prot · FY0986 · 1975-12-31 00:00:00 — var åtminstone merkonkret än del som man frän socialdemokratins sida och i proposiiionen haft attkomma med när det gäller den återkommande ulbildningen. Regionslyrelsernaskall fördela medel för allmänna och individuella utbildningslinjer och förenstaka kurser inom regionen. Delta är naturligtvis en viktig uppgift,speciellt i en spärrad högskola. Därför är det utomordentligt betydelsefullthur dessa styrelser är sammansatta. Jag är i och för sig motståndare till dessastyrelser, men jag utgår frän all majoriteten segrar och alt styrelserna kommerlill stånd. Därför är jag intresserad av att diskutera deras sammansättning.Jag anser alt del är mycket viktigt all styrelserna är demokratisktsammansatta. Del är ändå landsting och kommunfullmäktige som företrädermänniskorna ute i länen och kommunerna. Landsting och kommunfullmäktige ärmyckel mer demokraliska organ än länsstyrelserna, som lill en del är tillsattaav regeringen och som enligl länsberedningens förslag till råga pä alll delvisskall väfias av länsavdelningar, vilket är ett av de mestindirekta och korporativistiska säll att utse ell demokratiskt samhällsorganman kan tänka sig. Jagtycker alltså all delta är ell bra exempel pä vad man kallar korporalivism.Det är exempel på hur man bakar ihop å ena sidan organisationer och näringslivoch å andra sidan ansvariga politiska organ. Och det är ett observandum allvänsterpartiet kommunisternas representant i utbildningsutskottet på dennapunkt anslöt sig till regeringens linje. Vidaretycker jag att när hon gjorde en jämförelse med de kommunala skolstyrelsernaträffade huvudet pä spiken. Ingen har ju tänkt sig att de ansvariga politikernai en skolstyrelse skall utses av regeringen. Vad är det dä för fel i enhelsslyrelserna pä en viss högskoleort låter de representativa organen,dvs. i första hand kommunfullmäktige, vara med om alt utsestyrelseledamöterna? Vad är del därvidlag för skillnad mellan skolstyrelser ochuniversitetsstyrelser? Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Lätmig när det gäller förbättringar av studie- och yrkesvägledningensäga att för den som är för sådana förbättringar går del bra att stödjareservationen 14, där det framförs krav på ökade resurser för dessa ändamål. HenNORDSTRANDH (m) kort genmäle: har som vanligt med stor aplomb deklarerat att de som har enannan åsikt har fel, och därmed bastå. Det fiänar alltså egentligen ingentingtill att argumentera vidare, men jag tillåter mig dock att göra del. Vadförst gäller frågan om ett personsamband mellan lärarrepresen-tanterna ifakultetsnämnderna och linjenämnderna menar , att vi som härden åsiktenatt det skall göras ett riksdagsultalanderom detta samband inte har förtroendeför de lokala myndigheternas förmåga alt handla alltefter hur förhållandena kante sig på de olika högskoleorterna. Det är inle fråga om förtroende eller inleförtroende utan del rör sig hell enkelt om en vifieyllring från . Villriksdagen säga hur den menar att en sida av sambandet mellan grundutbildningoch forskning skall etableras eller vill inte göra del? Vi menar attdet hade varit riktigt att göra ett uttalande för all därmed understryka alt enintim kontakt skall upprätthållas mellan forskningsplanering ochgrundutbildning vid våra universitet och högskolor. Vadgäller regionslyrelser eller regionsamrådsnämnder är det väl otvivelaktigt såatt det genom de uppgifter som läggs på regionstyrelserna skapas etl nytt led ibeslutsprocessen. Till regionslyrelserna förs uppgifter som lidigare legat delspä universilelskanslersämbetet - det blivande UHÄ - dels på de lokalaenheterna. Upptagandet av uppgifter från de senare är väl det kanske mestallvariiga, då därigenom de lokala enheternas egen beslutanderätt ochrörelsefrihet kommer att begränsas -i hur hög grad är svårt att säga , menman kan misstänka all det blir ganska mycket. Under alla förhållanden fär manväl konstatera att del kanske t. ö, m, blir mindre inflytande ibeslutsprocessen för de lokala enhetsstyrelserna än vad de nu har. Vianser att det räcker med de samrådsnämnder som har att tillgodose desamordningsbehov inom regionen som otvivelaktigt finns. Men för det ändamåletbehöver man inle skapa elt direkt beslutsmellanled mellan den centrala och denlokala myndigheten. Hen FISKESJÖ (c) kortgenmäle: Bara ett par kommentarer i anslutning lill anförande. Jagtrodde etl slag under hennes anförande all hon skulle hamna påreservationsförslaget vad gäller utseendet av representanter för det allmännaintresset i regionstyrelse och enhelsslyrelse. Hon talade nämligen varmt omdemokratiskt inflytande och folkvalda representanter. har vi jusl ilandsting och kommuner representanter som är såväl demokraliska som folkvalda. Trotsdetta hamnade inte pä reservationernas linje, och med kännedom omsocialdemokraternas allmänna inställning i bl. a, länsdemokratifrågor finnerjag del inte särskilt förvånande. Men den argumentation som hon använde föratt bygga under den ståndpunkt som hon i likhet med utskoltsmajoriteten stårför var märklig. Landsting och kommuner i förekommande fall somvalkorporationer skulle bli till skada för riksintresset, menade hon. Det ärnaturligtvis nonsens. Vi har lagt praktiskt taget hela sjukvärden i samhälletpå landslingen. Ingen har ansett att det har varit lill skada förriksintresset. På kommunerna har vi lagt mängder av uppgifter, bl. a,huvudansvaret för hela skolväsendel, och inle har vi alt det har varittill skada för riksintresset. Hurskulle det då kunna vara till skada för riksintresset att dessa demokraliskafolkvalda organ blir de som fär utse representanterna för samhällsintresset iregionslyrelser och enhetsstyrelser? Det kan jag inte förstå. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. () kort genmäle; Jag sade inte, vilket just hävdade, alt det skulle vara till skada för riksintresset att låta folkvalda representanter frän kommuner och landsting ha ell inflytande. Men jag försökte visa pä all del flnns ell behov av au ha såväl riksinlressen som lokall för ankrade iniressen föreirädda. Del var det som min argumentering gick ul på. Vi får för övrigl i detta avseende elt mycket starkt stöd, som jag påpekade, av löntagarorganisalionerna. " Självfalleiskall man inle i denna debali; på det sättet som gjorde, blanda ihopfrågan om de kommunala skolstyrelsernas funktion respekiive enhels- ellerregionslyrelsernas funktion med sättet för att utse dem och med del faktum atten skolstyrelse är en styrelse för en , medan enenhetsstyrelse eller en regionstyrelse inom högskolan ju är en statligförvaltning. Det är någonting som vi inle kan springa ifrän, det ärverkligheler. Det är ocksä kalla fakta alt del är vissa problem förenade medalt få vettiga valkorporalioner för all utse de lokala och regionalarepresentanterna, om man vill se lill all styrelserna inte blirotympligt slora organ. Vadgäller replik om återkommande ulbildning har vi ju för avsikt atttillsätta en utredning om de studiesociala frågorna. I går har vi också fattatbeslut om reformer av mycket stor betydelse för många medborgare i värt landsom har särskill slora behov av ulbildning. Allade frågor i övrigl som tog upp nu eller redovisar i det särskildayttrandet gäller ju sådana saker som vi skall gripa oss an med i reformarbetet.Och jag upprepar att vi med förtroende kan överlåta det på de lokala, regionalaoch centrala organ som med medborgarinflytande och inflytande från deverksamma i högskolan skall arbeta med frågorna. Tillslut, fru lalman, konstaterar jag att , som sä frejdigt påstodalt jag inte var intresserad av en saklig debatt, inte - och det kanske varklokt - gav sig in pä något försök att argumentera pä de Reformeringav högskoleutbildningen m. m. punkter där jag bevisadeatt han och reservanterna har fel när de påstår att inrättandet avregionstyrelser innebär en byråkralisering och centralisering. Det är faktisktså att del i förhållande lill nuläget sker en mycket betydande överflyttning avfunktioner på regionala och lokala organ. HenFISKESJÖ (c) kort genmäle; På den senasie punkt som tog upp har hon räll, medan herrarMolin och Nordstrandh har fel i sak. Jagbegärde egentligen ordel för all fråga ; Var skall regeringen ta dessarepresentanter för riksintresset? Skall de vara centralbyråkraler som reserrunt i regionen till de olika styrelserna och är med och beslutar? Eller skallman hämta dessa representanter regionalt och lokall? Det förefaller under allaomständigheter vara den vettigaste ordningen. Vad blir det då för skillnad närdet gäller all representera riksintresset om regeringen handplockar dessarepresentanter eller om landsting och kommuner får utse dem? HerrMOLIN (fp) kort genmäle; Jag kan inle förslå varför inte landsting och kommunfullmäktige skullekunna vara vettiga valkorporalioner i della sammanhang. De har ju en värdefullkunskap om lokala förhållanden, vilket skulle kunna bidra till all man - föratt använda ord - får etl'möte mellan allmänrepresentanterna ochhögskolans egna företrädare i en debatt med respekt för varandras åsikter. Visstväljer landsting och kommunfullmäktige företrädare i statliga organ. Del finnsmassor med exempel pä delta. Det räcker all påminna om att landstingen f n.väfier ledamöter i länsstyrelserna. Enligl min mening bordelandslingen väfia alla ledamöier. Sä argument i detta avseende lyckerjag inte håller rikligt. Eftersombåde och ideligen säger att det finns massor av sakersom skall överflyttas lill regional nivå, upprepar jag för tredje gången minuppmaning; Ge en exempel på en uppgift som universilelskanslersämbetet har men som i det nya systemet skall ligga på regionslyrelserna! HerrNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Men, , varför inle flytta nedbeslutsfunktionen direkt till de lokala organen med överhoppande avregionstyrelsen - del är ju den verkliga decentraliseringen - och låta de regionalaorganen vara samrådsorgan. () kort genmäle: I debatien har framkommit många krav från olika områden i vårt land ochfrän olika verksamheter i landet, bl. a. från delar av högskoleväsendet, pä enregional funktion, en möjlighet alt fördela resurserna pä ell vettigt säll inomregionen. Detta krav har inle minst kommit från de delar av landetdär högskoleväsendet inte är så väl utbyggt ännu, där resurserna inte är såslora som på andra håll och där avstånden är länga. Krav har ställts på attsådana här organ skall skapas. I remissarbetet på U 68 framfördes dylika krav,bl. a. från och . På dessa förslag byggde U 68-beredningen sittförslag. Likaledes har sådana krav kommii frän regionala och kommunala organ pämånga håll i vårl land. Jag tycker att man inte kan bortse från den opinionen. Detfinns mänga fördelar med della system, även om man nalurliglvis kan väga deolika förslagen mot varandra på det säll som och jag var medom att göra i U 68 då deltog med liv och lust iutredningsarbetet, trots all han, som han åter har påsiäll här ,egentligen inle hade nägol inflytande. -Det var mycket trevligt att se hurherr Nordstrandh pä den liden deltog i arbetet i U 68 som om han hade ettalldeles normall inflytande såsom parlamentariker i en ulredning. Varskall riksrepresentanterna tas? Det är naturligtvisväldigt svårt all ge ell generellt svar. Jag tror att del blir naturligt allmånga av dem har en förankring i regionen eller lokall. Men jag tror också attdet kan finnas andra behov. T. ex. att ha med framstående kulturpersonligheteroch representanter för kullurliyel eller för viktiga sektorer av arbetslivetsom är speciella för orten eller regionen. Man kan nä värdefulla resultat genomen kombination av riksrepresentanter och lokalt eller regionalt utseddarepresentanter. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Hen i (c): Jag länker inle beröra de principiella aspekterna på denna ganskagenomgripande reformering av högskoleutbildningen som det föreliggandebetänkandet kunde ge anledning till. Propositionennr 9, som utgör grunden lill det aktuella betänkandet, hade i Skelleftebygdenförväntats innehålla konkreta förslag rörande högre teknisk utbildning ochforskning inom regionen. Denna förväntan var naturlig. Låt mig t. ex. cileravad dåvarande statsrådet i propositionen 1970:88 uttalade: "Förförläggning av högre teknisk utbildning lill talar samma allmännaskäl som jag lidigare redovisat belräffande . 1 fråga om motiven ochförutsättningarna föratl förlägga högre teknisk utbildning till bör,såsom både Norriandsbered-ningen och remissinstanserna framhållit, beaktas denlivskraftiga och differentierade industri som finns i regionen.Industripoliliska skäl talar sålunda slarkl för alt högre teknisk utbildningförläggs till ." Sedan dåvarande staisulskottel i sill utlåtandeunderstrukit propositionens förslag skrevs i kanslihuset direktiv till enorganisalionskon-imillé med uppdrag att beakta vad regering och riksdagullalal. Tidengick och ingenting hände. Men så säger utbildningsutskottet ibeiänkandel nr 36 all när proposiiionen om U 68 framläggs då skall det änlligenbli klart med högskolefråga som molionsledes krävts avde fyra största partierna. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Säkommer dä U 68-propositionen, men inle ger den anledning lill några glädjeskutti . Visserligen föreslår utbildningsministern att försöksverksamhetmed YTH skall komma till stånd, dock lidigasi 1976. Låt mig ändå säga all jaghar förståelse för utbildningsministerns situation i den här frågan. Återigenreses nu i ell flertal motioner krav på att de ursprungliga intentionerna skallförverkligas. 1 motionen 1871, som avlämnades av centerpartisterna påVästerbotiensbänken. 1. att beslutar altYTH-ulbildningen i igångsätts , 2. att beslutar attträteknisk utbildning i startas fr. o, m. , 3, att hos regeringenbegär att förslag om genomförande av planerna på avslutandecivilingenjörsutbildning i föreläggs , samt 4, att i samband härmeduttalar all den högre tekniska utbildningen i skall organiseras såatt den blir kvalitativt likvärdig med moisvarande ulbildning på andra håll ilandet och all för ernående av denna mälsättning erforderliga forsknings- ochutvecklingsresurser skall anvisas, ,, Mankan nu konstatera att molionerna inte varil förgäves. Belräffande YTH harutskottet slagit fasl att denna utbildning skall starta . I fråga omden trätekniska utbildningen skriver utskollet: "Med hänvisning tillönskemålet om all ytterligare bredda utbildningsutbudet i finnerulskottet del angelägel att NoTH;s förslag om tvåårig träteknisk utbildningprövas redan inledningsvis i del forlsalla planeringsarbetet." Jag larfasta på detta och förutsätter alt det inle är lomma ord. Närdet gäller avslutande civilingenjörsutbildning har ulskottet på ett klart sättullalal alt den tanken kan avskrivas. Jag har inga möjligheter all förmåriksdagen till ett annat beslut, och klara besked är ju bra även dä man intefår som man vill. Vadgäller den viktiga forsknings- och utvecklingssidan kan åtminstone jag inlevara annal än bekymrad över ulskollels ställningstagande. Utskottet synes varabestämt emol alt forskningsresurser ges ät några andra orter än de sjuuniversitetsorterna. När det gäller den högskoleutbildning som kan skönjasför del är del min bestämda mening att den inte kan bli av önskvärdkvalitativ standard därest forskningsresurser förvägras. Även mot bakgrund av IUC;sförekomst i är ett resurstillskott vad gäller forskning högstangelägel. Jag komnier därför all yrka bifall lill min motion nr 1871 punkten4. Sänågra ord lill vännerna i . de senasie åren inle sparat nägon möda när det gällt att framställafolkpartiet och i synnerhet som den vilken vi i norra länsdelenskola förbida. Ståhejet omkring fröken reservalion lill det betänkandesom vi behandlade bör ses i förhållande tillherr Molins reservationer till det betänkande vi nu behandlar. Det slår dåalldeles klart att ifall fåll bestämma, så skulle möjligheterna uppbyggnad av högskoleutbildning i fält betydligt sämreförutsättningar. Jag är ledsen all ha behövt plocka bort den gloria som såivrigt hållits upp över i den här frågan, men jag lycker att delvar nödvändigt. Iförhoppning om alt del embryo som lokaliseras lill skall växatill en för hela regionen belydelsefull och livskraftig högskoleenhet, villjagbetyga min tacksamhet till utbildningsutskottet som ändå på elt konkret sällfört frågan ät rätt häll. Jag yrkar under punklen 86 i beiänkandel bifall till punklen 4 imolionen 1871 och till motionen 536, som innebär krav pä ett riksdagensuttalande all den högre tekniska ulbildningen i skall organiseras säatt den blir kvalitativt likvärdig med motsvarande utbildning på andra håll ilandet och all för ernående av denna målsättning erforderliga forsknings- ochutvecklingsresurser anvisas. I övrigt, herr lalman, yrkar jag bifall lillpunklerna 84 och 85 i ulskollels betänkande. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Underdelta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag vill försl beröra de synpunkter som framförts av ireservationerna 23 och 24 till utskottsbetänkandet. pekar i dessasina reservationer pä nödvändigheten av att man vid planeringen av permanentaresurser för högskoleutbildning på nya orter mäste ta hänsyn till möjligheternaalt upprätthälla sambandet mellan utbildning och forskning. Han påpekar vidareatt det behövs bredd och differentiering i utbildningsutbudet och alt man ocksåmåste se pä konsekvenserna för redan befintliga utbildningar påhögskoleorterna, där man har en planerad dimension på utbildningen, där man hargjort investeringar i undervisningslokaler och studentbostäder och även iövrigt byggt ul samhällsservicen lill nödvändig storlek. Detkonkurrensförhållande som nya etableringar innebär för redan befintligauniversitets- och högskoleorter drabbar särskilt hårt de nya universiteten iUmeå och samt filialorterna. Redan förut är dessa orter hårt drabbadegenom den minskade tillströmningen lill universiteten och högskolorna, och mantalar om en kris. Föratt den svära situationen skall framstå helt klar vill jag beröra lägel vidUmeå universitet. har skapats för att fylla ut ell stort tomruminom den högre ulbildningen i . utgör som bekant avSveriges yta. och när utbildningen startades i fanns ingen annanhögskoleutbildning i vedertagen mening inom denna region. annal skäl värdetlokaliseringspolitiska. i norr var en behövlig injektion förnäringslivel och kullurlivet och del hade en stor psykologisk effekt även påmänga andra områden. versilet dimensioneradesför 9 000-10 000 studerande och under de progressiva åren i mitten på1960-talet tangerade man ocksä dessa siffror. är man nere vid ca 5 000studerande. Den här halveringen av antalet Studerande i förhällande lill delplanerade betyder, som väl alla förslår, slora svårigheter att organisera undervisningenoch uppnä en vettig resursanvändning. Del är inle tillfredsställande närkurser som är planerade för 30-lalel elever har 5-10 deltagare, och man har ien del fall inte kunnai genomföra planerade utbildningar. Delhar också skett en förändring av åldersstrukturen hos de universitetsstuderande.Totalt i riket och särskilt påtagligt vid . Pä vardet helt övervägande flertalet studerande vid ungdomar som komdirekt från gymnasiestudierna. De här ungdomarna var alltså i 20-ärsåldern vidinskrivningen, och man kunde räkna med en genomsnittlig studerandelid . är tillströmningen av vuxenstuderande isländigl stigande, och de utgör nu ca 40 96 av det totala antalet sluderande.Denna åldersförändring och allmänna strukturförändring istuderandekalegorierna har gjort all man fåll ändra utbudet lill kortare, meryrkesinriktade kurser. Den genomsnittliga siuderandeiiden har sjunkit tillmindre än och omsättningen har därigenom ocksä blivit större. Svårigheternaatt fylla kurserna är särskilt påtagliga i matematik och andranaturvetenskapliga än-men. 1 kemi finns 96 s. k. spärrade utbildningsplatser,och där har man nu 15 deltagare. I fysik är det 40 deltagare på 100 utbildningsplatser.Detta låga antal deltagare inom det naturvetenskapliga ämnesområdet hör ocksäihop med en allmän trend i hela landet och har väl sin främsta grund i all dennaturvetenskapliga linjen på gymnasiet inte lockar ungdomarna i sammautsträckning som . I landet i stort har man haft en nedgång på ca 2096, men i är nedgången . Då gymnasiestudierna ärrekryteringsgrunden för de naturvetenskapliga studierna på universitetsnivå serdet alltså synnerligen mörkt ut inför framliden när det gäller att rekryteratillräckligt antal studerande inom denna ämnesgrupp i och också lillLuleå. Del kommer att betyda, förutom de ökande problen-ien n-ied planeringen,alt vi om fem sex är fär en bristsituation pä arbetsmarknaden. Med detta villjag ha sagl, att planeringen pä universitetsnivå har en viktig grund igymnasieutbildningen och all bristsituationen på det naturvetenskapliga områdetmåsle uppmärksammas i del här sammanhanget. Medde särskilda svårigheter för som jag påvisat och med denbelydelse som har som stödjepunkt för den högre undervisningeni anser jag det mycket viktigt all redan etablerade undervisningar därstönas, så att man kan få en riktig resursanvändning. Jag vill i det härsammanhanget också stryka under vad har sagt tidigare i debaitenbelräffande värdet av en decentraliserad undervisning i foin-i avsommaruniversitet, radiouniver-siiet, studier i samarbete med studieförbundenoch andra former av decentraliserad universitetsundervisning. Med de sloraavstånd som finns i och den"hunger" efter utbildning som finns i vårt lands glesbygder är denhär undervisningen en riklig modell att slå vakt om. Och den är särskiltvärdefull för . klara omställningen inför framtidens utbildningsbehovoch de förändringar som ständigt sker på utbildningens område behöver Umeåspeciell omtanke dä det gäller nya studieverksamheter pä högskolenivå. Jagvill peka pä möjligheterna till filosofisk utbildning i"mellanrummet" mellan och den humanistiskafakulteten. Jag länker i det här sammanhanget bl. a. på viss konstnärligutbildning och den filosofiska utbildning som är knuten lill den högremusikutbildningen. En förstärkning av underlag skulle del ocksåvara om man startade ulbildning lill hälsovårdsinspektör och enmilitärmedicinsk fackskola. i har i sitt anförande behandlat den speciellaproblemalik som är förenad med lokaliseringen av en högre undervisning lillSkellefteå. Han har gett en viss historik och i den kan jag i stort settinstämma. Jag tyckte bara alt anförande smakade en aning avbesvikelse, om jag fär uttrycka det så, över att de ansträngningar folkpartietgjort - vi har envetet kämpat för - nu har burit frukt iriksdagsarbetet och vi har fäll ett utskottsbetänkande som i betydande delarger våra strävanden verklighet. Jag lycker också alt av vad tidningarna skriver och hur agerar'inte ärhelt riklig. Lål tidningarnas värderingar slå för dem och lål lalare och övrigasom agerar för stå för vad de gör. Men i det här sammanhangei kanjag inle tycka annal än att Norra värdering av folkpartietsinsats på del här området är den rikliga. .Ärendetom har ju en viss ålder och del äregentligen märkligt att riksdagenförst ställs införde första konkreta ställningstagandena. Som väl allavid det här laget vel har ärendet bollals särskilt livligt i valrörelserna -påpekade det och han återgav citat av vissa statsråd; citat somanvänts i många sammanhang. Yviga löften har skapat förväntningar hosmänniskorna i bygden. Det är löften och förväntningar som skjutils pä framtidenoch även om de inte kan förverkligas hell sä har de i alla fall lill en vissdel infriats. Närnu ärendet inle längre har kunnai förbigås - U 68 var väl den sistauppehållande gränsen - och det faktiskt finns etl litet finger med åtSkellefteå, borde jag väl, luttrad i många besvikelsens riksdagsdebatter, iföramig den klädsamma blygsamhetens dräkt och framföra elt lack lill utskottet föratt del blev vad det blev. I detta historiska ögonblick vill jag dock göra etlpar erinringar i kanten. Iutskollsbetänkandet föresläs att YTH-ulbildningen startar med försöksverksamhethösten 1976. Detta hälsar jag med tillfredsställelse.