prot · FY0953 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagvill framhålla alt vi från sida acceplerar den organisatoriska lösningi form av ett dotterbolag lill som föreslås i propositionen. Vigör det av flera skäl. Vi menar alt del flnns anledning att inlegöra någon läsning till en bestämd organisatorisk lösning för framliden medhänsyn lill radioulredningens arbeie. Vidare kan det finnas skäl att i ettuppbyggnadsskede låta lokalradion dra nytta av erfarenhetersaml dess administrativa och tekniska resurser och göra övergängen smidig frånden nuvarande regionalradion till den kommande lokalradion. Menblickar vi framåt måste vi ocksä fråga oss vilka uppgifter lokalradion skallfylla när den väl är utbyggd och vilka lösningar, bl. a. i fråga omlokalradions organisalion, som bäst svarar mol lokalradions primära uppgifteroch som bäst tillgodoser kraven både på lokal förankring och självständighet. Delär svårt enligt min mening att komma ifrån att propositionens lösning med etldotterbolag som i avgörande avseenden är nära knutet lill moderbolaget kaninnebära risker föratl lokalradions utveckling kan komma att hämmas av delinflytande som moderbolaget i praktiken kommer all få i och med propositionensförslag. Hela idén med lokalradion kan därmed komma all förfuskas. Avpropositionen framgår t. ex. att det skall upprättas elt samarbetsavtal mellanbolagen. "Av detta" - och här citerar jag propositionen - "börframgå alt moderbolaget, , skall svara för övergripandeplanering av rundradioverksamhelen, göra framställning om medelstilldelning ochbesluta om budgetramar för lokalradioförelagel samt besluta om system förekonomisk styrning och kontroll. Vidare bör moderbolaget fastställa förrundradioverksamheten i dess helhet gemensamma programregler. Ipersonalpolitiskt hänseende skall företagen betraktas som en enhet. I avtaletbör vidare inskrivas alt del skall åvila att företrädakoncernen i förhandlingar om kollek-livavtal, avtal om upphovsrätter m. m.liksom med centrala instanser t: ex. för sport, musik och nyheier. Del skallhärvid ankomma pä alt med beaktande av konsekvenser för helakoncernen avgöra i vad män förhandlingarna skall bedrivas centralt." Detkan räcka med det här citatet. Del visar att strävandena lill etl självständigtövergripande planeringsansvar och en självständig personal-och programpolilikutifrån lokalradions egna förutsättningar och önskemål kan bli svåra altförena med den organisatoriska konstruktion och uppgiftsfördelning somföresläs. Givetviskan och bör en hel del frågor lösas gemensamt för lokalradion och SverigesRadio i övrigl. Del förfiänar att understrykas. Det ligger också ett värde iatt man kan samarbeta på olika områden av väsentlig Lokalradio, m. m. 14 protokoll 1975. Lokalradio, m. m. betydelse för bäggeparter, men den fråga som infinner sig är om inte lokalradion står starkare ien förhandlingssituation gentemot i övrigl om lokalradion fär enmer självständig slällning än som föreslås. Idebaiten om lokalradio har del kastats fram en rad olika förslag om hurlokalradion skulle kunna se ul. radioutredning, som gjort en merinträngande behandling av denna fråga, föreslog all lokalradion skulle fäformen av elt fristående programföretag, . Enligt minmening finns del i förslagen om etl lokalradioförelag som är mer självständigti förhällande till än propositionens modell sädana förfiänsterall frågan bör prövas närmare av den nu sittande radioutredningen, ochförutsättningarna och konsekvenserna för en sådan lösning bör redovisas genomall utredningen presenterar ell förslag till ett sådant alternativ. Vi har imolionen 1842 pekat pä alt lokalradion skulle kunna organiseras i framliden somett företag som är frikopplal från , men även andra lösningar somfyller kraven på ökad självständighet är givetvis tänkbara. 1reservalion nr 4 föresläs all radioulredningen skall få i uppdrag all göradelta, och jag ber att få yrka bifall till reservaiionen. Idenna cenlerreservation framhålls också alt del är väsentligt att verksamheteni de olika lokalradioområdena kan komma all bedrivas med långl gåendesjälvständighet inom lokalradioförelagets ram. Vi föreslär därför att man iradioulredningen närmare bör pröva all förstärka den lokala självständighetengenom alt i vafie lokalradioomräde inrätta en lekmannanämnd med bred förankringinom lokalradioomrädei som fär sig tilldelad vissa uppgifter. Det numeraväxande intresset på alla häll för alt decentralisera beslutsfattandet på olikasamhällsområden bör, som vi ser del, i särskilt hög grad vara tillämpligt pålokalradion med den karakiär denna verksamhet har inom rundradion. Självfalletskall liksom hillills den redaktionella ledningen och programansvarel tillkommasla-tionschefen i lokalradioområdet. Däremot skulle man med lekmanna-nämnderkunna åstadkomma en tyngdpunktsförflyttning från den centralaföretagsledningen till lokalradioområdena. Vadvill vi då i reservationen nr 4? Ja, vi framhåller att det är angelägel attdessa frågor blir föremål för en närmare prövning av radioulredningen och presenterar förslag i detta avseende som underlag för kommandeställningstaganden lill lokalradions framlida organisalion och verksamhet. Deltaavfärdas av utskottsmajoriteten med hänvisning dels lill att radioulredningenkan väntas överväga den organisationsform vi föreslår, dels till att elt bifalllill molionen skulle styra utredningen i viss riktning och försvåra en fri ochförutsättningslös prövning av olika alternativ. Denargumentation utskottsmajoriteten här för är besynnerlig och motsägelsefull.Om majoriteten hävdaratt radioulredningen kommeratt göra överväganden av deltaslag, pä vad sätt skulle då en fri och förutsättningslös prövning försvårasgenom att man redovisar de överväganden man gjort kring ettorganisalionsalternativ man diskuterat inom utredningen? Är del tvärtom inleav stort värde för en fri och förutsättningslös prövning av frågan ocksäutanför uiredningens krets all man redovisar förslag och överväganden kring t.ex. det huvudalternativ som den förra radioulredningen förordat eller andralösningar som innebär ett lokalradioföretag med slörre självständighet än vadsom nu blir fallet i avvaktan pä uiredningens arbete och att man här ocksä harmöjlighet att beakta de förändringar som i övrigl kommer att aktualiseras iradioutredningens arbeie? Om man menar att del är angeläget alt vi inle bindeross när del gäller den framtida organisationen, är del dä inte av slort värdeatt vi också får en öppen redovisning av sådana här alternativ? Etlbifall lill reservation nr 4 innebär således, herr talman, inte några som helsthinder för en fri och förutsättningslös prövning av olika alternativ. Det ärinte centerreservalionen som är motsägelsefull utan del är utskotlsmajorilelensargumentation. Vi har vid en rad tillfällen här i diskuterat behovel av enbättre geografisk balans i programproduktionen och all rundradioprogram islörre utsträckning än hillills kommer all produceras utanför de nu helldominerande slorstadsdislriklen. En geografisk spridning av produktionen är avbetydelse för att tillgodose kraven på bredd, mångfald och allsidighet. Jagberörde det i inledningen av min anförande. Att della med en spridning avprogramproduktionen är vikligl framgår redan av att regering och riksdag angavdetta som en målsättning beslul. Ansträngningar har även gjorts inomSveriges Radio för att i Slörre utsträckning lägga ul programproduklion pådistrikten. Vi har haft anledning alt återkomma till denna frågahär i . Delförfiänar att understrykas att lokalradion inle med ett slag förändrarsituationen. återstår åtskilligt att göra för att bygga ul denlokala och regionala verksamheten, som också framhålls i motionen 1842. Detgäller inte minst att skapa förutsättningar för en ökad bredd och allsidighet iriksprogrammen. Del måste vara en uppgift för att målmedveteteftersträva en decentralisering av programproduktion både i fråga omfiudradion och televisionen. Jagnoterar med tillfredsställelse alt det på denna punkt inte rått några delademeningar i utskottet. Lålmig avslutningsvis kort beröra tvä vikliga principiella frågor i propositionen.1969 års radioulredning föreslog som bekant att olika myndigheters möjligheterall sända program i radio och TV kraftigt skulle byggas ul. Del förslaget harmött en hel del kritik, och man har bland kritikerna varnat för alt dellaskulle kunna medföra allvarliga risker för radions och televisionensintegritet. Lokalradiopropositionen är betydligt återhållsammare på denna punktän radioutredningen och innebär att en viss ytterligare vidgning av meddelandeninom rundradion skall kunna ske, alt kommunala myndigheter skall fä sammamöjligheter som statliga Lokalradio,m. Lokalradio, m. m. myndigheter nu har och altorganisationerna i särskilt vikliga frågor skall få tillfälle att geinformation. Detta skall ske inom ramen för de nuvarande principerna omrundradioföretagets oberoende. Propositionens förslag i det här avseendet harklara fördelar framför radioulrednings förslag, det vill jagunderstryka. Ävenen annan viklig fråga som har alt göra med integritet behandlas iproposiiionen. Pä grundval av reklamulredningens genomgång av reklamen ochkonsekvenserna av reklamfinansierad TV föreslås i propositionen alt tanken påkommersiell reklam i televisions- och fiudradioprogram skall avvisas. Vaktslåendelom integriteten är och måste vara en hörnslen för rundradioverksamheten i värtland. Vi hävdar frän sida att ett förtroendefullt förhällande mellanrundradion och dess publik är avhängigt av att verksamheten kan hällas fri frånpåtryckningar från myndigheter och starka ekonomiska intressen. Vi har längeställt oss negativa till tankar pä särskilda reklamfinansierade företag ochreklamfinansiering över huvud taget inom rundradion. Del ställningslagande somnu görs i propositionen i denna fråga hälsar vi därför med tillfredsställelse. 1della anförande instämde herrar i Lane-Herrestad och samt fruGöthberg (samtliga c). I den proposition som vi nu diskuterar har regeringen tagit slutligställning lill frågan om möjligheten att reklamfinansiera TV-programmen.Moderata samlingspartiet har i sin partimolion velal uppskjuta etl sådantställningstagande och överlämna frågan till radioutredningen. Ocksä andramotioner tar upp värdet av reklamfinansieringen, men utskoltsmajorileten kaninte anse annat än att de skäl som framförts i proposiiionen mol en sådanfinansiering är så starka all motionerna bör avslås. Jag skall inle så här nära midnatt ta upp en debatt för eller emotreklamfinansiering. Den debatten har förts åtskilliga gånger i . Jag skall i stället nöja mig med att hänvisa till vad . a. nämnde hon all alla europeiska länder utom de nordiska ländernaoch nu använder sig av den finansieringsformen. Alljag inle nu vill ge mig in pä någon debatt om reklamfinansiering beror däremotinle pä alt jag länker ållyda del maktfullkomliga uttalande som här i kammaren när han sade all vi har viktigare saker att sysslamed. Diskussionen är slutförd. Nej, , jag kan för del förstahänvisa lill vad sade, alt varie är suveränt när detgäller rällen att la upp en fråga lill ny behandling. För del andra har varieriksdagsman rält att diskutera en för honom angelägen fråga när del passar in ikammarens föredragningslista. Vihar som sagl föreslagit att de här frågorna skall hänskjutas till radioutredningen,och det har vi gjort bl. a. med lanke på de finansiella svårigheter somSveriges Radio och ocksä det nya lokalradiobolaget kommer att ha känning av.Hur skall vi i vårt land mot bakgrund av de stigande kostnaderna förprogramproduklionen kunna hälla rimlig standard pä programutbudet? Det är enfråga som alltför litet har diskuterats i samband med den radio- ochTV-proposition som föreligger. Ellbelägg för vad kostnadsutvecklingen har inneburit har vi fått genom den debattsom har förts inom och utom de senasie åren. Alltför begränsaderesurser tillsammans med krav på kvalitativt god produktion måste skapasvårigheter, och de svårigheterna kommeratt drabba också den nu aktuellalokalradion. Utbildningsministernberäknar att 14 man skall åstadkomma minst tio limmars informativ lokalradio i veckan.Vi som bor i lyssnar ofta på grannlandels radio och ser dess TV. Den 1april startade sin utvidgade regionalradio, där 12 man skall svaraför fem-sex limmars program . De svenska kollegerna förväntas alltsåproducera nästan dubbelt så myckel. I vilken form? frågar man sig. Skalllokalpop bli lösningen på lokalradions personalproblem? Jagvill gärna tillägga all med det nuvarande finansieringssystemet kommerutbyggnaden av den regionala TV;n att dröja. Två avslutadeundersökningar av regional-TV-publiken och dess önskemål visade en92-procentig uppslutning kring regional-TV. - ensamt, trorjag, avvärldens storsläder - har ännu inle regional TV men behöver del naturligtvis påsamma säll som samtliga andra regioner behöver utöka sin sändningstid. Mendet kostar pengar. Del finns, herr talman, andra finansieringskällor för radiooch TV än licenser, bl. a. skattefinansiering. Regeringspartiet brukar inle hanågra hämningar när det gäller all lägga över finansieringen av olika åtagandenpå förelagen, men just här, där kostnadsökningarna är ofrånkomliga, vill maninle ens ha den frågan utredd av radioutredningen, trots att därmedTV-publiken skulle fä bättre valmöjligheter ulan höjning av licensavgiften ochtrots att programkvalitelen skulle bli bällre. Därtill - och del är vikligtinle minst inför kravet av en utbyggnad av regional-TV - skulle de tekniska ochpersonella resurser som finns kunna bli lill fullo utnytfiade. Lokalradio,m. iGöteborg (fp); Jag har i anslutning lill proposiiionen 13 väckt två motioner.Molionen 1843 gäller vad som sägs i propositionen belräffande eventuellareklaminslag i radio och TV. Man kan ju undra varför denna fråga har tagits uppi propositionen om lokalradio. Ingen har föreslagit all reklam skulle införas iden form av lokalradio som här är aktuell. Avsikten måste dä ha varit att, somen tidigare lalare sade, få del här ärendet utageral, att förklara att del nuär slulpratat i frågan. Jag kan inle instämma idella. Försl och främst anser jag alt det finns I.S protokoll 1975. Lokalradio, m. m. ell dåligt underlag förett uttalande som skulle för all framlid avvisa tanken på varie form av reklami radio och TV. När man ser hur utredarna i en samhällsekonomisk kalkyl lar medtidsförluster för de TV-liiiare som är ointresserade av reklaminslag, beräknardem i kronor och lar upp dem som en belastning i kalkylen, undrar man hur deegentligen har gått lill väga. allra viktigaste här är att man inte kan förutse en framtida utveckling.Jag har i min moiion hänvisat till vad en av våra främsta experter på dettaområde, professor , anförde i sitt särskilda yttrande tillulredningen. Han anser att man inle nu skall införa reklam i radio och TV, inteminst med tanke pä pressens situation. Men han säger alt de förutsättningar somhans bedömning bygger pä kan förändras, bl. a. genom den teknologiskaulvecklingen pä medieområdet. Därför bör frågan om TV-reklam enligt hans meninglas upp ånyo i samband med alt den framtida medieutvecklingen granskas. Jaglycker att det är mycket klokt sagl och att det inte finns anledning altföregripa en kommande utveckling genom all nu opäkallal göra ell uttalande iavsikt att försöka binda i denna fråga. Utbildningsministernhade vänligheten att tala om den slrävan efter respekt för den enskildesintegritet som utmärker liberalismen; han menade all den strävan skulle hatill föfid att man skulle avvisa vafie lanke på reklaminslag i radio och TV.Jag måste dä fråga: Kan den liberala pressen, som acceplerar reklaminslag,beskyllas för att av den anledningen visa bristande intresse för den enskildamänniskans integritet? Desynpunkler som jag har framfört läcks av det särskilda yttrande som fruFraenkel har avgivit. Därför yrkar jag inie bifall lill molionen 1843. Jaghar också väckt en annan motion - tillsammans med medmotionärer, liksom denförra - som gäller de frågor som i övrigt har förts fram i propositionen. Vihar hemställt alt det alternativ som docent framfört iulredningen om särskilda lokala radioförelag skulle prövas. De invändningar somhar riktals mot en sådan tanke har vi bemött i molionen, och harhaft vänligheten att referera därtill. Det behöver jag alltså inle göra . Jaghar varit angelägen om all den här frågan verkligen skall las upp iulredningen. säger utskottet all ulredningen nog gör del ändå. Man vill inleatt den här motionen skall överlämnas till utredningen och anför, beträffandeen annan motion, all ett sådant överlämnande skulle kunna styra ulredningen. Departementschefensäger all den lösning han föreslår är relativt neutral. När jag har velal attmotionen skulle överlämnas lill ulredningen beror det pä alt jag är rädd för altden form som här är föreslagen som elt provisorium kan komma alt styrautvecklingen och att jag anser all del därför kan vara bra att de synpunktersom framförs i molionen bringas lill utredningens kännedom. gäller ocksäde synpunkter som jag har anfört om vikten avatt åstadkomma en ivåvägskommunikalion mel- Nr 53 lan lokalradion ochlyssnarna liksom om möjligheten att fä lill stånd Onsdaeen den verkliga lokalaradiostationer av det slag som jag har angivit i min motion. q a i n-ir Av dessa skäl ber jag,herr lalman, att få yrka bifall till motionen Lokalradio, m. m. Hen NYHAGE(m); radioutredning, vars belänkande ligger till grund förproposition nr 13 till årets riksdag, föreslog beträffande landets indelning ilokalradioomräden, all antalet områden skulle vara 36, all inget område skulleomfatta mer än ett län och att läns- och kommungränser i princip inle skullebrytas. Vissalän skulle indelas i tvä eller tre områden. a. ,som indelades i elt Boråsomräde och ell Vänersborgsområde samiidigi som vissadelar tillfördes . Iproposiiionen föreslås 24 lokalradioomräden, vilka sammanfaller med länen medundantag av saml . Dessa indelas i tväområden, som skär över länsgränserna. Det ena av dessa områden föresläs omfattaGöteborg och samt kringliggande regioner med som huvudsiudioort.Del andra föresläs omfatta del s. k. trestadsomrädet. Boråsföresläs ingå i en försöksverksamhet, innebärande all får egenlokalredaktion och ges möjlighet att sända vissa lokala program, främstnyheier. har alltså inle biträtt radioulredningens förslag när del gällerBoråsområdet. Som enda egentliga skäl härför åberopar statsrådet, att denäringsgeografiska sambanden över länsgränserna på vissa håll i ärså omfattande, alt del för lokalradions del finns starka motiv för etl undanlagfrån en indelning som föfier länsgränserna. Statsrådet föreslår därför attGöteborg och med kringliggande kommuner sammanförs lill ett område.Kulturutskottet ansluter sig till della förslag. Detåberopade skälet är enligt min mening inte bärande. Näringsgeografiska sambandmellan och existerar givelvis men kan ingalundaanses vara av den karaktären all de kan spela någon som helst avgörande rollforell ställningstagande i enlighet med föreliggande förslag. Däremotkan med all rätt hävdas, alt Boräsområdet såväl geografiskt som urnäringslivssynpunkt är ell utomordentligt väl samlat område. Området har etlenhetligt och i betydande omfattning gemensamt näringsliv. Detärtäitbefolkaloch barett befolkningsunderlag om ca 220 000 invånare, vilket ärslörre eller hell likvärdigt med flera andra i propositionen föreslagnaområden, Boråsär den givna centralorten i delta område. Där finns därtill redan en sändare,som ulan svårighet täcker in hela området. Det krävs alltså i det avseendetinga nyinvesteringar för all skall bilda etl Lokalradio, m. m. Iadministrativt hänseende är anknytningen mellan och avringa omfattning. i har sitt säte i ochdär finns ocksä . Ej heller i det här avseendetlalar alltså några särskilda skäl för elt enda stort Göteborgsområde. Delföreslagna kommer att omfatta mer än 700 000 invånare. Delblir därtill geografiskt mycket omfattande. All på etl tillfredsställande sälltäcka in hela detta område torde vara förenat med slora svårigheter för lokalradion.Uppenbara risker finns för all anslutningen till området kommer alt medförabetydande olägenheter för Boråsregionen. Personalen vid i västra distriktet har genom SIF-sektion20 framfört en rad synpunkler i del ärende vi nu behandlar. Belräffandesändarnäl, områdesindelning och utbyggnad sägs del bl. "Rentallmänt kan man slå fast all antalet lokalradioområden är otillräckligt iförhållande till ambitionerna. Det blir svårt för 24 stationer att verkligenbli en lokalradio. När det gäller områdesindelningen i västra distriktet ansersektionen att med kringliggande kommuner måste bli en egen, fullvärdiglokalradiostation. Förslagels lösning, att föra till , men medmöjligheter lill egna lokala sändningar, är oklart och otillfredsställande.Borås-området har ändå 220 000 invånare och del kommer all bli synnerligenointressant för Ulricehamns-borna t ex att matas med lokallGöteborgs-material." Ingeltvivel kan alliså råda om personalens inställning till den här frågan. Herr lalman!Sammanfattningsvis vill jag fastslå föfiande. Allasakskäl talar uppenbarligen för all Boråsregionen skall utgöra ett egetlokalradioomräde medan egentligen ingenting lalar för den konstruktion somföreslås i proposiiionen och av kulturutskottet. Radioulredningen förordadeenhälligl ell särskilt Boråsomräde. Människornai den berörda bygden slår bakom kravet pä eget lokalradioområde. Personalenvid i västra distriktet uttalar sig otvetydigt för att medomgivande kommuner skall bli en egen fullvärdig radiostation. Likvälställer sig kulturutskottet bakom regeringsförslaget, vilkel enligt mittförmenande måste betraktas som något anmärkningsvärt. Uppenbarligen inser ävenutskottet della, eftersom man bifogar en brasklapp, där man ulgår ifrån attlokalradioförelagel framgenl, om del visar sig påkallat, föreslår ätgärder förjusteringar i fråga om indelningen i lokalradioområden. Det borde ha varitnaturligt för utskottet att självt ta slällning till en sådan juslering ienlighet med förslaget i molionen 1847, som jag härmed ber att fä yrka bifalltill. Idetta anförande instämde herrar i (m) och i Heden (c). Hen i (s); Jag skall myckel kort kommentera motionen 1832 där iEskilstuna och jag tar upp frågan om den föreslagna bemanningen vid de 24lokalradiostationerna. Vi gör del därför alt vi befarar all med föreslagenpersonalstyrka kommer den i och för sig utmärkta målsättningen inle alt kunnauppnäs. Ifråga om personella resurser skall varie station enligt förslaget få igenomsnitt åtta journalister till förfogande och dessa skall producera mellan10 och 15 limmar , vilkel gör peranställd. Vimotionärer är rädda för att den föreslagna personaldimensioneringen kommer attäventyra programkvalitelen och därmed även departementschefens målsättning.Tvingas man ute i distrikten i alltför hög grad alt saxa vad tidningarnaskriver kan det mycket väl bli, som personalen vid Norrboltensdistriklelbefarar, nämligen alt en lokalradio i enligt propositionen innebären klar försämring i förhållande till nuvarande verksamhet. Averfarenhet vet vi att del är de egenproducerade programmen som ger lyssnarnabästa utbytet. Frän mitt eget hemlän har man mycket riktigt pekat på vikten avatt man tilldelas personella resurser så alt man kan bevaka del som händersåväl på daglid som på kvällslid. Del senare är inte minst vikligt, ly del ärdå som det hålls informationsmöten för allmänheten, lokala opinionsmölen,poliliska debatter med förankring, kulturevenemang som speglarregionalt och lokalt kullurliv och inte minst kommunala sammanträden, därlokalt viktiga och de-baltstimulerande frågor behandlas. Meningsfullaprogram kostar både personal och pengar, och skall man plussa på med exempelvisett par journalister och kanske en eller tvä tekniker på varie lokalstalion sädrar detta stora årskostnader. Och det är därför som vi i motionen tagit ossför att föreslå viss omdisponering av de samlade resurserna. Man kan nämligeninle bara, som från många håll, ropa efter personal och resurser ulan attanvisa var medlen skall las.