prot · FZ09120 · 1975-12-31 00:00:00 — De borgerligas innovalionsviljapå denna punkt har varit framgångsrik och nyttig för del svenska näringsliveloch därmed för landei i dess helhet. HerrÖstrand avvisar kraven på transportstöd för sjöfarten och säger all del är hellandra kriterier som ligger till grund för överflyttningen frän sjötransport lilllandlransport. Förklara då, , orsakerna lill dessa överflyllningar!Förklara exempelvis den ovanligt stora exportökningen med järnväg de senasteåren! Större delen av SJ:s godstrans-porlökning ligger just pä exporten. Harinle transporlslödd där varit en stimulerande faktor? HerrÖstrand har tydligen inle läst reservationen 1 riktigt. Jag skall därförkorrigera honom i etl avseende. avvisar kravei pä undersökning avell slöd lill sjöfarten. Därmed missar en viktig punkt.Reservalionen kräver en undersökning av om transportstödet har medfört ensådan snedvridning av konkurrensförhällandena att delta varit avgörande föröverflytlning från sjötransport lill landlransport. Del är del primära. Vi harsell tecken pä all del flnns en konkurrenssnedvridning, och därför är viangelägna om all få detta ordentligt kartlagt. Vi har uppgifter frän allaberörda parter pä fälld, och vad är dä naturligare än atl samhällel ochdepartementet är lyhörda för sädana förändringar och gör en undersökning?Finner man därvid atl del föreligger en konkurrenssnedvridning bör ävensjöfarten omfattas av transporlslödd. Del vore hell i linje med vaddepartementschefen själv har sagi i den första proposilionen belräffande transportstöd. Hert () kortgenmäle: Nr 120 säger all socialdemokraterna kräver ell bi- Torsdaeenden behällande av de grundläggande principerna för transportstödet.Samiidigl y,-. passar han pä all kommamed ett lilel hot: Om de grundläggande prin- ciperna inle bibehållskan vi mista del slora värde som transporlslödd Transportstöd för innebär. , m. m. Ellsådanl resonemang är ganska anmärkningsvärt, i synnerhet om man tänker tillbakanågra år och erinrar sig de debatter som förts i just omtransportstödet. Då sades ungefär samma sak frän socialdemokratiska talesmän:Man får inle rubba på de grundläggande principerna, man får inle ändranågonting i transportstödet; rör man vid de grundläggande principerna är detstor risk för att man mister de slora värden som transporlslödd har. harman sagt varie gång. Sä har det gått , och sedan har man måst ändra iransportstöddför atl göra det bättre. Då har det blivit de nya grundläggande principerna. Pådet sättet tänker vi fortsätta att driva pä för att förbäUra och utvecklatransportstödet. Jagtycker att man har anledning att följa ulvecklingen av transportstödet. Delsker, som också har påpekat, förändringar inom näringslivel. av dessa förändringar kan bero på transportstödets konstruktion. Vi anseratt det finns anledning att se över della slöd så att det inte snedvridertransportförhållandena. Om en sådan snedvridning skulle medföra en försvagningav en del Norriandshamnar. har man ju inte gjort någon regionalpolitisk insats. Vianser alllså alt man bör utreda vilka konsekvenser iransportsiödel haft och omdet som hävdats i motioner och frän sjötransporlhåll är rikligl. Hert ÖSTRAND (s) kort genmäle: Herr lalman! HerrClarkson blandar in miljöaspekterna när vi diskuterar transportstödet.Men dessa frågor bör vi väl ändå diskutera i dt annal sammanhang.Transportstödet har kommil lill för all uljämna verkningarna av de längaavstånden och inte därför atl sjötransporterna är miljövänliga. Sedankan man naturligtvis inle göra en jämförelse med snöröjningen. Kostnaden fördenna bestrids ju av fordons- och automobilskattemedlen. För övrigl är del intebara kostnaderna för isbrytningen som samhällel står för, utan ävensjöfarlsavgifierna är ju kraftigt utjämnade till fördel för . Tillherr vill jag säga atl del skulle vara iniressanl all vela hurIransportstödd skulle ha sett ul om alla moiioner hadebifallits. Om uppfinningsrikedom när del gäller irans-ijortstöddkan man utan överdrift säga atl den inte är av denna världen. Jaghar lagt märke till en lustig sak när man diskuierar iransportsiödel och sjöfarten. 1 vanliga fall ömmar de borgerliga partierna mycket för järnvägarna, men när vi diskuierar iransportstödd och sjöfarten har järn- 111 Transportstöd for , m. m. vägarna helt plötsligtblivit en stor bov i dramat. Skall yi utreda frågan om enkonkurrenssnedvridning måsle vi vara överens om all del föreligger en sådan,och del är vi inle. I miltenreservaiionenheter del: "Vidarehar de nuvarande bestämmelserna för transportstödet medverkat lill att varorutskeppats från annan hamn än som eljest skulle ha valts, eflersom vederbörandefår en förmän genom biandtransportstödet. Detla missgynnar särskilt vissaNorrlandshamnar." Detlaär ett myckel allvarligt påstående. Menar reservanierna all man på detta sällspekulativt utnyttjar transporlslödd? Om del förekommer skall det nalurliglvisske en översyn av iransportstödd i detla avseende. HertCLARKSON (m) kort genmäle; Inle kan väl ha räll iall vi, när vi diskuierar iransportsiödel lill , inle får diskutera delur alla aspekter. Och miljöaspekten är en viktig del av hela frägekomplexei.Del är faktiskt så all man ur både trafiksäkerhdssynpunkl och allmänmiljösynpunkt skulle vinna mycket med ett konkurrensneutralt transportstöd förNorrland, och då är det vår skyldighet all diskutera della frågekomplex uralla synvinklar. Jag hävdar alt har fel när han intar denståndpunkt som han gav uttryck för i talarstolen. Hert () kortgenmäle: Jag börjar ana orsaken lill atl är istadig som en häst närdet gäller frågan om en undersökning av konkurrensförhållandena. Man bör vetaatt del föreligger en konkurrenssnedvridning innan man undersöker frågan, menarherr Östrand. Behöver man undersöka del man vet? Kan svara mig påden frågan? Visst behövde man undersöka frågan om transporlslödd över huvudlaget innan man visste au del behövdes? Var del inle så all del kom ellopinionstryck från olika länsstyrelser och från olika grupper i samhällel tillkommunikationsdepartementet, så atl man där var tvingad atl göra enundersökning? Först därefter kom väl transportstödet. Förklara del här närmare,! Hurskulle iransportstödd ha sell ut. om alla mina moiioner hade bifallits och helamin uppfinningsrikedom när det gäller utformningen av transportstödet hadeutnyttjats, undrade . del skulle ha varit en betydligt störreutjämning i fraktkoslnadshänseende mellan landets nordliga delar och de sydligadelarna. 1970 var iransporlkosi-nadernas förhällande till omsättningen - om manlar det som mållslock - för och igenomsnitt, för och 6,4 96 medan det förSmålandslänen var 5,3 96. Norrbollens län hade alllsä 40 96 högreiransporlkoslnader, räknai på den totala omsättningen, än Smålandslänen. harvi för dessa nordliga delar av landei fraklbidrag för vissa ullagnaproduklslag. Del är långt kvar till en total utjämning enligt det här schemat.Även om detla inte är en exaklmåttstock så är del dock en riklgivare. Sedanömmar vi i miltenparlierna väldigl mycket för sjöfarten, medan Torsdaeenden vi vid andra lillfällen visar slor ömhet för järnvägen och vill stödjaden, : in-ig Ja, varsak skall ha sin plats i samhällel. fraklslrömmarna bör skevia sjöfarten. Sjöfarten är värt baslransporlmedel Transportstöd för sominle får slås sönder av konkurrenssnedvridande transportstöd eller , m. m. andra faktorer. Därnäst kommer järnvägen. För mindre och snabbatransporter, även långväga, behövs lastbilen, och för ytterligare snabba transporteroch sändningar behövs fiygel. Det finns en gradering i behovsskalan, därsjöfarten inle far spelas ul. HerrÖSTRAND (s) kort genmäle: Först någol om uppfinningsrikedom. Han sade alltransportstödet hade varit mycket bättre, om hans moiioner hade blivilbifallna. Men är relativt ensam om den uppfattningen i utskoiid. Sedanlillbaka lill konkurrenssnedvridningen, som del talades om beträffandesjötransporter. Jag har sagt att det är själva transportavståndet somskall stödjas. Kostnaderna per tonkilometer är för bil , förjärnväg och för båt ca . Del är alllså en väsenilig skillnad mellankostnaderna per tonkilometer. Omman tar reda på hur myckel av del transportstödsberättigade godset somtransporteras på sjön, skall man finna atl högsl 5 96 av intransporten sker påsjön och 20 96 av uttransporten. Problemet för sjöfarten är inteundervägskosinaderna utan andra kostnader. 70 96 av sjöfartens loialatransportkostnader är hanteringskostnader i hamnarna. Farlygskosinaden är 15 96och hamnavgifien 15 96. Underiagel för linjdrafiken har också urholkats genomövergången lill systemtransporter. Därigenom har betydande transportvolymeröverförts till landtransporter-detta oberoende av iransportstödd. Samma problemupplever företagen både i södra och mellersta delarna av . Förelagenskrav pä en myckel lilen lagerhållning är av avgörande betydelseför valet av trans-porlsäll. Meddetta, herr talman, vill jag än en gäng slå fasl att sjöfartens problem inlehar att göra med transporlslödd, ulan sjöfartens problem hänger intimt sammanmed del arbele som pågår inoiri trafikpolitiska ulredningen. Herr andre vice talmannen anmälde att atl till protokollet få antecknat att han inle ägde rätt lillytteriigare replik. HertMAGNUSSON i (vpk): Jag vill med några ord ge min syn pä de frågor som aktualiserats imotionerna 502, 813 och 2022. Det gäller alllså förslag om transportstöd ävenlill sjöfarten. I utskottets betänkandehänvisas till alt departementschefen redan i 113 8 inotokoll 1975/76:119-120 Transportstöd för , ni. sin proposilion år 1970framhöll all sjölransporlerna av olika skäl var av den karaktären alt de bordefalla utanför iransportsiödel. Del gällde då främsi atl de omfattade mäss- ochbulktransporter men även all varugrupperna inle var av den karaktären atl dekom in i delta sammanhang. Del har redan framhållit. Ipropositionen framhölls emellertid också att Iransportsiödel inte på någol väsenlliglsätt skulle få rubba konkurrensförhållandena på transportmarknaden mellan deolika trafikgrenarna och iransporiföreiagen inom dessa. Delär främst pä denna punkt som olika företrädare för sjöfarten riktar in sig, närde går till storms mot att transportstödet är begränsat till landsväg ochjärnväg. Inte minst har della gälll och gäller fortfarande Vänersjöfarten.Rederierna vid men också hamnförvaliningarna, t. ex. i Karislad, hargjort upprepade uttalanden om att transportstödets nuvarande utformning verkarkonkurrensförändrande pä Vänersjöfarten. Mot bakgrund av de satsningar somstaten gjort genom utbyggandet av Trollhälle kanal är del angeläget all det härsnedvridna förhållandet rättas till, har man framhållit. I annat fall kommerinle utbyggnaden av kanalen att få den effekt som avsågs. Det bör väl i del härsammanhanget påpekas all kommunerna runt också gjort omfattandeinvesteringar för att dra nylla av kanalulbyggnaden. Enav anledningarna lill alt transporter till sjöss undantogs från iransportsiödelvar all kostnaden för sjötransporter inte är lika avståndsberoende somkostnaden för landtransporter. I de motioner som under två föregående år hartagit upp Vänersjöfartens problem har det betonats all detta endasl gäller iliten utsträckning för transporter pä och . Kostnadernaför transporterna består där till betydande del - 40-50 96 - av seglaiions- ochkanalavgifler samt passagekoslnader i hamn. Genomfarten i Trollhättekanal är också tidskrävande. Detär väl ingen tvekan om -jag vill säga del mol bakgrund av den diskussion somhar förts här tidigare - all sjöfarten renl allmänt är en miljövänligt ochsamhällsekonomiskt fördelaktigt iransporisäti. Detla var väl den ytterstabevekelsegrunden lill att beslutade atl trafikpolitiskaulredningen borde behandla även sjöfartens roll i trafikpolitiken. Vi harockså i vpk-molionen 1544 föreslagil salsning på vidareulveckling avkuslsjöfarlen. kanaler och andra inre vattenvägar. Vi ser då sjöfarten som ellmedel all i första hand avlasta landsvägarna. Riksdagenbeslutade ju alt frågan om transportstöd tillVänersjöfarten skulle hänskjuias lill trafikpolitiska utredningen. Regeringensskrivelse i ärendet överlämnades lill ulredningen . Trafikpolitiskaulredningen har därefter tillsall en särskild arbetsgrupp med uppgifi altbereda de sjö fa ris frågor som ulredningen anser sig ha anledning all la uppinom ramen för sill uppdrag. Däri ingår då som särskili angeläget all la uppinrikessjöfarlens framlida betingelser och frågorna angående sjöfarten påVänern. Expertgruppen är i verksamhd, och del harsaglsatl man skall göra enförslå redovisning av sill arbele lill hösien. Enligtmin uppfallning ger de direktiv som arbetsgruppen fåll utrymme för en så allsäga bred behandling av sjöfartens villkor. Inte minst de påpekanden ochförväntningar som vid olika tillfällen uttryckts frän trafikutskottets ochriksdagens sida har givit underiag för en sådan behandling. När utredningen t.ex. skall behandla sjöfartens framtida villkor, får det väl anses varasjälvklarl all man inte kommer förbi frågan om ett eventuellt transportstödlill denna verksamhet. All frågan om transportstöd lill Vänersjöfarten skallbehandlas av ulredningen talar ju för det. I expertgruppen ingår ocksåföreträdare för sjöfartsnäringen. Jagvill med della ha sagt alt den undersökning man talar om i reservalion nr 1kan komma till slånd under utredningens arbele. Om del är på del viset alliransportsiödel lill landlransporter har medfört en sådan snedvridning avkonkurrensförhällandena att detla varit avgörande orsak lill överfiyttningfrån sjötransport till landlransport -jag säger del hell förutsättningslöst -måsle del ju komma in i della sammanhang. Med hänvisning lill del sagda yrkar jag bifall lill utskottetshemställan. Transportstöd för , m. m. HerrSELLGREN (fp) kort genmäle: En stor del av det i sade håller jag medhonom om, men del hade egentligen all göra med trafikpolitiska frågor ochsjöfartens betingelser i allmänhet och inte så förfärligt myckel medtransportstödet. Men kom ändå fram lill att det skulle kunnatänkas atl utredningsarbetet kommer alt visa all sjöfarten behövertransportstöd. Han sade tidigare all för del har transportstödet för landlransporterhaft en konkurrenssnedvridande effekl. Då vill jag bara helt stillsamt fråga herrMagnusson: Varför kunde inle stödja att även övrig sjöfart somberörs skall kunna komma med i undersökningen om eventuellkonkurrenssnedvridning? Jag är så myckel mera förvånad över det resonemang herrMagnusson för. eftersom han vanligtvis är mycket logisk, klar och konsekvenl, isill tänkesätt utifrån sina ulgångspunkter. Här borde hans direkta slutledningbli all stödja reservation nr 1. iKristinehamn (vpk) kort genmäle; Vad jag försökte anknyta lill i mill inlägg var all det har förekommiten omfattande deball om att transportstödet borde utsträckas lill sjöfarten.Inte minst har della diskuterals i Väneromrädet av företrädare både förrederinäring och hamnförvallningar. Närvi diskuterat saken i trafikuiskoilel har jag påpekat all del finns en hel radandra utgifter för Vänersjöfarten som man i första hand borde lilla på, t. ex.passeringskostnaderna för och även hamn. Meneflersom kravei har framförts väldigl slarki har della resulterat i atl fråganom transportstödet för Vänersjöfarten hän- Transportstöd för , m. m. skjutits tilltrafikpolitiska utredningen. Jagsade förut atl om del nu skulle vara så att det förekommil konkurrenssnedvridning,då måsle denna fråga komma upp pä någoi säll i den trafikpolitiska ulredningen.Därför menar jag all reservalion 1. som gjort sig tillförespråkare för här, i och för sig inte är nödvändig. Hur skall man kunnadiskutera frågan om sjöfartens villkor och om transportstödet förVänersjöfarten ulan atl i någon män också dra in den övriga sjöfarten? HertSELLGREN (fp) kort genmäle: Brislen på konsekvens i resonemangei hos i Kristinehamnkvarstår. Annars skulle ha varit med om att röstapå vår reservation, där vi tog med både och oslkuslhamnarna. Jag villinte gå längre i resonemangei, men jag skulle vilja veta vad om Svenska hamnarbetarförbundets reaktion i den här frågan. Där har manklart upplevt att hanteringen i hamnarna minskal efter transportstödetsinförande. HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle: väcktes den första motionen från riksdagsmän sombodde längs om alt undersöka Vänersjöfartens roll. Även transportstödetvar med i den bilden. Vidbehandlingen i trafikutskottet lyckades jag fä igenom en formulering som gickul på att man skulle följa denna fråga med uppmärksamhet. Något annat gehörfick jag inle den gången. Visav skadan tänkte jag i fiol så här: Det finns ändå så många andra faktorer somspelar in när det gäller Vänersjöfarten, och därför borde man angripa dem iförsta hand. Mennu vart beslul sådant all transportstödet även skall las med i dentrafikpolitiska undersökningen. Eftersom delta är ett faktum, kommer man inleifrån denna behandling i trafikpolitiska utredningen. , som självär med i den utredningen, har ju alla möjligheter atl bevaka att man får ensådan inriktning på arbetet. Jag vill avvakta den behandlingen innan jag ärberedd lill annal slällningstagande. Som jag sade förul kan jag inte vela huruvida dennakonkurrenssnedvridning är vad som påslås från sjöfartshåll. som herrÖslrand sade. alt det finns andra faktorer som också spelar in och gör attsjöfarten kommil i en sämre belägenhet. Hert i (c): Föreliggande utskottsbetänkande behandlar jämväl motionen 233. där jaglillsammans med förste vice talmannen hemställt atl hosregeringen anhåller om sädana direktiv till leletaxeulredningen all dess arbeleskall syfta lill en för hela landei enhetlig telefontaxa. Dehär tankegångarna om en enhetlig telefontaxa är ingen direkt nyhet. Jag villerinra om all samma motionsyrkande av oss har framställts vid lidigareriksmöten. Vi har bl. a. åberopat rättvise- och jämlikheissyn-punkter som grundför yrkanden om en enhetlig taxa. Samma skäl borde föreligga för en enhetligtelefonavgift som för befordran av brevförsändelser oavseii avståndet orteremellan. Genom att vi har fått ett utbyggt ledningsnät med aulomalisk kopplingbör det, såvitt jag förslår, inte föreligga några tekniska hinder. Ulskollelerinrar om alt sänkte avgifterna för samlal medavstånd under kvällstid och under veckoslul med 20 96. Vidarenämner ulskoltet atl molsvarande sänkning ett kvartal senare gjordes avdaglaxan mellan 08-området, dvs. Slockholm, och och all en liknandesänkning kommer alt ske för övriga delar av landei. Vidarekommer beslutade taxesänkningar lill och från regioncentra saml inom kommunerall vara hell genomförda . Dessa ålgärder är glädjande och innebären viss kostnadsutjämning, dock icke pä långa vägar i lillräckligutsträckning. Målsättningenbör vara en för hela landei enhetlig telefontaxa, och jag noterar vad ulskolleli sin skrivning anfört om vikten av att det utredningsarbete som bedrivs avleletaxeulredningen fullföljs och alt resullalel överensstämmer med vadriksdagen tidigare uttalat om långtgående utjämning av telefontaxorna. Detär min förhoppning, herr talman, all utredningsarbetet skall leda till atl vifår en enhetlig telefontaxa för hela landei. Jag tolkar utskottets skrivningpositivt, och även om utskottet inte i klartext anger målsättningen för hurlångl utjämningen skall ske är dock utskottets skrivning sä positiv att jagfinner det föga meningsfullt all yrka bifall lill moiionen 233. Transportstödför , m. m. Hert ÖSTRAND (s) kortgenmäle: Jag skall inle ge mig in i någon polemik med iFalköping. Jag vill bara säga att utskottet i sin behandling av moiioner i denhär frågan, inle bara ulan även tidigare, har varit för en myckellångtgående utjämning av telefontaxorna. Menjag vill inle med delta ha sagt att utskottets lanke i princip har varit altutjämningen skall vara total. Det får naturligtvis konsekvenser i vissaavseenden. Skall man ha en total utjämning måste det ske på bekostnad av enviss höjning av vissa samlal. Man kan skilja pä tre lyper av samtal:lokalsamtal, närsamial och rikssamtal. Ser man på den procentuella fördelningenfinner man när del gäller bostadsabonnemang all hela 69 96 av samtalen utgörsav lokalsamtal, av närsamtal och 19 96 av rikssamtal. Skall man göra entotal utjämning måste det nalurliglvis gå ul över lokalsamtalen, som är heltdominerande. Jag vill bara ha del sagt som en lilen upplysning i sammanhanget. Transportstöd for , m. m. i (c) kort genmäle: Om hade lyssnai pä vad jag sade, hade han vetat atl jaginte framhöll alt utskottet har den uppfattningen atl man skall syfta till entotal utjämning. Del var en önskan från mig alt målsättningen skall vara denna.Sedan'kan jag naturligtvis villigt erkänna alt en total utjämning medför vissakonsekvenser. Man får väl då pä någol sätt kompensera de merulgifler somuppslår genom en sänkning av avgiften på de långväga samtalen. Detla måslenalurligtvis gä ut över närsamlalen. Man kunde tänka sig en ny form avsamlalsavgifter, t. ex. sä atl del för samlal på mer än tvä perioder ulgårhögre avgift. Kvarstår ändå det förhållandet alt man för postbefordran har enhetliga avgifter,som är lika stora oavsett om ell brev går eller om det skickas . Det är väl ingen som ifrågasätter del rikliga i delta. Enligt mint resonemangskulle del kunna vara lika nalurligl att ha en enhetlig telefontaxa för helalandet. Det kan länkas all det lar sin tid, men jag tror i alla fall all vi påsikt kommer dit i jämlikhetens och solidaritetens namn. HertÖSTRAND (s) kort genmäle: Jag tycker inte alt del är rikligl att i delta sammanhang göra enjämförelse mellan avgiften för postbefordran och taxan för telefonsamtal. Vidpostbefordran transporterar man ändå posi från en region lill en annan. Ser manpä den procentuella fördelningen av telefonsamtalen finner man all denövervägande delen är lokalsamtal. Självfalletkan man åstadkomma en total utjämning, men om det inle skall ske på bekostnadav en höjning av taxan för lokalsamtalen, måste väl samhället gå in med stöd idel här avseendet. Jag tror inle alt del finns någon majoritet för denprincipen när del gäller teletaxorna. HerrBÖRJESSON i (c) kort genmäle: Jag kan försäkra all del är en mycket stark opinion lillförmån för en enhetlig telefontaxa. Man har under den sista liden både i brevlill mig och i tidningsinsändare ställt frågan om del kan vara riktigt alt desom bor t. ex. från Slockholm skall behöva betala högre telefonavgiftför samtal dit än de som bor l. ex. någon mil utanför . Jag tycker jämförelse med posllaxan är fullt tillämplig. Del är ingen som drömmer omatl man skall införa skilda avgifter för postbefordran mellan olika orter. HertLÖVENBORG (vpk): För all i all korthet anknyta lill den lidigare debaiien vill också jagsäga all i långa stycken hade en stark och logisk argumentationför reservalionen 1 och för sina tankegångar i övrigl. Jag lycker atl manallvarligt måste pröva frågan om etl lämpligt frakisiöd också för den typ av transportersom han talade om. Del är nalurliglvis lämpligl all gods som bättre kantransporteras sjövägen inle tvingas över Sjötrafik ärju i mänga fall en hell överlägsen Iransportform. Härhandlar del inte bara om Vänersjöfarten, utan vi måste se frågan i ellbetydligt större sammanhang. Vi är, som i Kris-linehamn sade,inle beredda att stödja reservationen, men nog finns del anledning all rättnoga fundera över frågan i hela dess vidd. Vihar i moiionen 446 och i följdmolionen 447 krävl uiredning om och förslag lillell särskili frakisiöd för alt främja industriell spridning inle minsl medutgångspunkt i det nya som trots allt kommer atl ske vid Norrbollens . Viframhåller i vår motion all en planmässigt utbyggd induslrispridning utgåendefrån NJA kan bli etl slarki bidrag i ansträngningarna all skapa sysselsättningi andra kon-imuner. Stora delar av Norrbollens väldiga län befinner sig junämligen i bakvallen, och satsningen i Luleäomrädd förbättrar inte situationeni Tornedalskommunerna och andra indalskommuner, utan den förvärrar problemen. Detär mol den bakgrunden del måste anses nödvändigl atl försöka finna olika vägarför att motverka arbetslöshet och avfolkning i dessa kommuner.