prot · FZ09114 · 1975-12-31 00:00:00 — formulerade sig så i varjefall. Självfalletföljer justitieministern säkerhetspolisens verksamhet. Han görstickprovskontroller och engagerar sig över huvud taget en hel del. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Men man kan inte begäraatt en justitieminister skall följa säkerhetspolisens verksamhei ialla dess delar och att han till varje pris skall känna lill del som har pågåtti detla sammanhang. Jag lycker inte att man utan vidare kan säga attjustitieministern har misskött sig bara för att han inte regelbundet följerverksamheten i olika delar av landet. Sedanär det uppenbarligen så, , att justitieombudsmannen har kommittill en annan slutsals än vad vpk har gjorl i sin reservation. Det borde juvara lilel besvärande, och jag lycker atl det vore naluriigt om reda upp den motsättningen och inte bara låtsas som om den inteexisterade. Tillherr Jonnergård vill jag säga att mycket av hans resonemang har bestätt i allframhålla att hade han vetat litet mer sä hade han kanske sagt att det här varingenting. Möjligheten fanns ändå. Vi hade kunnat fortsätta -, tvåtimmar osv. - och i detalj gå igenom innehållet i promemorian. Men de frågorsom nu föranleder frågelecken ställdes inte vid dettillfället Jagförstår inte riktigt . Han vill göra ett indignationsnummer av dettahela tiden. Jag lalade ju mycket klart om att parlamentarikerna irikspolisstyrelsen har till speciell uppgift att granska säkerhetspolisen. Idenna promemoria fanns det vissa uppgifter som hade betydelse för dengranskningen. Alltså skall de la del av dem som underlag för sin verksamhet.Men har inte alt granska säkerhetspolisen och despeciella uppgifter som gäller säkerhetspolisen är därför inte av sammaintresse för elt utskott som skall granska justitieministerns tjänsteutövning.Jag vill vädja till alt han som statsvetare äntligen gör dendistinktionen. (vpk) kortgenmäle: inle har diskuterat i detalj beror på att vi diskuterar regeringens handläggning av frågan och att vi återkommer lillJO-rapporien. Men när påstår att jag låtsas som om den intefunnes, då måtte han inte ha hört på mitt första inlägg. Jag var ju en av demsom verkligen log upp frågan om vad den här rapporten pekar pä. Sedanhar jag naturiigtvis inle sagl atl juslitieministern inte vet någol om säposverksamhet över huvud taget. Vi diskulerar ju ett konkret fall - Säposverksamhet vid sjukvårdsförvaltningen i - och det trodde jag att herrBergqvist kunde uppfatta av mitl resonemang. Menjag vill peka på att en departementschef har särskild skyldighet all hålla siginformerad om vad som förekommer inom departementets verksamhetsområde, och attdetta naturligtvis ocksä förutsätter att departementschefen erhåller erforderliginformalion frän olika organ som är honom underställda. Där har detuppenbarligen varil så att säpo agerat på ett sätt som icke justitieministernhar vetat om. Annars kunde han ju inle ha gett detta svar , attsäpo icke hade med frågan att göra. Jaglycker inle man kan föra ned denna fråga lill något så obetydligt som ungefärdagliga rutinärenden hos säkerhetspolisen. Det är en synnerligenanmärkningsvärd verksamhet som har förekommil inom sjukvårdsförvaltningen iGöleborg - del borde ha klart för sig - och därför måsle fråganockså granskas specielll som ett myckel viktigt och allvarligt problem. HerrJONNERGÅRD (c) kort genmäle: Det ställdes, , vid intervjuerna frågor som drev framsvar, vilka ligger till grund för den bedömning som vi har gjort. Men jagvidhåller all utskottet hade haft större möjligheler lill en säkrare bedömningom ulskotiei hade fän ta del av promemorian. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. iTrollhättan (s): har här klart och utförligt redovisat den socialdemokratiskaståndpunkten. Au jag ändå tar till orda beror på atl jag har dragils in idebatten efter del anförande som jag höll pä middagen . Manhar gjort en stor affär av att ärendet om promemorian avgjordes medordförandens ulslagsrösl. har jag lilet svårt atl se att det kan läggasordföranden till last all det uppstod en sådan situation. Riksdagsordningenger ju klart besked om att i ett sådant här fall skall ordföranden avgöra sakengenom sin utslagsröst. Då har jag alltid betraktat det som hell naturligt följer den mening som man rösiat för tidigare. Trotsolika inlägg här har ingen kunnat visa atl det beslut som konstitutionsutskottetfattade slår i strid med gällande konstitution. Ingen har kunnal visa all dethär gäller ett regeringsärende. Man har sagt alt det kunde ha blivit det. Idetta måste det läggas in alt man är ense med mig om all det icke är ettregeringsärende. Regeringsformenger klart besked om atl del är i regeringsärenden som det finns en skyldighetatt lämna ut material. I detla fall är det alltså fråga om en bedömning. Jaghar redovisat de skäl jag hade för mitt ställningslagande. Detskall jag inle upprepa. Nuhar det förts in i debatten ali del är anmärkningsvärt att socialdemokratermotsatte sig att utskottet skulle få la del av promemorian, därför attsocialdemokraler var huvudagerande. Del är sanl alt del finns ensocialdemokratisk huvudagerande som haft anledning attsyssla med, nämligen justitieministern. Men precis samma sak - att det finns ensocialdemokratisk huvudagerande - kan påstås i varje regeringsärende somgranskas, när vi har en socialdemokratisk regering. HerrMolin lät förstå all det inte kan uteslutas andra motiv än säkerhetspolitiska.Det är en sådan där insinuation som jag irodde all vi inte skulle behövauppleva här i kammaren. Pä det sättet kan man ju misstänkliggöra allt och troalt det ligger motiv som inte redovisas bakom de slåndpunktstaganden somgjorts. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Mantalar nu med stor försiktighet om au det finns indicier på ministerstyre. Dähänvisar man till 7 kap. regeringsformen. Jag har ocksä fäst mig vid dettakapitel, och jag har läst 3 § där . Av den framgår attregeringsärenden skall avgöras av regeringen. Men här rör det sig inle om ettregeringsärende. Ingen har kunnat påvisa för mig alt svar på interpellationerskall föredras i regeringen innan de lämnas i . Och här var det svarpä en interpellation. Dessutom ville justitieministern ytterligare informerasig i ärendet. Sedantalas det också om alt justitieministern har utövat befälsräti. Ja, han harbelt en av sina medarbetare i departementet att resa ned till ochupprätta en rapport. Och enligl den ordning som gäller har juslitieministernrält alt göra del. Likasåhar del talats om att justitieministern har medverkat i arbetsuppgifter inomförvaltningen. Nej, det har han inte gjort. Han har skaffat sig kunskaper. Jaghar tidigare antytt att det kunde ha skell på andra vägar, men såviii jagförslär var del här en samverkan mellan och justitiedepartementet.Som framgår av det öppna materialet hölls det en sammankomst, där bl. a.justitieministern och rikspolischefen deltog, och därefter restesäkerhetspolischefen och pressekreteraren i departementet ner till Göteborg.Jag är medveten om att de kunde ha rest var för sig och avlämnat var sinrapport. Men är del ministerstyre att en deparlementsljänsteman skaffar sigkunskaper i en fråga om vilken man snabbt vill bli informerad för att kunnabesvara en interpellation och för atl få reda på hur det verkligen ligger lilli ell ärende som massmedierna hade uppmärksammal? För min del har jag svaratnej på den frågan, och av de inlägg som gjorts här har jag inte blivitövertygad om all det är en felaktig tolkning av regeringsformens bestämmelser. Motdella står anklagelser alt justitieministern har varil förpassiv. Jag minns den diskussion vi tidigare förde om säkerhetspolisensverksamhei, och jag fick av den del inlrycket att man från vpk-håll menade altjustitieministern närmast skall leda säkerhetspolisens operativa verksamhet. Säär emellertid inte fallet här i . Justitieministern är inte den somleder säkerhetspolisens verksamhei. Det finns polisministrar i andra länder somgör det, men man måste hålla isär den ordning som råder i olika stater Närdet sedan gäller frågan om åsiktsregistrering vill jag gärna i kammarensprotokoll läsa in vad JO skriver i en beslulsakt daterad den27 april , dvs. det sista beslut som han fatlal i detta ärende. Han sägerdär alt han har "i erforderliga delar granskat såväl säkerhetspolisenscentrala register som del lokala registret vid säkerhetspolisens sektion iGöteborg och även i övrigt genomgått material hos polisen av belydelse förutredningen. Jag har därvid, såsom även anges i nämnda beslut," - dvs. delbeslut som han tagit lidigare - "inte funnit belägg för all någon form avåsiktsregistrering förekommit beträffande anställda vidsjukvårdsförvaltningen." Efterden debatt som här har förts har jag det värdefullt att detla kom in ikammarens protokoll. HerrBERNDTSON (vpk): När del gäller frågan om ordförandens utslagsröst hai" jag endastnoterat den i samband med en moderatledamots märkliga agerande. Därför har jagingen anledning atl ta upp någon polemik med i påden punkten. Däremot är det, lycker jag, inte så litel advokatyr atlifrågasätta om den hemliga promemorian hör till granskningsmalerialel, baradärför all det inle är fråga om etl regeringsärende. Ni kan ändå inle förnekaatt promemorian ligger till grund för justitieministerns ställningstagande idenna affär. Då är den också av betydelse för utskottets granskning avjustitieministerns verksamhet i detta ärende. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. HerrMOLIN (fp); Konsiilutionsulskottets ordförande sade att vad som hände i konstitutionsuiskottetinle stär i strid med grundlagen. Det är möjligt. Grundlagen har inte förutsettden här siluaiionen. Ingen har förutsett alt socialdemokraterna ikonstitutionsutskottet skulle stoppa en handling som opposilionen anser sigbehöva för sin grundlagsenliga granskning. Ingen har förutsett det, och det haraldrig hänt förut. Man har inte räknat med alt det är socialdemokraterna somskall bestämma vad som är en regeringshandling och följaktligen vilkahandlingar som skall granskas. har vi av i ochherr fått besked om att de är beredda atl försvara detla. Ni kallar det för misstänkliggörande när jag riktarfrågor till socialdemokraterna i delta ärende. Lål mig då påminna om följandegrundläggande fakta. Säpos kontaktman vid sjukvårdsförvaltningen i Göleborg ärsocialdemokrat Den person som lämnat uppgifter till kontaktmannen, viceordföranden i sjukvårdsstyrelsen, är socialdemokrat till denhemliga promemorian är socialdemokrater. Det ansvariga statsrådet ärsocialdemokrat. Den hemligstämplande majoriteten i ulskollet är socialdemokrater.Är del då inte naluriigt att kravei på ett klart besked riktas lillsocialdemokraterna? Vi har, i Trollhällan, inte beskyllt socialdemokraternai för grundlagsbrott Vi har bara beklagal beslutet. Konstitulionsutskotletskall enligt regeringsformen 12 kap. 1 S granska statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggning. Statsrådens tjänsteutövning är mera änregeringsärenden. Då är det väl rimligt atl säga att det material som behövsför denna granskning skall ulskollet också ha. Jag kan inle i regeringsformenfinna någon paragraf som säger att utskottet inte skall ha del. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Jaghar använt begreppet befälsrätt och applicerat den formuleringen på det faklumatl säpochefen gjorde en utredning på uppdrag av jusii-liedepartementet Det äralltså inte konstitutionellt bra. Jag tycker fortfarande atl 7 kap.regeringsformen ger god täckning för vad jag här har anfört. Men därutöver kanvi väl, , säga all det finns en konstitutionell praxis, enoskriven grundlag, som säger att regeringen inte skall styra iförvaltningsmyndigheterna i individuella ärenden. Det är alltså sådant vi hartagit upp lill diskussion. iTrollhättan (s); Det framgår klart av de föregående inläggen att man nu delar minuppfattning att socialdemokraterna inom konstilulionsut-skottet inte begåttnågot grundlagsbrott. Nusäger att man inte kunnal förutse siluationen och alt del inte finnsnågonling i grundlagen som slöder uppfatlningen atl man kan vägra all begära inhandlingar. Låt mig dä erinra om själva ordalydelsen av 1 S i 12 kap. Där stärförst: "Konstilutionsutskoltel skall granska statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggning." Därefler följer en ny mening somlyder: "Utskottet har rätt atl för detta ändamål utfå protokollen överbeslut i regeringsärenden och de handlingar som hör till dessa ärenden." Detframgår av detta att rätten knyter an till besluten i regeringsärenden och dehandlingar som indras i dessa. Nusäger ; Varför skall socialdemokraterna avgöra vad som ärregeringsärenden eller inte? Del är inle socialdemokrater som avgör detta, utandet framgår av de protokoll som finns förda. Det är möjligl att medden misstänksamhet han har tror att de som för protokollen är socialdemokrater.Det har jag verkligen inte undersökt och tänker inle heller göra det. Men gäigenom hela räckan av protokoll - och detla ärende finns inte infört!Regeringsärenden är sädana som finns i de protokoll som förs vid regeringenssammanträden. HerrMolin säger att del har varit så många socialdemokrater inblandade i detta. Delvill inte jag förneka. Jag måste dock säga all jag blev något överraskad närherr bland dessa socialdemokraler nämner chefen för säkerhetspolisen.Hans politiska hemvist känner jag inte till. Men jag vill inte bestrida atlherr kanske har rätt i sina uppgifter. Uppenbarligen har vederbörandeinte kallals till utredningsuppdraget i egenskap av socialdemokrat utan i sinegenskap av chef för säkerhetspolisen. Och det vore ju bra konstigt om man villinformeras i en säkerhetsfråga och inte hör chefen för säkerhetspolisen. Hanbör ändå höra till de initierade i det här ärendel. Avdetta skulle man närmasi dra den slutsatsen alt om ett ärende berörsocialdemokraler får inle socialdemokrater utöva den grundlagsenliga rätt somde fick till följd av att en stol stod ledig inom konslilutionsutskollet. Detfinns inte här inskrivel någon minoritetsregel, utan här är del majoriteten somavgör. Del slår ingenstans atl denna majorilel inte flr utgöras avsocialdemokrater. Beträffandeden fråga som tog upp vill jag bara säga: Vilka beslut harjustitieministern fattat här? Och vad är det som säger alt denna promemorialigger till grund för dessa? Självhar jag gjort en mycket enkel refiexion, så enkel att del kanske undgår defiesta, nämligen den refiexionen att jag har sä svårt all länka mig alljusiitieminisierns roll beskrivs i en rapport som sänds till honom själv. Detär väl inte nödvändigt att beskriva den rollen för honom själv. Han bör välvara medveten om den ulan en sådan beskrivning. HerrJONNERGÅRD (c): Jag tror att jag kan intyga, herr lalman, att iTrollhättan inte har begått nägot konstitulionelll fel, men det är inle hellerhonom vi granskar, ulan regeringen. Delherr sade senasi betyder bl. a. att utskottet skall granska entjänsteutövning utan all ha rätt att få det nödvändiga materialet härför. Omherr anser alt det är sä bör ta initiativ iutskottet till en ändring av grundlagsbestämmelserna. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. HerrHERNELIUS (m): Del är väl egendomligt i Trollhällan, au om diskussionuppstår om åtgärder inom säkerhetspolisen så är den som fär uppdraget avjustitieministern - alltså en regeringshandling -säkerhetspolisens chef, enavdelningschef i , jämte justitieministerns egen PR-man. HerrMOLIN (fp): Låt mig bara ännu en gäng slå fast att den socialdemokratiskamajoriteten i konstitutionsutskoliel gör anspråk på alt själv få avgöra vilkahandlingar som behöver las fram vid granskningen av den socialdemokraliskaregeringen. Del blir ju innebörden. Om det sattes i syslem att man genomomröstning bestämde vilka handlingar som skulle tas fram viddechargegranskningen, är det självklart att denna granskning snabbi skulle blien parodi. HerrBERNDTSON (vpk): En sak är väl atl höra en chef för ett verk, en annan all läia honomverkslälla en uiredning om verkels agerande i en känslig affär. Sedan är del ändå så alt justitieministern grundarsina offentliga ullalanden och sin bedömning av vad som hänt just pä dennautredning, som bl. a. säpochefen verkställt. iTrollhättan (s): Två myckelkorta repliker! Den ena gäller rätten altfå del av handlingar. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. bestridit rätten atl fåfram sådana handlingar när det gäller ärenden som är att betrakta somregeringsärenden,och har jag beskrivit vad jag avser medregeringsärende. Del skulle inle elt ögonblick falla mig in atl ifrågasättarätlen på den punkten. Men när det gäller övriga handlingar, som jag närmastbetraktar som bakgrundshandlingar, kan jag inte finna annat än att det är enbedömningsfråga. I sådana bedömningar diskvalificeras icke den som ärsocialdemokrat, i varje fall inte i regeringsformen. Denandra repliken gäller senaste inlägg. När det gäller debedömningar som justitieministern gjorl och som klart kommil till uttryck vidolika lillfällen, har både och jag kunnat konstatera vilketmaterial de bygger på, eftersom vi båda haft lillfälle all ställa frågor tilljustitieministern och i långa stycken fått den promemoria som diskuterats såmyckel föredragen för oss. HerrHERNELIUS (m); Man kan väl inle, i , göra skillnad påhandlingar och bakgrundshandlingar? HerrANDRE VICE TALMANNEN: Sedanalla under avsnittet Fråga om viss säpoverksamhet anmälda talare nu haft ordelövergår kammaren lill all debattera Frågor om skrivelser m. m. HerrWERNER i (m): Det första ärende som jag vill aktualisera i det här sammanhanget ärfrågan om kollektivanslutningen till politiskt parti. Det är en gammal bekant,och vi skall naturligtvis nu inle diskutera kollektivanslutningen utan denkonstitutionella sidan av ärendet, sådant det ler sig . Vidtvä tillfällen har gjort uttalanden mot kollektivanslutning tillpolitiskt parti, dels 1973 med 167 röster mot 143, dels 1974 med 141 rösier mot128. Efter det har såväl ordföranden i socialdemokratiska partiet som partietssekreterare uttalat alt man inte tänker ändra inställning i sakfrågan. Justitieministerntolkade i en frågedebatt beslut som om helt överlämnattill partierna själva atl bestämma om de vill fortsätta med kollektivanslutningeller ej. Så var naturligtvis rakt inte förhållandet.Riksdagen uttalade med reservationen 1974 alt man av principiella skäl intekunde acceptera kollektivanslutning till politiskt parti. Ett klart ochtydligt fördömande, alli- Vidareförutsatte att en opinionsbildning mot kollektivanslutningen skullekomma i gång. Från partiledningens sida har i van fall intet sådanl skett utansnarare tvärtom. Vi menar att elt parlamentariskt styrelseskick måste medföraalt regeringen i vart fall inte släller sig avvisande till ellermotarbetar elt parlamentets uttalande eller viljeyttring, detta så mycket mersom utlalande har visst stöd i regeringsformens 2 kap, 2 S. Denreservationsrätt som socialdemokratiska partiet alllid åberopar som alibi förfriheten innebär just atl man får "ge sina åsikter till känna", ochdetta är icke korreki. Jag ber att få yrka bifalltill reservationen 2. Delandra ärendet gäller kapitalbeskattningen. Vid behandlingen av proposilionen1975:92 om sänkning av den statliga inkomstskallen beslöt allbegränsa verkningarna av de höjda taxeringsvärdena pä fast egendom genom attlätta på förmögenhetsbeskattningen. Detla skedde genom att en reservation iskatteutskottet vann bifall. I denna reservation begärdes atlregeringen skulle lägga fram förslag om ändringar ikapitalbeskattningslagen för atl därmed begränsa skärpningen av förmögenhels-,arvs- och gävobeskattningen. Någol sådant förslag har emellertid inte lagts avregeringen. Det rimliga i atl en höjning av taxeringsvärdena, som i mänga fallvarit synnerligen drastisk, i görligaste mån måste samordnas med en justeringav förmögenhetsbeskattningen är självfallet en sak för sig. Denkonstitutionella sidan som vi har alt ta fasta på i det här ärendet gäller detfaktum att regeringen inte följt beslut ulan självrådigt hänskjutitfrågan till skatteutredning. För den skull yrkas bifalltill reservationen 21. Detsista ärendel jag har att föra fram är ett kyrkoärende. Det finns nämligenockså ett sådant anhängiggjorl i dechargegranskningen. Del gäller ett förslagom att lagen om gravrätt av 1963 måtte förses med ett tillägg som ger skydd åtkyrkligt invigd begravningsplats. Kyrkomötet yrkade ett sådant tillägg redannär lagen tillkom 1963 och sedan har kyrkomöte efter kyrkomöte beslutat atlanhålla om detta lillägg. Sä skedde också vid fjolårets kyrkomöte. Motivetför dröjsmålet kan förmodas vara de arbetsgrupper som inrättas och som nufungerar mellan kyrka och regering i kyrkofrågan. Men motivet är knappastlillräckligt, eftersom man måste ha en lag som ger skydd åt kyrkogård vare sigkyrkan framgent har förbindelse med staten eller ej. Med litel god vilja kunderegeringen mycket väl ha tillgodosett detla kyrkans behov och yrkande. Jag har här inget yrkande,delta är enbart elt särskill yttrande. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. i (fp): förekom etl par ärenden där vi - åtminstone frånoppositionens sida - vid granskning fann alt regeringen inte visat någonstörre iver att fullgöra beslut. 1 är har vi ett par ärenden därdetla förhållande upprepas. Jag finner det ytterst betänkligt att regeringeninte följer vad beslutar utan hellre följer en reservation eller enlinje som inle har godkänt, såvida det inte rör sig om en socialdemokratisksådan. Typexemplet är fråganom tillståndsprövning enligt miljöskydds- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Frågorom skrivelser m. m. lagen när det gäller vägaroch fiygplalser. beställde en ändring imiljöskyddslagen sä alt lillståndsplikt skulle införas beträffande fiygplalseroch vägar som kan medföra miljöstörningar av väsenllig betydelse. Man villealltså all en sådan regel skulle införas i naturvärdslagen - detta varriksdagens beslut. Vad har då hänt ? Det är ganska lätt attsvara på det; Ingenting. Den27 sade statsrådet i ett frågesvar här i kammaren atlhan hade tänkt tillsätta en utredning gällande frågan om ändringar imiljöskyddslagen, eftersom det i flera sammanhangframförts önskemål om detta. Jag vet inle om någon sådan uiredning ännu hartillsatts, och del spelar heller ingen större roll i det sammanhanget.Riksdagen hade beslutat om en specifik ändring i miljöskyddslagen och beställtett förslag, och det ansvariga statsrådet buntar ihop det tillsammans med andraallmänna önskemål och hänskjuter frågan till en utredning. Elt sådantförfaringssätt utgör sannerligen inte något gott exempel när det gäller attefterkomma beslut i (fp): Den senaste socialdemokratiska partikongressen beslöt att förstatligaläromedel och läkemedel, men regeringen vill tydligen inte uppfylla dessa krav.När det gäller läkemedlen har man tillsalt en delegation, och enligtdirekliven för denna är den övergripande målsättningen för delegationens arbeteatt "i samhällels regi sammanföra läkemedelsindustrins verksamhet".I syfte att lillgodose samhällets krav på inflytande skall delegationen lainitiativ lill samordning av läkemedelsindustrin i vad avser produktion,forskning och sådan marknadsföring som inte åvilar Apoteksbolaget Folkpartietsprincipiella hållning i sakfrågan är att man vill motverka såväl enskild somstatlig maktkoncentration. Det cenlrala problemet är hur vi skall kunna brytautvecklingen mot maktkoncentration och svällande byråkrati och förena slatensväxande ansvar med insyn och närdemokrati. Det problemet löser man inle medförstatliganden. Kontrollen inom läkemedelsindustrin är dessutom redan nunoggrann, och den kan göras ännu mer ingående.