prot · FZ09145 · 1975-12-31 00:00:00 — 31. av herrar () och () som ansett attutskottet under 26 bort hemställa att med bifall till motionerna 1975/76:2494,yrkandet A I, och 1975/76:2497 och med anledning av motionen 1975/76:2496 samtmed avslag på motionerna 1975/76:2495, yrkandena 1 f och 2 i denna del, och1975/76:2500, yrkandet 2 b, skulle anla 32 S förslaget till lag ommedbestämmande i arbetslivet med av reservanterna föreslagen lydelse, 32. av (vpk) somansett att utskottet under 26 bort hem ställa atl med bifall till motionen 1975/76:2495,yrkandena 1 f och 2 i denna del, samt med avslag på motionerna 1975/76:2494,yrkandet A 1,1975/76:2496, 1975/76:2497 saml 1975/76:2500, yrkandet 2 b, skulleanta 32 S förslaget lill lag om medbestämmande i arbetslivet jämte ett tilläggtill lagförslaget i form av 32 a S med av reservanten föreslagen lydelse, beträffande reglerna om tolkningsföreträde 33. av herrar () och () som ansett attutskottet under 27 bort hemslälla atl med avslag på motionen 1975/76:2495,yrkandena I c och 2 i denna del, och med bifall lill motionen 1975/76:2494,yrkandena A 10-A 12, skulle dels avslå propositionen i fråga om 34-36 SS förslagettill lag om medbestämmande i arbetslivet, dels anta 33 och 37 SS i lagförslaget med av reservanternaföreslagen lydelse, 34. av (vpk) somanseti att utskottet under 27 bort hem slälla alt med avslag på motionen 1975/76:2494,yrkandena A 10-A 12, och med bifall till motionen 1975/76:2495, yrkande I c och2 i denna del, skulle dels avslå propositionens förslag i fråga om 34-37 SSförslaget till lag om medbestämmande i arbetslivet, dels anta33 S i lagförslaget med av reservanten föreslagen lydelse, 35. avherrar () och () som ansett atl utskottet 23 att med bifall till motionen 1975/76:2494,yrkandena A 17 Nr 145 och B, saml med avslag på motionerna 1975/76:2452 och 1975/76:2495, den yrkandena1 d och 2 i denna del, skulle avslå propositionen i fråga om 2 iuni 1976 38-40SS förslaget till lag om medbestämmande i arbetslivet, Arbetsrättsreform 36. avherr (vpk) som ansett alt utskottet under 28 bort hem- attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2495, yrkandena I d och 2 i dennadel, samt med avslag på motionerna 1975/76:2452 och 1975/76:2494, yrkandena A17 och B, skulle dels avslå propositionen ifråga om 39 och 40 SS förslaget lill lag om medbestämmande i arbetslivet, delsanta 38 S i lagförslaget med av reservanten föreslagen lydelse, 37. beträffande avskaffandeav bestämmelser om fredsplikl av (vpk) som ansett alt utskottet under 29 bort hemslälla altriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2495, yrkandena 1 b och 2 i dennadel, godkände vad reservanten anfört, 38. beträffande lagstiftningom rätt lill tillträde lill arbetsplatser i sam band med arbetskonflikl av (vpk) som ansett atl utskottet under 30 bort hemslälla atlriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1858 begärde alt regeringen ladefram förslag lill lag i enlighet med motionen, beträffande stridsåtgärder av politiska skäl samlinternationella fackliga sympatiåtgärder 39. avherr (vpk) som ansett att utskottet under 31 bort hem ställa delsmed bifall till motionen 1975/76:2495, yrkandet 3 a, och med avslag på motionen 1975/76:2494, yrkandet A 13, som sin mening ge regeringen till kännavad reservanten anfört, dels lämna motionen 1975/76:2432 ulan åtgärd, 40. av herrar ()och () som ansett att utskottet under 31 bort hemslälla allriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2494, yrkandet A 13, saml med avslagpå motionerna 1975/76:2432 och 1975/76:2495, yrkandet 3 a, godkände vad reservanterna anfört, beträffandeutformningen av reglerna om fredsplikl -under förutsättning av bifall till reservationen nr 37 - av (vpk) som ansett all utskottet under 32 bort hemställa altriksdagen skulle dels avslå propositionen i fråga om 42-45 SS för slaget lill lag om medbestämmande i arbetslivet, dels anla 41 S i lag- 24 förslaget med av reservanten föreslagen lydelse. -under förutsättning av bifall lill reservationen nr 40 - av herrar Nr 145 () och () som ansett alt utskottet under 32 bort Onsdagenden hemställa 2juni 1976 alt skulle antapropositionen i fråga om 41-45 SS förslaget-------- till lag ommedbestämmande i arbetslivet med den ändringen,att 41 S Arbetsrättsreform skulleerhålla av reservanterna föreslagen lydelse, m. m. 43. beträffande avskaffande avskadeståndsskyldighet för arbetstagare och deras organisationer av (vpk) som ansett all utskottet under 33 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2495, yrkandena och 2 i denna del, godkände vad reservanten anfört, beträffande utformningen av vissa skadeståndsregleri medbesläm-niandelagen 44. avherrar , i , i , i , i och Ulander (samtliga s) som ansett att utskottet under 34 bort hemställa delsmed avslag på motionen 1975/76:2454, yrkandet 1, godkänna vad reservanternaanfört i den delen, delsmed avslag på samma motion, yrkandet 2, anta 58 S förslaget till lag ommedbestämmande i arbetslivet, - under förutsäilning av bifall lillreservationen nr 43 - av (vpk) som anseti atl utskottet under 34 bort hemslälla delsmed avslag på motionen 1975/76:2454, yrkandet 1, godkänna vad reservantenanfört i den delen, delsmed avslag på samma motion, yrkandet 2, avslå propositionen såvitt angick 58 Sförslaget till lag om medbestämmande i arbetslivet, 46. avherrar , i , i , i , i och Ulander (samtliga s) som anseti att utskottet under 35 bort hemställa, altmotionerna 1975/76:2430, yrkandena 3 och 6, och 1975/76:2454, yrkandet 3, inteföranledde någon ålgärd, 47. av (vpk) som ansett all utskottetunder 35 bort hem ställa altmotionerna 1975/76:2430, yrkandena 3 och 6, och 1975/76:2454, yrkandet 3, inteföranledde någon åtgärd, 48. beträffande utformningen av 54 Smedbesiämmandetagen - under förutsättning av bifall lill reservalionen nr 43 - av (vpk) som ansett all utskottet under 36 bort hemställa att skulle anta54 S förslaget till lag om medbestämmande 25 i arbetslivet med avreservanten föreslagen lydelse, 49. beträffande förbud mot uppsägning elleravskedande i samband med arbetskonflikl m. m. av (vpk) som ansettatl utskottet under 37 bort hemslälla altriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:654, yrkandet 1 a, och 1975/76:1861 som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanten anfört. 50.av herrar , i , i , iKalmar, i och Ulander (samtliga s) som ansett altutskottet under 38 bort hemställa att med avslag på motionerna1975/76:2430, yrkandet 7, 1975/76:2493, yrkandet 6. och 1975/76:2494, yrkandetA 16, skulle anta 60 S förslaget lill lag om medbestämmande i arbetslivet. -under förutsättning av bifall lill reservalionen nr 43 - av (vpk) som ansett alt utskottet under 38 bort hemställa altriksdagen med avslag på motionerna 1975/76:2430, yrkandet 7, 1975/76:2493,yrkandet 6, och 1975/76:2494, yrkandet A 16, skulle avslå propositionen såvittangick 60 S förslaget till lag om medbestämmande i arbetslivet, 52. beträffande utforniningen av 55-57, 59, 61och 62 SS medbestäm mandelagen - under förutsättning av bifall lill reservalionen nr 43 - av (vpk) som ansett att utskottet under 39 bort hemslälla atlriksdagen skulle avslå propositionen såvitt angick 55-57, 59, 61 och 62 SSförslaget till lag om medbestämmande i arbetslivet, 53. beträffande bestämmelser om tvisteförhandlingoch rättegång av (vpk) som ansett atl utskottet under 40 bort hemställa atlriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:852 och 1975/76:2495, yrkandena Ih och 2 i denna del, skulle delsavslå propositionen såvitt angick 67-70 SS förslagel till lag om medbestämmandei arbetslivet, delsge regeringen lill känna vad reservanten anfört om förslag till nyarättegångsregler, 54. beträffande underkännande av förslagel lill lagom offentlig an ställning och begäran om nytt förslag av (vpk) som ansett an utskonet under 44 bort hemställa alt med bifalltill motionen 1975/76:2495, yrkandet 4, skulle dels avslå de genompropositionen 1975/76:105, bilaga 2, framlagda lagförslagen, dels som sin mening ge regeringentill känna vad reservanten anfört om utarbetande av nyttlagförslag. 55. beträffanderegler i lagom del avialsbara området av herrar 145 iTvärålund (c). () och Stridsman (c), () samt Onsdagenden herrar () och () som ansett att utskottet under j\\ 1975 45 bort hemställa -------------- atlriksdagen med anledning av motionerna 1975/76:2430, yrkandena Arbetsrättsreform1 i denna del och 8, samt 1975/76:2494, yrkandet C, skulle anta i re- m. m.servationen infört tillägg till den föreslagna lagen om offentlig anställning,innebärande atl avtal ej fick träffas beträffande offentlig verksamhets mål,inriktning, omfattning och kvalitet; föreskrifterna i 11-13 SS medbestämmandelagen- om primär förhandlingsskyldighet m. m. - skulle dock tillämpas påanställningsförhållanden i offentlig tjänst, 56. beträffande ledigkungörande av statligatjänster av herrar () och () som ansett atl utskottet under 48 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975/76:880 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört, 57. beträffande övergripande statligtpersonalpolitiskt program av her rar () och () som anseti atl utskottet under 54 bort hemslälla altriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2034, yrkandet 2, som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 58. beträffande facklig verksamhet av (vpk) som ansett atl utskottet under 55 bort hemslälla attriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:854 och 1975/76:2495, yrkandet 3b, som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanten anfört, beträffandepolitisk verksamhet på arbetsplatserna 59. avherrar , i , i , An dréasson i och Ulander saml (samtliga s) som ansett atl utskoilei under 56 bort hemställa allriksdagen skulle avslå motionerna 1975/76:2430, yrkandet 10, och 1975/76:2495.yrkandena 3 c och 5, 60. av (vpk) som ansett atl utskottetunder 56 bort hem slälla dels med bifall lillmotionen 1975/76:2495, yrkandena 3 c och 5, som sin mening ge regeringen tillkänna vad reservanten anfört, dels avslå motionen 1975/76:2430, yrkandet 10. Tillbelänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. beträffande minoritelsorganisationers ställning av herrar () och (), 27 Arbetsrättsreform m. m. beträffandetillämpningsområdet för infiylandeavial enligt 32 S lagen om medbestämmanderättav herrar () och (), beträffandelagrådsgranskning av lagen om offentlig anställning av herrar () ochOskarson (m). llcrt i (fp): lleri' talman! Inrikesuiskoiicl (ircseiilerar eliomläiiande belänkande. Bciänkandei är del största som utskonet produceratunder de fem och ett halvi år som utskonet existerat och blir däniicd deldignisic som kommer an bära inrikesuiskoitets namn, eftersom uiskonel fr, o. m.i höst kommer all skifta namn lill arbclsmarknadsulskoliei. Del är emellertid inic bara cii lill sidanialci slorlbciänkandc, ulan del är framförallt elt beliinkandc som behandlaren myckelbciydelscfulll ämne, ja kanske det viktigaste som inrikesuiskoiicl någonsinbehandlat. En långtgående reform av arbclsräiten tillhör inic precisvartlagsämnena h;ir i , Inrikesuiskoiicl har behandlat ärendet kanske grundligareän något annat ärende uniler de här fem och eli halvi åren. Vi började ifebruari, då lagrådsremissen komniit, höll en serie hearings med lorcirädareför arbetsmarknadens parter och andra cxpericr. Vi har sedan fortsall medföredragningar och slutat med en inieiisiv pcrioil av diskussioner kringändringsförslag. Del blev soiii i så många andra ärenden, irois an vi börjadeplaneringen lidigl, brålloiii på slutet, och båilc ledamöicr i)ch Iraniför alltkanslipcrsonal har fån göra myckel långa arbetspass. Jag anser atl slutresultatet, som är samlat i den bok medröda omslag som kamniarens ledamöicr fåll på sina bord, är ganska gon. Man fårgå tillbaka för alt finna förändringar av samma laglekniskaomfattning som de nu aktuella. Låt mig också redan i inledningen av debaticnsäga all bakom den nu aktuella reformen slår en m\ckei breil politisk opinion,och på alla väsentliga punkter kommer del säkert \ Id voteringen senare i dagall visa sig finnas en slor uppslutning. Jag vill slå fast delia , fiirtiei siora antalet rcscrvaiioner kan naturligtvis ge iniryck av slor politisksplillring och oenighet, ,Som alla läsaie av bciänkandei ser är huvuddelen avdessa rcscrvaiioner avgivna av mo-tleraia samlingspariici, 20 rcscrvaiioner,och vänsicr(iariici kommunis-lerna, 27 rcscrvaiioner, där dessa resp, partierär ensamma. Övriga partier är mer blygsamma niir det gäller antalet. Socialdemokraternahar 8, varav I reservaiion tillsarniiians med vpk. \\n\K på 5 lescrvaiioner,varav I tillsammans med fp. Detta är f, ö, den entla reservaiion si)m Ijiavgivit. I övrigt slår partiets reprcscnuuiler helt bakom tilskoiielslui-vutlskrivning. Jag vill reilan , herr lalman, med anledning av dciui>rka bifall lill utskoiiets skrivning i dess helhet meti undanlag lörreservationen 23, som jag >'rkar bifall lill men soni i Morakomiiier an mer deialjeral utveckla folkparlicis motivering lor. När jag nu säger all den föreslående reformen priiglas aven långtgående Nr 145 politisk enighet är jag ändock medveten om att detfinns en oro på vissa den håll ute i landet. Det är inteonaturligt alt arbelsgivarna - både inom j iiinj 1976 denenskilda och inom den oflcniliga sektorn - känner en viss osäkerhet inför vadreformen skall föra med sig. Jag tror an man skall ha respeki Arbetsrättsreform för denna oro inför kommande förändringar, men jag tror ocksåatl det m. m. finns anledning all anla all oron i franitiden visar sig havarit överdriven. Först och främsl bör man slå fasl an det inte blir någrarevolutionerande förändringar över när den nya lagstiftningen träder ikraft den . Den nya lagen bygger på beprövade principer isvensk arbclsräll, och även i framliden kommer kollektivavtalen all vara deviktigaste instrumenten när det gäller atl reglera förhällandei mellan arbetsgivareoch anställda. Del är min egen - och jag vågar säga utskoiiets -förhoppning all parterna på arbetsmarknaden skall finna praktiskasamarbelsformer inom den ram som lagen ger. En sådant arbcissiili är den bästametoden för atl vidga inflytandet för de anställda-och det är julagstiftningens ytlersla syfte. Genom avtal kan man successivt - allteftersomparterna känner sig mogna alt gå vidare - inicckna nya områden för arbetslivetsde-niokratisering. Avtalsformen gör det också möjligt med lösningar som larhänsyn lill skilda branschers problem. Del är, för all la en exempel,självklart att de praktiska problemen ter sig annorlunda för deombord-anställda lill sjöss än för dem som är anställda vid en slatligmyndighet i . Detta är en slor demokralirelbrm i den meningen all flerfår räii all påverka beslul som rördeni. Demokraliseringsprocessen i samhälletfortgår alltså. Men del påverkar inte eller urholkar den politiskadcniokraiin. Dei"i kompletterar värdet av det demokratiska genombronei iSverige - den representativa demokratin blir inte en millimeier mindre därförall demokratiseringen av arbctslivcl fördjupas. Detta bör sägas eftersom delfinns en oro för all arbeisdemokraiin nu också skall giilla ilc ansiiillda påden offentliga sektorn. En tredjedel av alla sys.selsaiia i vän land arbetar inomoffenllig förvaltning, dvs, har staten, landsting eller kommun somarbetsgivare. Del skulle vara en stympad reform om dessa människor ställdesutanför möj-lighclcrna lill medbestämmande över arbetet, Deiia är ilessuiom densnabbasi växande sekiorn i samhället. De som arbetar eller lar arbete pä denoffentliga sidan måste i ston sen ha samma möjlighet som andra alt påverka sinaarbetsvillkor. Kampen fiii' ökai medbeslämmandc har ofta IVamsiiillis somk:inipcn mot S 32, Det är iiigen heltäckande beskrivning. Del är också en kamp mot de offentliga arbetsgivarnas S 32. vilken som kammarens Icdamiiier känner lill har heiai 3 S i slalsljänsiemannaiagen och 2 S i konimunal- ijänsiemannalagen, 1 folkparlicis program och nioiioner har vi därlor talat om all alla dessa paragrafer hindrar etl verkligt medbesiämmantle från de anställdas sida, 29 Nr 145 Får jag i slällei göra en personligdeklaration beträffande de aiisiälldas den medbestämmande på den enskilda sekiorn: Jag lycker del är värdefullt 2 iuni1976 '" ' ' äntligen är franime vidden dag då kan ,sjösätia en --------------------- stort och beiydelsefulll lagkomplex som för evigt gör rent hus med alll Arbetsrättsreform vad S 32-anda heter. Tillhör man elt parti som alllid haft arbelsdemo- m. m. kralin högt på dagordningen och isill partiprogram skrivit in all för- åldradeformer för arbetsgivarnas rätt all leda arbetet skall avskaffas, då är det hären slor dag. Vad gör är att överräcka en rätt, en möjlighet lillsjälvförverkligande, deltagande och medbestämmande i siiarl sagt allt som skallbeslutas inom näringsliv och förvaltning. Men gör något mer.Riksdagen överräcker etl väldigt ansvar. Detta ansvar faller iförsta hand på arbetsgivarnas och löntagarnas organisationer. Det är de somskall förvalta rätten. Det iir de som skall ge lagen innehåll. Del är de somskall anpassa den efter de förhållanden som giiller på olika håll iarbeislivel. Och delta är kanske min viktigaste erfarenhet underutskotlsarbeiei. alt vad vi bör göra är atl tillhandahålla en ramlagstiftning.Ju mer jag satt mig in i denna fråga, desto mer övertygad har jag blivit om anriksdagen inte i detalj bör söka reglera hur medbestämmandelagen skallhanleras. Aldrig så lovvärda försök blir lätt lill stela paragrafer och ökadbyråkrati. Vi har därför från konsekvent sökt tillämpa denarbetsmetoden all låta lagtexten vara så vid som del går och i stället gevägvisning i moliviexien. Del är en teknik som överlåter mer av ansvaret pä demsom skall fylla lagen med innehåll, dvs. Men del ärsamtidigt en decentralisering av besluianderäiien. Denna meiod hadenaturligtvis inte varit hållbar, om vi inte iroii an organisationerna på ömsesidor är vuxna detta ansvar. Del är alltså en långtgående förtroendeförklaringför deras sätt alt arbeta. Detta synsätt kommer kanske klarast till uttryck i denmest diskuterade och uppmärksammade punkten, nämligen förhandlingsordningen påde mindre arbetsplatserna. Vår utgångspunkt är självklar: del är de anställdapå resp, arbelsphils som skall förhandla för sig själva. Del får inie ske överderas huvuden. Om deiia är vi hell ense! Tvisten slår om vilken väg man skallvälja för atl nå deila syfte, Förhandlingsrällen lillkommer soni bekant i första handden lokala fackliga organisationen. På de mindre arbetsplatserna finns iallmänhet ingen lokalorganisation. Skall företagaren ellerdriftchefen på dessaplatser behöva vända sig lill någon utanför förelaget'? Kanske någon ombudsmaneller ordförande, bosatt på annan ort och strängl upplagen med andraförhandlingar och annal arbcie',' En sådan ordning vore inte bra, Lcn bör medall kraft undvikas. Det är majorilelen i ulskoilei enig om, och del iror jagmig kunna säga all man inom parternas organisationer också är ense om. Vi hartrots del gjort en klar anvisning om all organisationerna bör anpassa sillarbete och sin organisation så, an del på varje arbeisplais bör finnas eiibefullmäkiigai ombud mot vilken förhandlingsskyldigheten kan fullgöras. Men detmåsle vara alldeles klart all dessa onibud är fö- relriidare för sin lokalafackliga organisation. Del lar inte konstrueras Nr 145 iiågon moisaissiällningmellan de anslällda och deras organisaiioner. gör rättsläget oklart ochdel komplicerar förhandlingarna, 2 iijni 1976 Jag vill säga all iroislovvärda försök all i lag skriva in all del är ---------- de anslällda på mindrearbetsplatser som skall förhandla själva lorde Arbetsrättsreform resultatet bli allarbelsgivarna drabbas av ökat krångel och möjligheterna m. m. för lönlagarnasorganisaiioner an tillvarata sina medlemmars intressen Jag tror intealt del har varit avsikten, men del har blivit Moidenna bakgrund ler del sig än mer försvarligi och rikligt all lösa frågan genomett klart moiivultalande av . För dciia finns del också majoriiei iuiskonsbeiänkandei. Men det föruisiitier-jag upprepar det - all man har fulltförtroende för de anställdas organisaiioner. Även om övertramp skulle komma allregistreras, iir jag övertygad om an de anställdas företrädare vet sill egetbäsla, dvs, att de inte har någoi intresse eller någon nylla av all försvåraarbeiei på förelagen eller andra arbcls-plalser. Del är alldeles självklart allde förslår deila. Delär också alldeles klart all vad beslutet handlar om är en klarförskjutning av makt och beslutanderätt frän dem som bidrar med kapilal lilldem som bidnir med arbeie. Ändå skulle jag vilja säga all deila inie är denviktigaste förändringen, Alla vei atl de som beslutar i företagen oftainte är kapitalägare ulan anslällda föreiagslcdare. Del viktigaste är därförförskjutningen av besluiandcräll från cii fåial besluisfallare ul lill de mångaanslällda. Del är - som del är länki och som vi iror all del kommer all fungera- en väldig decentralisering av bcslulanderiillen. Detär deila som ger en krånglig och svårgenomtränglig dötl lagmassa liv ochspänning - all fler fär vara med och bestämma, all synpunkter och crfarenheiersom nu går till spillo skall las lill vara. Den på områdei kände forskarenBertil skriver så här i en utkommen rapport från LO: "Hurskall man kunna förankra del kollektiva inflytandei hos de sioraarbelsiagargrupperna på en sådani säli an människor också påtagligt, i sinarbetsvardag, ser förbättringar av delta ökade arbetslagar-inflytande? Hurskall man kunna göra människor medvetna, på ett konkret och påtagligt sätt, omsambanden mellan vad de gör och under vilka villkor de arbetar och de meraövergripande planerings- och beslutsprocesserna i företaget? Lyckas man intemed denna koppling, med atl "gifla ihop" det kollektivaarbetstagarinfiytandet med de vardagliga arbetsvillkoren, så finns det riskför att de arbetsräitsliga reformerna kommer atl framstå sompappersreformer utan reell innebörd för de många människorna iarbetslivet," Delär alltså etl slorl ansvar - en utmaning - som här läggs på arbetsgivarnas ochlönlagarnas organisationer. Denna lanke får inte förfuskas. Det vi beslutarmåste bli de många arbetarnas och tjiin-stemiinnens chans an påverka sillarbcie. all förverkliga sig själva, all känna mer iriv,sel ochmening i arbeici. Del är delta som är reformens kön och blod. Det är det somär idén bakom verket, HertFAGERLUND (s): När vi går an avgöra deila riksmöies kanske viktigaste ärendefinns det anledning att erinra om en lag som tillkom för nästan exakt feiii årsedan h;ir i kamniarcn. Detvar som beslöt att begära tillsättande av denutredning - arbetsrättskommilicn - som gjort förarbetet till den nu aktuellareformen. Bakom begäran låg en motion av m, fl,Inrikesuiskoiicl lillsiyrkie motionen och sade diirvid all de frågor som lagitsupii i motionen skulle utgöra utgångspunkt för ui-rcdningsarbeicl. Delär intressant alt konsialera all de vikiigaste kraven som restes i motionen nutillgodoses genom del framlagda lagförslaget. Del grundläggande kravet på etlnyll syslem som ger bäiirc balans mellan arbetslagarnas paricroch förslagominförande av primär förhandlingsskyldighet och överförande avtolkningsfiireträdei till arbeislagarpartcii fördes exempelvis fram imotionen. Detsamma gäller i fråga om raserande av S 32-principcn, Jagtror inte all jag förringar insats, om jag siiger all del bakomhans motionskrav fimns tusentals och åter tusentals svenska arbetare soni prövat villkoren i vån arbetsliv och funnit liden mogen förförändringar. De anslällda måste få direkt infiyiande över arbetsplatsen ochskötseln av förelaget. Detbeslut som vi skall fatta kan onekligen betecknas som historiskt. Delkommer all vara uigångspunkien för elt nyll, mer balanserat förhällande mellanparterna på arbetsmarknaden. Arbetslagarnas inflytande kommer successivt atiöka. Och detta kommer atl föra med sig ökat ansvar och större medvetenhet omproblemen.