prot · FZ0912 · 1975-12-31 00:00:00 — Föratt ta ett språng över till ett helt annat ämne vill jag, fru talman, säga attvi i denna kammare , som ofta tidigare, har kunnat lyssna till fruThorssons sakliga och korrekta - såvitt Jag förslår - redogörelse förnedrustningsarbetet i . Det är alltid ett nöje att få lyssna lill henneoch, i den mån det är möjligt, kunna veriflera hennes iakttagelser ochsynpunkter. HerrÅsling - en annan ledamot av nedruslningsdelegationen - kom emellertidomedelbart efter i talarstolen, och hans inlägg innehöll en passussom gör att Jag ser mig föranlåten att fråga vad han egentligen åsyftade.Enligt inlägg skulle del finnas anledning att omprövainställningen till kärnvapenfria zoner. Vivet att en kärnvapenfri zon för har begärts - inle direkt men ofta påandra vägar - från rysk sida, och vi är väl heller inte i tvivelsmål om syftet.Det är att få och au komma ur Vi vei ocksåatt en kärnvapenfri zon i skulle vara ganska meningslös, om denlopprustade - det finns väl ingel annat så rustat område i denna del av världen- lämnades utanför en kärnvapenfri zon. Men det är väl ingen somtror alt ryssarna på minsta sätl skulle vara intresserade av att låta den delenav ingå i en zon av delta slag. Därmed vore en sådan ganskameningslös, någol som även förre ulrikesminislern gäng på gång påpekade. Vidarevei vi all en kärnvapenfri zon ofta förenas med garanlier -posiliva ellernegaliva - från supermaklernas sida, och sådana garantier anser vi ju uteslutnamed hänsyn lill vår svenska neutralitetspolitik. Vi har svårt alt tro atl herrÅsling eller någon annan representant för centerpariiel skulle vilja vara medom någol avsteg på den punkten. Del är därför jag ställer frågan vad hanegenlligen menar. Såskall jag be att få gå över till det nu framlagda förslaget om vidgning av fri-och rättigheter. Del är väl delvis också, i ,tillkommet såsom ett resultat av den opinionsrörelse som framkom i samband medden nya grundlagens antagande och som ju var mycket heterogen. Denrymde både moderater, och rader av opolitiska människor. Det var enopinionsrörelse som gick till våldsamma överdrifter men som i alla fall gjordeden nyttan, att den bidrog till att stärka intresset för fri- och rättigheter iSverige, och det är väl en av anledningarna lill del förslag vi nu har fått.Jag kan i stort instämma i det sakliga innehållet i redogörelseutom när det gäller de punkter där åsikterna bryter sig, och jag kommer straxtill det. Vi kan emellertid notera att socialdemokraterna har gjort eftergifteroch övergivit tidigare positioner, t. ex. i fråga om lagprövningen, och dennaomkastning är värd rosor och inle ris från oppositionens sida. Dettainnebär emellertid inte alt är tillfredsställda med förslaget. I reservationernafrån moderata samlingspartiet har det hävdats att den personliga integriteteninte har lillgodoselts på ett sätl som vi anser tillräckligt, t. ex. i fråga omkollektivanslutningen och egendomsskyddet. Medborgarnas behov av valfrihet harföga beaktats, och det hör faktiskt till demokratin att det också finns ettskydd för minoriteten, vilket socialdemokraterna icke har visat någol intresseför och ej heller c och vpk. Moderalernakräver även att nya rättigheter införs, framför allt en för-äldraräll, skyddadpå samma säll som andra rältigheter. Denna skulle kunna ge föräldrar rätt attutöva vårdnaden om sina minderåriga barn, att välja mellan likvärdiga skol- ochutbildningsformer samt atl handha barnens uppfostran i tros- ochlivsåskådningsfrågor. Vi får faktiskt ganska ofta från vänsterhåll höra, frutalman, att inga är mer olämpliga alt uppfostra barn än föräldrarna. Kortsagl: delar inte den meningen. Avsiktenär emellertid inte att här diskutera förslagels olika delar -till den fråganåterkommer vi. Jag skall i stället bara säga några ord om kvalificeradmajoritet, som i berörde. Omdetta är och moderalerna eniga i utredningen. Får jag här göra enparentes, som närmast är riktad till mycket energiskaPR-avdelning. Det fanns faktiskt hjältar före , och del fanns faktisktpersoner som kämpade för fri- och rättigheter före - hans insatseri all ära. Jag vill erinra om att begärde dåvarande ien motion att fri- och rättigheter skulle bli föremål för utredning och införasi svensk grundlag. Och i grundlagberedningen var faktiskt ensammaom att verka för kvalificerad majoritet. och hade då ettmycket klent intresse för den frågan. tog mittenpartierna upp frågan ien motion 1973. Del var ju aktingsvärt. kunde då bygga på sittförslag från grundlagberedningen. Nå,detta var en parentes. Men har centerpartiei hoppat av från sin motion.Skälen härför kommer väl att utveckla närmare. Kanske ärställningstagandet inte definitivt. Jag fick det intrycket av , närhan sade att man vill vänta med sill slutliga slåndpunklsiagande till dessremissvaren har kommit in och har hunnit granskals, en synpunkt som är högstvällovlig. Mendet märkliga är atl vad socialdemokraterna nu har tagit upp i sin agitation motdenna kvalificerade majoritet, som man betecknar som ett hot mot demokratin, ären ringa detalj som bara kan ha ett visst sammanhang med denna fråga, inte mer.Det är tystnadsplikten. Resonemanget är följande: Delfinns reformer som kräver kvalificerad majoritet för sitt genomförande, ochdet finns reformer som i samband därmed också kan kräva tystnadsplikt förtjänstemän som senare handlägger en del av reformen. Och menar man frånsocialdemokratisk sida all genom att lystnadsplikten är ett ingrepp iyttrandefriheten skulle härför krävas kvalificerad majoritet. Det resonemangetär, med förlov sagt, rosenrasande. För det första är tystnadsplikt förtjänsteman, t. ex. i fråga om skatter, redan föreskriven i lag. Den rubbasinte, lika litet som andra tystnadsplikter fastställda i lag som möjliggörfortsatt reformarbete inom ramen för tidigare antagen eller kommandelagstiftning på området i fråga. Fördet andra finns det många tystnadsplikter som inte är fastställda i lag men somändå fungerar. När grundlagen trädde i kraft försummade regeringen alt täckaeventuella luckor. Sedan lades del fram en proposition, som riksdagenunderkände. I stället begärde en utredning, som skall bli färdig medsitt arbete . Då finns det väl anledning tro att eventuellt kvarståendeluckor blir tilltäppta. Fördet tredje har grundlagen redan en katthålsbestämmelse, om jag så får kalladen, i 8 kap. 7 >; regeringsformen; den kallas delegering avnormgivningsmöjligheter. Den ger regeringen möjligheter att efter bemyndigandei lag genom förordning utfärda förbud mot atl röja något som någon har erfariti allmän tjänst eller vid utövande av tjänsteplikt. Den paragrafen kvarståroförändrad i del Mehrska förslaget. Bestämmelsen om kvalificerad majoritet kanaldrig hindra förverkligandet av re- former; den kan på sinhöjd betyda ett uppskov om man verkligen vill genomföra en fråga. Fördet fjärde vill Jag fråga om regeringen verkligen avser atl föreslå reformerför vilkas genomförande nya tystnadsplikter är oundgängligen nödvändiga. Del ärsvårt att tänka sig sådana reformer annat än om de innebär ett gynnande avgrupper, organisationer eller enskilda, som är av sådan art alt det till varjepris måste förtigas. Men det kan väl inle gärna vara orsaken, iTrollhättan. S-propagandanhar med andra ord försökt göra en liten bisak till huvudsak. Den har försöktlägga ut rökridåer som inte skall kunna genombrytas. Betecknande är atl underåren i grundlagberedningen invändningar av delta slag aldrig gjordes motförslaget om kvalificerad majoritet, och inte heller i den Mehrska utredningenfördes tanken på sådana invändningar fram förrän på de yttersta avutredningens dagar och då endast i förbigående. 1 slutkorrekiuret dök dentanken upp i någon mening. Jag är uppriktigt sagt förvånad över all herrJohansson i log upp dessa tankegångar på fullt allvar. Såen annan synpunkt som närmast är föranledd av vad sagt upprepadegånger . har ju framträtt med stora pretentioner. Man erinrarsig då att samme i en TV-debatl - programmet hettePejling - åberopade händelserna i som ett bevis på enomvälvning som hade skett i demokratisk ordning. Men vad hände i ? Jo,justitieministern i en samlingsregering konstaterade alt kommunisterna hadestått bakom ett antal bombattentat mot borgerliga politiker. Den kommunistiskein-, rikesministern avskedade då stora delar av poliskåren och tillsatte sitteget folk i polisen. Ryske vice utrikesministernZorin kom till . Militär och polis fick utegångsförbud. Massdemonstrationeranordnades på Prags galor, aktionsgrupper och beväpnad milis uppträdde,socialdemokratiska partilokaler besattes. Kuppen lyckades,en ny regering bildades, där kommunisterna hade hela makten. Justitieministern hoppade eller kastades ut genom ett fönster.Utrikesministern med det i landets historia frejdade namnet fannsen morgon död på borggården, av allt atl döma utkastad genom fönstret. En nyfolk-demokratisk författning antogs ulan presidentens underskrift, och nyvalhölls enligt en valordning som garanterade kommunisterna majoritet. Vid valet i i september samma årminskade kommunisterna sin andel av valmanskåren från till . HerrWerner borde nog vara försiktig innan han i på nytt talar om 1948. Medintresse läste jag i i går en artikel där man sade altkommunisterna inte är "särskilt stabila atl stödja sig på för en socialdemokratiskregering". Men det är väl inte bara stabiliteten det är fel på, frutalman! Det krävs väl annat också för atl eit parti skall vararegeringsunderlag och utgöra värdefulla röster i den lotterihalva som herr ibland förfogar överi kammaren. Tillsisl ber Jag, fru talman, att få lyckönska regeringen till att i kampen omackreditering i Cambodja ha lyckats uppnå en tätplals. kom, tror Jag,på fjärde plats efter , och - och delta när detgäller ett land där de mänskliga rätiigheterna hell förintats, där huvudstadenså gott som tömts medan människorna - sjuka eller friska - drivits ut pårisfälten, ett land där hemmen förintats och varje spår av tidigare traditionutplånats. senast har de överlevande t. o. m. ålagts att byta namn för attförhindra varje identifikation för framliden. Attvi vet om hur det gick till berodde på en tillfällighet: Några svenskakorrespondenter råkade befinna sig i Cambodja när de röda khmererna tog makten.Hur det nu står till vet vi mycket litet om. Det är ett utmärkande drag, attnär den röda tuppen har tagit makten så blir det väldigt litet information, ochtyvärr blir del på sina håll också myckel litet iniresse för att skaffa sådaninformation. iTrollhättan (s) kort genmäle: Av tidsskäl skall Jag inte ge mig in på de utrikespolitiska ulfiyktersom företog -jag får hålla mig till författningsfrågorna. Detblir väl för , mig och många andra att nu lyssna till deopinioner som kommer lill uttryck genom massmedier och genom olika remissorgan.Herr tyckte det var vällovligt -1, o. m. högst vällovligt - all manpå centerhåll lyssnade på sådana remissorgan. Det skulle kanske inte vara heltur vägen att man även på moderathåll gjorde det. 1 varje fall tänker Jag lyssnaordentligt på dem. Delförvånade mig att menade att socialdemokraterna var motståndaretill minoritetsskydd. På alla avgörande punkter innebär förslaget skydd förminoriteter, politiska, religiösa och åskådningsmässiga i övrigt. Närdet gäller kollektivanslutningen vill Jag säga alt vi lär få många tillfällenalt resonera om den. Men del är alldeles uppenbart alt en lagstiftning somförbjuder kollektivanslutning kommer i strid med de bestämmelser omföreningsfrihet som grundlagen innehåller. Det betyder nämligen att detallmänna genom staten fastlägger organisationsformerna. Det stämmer inte medden organisationsfrihetsprincip som grundlagen har infört. Denkvalificerade majoriteten är naturligtvis det stora debattämnet. inte förbi det förhållandet atl dessa bestämmelser innebär ett uppskovlill nästa riksdagsperiod. Den mening folkel i val har uttalat kan inte förrändå komma till uttryck. Det finns genom andra bestämmelser möjligheter atttrygga demokratin. Här blir det någonling därutöver som innebär inie tryggandeav demokratin men väl en broms på reformarbetet. HerrHernelius och Jag har fiera gånger - högst vänskapligt vill jag tillägga, frutalman - diskuterat alkoholreklamen. Där har vi haft olika åsikter, men jag tyckerfortfarande all del inte är de 60 som är emot denna reklam som skall avgörafrågan utan all det är majoriteten i , om den önskar ett förbud motalkoholreklamen. HerrHERNELIUS (m) kort genmäle: Alkoholreklamen har faktiskt varit på tal här iriksdagen. Det har varit god tid för en grundlagsändring, och en sådan harockså gjorts. Men lagstiftningen sedan har det inte varit någon bårdska med. Sådet exemplet är väl ovanligt misslyckat om i villpåstå att en minoritet på 60 personer skulle kunna hindra en reformsgenomförande. Det har funnits gott om rådrum och tid, och det finns delfortfarande. viktigare fråga är faktiskt kollektivanslutningen. Där säger att ett förslag om förbud i grundlagen mot kollektivanslutninginnebären ingrepp i föreningsfriheten. Det kan man säga. Men här slår principenom föreningsfriheten mot en annan princip som inte minst den har fastslagit , sida upp och sida ner, nämligenåsiktsfrihetens princip. Vilken skall vika? tvekar inle om altåsiktsfriheten skall vika på delta område lill förmån för föreningsfriheten.Vi delar inte den uppfattningen. Vi vet att kollektivanslutningen är enovärderlig källa till bistånd, ekonomiskt och på annat sätt, för detsocialdemokratiska partiet, men det är inget skäl för att behålla dennainskränkning i medborgarnas rättigheter och detta nedtrampande av deras egenfrihet alt bestämma vilket politiskt parti de vill tillhöra. Den innebär t. ex. atl invandrare som kommer hit utan alt velanågol om svenskl samhällsliv och svenskt partiväsen mot sin vilja skrivs in iett parti eller att personer som redan är medlemmar i ett annat parti skrivs ini ett nytt parti, kanske utan alt få veta det. Sedanantydde också alt förslaget om kvalificerad majoritet är ettföga demokratiskt förslag. Jag kan, fru talman, inte finna all ett beslut ominskränkning i en medborgerlig rättighet - det är vad det är fråga om, ideellrättighet, yttrandefrihet, tankefrihet etc. - skulle bli mindre demokratiskt ombakom detta beslul siod en slor majoritet eller bara en enda röst som denutslagsgivande. Snarare blir väl beslutet mer demokratiskt om del fordraskvalificerad majoritet. Eller hur, i ? iTrollhällan (s) kort genmäle: Fru talman! Inskränkningar i de friheter somkonstituerar demokrati skall över huvud taget inte få göras. De får inte görasens om det råder fullständig enighet därom i kammaren. De bestämmelser som harförts in till skydd för delta, är vi också överens om. Vad jag diskuterar ärdet tillägg som innebär att man vill ställa krav på en kvalificerad majoritet och då går så långt atldet blir 60 ledamöter av kammaren som reellt sett kommer att bestämma. Jagvet Ju all och jag har delade meningar när det gällerkollektivanslutningen, men den kollektivanslulningsform som till-lämpas inomdet parti jag lillhör rubbar inte åsiktsfriheten. Det går att på samma gånguppehålla åsiktsfriheten och föreningsfriheten, och kanske bör litet över varför han i två utredningar har blivit ensam om alt föreslågrundlagsförbud mot kollektivanslutning. HerrHERNELIUS (m) kort genmäle: Det är rätt att Jag i två utredningar har blivit ensam om att föreslågrundlagsförbud mot kollektivanslutning, men Jag är inte ensam så till vidaall riksdag två gånger har uttalat sig mot kollektivanslutning ochatl man därvid har betonat att man förväntade att del parti som tillämparkollektivanslutning log intryck av mening härvidlag. Denna förväntanhar icke uppfyllts, och besvikelserna har på den punkten varil stora. Det ärmot denna bakgrund som Jag har nödgats föreslå förbud igrundlagen. Del är väl ändå så, i ,all åsiktsfriheten hör lill de friheter som konstituerar en demokrati - intebara vår demokrati utan också andra demokraiier. När iTrollhättan säger att det finns möjlighet för den som blir kolleklivanslutenatt komma ur greppet, så är det väl en sanning inte bara med modifikation ulanmed stora inskränkningar, bl. a. eftersom del ju ofta förekommer att den somblir föremål för kollektivanslutning till ett parti inte ens vet om det. Fria val ärdemokratins yttersta förutsättning, och del är i fria allmänna val som denenskilde lägger sitt votum för framliden. Om vi ser ut över världen såmåste vi tyvärr konstatera atl demokratin, folkstyrelsen, inle är given förett stort anlal länder och folk. Totalitära regimer lägger sitt tunga ok övermänniskorna, och våldsregimer spelar sitt ohyggliga spel med människor som insats. Vibör och skall i vårt land starkt engagera oss för ett bättre världssamhälle.Detta gör vi säkrast genom att ständigt arbeta för all vitalisera en fungerandefolkstyrelse i vårt land saml från den plattformen i erkända internationellaorgan verka för demokratins idéer ute i världen. Folkstyret i vår mening bärsupp av de politiska partierna som kanaliserar de enskilda medborgarnasuppfattningar i program och beslut. I panoramat för inflytande ingår ocksåfolkrörelser av olika slag och en öppen samhällsorganisation. I partiernasverksamhet bör ingå som självklart att dessa skall kunna komma ut med sittpolitiska budskap oöversatt och oförfalskat. Tyvärr är inte dessaförutsättningar jämlika . Exempelvis är andel i pressrösternasynnerligen liten - bara av den sammanlagda pressen. som beslöts 1968 innebarövergång lill enkammare, vald vid ett och samma tillfälle av folket i allmännaval. I reformen ingick också ett valsätt där varje röst skulle vara lika mycketvärd kombinerat med spärr mot alltför stor partisplittring som på sitt sättkunde bli lill nackdel för ett fungerande parlamentariskt system. Förcentern var dessa reformförslag så angelägna atl partiet avstod vid dettillfället från alt vidhålla sitt förslag om skilda valdagar vid riksdags- ochkommunalvalen. markerade sålunda sin uppfattning att vidgrundlagsändringar bör del vara viktigt att eftersträva en bred politiskmajoritet. I1973 års grundlagsändringar fullföljdes principer från den partiellaförfallningsreformen. Parlamentarismens principer, den representativademokratin och principen atl all makt utgår från folket, är där fastlagda,liksom den kommunala självstyrelsen. Det slås också fast: "Den offentligamaklen utövas under lagarna." Detfanns en bred politisk enighet om denna reform. Det diskussionerna då gälldevar hur omfattande målsäitningsstadgandet skulle vara i grundlag samt framförallt hur man skulle kunna stärka de absoluta fri- och rättigheterna. I detsenare avseendet har enighet uppnåtts om ett begränsat antal förbudssiadganden:förbud mot dödsstraff, förbud alt stifta retroaktiv straffiag, förbud attlandsförvisa svenskar, förbud att beröva någon som bor i sittmedborgarskap, förbud att inrätta tillfälliga domstolar, skyldighet för domstolatl pröva alla frihetsberö-vanden och rätten till ersättning vid expropriation. Idet förberedande arbetet och i riksdagsbehandlingen framgick det från mångahåll att skyddet behövde ytterligare förstärkas. Detta var även centernsbestämda krav 1973. Enighetnåddes då all i en parlamentarisk utredning pröva ytterligare vägar för allförverkliga denna målsättning. Utredningens förslag skulle också enligtriksdagens beställning läggas i så god lid all under den löpandevalperioden kunde anta ett vilande grundlagsförslag. Utredningens förslag harnu - som är väl känt - lagts och en första reaktion har också kommii närmastfrån massmedia. Även i dagens debatt har vissa redovisningar gjorts ochpåståenden har uttalats som jag för min del finner anledning au någotkommentera. Jaganser del särskilt angeläget atl göra delta därför att redovisningarna avutredningens förslag varil synnerligen schablonmässiga och missvisande. Ipressen har nämnts ord som avhoppare, och även i dagens debatt har dellaupprepats. Jag vill starkt instämma i uttalande atl del är enangelägen reform all förslärka skyddet för de medborgerliga fri- ochrättigheterna. Med den målsättningen - det vill jag klart slå fast - har minaställningstaganden i utredningen skett, och jag har varit angelägen om allmedverka lill att ordentligt fiytta fram positionerna. Jag hävdar bestämt denuppfattningen all vid antagande av grundlag - och särskilt då de bestämmelsersom reglerar den enskildes förhållande till samhället - är det viktigt atleftersträva en bred enighet som garanterar all man konsekvent kantillämpa dessa riktlinjer för framtiden. Ärdet några frågor i vilka man bör undvika lottning, så är det framför allt igrundlagsfrågor. Allt eller intet kan inle skapa någon trygghet för de många.Vad som uppnåtts enighet om är förstärkningar gentemot både 1809 årsregeringsform och reform. Ingenting har tagits bort. Detta finner jagsärskilt anledning atl understryka efter vissa snedvinklingar som sker. Detskulle ta alltför att redovisa alla delar av utredningens resultat.Låt mig ändå redovisa följande utvidgningar i kapitlet om de absolutarättigheterna: Skyddmot tvång att della i möte, demonstration eller annan opinionsyttring. Skyddmot anteckning utan samtycke i register enbart på grund av politisk åskådning. Skyddmot tortyr eller kroppsstraff samt mot medicinsk påverkan i syfte att tvingafram uppgifter eller hindra yttranden. Rätt för författare,konstnärer och andra upphovsmän lill sina verk. Skyddmot lag eller annan föreskrift som innebär rättigheisbegränsning enbart pågrund av politisk, religiös eller annan åskådning. Allmäntskydd mot lag eller annan föreskrift som innebär att någon missgynnas därförall han med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung lillhör minoritet. Allmäntskydd moi lag eller annan föreskrift som innebär atl någon särbehandlas pågrund av kön. Mötesfrihetenhar utvidgats så all den omfattar också teater- och kabaréföreställningar o.d. samt enskilda möten. Även rätlen lill förtrolig kommunikation och skyddetför del svenska medborgarskapet har utvidgats. Yttrandefriheten preciseras påså sätl all det blir klart alt regeringsformen också skyddar rent konstnärligaframställningar. Även i fråga om rätten till information, friheten all bildareligiösa sammanslutningar och skyddet mot husrannsakan har preciseringargjorts i grund-lagslexten. Dethar varit nödvändigt att i viss mån tillåta begränsningar av de i grundlagen föreskrivnarätiigheterna. Yttrandefriheten i vidsträckt mening måsle t. ex. kunnabegränsas av bestämmelser om skydd för försvarshemligheter och förbud motärekränkning. Den måste också kunna begränsas till skydd för enskildaspersonliga integritet och andra intressen genom föreskrifter om tystnadspliktför offentliga funktionärer - särskilt i sociallagsiiftningshänseende. Denkvalificerade majoritet som reservanterna herrar och föreslår- fem sjättedelar av rösterna i skulle krävas för beslut sombegränsar fri- och rätiigheterna - skulle innebära att olika minoriteter kundestyra, bromsa eller åtminstone uppskjuta reguljär lagstiftning. Drygt ensjättedel av de röstande i skulle t. ex. tills vidare kunna hindragenomförandet av en reform som berör medbor- 10 protokoll 1975/76:11-12 garnas sociala förmånergenom att säga nej lill en bestämmelse om tystnadsplikt för tjänstemän somskall administrera reformen. Mötesfrihetenoch demonslrationsrälten får begränsas endast om det erfordras med hänsyn tillrikets säkerhet, till ordning och säkerhet vid sammankomsten ellerdemonstrationen eller till trafiken eller för att förebygga att farsot sprids. Föreningsfrihetenfår begränsas endast för alt motverka enskilda mi-litärliknande kårer eller föratl motverka förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller avvisst etniskt ursprung. Skyddetför yttrande- och informationsfriheterna i regeringsformen måsle ses isammanhang med massmedieutredningens förslag lill massmediegrundlag somskyddar dessa friheter såvitt avser tryckta skrifter, film, radio och TV.