uttala mig om tidpunkten förframläggandet av en eventuell proposition. Härär del ju inte fråga om hänsynstagande lill en valrörelse utan om en viktigsakfråga som vi på sedvanligt säll grundligt behandlar. FruWIKLUND (c): Jag är naturligtvis lacksam över att regeringen är engagerad i frågan.Men kvar står det faktum att de utredningar som föreligger har visat alt detfinns stora möjligheter att omlokalisera just SBL, och den senast gjordautredningen har ju också klart tagit ställning för när det gällerproduktionsenheten. Jagförstår att det måste till en hel del förberedelser, men med hänsyn till länetssituation är vi naturligtvis tacksamma om dessa förberedelser inte lar hur långtid som helst. Överläggningenvar härmed slutad, §11 Om förkortad väntetid för erhållande av ögonproteser Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara iFalköping (c) anmälda fråga, 1975/76:244, och anförde: i har frågal mig om jag är beredd medverkatill att snabba åtgärder vidtas i syfte att nedbringa de länga väntetiderna somkan uppkomma för de patienter som är i behov av individuellt tillverkadeögonproteser. Sombekant har sjukvårdshuvudmännen från övertagit helaansvaret för hjälpmedel till handikappade. Till dessa hjälpmedel räknasögonproteser, som följaktligen har lagils upp i den hjälpmedelsförteckning somLandstingsförbundet har sammanställt till ledning för sjukvårdshuvudmännen. Påuppdrag av har De blindas förening företagit enutredning om ögonprotesförsörining i landel. Av denna framgår bl, a, att 36ögonkliniker håller lager av standardproieser. Dessa är utförda i varierandestorlekar och färger. Man söker i första hand välja ut en passande protes urdetta lager. Specialproteser tjilverkas individuellt för de patienter som avolika skäl inte kan få en passande protes ur klinikens lager, Utprovning ochtillverkning av specialproleser av glas ombesörjs av elt fåtal privataögonprotetiker som besöker de större ögonklinikerna under vissa bestämda tider.Genom ökande efterfrågan på specialproteser har väntetiderna förlängts. Enligtvad jag inhämtat har huvudmännen sin uppmärksamhet riktad på denna fråga. Detär min förhoppning att huvudmännen i samarbete med och landetsögonkliniker skall kunna begränsa väntetiderna för special proteser. HenBÖRJESSON i (c): Jag ber altfå tacka för svaret. Detfinns enligt uppgift grovt räknat mellan 8 000 och 10 000 personer i vårt landsom använder ögonproteser, och det har framkommit att väntetiderna för individuellttillverkade ögonproteser är oacceptabelt långa. Beträffande standardproteserföreligger inga direkta väntetider. Normaltär det ju så alt patienter efter operation erhåller en standardprotes.Vanligen brukar den sedan ersättas av en individuellt tillverkad ögonprotes.Byte av protes brukar när det gäller vuxna personer ske och närdet gäller barn varie år. Det är naturligtvis inle tillfredsställande att vi ihuvudsak är beroende av en utländsk firma för tillverkningen av individuelltavpassade ögonproteser. Även om det enligt uppgift rör sig om en seriöstarbetande firma som presterar goda arbetsresultat är det ej tillfredsställandeatt vi saknar en utbyggd verksamhel i för delta ändamål. Jagifrågasätter, herr socialminister, om det inte vore möjligt att den verksamhetsom Landstingens Inköpscentral, , bedriver kunde vidareutvecklas så attföretaget även tar upp tillverkning av ögonproteser av det slag jag här talarom och att denna tillverkning samordnas med den redan organiseradeLIC-verksamhelen, Förslagsvis kunde tillverkningen av ögonproteser ochöronproppar samt vissa uppgifter som tandteknikerna har samordnas. Jagvet över huvud tagel inle om något dylikt intresse förefinns från LandstingensInköpscenlrals sida. Jag har endast velat framföra detta, förslag som ettalternativ för att komma till rätta med de alltför länga väntetiderna för demsom behöver individuellt anpassade ögonproteser. Att behovet är myckel storthar Jag fått bekräftat inte minst efter det att jag framställde denna fråga.Det lär finnas personer som får resa till och på egenbekostnad för att byta sina proteser, och del är ju föga tillfredsställande. Överläggningenvar härmed slutad. Torsdagenden 26 febmari 1976 0/77vidgad rätt til! § 12 Om vidgad rätttill ersättning åt brottsoffer Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara i (fp) anmälda fråga,1975/76:221, och anförde: i har frågat mig om Jag avser att föreslå sådanändring av bestämmelserna om ersättning till brottsoffer all ersättning isärskilt ömmande fall kan utgå även för personskador Torsdagenden 26 febmari 1976 Omvidgad rätt till ersättning åt brottsoffer som har uppstått i sambandmed brott som begåtts . Bestämmelsernaom ersättning till brottsoffer gäller inte för skador som har inträffat föreden . Jag avser inte att föreslå någon ändring på denna punkt. HenWESTBERG i (fp): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga och konstaterar att detär negativt. Men jag hoppas ändå att det skall finnas möjligheter att hjälpa ispeciellt ömmande fall. Närvi tog beslutet om ersättning för personskador pä grund av brott utgickförslaget frän att man i första hand skulle ta sikte på att tillgodose desocialt mest ömmande fallen. Förslaget från regeringen utsattes för starkkritik frän olika motionärers sida, då man ansåg förslaget alltför restriktivt.Framför allt ville man att ersättning för personskada på grund av brott skulleutgå med belopp som fastställts av domstol och som motsvarade hela skadan.Direktiven för den utredning som arbetar vidare med dessa frågor präglasjuockså av en mindre reslriklivitet när det gäller ersättningen än vad somframkom vid beslutet , Synenpå brottsoffren har förändrats. Jag är övertygad om alt del finns ett stöd iden allmänna opinionen för stor generositet mot brottsoffren, när det gällerden ekonomiska ersättningen för skador som drabbat dem. Och enligt min meninggäller det även i de fall då skadan inträffat , Nufinns det emellertid fall som inträffat , även ömmande sädana, därvederbörande har fått avslag på sin framställning om ersättning. Jag kännertill ett fall, där vederbörande av domstol har tilldömts ett skadestånd på , plus , i livränta, att betalas av den skadevällande.Beloppens storlek visar att det var fråga om mycket allvarliga skador.Vederbörande som skulle betala hade emellertid ingenting alt betala med, ochinga utmätningsbara tillgångar fanns, I det läget sökte den skadade ersättningfrån den s, k, brottsofferfonden men blev vägrad ersättning. Detär mot den bakgrunden som min fråga har ställts. Och konstaterar jag somsagt alt svaret är negativt. Men min följdfråga blir då: Vill statsrådet ändåinte pröva möjligheten all på annan väg, av nåd, betala ut ersättning i ettsådanl fall? Detmåste kännas mycket otillfredsställande att personer som har drabbats av skadagenom brott och tilldömts skadestånd av denna storleksordning inte får någonsom helst hjälp utan måste bära hela bördan själva och därigenom komma in iförhållanden som är helt oacceptabla. När de här nya ersättningsmöjlighelerna kom till fick vi en delansökningar som avsåg tiden före , Men vi ansåg oss i principnödsakade att hälla på tidsgränsen. Dock har vi i ett par särskilt ömmande fallutgivit ersättning. Det var , kanske 1973, Det kommer fortfarandenågon gång in sådana ansökningar, men allt- eftersom tiden går blirdet svårare alt utreda och klariägga hur det verkligen var. Jag tror inle allvi utgivit ersättning för skada som uppstått före den 1januari 1971, Men själva prövningsmöjligheten kvarstår. Jagvill som förslår inte uttala mig kategoriskt. efter en ändring av de fastlagda bestämmelserna. Det finns alltså enallmän möjlighet att i särskilt ömmande fall göra en prövning, även om jagvill framhålla att man här bör vara restriktiv. HenWESTBERG i (fp): Jag ber att få tacka för detta tillägg till svaret. Det är medtillfredsställelse Jag noterar att det finns möjlighet att i speciellt ömmandefall bevilja bidrag - låt vara att denna möjlighet skall användas restriktivt.Jag tycker det är värdefullt att den möjligheten finns, och Jag är tacksam omden tillgrips när behov föreligger. Överläggningenvar härmed slutad. §13 Om bestämmelser för beräkning av dagsbot Herr justitieminister erhöll ordet för attbesvara i (fp) anmälda fråga,1975/76:241, och anförde: i har frågat mig om jag avser att ta initiativtill bestämmelser som ger säkrare underlag för fastställande av dagsbot. Detär naturligtvis av stor betydelse för dagsbotssystemets tillämpning attdomstolar och åklagare kan besiämma dagsbotsbeloppet på ett så säkert underlagsom möjligt. början villjag nämnaatt enligt 4 § förundersökningskungörelsen (1947:948)skall vid förundersökning i brottmål den misstänktes inkomst-ochförmögenhetsförhållanden utredas, om det finns anledning anta att dagsböter kankomma alt ådömas, I sädana brottmål finns således alltid vissa uppgifter om denmisstänktes ekonomi på vilka domstolen eller åklagaren grundar sin bedömningvid fastställande av dagsbotens belopp. Delförfiyter naturligen från det att förundersökning har slutförts lilldess ansvarsfrågan slutligen prövas. Normalt är denna tidsutdräkt ulanbetydelse, Detla är särskilt fallet när saken avgörs genom straff-föreläggande. Omsaken skall prövas av domstol kan de ekonomiska förhållandena i allmänhetutredas genom att domstolen frågar den misstänkte. Att förundersökningensuppgifier i den delen eventuellt har hunnit bli inaktuella saknar då betydelse.Om domstolen anser sig böra avgöra målet i den misstänktes utevaro, gäller dockinle del jag har sagt . Finner domstolen att utredningen om den misstänktes ekonomiskaförhållanden inte är tillräckligt aktuell, har emellertid domstolen möjlighetatt låta komplettera förundersökningen i detla avseende. Jag förutsätter attdomstolarna är uppmärksamma på denna punkt och inle nöjer sig med för gamlauppgifter. Torsdagenden 26 febmari 1976 0/77bestämmelser för beräkning av dagsbot Torsdagenden 26 febmari 1976 Ombestämmelser för beräkning av dagsbot Medhänsyn till vad jag har anfört nu anser jag det inle finnas något behov avsärskilda föreskrifter i syfte att säkerställa all dagsbolsupp-gifterna alltidär aktuella, när dom eller strafföreläggande utfärdas. HenWESTBERG i (fp): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret även på denna fråga, Varieår döms ett stort antal personer till dagsböter för olika förseelser. Antaletdagsböter beror som bekant på brottets svårighetsgrad och dags-boten påvederbörandes ekonomiska förhållanden och familjeförhållanden, t, ex, antaletbarn och, om vederbörande är gift, makens ekonomiska situation. Tillgrund för beräkning av dagsboien läggs, som vi hörde, dels endagsbotsuppgifl som las fram vid polisulredningen, dels, om vederbörande ärnärvarande vid en rättegång, vederbörandes egna muntliga uppgifier. Dåstrafföreläggande utfärdas är vederbörande ej närvarande. Denordning som Jag här summariskt har redogjort för är enligt min mening inte helttillfredsställande, Dagsboien bör grundas på aktuellaste möjliga förhållandenoch på så tillförlitligt underlag som möjligl. Del säkraste underlag som tordeslå till buds finns hos , som i regel har aktuella uppgifterpå en persons inkomster. En annan sak är att dagsboien helst bör grundas pånettoinkomst och inte på inkomst före skatt, som f n, sker. Men till denproblematiken får vi säkert anledning att återkomma. Vad det nu gäller ärhuruvida justitieministern är beredd att medverka lill att kontroll görs hosförsäkringskassan vid fastställande av dagsbotsbeloppets storlek. Del är minföljdfråga. Som jag sade har man nog i allmänhet tillräckliga uppgifier tor attgöra en tillfredsställande beräkning av dagsbotsbeloppet, men del kan ju finnassituationer där svårigheter föreligger, I sådana fall har man emellertid, somjag sade, möjligheler att anskaffa uppgifter. En sådan möjlighel ärnaturligtvis att man förhör sig hos . Jag kan för min del intese att del föreligger något hinder för all göra det. Skulle där vara någraformaliteter, vilket jag inte direkt kan svara på, får man väl undersöka det. Miltsvar till i är alltså att jag inte kan se annat än attdet kan vara lämpligt alt göra en sådan kontroll i de fall där man inte på annatsätt kan få fram tillförlitliga uppgifier. HenWESTBERG i (fp): Jag tackar stalsrådel för det beskedel. Jag tycker nog alt det ärviktigt att man får så säkra uppgifter som möjligt när det gäller attfastställa dagsboien, och jag tror att den väg jag nämnde är dentillförlitligaste och bästa. Därför vore jag tacksam om slatsrådet villeuppmärksamma detla och eventuellt la initiativ för alt så kommer att ske ifortsättningen. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Om fortsattverksamhet med intensifierad arbetsförmedling för ungdom Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1975/76:237,och anförde: har frågal mig om jag är beredd att medverka till fortsaltverksamhet med intensifierad arbetsförmedling m, m, för ungdom under 20 är. Sysselsättningsutredningenhar i en skrivelse till mig redogjort för vissa preliminäraresultat av utredningens försöksverksamhet under perioden september - december1975, Utredningen har bl, a, föreslagit att försöksverksamhetenskall fortsätta efter den nuvarande försöksperiodens utgång , Försöksverksamhetenhar, enligt vad jag har inhämtat, givit goda resultat.Sysselsättningsutredningens förslag bereds f. n, inom regeringens kansli, ochjag kommer i ett senare sammanhang att redovisa mitt ställningslagande. Torsdagenden 26 febmari 1976 Om fortsatt verksamhet med intensifierad arbetsförmedling för ungdom Om åtgärder jör att förhindra brandkatastrofer i bussar HerrLEKBERG (s): Jag ber att få lacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag harförståelse för alt arbetsmarknadsministern inte kan ge ett entydigt och klartsvar, eftersom sysselsättningsutredningen så sent som i går kom med förslagtill regeringen om att denna verksamhet skulle fortsätta. Jagkan intyga att den försöksverksamhet med intensifierad arbetsförmedling förungdom som förekommit på fem orter har givit ett fint resultat. Bl, a, har manfrån kommunall håll i , en av de kommuner som har varilförsökskommuner, sagt att man blivit förvånad över hur snabbt del har gått altmed denna verksamhet skaffa fram jobb lill arbetslösa ungdomar i kommunen. Detvisar att det går att få fram jobb men alt det behövs en uppsökande verksamhel.Det kanske också visar att det är ungefär så här som den framlida arbelsförmedlingeni sin helhel skall se ut. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Om åtgärderför att förhindra brandkatastrofer i bussar Herrkommunikationsministern erhöll ordet för alt i elt sammanhang besvaradels i (fp) anmälda fråga,1975/76:231, dels herr/Wa,i,'/7;/5TO/;s i (vpk) den 18 februarianmälda fråga, 1975/76:236, och anförde: i har frågat mig vilka ålgärder jag ämnarvidta med anledning av busskatastrofen vid i syfte alt söka förhindraolyckor av detla slag . 0/77 åtgärder för att förhindra brandkatastrofer i bussar i har frågat mig om jag anser att busskatastrofenutanför motiverar en omedelbar översyn av bussarnas inredningar föratt få till stånd regler för användande av mera brandhärdigt material samt iövrigl när det gäller brandrisker i busstrafik. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Enundersökning i syfte att fastställa brandens orsak och förlopp påbörjadesomedelbart efter olyckan, I denna inledande undersökning deltog förelrädare förden lokala polismyndigheten, ochbrandförsvarsmyndigheten. Därefter har en särskild undersökningsgrupp bildalsför att göra en fullständig fordonsleknisk utredning, 1 dennaundersökningsgrupp ingår bilinspektörer från trafiksäkerhetsverket, polispersonal,kriminalteknisk expertis och experter från brandförsvarsmyn-dighelen. Dessutomkommer representanter för busstillverkaren att delta i utredningsarbetet.Utredningen kommer att bedrivas med största möjliga skyndsamhet. Närresultatet föreligger är det möjligl att ta ställning till vilka ålgärder somkan behövas från myndigheternas sida för all förhindra ell upprepande. Hen i (fp): Jag tackarkommunikationsministern för svarei. Detär egentligen två frågor som jag tycker bör belysas i delta sammanhang. Denförsta är: Följdes gällande säkerhelsinstrukiioner i det aktuella fallet? Denandra är: Kan man anse att dessa instruktioner är tillräckliga eller behövs delytterligare instruktioner? Nuhar del visat sig att detta inte är någon enstaka företeelse. efter denakluella olyckan hade vi en bussbrand uppe i , En buss, som var ombyggdlill orkesterbuss, fattade eld. Det var rena luren att bara chauffören fanns ibussen; det gjorde att det här inle blev yllerligare en tragedi. Vi har ocksåläst att en tunnelbanevagn i antänts. Det visar alltså att den nuaktuella bussbranden inle är något undantagsfall, och del finns all anledningalt se allvariigi på dessa frågor. Nuförslår jag att utredningen ännu inle är färdig, och jag vet inle omkommunikationsministern fält några upplysningar om vad som kommilfram under utredningsarbetet. Det har sagts att det skulle finnas enbrandvarnare i bussen, Å andra sidan har det påståtts att det är en röd lampasom lyser när litet av varje händer, varför bussförarna inte ägnar så storuppmärksamhet åt delta. Experterhar i lidningsintervjuer sagl att man med en bussklädsel som kostar ,mera än en vanlig klädsel skulle ha kunnal undvika denna brand. Det är alltsåen mycket liten kostnad för alt undvika en katastrof av den här omfattningen. Dethar också sagts att man i har strängare säkerhetsföreskrifter. Del göralt de bussar som British Leyland säljer lill kostar 400 ä . mer änbussar som säljs till , därför att de norska bussarna måste ha särskildasäkerhetsutrustningar. Man måste fråga sig om inle 400 å . resp. 1 000kr. är elt rimligt pris för all undvika katastrofer av del här slaget. Jagvore myckel lacksam om kommunikationsministern ville kommentera delta och ävensäga när man kan förutsätta all den här utredningen blir färdig. HerrMAGNUSSON i (vpk): Jag ber alt fä tacka kommunikationsministern för svarei på min fråga,som jag fattade som tillfredsställande. Bussolyckanutanför var fruktansvärd, och den måste djupt beklagas. Olyckshändelserav det här slaget inträffar lyckligtvis ytterst sällan. Men tillbudet somsådanl var inte unikt, som redan har påpekat. Del har Juframkommit all sådana funnits vid olika tillfällen. Det finns därför skäl tillalt se myckel allvarligt pä situationen. Det understryks f ö, av den senastelunnelbanebranden, då turligl nog ingen människa kom till skada. Detsom klarlagts i samband med diskussionerna kring bussbranden och branden itunnelbanevagnen ger anledning till åtskilliga funderingar. Del är naturligtvisingen mening i att söka syndabockar. Men tydligen är det sä att det brister ibrandsäkerhetsbestämmelserna när del gäller bussar och liknande fordon.Tydligen har det också brustit i samarbetet mellan de två myndigheter somskulle ligga närmasl till att handlägga de här frågorna, nämligen statensbrandnämnd och irafiksäkerheisverkel, I stället för att försöka få frameffektiva bestämmelser så snabbt som möjligt avvaktar man utarbetandet aveuropeiska bestämmelser för att anpassa sig till dessa. Detsom främst kommil i blickpunkten i samband med olyckorna är det eldfarligamaterial som i stor utsträckning används i bussar och tunnelbanevagnar, I endebatt i om de här frågorna påpekadeledamoten att det konstaterats att en tunnelbanevagn innehåller1,brännbart material i form av skumgummi, gummimattor osv. Plast, galonoch konstfiber anförs vara material som ofta används och som kan åstadkomma enfullsländig explosion om elden fattar lag ordentligt, Olycksbussen vartydligen utrustad med sådant här olämpligt material. kanelt fordon vara helt överlänl. Jaghar också fäst mig vid alt brandsäkerheten inte kontrolleras fulll ul vid deårliga besikiningarna. har t, ex, ingen befogenhet att lägga sigi vilket material inredningen är gjord av. Minfråga är därför: Bör inte brandsäkerheten kontrolleras på ett bälire sätt vidde årliga besiktningarna? Bör man därvid inle t, ex, titta på inredningsmaterialet?En annan viklig detalj gäller möjligheten au skaffa automatiska eldsläckare. Eniredje sak är frågan om nödutgångar. Dehär sakerna är så vikliga all möjliga lösningar bör sökas . Del kan därförinte vara rimligt alt avvakta så som trafiksäkerhets-verket har sagt.Jag fattar emellertid den tillsatta undersökningen så. den 26 febmari 1976 Om åtgärder för att förhindra brandkatastrofer i bussar 0/77 åtgärder för att förhindra brandkalaslrofer i bussar att man nu är inne på denlinjen att få fram elt effektivt resultat så fort som möjligt. Del är omöjligt att inom en minut svara på alla de frågor som här harställts. Jag går därför helt förbi de bestämmelser som finns intagna i 9 ! ;fordonskungörelsen och som skall användas av vid variekontrollbesiktning av bussar.