prot · FY0942 · 1975-12-31 00:00:00 — Denrelativt högre arbetslösheten bland flickor jämfört med den bland pojkar harsin grund också däri alt sysselsättningstillfällena i hög grad har funnits ochockså ökat inom industrin, vilket har nämnts här, där flickorna avtradition är utestängda. Därför måste del alllid vara en självklar uppgift föross all i varie situation försöka förändra den syn som förhärskar.Inrikesutskottet har enligt min mening missal ell tillfälle att bidra lill dendebatt och den upplysningsverksamhet som måsle lill för all vi skall kunna förafrågan framåt och förändra del nuvarande mönstret. Visströst finner jag dock i all utskottet så starkt markerar betydelsen av kontaktmed ungdomar som lämnat skolan. Det gäller dä inle bara dem som försvinner iskarven mellan och gymnasiet, utan också dem som lämnar den senareskolformen. Om man över huvud taget skall ha en rimlig chans att klara denkontakten, måsle del betyda att både skolans och arbetsförmedlingarnas personalblir varse att de unga ftickorna kräver slörre uppmärksamhet i utbildnings- ocharbetsmarknadspolitiken. Inomutbildningsdepartementet finns det som bekant en arbetsgrupp som skall prövainrättandet av kortare yrkesutbildning och även överväga en slörre nexibilileli den nuvarande gymnasieskolan. 1 del här sammanhanget vill jag kraftigtunderstryka viklen av alt den arbetsgruppen så snabbi som möjligl lämnar sillförslag till åtgärder. Jagär hell förvissad om alt i ell utvecklat industrisamhälle som vårt kommersysselsätlningsbehoven i alltmer ökad utsträckning all finnas inom den gemensammasektorn. Det är inle svårt all peka på områden där insatser för att ökamänniskornas välfärd kommer att leda lill ökad sysselsättning. Del ärdärförinle minst viktigt att staten och kommunerna ökar sina insatser när det gällerpraktik och utbildning. Men ansvaret är inle enbart statens och kommunernas.Krav måste också resas pä all de privata arbetsgivarna tar på sig sin del avansvaret när det gäller att bygga ul praktikplatssyslemel och utbildningen.Sysselsällningsulredningen kommer självklart att ägna de här frågornauppmärksamhet. Även den arbetsgrupp inom AMS som sysslar med praklikfrågorkommer alt göra del. Pä båda dessa har jag stora förväntningar. Detpågår, som jag noterat, etl arbete pä mänga fronter för att komma till rättamed de svårigheter och problem som drabbar dagens ungdom vid inträdet påarbetsmarknaden. Ändå känner jag en viss oro för vad som kommer all hända deunga, när effekten av konjunkturnedgången blir kännbar denna höst, eftersom ensådan nedgång som bekant drabbar ungdomsgrupperna hårdast. Tillsist skulle jag något vifia kommentera reservation nr 4. Fastandra gjort det förut lycker jag ändå alt man inte fäll en klarare uppfattningom vad reservationen innehåller. Man säger i reservationen att samhället'börgenom uppsökande verksamhet söka kontakt med alla ungdomar som lämnat skolanför alt utröna om de är arbetslösa eller inle. Om de är arbetslösa, skall de fåhjälp genom att man erbjuder dem arbete eller utbildning. Verksamheten skulleenligt folkpariiel ha en sådan inriktning att den som verkligen vill ha eltarbete skall få erbjudande därom. Därvill jag också göra en liten stilla reflexion över all man skriver "densom verkligen vill ha arbete". Jag tror att vi kan vara överens om all delnog är på det sättet att de unga vill ha arbete. Självklarthar jag inle några .som helsl svårigheter all ansluta mig lill vad som sägs omuppsökande verksamhet - vilket för resten torde ha framgått av vad jag tidigarehar anfört. Del som gör all jag ställer mig undrande är att när man läser bådemolionen 399, som folkpariiel har skrivit, och reservanternas skrivning, så fårman ingen klarhet om på vilket säll representanter har tänkt sigall lösa frågan om den här garantin. Jagskulle alltså vifia fråga; Vad är innebörden i den här garantin, somfolkpariiel fortsättningsvis säger sig vifia ge? Löser man frågan omungdomarnas arbetslöshet genom uppsökande verksamhet? Är det egentligen därhuvudproblemet ligger? Vad för slags arbete skall man erbjuda? Har folkpartiettänkt sig all de arbetslösa i sin lur skall vara pliktiga att ta det arbeie deblir erbjudna, oavsett vad del är för arbeie och var arbetsplatsen ligger? Pävad sätt skall alltså den förpliktande garantin uppfyllas? Denkanske viktigaste frågan är; Vilka maktmedel, vilka tvångsmedel och ekonomiskaresurser tänker folkpariiel ställa lill samhällets förfogande för all klaradetta? Jaghar sagt tidigare all del finns speciella problem i samband med ungdomarsinträde pä arbetsmarknaden. Men därav föfier ju inle all man skall utfärdagarantier för en grupp arbetssökande. Ytterst - märk väl ytterst - är de unga,liksom de handikappade, hemmafruar som vill ut på arbetsmarknaden m, fl,grupper beroende av det samlade utbudet av sysselsättningstillfällen. Engaranti, vari den nu kan tänkas bestå, skapar ju i och för sig inte några nyasådana. Annars vore det ju en förödande enkel lösning all utfärda garantier förän den ena, än den andra gruppen i samhället, som har sina speciella problem. Jag tror all vi är inne päen farlig väg om vi försöker skapa en ar- 6 protokoll 1975. betsmarknad för ungdomen,en annan arbetsmarknad för kvinnorna och en tredje arbetsmarknad för dehandikappade, I mina stillsamma och mera positiva stunder kan jag väl ändå intetro att del är mening alt vi skall avskärma en del avarbetsmarknaden och reservera den för personer, säg . Däflyttar man ju bara det här iröskelproblemel när det gäller sysselsättningen enbit upp i åldrarna. Del är på iröskelproblemel där del finns, nämligen iskarven mellan skola och vidareutbildning, som man skall sätta in sinaresurser. Viär naturiiglvis beroende av tillväxt när del gäller utbudet av arbetstillfällen.Hur den skall se ul och hur den skall åslatJkommas är bl, a,sysselsättningsulredningens huvudvärk. Visserligen ser jag med oro och medallvar på ungdomsarbetslösheten, men det är just därför som jag inle kanaccepiera svepande formulering eller, rättare sagt, dess myckelilla underbyggda beställning av en sysselsältningsgaranti. Jag kan inle upplevafolkpartiets tal om en garanti i delta sammanhang på annat sätt än att del ärett försök all skapa en myt om som vårdare av de ungas intressen påarbetsmarknaden. Rätlenlill arbete har vi slagit fast, men del gäller rällen lill arbeie åt alla. Ochden rätlen tror jag skapas på ell hell annat säll än genom innehållslösagarantier. Herrtalmannen, som under detta anförande övertog ledningen av kammarensförhandlingar, tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdels fortsättandekl, 19,30, i (fp) kort genmäle: Jag lyssnade med intresse till fröken anförande, där honcharmigt och engagerat talade om hur viktigt del är att vi vidtar åtgärderföratl minska ungdomsarbetslösheten. När hon kom in pä folkpartietsställningstagande, som bygger pä en motion där vi har krävt en garanti förungdom upp lill 24 är om utbildning eller arbete, blev hon mer kritisk. Men jagfick nästan en känsla av att hon i slutet av sitt anförande var villig alt gåännu längre än föreslagit. Hon sade att våra formuleringar varlitet för svepande. Jaghar två gånger i den här talarstolen tidigare myckel öppet erkänt att vi fränfolkpariiel inte är beredda att i deiafi beskriva hur en garanti skall se ut.Vi har sagt all sysselsältningsutredningen får utreda det, och vi har uttryckten önskan om all det skall ske snabbt. Jo, därför allungdomsarbelslöshelen är ett socialt problem - såsom flera talare har redovisatmed siffror - och all, trots alt den allmänna arbetslösheten minskal, den högaandelen för ungdomsarbetslösheten ligger kvar, även om vi har varit inne i enhögkonjunktur. Vihade önskat att ell enigt utskott och en enig riksdag skulle ha uttalat sig fören garanti för ungdom, för all vi skall salsa härdare på all söka upp dem somslutar skolan. Sedan tycker jag inle att del är särskilt snyggt all betvivlaall del bakom detta ligger en ärlig vifia. Fröken () kortgenmäle; Jag tror all vi ganska snabbt kan ena oss om all vi skall satsa härdarepå att lösa de här problemen. Vad jag sade sist i mitt anförande var atträtlen lill arbete måsle garanteras, men all ge rätt lill arbete är något heltannat än det föreslår. Det är att skapa möjligheter för människoralt söka sig ut pä arbetsmarknaden och naturligtvis även all se lill all deldär finns arbetstillfällen. Jag menar alltså alt man inte kan gå ul ochensidigt vända sig lill en grupp människor och för dem garanteranågon sysselsättning - som dessutom skall vara meningsfull och givande, enligtvad det står i motion - utan att man sätter in frågan omungdomsarbelslöshelen i en större helhet, där man måsle se lillsysselsättningspolitiken i stort. Den gäller ju också ungdomar. Omdel vidare skulle vara så, som sade, alt dessa frågor skallinrymmas i sysselsätlningsutredningens arbeie, begriper jag ännu mindre varförfolkpartiet har reserverat sig. Del finns ju en arbetsgrupp inomsysselsältningsutredningen som skall ägna sig ål ungdomsarbetslösheten och ålalt lösa de primära problemen med övergången från skola till arbetsliv. Mol denbakgrunden framstår inle bara reservationen utan också beslut attreservera sig som oklara. Arbetsmarknads -politiken m. m. HenERIKSSON i (fp) kort genmäle: Bara en kort kommentar. Fröken säger alt hon inle kan förståvarför man sä starkt betonar just en del av sysselsäll-ningsproblemaliken,nämligen ungdomsarbetslösheten. Ja, jag måste säga all jag inle lycker all detär fel att vidta speciella åtgärder för en viss grupp, i della fall ungdomen,som har särskilda problem. Jag tycker inle alt det varit fel attarbetsmarknadsministern i vissa situationer har gjort specialinsatser för vissagrupper. Statsrådet har också antytt att vi måste ha en beredskap för att sättain vissa åtgärder för grupper som speciellt drabbas på arbetsmarknaden. Fröken förslär inle heller varför vi driverdenna fråga genom en reservation. För fiärde gången vill jag säga att vihårdare än något annat parti sagt ifrån att del måsle skapas en garanti och attden arbetsgrupp i sysselsältningsutredningen som arbetar med dessa frågor måsteta upp detta spörsmål med förtur. Vi har uttryckt etl önskemål om att vi snabbtskall fä besked om hur en sådan garanti skall utformas. Fröken () kortgenmäle; En av de frågor som jag ställde avsåg om folkpariiel också menade förpliktande garantin på motsvarande sätt skulle innebära en förpliktelseför de arbetslösa alt uppfylla vissa krav - att ulan vidare spisning ta de jobbde blir erbjudna, alt då med hänsyn till regionala obalanser vara beredda allflytta osv. Det är i och för sig inga unika krav då del gällerungdomsgrupperna. Men om man säger all man med vissa åtgärder anser sig kunnagarantera ungdom under 25 är arbeie, menar jagatt det är ord som inte innehåller något. Jag lycker att del är felaktigt attförsöka skapa den tron alt folkpariiel med hjälp av sin motion och sinreservation på något sätt har angivit förutsättningarna för genomförandet aven sådan garanti. Självfallethar jag ingenting emot att man satsar på ungdomsgrupperna - del är inle del detgäller - men enligt mitt sätt att se är del farligt att försöka konstruera enarbetsmarknad för ungdom. Åtgärderna måste sättas in, som jag tidigare sagl, iskarven mellan utbildning och arbete. Sedan måste vi också se till all vi haren arbetsmarknad som på ett naturligt säll kan dra till sig handikappade,äldre, ungdomar och andra kategorier. Vimåste bevara denna helhetssyn på arbetsmarknaden och inle gå ut och bara sägaall vi, om vi märker att ungdomarna är arbetslösa, skall erbjuda dem jobb.Därmed menar jag att man inte har löst några problem. Därför lycker jag all maninte kan dra några som helst växlar på reservation vid punklen 6. (vpk); I inrikesuiskottels betänkande nr 3 behandlas - vilket har framgått avden här debatten - ett antal moiioner med yrkanden om inrättande av flerapraklikplatser. Vpk:s motion nr 818 skifier sig i sak från övriga moiioner, menhar ändå behandlats i samband med dessa. Med mindre än två rader har utskottetavfärdat molionen: "Utskottet förutsätter alt det kommeratt inkluderaekonomiska och liknande frågor som berör villkoren för praktik." Dettainnebär all molionen överlämnas till sysselsältningsutredningen, ulankommentarer. har under debatten sagt ungefär detsamma. Sysselsältningsutredningenhar tagit upp ungdomarnas arbetsmarknad som ett av sina huvudområden.Utredningen har bildat en särskild arbetsgrupp som skall behandla olika typerav insatser för att underlätta ungdomens inträde i arbetslivet. I direktivenför ulredningen nämns särskilt åtgärder såsom utvidgad praktik ochåterkommande utbildning. Vidsidan av sysselsältningsutredningen bedrivs annat utredningsarbete av direktbetydelse för den aktuella frågan. AMS har bildal en arbetsgrupp förpraktikfrågor, i vilken även ingår företrädare för andra statliga myndigheteroch för parterna på arbetsmarknaden. Gruppen skall pröva olika möjligheter attöka tillgången på praklikplatser. Jaghar naturligtvis ingenting emot all det inrättas fler praklikplatser med lankepå den redovisning som gjorts i fråga om ungdomsarbetslösheten, somprocentuellt utgör en onormalt stor andel av den totala arbetslösheten. Deungdomar som del här rör sig om har ofta brister i sin utbildning, vilketmedverkar till svårigheter att väfia jobb, och de fär, som vi vet, gå utanarbete än genomsnittet. Jagser också positivt på praktik, om den sedan leder lill en yrkesutbildning somger arbeie men också en godtagbar inkomst. samband medyrkesutbildning är också någonting positivt. Mendetta är bara en sida av problemet. Vad kommunisterna tagit uppi molionen är att praktikanterna måsle tillförsäkras en rimlig ekonomisktrygghet även . Vi vill ha ell mera enhetligt lönesystem fördem som praktiserar, så ati de inte kan ulnylfias så som det görs päarbetsmarknaden . förekommer en hel flora av ersättningsbestämmelser,som alla har den avgörande bristen alt den ersättning som utgår för arbetet ärhelt otillräcklig. Det finns ungdomar som praktiserar ulan att få ell enda örei ersättning. Barnslugepraklikanlerär en grupp vars situation vpk tagit upp vid olika tillfällen. De ersätts hellgodtyckligt, beroende på kommunernas ekonomi och välvifia. De vill inte hastudiebidrag eller studielån, de vill ha betalt för sin arbetsinsats. De anseralt deltagandet i all verksamhet pä en barnsluga ger dem den bästa praktiken,men dä kräver de också att arbetet skall ersättas med lön. Päsommaren arbetar mänga skolungdomar. Vanligtvis får eleverna sinapraklikplatser genom arbetsförmedlingens särskilda praktiklislor. Många ärelever i de tekniska utbildningarna, som har praktik inbakad som obligatorisktmoment i utbildningen. Fråncentralt häll finns en rekommendation om en - visseriigen låg - ersättning, menlångt ifrån alla förelag föfier ens den rekommendationen, utan ulnytfiarungdomar som arbetskraftsreserv . Jag skall presenteranågra exempel. En pojke pä log arbeie på en elfirma för att skaffapraktik för inträde på skolan. Trots att han fick utföra nästan allaförekommande arbeten var lönen 1:30 . Enligt avtal skulle han ha haft 5kr. i limmen, vilket också det är en otillräcklig ersättning. Sä småningom fickhan hjälp av den fackliga organisationen och retroaktiv ersättning. Läriingslönenär en fråga som bl. a. Byggnadsarbetaren har tagit upp. En lärling som gått ulgymnasieskolan har i dyrortsgrupp 5 en limlön på 6:58 samt 0,25 ifördelningslal, vilket enligt genomsnilisförfiänsten för yrkesulbildadebetongarbetare gav en total limlön på 9:34. Efter 500limmar höjs limlönen lill 7:08, men fördelningslalet är oförändrat. Svårigheterall rekrytera utbildade byggnadsarbetare blir följden. Kommunalarbetarförbundethar en lista med många exempel pä hur man inom värdområdet ofta på regufiäraarbeten anställer praktikanter i alla åldrar - enbart för att fä billigarbetskraft. Praktikanter pä etl pensionärshem arbetar full tid iveckan. Enligt föreståndarinnanskulle praktikanterna aktivera de gamla, läsa för dem, gå ut och gå med dem,spela bingo etc. Förbundet har då frågat: Vem är handledare för de s. k.praktikanterna? Varför har man s. k. praktikanter? Meningen är enligt husmoratt praktikanterna skall kunna hoppa in som vikarier under semester och dåbiträdena är sjuka, och då får de avlalsenlig lön. Det innebär alt ena veckankan de vara praktikanter med . i månadsersällning, andra Arbetsmarknads-politiken m. m. veckan är de vikarier medavlalsenlig lön, och när vikariatet är slut är de praktikanter igen, annan kommun är en anställd fortfarande praktikant med enmånadslön pä . vägrat accepiera lägre löner än enligt avtaletfriställdes 150 ungdomar från beredskapsarbete. Kommunalrådet hävdade all delinte rörde sig om regelrätt arbete utan en form av pryoverksamhel. Sådanaexempel, som kan mångfaldigas, ligger lill grund förvår motion, som så enkeltavfärdas av utskollet. De fall av utnytfiande som kommer lill den fackligaorganisationens kännedom kan kanske upp, men i andra fall kommerutsugningen att fortsätta. Därför är det angelägel alt motionens yrkandetillgodoses, även om del måste föregås av översyn av hela praklikområdet. Detsammagäller det andra yrkandet i motionen; samma godtycke råder från företag. Eleverär helt utlämnade lill vad som gäller i kollektivavtal om rält för förelag altvidta disciplinära åtgärder, med möjlighet alt skifia elev frän utbildningen.Del är bara när del gäller lönen som kollektivavtalen inte gäller. Med detta yrkar jag bifall lill reservationen 3 av vidinrikesutskoltets betänkande nr 3. i (s): I motion nr 644 har vi motionärer begärt alt uttalar sig fören ändring av den s. k. 50/50-regeln, och att en viss försöksverksamhet fårbedrivas inom skogsbruket. Begärdförsöksverksamhet avser elt begränsat antal anställda - maximall 100 redananställda skogsarbetare . Försöksverksamheten skulle pågå under två äroch geografiskt begränsas till det inre stödområdet. Bakgrundentill motionsyrkandel är en moiion av en medlem från förening till socialdemokratiska partidistriktskongress 1973. Distriktskongressen behandlade molionen och tillstyrkteenhälligt kravet på en viss vidgning av 50/50-regeln. Beslutet innebar allriksdagsledamöterna vid lämpliga tillfällen skulle aktualisera moiionskraven iskilda sammanhang. 6 i i skrivelser såväl somvid etl flertal uppvaktningar framfört dessa krav och önskemål om ändring avnämnda regel. Avdelningen säger bl. a. att den på det allra kraftigaste villtillstyrka begärd försöksverksamhet. BillerudsAB i skogsrevir har lill länsarbetsnämnden i inkommit meden begäran om att få bedriva viss begränsad försöksverksamhet inomifrågavarande revir. Skogsarbeiareförbundelcentralt har tillstyrkt denna ansökan och har för sin del uttalat att Torsbyrevir är en lämplig enhet och att resultaten där bör fiäna som framtidavägledning . man pä den ogynnsammaåldersfördelningen och jämför kostnaden för skogligt beredskapsarbete. Arbetsmarknadsstyrelsenssamrädsgrupp för halvskyddad sysselsättning har också behandlat ansökan ochtillstyrkt den. Sist av alla instanser har den 29 maj1974 också tillstyrkt ansökan med vissa begränsningar, som vi tagit med ialt-satsen i molionen. Arbetsmarknadsstyrelsenhar funnit alt samtliga parter är positivt inställda till att finna en lösningav frågan om halvskyddad sysselsättning även inom skogsbruket men konstateratall styrelsen ej kan bifalla framställningen förrän regeringen ändratnuvarande bestämmelser. Regeringenhar dock i konsefi under föregående är avstyrkt arbetsmarknadsstyrelsenbegäran, och utskottet har för sin del avstyrkt molionen. Utskottet säger allom nuvarande bidragsregler för halvskyddad sysselsättning är otillräckliga fårbidraget uppjusleras . Detta löser inle den aktuella ekvationen. Jagbeklagar att man sä kategoriskt avvisar den begärda försöksverksamheten, medde geografiska begränsningar och den maximering av berörd personal som flnnsangivna i molionen. Vi motionärer tror nämligen att man under försöksperiodenskulle ha kunnai få den utvärdering som behövs och menar all man först därefterhar möjlighet alt göra de erfarenhelsmässiga bedömningar som i framliden kanleda i rätt riktning. Jag tror alt vi ofta glömmer människan bakom allt. Den hårdaralionaliseringslakten inom skogsbruket har medfört hell onormala förhållanden.Det är då ofta de äldre och de handikappade som drabbas. I detta sammanhangvill jag erinra om den proposition som socialministern aviserat belräffandeviss deltidspension. Mänga av våra äldre skogsarbetare kan komma alt få sådanpension. Kanske är del en klen tröst för de utslitna skogsarbetarna, men någotlär det väl bäia. Mot ell enhälligt utskott har jag inget yrkande. Men jag vill ändockstarkt understryka nödvändigheten av att samhället uppmärksammar situationensamt stiftar lagar och utfärdar förordningar till hjälp för våra äldreskogsarbetare både i norra och i övriga . landet, främst då i det inrestödområdet. Vimotionärer kommer alt med största intresse föfia den framlida utvecklingen,och vi får i första hand avvakta den proposition som behandlar justdeltidspensioneringen och reformslrävandena där. Vi fär säkerligen tillfällealt senare återkomma i denna myckel viktiga fråga. Överläggningen var härmedslutad. Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avherr i m. fl., och förklaradesden förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 3punklen 1 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Lorenlzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 3punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLorenlzon begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resullal: Kammarenbiföll vad utskollet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr Lorenlzon, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföfiande voteringsproposition; Den som vill all kammarenbifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 3 punklen 5 rösiar ja,den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 3av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherrar i och i , och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Arvikabegärt votering upplästes och godkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 3punklen 6 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av herrar i'och i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrEriksson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt.