prot · FY0984 · 1975-12-31 00:00:00 — 1vänsterpartiet kommunisternas reservation säger man sig vara anhängare avinkomstbortfallsprincipen, men det man föreslär är all vi skall ha kvar denbehovstäckningsprincip som finns, ehuru på en högre nivå. De bådaprinciperna går inle att förena. Man vill dessutom genomföra studielön sombegrepp i stället för bidrag. har jag personligen inte något emot, men detmåsle göras över hela linjen. Vpkvill ocksä införa lön efter antalet barn - något som avskaffades i förmånga år sedan. trodde jag faktiskt att vi här i kammaren alla varöverens om att barnfamifierna skall stödjas genom andra åigärder, t. ex.barnbidragen och det bostadssociala stödet. Regeringenoch ulskollsmajoriteien prioriterar ulbildningen för arbetslösa m. fl. gruppergenom all utbildningsbidraget inom AMU är förmånligare än inom andrasludiesociala system. Markeringen framgår av alt utbildningsbidragetfortfarande blir bättre än det nya SVUX-stöd som beslutats. Det börnoteras alt kommunisterna inte ansluter sig lill dennamålsättning. De arbetslösa vill kommunisterna, enligl reservationen 3, ge ettbidrag pä . per är, medan man för andra vuxenstuderande, enligtreservation vid föregående betänkande frän socialförsäkringsulskoltel, går upptill . motsvarar ganska nära den högstadagsersättningen enligl utskottets förslag. HerrLorenlzon log upp viss statistik. Jag kan varken bekräfta den eller säga attden är felaktig. Jag har ingen anledning att tro annat än att den är riktig -men vad bevisar den? Jo, att de som är arbetslösa icke söker sig tillAMU-utbildningen därför att ersättningen där inle är baserad påinkomstbortfallsprincipen. 12 protokoll 1975. FruLantz sade i debaiten om SVUX att studiestödet måste utformas så, alt deltäcker ett inkomstbortfall för den som studerar. Jag tror det är viktigt alttänka på delta även när det gäller arbetsmarknadsutbildningen. Sedankan man inte, , komma förbi problemet med olikastudieslödsniväer. Hurdan blir stämningen i skolorna ute i landet om vissaungdomar får en studielön pä , medan de flesta kanske haren studiehjälp på något hundratal kronor ? Har vänsterpartietkommunisterna verkligen inga farhågor för all slora skillnader i fråga omstudiesociala förmåner kan åstadkomma en snedvridning av ungdomsutbildningen?Eller anser ni inte att även i fortsättningen gymnasieskolan skall varagrunden för ungdomsutbildningen? 1 er väckta motion nr 2134 ianslutning till komplelleringspro-positionen slår ni med rätta fast att denarbetslösa ungdomens handikapp ofta är svagheten i dess allmänna utbildning. Jagtycker all man skall ha det i minnet när man diskuterar nivån i samband medarbetsmarknadsutbildningen. Idetta sammanhang vill jag också något beröra frågan om bidragets storlek underandra . Där vill utskottet ge regeringen fullmakt att vidtagahöjningar, om del skulle visa sig alt mänga avvaktar det nya bidragssystemetoch icke påböriar arbetsmarknadsutbildning. Även här har vänsterpartietkommunisterna en reservation, som har yrkat bifall till, om allbidraget skall höjas med . redan fr. o. m. . Utskottet anseratt det är många problem alt lösa i samband med en höjning, ty del flnns, somherr Lorenlzon har påpekat, några individuella fall som fär oförändrat eller t.o. m. någol lägre bidrag efter reformens genomförande. Därför kan man inte nufastställa en höjning. Utskottsmajoriletens förslag är mera nyanserat och börkunna klara de problem som kan uppstå övergångsvis . Enannan värdefull förbättring i propositionen är utökningen av bristyrkesutbildningensomfattning från nuvarande 3 000 till 10 000 personer . Inom denna ramskall företräde ges åt anställda som har en svag ställning på arbeismarknadeneller låga inkomster. Inkomstprövningen mol makes inkomst kommer också attförsvinna, och del ger ju kvinnorna - som väl varit särskill drabbade - slörremöjligheler all söka sig ut. Mångasom söker sig lill arbetsmarknadsutbildning har, som jag redan framhållit,dålig grundutbildning eller dåliga kunskaper i svenska, om de är invandrare.Enligt propositionen och utskottsbetänkandet kommer det nu att bli möjligl attförlänga den nuvarande utbildningstiden på tvä månader efterprövning i del individuella fallel. Enfråga som föranlett reservation från och ärfolkhögskolornas roll i arbetsmarknadsutbildningen. Jag har ganska svårt attförstå reservaiionen, då alla är överens om att folkhögskolorna liksom hillillshar en betydelsefull roll inom arbetsmarknadsutbildningen. Lika klart är attfolkhögskolorna måste anpassa sitt kursutbud lill de speciella önskemål som manhar inom arbetsmarknadsutbildningen. Del pågår en folkhögskoleutredning.Majoriteten anser att denna ulredning är ell lämpligt forum förall ta upp dessa problem. Delär väl inle så att reservaiionen är föranledd av KAMU;s skrivning, som kundeinnebära en viss prioritering av undervisningen vid AMU-cenler och allreservanterna inle uppmärksammat utskottets och statsrådets skrivning om dennasak? Närdet gäller frågan om var utbildningen skall äga rum är det väl också skäl attsäga något om den form av ulbildning som sker i förelagen. Där höjs bidragettill , men utskottet har biträtt en motion om all man skall få möjlighelatt höja beloppet ytterligare vid ulbildning av svårt handikappade och alldel-sätts till . vid introduktionsutbildning vid skyddadeverkstäder. Jagmåsle säga någol om vad herrar Ekinge och tog upp när de redovisadearbetslösheten vid räkningen . Del är klart all en ökning avarbetslösheten alltid är ett observandum. Men jag tycker trots alll all manborde ha kompletterat bilden med att vi aldrig har haft fler i arbelslivei . har vi enligt den här räkningen 78 000 lediga platser, vilketinnebär en ökning med 23 000 från föregående månad. HerrEkinge tog upp motionen om femkronan, men han föfier ju inle upp motionen mednågon reservation. Om man införde femkronan i elt läge där man har 78 000lediga platser, måste det ju innebära att staten skall betala ett bidrag tillalla som får ett nyll jobb. Idella sammanhang har vi också godkänt föredragande statsrådets förslag att delskall krävas ett anställningsförhållande mellan förelaget och den som fårutbildningen. Pä denna punkt har utskottets centerpartister anmältreservation. Fördelenmed företagsutbildningen är alt man på en gång löser den enskildes utbildnings-och anställningsfrågor. Det får uppväga nackdelen med all ulbildningen blirspecialinriktad och inte har den slörre bredd som man skulle få på t. ex. ettAMU-cenler. Reservanterna vill behålla den nuvarande möjligheten tillutbildning i företag där eleven inte är anställd och inle får lön ulan skall hautbildningsbidrag frän länsarbetsnämnd. Man kan då bara ha förhoppningen attföretaget senare anställer vederbörande. Värre är all reservanlerna öppnarmöjlighel för förelagen att väfia och vraka; "Den anställer vi ochutbildar, men den fär bara gå här för utbildning mot att vi inte får någradirekta koslnader." Utskotlsmajorilelen anser all länsarbetsnämnden har enbällre förhandlingsposition om den kan hänvisa till en enhetligutbildningsform. Den positionen förbättras genom utskottets förslag omflexibilitet i fråga om bidragsbeloppets storlek. Reservanlerna är trots dettaängsliga för att enstaka personer inte får utbildning. Ja, i förelagen kan dethända, men i så fall slår ju AMU-centra och alla andra utbildningsmöjlighetertill buds. Denreform som vi nu skall besluta om kostar enligt propositionens beräkningar 690mifi. Dessa utgifter skall läckas ulan att man försvagar budgeten. Del blirdå, som redan har sagts här, 690 mifioner minskat med 160 mifioner i ökadeinkomster för samhället, vilkel gör en nel- tokostnad på 530 mifioner.Därför föreslår ulskoitsmajorilelen en arbetsgivaravgift på 0,4 96. Härflnns reservanter från samtliga borgerliga partier. Moderalerna yrkar direktavslag och anser att statens ökade inkomster skall kunna klara av även dennareform och den utgiftsökning den medför. Dengamla högern kände ett stalsflnansielll ansvar. påminner mycket av moderaternasagerande om barnvisan där del heter: Om pappa ville ge ja en femöring, velmamma, sä skulle ja köpa alll vad ja vill ha. Statensökade inkomster skall ju. betala allt vad ni är med om här i . Detskulle faktiskt vara bältre att ni tog konsekvenserna av all inte vifia betalaoch yrkade avslag på en mängd av de reformer som ni säger er vifia vara med omatt genomföra. behöver vi inle ta upp någon större debattom vad aeua med löneökningar, ökade skatteinkomster osv. betyder för staten.Det tycker jag klarades upp när behandlade finansutskottets betänkandenr 1. Meninte heller och vill vara med om att betala reformen.De anser dock liksom utskoltsmajoriteten att utgiftsökningen skall bestridasmed en arbetsgivaravgift. Jag noterar det med tacksamhet, därför att del måsteinnebära all om inte inkomsterna räcker lill, så kommer och folkpartietatt stödja förslag om en uppjustering. Detta måste gälla om ert förslag gårigenom och även ifall förslaget om 0,4 96 går igenom. Centernoch föreslår att avgiftsuttaget skall vara och hävdar attdet räcker. De båda partierna bygger sina beräkningar pä KAMU:s förslag. Dä jagvet att fru statsrådet kommer alt ta upp medelsberäkningen i sillanförande skall jag bara här hänvisa till all i sittremissyttrande över KAMU:s belänkande anser att KAMU har beräknalmerkostnaderna för införande av del nya bidragssystemet för lågt.Riksrevisionsverkel beräknar kostnaderna lill mellan 400 och 500 mifioner molKAMU;s 300 mifioner - alltså en skillnad på mellan 100 och 200 mifioner.Därför är det mera realistiskt, som Ulskottet säger, att utgå frän att om detförekommer nägon felräkning innebär den att kostnaderna satts för lågt. i gjorde en lång sifferuppräkning med inkomster hit ochutgifter dit, och jag måste faktiskt erkänna att jag inte kunde hänga med ihela den uppräkningen. sade att utskottets uppfattning inte vardokumenterad. Ja, jag vill säga all inte var uppgifterdokumenterade så all de på något sätt övertygade mig. Meddetta vill jag, herr talman, yrka bifall till ulskollels hemsiällan pä samtligapunkter, vilket innebär avslag på reservationerna. () kortgenmäle: Det är synpunkter på några frågor som jag helt kortvill säga ett par ord om. HerrFagerlund undrade om vi inte hade observerat dels all det är så många fler iarbetslivet , dels att det är så mänga lediga platser. Jo,givetvis, men det tar inte bort ängslan och oron för den slora arbeislösheten.Och att ökningen inträffade just månader i är var ettmemento. Arbetslösheten hade ju stigit så pass kraftigt som med 4 000 just vidden tidpunkten. Det menade jag alt vi gemensamt måste vara oroade av.Naturligtvis hade vi observerat de andra förhållandena men det kunde inte pånågot säll mildra situationen för de 4 000 nya arbetslösa. Vadsedan gäller femkronan var vi från vårt håll angelägna om att framhålla, attdärest konjunkturbilden blev sämre var del viktigt att den frågan observerades.Därför ville jag gärna understryka den tolkning som vi gjort av ulskollelsskrivning, både den hänvisning som gjorts till vad finansutskottet sagt och vadinrikesutskottet skrivit, nämligen att man förutsatte att regeringen skullebeakta de ökade sysselsättningsproblem som kan uppslå för ungdomen. Och dåborde det vara en rimlig och riklig åtgärd all aklualisera femkronan. Viaccepterade vad utskottet skrivit, men jag lycker del är angeläget all vi äröverens om vad som ligger bakom utskottets skrivning. Slutligensade att inte heller vill vara med och betalareformen. Jo, vi är beredda att vara med och betala den. Men vi har inte ansettalt den kostnadsberäkning som föreligger har gjort det nödvändigt all gå högreän till 0,25 96 höjning av arbetsgivaravgiften, och har inteheller presenterat någon dokumentation för en höjning. Om det kan bevisasnågot annat är det självklart att vi skall pröva om vår ståndpunkt, men någonsådan bevisning har vi inte fått när vi behandlat dessa frågor. i (c) kort genmäle: gjorde liksom jag en målsättningsbeskrivning förarbetsmarknadsutbildningen, och jag konstaterar med lillfredsslällelse alt idet avseendet råder stor överensstämmelse mellan socialdemokraternas och värsyn pä arbetsmarknadsutbildningens uppgift. Islutet av sitt anförande kom sedan in på ekonomiseringen avreformen och sade att cenlern och inte vill vara med och betalareformen. Det är ju en helt felaktig beskrivning. Jag tror all gjorde sig skyldig till en, hoppas jag, oavsiktlig felsägning. Däreftersade att vi inom värt parti ansåg att del skulle räcka att höjaarbetsgivaravgiften med 0,25 96 för att betala reformen, men någondokumentation för utskottets skrivning på den punklen gjorde inle hänvisade bara till fru statsrådet kommande anförande. Jag skalldärför inle nu gä in pä nägon polemik med utan skall medintresse lyssna på fru statsrådets anförande. Hen LORENTZON (vpk) kortgenmäle; Det är riktigt, och det sade jag ocksä i mitt lidigare anförande, attvårt parti har accepterat inkomstborlfallsprincipen. I vär motion 2011 sägervi emellertid föfiande: "Beträffandegrundbidragets storlek biträder vi del syslemsom den provisoriska styrelsen för fört fram i sittyttrande. Det innebär en ulbildningslön pä . för den som inlehar barn, att gälla även för kursdeltagare under ." Men elevernamenar, och där har vi sanima uppfattning, att barnfamifierna bör kompenserasför sina högre levnadskostnader genom extra slöd i enlighet med förslaget ombarntillägg som finns inlaget i vår motion 1708, Sedantill frågan om ungdom . Det kan i och för sig vara rikligt alt detfinns skillnader, även stora sådana, mellan ungdom över resp. under 20 är somgår utbildningsvägen. Men vi måste komma fram till enhetligaförhållanden ocksä inom detta område, och därför kan jag inle se någol fel iall elever som genomgår arbetsmarknadsutbildning och är kräversamma bidrag eller löner som de som är äldre. Det gäller ändå myndigamänniskor, och har de rätten och skyldigheten att delta i allmänna val ochrösta på del poliliska parti som de anser företräder deras livsintressen och iövrigt svara för sina handlingar skall de inte nerklassas när det gäller lön idet här sammanhanget, dessa l8-l9-åringar. Delär självklart - det är jag helt överens med om - alt utbildningför ungdom är av grundläggande värde. Men del gäller också de ekonomiskavillkor under vilka ungdomarna skall leva. Jag har här i min hand ett antalpetitionslistor som har cirkulerat på olika AMU-centra, Det är sedandessa elever höll sin rikskonferens, men trots detta har inte mindre än sexAMU-centra skickat runt pe-litionslistor bland eleverna med en uppmaning lillriksdagen och riksdagsmännen. Jag fick dem alldeles av en frånAMU-centrum här i . Kravel är detsamma på alla listor - . permånad och barnlillägg. () kortgenmäle: Lät mig först med glädje och tacksamhet notera att sade altom avgiften på inte räcker till är i alla fall redo lill enomprövning eftersom vi är överens om själva principen. i gjorde inle något sådant uttalande, men jag hoppas att ävencenlern har den uppfattningen. i har, r inie Sedannågra ord ocksä lill . Inkomstborlfallsprincipen kan inle förenasmed det system som föreslår. Sjukförsäkring och ATP- och alla sociala reformer som vi haj-, tror jag - bygger på en individuellinkomslbortfallsprincip. Det gåi på nägol säll att räkna kollektivt i det härsammanhanget. HerrLorenlzon säger alt han vill införa enhetliga förhållanden. Ja, men det gör manväl inle genom att öka klyftorna till ungdomsulbild- Vi borde kunnavara överens om att arbetsmarknadsutbildningen inte skall konkurrera direkt medungdomsutbildningen i våra gymnasieskolor. Gymnasieskolan har byggts upp föralt ge ungdomen den breda utbildningen, och det tror jag inte vi har anledningatt ändra på. Arbetsmarknadsutbildningen är ett jämlikhetsinstrument. Den syftartill att byta arbetslöshet mot tryggad sysselsättning, att stärka derasställning som har svag position på arbetsmarknaden. Den här utbildningen är ettmedel att vidga rätten till arbete för fler grupper i vårt samhälle. Den hörtill de inslrument som vi brukar kalla för selektiva och som är väsentliga föross när det gäller att öka sysselsättningen i ett land som , där vi haren hög förvärvsfrekvens rent allmänt sett. Arbetsmarknadsutbildningenhar ocksä en utbildningspolitisk motivering - den skall hjälpa till attkompensera dem som bara har fått en kort och bristfällig utbildning eller demsom har varit borta länge frän arbetsmarknaden - men främst är den naturligtvisett arbetsmarknads-politiskt instrument. Det förhållandet är grunden för attden reform av arbetsmarknadsutbildningen som nu skall la ställningtill föreslås finansierad genom en arbetsgivaravgift. Den principen stöds juav majoritet - tycks det - i vafie fall ; bara moderaternahar i utskottet reserverat sig. Centerpartietoch ansluter sig till principen alt reformkostnaderna skall bärasav en arbetsgivaravgift, men ni är inom de båda partierna inle beredda att ipraktisk politik fullt ut ta konsekvenserna av den principen. Så säger niemellertid inle, ulan ni säger i stället att regeringen har tagit till litetför mycket och att man kan minska litet på det uigiftsuttag som regeringenföreslär. Del är elt sätt att resonera som man kan tillåta sig, om man är ioppositionsställning. KAMUhar beräknat reform kost nåden för ett helt är lill 550 mifi. kr., medanregeringen i propositionen har beräknat den till 690 mifi. Propositionenhar räknat upp KAMU;s koslnadsförslag för undervisningen med i runt tal 90mifi. och för utbildningsbidraget med i runt tal 50 mifi. Vad är det däsom ligger bakom den höjningen av regeringen? Närdet gäller undervisningen och kostnaderna för denna räknade KAMU med att störredelen av ökningen av antalet elever i brislyrkesuibildning och det antalelever som enligt KAMU:s förslag skulle komma i fråga förarbetsmarknadsutbildning pä kriteriet låginkomsttagare skulle finansieras genomatt man tog i anspråk redan ledig kapacitet vid utbildningscentra. Vimenar att denna lediga kapacitet inte kommer att finnas. Vi utgår nämligen frånatt den kommer att tas i anspråk, kanske framför allt av de försäkradearbetslösa, som genom de bättre bidragen kommer all finna attarbetsmarknadsutbildning är ett också ur ekonomisk synpunkt attraktivt val fördem. Vi bedömer att den föreslagna utvidgningen av bristyrkesutbildningenfrån 3 000 till 10 000 platser kräver en ytterligare ökning avutbildningsresurserna, I propositionen - och där har ju utskottet inte någonavvikande mening - skall ju inom den ramen endast räknas in personer som harbeviljats arbetsmarknadsutbildning utan att de är eller löper risk för att bliarbetslösa. Vihar också den meningen, att KAMU har räknat kostnaderna per elevplats lågt idetta sammanhang. De ca 50 mifi. som vi räknat upp utbildningsbidragen medjämfört med KAMU gäller för det första ökade utgifter för bidragen till företagsutbildning- delta är ju någonting som KAMU naturiiglvis inte har lagit med i sinaberäkningar. För det andra får den ökade utbildningsvolym som vi räknar medenligt det resonemang jag förde tidigare naturligtvis också till följd ökadekostnader när det gäller utbildningsbidragen, och för det tredje föreslår vi ipropositionen förbättrade bidrag, framför allt för de kassaförsäkrade ungdomarna.Hela utskottet är ju med pä den linjen också. Sammantagethar regeringen räknat med att reformen kräver ett uttag av arbetsgivaravgiftertill den nya arbetsmarknadsutbildningsibnden på . Reservanterna frånfolkpartiet och tyckeratt 0,25 96 kan räcka. De motiverar sinåsikt att regeringen har tagit ut för mycket med - utöver vad jag har nämnt tidigareoch vad vi har hört från talarstolen - att de högre lönerna efteravtalsrörelsen automatiskt höjer de belopp som kommer in i arbetsgivaravgifter.De pekar ocksä på att slopandet av takel för avgiftsuttaget leder tillytteriigare inkomstförstärkningar. Menreservanterna blundar för att pris- och löneökningarna i är och nästa ärnaturligtvis också leder lill ökade utbildningskostnader - lä-rariöner ochandra driftkostnader. De skall ju i fortsättningen bestridas från ett maximeratanslag och inte som hillills frän ett förslagsanslag. Vi förutsäg naturligtvisinte heller oförändrad lönenivå t. o. m. 1976, även om det är helt riktigt attavtalsuppgörelsen träffades efter det att propositionen hade lagts fram. Heltriktigt är också alt vi inte har räknat med slopandet av taket föravgiftsuttaget. Jag kanske inte skall försöka förklara anledningen till attutskottsmajoriteten inle har lagil upp den aspekten och reducerat uttaget medhänsyn härtill. Men med tanke på vad som står i utskottets skrivning och vadherr har sagt här tycker jag inte att det är sä konstigt. Man har denbedömningen att om regeringen har räknat fel, har den i sä fall räknat för lågtoch inte för högt. Vimenar alltså all de 0,4 96 som vi har föreslagit i propositionen inte ärberäknade i överkant. Jag kan tyvärr inte se reservanternas förslag på 0,25 96som något annat än ett utslag av att de accepterar de posiliva sidor somreformen innebär men inte är lika pigga på att vara med när reformerna skallbetalas. Jag vet inte om de hoppas pä en seger med hjälp. Lotteriet iriksdagen är ju inte samma sak som vid en tombola ute pä galan. Vinner man därhar man gjort en ren förfiänst - vinsten betalas pä ett sätt som man intebehöver bekymra sig över. Arbetsmarknadsutbildningenhar utbildningspolitiska, fördelningspolitiska och tillväxtpolitiska mål. Allapartier är, såvitt jag förstår, överens om dessa mål. Vi tycks också varaöverens om alt det nu är tid att ytterligare förbättraarbetsmarknadsutbildningen så att den kan bli ett ännu effektivare instrumentän den har varit tidigare. Skall de beslut som fattas här eller i morgonkunna föras ut lill praktisk tillämpning fordras naturligtvis först och främstatt är villig att ställa de ekonomiska resurserna till förfogande.Arbetsmarknadsutbildningen är för viktig både för de enskilda individerna ochför samhället för att man skall kunna basera kostnadsberäkningar på tro, hoppoch lösa antaganden. HenNILSSON i (c) kort genmäle: Jag ber att få instämma i statsrådets slutord, att man inte får litatill lösa antaganden när ekonomiska resurser skall anvisas för viktigareformer. Tyvärr måste jag konstatera att statsrådet inte gav något bevis föratt 0,4 96 behöver las ut i arbetsgivaravgift för att genomföra denna reform.Tvärtom tycker jag att avsaknaden av dokumentation i hennes anförande var bevisför att reservanterna har rätt på den här punklen. Jagtog fram en rad bevis för hur inkomsterna flyter in. Statsrådet medgavunderförstått att löneunderlaget måste öka efter den senaste avtalsuppgörelsen.Hon pekade pä att kostnader för utbildningen i form av lärarlöner m. m. skullekomma alt öka men att detta naturiiglvis kompenseras av det ökadelöneunderiaget. Närdenna utbildning ökar i omfattning och volym, så minskas andrasamhällskostnader: kostnaderna för beredskapsarbeten, kontantstödel vidarbetslöshet och vissa sociala kostnader. Det sade statsrådet ingenting om här,lika litet som hon gör det i propositionen. Men detta är en realitet som maninte kan komma ifrån. Vidareansåg statsrådet alt vi inte kunde räkna med nägon oulnylfiad kapacitet, KAMUhar ändå nu bevisat att kapacilelsutnytfiandet är 1974 när 128 000 elever flckutbildning var mindre än 70 96 i 17 län. Endast i 7 län var utnytfiandei högreän 70 96, Det flnns alltså en oulnylfiad kapacitet. När kapaciteten ärutnytfiad böriar naturiiglvis de reella kostnaderna att uppstå. Men dåminskar, som jag tidigare sade, övriga kostnader för samhället ochlöneunderiaget ökar, KAMU beräknade kostnaderna mot bakgrunden av all samiligaplatser i arbetsmarknadsutbildningen skall vara besatta, och det är ganskasvårt att komma dithän. Jag tycker att jag genom statsrådetsanförande fäll ytterligare belägg för min uppfallning alt reservationen är välgrundad på sakskäl. Hen EKINGE (fp) kortgenmäle: Inle heller jag fann i fru staisrådets anförande någon som helstutgångspunkt för ett ändrat ställningstagande. Fru statsrådet vitsordadeatt vi var beredda att ta konsekvenserna och betala kostnaderna, men -sade hon - inte fullt ul.