prot · FZ09145 · 1975-12-31 00:00:00 — Sedanberörde herr statsrådet vissa avgränsningar som vi gör. De gäller bl. a.företagsledningsfrågor och ceniral förhandling. De gäller även del politiskaeller offentliga områdei. Dettavar, herr statsråd, arbeisräiiskommitténs förslag. Observera atl bakom dessaförslag stod en myckel stark majoritet med kommitténs förste ordförande ispetsen. Jag hade förmånen att sitta med i utredningen och följa arbetet helaliden. Därför kan jag vitsorda atl del var på del här sättet. Dessutom är dessafrågor inte utredda. gjorde del inte. De är heller interemissbehandlade, och det anser vi är del minsta man kan kräva i så viktigafrågor. HertHALLGREN (vpk) kort genmäle: Arbetsmarknadsministern bögade med atl säga atl kommunisternakritiserar all arbetslagstiftning och reformering av arbetslivet som regeringenhar föreslagit. Del är naturligtvis rikligt. Vikritiserade lagen om anställningsskydd när den antogs, därför att den geranvisningar lill arbetsköparna på vilkel sätt de skall kunna avskeda folk. Delär inte sant, som ni säger, att nu kan man inte avskeda folk längre därför attden fria uppsägningsrätten är begränsad så till vida atl del nu inte är frihetatl säga upp arbetare. Man kan nämligen köpa sig fri genom atl bortse frånarbetsdomstolens utslag att det inte föreligger saklig grund. Den saken är hellklar. Dessa frågor rör den här reformeringen inte alls vid. Detär också riktigt atl vi har kritiserat förlroendemannalagen därför att denbegränsar fbrtroendemannens arbetsuppgifter och ger arbetsköparna alltförmyckel att bestämma. Det borde vara fackföreningarna själva som avgör detta.Detsamma gäller studieledighetslagen.- Vihävdar att det här lagförslaget innebär en uividgning av möjlig heterna att avskeda folk vid olovlig konflikt. Om denna lag hade varit 73 Nr 145 i kraft vid skogsarbelarslrejken, skulle denna strejk avarbetsdomstolen den kunnat förklaras för långvarig, allvarlig och olovlig - såvitt jag har 2 iuni 1976 ''''propositionen rätl. Men den strejken stred inte mot avtal. -------- ----- inie mot lag. Strejken störde däremoi denordinarie fackliga verksamheten Arbetsrättsreform påväsentliga punkter, efiersom skogsarbetarna gick emot förbundsrådets '". m. beslut att inte vidta någon konfliktåtgärd. frågar jag mig: Skall ifortsättningen en så omfattande konflikt kunna förklaras olovlig, även om deninte strider mot avial eller lag? Dessutom säger arbetsmarknadsministern atlmöjligheten all upphäva fredsplikten är ömsesidig. Vem har den största nyttanav del? Inte är det jobbarna, utan det är arbetsköparna som har den störstanyttan. Och hur kommer arbetsdomstolen att se på detta, om det gäller enkoncern? Låt oss säga alt man strejkar på i . Hur kommer arbetsdomstolenatt döma i den frågan? Kan man lockouta de övriga arbetarna som är anslälldainom ? Ja, det vet vi ingenting om. Det sägs inte någonting om delta iproposiiionen, utan det överlåts åt arbetsdomstolen alt avgöra. Dettaär myckel allvarligt. Som arbetsmarknadsministern säkert vet, har vi ingentillit lill denna klassdomslol och kommer aldrig alt få del heller. Svaret på den fråga ställde lill mig är atlskogsarbelarkonflikten inte hade behandlats annorlunda enligt medbestämmanderällslagenän vad den nu behandlades. Den behandlades enligt de regler som gällde viddenna konflikt - del var då fråga om elt avtalslösl tillstånd. Det finns ingensom helst anledning atl skrämma skogsarbetarna för medbestämmanderättslagen.Den hade inte på något sätt förändrat deras situation. - Det är inte densituationen vi avser när vi talar om att man saboterar del fackliga arbetet ochdirekt riktar sig mot det. Det är helt andra ting del här är fråga om. HerrHallgren sade atl jobbarna inte har någon glädje av all bli befriade frånfredsplikten. Det var en underlig inställning. Om jag har tecknat på etl avtaloch jag lycker att del skall följas, men min motpart vägrar alt följa det, ärdet väl rimligt alt jag också begär all få fredsplikicn upphävd så alt jag kansätta i gång med hela den stridsapparat som jag har till milt förfogande ulanatl del behöver bli en vild strejk. Detär klart alt del är litet svårt alt diskutera med , ty jag har en helt annan inställning än han lill avtal och till demokratiska rättigheter på arbetsplatsen. Varför sluter sig de anslällda samman på en arbetsplats och i en fackförening? Jo, det är för alt de tillsammans skall kunna träffa ett avtal som ger materiella förmåner och som ger rättigheter av olika slag. Det är därför som organisationer finns. Har man då lyckais kämpa sig till etl avtal, är det klart atl man slår för det - då är man demokrat. Det är ingen demokratisk rättighet all vem 74 som helst får strunta i etl ingånget avtal. Jagbetraktar inte delta som' en demokratisk rättighetulan snarare som dess motsats. Om de allra Nr 145 flesta lycker att detavtal som man har ingått är bra och några tycker den all det är dåligt ochsäger att vi struntar i delta och strejkar vilt, är del inte någon demokrati.Detla är en viktig fråga. Styrkani den svenska fackföreningsrörelsen är atl man har hårt drivitArbetsrättsreform den linjen. En träffat avtal skall respekteras. 1 andraländer finns en m. nt. splittrad fackföreningsrörelse - maktlös på grund av atlvilda strejker förekommer och avtalen inte respekteras. Det är därför vi kanglädja oss åt del tillstånd som råder i vårt land - för detta kan vi tacka denstarka fackliga rörelsens möjligheter att både träffa hyfsade avtal och se tillatt avtalen hålls. Jagvill inte ta upp någon träta med i eller iTvärålund om att de skulle ha tagit intryck av den fackliga rörelsen. Jagtycker inte all det är någonting alt skämmas över alt man påverkas i sittställningslagande av kloka synpunkter, och jag håller fortfarande fast vid attsällan har någon reform så bastant backats upp av den fackliga rörelsen somdenna. Att detta har påverkal ställningstagandena är ingenting all skämmas för- del behöver vi inte träta om. i och jag skiljer oss ål när det gäller småförelagen. Jaglycker atl del är klåfingrigt alt införa lagbestämmelser om hur den fackligarörelsen skall lösa de problem det här gäller. Propositionen har överlåtit åtparterna alt komma överens om de lämpligaste formerna för hur dessamedbestämmanderättslagar skall tillämpas. Då är det klåfingrigt och det är enmisstro mot fackföreningsrörelsen all försöka bestämma det här genomlagstiftning - det är detta som skiljer oss ål. Tillsist vill jag rikta mig till . Han säger att det är klart att viär ense om all del här gäller etl gemensamt intresse för de anställda ochföretagarna och alt det inte råder några delade meningar om detta. Men det ärdå rätt underligt all inte vill följa med hela vägen och ge deanställda full medbestämmanderätt. Hur kommer det sig att en så viklig del somföretagsledningsfrågor inte skall få bli föremål för medbestämmande? Hur kanman då hävda att de anställda skall ha samma rätt som företagel och att detinte skall råda några delade meningar om detla? Då säger man ju det som maninte menar, om man vidhåller att del inte skall vara medbestämmande iförelagsledningsfrågor. Närman sedan vill ta bort förelag med etl visst antal anslällda från medbestämmanderättslagen,kan man inte heller rimligtvis hävda den uppfattningen atl de anslällda ochföretagen får samma rättighet. Vidare skall de anställda inte få annaninformation än den som arbeisgivaren vill lämna ut. Detta kan ju rimligtvisinte lolkas på det sättet att man vill ge de anställda samma behandling somföretagaren. HerrERIKSSON i (fp) kort genmäle: Herr statsrådet sade i sitt förra anförande att han tyckte all lagförslaget i sin helhet skulle gå igenom hell oförändrat 75 Nr 145 och att man inte fick rucka det på något sätt. Han höjde liksom en Onsdaeen den pekpinnemot oss som lagt fram vissa marginella ändringsförslag. 2 iuni 1976 "'''" '' alldeles öppet atl jag tycker alt herr statsrådet har lyckats Jag har sagt två eller förut att jag lycker alt pro- Arbetsrältsreförm positionen i huvudsak är bra, och del visar sig i all vi har ställt oss m. m. bakom den på mycket väsentliga avsnitt. Men att denskulle vara något slags helig skrift som maninte får röra i accepterar jag inte. Vi från majoriteten tycker att vi harkommit med förbättringsförslag. Jagvill fråga statsrådet: del verkligen till nackdel för arbetstagarna attskadeståndsreglerna utformas så atl arbetsgivare och arbetstagare jämställs?Vi tycker det inte. Är det lill nackdel för lönlagarna att arbetsdomstolen serrelativt milt på överträdelser mot lag och avtal i inledningsskedet? Vi lyckerdel inte. Jag skulle kunna fortsätta med sådana exempel. Jagvill säga all vi förutom att vi nu har vågat föra fram de förbättringsförslagsom vi har kommit med också sagt att vi bör vara beredda på att denna lag inteär fullkomlig ens efter riksdagsbehandling, utskottsbehandling och granskningi departementet. Vi bör vara beredda på alt erfarenheten får visa om vi skallkomplettera med ändringsförslag . Tillsist, herr talman, vill jag säga alt jag, eftersom jag räknar med alt detta ärmitt sisla inlägg i denna debatt som kommer all pågå , är tacksam föralt jag som utskoltsordförande har varil med om alt i utskottet fatta beslul omdetta betänkande och att jag är tacksam för att det bakom denna reform är en såpass bred politisk enighet som del ändå är. HerrNILSSON i (c) kort genmäle: Departementschefens anföranden understryker att det råder Slor enigheiom grunddragen i denna reform. Jag kan också konstatera att departementschefenanser atl det är mer en formfråga än en sakfråga när det gäller centernsuppfattning som skiljer oss åt. har förtroende för facket, och jag villockså säga för dess medlemmar. Jagvill påpeka för departementschefen och övriga atl vårt förslag gäller endastdär det inte finns avtal, där inte den fackliga organisationen fungerar. Delkan inte sägas vara klåfingrigt all rätta lill delta. Del är en , garanti föratl lagens luckor enligt propositionen skall täppas lill - något som i sin motion har pekat på. Utskottet säger också atl man måste finnaprakliska lösningar så all principerna och effekten av lagstiftningen omfattaralla. Det är därför som vi har gjort ändringen och kompletteringen av 14 S ilagförslaget så att alla, jag understryker det än en gång, skall hå en garantiför att omfattas av medbestämmandelagen. När del gäller just 14 Svill jag peka på en osäkerhet i skrivningen som ulskottsmajoritelen ,bestående av socialdemokrater och folkpar- 76 lister, har gett uttryck ål. De framhåller all den pågåendeutredningen måsle fortsätta attstudera dessa frågor och eventuellt göra ändringar. När del sedan gäller denfrågan som jag ganska ingående berörde. nämligen omaktiebolagslagen och de associationsräitsliga reglerna, har j jnni1976 ingen ännu gjort någoninvändning mot den inriktningen i utskottets--------- skrivning alt del ärmycket angeläget att få rättsläget klart innan lagen Arbetsrättsreform träder i kraft så allmedbestämmandelagen i full utsträckning kan genom- w.m. HerrOSKARSON (m) kort genmäle: Herr statsrådet säger atl vi inte har kunnat acceptera lagförslagethell. Nei, det har vi inte kunnat göra av de skäl som jag tidigare redovisat. Låtmig ändå säga till herr statsrådet alt det inte är någon som motsätter sigutvidgningen av de anställdas rätl till medbestämmande - det hoppas jag all jaginte skall behöva understryka . Men svårigheterna inträder ändå närdel gäller att bestämma hur denna rätl skall utformas. Jag Iror alt även herrsialsrådel måste hålla med om alt avvägningsproblemen är ganska svåra ochbesväriiga. Iproposiiionen har ju lagts fram förslag som inte är utredda och inte ärremissbehandlade och som på ett ganska genomgripande sätt förändrar förhållandenainom del svenska näringslivet med en ordning, skulle jag vilja säga, där friinitiativrätt har rått och som har fungerat väl. Del visas genom att vi harkunnal öka vårt välstånd och alltså har del varil en välslåndsökande faktor,som kommit oss alla lill del. Dettalas här jämt om arbetstagare och all det är dessa som skall ha medinflyiande.Ja, rent vokabulärl tyckerjag nog atl vi är överens, men låt mig ändå la uppföljande som jag berörde i min inledningsanförande. Detär ändå på det sättet atl det på ungefär 90 ".. av alla våra arbetsplatserinte finns någon fackklubb. Detta måsle innebära alt arbetsgivarnasinformation och även förhandlingsskyldigheten i dessa många företag inte gårdirekl lill de anslällda. Det går via ombudsman eller facklig förtroendemanutanför företaget lill de anställda. Men vad vi vill nå med vårt förslag är atlkorrenspondensen och kontakterna skall ligga inom förelaget mellanarbeisgivaren och dem som arbetar på platsen. HerrHALLGREN (vpk) kort genmäle: Om man utgår ifrån atl lönearbetarna och kapitalisterna är två jämställda parter på arbetsmarknaden, kan man i viss mån hålla med arbelsmarknadsministern, när han säger all rätten atl upphäva fredsplikicn är ömsesidig och all den slår lika. Men så är del ju inte. De som har den ekonomiska maklen, dvs. kapitalisterna, kan ju ändå ändra produkiionen, vidta rationaliseringar som innebär sådana försäm ringar all arbelarna måsie lillgripa stridsåigärder som enligt avtal och lagar är förbjudna . Det är således klasskampen som framtvingar delta, och ett sådant förhållande kommer man aldrig ifrån om inte ka pitalismen avskaffas. I det sammanhanget vill jag fråga arbetsmarknads- 77 Nr 145 ministern - eftersom han inteberörde den frågan - hur han ser på det Onsdagenden förhållandet att arbetsköparnaexempelvis vid etl koncernförhällande 2 iuni1976 skulle få möjlighei an lockouiaarbetare som inte dellar i en olovlig Kommer del att bli möjligt för arbetsköparna att lockouta hela Arbetsrättsreform arbetsstyrkan om exempelvis 100 arbetare av en arbetsstyrka på 3 000 m. m. strejkar mot gällandekolleklivavial? En sådan situation kan ju myckel Hur kommer då lagen om begränsning av samhällsstöd vidarbelskonflikler all påverka de arbetare som blir lockouiade? Dessa arbetarekomnier ju enligt den skrivning som gjorts i p'ropositionen atl bli direklberörda av konflikten. Om en part på arbetsmarknaden har ingått elikollektivavtal som innehåller fredsförplikielser men blivit befriad från dessaförpliktelser i arbetsdomstolen, då har man naturligtvis rätt all använda sigav de vapen som är gängse på arbetsmarknaden. Den situation som målat upp kommer emellertid aldrig alt bli verklighel. Jag har framfört att jag är avogt inställd mot vilda strejker. Då det funnitsrationella motiv för sådana har vi accepterat dem, och del kan vi blitvungna atl göra även . Men hela vår lagstiftning och denreformverksamhet som pågår syftar ju till att ge arbelarna sådana vapen attförhållandena kan ändras så atl vilda strejker inte behöver äga rum. Jagförstår uppriktigt sagt inte resonemang när han säger atllönlagarna inte har någon nyiia av alt bli befriade frän fredsplikicn, ulan alldet är bättre atl ta lill vild sirejk. Det måsle väl vara myckel bättre atl denfackliga rörelsen befrias från fredsförpliklelserna och i stället sätter inhela sin styrka. är väl så mycket fackföreningsman att han kännerlill att han som ansvarig sådan inte får delta i eller uppmuntra till någonvild strejk. Denna regel trodde jag gällde även för en kommunistisk fackföreningsman. Vad beträffar inlägg när del gäller fråganom de små företagens löne- och anställningsförhållanden vill jag framföra attden fackliga rörelsen hitintills har klarat atl bevaka dessa intressen. Det hargäll alldeles ulmärki. Varför skall ni klåfingra på de gängse normer som harlillämpals på svensk arbelsmarknad i delta avseende? Varför vill ni nu hatillstånd för arbeisgivaren atl förhandla direkl med den anställde? Del ärnaturligtvis en drömsiluaiion för en arbetsgivare att slippa fackei ochförhandla direkl med den anslällde, och jag förslär vad del egentligen rör sigom, men jag vill redovisa vårt ståndpunktstagande nämligen att del är parternasom skall träffa överenskommelse om hur man på bästa sätt skall tillämpa denna reformi de små förelagen. Jag vill också säga några ord lill i angåendemedbestämmanderättslagens förhållande lill aktiebolagslagen. Den fråganhar diskuterats sedan lagrådet log upp den i sitt yttrande. Enligt minuppfattning har frågan fått alldeles för stora proportioner. 78 Lagrådet har pekat på några punkterdär etl samband finns mellan ak- tiebolagslagen ochmedbestämmanderättslagen, och lagrådet har uttryckt Nr 145 ivivelsmäl omvar gränserna härvidlag går när det gäller atl träffa en Onsdagen denmedbesiämmanderätisavtal. Jag har ju också tillgång till jurister på de- jjuni 1976 partemenlei och de delarinte lagrådets uppfattning. uppfattning på enlagstiftning och en rättsvetenskaplig utredning som Arbetsrättsreform är gammal.Jag menar att hela frågan på detla sätt blir m. m. Det kaninte vara så att tolkningen av aktiebolagslagen sker utan att hänsyn tastill utvecklingen på arbetsrätlsområdet. ser på frågan medutgångspunkt i de grundsatser som ligger bakom med- bestämmanderiillslagenbehöver man enligt min mening inte hysa de bekymmer som lagrådetframfört. Såsom sade och såsom också skrivits ipropositionen har vi inlett ett arbeie med syfte att mer i detalj granska de frågorsom hör till detla område, och jag är helt övertygad om att man i samband med medbestämmanderättslagens ikraftträdande kan selugnt på denna fråga och avvakia resultatet av Herr talmannen anmälde atl herrar iTvärålund, och anhållit atl till protokollet få antecknat allde inte ägde rätt till ytterligare repliker. HerrNILSSON i (s): Jag avser att disponera mitt anförande så, att jag först komnier atllämna några kommentarer och synpunkter på reservationerna 23-42, och därefteravser jag atl la upp några allmänna synpunkter på hela lagförslaget, främslfrån facklig synpunki. Såsomtidigare anförts har vpk ett stort antal reservationer lill betänkandet.Anledningen härtill är att man i motion 2495 och i reservation 1 kräver - somman säger - en helt annan målinriktning i dessa frågor. Där menas all man villinföra ett kommunistiskt system i landet och på arbetsplatserna. Mot denbakgrunden är del mer eller mindre meningslöst att diskutera vpk:sreservationer i detta sammanhang. Jagvill trots allt säga några ord om reservation 37, även om arbetsmarknadsministernganska ingående har berört denna. Reservalionen gäller avskaffande avfredsplikten. Vpk kräver här obegränsad strejkrätt både lokalt och centralt vidi princip alla tillfällen. Yrkandetom avskaffande av fredsplikten måste, såsom jag ser det, grundas på den naiva uppfattningen att det finns någon part som skulle sluta avtal ulan någon försäkran om atl avtalet skall hållas och efterlevas. Enligt det aktuella lagförslaget får vi en regel som medger kvardröjande stridsrätt för frågor som aktualiserats vid förhandling men som inte lösts i samband därmed. Elt bifall lill vpk-reservationen skulle, såvitt jag kan förstå, innebära att ett avtal blir helt meningslöst. Det skulle vidare lämna fältet fritt för oansvariga element att t. ex. av politiska skäl tillgripastrids- åtgärder i lid och oiid dels för alt skada arbelsgivarna, dels för alt skapa oro på arbetsplatserna. En jämförelse med exempelvis engelska förhål- 79 Nr 145 landen visar att vårt system med fredsplikt avgjort är att föredra.Från den fackligsynpunkt har vi heller inte något iniresse av atl få en regel som 2 iuni 1976 upphävande av fredsplikicn medger obegränsad stridsrält i alla si- Jag vill i del sammanhanget hänvisa till LO:s andre ordförandes Arbetsrättsreform yttrande i TV . m. m. Jag vill härefter övergå lill de övriga reservationerna, och jagbörjar med reservation 23 avfolkpartiet och angående den allmänna rätlen till information.Reservanterna vill här ha med följande mening: ""Undantagen börenligt utskottets uppfattning inte vara alltför begränsade med hänsyn till destora värden som kan stå på spel." 1reservation 24 av moderata samlingspartiet krävs samma sak, men man går härännu längre och vill all den av arbetsrätlskommiltén föreslagna regeln skalllas in i lagen, som i så fall skulle innebära ytterligare begränsningar. Föratt det inte skall bli meningslösa förhandlingar och relationer i övrigi mellanparterna på arbetsmarknaden är det nödvändigl med en öppen information. Deborgerliga reservanterna vill här göra begränsningar, som har något av detgamla förelagsnämndsavialets regler över sig. Dessa regler har vi inomfackföreningsrörelsen sannerligen haft nog av tidigare, och vi kan under ingaförhållanden gå med på detta krav. F. ö. vill jag understryka attinformationsfrågorna nu kan regleras genom kollektivavtal. Härvill man nu med ramlagstiftningen införa regler som är sämre än avtalet mellanLO, PTK och SAF om ekonomikommittéer och ar-belsiagarkonsulenier. Del finnsanledning för landets löntagare både inom LO och TCO att uppmärksamma yttrandetom all stora värden står pä spel. I det läget litar varken moderatasamlingspartiet, eller på lönlagarna. Reservaiion25, som aren följdreservation, har behandlats här tidigare, och jag behöverdärför inte gå in på denna ylleriigare. Reservaiion26 av socialdemokraterna berör reglerna om tystnadsplikt. Här vill allaborgerliga partier i vissa fall begränsa informationen till en mindre krets änvad lagförslaget föreskriver, dvs. Delta kan viinom socialdemokratiska partiet inte acceptera. I reservation 25 vill moderatasamlingspartiet gå ytterligare en sleg -man vill ha begränsningar som upptarskriftligt förbehåll om tystnadsplikten. Detla är disposiiiva regler sominnebär att frågan kan avtals-regleras. Det är således inte meningen an en avparterna ensam skall kunna avgöra vad som skall vara belagt med tystnadsplikt,och vi har därför ingen anledning all bifalla denna reservation. Vi finnerpropositionen vara väl avvägd i detta avseende. Närdet gäller reservation 31 av moderata samlingspartiet angåendemedbestämmanderätt genom kollektivavtal vill man, såsom nämnts här tidigare ,, i lagen göra undantag för förelagsledningsfrågorna. Att tro all löntagarnainte skulle kunna tillföra företagsledningen någonting är emellertid atlunderkänna löntagarnas kunskaper och erfarenheter inom företagen, F, ö, går delinte atl dra en gräns mellan företagsled- Avtal om medbestämmanderätt i Nr 145 företagsledningsfrågor kan också träffas av parterna. Vad som skall stå den i avtalet får parterna förhandla om, Reservaiion 33 av moderatasamlingspartiet berör reglerna om tolk- Där kräverman som väntal all arbelsgivarna skall få Arbetsrättsreform behållatolkningsföreträdet. Man hävdar atl eftersom arbetsgivarna bär m. m. detekonomiska ansvaret för verksamheien är dessa också bäst skickade att klara avdenna tolkning, Detla krav innebär en ytterlighet, och vpk företräder en annannär de vill lägga allt tolkningsföreträde på lönlagarparlen. Enligt våruppfattning tyder emellertid allt på att lönlagarparlen är den skickligasleavialstolkaren i detta sammanhang. Det finns alltså inte något skäl atl frångåproposiiionen och behålla dessa gamla privilegier. Reservation35 av moderata samlingspartiet gäller den fackliga vetorätten, som man nu intevill ha införd i lagen, I reservationen finns inga sakliga skäl motpropositionens förslag. Skälen för införande av vetorätt är, anser vi,utförligt och väl redovisade i propositionen. Det gäller, som förut sagts,också den grå arbetskraften och de förhållanden som rör den. Reservationen40 av moderata samlingspartiet gäller stridsåigärder av politiska skäl ochinternationella sympatiåtgärder. De frågorna har arbetsmarknadsministerntidigare varil inne på. Vi menaratt det inte heller här finns anledning altgöra någon ändring i propositionen i denna del. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationen 26 och i övrigtbifall till utskoiiets hemställan, vilket innebär avslag på bl. a.reservationerna 23-25 och 27-42. Sånågra allmänna synpunkter kring förslaget. Genomförandel av denna lag ärbetydelsefullt för svensk fackföreningsrörelse. Det är en demokratisering som,anser vi, är utomordentligt viktig och nödvändig. Att införandet inte sker ulanvåndor är alldeles uppenbart.