prot · FY0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Men,bästa vänner, vad är det ni skriver? Var det inte en dämpning avStockholmsregionen ni var ute efter? Sedansade : Del är vi som har fått rätt när det gällerbefolkningstalen. - Vi har från socialdemokraternas sida och från riksdagsmajoritetenssida aldrig angivit några bestämda befolkningstal i detta sammanhang. Det varherr Stridsmans första utkast till program, som dock spoladesefter hand och mjukades upp, som hade befolkningstal som skulle vara styrande.Centern angav I 550 000. sade 1600 000-1675 000. harStockholms län i runt tal I 490 000 invånare - det var ,men del har väl inte så stor betydelse. sade att Stockholmskulle växa med födelseöverskott. Födelseöverskottet 1974 var 6 701 personer,men 76 befolkningsökningen var 3 557. Det är en skillnad på 3 144. innebära att herrStridsman är med på att vi skall satsa på för att hjälpa Stockholmatt komma upp till den målsättning som har. motsvarar juinte ökningen ens födelseöverskottet. Fruaf räknade upp ett par politiker i den här kammaren och sade att dekunde få "kalla fötter". Det kan också vara bra atl ha elt kallthuvud när man har faltal eil beslut och inle försöka riva upp det ochåstadkomma en större villervalla. Det är faktiskt vad ni vill i desammanhangen. Låt mig rätta till en sak om utredningen regionalpoliiiskastyrmedel, där fru citerade ett kommunalråd i som sagt attflyttning av arbetsplatserna icke kommer atl vara möjlig utanarbetarnas medverkan. Men det skulle vara någonting som utredningen omregionalpolitiska styrmedel ville ha. - Vad är del som skall styras iframtiden? Det är utbyggnad och lokalisering. Vi har icke talat om att vi skallflytta i väg några människor. Låtmig även ställa en fråga till eller lill vem som hcisl fråncenterpartiet. I reservationen 1 säger ni att den av er föreslagna utredningen"bör också pröva i vad mån de kommunala skatteutjäm-ningsbidragen kanutvecklas och ges förstärkt regionalpolitisk betydelse". Vad menar ni meddetla' Menar ni att spännvidden mellan resp. 130 "6 av medelskatiekraftenskall krympas eller göras ännu större? Om ni krymper spännvidden, skulle detinle medföra några regionalpoliiiska fördelar i det inre stödområdet. Om nivill öka spännvidden, bör ni först åka ner lill era kommunalråd i och litet överallt i och fråga om de anser att den nuvarandespännvidden är den riktiga. Jagblev litet förvånad, när sade atl statsmakterna skall ta hänsyntill uppfattningar redovisade av kommun och organisation. Borde man inte då,, avvakta redovisningen av dessa synpunkter, innan man tarställning till direktiven till en utredning om den framtida regionalpolitiken?Men ni vill ju tillsätta denna utredning . Om del ligger någon mening ivad här har sagt, hälsar jag honom välkommen lilluiskotismajoritelen och förutsätter att han röstar med majoriteten och inte medden reservation som hans namn står på. Jagvill ställa ytterligare en fråga till . Han berörde frågan omindustricentra, och jag uppfattade det så all hans bestämda uppfattning varalt man skall stoppa utbyggnaden av industricentra. Han säger all del är braatl man stannar upp och ser hur man skall göra innan man går vidare. Utskottethar märkt att del har varit stora svårigheter att få tag på industrier i dettasammanhang. Den saken har utskollet velat ha utredd innan'vi går vidare. Anserherr Rämgård att det var en olycka för regionalpolitiken att ochLycksele fick industricentra föratl dessa avfolkningskommuner skulle ?Det måste vara konientan av vad säger. HerrRämgård talar också om att kommunerna skall bygga industrihus. Det kan mangivetvis säga, men utskottet har fått ell exempel från di- Nr 65 rektor i Stiftelsen Industricentra. Han förklarade alt lo- Torsdaeen den kalhyrandär var /m', medan det finns kommuner som 24 aoril 1975 byggerindustrihus, där hyran kanske är /m Genom all sub- --------------- ventionera hyran ner till /' drar kommunerna till sig industrier. Regional utveckling somvarit tänkta för ett industricentrum. HerrGranstedt och fru förde en diskussion om Slockholm. I slutet av sittanförande hoppade , sin vana trogen, på socialdemokratin ochpåstod att det finns skillnader mellan socialdemokraterna i ochsocialdemokraterna i . Men här i gäller det atl bevisa ellsådant påstående. Det är inte detsamma som att vara ute och tala på ettpartimöte, där kan säga vad som helst utan att någon över huvudtaget frågar vad menar.- Socialdemokraternabarett regionalpolitiskl program. Hela partiet bygger på en ideologi om ettstarkare samhälle för att klara delta. Vilken ideologi har harjag aldrig blivit på det klara med. Han talar om att det måste ske en statligplanering av arbetsplatser och dylikt i . Jag skall inte citera vadutskottet säger efter den mening som citerade, men hur hängerdetta egentligen ihop med hela filosofi om det decentraliseradesamhället? Hurgår det ihop egentligen? Skall det inte planeras på länsnivå var industriernaskall ligga? Och var kommer in i det här sammanhanget? Skallinte de andra kommunerna i Storstockholms-området ha någonting att säga till omi den här planeringen? Skall det vara verklig decentralisering så måste välavgörandet ligga hos kommunerna. Nej,, vad ni har atl komma med är bara prat. Jag tycker emellertidatt fru klarade den här diskussionen så bra att jag inte skalluppehållamig vid detta. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan. () kortgenmäle: inledde sitt anförande med atl säga alt den beskrivningsom vi i ger av politiken inte stämmer med verkligheten. Jag villgärna säga till att verkligheten är på god väg att korrigera er.Hur kan ni då fortsätta atl hålla fast vid den linje, innebärande en våldsamkoncentration, som ni beslutade i ? Den linjen stämmerinte alls med utvecklingen, och jag har ställt samma fråga tidigare till övrigasom företräder utskottsmajoriieten. Sedanvar inne på att'vi borde förklara varför vi inte vill hasysselsättningsutredningen. Det är klart alt vi inte kan binda oss för enutredning som redan i sina direktiv är bunden för en centraliseringslinje.Läs, , vad ni sade i inrikesutskollels belänkande nr 3 i sambandmed att ni besvarade en cenlermolion: "Vi Slår fast vid r972 årsriktlinjer." Tala då också om vad riktlinjer Sånågra ord om detta med ortsklassificering. Det är rätt intressant atl denfrågan kommer upp. Också här håller verkligheten på att korrigerautskottsmajoritetens och riksdagsmajoritetens linje. Man trodde all man skullekunna styra utvecklingen så all i första hand de största orterna - en ort ivarje län - skulle växa. har del visat sig, precis som sägerhär, atl de mindre orterna, speciellt i men till en del även iMellansverige där man har kortare avstånd, har lyckats klara sig hyggligt trotsatt med sitt beslut försöker hindra den utvecklingen. Menhur är det i skogslänen, ? Ta som ett exempel.Östersunds tillväxt är betydligt större än ökningen på hela länet. Det innebäratt kommunerna runt omkring får släppa till väldigt mycket. De småorterna har ingen motståndskraft gentemot de större, och det beror just på delånga avstånden. Låtmig slutligen säga att kommunminister yttrande ingalunda varoövertänki. Jag kan hålla med om att han har korrigerat det och slätat överdet, men del går inte alt komma ifrån vad han tyckte den dagen dåorlsklassificeringen presenterades. FruAF () kort genmäle: gav mig inte så stortutrymme för elt genmäle. Låt mig bara säga atl ett kallt huvud kan vara särskiltbra atl ha om man skall gå så långt att man t. o. m. vågar ompröva eltfelaktigt beslut. () kortgenmäle: synpunkter på mitt anförande var i många stycken ganskaförvånansvärda. I min diskussion med fru talade jag om att det fannspartier där man hade olika uppfattning i dessa frågor i och iStockholmsområdet. Jag nämnde inle namnet på något parti, finkänslig som jagär. Men drog slutsatsen all jag måste syfta på delsocialdemokratiska partiet, trots an jag diskuterade med en moderat. Det faktumalt log så illa vid sig av milt uttalande tycker jag talar försig självt. Det finns ingen anledning att fortsätta den diskussionen och altanföra fier bevis. Sedangick in på min motion. Jag märkte till min förvåning atlutskottets vice ordförande varken vet vad motionen handlar om eller vadutskoitsbetänkandet handlar om. Del handlar nämligen inte om statlig styrningav arbetsplatser i allmänhet, utan del handlar om fördelning av statligaarbetsplatser inom . Del är alltså vad vi håller på attdiskutera just . Jag tror inte på allvar tänker sig altöverlåta på landsting och kommuner att bestämma var de centrala ämbetsverkeneller andra statliga arbetsplatser skall ligga. Det måste nog även i ellframtida decentraliserat samhälle vara en statlig angelägenhet, även om delsjälvfallet bör ske i samråd med regionala och lokala organ, precis somframhålls i min motion. Nr 65 () kort genmäle: missade helt poängen med del diagram jag visade. Omindex för hela rikels utveckling ligger på 100, ligger index 1973 förstorstäderna på drygt 110 och för primära centra på ungefiir För regionala centra ligger det på 93 och för kommuncentra på87. Även om kurvorna 1970-1973 inte är lika branta, är de sannerligen intevågräta. Poängen med diagrammet är att de stora utvecklingsskillnaderna består,och de kommer all bestå så länge vi har ortsklassificeringen kvar. Låt mig taelt exempel. Till och kommuner, som har en svagbefolkningsutveckling, ger man 1,av de beviljade lokaliseringslånen förhela länet. Då framgår del väl ändå ganska klart atl densocialdemokratiska-regionalpolitiken och ortsklassificeringen försämrarytterligare för de redan dåligt ställda kommunerna, medan den förbättrar fördem som har en egen och spontan växtkraft. () kortgenmäle: Låt mig börja med . Hon säger att index är 110 resp.93, och det är alldeles riktigt. Men vill nu också stiga upp ochtala om var index låg ? Det är ju det som är intressant när del gällerortsklassificeringen. hade vi ingen sådan klassificering. Om fruJonäng vill tala om hur det var 1971 och jämföra med 1973, så behöver inte jaggöra det och diskussionen kan vara avslutad. HerrStridsman säger att vi har korrigerat oss. Bästa , det beror jupå all vi hade olika utgångspunkter. I utredning, som sedanmjukades upp, var befolkningstalen heliga. Jag håller er räkning för att ni ier reservation nu har tagit med sysselsättning och andra saker för förstagången . Dessa saker har vi ju påpekat. Det är ju intebefolkningstalet som är det viktigaste, utan sysselsättning, social ochkulturell service och allt detta andra. Från era utgångspunkter, med låstabefolkningstal, kan man ju säga all det skett en ändring, men vi har ju aldriglåst oss på det sättet. Sedan säger alt bevisardetta. Men har ju sagt att det var fel att satsa på Strömsund.Bestäm er , hur skall det vara? Skall man satsa på atl försöka bygga uppStrömsund eller skall man inte göra det? Del är en ganska intressant fråga idet här sammanhanget. Vi försöker styra utvecklingen med de medel vi har, menvi måste säkert få ännu bättre medel. Sedanlar åter upp kommunminisler yttrande. Jag harredan läst in det till protokollet, del är onödigt att jag gör det en gångtill. När utredningsförslaget förelåg sade han att beslutet blev något heltannat. Och del vet också att del blev någonting helt annat ipropositionen än när det gällde utredningen. Atl icke ta upp vadkommunministern säger om sin korrigerade bild av vad han sade vid deltillfället tycker jag är felaktigt. Bara helt kort till herrGranstedt: Jo, sade att soci- aldemokraterna i Stockholmoch Norriand hade olika uppfattningar. risler på huvudel. Delbevisar all om man hoppar upp i la-larslolen ulan all tänka på vad man sägeroch bara låter munnen gå så blir det sådant resultat. HerrSTRIDSMAN (c) kort genmäle: Jag tycker det är bra alt lar upp resonemanget om detsom hände 1972 och kanske något tidigare när vi i presenterade vårriksplan med befolkningsramar. Vi kommer ihåg hur mycket man kritiserade oss,bara del att vi kunde våga oss på tekniken alt använda befolkningsramar för attvisa på en målsättning för samhällsplaneringen. När propositionen sedan kom påhösten 1972 hade man anammat vår teknik när det gällde all utvisamålsättningen. Jaghoppas all - vi kommer ju väl överens i utskottet - i alla fallkan sträcka sig så långt att han tror om mig att jag, som ordförande iarbetsgruppen för riksplanen, känner bättre till förhållandena än herrFagerlund. Då är det orikligt att tala om att vi uppgav fasta tal.Jag tycker att sådana yttranden är rent nonsens. Del får vara slut med det. Vihar , från första gången vi presenterade vår riksplan, talat omriktvärden. Låt mig få höra det ordet i fortsättningen, precis så som vi hardet i våra motioner. Vi har aldrig angetl några fasta tal. Det kan jag gå i godför som ordförande i den här arbetsgruppen. Jagglömde ta upp en sak, nämligen skatteuljämningen. , vi hade ävenskalteutjänmingen i vår riksplan. Vi ville all varje kommun skulle garanterasen medelskatlekraft på . Vi hade även en reservation när vi prövadedetta i och den blev vi ensamma om. Vi vill givetvis se över del häroch inte försämra för någon utan försöka få en utjämning mellan olika regioner. Försåväl socialdemokratiska representanter som moderater och folkpartister är detsvårt all komma ifrån att den ståndpunkt de intog 1972 och som de envist bilersig fast vid är helt orealistisk, vilket - det vill jag säga även till fru afUgglas - vi har pekat på i vår reservation nr 3. Då vill jag fråga: Vad hadevarit realistiskt ur er synpunkt? Det har jag inte fått veta. Vi säger att detbeslut ni fattade var orealistiskt. Då tycker jag att ni skall stiga upp häroch erkänna att vi hade en realistisk linje och all vi är på rätt väg i den härfrågan. FruJONÄNG (c) kort genmäle: Differenserna i det aktuella diagrammet mellan utvecklingen och1973 för respektive ortsgrupp är utomordentligt små trots den regionalpolitiskasatsningen. Kurvorna är inte lika branta som . Det är positivt, men destora utvecklingsskillnaderna mellan de olika orisgrupperna beslår. Sedanvill jag understryka vad den här debatten har visat , nämligen att detinle finns någonting kvar av de uttalanden som statsministern gjorde när vibeslutade om regionalpolitiken 1972. Nr 65 att den skulle ligga till grund för en välfärd för alla medborgareoavsett Torsdaeenden '" " ''°' ' ' kmd. Från socialdemokratiskt håll har i dagklart re- 24 anril 1975 dovisatsail man är inne på en ytterligare förstärkt koncentrations- och Pel har talats om robustaoch stabila arbetsmark- Regional utveckling nåder och om att förutsättningenför dessa arbetsmarknader är att det sker en viss koncentration inom länen. Delmedgavs också från socialdemokratiskt håll all ungdomar i elt kommuncenlrumhar små möjligheter alt få jobb på sin bostadsort. Vitycker från alt välfärd beslår bl. a. just i an man kan få jobb där manbor. Tas möjligheten till sysselsättning bort finns del inte mycket kvar avvälfärden för människor. Vad vi verkligen vill från är att skapagoda och jämlika betingelser för alla människor i vårt land, oavsett var debor. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: tog upp befolkningsramar som han intevill höra om längre. Låt mig friska upp minnet, om har glömtbort hur det var. Såsom ordförande i en grupp hade han ell förslag tillcenterns riksstiimma i Vä.xjö; Gå tillbaka med deila. Ta uppdecenlraliseringsbesluten i fullmäktige. - Vi kan väl vara överens ,om all detvar på det sättet. Jag har materialet tillgängligt. Sedanbehöver vi inle längre diskutera huruvida det är en realistisk linje; vi haringen replikrätt, och jag skall därför avstå från den diskussionen. Jagäremelleriid mycket tacksam för korrigering av sig själv, när honinför hela kammaren talade om alt det - från del vi antog den nyaregionalpolitiken med orlsklassificeringen - inle har skett några förändringarutan det har varit en utplåning. Det är vad jag har försökt säga hela liden,och är det också inskrivet i protokollet, fru talman, all sagtatt del var jag som hade räll och att kurvorna var fullständigt missvisande. Jagglömde att i min första replik beröra frågan om målsättning. Vi lade fastmålsättningen all man skall nå regional balans, som ger människorna i olikadelar av vårt land möjligheter till arbete, kulturell service och socialservice. Sedan säger i ett stort tal här an vi har korrigerat Palme.Nej, vi har inle korrigerat honom på något sätt. och den socialdemokratiskamålsättningen ligger absolut fast. Jagkommer inte ihåg om del var i eller som talade om ungdomar som inle kunde få arbete i ett kom muncentrum. Låt mig bara säga: Jag har själv två ungdomar, som är . De har ulbildat sig lill elt yrke där del absolut inte finns möjlighet atl få jobb på hemorten. Då är frågan: Skall vi ha elt utbild ningsväsende som ger ungdomarna möjligheter att utbilda sig - den dis kussionen har vi också hafi - till vad de tror att de trivs med och sedan ta jobbet där det finns eller skall vi ha en utbildning sådan som den var när jag var ung, då man sade: antingen glasblåsare eller glasslipare 82 - något annat har du inte att välja på? Då väljerjag att ge mina ungdomar ett yrke som de trivs medoch inte vad orten kan bjuda. i (fp): Jag tillhör de motionärer som utskottets tjänstgörande ordförandetalade om - de som lar upp problem på länsplanet. Han sade sig hysa storförståelse för de motionärerna, och det tyckte jag var intressant att höra. Menlåt mig först slå fast alt de riktlinjer för regional utveckling ochhushållning med mark och vatten som antog har varitoch är av väsentlig betydelse för utvecklingen i vårt land och då inte minst förutvecklingen i skogslänen, även om vi inle nått den ambitionsnivå som då angavsi regeringens proposition. Den innebar 1. atl alla vuxna personer i arbetsförålder så långt del över huvud taget är möjligt skall kunna få tillgång tillyrkesarbete i hemorten eller inom rimligt avstånd från den, 2. att medborgarnai gemen skall komma i åtnjutande av en god samhällsservice och 3. att desamtidigt skall ha möjlighet atl leva i en positiv yttre miljö. Denmålsättningen är det inte något fel på. Det är bara det all verkligheten inlealltid motsvarar ambitionerna. Del är tyvärr lång väg kvar innan denmålsättning som jag här återgivit blivit verklighet. Påmånga håll har utvecklingen gått i negaliv riktning. Detta gäller inte minst delandsdelar, som plågats av en påtaglig undersysselsättning. Ochdit hör stora delar av det län där jag hör hemma. Jaghar tagit upp den problematiken i en motion, nr 65. drabbadesmerän andra skogslän av konjunkturnedgången 1971-1972. Del tidigare expansivaGästrikland fick plötsligt en allvarlig utfiytining med som hårdastdrabbad kommun. Lokaliseringsinsalserna i gav däremot åt fierlaletkommuner i en förbättrad situation jämfört med , som varstarkt negativt för det landskapet. Tyvärr gällde förbättringen inte allakommuner. Densvårast utsatta kommunen. , som bl. a. tidigare talat om, harfått vidkännas fortsatt folkminskning under den gångna delen av1970-lalet. Här behövs verkligen krafifulla regionalpolitiska åtgärder omströmmen skall kunna vändas. Men även länet som helhet ställer krav påregionalpolitiken. Inrikesutskotlet uttalade atl utvecklingen inomlänet under den då gångna delen av kunde vara ägnad atl inge oro.Riksdagens regionalpolitiska målsättning innebar för att länet ficken befolkningsram på 290 000-300 000 invånare . Länsplanering 1974visar atl vi 1974 var nere i ett befolkningstal på 292 760 invånare. Ingetannat län låg så nära befolkningsramens under gräns. Därtill kommeromflyttningen inom länet. minskade glesbygdsbefolkningeni länet med 52 000 personer medan tätorterna ökade sin folkmängd med ca 60 000.Och var det främst de större tätorterna som ökade. Förändringarna i befolkningensålderssammansättning har också varit stora. Antalet invånare under harminskal medan antalet invånare har ökat mycket kraftigt. Vad som är särskiltallvarligt är bristen på arbetstillfällen - även om Nr 65 jag gärna vill medge att det på vissa orter i länet är svårt altrekrytera yrkesutbildad arbetskraft.Det har sagts här tidigare, och jag påminner om del, atl omkring 15 000 nyajobb behövs i för atl öppen och dold arbetslöshetskall kunna avskaffas utan all Regional utveckling länet förlorar ytterligarei folkmängd. Folkpartieti länet har arbetat för "ell starkare ",vilket också är rubriken på vårt länsprogram. Vi har i det programmetframhållit en rad åtgärder som nödvändiga, om det målet skall nås. Sådanaåtgärder iir: möjligheter lill högre utbildning inom liinet och bättre ochlättillgängligare utbildningsvägar för arbetslös ungdom, bättre villkor förlänet vid statlig upphandling, borttagande av hindrande administrativa gränseri länet, utökade möjligheter för företagarföreningen att fylla sina viktigauppgifier, ökad satsning på kommunikationer och särskilda insatser för altvända en negaliv befolkningsutveckling i framför allt ochvästra . Flera av dessa krav är upptagna i den motion som jag nyssåberopade. I Länsplanering 1974 har man också berört de problem som jag här omnämnt. 1motionen har jag bl. a. tagit upp frågan om stödområdesgränsen och hemställtatt hos regeringen begär förslag om att inordnas i detallmänna stödområdet eller, som alternativ, atl och kommuner fåringå i stödområdet. Nusäger utskottet atl frågan om gränsdragningen för stödområdena får las uppnästa år till en samlad bedömning i samband med statsmakternasställningstagande lill inriktningen av regionalpolitiken. Men då del enligt minmening redan nu står helt klart att åtminstone och kommuner börtillhöra stödområdet, ber jag alt få yrka bifall lill molionsyrkandetbeträffande dessa båda kommuner. Det innebär bifall till motionerna 180, 636 och 1724 i motsvarande del. Beträffandeyrkandet i motionen att i fråga om statlig upphandling jämställsmed övriga Norrlandslän vidhåller uiskoitet sin tidigare redovisadeuppfattning, atl det inom ramen för gällande upphandlingsregler bör varamöjligt all tillgodose regionalpolitiska intressen av det slag som tas upp imotionen. a. atl upphandlingsiirenden med betydelsefulla regionalpolitiskakonsekvenser skall understiillas regeringens prövning. Detta är gott och väl.Men det iir illa att statsmakterna separerat från det övriga Norrlandi delta hänseende, trots att under 1970-talei hafi en sämreutveckling än andra liin i . Effekten kan bli all företag i t. ex.Ljusdal, som tillhör inre stödområdet, kommer i ett sämre läge än företag imycket expansiva orter vid kusten något längre norrut. Det är detta som intebör få ske. En bifall lill molionsyrkandet skulle rälla till del, och jagyrkar därför bifall till motionen på denna punkt. var under1960-talel länets främsta utfiyitnings- Invånarantaletsjönk från 27 000 till 22 500, eller med drygt 16 96. 84 Vad del innebär när det gäller underlag för service förstår var och en som sysslar medsamhällsproblem. Ulfiyliningen har fortsatt under 1970-talel. , som ären viktig ort i nordvästra delen av länet, tillhör de regionala centra om vilkadet uttalades, när regionalpolitiken fastställdes, all särskilda insatser frånsamhällets sida kan bli aktuella för att upprätthålla regional service.Länsstyrelsen har också gång på gång framhållit att behovet av stödåtgärder ärmyckel stort beträffande . En betydelsefull sådan åtgärd skulleuppförandet av elt statligt industricentrum vara. Detta har också föreslagilsi min motion nr 65. meddelar uiskoitet i sitt betänkande atl SlifielsenIndustricentra kommer all framlägga synpunkter och förslag om denfortsatta utbyggnaden. Statsmakterna får därmed tillfälle alt ta stiillningtill den fortsatta utbyggnaden och till valet av orter. Delhar här tidigare förts fram en del pessimistiska synpunkter på utvecklingen förde redan nu utbyggda industricentra i och . Enligt uppgift avansvarig tjiinsteman skall de två centra som redan finns vara fyllda föresemestertiden . Det borde innebära att man sedan kan gå vidare. I hopp omalt då skall komma i fråga avstår jag från all nu ställa något yrkandepå denna punkt. Gävleborgslän är starkt beroende av all för en näringsvänlig politik.