prot · FY0974 · 1975-12-31 00:00:00 — Iett särskilt yttrande från framförs också några synpunkter påriktlinjerna för det fortsatta reformarbetet på skatteområdet, 1 detta betonasnödvändigheten av ytterligare skallesänkningar för låginkottisl-tagare ochförbättringar för barnfamiljerna. Vidare understryks nödvändigheten av attarbetsgivaravgiftens verkningar i olika avseenden blir utredda. Många frågor påskatteområdet är föremål för utredningar. Del är angeläget all dellautredningsarbete bedrivs sä att en samlad skattereform kan framläggas. Jaghar med delta berört vissa avsnitt av skatteutskottets betärikäiide nr 25 ochber härmed alt få yrka bifall till reservationerna 7, 9 och 13 och i övrigttill ulskollets hemställan. Jag skulle också vilja säga ell par ord om del betänkande som behandlasi samband med skalteulskottets, nämligen socialförsäkringsulskottetsbelänkande nr 17, I detta betänkande las en fråga upp som ligger i näraanslutning lill de frågor som berörts av skatteutskottet. Det gäller etteventuellt införande av grundavdrag också vid beräkning avsocialförsäkringsavgift för egenföretagare. Jagär något förvånad och även besviken över att socialföfsäkrings-ulskollet härinte har kunnat biträda motionen 1209, där en utredning begärs om införande avgrundavdrag också vid beräkning av egenavgift vid socialförsäkring. Med denomfattning som socialförsäkringen fått är dessa avgifter betungande framförallt för låginkomsttagarna. Vi rhåsle vidare vara medvetna om allarbetsgivaravgifi för egenföretagare utgår inle bara på arbetsinkomst ulanockså pä avkastningen av del i företaget nedlagda egna kapitalel. Systemetsnuvarande utformning är enligt min uppfattning orirrilig all bibehålla. För enföretagare är situationen ofta denna. Först bihdes ett relativt stort kapital idel egna förelaget, och det blir givetvis föremål för vanligkapitalbeskattning. Avkastningen av detta kapital beskattas pä vanligt sätt sominkomst av jordbruk eller rörelse. Men därutöver utgår socialförsäkringsavgiftpå hela inkomsten av jordbruk och rörelse. Här sker ingen uppdelning i vad somär arbetsinkomst och vad som är avkastning av kapital. Så kan del intefortsätta. Antingen måste vi medge ett visst grundavdrag, det är enkelt atttillämpa och ger en viss lättnad framför allt för låginkomsttagarna, ellerockså måste vi pröva Sänkningav inkomstskatten, m. m. vägar för en uppdelning iarbets- och kapitalinkomst. Enytterligare motivering för en förändring är också att statsbidragsandelen tillsjukförsäkringarna har minskat till mindre än hälfien under de två senasteåren. Den utjämning som slatsbidragsandelen tidigare medfört har genom dettastarkt begränsats, vilket borde vara en ytterligare anledning till en översynav den fråga som här aktualiserats, I reservationen 6 tillsocialförsäkringsutskoltels betänkande nr 17 yrkar reservanterna att dennafråga blir föremål för utredning. Jag anser att detta är ett berättigat krav, och jag ber alt fä yrkabifall till denna reservation. I detta anförande instämde herrar i ,Fägelsbo, Polstam och i Slaffanslorp, samt (samtliga c). Herrtalmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande kl, 19,30. Det är nu dagsför en ny skatteomläggning, den femte , Den snabba omsättningenav skattebeslut visar svagheterna i vårt nuvarande skallesystem. Trots attskatteomläggningarna, var och en av dem, har varit betydelsefulla och gälltskattesänkningar om fiera miljarder kronor, har de reellt sett endast betyttall skattenivå kunnat bevaras. Detär nu nödvändigt att göra en ny skatteomläggning trots alt del inte ens hargått förra omläggningen beslutades. Det är nödvändigt allgöra den för att undvika alt pris- och lönestegringarna skall leda tillfortsatta automatiska skaltehöjningar. Samtidigtsom jag alltså finner denna nya skatteomläggning vara nödvändig, vill jagbetona all skatteprovisoriernas tid nu bör vara förbi. Nästa skaltereform somriksdagen kommer alt besluta om bör ha längre lidsperspektiv, bättrelivskraft. Det är bra all skatteutskottet nu också instämmer i kravet påsnabbhet i pågående utredningsarbete om en mera varaktig skattereform. Dennu aktuella skatteomläggningen motsvarar inle till fullo vad jag och mitt partiskulle ha önskat. Vi skulle t, ex, gärna ha sett alt in-komstskattetabellernablivit annoriunda, att marginalskattesänkningarna kunnat nå fiera människor.Men förslagel utgår från en saklig och politisk verklighet. Sakligt sett hardet inle varit möjligt alt uppnå avgörande förändringar i inkomstskattesyslemetens då man använt för detta ändamål och samtidigtinfiationen och kommunalskattehöjningarna finns i bilden. Politiskt sett hadevi att arbeta med ett förslag från skatteulredningen, där de två storapartierna, socialdemokraterna och , hade annan uppfattning än vioch stod bakom ett förslag som vi uppfattade som otillräckligt. Motden bakgrunden finner jag det förslag till skatteomläggning som nuskall besluta om vara tillfredsställande, Majoritelsförslaget frånskatteutredningen har lagts ät sidan. De överläggningar om 1976 årsskatteomläggning som fördes i börian av mars resulterade i all reformenkom att gälla ca 5 miljarder i stället för ca 4 miljarder. Därigenom blev detmöjligt att reparera de största bristerna och att ge förslaget en utformningsom någorlunda svarade mot skatteutredningens direktiv, nämligen att enskatteomläggning skulle medföra lättnader för låginkomsttagare och storalöntagargrupper och kunna medverka till att underlätta en längre avtalsperiodän . Detkan sägas att sä betydelsefullt är det väl ändå inte att skattesänkningen förstora löntagargrupper gäller , i stället för . Det är ju bara400 kr, mer det är fråga om. Men de motsvarar ungefär en tusenlappi löneökning, och vi kan nu - då löneförhandlingarna är i stort avslutade - konstaleraatt för många inkomsttagare betyder skatteomläggningen mer istandardförbättring än vad lönehöjningarna gör och det trots attlönekostnadsstegringarna för Ivåårsperioden omfattar 20-30 96. Denförra skatteomläggningen, inkomst, medförde bl. a, rätt betydandemarginalskattesänkningar för stora löntagargrupper. Det var en viktig reform.Den innebar ett erkännande av att infiationen medfört alt värt skattesystem -i sina huvuddrag beslutat - kommit att ta en orimligt stor andel avmänniskors löneförbättringar. Den här gängen sänks marginalskatten med 2-8 96 iframför allt de lägre in-komslskikten. För några är sedan fick man inte ensnämna orden marginalskatt och marginalskattesänkning i propositioner ochutskoltsbeiänkanden. tycks t, o, m. finansministern mena att högamarginalskatter är ett problem. Jag beklagar all dagens skatteomläggning intekunde inrymma mer på detta område. En fortsatt sänkt inkomstskatt och sänktmarginalskatt måste därför vara huvudinslag i en kommande skattereform. Delhar sagts i debatten att de 5 miljarder som används förin-komstskattesänkning i stället borde ha använts till olika reformer, att manalltså skulle ha behållit skalletabellerna oförändrade och därigenom låtitinfiationen höja skatten för människorna och de 5 miljarder omläggningenomfattar kvarslanna hos stat och kommun. Jag delar inle den uppfattningen. Jagmenar bestämt all del är som skall besluta om skallenivåerna, inleinfialionen. Vi skall inle medverka till några dolda skallehöjningar. Det-fortsatta reformarbetet bör finansieras genom klara riksdagsbeslut. Och vi troratt de fiesta människor uppfattar det som en god användning av 5 miljarderkronor att skalleskalorna justeras på det sätt som kommer att ske. Det kanbetyda alt inflationen fär ett lugnare förlopp och att de enskilda människornakan bevara och förbättra sin standard, allt betydelsefulla sociala reformer. Jagskall mycket kort kommentera några av de problem som berörs iulskottsbetänkandel. Ett par inslag i överenskommelsen mellan so- Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. cialdemokraterna,och gällde barnfamiljer och pensionärer. Riksdagenhar redan beslutat om all förstärka stödet till barnfamiljerna, och jag skallhär bara påminna om den betydelse en höjning av de allmänna barnbidragen med300 kr, får för en barnfamilj, kan besluta om ändrade reglerför beräkning av extra avdrag för folkpensionärer, som för dem innebär viktigaförbättringar. De här tvä sakerna, som alltså inte ingår i självainkomslskattereformen, är betydelsefulla för mänga människor. De är viktigakomplement till skatteomläggningen. Ytterligareett viktigt komplement är att nu kan besluta om ett annat inslag iden s. k. I-överenskommelsen , nämligen om fördubbling avsparavdragel vid beskattningen. Delta kan betyda en värdefull stimulans av delenskilda sparandet. Vihar från framhållit, och upprepar det nu i enreservalion, all den nuvarande faktiska sambeskattningen bör försvinna. Detvar ett betydelsefullt beslut att gå över till en individuell beskattningav arbetsinkomst. Det är nödvändigt att nu fullfölja den reformen genom altavskaffa kvardröjande rester av lidigare sambeskattning. Encentral fråga som inle berördes i den s. k, ll-överenskom-melsen harföranlett delade meningar i skatteutskottet. Jag tänker på villabeskattningen.De preliminära siffrorna fastighetstaxering visar ju altlaxeringsvärdena för småhus har stigit med i genomsnitt 40 96. Höjningarna är särskilt betydande i en del storstadsområden. Dåriksdagen fattade beslut om riktlinjer för bostadspolitikenräknade riksskatieverket med höjningarom 30 96, Det blev alltså 4Q%, och därförmåste villabeskattningen nu justeras. Ocksåregeringen har funnit det erforderligt att föreslå ändringar avvillabeskattningen. Det är naturligt all så skett mot bakgrund av höstensriksdagsbeslut och de betydande taxeringshöjningarna. Vi vill pä några punkteratt ändringarna skall vara annorlunda än i regeringsförslagei. På andra punkteraccepterar vi förslaget. Vi menar att gränserna vid intäktsberäkningen bordevara något högre - 200 000 i stället för , och 250 000 i stället för225 , - samt alt villaavdraget bör vara , i stället för 800 kr.Skillnaderna skall inte överbeionas, men de är betydelsefulla, framför allt förmänniskor i vissa områden där lax-eringshöjningarna varit särskilt stora. Vimenar liksom i fråga om inkomstbeskattningen att inflationen inte skallsmyghöja villaskatien, och det är därför reglerna nu bör justeras. Vi menar attdet bör vara ungefär samma gruppering av småhusen i olika skattek)a,sser efterde nya värdena som gällde för de gamla. Jagvill gärna tillägga att jag menar att det är rimligt att laxeringsvärdena påhus höjs. Förmögenheten har ju ökat, och taxeringsvärdena skall återspegla ettmarknadsvärde. Men betydande taxeringshöjningar medför också höjdaboendekostnader, och de får betydelse för försälj- Därför börverkningarna av sådana omfattande höjningar som skett begränsas. Visade vid höstens riksdagsbeslut om bostadspolitiken att man borde utjämnakostnaderna för olika boendeformer. Då beslulade man bl, a, om enlågräntegaranti för hyres- och bostadsrätlslägenheler. Vår linje har varit ochär alltjämt, att en utjämning av kostnaderna för olika boendeformer bör skegenom att förbättringar för hyres- och bostadsrätts-lägenheter görs, inte genomförsämringar och kostnadsökningar för smä-husboende. Jagtror att del finns anledning att inför en kommande fastighetstaxering funderaöver principerna för bostadsbeskattningen och jag vill instämma i de synpunktersom utvecklar i motionen 2113. Han vill ha en utrednjng avfrågan om nya former för att komma till rätta med oskäliga prisökningar påfasligheter och ökningar yv de faktiska boendekostnaderna ulan de nackdelar somdet nuvarande fas-lighetstaxeringssystemel medför. Vi har sagt iskaiieulskottel att vi kan vänta pä de överväganden i närliggande spörsmål sompågår inom bo-siadsdepartemenlet och på det förslag som kommer frånrealisafions-vinstkommittén. Vi har emellertid understrukit alt frågan omfastighetstaxeringens framlida utforrnning och därmed sammanhängande spörsmålbör övervägas före nästkommande fastighetstaxering. Slutligen:Vi har medverkat lill alt föreslå höjningar avso-cialförsäkringsavgifier, energiskatt och vissa punktskatter - höjningar sompä ett par punkter är något annorlunda utformade i skatteutskottels betänkandeän i överenskommelsen. Vi har bl, a. med hänsyn till de redan betydandebudgetunderskotten funnit det vara ansvarsfullt all inte motsätta oss ulan istället medverka lill dessa samtidiga höjningar av skatter och avgifter. Jag ber med detta alt få yrka bifall lill reservationerna 7, 9 och 13. (vpk): I denöverenskommelse som träffades mellan socialdemokraterna, ochcenterpartiet i är rörande den statliga inkomstskatten anfördes b|, a,;"De partier som ingått denna överenskommelse förutsätter all löneanspråkeni motsvarande grad komrner all reduceras." Huvudsyftet med den s, k, har uppenbarligen varit att påverka avtalsförhandlingarna.Grundtanken har varit all en omläggning av den direkta statsskatten skallfinansieras dels med höjda socialförsäkringsavgifier, dels med höjdapunktskatter och att löntagarna i gengäld skulle reducera sina löneanspråk. Jaganvänder uttrycket omläggning av den direkta statliga skallen därför all deltaär sakligt riktigare än propositionens och propagandans uttryck sänkning av denstatliga inkomstskatten. Det handlar nämligen inte om någon skattesänkning iverklig mening. behandlarförslagel till skatteomläggning som re- sultatet av avtalsrörelsenpresenteras. Det talas om rekordhöjningar för vissalöntagargrupper. Har man då inle lyssnat till maningen från de tre partierna omall reducera löneanspråken? Sanningen är den all de skenbart storalönehöjningarna redan lill betydande del är inleck-nade genom inträffade pris-och hyresstegringar. Väntade prisstegringar befaras taytterligare en stor del av lönehöjningarna. En reallönehöjning som ävenoptimistiska bedömare beräknar skall stanna vid 3 96 måste betecknas somblygsam. Denföreslagna skalleomläggningen utgör en begränsad del av skattepolitiken. Denberör inle frågan om åtgärder mot skaliefiykl och skattefusk, dvs, del problemsom tidningen i nr 9 rubricerade:"Skattesmitare stjäl flera tusen från vae svensk inkomsttagare," Denberör inte beskattningen av bolagsvinster och förmögenheter. Den berör intefrågan om den indirekta beskaliningen, som är särskilt kännbar förlåginkomsttagare. Den berör inle kommunalskatterna, som utgör den störreposten i fråga om direkta skaller för vanliga inkomsttagare, i den meningen attåtgärder för all sänka dessa skaller föresläs. Däremot berörs kommunernasekonomi i motsatt riktning. Ökade svårigheter uppstår för kommunerna. Denbästa metoden för att sänka skallen för inkomsttagare med lägre inkomster ärenligt vpk;s mening alt helt slopa mervärdeskatten på livsmedel i kombinationmed en skärpning av skatten i högre inkomstlagen och en skärptkapitalbeskattning. kommer i annat sammanhang all få la ställninglill vpk-kravel på slopad livsmedelsmoms. Vihar ansett all i ett provisorium kan en omläggning av den direktastatsskatten accepteras om den finansieras med en höjning avarbelsgivaravgifierna, bolagsskatten och skatten pä stora förmögen-heler. Vihar dock ansett all man därvid måste hålla fast vid låginkomstprofilen iskatleutredningens majoritetsförslag plus den ytierligare markering av dennasom gjordes i C,-H, reservation. Detta innebär helt stopp förskattesänkningar vid inkomster på , vilket möjliggör störresänkningar för inkomster . Detär anmärkningsvärt alt överenskommelsen mellan socialdemokraterna, folkpartietoch innebär alt man frångår den låginkomstprofil som ändå fannsi skatleutredningens förslag, om än ofullständig. Den ytterligare miljardenöver de ursprungligen föreslagna 4 miljarderna går inte till någon del tilllåginkomsttagare med högst . Den läggs helt på inkomsteröver . Vihar frän vpk accepterat den vidgade ramen pä ytterligare högst 1 miljard kronormen anfört att den dä måste fördelas i överensstämmelse med låginkomstprofileni skatleutredningens majoritetsförslag plus C.-H, reservation, Skatteutskottelvantolkar vår ståndpunkt när man pä s. 79 i betänkandet påslår all vpk-motionenförordar att den vidgade ramen uteslutande skulle komma låginkomsttagarna tilldel. I vpk-motionen sägs; "Även den stora gruppen av inkomsttagare medunder , i inkomst 1976 (beräknad till inte mindreän 1,3 miljoner människor) måste alltså fä del av tillskottet. I förslagen lilllagändringar och i den till motionen fogade bilagan anger vi den skatteskalasom enligt vår mening bör till-lämpas samt de individuella effekterna av denförordade skatteskalan." Integer väl, , vare sig motiveringarna i motionen eller skatteskalanfog för påståendet alt vpk uteslutande vill lägga den extra miljarden pålåginkomsttagarna? Vi vill använda den extra miljarden på alla berördainkomstgrupper, medan Ireparliöverenskommelsen innebär alt inget skalltillfalla inkomsttagare med , i inkomst, Skalteutskolletrefererar i sitt betänkande till motionen 1048 - av m. fl. - somväcktes vid början, vari begärs ell riksdagsutlalande av innebördall en omarbetning av skatteutredningens förslag inte fär medföra attförslagels ursprungliga låginkomstprofil går förlorad. , där deltog, innebär just att låginkomstprofilengår förlorad. har alltså själv varit med om att göra en sådanomarbetning som han vill ha ett uttalande emot! Jag vill fråga centerpartielstalesman ; Hur går della ihop? Utskottetsskrivning om ceniermotionen, all den genom förslagel i propositionen i huvudsaktorde vara tillgodosedd, måste ses som ell försök att låta centernsursprungliga ståndpunkt falla i glömska. Vpkhävdade vid riksdag all avdragsrälten för sjukförsäk-ringsavgifien,som främst gynnar högre inkomsttagare, borde avskaffas av fördelningspoliliskaskäl vid taxering. Vi kvarstår vid den uppfattningen. Vihar också yrkat avslag på den i propositionen föreslagna höjningen avsparavdragen. Även della avdrag gynnar högre inkomsler men ger ingenförbällring till de mänga som har en låg inkomst av kapital. Vpkförordar också all höjningen av barnbidragen med . skall träda i kraflredan från , alltså ell halvt år tidigare än propositionensförslag. Beträffandefinansieringen av skatteomläggningen anser vi att denna skall tolalfinansierasgenom avgifter och skaller på företagen. De föreslagna höjningarna avsocialförsäkringsavgifterna kan godtas. Vikräver dock all kommuner och landsting befrias från de föreslagnaavgiftshöjningarna. Kommuner och landsting häri huvudsak skatter och avgiftersom enda inkomster och intar därför en annan ställning än de privata företageni detta sammanhang. Risken är därför stor att höjda avgifter leder till höjdakommunalskatter och även försämrad social service. Den diskussion som just nupågår rörande avtalsrörelsens effekter för den kommunala ekonomin illustrerartydligt nog situationen. Överenskommelsen mellan finansministern ochkommunförbunden tål inte alltför stora påfrestningar. Det är både rimligt ochmöjligt att befria kommuner och landsting från de föreslagnaavgiftshöjningarna. Att det mera är en frågaom skatteomläggning än om skattesänkning 7 protokoll 1975. Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. understryks ytterligaregenom förslaget att en del av kostnaderna skall finansieras genom höjdaindirekta skatter. Viavvisar de föreslagna höjningarna på bensin och olja med hänsyn till effektenpå bl, a. bostadskostnader, arbetsresor och frakter. Vi finner heller inte skälför att höja skatten pä sprit, vin, öl, tobak m, m. Det finns ingen anledningalt höja de indirekta skatterna pä varor, som visserligen kan undvaras men somlikväl konsumeras även av låginkomsttagare, för att betala det fortsattaavdraget för sjukförsäkringsavgiften och ell fördubblat sparavdrag, vilka bäggegynnar dem som har höga inkomster, Istället för de föreslagna indirekta skatterna föreslår vi dels en höjning avbolagsskatten med 10 96, dels en skärpning av skallen pä stora för-mögenheler. Vänsterpartietkommunisternas kritik av propositionen och förslag lill ändringar harutvecklats i motionen 1975:2109, Vårt parti har som bekant inle möjlighet all iskatteutskottet framställa yrkanden och foga reservationer lill utskottetsbetänkanden. Jag ber därför, herr talman, all med hänvisning lill motionen 2109fä framställa följande yrkanden: Jagyrkar bifall lill den i motionen anförda motiveringen lill skatteomläggningensallmänna utformning och finansiering, lill yrkandena I, 2, 6, 7 och 8 saml lilldel yrkande i anslutning till motionens yrkande 9 beträffandebolagsbeskattningen som delats i kammaren. Dessutom yrkar jag bifall lillmotionen 431 och till reservationen 4 vid socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 17, Slutligen, herr talman, yrkar jag bifall lill motionen 695,yrkande 1, Skalteulskottetsbetänkande nr 25 behandlar de mest skiftande områden av svensk skattepolitik. Huvudpartenav betänkandet gäller förslagen i propositionen 92, men även motioner somväcktes vid börian har upptagits i utskoltsbetänkandet, Å andrasidan har den del av propositionen som berör energiskatten skjutits framåt itiden för att behandlas som behandlar energifrågorna istort. Huvudparten av propositionen är uppbyggd kring irepartiuppgörelsen, dens. k, Il-rundan, Men även andra vikliga avsnitt finns i propositionen,såsom ändrade regler för beskattning av villor. Utskottetsmajoritet har inle hafi några erinringar mot den allmänna inriktning avskatteomläggningen som föreslås i propositionen. Sålunda accepteras helt detförslag till nya skatteskalor som framläggs. De breda inkomsltagargrupperna färhärigenom skattelättnader pä I . fr. o. m, 1976, kan man medtillfredsställelse konstalera alt inle heller grupper med låga inkomsler harblivit lottlösa. De som har de lägsta inkomsterna, och som knappast ens kanvara fulllidsarbetande, har för de första i beskattningsbarinkomst fått sill skatteuttag sänkt och för de närmasthögre i årsinkomst fått skatleuttaget sänkt med inte mindre än7-8 procent- Utskottetanser således att man med det framlagda förslagel har lyckats tillfredsställade lågavlönades krav på "skatt efter skattekraft" i myckel högutsträckning, liksom alt man lyckats tillgodose de stora löntagargruppernaskrav på alt även i skatlesystemet få kompensation för de stegrade priserna.Sedan är del självklart alt de ökade avgifterna på företagen kanske har verkathämmande på möjlighelerna att ta ut en ännu högre lön än vad löntagarna harlyckats med i årets avtalsrörelse. i har naturligtvis rätt i all de inkomsttagare som redovisar deallra största inkomsterna inte får skattesänkningar i samma utsträckning sommänniskor med lägre inkomster. Jag har observerat del. Men man skall ändå haklart för sig all t. o, m, vid en så hög beskattningsbar inkomst som 150 000kr, blir statsskatten , lägre än före skatteomläggningen. Likaså skallman ha klart för sig att om man accepterar parollen skatt efter skattekraft, såbehöver inte nödvändigtvis den som har en inkomst på 150 000 eller 200 000 kr.per år ha samma skattesänkning som andra för att uppehålla sin standard. Fördet tredje skall man ha klart för sig alt när man kommer upp i inkomsler avnämnda storleksordning eller ändå större, så har man råd alt sälla nerinkomsten med olika åtgärder, som gör alt de hårda marginalskatter som man härtalar om inle föreligger så ofia i del verkliga livet. Man har råd då altskaffa sig avdrag på olika sätt. Närdet gäller finansieringen av skalleomläggningen ligger tyngdpunkten hos ettannat utskott. majoritet delar dock propositionensuppfattning all skattesänkningarna måste tolalfinansieras. Jag tycker att herrMagnusson här gör sig till tolk för en något äventyrlig uppfattning, nämligenall en stor del av kalaset skall betalas genom inflationen. är äventyrlig därför all den förutsätter alt en inflation med höga talskall vara ett permanent inslag i vår ekonomi. Del skulle vara värdefullare omherr i stället hade velat ansluta sig lill dem som anser attinflationen lill varie pris måste bekämpas, i stället för alt diskonterainflationen som gör.