prot · FY0974 · 1975-12-31 00:00:00 — visar detsig all de partier som ingår i uppgörelsen är bundna av vad som då i all hastbeslutats, och delta får givelvis till följd att överläggningarna om frågornablir helt ointressanta. Del är därför att hoppas att del blir ett slut pä dennatyp av riksdagsarbete som när det gäller skatterna i huvudsak är förlagtutanför . Etttypexempel på ett tydligen i all hast fatlat beslut är borttagandet av taket päsocialförsäkringsavgifterna. Därmed släpper man inte bara allt samband mellanavgifter och förmåner, utan man inför en marginalbeskattning på inkomster överdetta tak med minst 85 96, då vederbörande själv fär betala dessa avgifter. Efteralla de misslyckade skatteomläggningar som vi nu har haft under 1970-talel harvårt folk verkligen all rätt att kräva all det nu las krafttag för allåstadkomma ett förslag som innebär en verklig skattesänkning. Detär tydligt att arbetsmarknadsparterna för framtiden undanber sig den typ avskattepolitik som praktiserats inte minst . Det kan intevara tillfredsställande att lönestegringar på , och för vissanäringsgrenar på över 40 96, under innevarande och nästkommande år inte medsäkerhet leder lill någon reallöneslegring. Även arbetsmarknadsparlerna - såvälarbetsgivarna som de anställdas representanter - synes tvivla på att dessaprocentuellt stora lönestegringar leder till 3 96 reallöneförbättring. Ingentorde kunna hävda att detta är ett tillfredsställande resultat. Infiationensynes gå vidare. Ingen torde med allvar kunna påstå att de s. k. uppgörelserna- antingen vi nu kallar dem I eller Il eller något annat - harbidragit till någon stabilisering av vår ekonomi. Lika svårt torde det vara atthävda alt de höjda arbetsgivaravgifterna har förhindrat några lönestegringar.Nej, sanningen är den att det hade fordrats en verklig skattesänkning för atthålla tillbaka lönestegringarna, som endast blir infiationsluft. Resultatetblir nu alt statskassan kommer att tillföras ännu mera pengar genom denominellt högre lönerna, framför allt på grund av vårt progressivaskattesystem. Redan innan dessa högre löner blivit kända var man inom deicke-socialistiska partierna överens om att statskassans tillskott genomprogressionen skulle bli minst 2,3 miljarder. Detta belopp torde nu komma attöka avsevärt. Antagligen ligger siffran betydligt över 3 miljarder. Närfinansministern nu kräver s, k, totalkompensalion kommer det att innebära allhan genom de kraftiga lönehöjningarna tar tillbaka mera än han ger ut iskatteförändring. Om vi skall komma till rätta med problemen, måste ävenstaten lära sig att spara och hålla tillbaka. kräver man härd sparsamhel förlandsting, kommuner och framför allt de svenska familjerna, men man har ingakrav på återhållsamhet för staten. Detta är ett led i den socialistiskapolitiken. De enskilda människorna skall lämna ifrån sig alltmer till denoffentliga sektorn. Den av beslutade besparingsutredningen måstedärför med all kraft sätta i gäng sitt arbete. Givetvis måstebesparingarna även gälla statens organisation. Sänkning av inkomstskatten, m. m. råder inga delade meningar om att det är nödvändigt med en sänkning avstatsskatten. Det är så mycket mera befogat som alla de senaste årensskatteomläggningar bara skjutit det verkliga problemet framför sig, nämligenmarginalskatterna på den nya nominella löneförbättringen, skaller som barablivit högre och högre för varie gäng. Sedan 1970 års skattebeslut har alla medinkomst . fått höjd marginalskatt räknat i fast penningvärde. Detär naturligt att detta är ett stort problem, när mycket vanliga inkomsterdrabbas av en marginalskatt på omkring 60 96. Med sådana marginalskatter är detinte lätt för arbetsmarknadens parteratt komma fram till en rimlig lösning. Problemetblir inte lättare när statsmakten beslutar om höjningar av de olikaarbetsgivaravgifterna. Riksdagenkan rimligen inte i längden hålla på med att vid varie s, k. skalleomläggninghöja marginalskatten i de skikt som de stora löntagargrupperna är inne i ellerslår på tröskeln lill. omdöme gäller även den nu föreslagna skatteskalan.Vi moderater har därför ansett att det viktigaste i dagens läge måste vara attsänka marginalskatterna för dessa mellangrupper, så alt vi inte redan nästa årbefinner oss i samma besvärliga situation som och som vi varit i underhela . Vi har också stöd fÖr denna vår åsikt i remisser frånarbetsmarknadsorganisationer. Vi har sålunda föreslagit betydligt lägremarginalskatter på inkomster . Det skulle betyda attinkomsttagare i dessa inkomstlägen finge behålla en betydligt större del avsin löneförhöjning än enligt regeringsförslagei. Ävenom man försöker beteckna årets skatteomläggning som en förändring medlåglöneprofil, torde verkligheten tyvärr bli en helt annan för dessa grupper.Regeringsförslagets prishöjande effekter kommer att göra au de grupperna intefär någon lättnad, då prishöjningarna för dessa grupper är särskilt besvärande. Folkpensionärernasbeskattning kommer att ta upp i ett kommande anförande, varförjag nöjer mig med att uttrycka min förvåning över att majoriteten stannat förall en folkpensionär med . i kapital skall förvägras avdrag förnedsatt skatteförmåga. Dessutom blir detta kapital avdragsdiskriminerande ännuen gång, genom alt även maken, som inte har något kapital alls, förlorar sittavdrag. Ocksåförvärvsavdragen och familjebeskattningen kommeratt behandlas av fruTroedsson, varför jag även går förbi reservationerna av oss moderater på dessapunkter. Närdet gäller den faktiska sambeskattningen, den inkomst som två makar gemensamtinarbetar i en rörelse eller ett jordbruk, har vi moderater tillsammans medfolkpartiet och reserverat oss för ett krav på attskatteutredningen måste bli färdig med ett förslag , så all del blirmöjligt för att fatta beslut under innevarande kalenderår. Del kanrimligen inle vara så svårt att få bort denna uppenbara orättvisa. Dessamänniskor drabbas av en hård marginalskatt när deras gemensamma inkomstersammanslås till en enda. Detta är en orättfär- dighet,som uppstod vid1970 års skatteomläggning, då sambeskattningen borttogs och vi fick bara enskatteskala, som skulle gälla för såväl ensamstående som makar. Ettproblem av stor betydelse för dessa grupper - del rör sig oftast omegenföretagare - är uttagandet av arbetsgivaravgiften, som tas ut även påinkomst av kapital för dessa företagare och jordbrukare. Vi moderater kräverdärför i reservationen 18 att avdrag skall fä göras med 125 96 av den erlagdaavgiften för att därmed eliminera denna orättvisa. Underen har vi moderater även krävt en höjning av sparavdragel, då delär mycket länge sedan detta förändrades. har vi haft en myckel storinflation som urholkat värdet av detta avdrag. Räntan har , dels på grund avinflationen, dels pä grund av den höga marginalskatten, blivit negaliv. Därförhar det nuvarande förhållandet varit helt oacceptabelt med hänsyn tillsmåspararnas berättigade anspråk på att statsmakten har ansvaret förpenningvärdet. äntligen finns det ett enhälligt förslag, som överensstämmer medden motion som vi väckte redan vid börian. Förmånga villaägare har de nya taxeringsvärdena inneburit att man helt hastigt harfått besked om alt man bor i en lyxbostad. Del är förklarligt att dellamedfört stor oro. Del gamla huset har inte på nägol sätt blivit luxuöst baraför alt det har fått ett högre taxeringsvärde. Detta är inte någonting annat änen registrering av den infiation som statsmakterna bestätt oss sedan förra fastighetstaxeringen. Det innebär också att dessa grupperblir hårt exlrabeskattade. Man har beräknat alt skatterna på dessa höjningar idet allra närmaste kommer att röra sig om I miljard kronor. Vimoderater har föreslagit alt schablonavdraget skall höjas lill . motav regeringen föreslagna 800. På denna punkt överensstämmer vårt förslag medyrkanden från och . När del gäller de nyaskikigränserna har regeringen stannat vid att bara höja den lägre skiktgränsenfrån 150 000 till . Vi föreslår här 200 000 och sedan en gräns vid300 000, över vilket belopp vi menar att inkomstberäkningen skall stanna vid 896, När höjningarna nu varierar mellan 28 och 59 96, är det förslag som viframlagt synnerligen välmotiverat. En person som har sin villa taxerad till150 , och får laxeringen höjd lill 225 000 eller med 50 96 - vilket inteär ovanligt -skulle få en skattehöjning pä inle mindre än . Förmänga pensionärer blir det också problem, då de ofta inte har nämnvärda ränteavdrag,varför de troligen måste fiytta ifrån sina hus. Detta gäller även i storutsträckning dem som sparat ihop till fritidshus, vilka på många platser blivithögt upplaxerade. Sedan den här schablonbeskattningen tillkom har ocksåkrafiiga höjningar av olika avgifter skett, och reparationskostnaderna harblivit mycket höga. Därför har vi också föreslagit alt egnahemsägarna skall fågöra ell reparalionsavdrag med . för att fä någon kompensationför de stora prishöjningarna. Tvåfa-miljsfastigheterna bör också bli uppdeladepå de två familjer som bebor Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkning av inkomstskatten, m. m. dessa, vilket krävs ireservationen 9. Vihar också i en reservalion, som är gemensam för oss moderater, ochcentern, krävt ändrad förmögenhetsbeskattning med hänsyn till de nyataxeringsvärdena. Redan nu skapar kapitalbeskattningen svåra problem förfamiljeföretag, och många hotas av nedläggelse. Därför' kan det inte vararimligt alt låta de här skatterna ytterligare öka pä dessas bekymmer. Detär förvånansvärt att de tre partierna , ochsocialdemokraterna återigen kunde komma överens om ett förslag till höjning avdryckesförpackningsavgifien. Den medförde ju stor oro då den infördes. Nuåterkommer regeringen med ett förslag som -jag kan inte finna annat - måstemedföra allvarliga störningar i konkurrenshänseende mellan de olika ölbryggerierna,med fördelar för det stora bolaget med statligt intresse och nackdelar för desmå, vilket också med all kraft påvisats vid uppvaktningar inomskalieutskotlel. Vimoderater kan emellertid glädja oss ät att skatteutskottet har tillstyrkt vårmotion om avslag pä förslaget om höjning av avgiften för dryckesförpackningar.Våra önskemål har också i viss mån blivit tillgodosedda när det gäller vårtavslagsyrkande i fråga om skatt på stilldrinkar. Vi ansåg nämligen all detbevisligen var fråga om drycker som innehåller stor frukttillsals och sålundatangerar livsmedelsområdet. I varie fall borde en skatt inte införas förrän delföreliggande utredningsförslaget har blivit prövat. Vårt förslag om en mindrehöjning av skallen på lättöl har också vunnit ulskollets gillande, ochutskottet har alltså instämt i de synpunkter som vi har framfört om att manfrån nykter-hetssynpunki inle bör höja skallen på lättöl lika myckel somregeringen hade önskat. Mensedan kommer det egendomliga. Utskottet föreslår alt skall beslutahöja skallen på alla drycker med per liler för att få in de pengar sommotsvarar den avstyrkta höjningen av förpackningsavgiften. Då blir resultatetatt majoriteten i utskottet av nykterhetspolitiska skäl visserligen sänker lättölsskattenmed men sedan lägger pä en höjning av per liter, varför resultatetblir en skattehöjning med per liter mot av regeringen föreslagna 20 öreoch av oss moderater föreslagna per liter. Ett något egendomligttillvägagångssätt. Jag ber att fä yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8,10, 13, 14, 15, 18 och 19 - samtliga där mitt namn förekommer. Idetta anförande instämde herrar , i Vrångebäck, ,, , och i (samtliga m). betänkande nr 25 behandlas den omläggning av skatteuttagetför varom överenskommelse uppnåddes i den s. k.Irepartiuppgörelsen mellan regeringen, och . Enligt dennakommer, som framgår av propositionen 92, den direkta statliga inkomstskattentotalt all sänkas med . Dessutom fördubblas sparavdragelfrån nuvarande 400 resp, . för ensamstående och I 600 kr.för äkta makar. Vidare höjs grundavdraget vid beräkning av arbetsgivaravgififör egenföretagare från nuvarande 10 000 till , I överenskommelseningick också att barnbidraget höjs med , frän del kommande årsskiftet.Totalt omfattar uppgörelsen 6,2 miljarder. Självfalletkan inte staten utan vidare avslå från inkomster på belopp av denna omfattning,allra minst när beräknas ett underskoll för nästa budgetårpå över 10 miljarder. Därför har sänkningen av den direkta inkomstskallenmedfört höjningar av vissa avgifter och i viss utsträckning av den indirektabeskattningen. De senaste årens skatteomläggningar har i huvudsak finansieratsvia höjda arbetsgivaravgifter. har i varie fall en tredjedelfinansierats på annat sätt än genom höjda avgifter pä gjord arbetsinsats, enförändring i linje med vad företräder. Jagskall nu inte gå närmare in på vad propositionen innehåller - det kommerförmodligen andra företrädare för utskottet att göra. Jag vill endast säganågra ord rent allmänt om dess innehåll. Skattesänkningenfär en mer utpräglad läginkomstprofil än förra årets. Redan vid , taxeradinkomst blir skattesänkningen I , för att sedan för inkomstgruppernamellan 40 000 och , uppgå till högst I . Skattesänkningen blirför inkomsttagare , . mer än förra åretoch för inkomsttagare . mellan 500 och 600 kr.mindre. Det är ett bevis för vad jag sade om läginkomstprofilen, Iett avsnitt av uppgörelsen har skatteutskoltel frångått propositionens förslag,nämligen beträffande den föreslagna höjningen av förpackningsavgifter.Anledningen härtill är dels del bestämda uttalande som gjordes av utskottet1973 vid införandel av den nuvarande förpackningsavgiften, dels de uttalandenoch de argument som har framförts frän berörda parter och där del har klart framgåttall en höjning skulle medföra ganska stora problem. Ulskottetuttalade bl, a. att utskottet inte ansåg sig kunna medverka till alt ensektor av näringslivet ulan förvarning utsattes för åtgärder som radikaltförryckte förutsättningarna för dess verksamhet. Utskottet framhöll vidare attmiljöpolitiska åtgärder borde grundas på en allsidig utredning och bedömning avfrågan i hela dess vidd samt att näringslivet under alla förhållanden borde fåmöjligheter att inom rimlig tid anpassa sig till de nya villkoren. Dessauttalanden, som godkändes av och som åberopats i fiera skrivelserfrån näringslivet, anser utskottet vara sådana att de gäller även . Vi hardärför all anledning att hålla fast vid den ståndpunkten. Till följd av uttalandena1973 har miljökostnadsutredningen fått i upp- Sänkningav inkomstskatten, m. m. drag att prövaverkningarna av dryckesförpackningsavgiften samt överväga det framtida behovetoch utformningen av en särskild emballageavgift, ett uppdrag som väntas blislutfört under loppet av innevarande år. Det förhållandet att frågan omförpackningsavgiftens bibehållande och utformning är under prövning imiljökostnadsutredningen utgör enligt utskottets mening ett tillräckligt motivför att inte nu ändra avgiftens storiek. Härtill kommer, som jag nämnde,de omställningsproblem som ett bifall till förslaget skulle medföra -omställningsproblem som skulle innebära ganska stora svårigheter för berördaparter, Utskotlsmajoritetenföreslår att ingen förändring sker av den förpackningsavgift som menall ett belopp motsvarande den föreslagna höjningen av förpackningsavgiften tasin genom en höjd skattesats för alla drycker som omfattas av de i propositionenföreslagna beskattningsåtgärderna, med i princip per liter. Jag villhär i anslutning lill vad i sade påpeka att räknade in den beskattning som förpackningsavgiften skulle utgöra. Detförslag vi har lagt fram innebär all situationen inkomslmässigt för staten bliroförändrad, oavsett om man tar in avgiften på förpackningen eller på drycken. Vianser att del är mer rättvist och alt det åstadkommer väsentligt mindreproblem att la ut avgiften i dess helhet på dryckerna. Det är därför som vi härföreslår att man skall höja beskattningen på alla de berörda dryckerna med 12öre per liler, Ulskottet föreslår dessutom att skattesatsen på lättöl sätts 5öre lägre än vad som föresläs i propositionen samt att stilldrinken, somlidigare inte beskattats, nu beläggs med en avgift på , motsvarandehälften av den skattesats som föreslås gälla för kolsyrade läskedrycker.Därtill kommer givelvis den lidigare nämnda 12-öresavgiften som ersätterförpackningsskatten. Sommotiv för det sistnämnda avsteget från propositionen kan bl, a, anförasanpassningssvårigheter för producenterna, I den långa rad av uppvaktningarfrån näringsliv och handel som skett har det framförts mänga betydelsefullamotiv för en sådan förändring som utskottet nu föreslår. Centernhar biträtt denna skatteuppgörelse därför att vi eftersträvar en lindring ibeskattningen för inkomsttagare med låga inkomster och vill åstadkomma en lägremarginalskatt. Viskall dock vara väl medvetna om att sänkningen av den direkta skatten åtföljsav en delvis höjd indirekt beskattning. Kraven pä samhället har fält enomfattning som är vida större än vad våra resurser egentligen medger. Det högaskatte- och avgiftsuttaget vi nu har bör därför mana oss alla till en starkareåterhållsamhet med nya åtaganden som strävandet efter besparingarmåste intensifieras. Vårt nuvarande progressiva skattesystem skärperautomatiskt skatteuttaget i tider av inflation. Därför borde del vara ettallmänt intresse alt mer effektivt försöka begränsa den pågåendepenningvärdeförsämringen. Ett mer stabilt penningvärde skulle skapa en lugnareprisutveckling, bättre förutsättningar för en inkomstutjämning och kunnaåstadkomma en större fasthet i den ekonomiska politiken. Iutskottsbetänkandet har också behandlats en del frågor som inte ingått iireparliöverenskommelsen och vidare ett anlal motioner som väckts underallmänna motionstiden. I anslutning till dessa yrkanden har vi i centerntillsammans med och i vissa fall också med tillutskoltsbetänkandet fogat reservationer som jag nu i någon män skall beröra. Ireservationen 7 berörs frågan om upphörandet av den faktiska sam-beskallningenför makar som båda arbetar i ett gemensamt förelag. Denna fråga har debatteratsi alltsedan särbeskatiningen beslutades . Frågan utreds nu av1972 års skatleutredning och en särskild utredningsexpert har handhaft frågan. Närskalteutskotletförra hösten behandlade liknande motioner uttalade utskottet att ettutredningsförslag kunde förväntas , Men trots all fyramånader nu gäll av 1975 har inget förslag presenterats. Därtill förefaller deti dag helt ovisst när över huvud taget något förslag kommer att presenteras.Det är egentligen ganska märkligt att denna utredning, 1972 årsskatleutredning, kan presentera nya skatteregler för helasvenska folket, men inle på åratal kan framlägga något förslag om avveckling avdenna orättvisa. Förbolag och handelsbolag föreligger rätt lill viss uppdelning av inkomst eftergjord arbetsinsats, men för företagare som deklarerar som fysisk person och därbåda makar i det gemensamma förelaget gör sin arbetsinsats får ingen uppdelningske. Finns det något sakligt motiv för alt bibehålla detta system? Riksdagensledamöter får ursäkta, men jag återupprepar en fråga som jag ställt tidigare;Kan det finnas något skäl för att makar som övertar en affär - kanhända enKonsumaffär, där båda har varit anställda - och utför i stort settsamma uppgifier som tidigare skall med oförändrade gemensamma inkomster fä 3000 eller 4 000, ja kanske . högre skatt än om de fortfarande varitanställda? Så stor är nämligen skillnaden, även om den sammanlagda inkomsteninte överstiger . Utskottetsäger nu alt företagsskatteberedningen kommer all läggafram förslag om särskilda regler för beskattning av fämansbolag, 1 sambanddärmed kommer beredningen även all behandla frågor som gäller beskattningen avmakar. Hoppas att detta medför en puff framåt när del gäller denna frågaslösning. Finns det nu två utredningar som behandlar två så närliggande frågor,då borde underlag finnas för att förslag skall kunna framläggas införhöstriksdagen och den förändring vi kräver träda i krafi , Detär vad vi begär i denna reservation och i samband med en sådan ändring börockså frågan om förvärvsavdraget behandlas. Även där är tiden mogen all skapaskalleregler för jordbrukare och rörelseidkare som är likvärdiga med dem förandra medborgare, Ireservalion nr 9 berörs frågan om villabeskattningen. Enligt propositionenskall schablonbeloppet höjas från nuvarande 500 till , samt lägstaskiktgränsens övre höjd från nuvarande 150 000 lill 180 000, Sänkningav inkomstskatten, m. m. Nr 74 har i partimotion krävt att schablonbeloppet skall höjas till TsHflPpnHen ' " " " gränsen för lägsta skiktetsätts lill 200 000, medan Q 4-procentsskiktelfungerar mellan 200 000 och 250 000, och delta yrkande följsupp i reservation nr 9. Enligt de preliminära siffrorna som ut- Sänkning av kommitbeträffande fastighetstaxering av villor skulle taxeringsvärdena inkomstskatten, hahöjts med ca 40 96. Om detta är riktigt så innebär regeringens förslag m. m. endast att ell egnahem med ett taxeringsvärde på , erhåller én sådankompensation alt skatleuttaget förblir oförändrat. Enligtförslaget i reservationen, som också har stöd från , blir skatleuttagetoförändrat med ett nuvarande taxeringsvärde på 65 000. Den pågåendepenningvärdeförsämringen är den främsta orsaken till höjningen avtaxeringsvärdena. Det är därför enligt vår uppfattning rimligt all del sker ennågot större reducering av skatteultaget än vad regeringen föreslagit.Höjningen av schablonavdraget ger alla egnahemsägare en viss reducering, ochdet är därför allra mest angeläget att detta avdrag verkligen höjs. Vi hardessutom krävt en viss höjning av skiktgränserna, och också dettaöverensstämmer med vår uppfattning om att infiationens konsekvenser inle i sähög grad som regeringen föreslår får medföra ökade skatter och därmed ökadeboendekostnader. Iétl särskilt yttrande från och berörs frågan om formerna förden framtida fastighetstaxeringen. Det är ulan tvivel angelägel all dennafråga blir föremål för en grundlig prövning före nästa fastighetstaxering.Huruvida della kan ske i samband med nu aktuella överväganden eller om en heltny utredning bör lillsätlas ber vi att fä återkomma till. Ireservalion nr 13 behandlas också en fråga i nära anslutning lill fastighetstaxeringen,och detta gäller fastighetstaxeringens konsekvenser på kapitalbeskattningensområde. beslöt om vissa ändringar i kapitalbeskattningen,bl. a. innebärande all de provisoriska reglerna, beslulade 1970, om lällnaderför mindre och medelstora förelag slopades och ersattes av nya bestämmelser, Isamband därmed uttalade skalieutskotlel nödvändigheten av all kapilalbeskatlningsfräganför mindre och medelstora företag borde bli föremål för förnyad utredning ochhemställde att förelagsskatteberedningen skulle anförtros delta uppdrag. Såblev också riksdagsbeslutet, och regeringen har i tilläggsdirektiv gettförelagsskatteberedningen i uppgift att utreda och framlägga förslag i dennafråga. Inteminst från denna synpunkt har vi motionärer och reservanter ansett att efter della uttalande av en enhällig riksdag och efter den för ståelse för kapitalbeskattningens problem för berörda grupper som då visades, borde man nu kunnat vara lika enig om alt kapitalbeskattningen inte ytterligare skärps utredningsarbetet pågår. Enligt vad som sagts beräknar kapilalskalteberedningen all komma med sill slut betänkande , Det innebär all förslagel kan behandlas av tidigast och följaktligen skulle 90 dessa grupper under ivä är fä en ytterligare skärptkapitalbeskattning. Jagsåg med stor tillfredsställelse på både beslutet och enigheten idenna fråga, men jag hade faktiskt förväntat att regeringen skulle läggaett förslag som i någon mån hade reducerat dekonsekvenser på kapitalbeskattningens område som fastighetstaxeringkommer att medföra. För här berörda grupper är kapitalel bundet iförvärvskällan. Det är ett i förhällande till produktionen stort kapital somger låg avkastning, och de höjda taxeringsvärdena förändrar inte avkastningenpå något sätt, men skattebördan ökar, I reservationen 13 yrkar vi reservanteratt förslag framlägges lill årets höstriksdag i syfle att begränsa skärpningenav kapitalbeskallningeh lill följd av laxeringsvärdeshöjningar vid 1975 årsallmänna fastighetstaxering,