prot · FZ0988 · 1975-12-31 00:00:00 — Från deras sida har inte kommitframställningar om att fä sina persondata offentliggjorda. Vi måste skyddadem. HenBÖRJESSON i (c): Det är svårt för mig all säga varför de inle har begärtoffentliggörande av händelserna kring baltutlämningen. Vi får i deltasammanhang komma ihåg att i alla fall är ett slutet land, där man intehar den yttrande- och tryckfrihet som vi har i vårt land, varför deltaförhållande sannolikt ulgör anledningen lill lystnaden från balterna i . Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om denframtida utvecklingen av svenska militära flygplan Herrförsvarsminislern erhöll ordet för att besvara iGäddvik (m) anmälda inlerpellalion, 1975/76:148, och anförde: i Gäddvik har frågal rnig, om jag vill bekräfta allskrivningen i proposilion 1975776:143 inle innebären ändral ställningstagande ifråga orn att bibehålla handlingsfriheten all ulveckla svenska militära flygplan. Fråganom i vilken ulslräckning vi i vårl land skall bibehålla en utvecklingskapacitetav nuvarande omfallning för framställning av krigsflygplan kan avgöras först isamband med nästa års försvarsbeslut. Regeringenhar anselt det angeläget alt ett omfallande studiearbete rörande skol- ochallackflygplan får bedrivas inför della beslut. Fram till innevarande budgetärhar ca 15 milj. kr. använts härför, och har 30 milj. kr. anvisats.Flygvapenchefen har grundat sin begäran om totalt 127 milj. kr. för näslabudgetår på en studie, där förord ges för att inom landel ulveckla ochtillverka ett lätt allackflygplan (B 3 La) och vidareutveckla JA 37 lillell medeltungl attackflygplan (A 20). De begärda medlen skulle praktiskt tageluteslutande användas för studier m. rn. rörande det lätta atlackflygplanel. Försvarsutredningenhar uttalat sig för en vidareutveckling av JA 37 till A 20, medan manbeiräffande skolflygplan uttalat all behovel kan tillgodoses pä olika sätt ochatt flera ambitionsnivåer är möjliga. Regeringen har iprogramplaneanvisningarna för del mililära försvaret uttalat all, när detgäller skolflygplan, olika anskaffningsalternaliv skall belysas och därvidsärskilt förutsättningarna för en anskaffning av en vidareutvecklad version avflygplan Sk 60. Vidare bör enligt anvisningarna medel planeras för enmodifiering av JA 37 till A 20. Jaghar mot den här bakgrunden inte funnit del rimligt all studierna näsla årbedrivs i den kraftigl ökade volym som de mililära myndigheterna önskat. Studiernabör också få en sådan inrikining som stämmer med vad utredningen uttalat ihithörande frågor. Omden framlida utvecklingen av svenska militära flygplan Hen i Gäddvik(m): Lål mig allra först tacka försvarsminister för del snabbasvaret på min inlerpellalion. Försvarsminislern har isvarei klart sagl: "Fråganom i vilken utsträckning vi i vårt land skall bibehålla en utvecklingskapacitetav nuvarande omfallning för framställning av krigsflygplan kan avgöras försl isamband med näsla ärs försvarsbeslut." Dellauttalande stämmer väl med vad såväl försvarsulskoil som för-svarsulredninglidigare sagt. Jagbeklagar att uttalanden av andra företrädare för socialdemokraterna givitanledning lill andra tolkningar, tolkningar som har fåll en viss trovärdighetgenom den låga planeringsram regeringen givit i anvisningarna förprogramplanering för perioden /78-1981/82. Jagtycker det finns anledning att återge vad försvarsulredning i silt iår avlämnade delbetänkande anfört om försvarels framtida utformning när detgäller flygplansutveckling: "Försvarsuiredningenhar efter sina överväganden funnit au del även är betydelsefulltatt kunna anfalla en angripares invasionsstyrkor uianför gräns och kust.Altackflygförbanden kan genom sin stora rörlighet snabbi sällas in i varieranderiktningar. Omden framlida ulvecklingen av svenska militära .fygplan att en vidareutveckling avJA 37 - flygplan A 20 - genomförs." Vidare säger utredningen: "Framlidabehov av skolflygplan kan tillgodoses på olika sätt. Flera ambitionsnivåer ärmöjliga för sådana flygplan. Utredningen vill underslryka att vid val avflygplanstyp skall utgångspunkten vara att flygplanen med lämplig beväpningskall kunna organiseras för uppgifter i krig i lätta atiackdivisioner på detsätt som sker med de skolflygplan som disponeras. Förberedelser föranskaffning av flygplan för utbildningsändamål kan komma att behöva äga rumparallellt med motsvarande arbete avseende syslem A 20." Ulredningen säger således: "Framtidabehov av skolflygplan kan tillgodoses på olika sätt. Flera ambitionsnivåer ärmöjliga för sädana flygplan." Ulredningen håller alltsådenna fråga öppen. "Ställningstagandentill frågan om ulveckling för anskaffning av ersällning lill JA 37 ärännu inle förestående. Med hänsyn till den långsiktiga karaktären av olikaåtgärder beiräffande anskaffningen av flygmateriel önskar dock ulredningen idella sammanhang anföra följande. Anskaffningav jaktflygplan (jaktatlackflygplan) för 1990-lalets behov kan grundas pä egenulveckling, licenslillverkning av i utlandet konstruerat flygplan ellerdireklköp av utländskt flygplan. Möjligheterna all inom landetpåböria utvecklingen av jaktflygplan (jaktatlackflygplan) påverkas avslällningstagandena beiräffande anskaffning av allackflygplan och skolflygplan.Mot bakgrund av i del föregående redovisade ställningstaganden beträffandeailackflygförband finner utredningen all elt kompletterande underlag för fortsattaöverväganden rörande luftförsvarels framtida utformning erfordras. Dellaunderlag, som bör redovisas genom överbefälhavarens försorg, bör översiktligtbelysa de anskaffningsmöjligheier för jaktflygplan och andra komponenter i luftförsvaretför behoven under 1990-lalei som föreligger. Vad ulredningen nedan anför ifråga om luflvärnsroboiar bör även översiktligt belysas i detla sammanhang. Defördelar som ligger i anskaffning grundad på egen ulveckling bör ingå iunderlaget. Beträffande jaktflygplan (jaktatlackflygplan) bör alternativellicenstillverkning i av ett i utlandet konstruerat flygplan belysassärskilt. a. bör operativa faktorer samt tidsförhållandena vid ersättningav JA 37 översiktligt beskrivas." Ulredningensäger sålunda - något som citerats i pressen på senare lid:"Beträffande jaktflygplan (jaktatlackflygplan) bör alternativetlicenstillverkning i av ett i utlandet konstruerat flygplan belysassärskill." Men utredningen säger också: "De fördelar som ligger ianskaffning grundad pä egen utveckling bör ingå i underlagel." Dessa citat visar alt försvarsutredning vill ha mera underlaggenom ÖB innan ställning tas lill den komplicerade frågan om luftförsvarels framlid.Personligen hoppas jag alt del skall vara möjligl alt finna vägar all fortsättamed svensk flygplansutveckling och flyg-planstillverkning. Försvarsutskotieiskall behandla den i min interpellation åberopadepropositionen 143. Vi i ulskoltet har då att pröva - bl. a. med anledning avmotioner - om förslagen i propositionen ger den reella handlingsfrihet inför1977 ärs försvarsbeslut som även försvarsminister iinterpellationssvaret sagl är önskvärd. Det var väl ingenting i vad i Gäddvik sade som i och försig föranleder mig all göra yllerligare elt inlägg, men det flnns kanske ändåanledning erinra om varför jag inte har tillmötesgått överbefälhavarens ochflygvapenchefens framställning när del gäller det lätta attackplanet. Detvar faktiskt sä att ungefär 50 milj. kr. skulle användas för att påbörjalillverkningen av provflygplan, och jag har anselt alt det vore att binda sigalltför starkt att anvisa ell så belydande belopp innan man tagit slulligställning. Del hade varit detsamma som att vi redan hade fattat ett beslut. Sedanhar det naturligtvis inte varil möjligl, , att i direktivenåterge allt vad försvarsuiredningen sagl. Men i inledningen till direktiven harJag beiräffande de säkerhetspolitiska bedömningarna och i övrigt hänvisat tillbetänkandet som sådant. Jag antar att det inte är obekant för överbefälhavarenoch för andra som sysslar med planeringsarbetet vad betänkandet innehåller idetalj. Omanvändningen av statliga dataregister for kontroll av enskildas ekonomiskaförhållanden Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om användningenav statliga dataregister för kontroll av enskildas ekonomiska förhållanden Herrjustitieministern erhöll ordet för all besvara () den 24februari anmälda interpellation, 1975/76:127, och anförde: har ställt tre frågor lill mig, som alla har samband medanvändningen av statliga dataregister för kontroll av enskildas ekonomiskaförhållanden. För det första har han frågat vilken allmän inslällning jag hartill de långtgående planer på en effektiviserad statlig kontrollapparat medhjälp av ADB-teknik som redogjorts för i interpellationen. För det andra villhan vela om del enligt min mening är rimligt alt hela svenska folkel iskatlekontrollhänseende skall betraktas sorn presumtiva brottslingar. HerrWijkman har slulligen frågal om jag är beredd alt verka för sädana förändringari dalalagen au långtgående kontroll av de enskilda medborgarna med hjälp avpersondaiaregister förhindras. Omanvändningen av statliga dataregister för kontroll av enskildas ekonomiskaförhållanden Sombakgrund lill frågorna har berört myndigheternas möjligheler altmed hjälp av ADB-teknik utöva viss kontroll av uppgifter frän skattskyldiga m.fl. Han har särskill uppehållit sig vid de kontrollmöjligheter som kanerbjudas genom användning på olika sätl av planerade eller redan upprättadepersonregister, bl. a. RS-register och riksförsäkringsverkelsRAFA-regisier. framhåller att dessa möjligheler inger starkabetänkligheter med hänsyn till den enskildes personliga integritet. Sornbekant har den moderna teknologin, främst ADB-tekniken, fått enallt slörre betydelse för administration, samhällsplanering, forskning ochindustri. Självfallel har ulvecklingen inneburit belydande fördelar i form aveffektiviseringar, rationaliseringar och kostnadsbesparingar. Redan tidigt hardel emellertid stått klart att användningen av ADB-teknik inte är problemfri.Särskill har uppmärksammals att användningen kan leda lill inträng i denenskildes integritet. Motdenna bakgrund har regeringen tillsatt ulredningar som arbetatmed olika ADB-frägor. Ett av resultaten av della arbete är datalagen av år1973. Lagen blev internationellt selt ett pionjärverk på sitt område. Syftetmed lagen är som bekant att skydda den enskildes integritet mot otillbörligtintrång lill följd av dalaregistrering. Det är i första hand datainspektionensom handhar lillämpningen av den nya lagen. Datalagenhar varit i tillämpning sedan elt par är. Med hänsyn lill bl. a. densnabba utvecklingen på datateknikens område har ansett tiden mogenall redan nu göra en allmän utvärdering av lagen. Regeringen har därför idagarna beslutat alt tillsätta en utredning för att göra en översyn avlagstiftningen om personorienierad ADB-infor-malion. frågorgäller problem som delvis faller inom den beslulade uiredningens arbetsområde.Beiräffande min allmänna inställning lill problemen kan jag i första handhänvisa lill utredningens direktiv. Jag vill emellerlid lämna någrakompletterande synpunkler. HerrWijkman riktar främsi uppmärksamheten på olika planer från riksskatteverketssida alt förbältra kontrollen över uppgifter som lämnas av de skattskyldiga isjälvdeklarationerna. Planerna förutsätter viss sammankoppling av uppgifterfrån olika personregister. Iinlerpellaiionen berörs vidare bl. a. önskemål av bosladsstyrelsen alt fåkontrollera uppgifier som lämnas av dem som söker bostadstillägg mot uppgiftersom ligger lill grund för sjukförsäkringen. Även här skulle kontrollåtgärdernaförulsälta en sammankoppling av uppgifter från olika register som förs med hjälpav ADB. Vadförst gäller skattekontrollen finner jag det självklart all samhällel förlaxeringsarbeiei måste ha kontrollmöjligheter av den typlaxerings-förfailningarna erbjuder. Enligt gällande regler har ocksåskattemyndigheterna haft möjligheter till omfattande kontroll avde skallskyldigas uppgifter. Ett välkänt inslag i kontrollsystemet ärarbetsgivarens kontrolluppgift som avges för i princip alla löntagare. möjligl alt ikontrollsyfte begära erforderliga uppgifter frän andra än ar-belsgivare, t. ex.banker och försäkringsbolag. Kontrollsystemet är inte heller i den delenbegränsat till fall där misstanke om skattebrott föreligger. Huvudsyftet äräven här att fä till stånd rikliga laxeringar. Reglerna har sålunda sedanlänge tillämpats i stor utsträckning för rutinmässiga stickprovsundersökningarsom inte har grundats på misstanke om skattebrott. Detnuvarande regelsystemet har i sina huvudlinjer bestätt i mänga är. Vad som ärnytt är alt utsträcka kontrollen lill fiera skattskyldiga än lidigare. Jag villunderslryka att det är ett oeftergivligt rätisäkerheis-intresse för den sloramängden lojala skattebetalare att myndigheterna har möjlighet alt göra den kontrollsom behövs för alt vi skall få en rättvis och likformig taxering. Åandra sidan är del givet att elt kontrollsystem av den här typen förutsätterall det finns spärrar mot integritelsintrång. Taxeringslagen innehåller ocksåbetydelsefulla sådana spärrar, Sålunda innehåller den regler om tystnadspliktoch dessulom föreskrifter som innebär alt endasl vissa av de personer somdeltar i taxeringsarbetet får granska självdeklarationerna och övrigauppgifter i taxeringsärendena. Vidare vill jag erinra om att uppgifterna ärhemliga enligt sekretesslagen. Detsagda innebär inle att man kan bortse frän all en utökad användning avdatateknik kan innebära vissa risker från inlegrilelssyn-punkt. Delaren uppgift för den beslutade utredningen att närmare överväga denna fråga. Ävennär det gäller andra områden än skatteområdet är det givetvis angeläget attförulsällningar skapas för en riklig tillämpning av gällande rättsregler.ADBekniken är ett värdefullt hjälpmedel även på dessa områden. Men det ärgivet alt man inle heller här kan bortse frän riskerna. Även denna fråga liggerinom ramen för uiredningens direkliv. Sammanfattningsvisanser jag beträffande både skalleornrädet och övriga områden att målet förlagstiftaren bör vara - och här kan jag citera direktiven - att ä ena sidanyllerligare stärka skyddet för den personliga integriteten och all å den andranyansera regleringen så alt den inte onödigtvis leder lill hinder ellerolägenheter i allmjtn eller enskild verksamhet. Några initiativ lill omedelbaraändringar i datalagen i förevarande hänseende är inte aktuella. 0/7?användningen av statliga dataregister för kontroll av enskildas ekonomiskaförhållanden HenWIJKMAN (m): Försl ber jag all få lacka statsrådet för svaret på mina frågor. Personregistreringmed hjälp av ADB har vu,)(jt snabbt i . Speciellt gäller della inommyndighetsväflden. Jag yill påstå att del inte finns något land i världen därmyndigheternas datorer yet så mycket om de enskilda medborgarnas privatliv somjiist i . Rättsväsendets inforrnalionssyslem, riksförsäkringsverkels RAFA.-syslem, bilregislrei del under uppbyggnadvarande R§-systemet, dvs. Omanvändningen av statliga dataregister JÖr kontroll av enskildas ekonomiskaförhållanden teregislrel, är bara någraexempel på register där myndigheterna lagrar omfattande och mycket känsliginformation om medborgarna. Vihar,som statsrådet framhöll, i en relativt sell framsynt lagstiftningpä det här området. Å andra sidan är det nalurligtvis extra viktigt attlagreglera dessa frågor i , eftersom datasystemen är så många och säomfattande. Lagstiftningen ger regler för hur personregister får inrättas ochföras. Direkl tillståndstvång föreligger för privaia register. Anmälningspliktär däremot det enda som gäller för statliga register. Erfarenhelernavisar alt datalagen är otillräcklig. Vi har också från oppositionen både i äroch förra årel krävt en översyn av lagen för att bättre kunna skydda denenskildes integritet. Vi har krävt regler för om, och i så fall hur, man fårlagra s. k. mjukdala, dvs. subjektiva omdömen om enskilda individer. Vi harkrävt regler för samkörningar mellan olika register. Vi har begäri att helafrågan om gallring i registren -dvs. hur länge uppgifter av olika slag skall fålagras - skall bli föremål för preciseringar. Detta är bara några av de kravsom vi har slällt. Denbegärda översynen skall nu äntligen bli av. Statsrådet har så sent som ifredags publicerat direktiven lill den nya utredningen. Direkiiven har bådepositiva och negativa sidor. Till det positiva hör att direktiven är vida, dvs.utredningsmännen - vilka de nu blir - får inom givna ramar arbeta frilt. Åandra sidan saknas egentligen varie spår av direkt viljeyttring frånstatsrådets sida, något som inte saknar intresse med hänsyn till det svar somslatsrådet har givit på min interpellation. Det går inte, menar jag, all iinterpellationssvaret hänvisa till utredningsdirektiven, eftersom dessa integer några svar på de känsliga frågor om vilka interpellationen handlar.Utredningsdirektiven slår fasl all integritets-skyddet är viktigt, men det ärockså alll. Några preciseringar i detaljfrågorna ges inie. Grundfrågan i min interpellation var kort uttryckt: Hur menarstatsrådet all man skall se på planerna lill en långtgående sammankoppling avolika myndigheters personregister? Som exempel har jag lagil riksskatteverketsambitioner att på sikl samköra sill nya register med bl. a. försäkringstagar-och bankregister. Mendet är inte bara i skaltekontrollsammanhang som sarnkörningar är akluella.Cenlrala studiesiödsnämnden t. ex. har långt framskridna planer all koppla ihopsina registeruppgifter med . Likadant är del medbosladsstyrelsen. Där vill man konlrollera registret överbosladsiilläggsmotlagare - alltså de som får bostadstillägg - med avseende päde uppgifier som vederbörande har lämnat om sin inkomslsi-luaiion. Isamlliga fall är del fråga om en utvidgad kontrollverksamhet. 1 det enskildafallet kan man nalurligtvis hitta argument för den utvidgade kontrollen, menfrågan måste vara hur långl vi är beredda all gå när del gäller enkontrollapparat av della slag. Skall vi med hjälp av kvalificerad teknik byggaupp konirollapparater som i praktiken pä lång sikl leder till detgenomkonlrollerade samhället? Mitt svar på dessa frågor är nej. Statsrådetssvar är - om jag skall vara riktigt snäll i min bedömning - på sin höjd ettjaså. Statsrådet hänvisar rent allmänt till direktiven till den nya datautredningen,men där slår bara, som Jag sade tidigare, att inlegritetsskyddet är viktigt.Hur man skall se på t. ex. samkörningar av olika myndighetsregister står detinte ett ord om. Där får jag i stället gä efter vad säger i slutelav sitt interpellationssvar, i det avsnitt där skattekontrollen behandlas. Lätmig, herr lalman, ge en myckel kort bakgrund till frågorna om skattekontrollen. RS-systemet,alltså riksskalteverkels centrala system, beslutades i förra året.Det blir elt mycket omfattande system. Det blir i själva verket ett centraltpersonregister innehållande mänga gånger mera informalion om varje medborgareän vad som var aktuellt när 1972 sade nej till ett centraltpersonregister. Underriksdagsbehandlingen hävdades att RS-systemet endast var att betrakta som ettinternt arbetsregister. Ändå vet vi att man har planer på samkörningarsom är mycket långtgående. Man vill samköra registret med i första handregister hos försäkringsbolag och banker. Genom att t. ex. låta datamaskinenplocka fram alla människor med inkomster under en viss gräns ochförsäkringspremier över en viss gräns fär man en högintressant lista att sedangå vidare med i kontrollen. Men det är inte stopp där. uppger vill ha avskrifter av stora delar av deuppgifter som är belagda med banksekretess. Skattemyndigheterna skulleinte bara vara intresserade av att fä tillgång till uppgifter om behållningoch räntans sloriek pä resp. konto, man vill dessulom för stora gruppermedborgare gå in och med hjälp av dätautskrifler granska alla ullag ochinsättningar på resp. konto. Närmare en faktisk totalkontroll av privatekonominkan man knappasl komma. Och,herr talman, det är inle bara vissa nyckelgrupper man är ute efter. Det är inleför alt primärt sätta stopp för och andra gråskallefuskare. Nej, kontrollgruppen är i praktiken hela svenska folket. I dennu pågående skatterevisionen är det mycket fä av de medborgare somomfattas av kontrollen som över huvud taget vel om alt de utsätts förspecialgranskning, att skattemyndigheterna kollar upp bl. a. försäkringar ochbanktillgodohavanden. En tidigare kungstanke i samband med skallerevisionenhar varit alt den enskilde känt till att han utsatts för granskning och hurdenna har gått till. Är det rimligl, , au frångå denna uppläggning? talar i sitt svar om att visst skydd föreligger mot intrång i denpersonliga integriteten eftersom handlingarna och uppgifterna är hemliga. Mendet spelar ju mindre roll. Vad den enskilde medborgaren upplever som ett hot,det är detta att myndigheterna lagrar allt fiera och alll känsligare uppgifterom honom och att de sedan använder dessa uppgifter för kontroller av olikaslag. Del är den utvidgade myndighets- Omanvändningen av statliga dataregister för kontroll av enskildas ekonomiskaförhållanden 8 protokoll 1975/76. Omanvändningen av stadiga dataregister för kontroll av enskildas ekonomiskaförhållanden kontrollen som sådan somskrämmer. För man vet Ju aldrig vad som händer med kontrollapparaten en gäng iframtiden, hur den kommer att utnyttjas av en framtida makthavare. Och viupplever, som jag sade, ell obehag av att veta att olika byråkraterkan sitta och i detalj genomlysa våra privatliv. Slatsrådetmenar att det är elt oeftergivligt rättssäkerhetsintresse att myndigheterna kangöra den kontroll som behövs för att vi skall ha en likformig beskattning. MenJag frågar ånyo: Skall denna kontroll kunna ta sig vilka uttryck som helst? beredd att fortsätta på vägen mot det genomkonlrollerade samhälletpå detta område för att få in ytterligare några skattekronor till statskassan?Borde vi inte pröva andra vägar, t. ex. modifiera skattesystemet så att dennakontrollapparat blev onödig? Skattereglerna - och däri inbegriper Jag även blanketter ochhandledning - är så krångliga, att mänga människor upplever helasystemet som otäckt. Man är helt enkelt rädd för att göra fel och för dekonsekvenser som detta kan medföra. Straffen för fel på det här området är som bekanthårda, och de har successivt skärpts. Slutligen,herr talman! Man kunde kanske tro att det Jag talar om här bara var problem fören liten smal grupp i samhället. Så är inte fallet. Bara i länklagade 41 300 personer till länsskailerätten. I vardet knappt 4 000 personer. Del visar hur stor del av medborgarna som pä etteller annat sätl för diskussioner med skaltemyndigheterna och därvid fattarpennan och överklagar i högre instans. Över 40 000 bara i ! Det sägerväl något om alt detta är någonting som angår oss alla. Jag har redan tagit upp mycket av kammarens tid. Jag har gjort detdärför att Jag anser dessa frågor så väsentliga. Delta är bara exempel frånskatteområdet. Jag kunde gå till andra myndigheter och hitta liknande planer påstora personregister och därmed vidgad kontroll. Själva grundfrågan gäller varvi skall sälla gränserna för myndigheternas lagring av känsligapersonuppgifter. lavvaktan pä en lagreglering är naturligtvis det ansvarigastatsrådets utlalanden av största intresse. Men har vi inte fälthöra annal än dels att skaiiekonlrollen är väsenllig, dels - i allmänna ordalag- att integriteten bör skyddas. Delär ju, herr statsråd, när dessa principer står emot varandra som problemenuppkommer. Hur långt får alltså kontrollen gå? Skall vi i avvaktan på enutredning av dessa frågor låta fortsätta att bygga ul siltsystem? Skall samkörningar med banker och försäkringsbolag accepteras för dennavida krets av svenskar? Skall över huvud laget skallerevisionen - bara för attvi nu har teknik som klarar det - utvidgas till att omfatta i stort sett helafolkel, där det avgörande fiertalet av dessa människor aldrig har fuskat ellertänkt sig fuska? Inomdatainspektionen har man försökt följa en strikt linje när det gällerändamålet med resp. register. Man har helt enkelt hävdat att uppgifter somsamlats in för ett visst ändamål inle skall fä användas