prot · FZ0968 · 1975-12-31 00:00:00 — Därtill kommer ett större anlalsmärre skador på kläder, inventarier osv, Beiräffandepersonskador har konstaterats ett stort antal ögonskador, därav mångaallvarliga. Utöver personskador främst i form av ögon- och handskador finnsanledning misstänka betydande hörselskador i form av nedsatt hörsel inom vissatonlägen, skador som uppstått utan att de skadade varit medvetna härom. Somunderlag för detta antagande omnämns att knallen från en relativt liten pjäs idel fria har uppmätts ge en ljudnivå upp till . Utredningenomnämner också förhållandena i andra länder och de skärpningar avlagbestämmelserna som där förekommit. Utredningen har särskilt studerat dedanska bestämmelserna, som på grund av klagomål likartade de svenska harskärpts, så att för förvärv och innehav av alla pjäser med knalleffekt utomsmällkarameller och därmed jämförbara leksaker polistillstånd fordras liksomför pjäser av typ svärmare. erfarenheterna i fråga omeffekten av all förbjuda knallpjäser har varil goda, enligt utredningen. Vidarehar inle de skärpta bestämmelserna inneburit en ökad olaga hemtillverkning medallvarliga olyckor till följd. De danska bestämmelserna överensstämmer medmotionärernas förslag. Efterde olika studier som utredningen utfört och på grundval av fakta som framkommitgenom undersökningarna föreslår utredningen en särskild lag om pyrolekniskavaror. Sådana varor skulle endast få inhandlas av dem som fyllt mot f n,. De skärpningar som utredningen föreslagit är enligt motionärernas meninginte tillräckliga för att undanröja de olägenheter som förekommer.Åldersgränser är alltid svåra alt kontrollera vid försäljning av varorna.Vidare kan lagenligt inköpta pjäser sedan överlämnas till eller vara åtkomligaför och brukas av ungdomar i lägre åldrar. Den bästa lösningen av problemet äratt följa det danska exemplet med förbud mot försäljning av t, ex, raketer ochsmällare till privatpersoner. Utredningenframhåller all del torde vara en fördel att avvikelserna mellan ochDanmark inte är förstora med hänsyn till den livliga trafiken över ochsvårigheterna alt där kontrollera importen från resp. länder. Motionärernamenar också att bestämmelserna borde vara lika. Jag har, herr talman,inget yrkande. Idetta anförande instämde i (c). FruRADESJÖ (s): Motionen 1975/76:1778 är liksom så många andra en gammal bekant bådeför utskottet och för kammaren. Senast var det som vi behandladeen likadan motion. Visstär del ett problem som motionärerna har tagit upp; det är utskottet välmedvetet om. Som påpekade har det gjorts en utredning inomindustridepartementet, och i sitt betänkande Pyrolekniska varor, risker ochregler har utredningen lagt fram förslag till en särskild lag om pyrolekniskavaror och till en förordning som kompletterar lagens bestämmelser. Förslagetinnebär en skärpning av nu gällande bestämmelser. Bl, a, föreslås somåldersgräns för rätten till förvärv, innehav och nyttjande av pyrolekniskavaror - del gäller alltså inte bara inköp. Enligtvad utskottet inhämtat bereds ärendet , efter remissbehandling, iindustridepartementet. Med hänvisning lill delta avstyrker utskottet motionen. Jag yrkar bifall lillnäringsutskoiiets hemställan i betänkandet nr 25, Hen i (c): Del är fullt riktigt all motionen är en gammal bekant. Det är ocksåmöjligt alt del är främst från skånskt håll som det har motionerats ompyrolekniska varor. Jag vel inte om vi i har sär- skilda problem som gjortatt vi så enträget har fört fram denna fråga. nämnde att betydandeförändringar är att vänta, och del är väl då bara att hoppas all dessa blirtillräckliga, så att vi får bort de avarter som förekommer. För att ta baraett exempel vill jag nämna att vid det senaste årsskiftet omvittnades det allsjukhusen måste ha en särskild beredskap. Många äldre människorhar i insändare i tidningar vädjat om att slippa det obehag som smällare ochdylikt åstadkommer. Detär således ett problem, och del är vi överens om. är del bara att förväntaall det blir en ändring till det bättre. Överläggningenvar härmed slutad. Föredrogs näringsutskoltets betänkande 1975/76:26med anledning av motioner om krigsmaterielindusirin, Idelta betänkande behandlades motionerna 1975:613av m, fl, (vpk), vari hemställts alt skulle hosregeringen anhålla att en utredning tillsattes med uppdrag att skyndsamtutarbeta ett program för civilt ulnylljande av de resurser som kunde frigörasgenom en nedskärning av krigsmalerielproduklionen, 1975:1679av m, fl, (s), vari hemställts att skulle 1, hos regeringen begära utfärdandet av instruktionerså att samlliga militära produktions- och upphandlingsplaner ålföljdes av enredovisning av allernaliva användningar av resurserna, 2, hos regeringen begära att allernalivaproduktionsplaner ständigt hölls i beredskap, och 1975:1680av m, fl, (s). 1, all skulle avslå motionen 1975:613, 2, att med anledning av motionen 1975:1679som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört om enlångsiktig, samordnad planering för alternativt utnyttjande avförsvarsindustrins resurser, 3, au skulle avslå motionen 1975:1680, Reservation hade avgivits av iVästerås (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa Nr 68 att med bifall lill motionen 1975:613 hos regeringen skulle den anhållaom utredning rörande civilt ulnylljande av krigsmaterielindu- strins resurser i enlighet med vad reservanten anfört. Krigsmaterielindu- (vpk): strin Herr lalman! Näringsulskottei erinrar i sitt betänkande om att förslag som syftar till att skapaen handlingsberedskap inom försvarsindustrin för omställning från militär tillcivil produktion förts fram vid riksdagar. Som motionär vidsamlliga tillfällen vill jag gärna tillägga att frågan ökat i aktualitet frånår . Vid riksdag var det endast en vpk-motion som log upp dellaproblem. Glädjande nog har socialdemokratiska motionärer kommittill. Så är fallet även . Lål mig också erinra om alt redanlill riksdag aktualiserade kommunisterna frågan omåtgärder i syfte att överföra krigsmaterielindusirin till civil produktion. konstaterar att de nu aktuella motionsyrkandena i slorlöverensslämmer med tidigare framförda krav kan det ha sitt intresse att granskabehandlingen av yrkandena. År1971 anförde näringsulskollet att det torde vara ett naturligt inslag iförelagspolitiken för tillverkarna av krigsmateriel att ha en beredskap föromställning lill civil produktion. Så var naturligtvis inle fallet. Det har allerfarenhet visat . År1972 byggde utskottet sitt ställningstagande på ett uttalande avindustriministern om alt den då aktuella förändringen i industribeställningartill försvaret borde kunna kompenseras genom all berörda förelag ökar sincivila produktion. Vidare alt industridepartementet och andra departementföljer utvecklingen. Del bör observeras all man begränsade sig till altdiskutera den konkreta situationen utan alt ställa in frågan i ett störresammanhang. År1973, då ytterligare ett par motioner utöver vpk-motionen behandlades,sträckte sig utskottet så långl att man underströk att motionärerna aktualiseraten väsentlig fråga och att krigsmaterielproducerande företag måste kompenserabortfallet av militär produktion med civil produktion för all Irygga deanslälldas sysselsättning. Det primära ansvaret härför måste dock, enligtutskottet, åvila företagen själva. Man anförde vidare all del kunde varamotiverat all samhällel dellar i en planering och un-derlättar övergången tillcivil produktion. Den begärda utredningen avstyrktes likväl. Sammaargumentation och ställningslagande redovisade näringsulskoi-lei vid behandlingav molioner. Behandlingenav de väckta motionerna har uppskjutils till . Vad har dånäringsulskottei alt säga ? Redovisningen är betydligtfylligare, det måste medges. av olika utredningar är intressant,framför alll därför att där framgår tydligt riktigheten i vårapåståenden att koncentrationen av de militära 42 beställningarna lill vissa förelag och orter måste anses utgöra ettsärskill Alltjämt byggerman dock förulsätlningarna på volymförändringen vid olika försvarsbeslut, därexempelvis försvarsutredningen förordar vidareutveckling av Viggenplanel, Delär tydligt att ingen vill tänka tanken ut, att en hell ny situation kan uppstå.En situation där förutsättningen är en annan än exempelvis nuvarandetillverkning av militärflygplan. Hur kommer då läget att vara för deanställda? Vilka förutsättningar finns då att utnyttja produktionsresurserna?Det är hell självklart att man noga skall följa de aktuella förändringar somkan skönjas och vidta olika åtgärder, men della är inte tillräckligt offensivt. Närdet gäller utskottets ställningstaganden så erkänner utskottet också nu att delär synnerligen vikliga frågor som aktualiseras i molionen, olika verksammaarbetsgrupper åberopas och uppfattningen att det primära ansvaret vilar påföretagen själva upprepas. Den i vpk-motionen 613 begärda utredningenavstyrkes. Härbrister, såviii Jag kan förslå, ulskoltet i logiken. Utskottet vill alltså intemedverka till alt en utredning kommer lill stånd. tvingas utskottet ianslutning till molionen 1679 konstalera att problemen med en omställning frånmilitär produktion lill civil produktion är svåra och att delta förhållandeenligt utskollels mening gör "en statlig planering för alternativtutnyttjande av resurser mycket angelägen". För att säkerställahandlingsfriheten på det arbelsmarknadspolitiska området, så att sysselsättningkan skapas för dem som berörs av försvarsbesluten, krävs ökade insatser för enmer långsiktig och samordnad planering, anför utskottet vidare och tillägger:"I denna planering bör frågan om behovet av och möjligheterna alt göra uppallernaliva produktionsplaner och redovisa alternativa användningar av resursernabeaktas," Detta föreslår utskottet att ge regeringen till kännasom sin mening. Dettaär ståndpunkter som mycket nära överensstämmer med vad vi anfört från vpk underhela , Den bristande logiken består i alt ulskotiet inte är berettall begära den föreslagna utredningen. Hur skall den statliga planeringen föralternativt utnyttjande av resurserna, insatserna för en mer långsiktig ochsamordnad planering, de alternativa produktionsplanerna och den alternativaanvändningen av resurserna uppnås? Det besvarar inle näringsulskottei, Hell iförlängningen av utskottets egel resonemang ligger vårt krav om en särskildutredning rörande civilt utnyttjande av krigsmaterielindustrins resurser. Utvecklingenfrån näringsutskoiiets första yttrande över vpk-motionen till det nu föreslagnatillkännagivandel är glädjande. Det inger förhoppningen all om trycketfortsätter så kanske vi kan förmå utskotlel all la siällning fören ulredning om hur dessa frågor skall lösas, Kravei på ålgärder ökar bland deanställda inom krigsmalerielindustrin, därom råder inget tvivel. böriade agera ute på världsmarknaden för att sälja Viggenplanellill NATO-länder genomskådade jobbarna på i detta agerande. Degick inle på lockbetet alt en sådan affär skulle rädda deras jobb. De skärptekravet på andra åtgärder för all klara sys- -Hur blir det med våra jobb? Den frågan riktade me tallarbetare direkt lill statsministern . De befarade alt en sådan internationell satsning skulle medföra att intresset för sats- Krigsmateriehndu- ning på civilproduktion här hemma skulle bli ännu mindre. Mantror strin uppenbarligen inle på talet om att det primäraansvaret åvilar förelaget. Det finns tillräckligaerfarenheter för att denna tveksamhet skall vara befogad. Helt självklart måsteman ställa del kravet på förelag, som gjort stora profiter på att skattepengarsatsats i militär produktion, att de också skall medverka till en omställninglill civil produktion. Men man måste också komma ihåg att denna industri växtfram, utvecklats och formats med utgångspunkt i statsmakternas beslut. Dettager statsmakterna ett särskilt ansvar. De väldiga summor av statsmedel somfinns i dessa företag gör det också till ett statligt intresse att resursernakommer till civil användning. Ävenlänsstyrelsen i har vänt sig till regeringen med påpekande ombehovet av statliga åtgärder för alt förbättra sysselsättningsläget inomLinköpingsområdet, har också pekat på de särskilda problemsom är förknippade med den militära produktionens dominans. En särskild studiehar påbörjats av och för att undersökaÖstergötlands beroende av den militära verksamheten. Över9 000 personer i är sysselsatta med militär verksamhel - dvs, avhela sysselsättningen och av industrisysselsält-ningen. Detta skapar storosäkerhet för de anställda men också för hela bygden. När var femte person somgår till jobbet har militär sysselsättning, då måste särskilda ålgärder vidtasför alt skapa civila sysselsättnings-alternativ, Näringsulskolletutgår ifrån all kravet i motionen 613 på övergång från militär till civilproduktion är främst sysselsättningspoliliskl motiverat. Desysselsätlningspoliliska motiven är som jag framhållit tillräckliga skäl försärskilda åtgärder. Motionen sträcker sig dock ännu längre. Vi pekar också påvikten av att de väldiga resurserna inom krigsmaterielindusirin utnyltjas förangelägna civila uppgifter. Detfinns nu en rad arbetsgrupper som följer frågor som hör samman medsysselsättningen inom militärindustrin. Den samlade bilden av vad som bör görassaknas alltjämt. Del behövs en långsiktig handlingslinje för hur resursernaskall användas. Det behövs ett program för övergången från militär till civilproduktion. Del är detta som krävs i motionen 613, Molionskravet följs upp i enreservation av i till näringsutskottets betänkande. Jagber, herr talman, att få yrka bifall lill reservationen. Även de motioner vi nu skall behandla är gamla bekania som riksdagenkänner väl . Det är gamla men viktiga bekanta, skullejag vilja säga. Det gamla talesättet att urholkar droppen stenenbekräftas åtminstone när det gäller en av de två molioner jag har lagt till1975 års riksdag. Jag skall återkomma till den litet . Detmaterial som fått på sitt bord är rätt omfattande och fylligt, ochdet lycker jag är positivt. Det redovisar också delvis en omsvängning iinställningen som är nödvändig och som jag hälsar med tillfredsställelse. Demotioner jag talar om, 1679 och 1680, tar båda upp åtgärder för all gehandlingsfrihet åt statsmakterna, och båda två faller tillbaka påMyrdalgruppens arbete. Jag vill redan nu poängtera att ingen av motionernakräver förändring i säkerhets- eller försvarspolitikens utformning. De villskaffa oss kunskaper, underlag, medvetenhet och planering. Försl därefter, när manhar både kunskaper och en planering gjord , kan man ta ställning tillden förändring man menar måste ske. Dettagäller i allra högsta grad krigsmaterielindusirin som berör en hel delsysselsatta. Det står klart utsagt i motionen och även i Myrdalgruppens arbeleatt om man skall göra några förändringar krävs det ingående analys av deproblem som kan uppstå. Det betonas också i Myrdalgruppens arbete att man nogamåste studera konsekvenserna med hänsyn till de materialresurser som berörs, t,ex, råvaror, men också med hänsyn till produktionskapacitet,forskningskapacitet osv. Detta studerande och denna omställning har vi tagitupp i motionen 1680, som utskottet avvisar. Jag skall också be att få återkommatill den senare, Näringsulskotteihar redovisat förekomsten av vad man kallaren projektgrupp iförsvarsdepartementet. Del arbete som denna projektgrupp har presenterat harskett försvarsutrednings räkning, och försvarsutredningen harockså använt sig av det material som kommit fram i denna utredning. Delvis,skulle man kunna säga till , har hans synpunkter blivitlillgodoseddda genom utredningens arbete, Näringsulskotteiredovisar några intressanta fakta om krigsmaterielindusirin som jag vill pekapå. Avden tabell som visas på s, 5 i betänkandet framgår all det är fem företag somintar en mycket dominerande position med en försäljning till materielverket påmer än 200 milj, kr, vartdera. Det är , , förenadefabriksverken, och LM , 80 '', av utbetalningarna frånhuvudavdelningen för flygmateriel har gått till endast fem företag. Detrör sig totalt om rätt många förelag inom försvarsindustrin, upp emot 2 000,men med en koncentration till några slora företag. De företag som kommer attberöras av förändringar på grund av försvarsbeslut och som kan räknamed en nedgång i beställningarna är emellertid inte dessa företag utan framföralll sex andra företag. Denförändring som pågått och pågår inom försvarsindustrin ger problem på kortsikt för några företag, men framför alll är del fråga om en omfördelning frånmindre företag lill storleveraniörer, Detia är viktigt att komma ihåg eftersomdet ger mycket påtagliga effekter för de regioner där försvarsindustrin finns. Denprojektgrupp vars arbete försvarsutredningen fått lill sitt förfogande sägeratt de kortsiktiga försvarsinduslriella och sysselsättnings-politiskakonsekvenserna inte är de avgörande, utan att det är andra frågor som äravgörande, nämligen att kunna ta till vara den avancerade teknologin på rättsätt. Det är de långsikliga strukturella problemen som är svåra att klara inomsystem- och teknikområdet. Till detta kan också läggas att den alltmeraavancerade teknologin inte leder till flera jobb i produktionen ulan snararetill färre. , mer avancerad teknologi, färre anställda. Deltamåste också beaktas i det långsiktiga arbetet när del gäller sysselsättningen. Altdet blir sådana här förändringar till större enheter skärper problemen, ochdetta måste leda till planeringsålgärder från samhällets sida, utredningsarbete som gjorts för försvarsulredningens räkning anförprojektgruppen att tillverkarna inom den militära sektorn knappast på egelinitiativ kan förväntas starta och finansiera utvecklingsarbete för den civilamarknaden. Där måste, säger gruppen, de offentliga organen vara beredda all gåin och stå för en stor del av både finansiering, utvecklings-ochproduktionsarbete. Det aren viktig uppgift, säger gruppen, att kartlägga vilkasamhällssektorer som på ett meningsfullt sätt skulle kunna tillgodogöra sigökade forsknings- och utvecklingsinsatser och därmed fylla en roll motsvarandeden som försvaret har fyllt inom försvarsindustrin. Detta slår hell iöverensstämmelse med förslag på forskningssidan, som ocksååterfinns i de molioner jag har väckt nu och tidigare. Utskottetciterar en del från försvarsuiredningen, och det ställer jag mig frågandeinför. Motionerna 1679 och 1680 har över huvud taget inte diskuteratförsvarspolitik och inte heller säkerhetspolitik. Men om man finner för gottall citera försvarsutredningens ställningstagande är del bra att man inte gördet alllför ensidigt. Pås, 9 i betänkandet står del: "bedömer att trotssträvan efter avspänning risken för krig i inte kan uteslutas," Detär alldeles riktigt att försvarsutredningen har sagl delta, men den har när delgäller riskerna framför allt hävdat vad som står på s, 167 i utredningen:"Riskerna för krig mellan öst och väst i bedöms därför komma allförbli förhållandevis små," Jagvill inte diskutera frågan om varför försvarsutredningens överväganden finnsmed i utskotlsbetänkandet. Den bedömningen måste bero på en missuppfattning avmotionen 1680 från utskottets sida. Utskottetvisar sig sedan - och det ger jag rätt i -positivt inställt. Såsmåningom urholkar droppen stenen, som sagl, Utskotlel påpekar att det ärväsentliga frågor som har aktualiserats och säger att det är oerhört viktigtalt gå in och klara av de sysselsättningsproblem som kan uppslå. Och framförallt - det är där den omsvängning kommer lill slånd som jag hälsar medlillfredsslällelse - säger ulskotiet att del är nödvändigt medökade insatser för långsiktig och samordnad planering från samhällets sida föralt klara av denna omställning och att det då också kan bli aktuellt medalternativa produktionsplaner och alternativt användande av resurser, vilketjag har aktualiserat i molionen 1679, Härfinner jag att näringsulskollet har tillstyrkt andra ansatsen i motionen 1679,och det är jag naturiigtvis till freds med. Det är ett stort steg framåt attutskottet insett att samhället måste aktivt gå in för att medverka till den härförändringen. Däremothar utskottet tydligen - på vilka skäl förstår jag inte - missuppfattatmolionen 1680, Utskottet menar alt de säkerhetspolitiska bedömningarna skallgöras av försvarsutredningen och att om denna skulle föreslå att statligt stödlill vidareutveckling av vapenlyp inte skall ingå så kommer konsekvenserna avdet att belysas. Motionen1680 har inte tagit upp frågan om säkerhets- eller försvarspolitiken. Denföreslår att man precis som Myrdalgruppen gjort i det amerikanska samhällelskall granska konsekvenserna på sysselsättning, råvaruåtgång, forskning ochutveckling i det svenska samhället. Vi har bara begärt alt man i skullekosta på sig precis samma utredningsarbete som inte har varit särskiltbrännande för forskarna alt utföra i , Förstnär man har skaffat sig kunskap om och granskal vad del får för effekter påråvaru- och sysselsällningssidan av alt göra en begränsning och av alt föraöver forsknings- och utvecklingsresurser kan man ta ställning till omförändringen kan genomföras eller inte. Man måste ha kunskaper om effekternaförst, och del är det som vi har begäri i motionen 1680, Ettarbete i enlighet med molionen 1680 innebär alltså inle att bestämma sig fören förändring av säkerhels- eller försvarspolitiken. Del känns litet underligtatt behöva säga det till utskottets talesmän, men det slår inle någonstans imotionen att del skulle ske någon sådan förändring. Jag vill poängtera att detvi begärt i motionen har stöd såväl i de referat som gjorts om hur viktigt detär alt granska de problem som kan uppstå - vilket Myrdalgruppen anfört och viframhållit i motionen - som i del arbete projektgruppen utfört förförsvarsutredningens räkning - och här citerar jag på s, 9 iutskotlsbetänkandet: "För försvarsindustrin skulle detta innebära all mani första hand bör söka om-ställningsmöjligheier inom den civila, offentligamarknaden. Där kan också tillräckligt tekniskt avancerade och systemliknandeprojekt tänkas förekomma. Projektgruppenanser att del är en viktig uppgift att söka kartlägga vilka samhällssektorersom på ell meningsfullt sätt skulle kunna tillgodogöra sig en ökad FoU-insatsoch därmed fylla en roll motsvarande den som försvaret fyllt gentemotförsvarsindustrin," Vi motionärer får tydligennär det gäller den här punkten i molionen 1680 ålerkomma och om detär nödvändigt också tala ett mera tydligt språk - om inte utskottet nu fåttklart för sig vad syftet är med motionen. HenSIVERT i (s): har i betänkandet 26 behandlat tre frågor omkrigsmalerielindustrin, Vpk-motionen 613 tar upp framförallt frågan omkrigsmaterielindustrins betydelse för sysselsättningen och behovet av enulredning av ett program för civilt utnyttjande av de resurser som frigörsgenom nedskärning av krigsmalerielproduklionen, I reservationen av herrPettersson i framhålls alt en ulredning bör tillsättas för att se övermöjligheterna till en långsiktig handlingslinje som bygger på alternativaanvändningar av krigsmaterielindustrins resurser. Den skulle även undersökavilka åtgärder som är nödvändiga för en framtida omstrukturering avförsvarsindustrin. Dessakrav på handlingsberedskap har, som framhållits av , vid ettflertal tidigare tillfällen behandlats här i kammaren. Beträffande motivet imotionen, som ju främst är sysselsätlningspolitiskt, vill utskottet liksomtidigare framhålla, att det primära ansvaret för produktionsinriktningen måsteåvila företagen själva. Det är alltså en principiell ståndpunkt som utskottettidigare har framfört, som har lagt fast och som här återkommer iutskottets skrivning. Densysselsättningspolitiska effekt som förändringar i försvarets beställningarkan förorsaka medför dock att behov uppkommer för samhället ati della iplaneringen av vissa omställningar för att underlätta övergången till civil produktion.Myndigheterna följer också utvecklingen noggrant, varför utskottet inte finnerskäl att, som reservanten yrkat, framföra krav om särskild utredning på den här punkten.