prot · FY0997 · 1975-12-31 00:00:00 — Introduceras de i etl skede dä ekonomin behöver stimuleras, färman inte jusl dä genom att räkna krona för krona skjula pä utvecklingen ål felhäll. En finansiering skall sättas in i rält ögonblick, men den skall finnasdär i del varaktiga förloppet. Vi har i ord och praktisk handling visat att visträvar efter en bred förankring för en sådan ansvarsmedveten ekonomiskpolitik. När vi inte lyckas få andra med oss, som i fräga om kravet alt nustimulera den kommunala barnomsorgen, slår vi ändå fast vid vär sakligaövertygelse. Sedanär del naturiiglvis ell bekymmer med all jämviktsriksdagen i sig leder till förniånga lollningar. I synnerhei som del sker i slora ekonomiska frågor är detingel alt eftersträva. Men sä länge en minoritetsregering sitter har den juskyldighet alt anpassa sina förslag sä alt de kan vinna majorilel. Närregeringen finner all förslag som den ogillar häller pä all ta form iutskottet, dä har den ocksä den första skyldigheten all ta initiativ för allförhindra en lottning. Sänågol om den psykologiska apparaten kring den här debatten. Statsministernsäger - jag läser innantill: "Det har sagts att del här bara är ell tomtvapenskrammel ulan allvar, och del är i sä fall en felbedömning." Bordeinle den socialdemokratiska regeringen dä tänka pä alt i första hand informerasina egna? I en framstående socialdemokratisk tidning har del i denna veckaslätt föfiande pä en ledaravdelning där chefen är socialdemokratiskriksdagsman: "Det finns inte sä litet av vapenskrammel för vapenskramletsegen skull och någol av teaieråska i det återkommande talet om all etl nyvalväntar." Denekonomiska politiken m. m. () kortgenmäle: Statsministern lyckle inte om all jag talade om skolavslutningar. Menherr avhåller varie år sina skolavslutningar, sä 9 protokoll 1975. Denekonomiska politiken m. m. även i är. Och sä ställdehan desslikes frågor som en magister lill sina elever. Ja:g vill svara honomatt värt svar på de frågorna har givits i finansutskottets betänkande. Därhårde tre borgerliga partierna i enighet redovisat hur de ser päkonjunkturpoliliken, hur de ser på sysselsättningspolitiken, vilka åtgärder deanser bör vidtas för all lösa sysselsättningens och ekonomins problem underden närmast kommande tiden. kan själv läsa svaren i betänkandet, menuppenbarligen gillar han inle de svaren och därför vill han med sina nya frågorförsöka förmå oss att hoppa av. Jag tror inte att han kommer att lyckas meddella. Jaglycker över huvud tagel väldigt illa om sädana här lappskrivnings-modeller.Även om förhöret var muntligt så var det ju inte försia gången ställa oppositionen mot väggen, mäslrande: Svara pä de här frågorna,annars blir det så och så och så! Jag lycker inte att det hör till detparlamentariska umgänget, i varie fall inte om man säger: Om inte nitar del här, då ligger nyvalet nära till. Somliga kanske betraktar ett hot omnyval som en chans till nyval, men jag tycker som sagl inte att sådanl här hör tilldel parlamentariska arbetet. Värtsvar flnns alltså i finansutskottets betänkande, och det innebär bl. a. all vivill förhindra ökad upplåning. talade slarkl omriskerna för en fortsall sädan upplåning. Men det innebär också all viredovisar de olika stimulansåtgärder som vi anser vara nödvändiga ochangelägna för alt klara sysselsättningsproblemen. Eflersomdel är fråga om konjunkturstimulerande åtgärder innebär delta att deålgärderna skall återtas - i den mån de inle är av permanent karakiär sombarnbidragen - när konjunkturerna förändras. Det ligger i sakens natur nu somlidigare, och det är bl. a. därför som vi så starkt prioriterar generelltverkande åtgärder framför selekliva ätgärder. Selektiva åtgärder är nämligensvåra all la tillbaka. Menherr Palmes andra fråga tycks vara avsedd alt hindra oppositionen från altfortsättningsvis driva etl av de krav som är redovisade i finansutskottetsbetänkande, nämligen en momssänkning. kommer dä att göra gällandeatt sänkt moms leder till ökad import - och det kan man naturligtvis göragällande. Men ökade investeringar leder ocksä till ökad import. Vi är bereddaall föra en politik som förbättrar den externa balansen, men vi förbehåller ossrätten alt ta de stimulansåtgärder som vi anser vara de lämpligaste och somfinns redovisade i finansutskottets belänkande. HerrPalme säger alt vi har "drivit en konsekveni linje också efter del senasievalet" Del är rikligl. och jag tar det som elt erkännande. Men del är fel ättvi har sökt konfrontation. All vi inle har hjälpt regeringen undan voterings-och loltningsnederlag beror just på alt vi strävar efter all föra enkonsekveni politik och att den politiken skiljer sig frän regeringens politik.Vi är alltid beredda att samräda i sakfrågor, men vi kommer inte altkompromissa med vår övertygelse bara för att hjälpa en socialdemokratiskregering alt sitta kvar. Det kommer vi inte alt göra. Det svaret är välalldeles klarl. Jagtycker att anklagelsen mot oss för konfronlationspolilik skorrade falskt i dag- efter det att har fattat ett avgörande beslut omvårt lands långsiktiga energiförsörining. Socialdemokratin vet, det svenska folketvet och även vet att vi alltid strävat efter samförstånd i de slorafrågorna, frågor som rör värt lands långsiktiga iniressen - säkerhei och'välfärd, utrikespolitik, säkerhetspolitik och energipolitik. Vi kommer attfullfölja en saklig politik i dessa hänseenden. Kan vi komma överens, destobättre, kan vi inte konima överens skall vi redovisa våra uppfattningar, liksomni redovisar er mening och er ståndpunkt. Mankan fräga sig om inte punkten 4 syftar till något slags låsning av oppositionen,vilket i så fall skulle slå i klar strid med de demokraliska principer eftervilka vi arbelar. Är det fallel, skall söka koalition med någotparti. Skall man läsa ett oppositionsparti, skall detta baseras på enöverenskommelse i regeringssamverkan och inte på det sätt som tycks vara syftetmed punkten 4. Enminoritetsregering skall egentligen inte ställa frågor till oss. Vi är imajoritet. Vi har rätt att ställa frågor till er, och jag skall ställa en frågatill och hans kolleger. Vårtskattesystem är roten och upphovet till det mesta av värt elände. Del gör att lönehöjningar inte lönar sig. Det skapar oro påarbeismarknaden, del gör alt det är svårare för barnfamifierna att klara sig.Del blir en bristande valfrihet. Är ni beredda alt angripa detta grundläggandeproblem? Är ni beredda att möjligt lösa problemen med värt eländigaskattesystem och att iaktta den återhållsamhet med stalsflnanserna som är ennödvändig föfid av detta. Är ni beredda alt skapa en stabil ekonomi på delsättet. Del lycker jag all herrPalme skall svara på. Denekonomiska politiken m. m. i (vpk)kort genmäle: Jag vet inle i vad mån frågor gällde vårt parti också, menvi kan väl svara vi med. Närdel gäller den första frågan, om vi vill medverka till alt begränsaskuldsättningen, sä är vi helt överens om det. Vi tycker att det är orimligtmed utländska län, där räntor och amorteringar kostar 2 mifiarder ärligen. Tillden andra frågan, om vi är beredda att satsa pä importsnäla ätgärder, är svaretall vi är motståndare till lyxkonsumtion och lyxinvesteringar. Men vill manbidra till att göra slut pä delta, kan man möjligen stödja värt förslag omskärpt beskattning av bolag och förmögenheter. Närdet gäller den iredje frägan, om erforderliga åtgärder vid en konjunkturuppgång,hänger värt svar samman med den kriiik som vi riktar mot regeringensmålsättning för produktionen. Vi kritiserar regeringen för att dess målsättningär kvantitativ och inte kvalitativ. För regeringen har huvudsaken varit att detproduceras, men mindre betydelse har man tillmätt vad som produceras, vad somär mesl nyttigt för medborgarna. På den sista frägan, som kanske är denintressantaste, är värt svar att Denekonomiska politiken m. m. vi är för i;n politik iarbetarklassens intresse. Men samarbete med borgerliga partier, ,kan aldrig åstadkomma del. Arbetarpolitik kan ni aldrig bedriva hand i hand medherr , eller . Deras partier är ingaarbetarpartier. , som gör allt för att komma med i vart fall inärheten av regeringen, har aldrig varit ett arbetarparti. är ettborgerligt parti, ett parti som försvarar storfinansens intressen. Det ärellparti vars grundläggande intressenär riktade mot arbetarklassen och arbetarrörelsen.Och jag tycker att frieriet till de borgerliga partierna inte kan'bidraga lillalt slimulera väfiarna i elt val 1975 eller 1976, . Jag tycker allkonsekvensen av statsministerns tal borde vara all man utlyser nyval . Det som i upplever som etl nästan otillbörligtfrieri upplever som någonling närmast otillbörligt somparlamentarisk metod. Det är inle lätt alt tillfredsställa herrarna, men delhade jag kanske inte heller riktigt räknal med. Jagskall genast svara på fräga. Vi har här gjort vissa förändringar iskattesystemet, som är resultat av de s. k. Hagaöverens-kommelserna. De förändringarnainnebär att det slora flertalet vanliga löntagare belalar betydligt mindre islalsskall nu än , och de har också inneburil en sänkning avmarginalskallen för de breda lönlaga rskikten. Viddessa tillfällen har ställt sig vid sidan och alltså inte kunnatpåverka utformningen av dessa förslag, som ändå har varmt välkomnats fränlönlagarhäll. Hans fråga komnier alltså litet retroaktivt. Mennaturiiglvis står vi ocksä inför en omläggning av skallesyslemel. Man arbetar meddel i skalteutredningen, och med anledning av den fräga jag tidigare fick fränherr kan jag säga all vi för samtal med ulredningsordförandena. Del ärelt önskemål all de kommer fram med sina betänkanden sä snabbi som möjligt, ochalla resurser ställs lill deras förfogande. Men del är självständiga människorsom leder dessa utredningar, och det sitter myckel självständiga människor medolikar-lade uppfattningar i dem - så det finns begränsningar i hur snabbi dekan komma fram till resullal. Det beror pä utredningsledamölerna ocksä. - Sävill jag uttrycka det utan att rikta några anklagelser åt något häll. Men fränvårsida finns det inte nägon anledning att inle ge utredningarna alla chanseratt fä fram sina förslag så snabbt som del över huvud laget är möjligl. Tillskillnad frän svarar jag pä frågor, snällt och beskedligt, utan allsäga: Jag svarar inle på frågor, för svaren är redan redovisade. Annarsvill jag gärna berömma . Del fanns här eu försonligt drag, en vifiaatt vara med och lösa slora frågor, som jag sällan har hört förut och därförnoterar med glädje. Päen fiäga som jag tog upp som en huvudpunkt, nämligen den första frågan, fickjag svar från men icke elt ord från herrar Frägan vardenna: Inser ni vilka påfrestningar som en alllför uppdrivenutlandsupplåning för med sig? De riskerna komnier inle alt drabba oss underinnevarande mandatperiod - de konimer först i slulel av 1970-talel eller kanskedärefter. Men de beslut som fattas nu är avgörande för vilka problem de somarbelar då kommer all ha alt bemästra. Därför var del en viktig fräga jagställde när jag undrade om ni vill medverka till en politik, som försökerförebygga en ytterligare ökning av utlandsupplåningen. Har ni över huvud tagetinsett detta problem för den svenska ekonomin? Del fanns nästan ingenting avdet i era anföranden. Får vi elt ja pä den frägan, är del rätt myckel som däravföfier. Tillherr vill jag säga att daghemsutbyggnaden och stödet till barnomsorgenhar de fördelarna alt de ger sysselsättning, är importsnäla och löserväsentliga sociala och arbelsmarknadspolitiska problem. Det är ett sådantområde som man även i ett ganska kärvt läge kan satsa på ulan risk för alltförstora efterräkningar. Skillnadeni förhällande lill lägel vid lidigare diskussioner är alt såvitt man kan seligger den privata konsumtionen 6-7 96 volymmässigt över den privatakonsumtionen . Del var visserligen ett trögl igångsältningslägei fiol, och löntagarna har fåll sin skallesänkning, som naturligtvis betyttmyckel för dem, men å andra sidan har de ännu inte fält sina lönehöjningar ochsina retroaktiva påslag. Jagmenar att vi, för den händelse det icke konimer någol internationelltuppsving, inle skall förespegla människorna att insatserna skall göras för altförbättra den totala efterfrågan pä konsumtionsområdet. Del är i stället viadirekt sysselsättningsstödjande ätgärder som man kan nä reella effekter, sominte har negativa verkningar pä importen. Alll detta hör ju ihop. HerrFälldin frågade varför vi är sä missnöjda med att man vill höja barnbidragenett kvartal lidigare. Detta är ändå ell ganska dåligt par-likansliargunient ien allvarlig debatt. Vi är i och för sig nalurliglvis inte missnöjda med althjälpa barnfamiljerna. Vi är alla överens om all höja barnbidragen kraftigi fr.o. m. , och vi har lidigare gjort sädana insalser. Det ärnaturligtvis myckel lätt all säga att vi går med på detta. Del kan ju länkasalt vi plockar någon poäng pä del. Men skälet lill att vi inte gör del är jumycket enkelt. Vihar och kan få ganska svåra påfrestningar pä svensk ekonomi, och i del lägetmåste vi vara aklsamma om pengarna. Del vore förskräckligt om det t. ex. skulleinträffa en svär kris för varvsarbetarna och vi skulle tvingas säga: Nej, vihar inle pengar all hjälpa er med därför all vi ökal barnbidragen osv. Del ärden situationen som vi vill förebygga. Vigör inle detta till en slor fräga, men skälet lill all vi inte gållmed på eu sådant populärt krav som man kan säga att en höjning av barnbidragetell kvartal tidigare kan vara, del är att vi måsle markera all vi harbyiesbalanssvårigheien och möjliga sysselsällningspäfreslning-ar. Därför skallvi icke läla pengarna gä lill prival konsuniiion, Denekonomiska politiken m. m. Nr 97 ty den ligger högl, ulan salsa dem pä direkl sysselsällningsslödjande , , åtgärder. Att man skildrar detta som något slagsmotvifia mot barn- den .,. ........... ........ .. 7 .. p. .g_- famifierna smärtar mig litet grand, for det ar inte träga om det. egentligen inte alls på mina frågor annat än att Den ekonomiska hansade att han står fast vid Hagaöverenskommelsens riktlinjer och politiken m. m. tänker slå vakt om dem. Det är i och för sig ettsvar, det är i och för sig tillfredsställande,det är i och för sig bra - men de konkreta frågor jag ställde omutlandsupplåningen, om den importsnäla inriktningen, om resiriktiviteten i enuppgång fick jag inte något svar på. Dem har tydligen inte haftmöjlighet att tillräckligt överväga. HerrWerner i tycker notoriskt illa om de breda överenskommelser som hargjorts här i . Från hans utgångspunkter kan jag förstå det, även omhan har seglat i deras skydd; de har frälst honom från mycket ont, misstänkerjag. Dethar ändå varit en styrka, som jag bedömer det, alt i etl utomordentligtbesväriigl ekonomiskt läge ute i världen, som vi måste försöka bemästra, kunnaförankra den ekonomiska politikens huvudfrågor i breda majoriteter i riksdagen.Och vi undersöker - med mina frågor - om del finns förutsättningar attfortsätta denna politik. HerrWERNER i (vpk) kort genmäle: Jag har aldrig begärt av statsminister att han skalltillfredsställa , tvärtom. Inte heller tror jag att majoriteten idet socialdemokratiska partiel vill ha den här sortens samarbete. Jag tror vill ha en rejäl arbetarpolitik utan samarbete med vare sig ,eller . Detär ju inte första gängen som nyvalstanken har vädrats under den härmandiitperioden. Vid varie tillfälle har föfiden blivit en uppgörelse mellanregeringen och något eller några av de borgerliga partierna. Men hur länge kanman fortsätta på det här viset utan att nyvalsallernativei förlorar i trovärdighet?Det päminner litet grand om historien med vallpojken, som på skoj skrek attvargen kommer sä alt när vargen kom var del ingen somtrodde pä honom. allvariigaste är enligt vär mening att man i fråga efter fråga etablerars.amarbele med borgerliga partier och tonar ner de frågor som motiverar etlnyval. Det är ju inte genom överenskommelser där borgerliga intressen fär görasig breda som man förbereder och mobiliserar arbelarväljarna för elt val meduppgift att driva de borgerliga partierna tillbaka. Delkan väl heller inte, som jag sade förul, ha varil någon överraskning för regeringen all inte är att lita pä. borgerligt partiförsöker naturligtvis driva en sä borgerlig politik som möjligt. Vad socialdemo kraterna bijr anklaga sig själva för är att de genom Hagaöverenskom melserna låtit de borgerliga partierna påverka politiken i så hög grad som de har gjort. 134 Till sisl bara: Skall verkligen sammanfattningen avden här debatien bli att tyckeratt är försonlig? Jag tror inte att del var del som arbelarväfiarnaville höra efter den här deballen, och del var väl knappast det som en avlandets största fackföreningar hade i tankarna när man i gär krävde nyval. HerrBOHMAN (m) kon genmäle: Även magistern var ouppmärksam. Jag förklarade all vi är rädda förutlandsupplåningen, och jag hänvisade till , där han mycket bestämt utvecklade vilka risker somutlandsupplåningen medför, inte minst med lanke pä den belastning i form avräntor och amorteringar som vi har framför oss. Han påvisade ocksä alt vi föratt komma i balans med utlandet verkligen måste öka våra invesieringar och vårexportkapacilet. Där fick etl svar, och del hade han fått även omhan inte hade begärt del. Menhur snabbt kastar ni egentligen om när det gäller investeringar? Det var förungefär elt år sedan, om jag inle minns fel, som stod och talade omalt det enda sättet all lösa problemet med vår sysselsättning var att satsa päden offentliga sektorn. fick i uppdrag all framförallt satsa på den, även om man stoppade in nägra brasklappar. är delinvesteringar för hela slanten - bygg ut vär exportkapacitet, vär industriellakapacitet! Och det är bara bra, jag hälsar med tillfredsställelse att ni ändrarer uppfattning. Men del går litet fort - man kan bryta benen för mindre isådana här karuseller. Sedanskulle jag gärna vifia fräga var logiken finns i ett annat hänseende. I fråganr 2 säger statsministern: ni beredda att i första hand satsa sädanaätgärder pä "importsnäla verksamheter"? 1 finansplanen sägerfinansministern alt det är desto mer angeläget alt de expansiva åtgärder somvidtas i utlandet fullföfis med sådan kraft all man kan uppnä denkonjunkturstimulans som avsetts. Föratt stimulera ekonomin säger man alltsåtill omvärlden: Köp så mycket som möjligt! Men till säger man: Låt blialt köpa utifrån! I och för sig kan man föra en sädan politik, men del är intelogik i den. I vafie fall stämmer den inte med vad som i vackrare sammanhangbrukar kallas internationell solidaritet. Jagfick svar pä min fräga om skatterna och det är ju trevligt. Men om jag inleminns fel har vi haft fem "skattesänkningar" - som del heler ochtrols detta är i själva verket skattebelastningen högre än vad den vartidigare. Del är lätt alt ställa skaller och avgifter i relation lillbruttonationalprodukten. Dä får man klart för sig att den samladeskattebelastningen på del svenska samhället har stigit under dessa år. Och iniehar marginalskatterna "i breda lönlagarskikl" blivit lägre, herrPalme, de har blivit högre . lönlagarskikl flyttar signämligen hela liden uppåt, och man kan konstatera all även årels s. k.skallesänkning innebär en marginalskatlehöjning för dessa skikt. Denekonomiska politiken m. m. () kortgenmäle: Slatsministern beklagar sig över alt han inle har fån Denekonomiska politiken m. m. svar från mitt håll på endel av frågorna. Jag har sagl all jag gav besked i mitt första anförande. Attstatsministern då inte har upptäckt svaren kan möjligen bero pä attstatsministern under den delen av mitt anförande ännu inle hade hunnit hil tillkammaren. Beträffandeutlandsupplåningen konstaterade jag att jag drivit på. Jag säger som vi har varit tvingade att driva pä för alt öka denna utlandsupplåning ochframför allt för all staten skulle ta sin del av den. Eftersom staten då intelånar hemma, blir det ett ledigt utrymme här, som ökar möjligheterna för de småoch medelstora företagen. Men jag sade också att delta är och måste vara entillfällig åtgärd. Jag sade iitl nu skall vi ta det lugnare därför att vi intekan öka vår skuldsättning; sade samma sak i sitt anförande. Menbortsett frän det: Läs pä s. 20 i finansutskottets betänkande vad jag har yrkatbifall lill! Där slår klart och tydligt: "Utskottet vill betona att denutländska upplåningen innebär en beiydande inteckning i våra Som framhålls ärdel därför angelägel att det utrymme som skapas genomutlandsupplåningen utnytfias för en utbyggnad av landets produktionskapacitet.Näringslivsinvesteringarna blir i nuvarande situation centrala. De mäsle bidratill att hålla sysselsättningen på hög nivå, de måste möjliggöra löneökningarulan fullt pris-genomslag och de mäste pä sikt skapa balans iutrikesbelalningarna." Behöver stalsministern klarare besked? Sedansäger statsministern i sitt anförande att det vore tragiskt om vi skulle hamnai den situationen att vi saknade medel all stödja sysselsättningen för altekonomin var urholkad och vär kredilvärdighel undergrävd. Dä behövs, sägersialsminisiern, vafie krona för all siödja den som är eller riskerar alt bliarbetslös. Ja, jusl precis. Men just mot den bakgrunden, herr statsminister,varför säger ni nej lill en politik som skall skapa beredskap motarbetslöshet? Del är bältre alt ingripa i lid. Varför föfier ni inte upp vad nivar ense med oss om ? Statsministerntalar om kvarlalspolitik. Men del verkar,som om socialdemokralernas politikinte räcker sä länge ens. Del är ju bara tvä månader sedan vi var överens omdenna inriktning av politiken, men vill socialdemokraterna inte vara medlängre. Det är alllsä inänads-politik. () kortgenmäle: Det fanns i statsministerns uppläggning en vifia, tyckte jag mig finna,alt vara öppen för förändringar i regeringsförslag, dvs. all inle gcira ommisslagen frän . Jag hoppas jag har tolkat det räll. Men vadstatsministern förbiser är all när vi nu går mot sämre lider igen kan vi frånopposiiionssidan inle konnna ifrån dystra erfarenheter av politikensuppläggning 1971 och 1972. Därför skulle jag vifia ha etl besked all regeringentänker ligga i selen litet bättre, sä all vi stop|)ar en annars hotandearbelslöshel. Sedan har det, herrtalman, både här i kammaren och runt omkring gjorts en del snedavinklingar avden partipolitiska situationen. Jag vill därför erinra om att ikommentarerna lill Hagaöverenskommelserna hördes här och där påslåendet attsådana här överenskommelser egentligen inte främst skulle gälla skaller ocharbetsfred, ulan någonting helt annal. De skulle, enligl dessa beskäftigaröster, lägga grunden för etl organiserat samarbete mellan socialdemokratin ochfolkpartiet. Detvar naturligtvis en ren konstruktion. För vår del gjorde vi klart att vad sakengällde var att fä till stånd en bättre skattesituation, mildramarginaleffekterna och irygga arbetsfreden. Del är ocksä vad som nätts. Vislogs för vär sakpolitik och flck igenom en hel del. Något annal var del intefräga om. Päsanima sätt skulle jag vifia varna mot sneda vinklingar i dagens situation,bäde frän höger och vänster. belänkande uttrycker,tillsammans med vår reservation för en omedelbar förstärkning av den konimunalabarnomsorgen, vad vi i stort anser vara rält dos och ingenling annat.Det ligger i linje med den ekonomiska politik vi från fört ochkomnier all föra. Den skall bedömas efter sitt innehåll och inte på någol annatsätt. Vi talar för den liberalism och del frisinne som hör hemma i ,inle för nägol annat. Denekonomiska politiken in. Jag vill till , som ju har svarat på frågorna, ge svar på enpunkt som han tog upp i sitt förra anförande. Han sade all regeringen skallveta vad som händer i utskotten och kunna ta upp frågor till resoneniang. Ja,men del är omöjligt all rasa runt i riksdagskorridorerna med nosen i denrutiga mattan och ta reda pä allt som sker. Och om del som i delta fall skeddefick vi ingen information. Vi hade därför ingen aning om det som härinträffade, och del hade faktiskt inte vär företrädare i finansulskollelheller. Kravet all vi skall ha överblick över det politiska läget är annars i ochför sig rimligt, men i del konkreta fallel kan det kravel stundom vara orimligtlill sina prakliska konsekvenser.