prot · FZ09100 · 1975-12-31 00:00:00 — delsde under allmänna motionstiden vid 1975/väckta motionerna 1975/76:543av m. fl. (vpk), vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla om förslag till sådan ändring i hyreslag-stiflningen attbostadshyresgäst ulan bil inle kunde tvingas att hyra bilplats genom kopplatavtal, och 1975/76:1121av m. fl. (m), vari hemslällls all beslulade 1. att 36 § första och andra styckena i lagen om avtaloch andra rällshandlingar på förmögenhelsrältens område skulle ha avmolionärerna föreslagen lydelse, innebärande au avialsvillkor skulle få jämkas,lämnas ulan avseende eller förklaras ogiltigt, 2. all 37 § andra stycket skulle bibehålla nuvarandelydelse. 1. belräffande ogiliigförklaring av avtalsvillkor auriksdagen med avslag på molionen 1975/76:1121 yrkande I skulle anla 36 Sförsta stycket i det i propositionen 1975/76:81 framlagda förslagel till lag omändring i lagen (1915:218) om avial och andra rällshandlingar påförmögenhels-rättens område, 2. beträffande hänsynslagande lill svagareavialskonlrahenter all med avslag på molionen 1975/76:167 skulleanla 36 § andrastycket i det under 1 ovan angivna lagförslaget, 3. belräffande redaktionella ändringar i 37 Savtalslagen att med avslag på motionen 1975/76:1121 yrkande 2 skulleanta 37 § i det under 1 ovan angivna lagförslaget, 4. beträffande övriga ändringar i avtalslagen attriksdagen skulle anta del under I ovan angivna lagförslagel i den mån det inteomfattades av vad ulskottel ovan hemslälll, 5. belräffande övriga i propositionen framlagdalagförslag all skulle anta lagförslagen, 6. beträffande hyra av bilplais au skulleavslå molionen 1975/76:543. Avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrät -tens område, m. m. 1. belräffandeogiliigförklaring av avialsvillkor av herrar () och () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen med bifall lill molionen 1975/76:1121 yrkande 1 och med anledning avproposilionen 1975/76:81 skulle anta 36 S första siyckel i del i proposilionenframlagda förslagel till lag om ändring i lagen (1915:218) om avtal och andrarällshandlingar på förmögenhetsrättens område med den ändringen att lagrummetskulle erhålla av reservanierna föreslagen lydelse, 2. beträffande redaktionella ändringar i 37 5;avtalslagen av herrar gard (m) och () som ansett att utskollel under 3 bon hemslälla alt med bifall lill molionenl975/76:l 121yrkande 2 och med anledning av proposilionen 1975/76:81 skulle anla 37 ij idelunder 1 angivna lagförslaget med den ändringen att lagrummet skulle erhålla avreservanterna föreslagen lydelse. 3.belräffande hyra av bilplats av (vpk) som ansett all utskollelunder 6 bort hemslälla Avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. m. attriksdagen med anledning av molionen 1975/76:543 gav regeringen lill känna vadreservanlen anfört. HertCLAESON (vpk): Jag skall i mitt inlägg uppehålla mig vid vad som i betänkandetbehandlas under rubriken . Hyresavtalrörande bostadslägenhet är i princip förenat med kvarbo-enderätt, ett s. k.direkt besittningsskydd innebärande att hyresgästen har rätt att vidhyrestidens utgång få hyresförhållandet föriängt. Om hyresgästen inte betalarhyran enligt hyresavtalet, dvs. även den del som utgör hyra för bilplats,förverkas hyresrätten med åtföljande skyldighet för hyresgästen att flytta.Flyttar hyresgästen inte frivilligt, kan vräkning ske. Dettaupplevs naiuriigivis som myckel orätlvist och som en otrygghet i boendet avalla dem som har påtvingats sådana avtal och inte har bil. Det borde varasjälvklart att billösa hyresgäster undantas från tvånget att i samband medförhyrandel av en bostad även hyra bilplats. Man måste enligt vår meningförhindra att den som inte har bil eller stadigvarande nyttjar bil kan förlorahyresrätten till sin bostad om han inte vill betala hyra för garage eller annanbiluppställningsplals. Delta krav måste tillgodoses genom att hyreslagen ändrasså all bosiadshyresgäst ulan bil inle kan tvingas att hyra bilplats genomkopplat avtal. Det är vad vi föreslår i vpk-molionen 543. har i flera sammanhang uppmärksammat problemet och uttalat sig försådana åtgärder som föreslås i vår motion. Förbundet har, utifrån deerfarenheter man har på detla område, understrukit att det finns ett behov avåtgärder för alt komma till rätta med problemen. Del saknas visserligen intemöjligheler i hyreslagen att undanröja obilliga hyresvillkor, men i praxis hardet underligt nog inte ansetts att tvånget för icke bilägare att hyra bilplaisär etl obilligt villkor. Imotiven för avslag anfördes bl. a. att man väntaderegeringsförslag om slörre möjligheter för domstol all jämka eller lämna utanavseende oskäliga hyresvillkor. Det förslaget har kommit och kan avläsas ivad som i dagens utskottsbetänkande kallas för generalklausulen.Den nyageneralklausulen, som utskottets majoritet tydligen anser skall kunnaunderlätta möjligheterna härvidlag, kommer emellertid såviit jag kan förståinte att leda till några förbättringar - i vart fall är det yllersl tveksamtatt den kan göra det då det gäller sådana här avtal. Systemetmed kopplade avtal medför också icke önskvärda bostadspolitiska effekter. De ioch för sig redan alltför höga hyreskostnaderna blir för den billösehyresgästen ännu högre på grund av all biluppställningsplats ligger med ibostadskostnaden. För mig framstår del som hell klart att detta för hyresgästerutan bil måste vara hell orimligt. Allmänt medför också etl sådant här systemen konstlad uppskruvning av hyresnivåerna. Principellt finns delnaturligtvis ingenting all invända mot att fas- tighelsägarna vidnybebyggelse åläggs att ansvara för vissa parkeringsanordningar. Kostnadernaför denna service och för underhåll måste belalas, självfallet dä av dem som använderbilplatserna. Bilismenhar ställt allt större krav på stadsplanernasutformning med starka kostnadshöjningar som följd. Del krävs exempelvis bredarevägar, trafikseparering och parkeringsanläggningar. Det har sedan en tidpågått en ganska intensiv diskussion om hur kostnaderna för bl. a.parkeringsanläggningar skall fördelas mellan kommunen och de boende. Tidigareansågs det ganska självklart att större delen av kostnaderna för sådanaanordningar liksom för mera grönytor och lekplatser skulle falla på kommunen,som sedan debiterade ul både anläggnings- och driftkostnader pä kommunenssamtliga invånare. Hyresgästen betalade endast för den service som hörde sammanmed själva husel som han bodde i. Övergången till bebyggelse av helabostadsområden, ofta med samma ägare, har suddat ut gränsernamellan fastigheter och kvarter. Kommunernas besväriiga ekonomiska problem harofta lett till en övervältring av kostnader direkt pä hyrorna ochbosladskonsumen-terna. Det betyder att de som bor i nyare bostadsområden fårbelala koslnaderna för nyttigheler som invånarna i äldre stadsdelar aldrigbehövt betala direkt på hyrorna utan som fördelats över skattsedlarna. En sådanhär utveckling framstår inte bara som orättvis för olika kategorier avbosladskonsumenter, ulan den ger också en del av svarel på frågan varförhyrorna i nybyggda bostadsområden stigit så snabbi. Detär angelägel och nödvändigt att kommunerna i ökad utsträckning går tillbakatill den lidigare ordningen och låter alla invånare vara med om att betalakostnaderna för samhällets expansion. nu akluella betänkandet anför utskottet som etl motiv för sitt förslag omavslag på vår motion att problemet med kopplingsvillkor bör lösas genomförhandlingar mellan parterna på hyresmarknaden. Problemetmed de kopplade hyresavtalen ulgör som regel inget problem beträffande deallmännyttiga företagen, men det är ett problem för hyresgäster hos privatafastighetsägare. Hade exempelvis självt trott på kan klara denna fråga på det sätt som utskottet förutsätter, nämligen genomförhandlingar mellan parterna på hyresmarknaden, så hade man säkeriigen inte ifjolårets remissyttrande hemställt om att skulle vidta lämpliga åtgärderför alt villkor om förhyrandet av bilplais skall betraktas som obilligt mol denhyresgäst som saknar bil. Tvärtom är del ju så alt man i mänga fall misslyckatsmed all lösa frågan förhandlingsvägen, och därför är del befogat med sådanabestämmelser som föreslås i vpk-molionen. Delfinns många människor i värt land som av hälsoskäl eller andra orsaker aldrighar möjlighet all skaffa bil, och del finns många som inte vill göra det. Mendessa människor kan ändå tvingas all belala för en bilplais som de varken kaneller vill använda. Del är denna orättvisa Avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. m. Avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. m. vi motionärer ånyo velatuppmärksamma och söka medverka till att avskaffa. Hyreslagsliftningenär i slora stycken utformad och fungerar i stor utsträckning som ell skydd förhyresgästerna mot olika slag av orättvisor. Men även då det gäller bilplalsernabehöver man från sida ge ett klart uitryck för ett socialt tänkandegenom alt fatta beslut som undanröjer den orättvisa som finns. Det bordeinle vara nödvändigt för hyresgäster som drabbas att gå till hyresnämnd ellerdomstol för att få en chans att slippa bilplalstvånget. Dess värre är det såatt i de fåtal fall som prövats har domstolen inte ansett det vara obilligt medbil-platsivång. Vadfrågan nu gäller är alltså att den begränsade praxis som finns och de negativaerfarenheter hyresgästerna har beträffande möjligheten att slippabilplalstvånget visat att detta är förenat med betydande svårigheter. Bilplalstvångethar, för alt använda juristspråk i sammanhangei, inle ansetts som oskäligt,stridande mot god sed i hyresförhållanden eller eljest vara obilligt. Därför ärdel enligt vår uppfattning moiiverai att bifalla molionen. Jagyrkar bifall till reservalionen 3 vid lagutskottets betänkande nr 21. Jag skulle vilja börja med att tala om för kammarens ledamöler att ni,för den händelse ni skulle biträda och mina reservationer i delhär ärendel om generalklausulen, inle å-stadkommer några som helst förändringarnär det gäller själva sakinnehållet i den föreslagna lagändringen. Möjligtvisbidrar ni lill all lagtexten blir något tydligare och som vi lycker någotbälire. Vireservanter har inle haft någol behov av att opponera mot den föreslagnalagstiftningen, vi tycker i princip att den är bra. Det är riktigt att manskapar vidgade möjligheler att komma till rätta med avtal som är oskäliga, isynnerhet om det är en svagare part som drabbats av ett sådant avtal. Meni ulskottel har vi ansett att den föreslagna lagstiftningen kunde göras litettydligare. Det är det den första reservationen handlar om. Och vi har äventyckt att man inte från sida skall ge sig på att ändra paragraferbara för ändringens skull, då man över huvud tagel inte vill åstadkomma någonsaklig förändring. Det är det den andra reservalionen handlar om. Närdel gäller den första reservalionen stöder vi oss på vad tvä ledamöter ilagrådet har uttalat. Jag skall inte fördölja att det finns två andra ledamötersom inte har sagt någonting om den här saken och som tydligen lycker all delkan godias som del är. Men,om jag sä får säga, våra två ledamöter har menat att det av en lagstiftningklart skall framgå att de nya bestämmelserna ger en i förhållande till nulägetvidgad möjlighet för domstolar att ändra pä, eller att tackla oskäliga avtalnär förutsättningar för detta i övrigt är för handen. Vihar ju utanför den egentliga avtalslagens ram en delgeneralklausuler som innebär alt ell uppenbart oskäligt eller obilligl avtalsom hänför sig till ett visst särskilt aktuellt fall kan ändras. Det nya i denföreslagna lagen är all domstolarna i fortsättningen med verkan för framtidenkan jämka och kan ogilligförklara ett skäligt avtalsvillkor. Detta tycker vireservanter skall komma till uttryck i själva lagtexten och inte bara i motiventill lagen. Vadsäger föredragande statsrådet om en sådan tankegång? Han har ju haft tillfälleall yttra sig över detta när ärendel efter lagrådsremissen på nytt behandladesinom regeringen. Jo, i propositionen 1975/76:81 s. 173 hittar vi följande: "Förmin del kan jag medge att uttrycket 'lämna utan avseende' passar bäst när detendast är fråga om att åsidosätta etl villkor vid tillämpningen i en särskildsituation." Sedan säger han att " uttrycket 'förklara ogiltigt' på ett tydligaresätt anger rättsföljden när det är fråga om att förklara ett avtal elleravtalsvillkor sakna verkan för framtiden." Delär precis vad vi har sagt i reservationen. Men det är tydligare på det här sättet. Sedan säger han - och det irriterar mig en smula - att det är "emellertid onödigt att ta in båda uttrycken ". De ut talanden som han här har gjort klargör all del skall lolkas i hela dess vidd. Äradeledamöter, skall en lagtillämpare behöva gå till riksdagsprotokollet för attse vad vill med den här lagstiftningen? Varför kan man inte på engång skriva det tydligt och klart i lagtexten? Det tycker jag är ett rimligttillvägagångssätt när man lagstiftar. Denandra saken är väsentligt enklare. Där säger vi helt enkelt att när man gör enpartiell lagreform skall man inte ge sig in på att skriva om en lagtext dåsyftet med omskrivningen alldeles uttalat inte är att åstadkomma någonförändring i sakinnehållet. Den omskrivna paragrafen skall betyda precisdetsamma som den gjorde innan man skrev om den. Hurfungerar då människor som använder sig av lagtext som sitt arbetsmaterial? Dekonstaterar att här har skett en förändring. Dä tar man del av förändringen ochjämför med vad som stod tidigare i lagen. Därefter ser man att det är en vissskillnad, men man kan inte riktigt klart läsa ut vari skillnaden består. Dätvingas man att gå till förarbetena för att konstatera att det trots allt intevar någon skillnad. Ärdet verkligen i den situationen vi i skall försätta dem som skalltillämpa våra lagar? Jag tycker det är galet pä något sätt. Det är en hellonödig verksamhet. Jag yrkarbifall till reservationerna 1 och 2. Jagvill sedan gärna tala om att om fru talmannen skulle finna att integillar och mina reservationer kommer jag inle - trots vad som ärkutym här i kammaren - alt begära voiering. Här finns nämligen ingen motsättningmellan utskottet och oss i sak Avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrät -tens område, m. m. 8 prolokoll 1975/76:99-100 Avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. m. utan endast i form, ochjag tycker inie all vi skall göra politik enbart av former. HertHAMMARBERG (s): I den proposition som vi nu har att behandla föreslås alt domstolarnaskall få ökade möjligheler alt jämka eller åsidosätta oskäliga villkor i avtaleller andra rällshandlingar. Förslagel bygger på generalklausul utred ningensbelänkande. Enligtförslagel i propositionen skall avtalsvillkor få jämkas eller lämnas utanavseende om villkoret är oskäligt med hänsyn lill avtalets innehåll. Det finnsall anledning alt påpeka att vid prövningen särskild hänsyn skall tas tillbehovet av skydd för den som i egenskap av konsument eller eljest intar enunderlägsen ställning i avtalsförhållandet. Istort är vi inom lagutskottet eniga i sak om detta betänkande, vilket herrLidgard påpekade. Jag kan därför fatta mig ganska korl i mitt inlägg. Det hardock, soin framgått av tidigare lalare, lill betänkandet bifogals ire reservalioner,dels de Ivå moderalreservalionerna, som redogjort för och som tarupp rena lagtextfrågor, dels vpk-reservationen, som gäller kopplingen mellanhyra för bostad och hyra för bilplais. Jagskall börja med alt säga några ord om kommunistreservaiionen, som är en gammalbekant sedan föregående är, då vi hade i stort sett samma motionsyrkande att taställning till. Närdet gäller kopplingen mellan hyra av bostad och hyra av bilplats finns del allanledning alt erinra om det som påpekat, nämligen att delregelmässigt föreskrivs såsom villkor för byggnadslov att ett visst antalbilplatser skall iordningställas i samband med bostadsproduktionen. Då är detockså ganska självklart att kostnaderna för dessa bilplaiser på någol sättmåste läckas gemensamt av dem som nyttjar fastigheterna i fråga. Jagkan hysa mycket stor förståelse för synpunkt all den som saknarbil inle skall behöva betala för en bilplats som han inte har möjlighet allutnyttja. Men jag vill inle efter det erkännandet gå så långl som man gör ireservationen och även i molionen, där man talar om att denna koppling utanvidare skall betraktas som ell oskäligt villkor för den som inte har bil. Jagtror all en sådan generell tolkning skulle stöta på ganska många och svåra rentpraktiska problem. Därförhar vi inom utskollsmajoriteten påpekat att generalklausulen bör ge störremöjligheter lill jämkning av oskäliga villkor, och dit får man räkna sådanafall där det sker en koppling mellan hyra av bostad och hyra av bilplais. Jagvill också erinra om att vi från utskoltsmajoriietens sida pekar på atthyresrätlsutredningen sysslar med hithörande frågor; den gör en översyn av bl.a. bestämmelserna i jordabalkens 12 kap. 48 §, som berör just de här frågorna:Jag skall fatta mig kort och med hänvisning till del anförda yrka bifall tillutskottets hemställan i denna del, vilket innebär avslag på reservalionen 3. Moderatreservalionen 1 rörsig, som jag sade tidigare och som fram- gått av , om en liten ändring i lagtexten. Reservanterna vill föra in orden"förklaras ogiltigt" som de tycker ger bättre klarhet än delskrivsätt som finns i den föreslagna lagtexten, nämligen "lämna utanavseende". har här refererat lill vad föredragandestatsrådet sagt i propositionen om de här två olika uttrycken. Jag kan glädjaherr med att säga att jag kan hålla med om all uttrycket"förklaras ogiltigt" på etl sätt kan vara något tydligare än det somfinns i den föreslagna lagtexten. Men utskottet barden uppfattningen att dettorde vara ställt utom allt tvivel att generalklausulen kan lillämpas inte baraför att i del särskilda fallet lämna etl villkor obeaktat utan också för attförklara villkoret ogiltigt. Utskottets majoritet, bestående av samtligaledamöter utom de ivå moderalerna, anser del därför onödigl all frångå det i propositionenvalda ullrycket. Imotionen 1975/76:1121, yrkande 2, begär motionärerna att den nuvarandelydelsen av 37 §, andra stycket, i avtalslagen skall bibehållas i oförändratskick. Del är också det som går igen i reservationen 2 av och herrWinberg och i anförande, där han ville göra gällande att derasförslag skulle innebära en förbättring av lagtexten i fråga.Utskottsmajoriteten hyser emellertid den uppfattningen att den nuvarandelydelsen av ifrågavarande paragraf kan anses vara något svårtolkad, åtminstoneför dem som inte är rättsbildade. Därför framstår det som önskvärt attbestämmelsen moderniseras och bringas i bättre överensstämmelse med gängsespråkbruk. Det är med hänsyn därtill som vi vill yrka bifall till propositionensförslag när det gäller den delen av lagtexten. Med dessa få ord ber jag att få yrka bifall till lagutskottetshemställan i samtliga delar - vilket innebär avslag pä de tre reservationerna. Avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. m. Hert (vpk): Jag vill bara göra ett par kommentarer till del från utskottets sida som invändningar mot den motion vi har väckt ochreservationen 3. HerrHammarberg anförde bl. a. att det när det gäller byggnadstillstånd föreskrivsatt det måste ställas i ordning bilplaiser och att del därför är befogal också skall få hyra ut dem och fä ekonomisk täckning. Trots att sammavillkor beträffande byggnadstillstånd ställs för allmännyttiga bostadsföretaghar det visat sig att det går mycket bra all klara den här frågan och ta hänsynlill de människor som inle har bil och inie kan skaffa sig del - och låta demslippa tvånget att belala för bilplats. Del borde också vara möjligt att klaraför de privata fastighetsägarna, tycker man. Men erfarenheterna har visat - vidde överläggningar och de förhandlingar som ägt rum - att det finns betydandesvårigheter att där få samma gehör för vad som kan anses som rätt självklarakrav. Mängaav de allmännylliga bostadsföretagen har i sina hyresavtal en bestämmelse avinnehållet att en hyresgäst, som har bil eller stadig- Avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. m. varande brukar bil, ärskyldig att hyra bilplats. Detla fungerar såviit jag vet mycket bra på de hålldär man har det. Då man har velat införa motsvarande bestämmelser hos olikaprivata fastighetsägare har det emellertid stött på patrull, och mig veteriigtär det bara ett fätal privata fastighetsägare som har accepterat sädanabestämmelser. Detär mot bakgrunden av de erfarenheter som så många hyresgäster har avsvårigheterna att slippa detla tvång som vi har upprepat och återkommermed vår motion. De praktiska problem som kan uppstå om man skulle göra, somherr säger, en generell tolkning kan såvitt jag förstår inte vara såsärskilt slora. Sedanflera år lillbaka tillämpar byggnadsnämderna en bestämmelse som innebär att mansuccessivt får bygga ut bilplalserna. Man behöver alltså inte ställa i ordninghela antalet från början utan får göra del i den takt som behovet ökar. Redandet borde göra del möjligt för fastighetsägarna att visa sig generösa i dethär sammanhangei. När de nu inte gjort det tycker jag att man klart skall sägaut att deras agerande är obilligt och inte skall fä förekomma. Jagbetvivlar vidare faktiskt möjligheterna att man i framliden skall kunna fåoskäliga villkor undanröjda i enlighet med vad som anges i förslaget tillgeneralklausul. En motsvarande bestämmelse har funnits i denallmänna hyreslagen i jordabalken och det har visal sig att den inte varittillräcklig för att rätta till detta problem. Här finns en lucka i dennuvarande hyreslagsliftningen, som det vore angeläget att täppa till, sä får större enhetlighet vad gäller hyresgästernas skydd mot olika orättvisor.Jag har naturligtvis samma förhoppning som atthyresrättsutredningen skall se på detta och återkomma med ett förslag som gördet möjligt att undanröja dessa orättvisor. HertLIDGARD (m): kommentar lill mitt anförande föranleder mig bara attsäga att en kort formulering inle alltid är den enklaste. all vad tvisten gäller i den första reservationen är om man skallnöja sig med orden att avtalsvillkoret må "lämnas utan avseende"eller om man, som vi föreslagit, också skall lägga lill "eller förklarasogiltigt". säger att det går bra att användaorden "lämnas utan avseende", eftersom de täcker båda begreppen. Ja,det gör de, men endast av en enda anledning, nämligen alt föredragandestatsrådet i några meningar i remissprotokollet angivit att han menar så. Dethade varit enklare i det här fallet all lägga till två ord, så att man slippergå lill redovisningen av vad föredragande statsrådet tycker. Hert (): påpekar att de allmännylliga bostadsföretagen har löstdenna fråga, och då borde den enligt hans mening också gå att lösa av deprivata fastighetsägarna. fattning på den punklen,och det är det som vi givit uttryck för också i utskottets betänkande. Sedankanske det finns anledning att erinra om att de allmännyttiga företagen harlöst det här problemet genom att ta med kostnaderna för iordningställandet avbilplatserna och garageplatserna i sin inkomstberäkning. Vadgäller möjligheterna att bättre utnyttja generalklausulerna för att erhållarättelse i fall som är uppenbart oskäliga vill jag erinra om att i sitt remissyttrande över generalklausul-utredningens betänkandehar framhållit att slopandet av kravet på att etl villkor skall vara uppenbartotillböriigt innebär en förstärkning av bo-stadskonsumenlérnas rättsskydd. Videlar uppfattningen att så blir fallet med de nya generalklausulerna. Avtaloch andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, m. m. HertCLAESON (vpk): Jag vill faktiskt bestrida vad nu säger om att deallmännyttiga bostadsföretagen kalkylerar in dessa kostnader i bostadshyrorna.Mig veteriigt kalkylerar de allmännyttiga bostadsföretagen bara in dekostnader som avser parkeringsplatser för besökande, s. k. besöksparkeringar.Detta är sä långt jag känner till de enda kostnader som man tar med i detsammanhanget.