prot · FY0958 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill alltså yrka bifall till reservaiionen 3 och i övrigt tillutskottets hemställan. När vi behandlade transportstödet för lämnade jagen någorlunda utförlig redogörelse för stödets konstruktion, varför jag den härgången i stort sett skall begränsa mig till att kommentera trafikutskottetsbetänkande i de punkter där inte utskollet är enigt. Men efter de inlägg son-|har gjorts här lycker jag att det finns anledning att än en gång slå fast vadtransportstödet syftar till. Det syftar till att minska de koslnadsmässigaolägenheter som föfier med långa avstånd inom stödområdet. Med etl slöd somgenom avgränsningen av varuområdet stimulerar lill vidareförädling inomstödområdet har av-siklen varit alt bidra lill en ökad ekonomisk tillväxt inomområdet och till ett bältre utnytfiande av resurserna där, vilkel i sin lurverksamt bidrar lill ökad sysselsättning. Jagvill ha sagl della mol bakgrund av de förslag som i beiänkandel läggs fram avulskoilels borgerliga majoritet men även mot bakgrund av det förslag som enbartcenter- och folkparlirepresentanter står bakom. Som vi ser det främjarinte dessa förslag på något sätt de regionalpolitiska strävandena att utvecklanäringslivet i stödområdena, ulan pä sikt kan de få rakt motsatt effekt. Jagvill också nämna alt på grundval av förslag i årets budgetproposition föreslårutskollet att stödet utvidgas lill all även omfatta vissa varor som används somtillsatsmedel inom den kemiska industrin och som inte finns att tillgå inomstödområdet. Del gäller ammoniak, etylenoxid, etylklorid, kromsyra, melamin,natrium-bikarbonat, paraffin, propån, stearin, vinylklorid och teknisk urea.Della innebär också att anslagel i förhållande lill föregående budgetärföresläs uppräknat med 13 mifioner lill 100 mifi. Ulskoilelsborgerliga majorilel finner ocksä skäl föreslå att transportstöd även skallutgå vid uttransport av kisel. Mol della har utskottets socialdemokratiskaledamöter och vpk-represenlanten reserverat sig. I det här avseendet delar vihell departementschefens uppfattning all kisel inte bör ingå bland destödberättigade varorna. Kisel erhålls genom en behandling av en blandning avkiselkarbid och kiseldioxid i en elektrisk ugn. Kisel används inom metallurgin,t. ex. i järn- och aluminiumlegeringar saml för framställning avkisellelraklorid. Del är alltså uppenbart all kisel, även om det i statistiskmening räknas som en icke-melall, framställs i en typisk metallurgisk processoch används inom metallurgin. Detfinns anledning all än en gång erinra om all syftet med utirans-portslödet äralt stimulera till vidareförädling av varor och därigenom vidmakthålla ochskapa sysselsättningstillfällen inom stödområdet. Det är också den grundsynensom har varit avgörande för gränsdragningen mellan råvara och hel- resp.halvfabrikat. Som en föfid härav har metaller, järn och stål, samt ringabearbetade varor undanlagils från transportstöd. Detsamma bör då naturligengälla kisel, som framställs i en process som i stort liknar den som gäller förframställning av metaller. Med beaktande av att metaller och ringa behandlademelallvaror allmänt undantagits från transportstöd med hänsyn tillförädlingskravel är det uppenbart all kisel inle kan anses vara kvalificerattill transportstöd. Kiselframställs inom stödområdet av ell enda företag. Detta förelag, som är etl avvåra mest lönsamma f n., tillhör när del gäller all erhålla transportstöd defyra å fem största företagen av ca 1 000 bidragsberättigade företag. Vi börenligl min mening när vi diskuterar transportslödel avhälla oss ifrån all gåenstaka företags ärenden. Ilikhet med föregående år avstyrker utskottet yrkandet i reservationen 1 avherrar och all transportstöd skall utgå lill transporter medfirmabilar. Som jag tidigare sagl och enligl vårt säll alt se blir del i delnärmaste omöjligt all klara kontrollen för all slävja möjligheterna lillmissbruk. Det här problemet har av företagen i räll slor utsträckning löstsgenom att man etablerat åkerier och därigenom kommit i åtnjutande avtransportstöd. I vissa speciella fall har det ocksä gjorts undantag frän regelnalt transporter med firmabilar inte är stöd-berättigade. LJlskottet avstyrker ocksåyrkandena i reservationen 2 att transport- Transportstödför m. m. Transportstödför m. m. Slödel även skall omfattafrakter med fartyg saml yrkandet i reservationen 3 rörande utredning om eneventuell utvidgning av transportstödet alt omfatta även sjöfart. Detär alldeles riktigt all transportstödet inte omfallar sjötransporter. Det finnsen rad olika motiv som lalar för alt sjötransporierna bör ligga utanförtransportstödet. Belräffande de varor som transporteras sjöledes kan mankonstatera all dessa i mycket hög grad faller utanför del varuområde som detav regionalpolitiska skäl ansetts angeläget att stödja. Det gäller exempelvispappersmassa, malm, mineraliska varor av olika slag, ofieprodukter och andrabränslen, etc. Ett transportstöd som gäller även sjöfarten skulle föfiaklligeninnebära att endast en mindre del av sjöfartens godsvolym påverkades. Deproblem som sjöfarten såväl på Norriand som i övriga i första handupplever är de höga hanteringskostnaderna i hamnarna samt kostnaderna i sambandmed transporterna lill och från hamnarna. Undervägskostnaden för sjöfrakten ärdäremot förhållandevis låg, per lonkilomeler, vilkel innebäratt ett läge efter inte utgör någon koslnads-mässig nackdel,speciellt som staten svarar för hela kostnaden för isbrytningen och som destatliga sjöfartsavgifterna är kraftigt ufiämnade mellan olika delar av landetoch till fördel för . /76 har föreslagils alt 64 mifi. skall anslås lill isbrytning.Isbrylarkapacileten kommer också väsentligt att förstärkas genom anskaffandetav ytterligare isbrytare. När den planerade isbrytaren I tagits i drift kan denärliga kostnaden för isbrytning beräknas till ca 90 mifi. Mol detta skalln-ian dä ställa kostnaden för transportstödet som för nästa är belöper sig tillca 100 milj. kr. Den ärliga kostnaden för isbrytningen belöper sig alltså tillungefär samma belopp som hela kostnaden för transporlslödel. Rentpraktiskt är det inte heller möjligt au med samma förfarande som tillämpas ifråga om landlransporterna ge slöd lill sjötransporter. Enbart all fastställaden stödberättigade transportsträckan samt den till transportsträckanhänförliga transportkostnaden skulle bli sä komplicerat alt rent godtycke kundeuppstå. a. torde det krävas elt helt nyll kost-nadsberäkningssysiem inomsjöfarten, av vilket skulle kunna framgå kostnader för den del avsjötransporten som sker inom svenski vatten. Sädanaberäkningar torde bli nästan omöjliga att utföra när etl fartyg anlöper flerahamnar längs kusten eller utländsk hamn i . En annan svårighet är altden utländske kunden resp. säfiaren ofta slår för sjöfrakten, medan denödvändiga landlransporterna lill och från hamnarna ofta betalas av densvenske säfiaren eller köparen. Detta omöjliggör en genomgående fraktberäkningoch gör det ocksä svårt alt fastställa godsets avsändnings- resp.destinationsort. Medundantag för har ulskottet tidigare varit enigt om atttransportstödet inte har inneburit någon konkurrensförskjulning till sjöfartensnackdel. Därför är det nu svårt att befria sig från tanken att center- ochfolkparlirepresentanterna i ulskottet har tagit alltför slort inlryck av de utredningarsom och Befraklarrädel initierat. och iviss mån även herrar i Heden och har hänvisat lill dessautredningar i sina anföranden. Trots att utredningarna är ambitiöst gjorda ochtrots att en mängd storheter har blivit kvantiflerade pä elt som jag ser detförfiänslfullt sätt, måste man ändå konstatera att det i utredningarna inteframförs några nya argument som talar för all transportstödet även bör omfattasjöfarten. Sjöfartensroll pä den svenska transportmarknaden eller dess belydelse för svensk ekonomihar aldrig ifrågasatts. De problem inom sjöfarten som beskrivs i utredningarnatorde inte kunna bemästras med att man låter transportstödet även omfattasjötransporter. Iutredningarna fastläggs än en gäng de Jämförelsevis låga undervägs-kostnadersom är förenade med sjöfarten. Där beskrivs ocksä hur underlaget förlinjelrafiken just genom systemtraflken något har urholkats och hurtransportvolymer därigenom har kommit att överföras till land-transportmedlen.Men detta gäller oberoende av transportstödet, för samma problem föreliggergivelvis både i Syd- och . Där ulgår som bekant ingettransportstöd. ifrågasätter det rikliga i all ge iransportslöd på flera tiotalkronor per ton för landtransporter från de nordliga delarna av landet samtidigtsom man vet att skillnaden i sjöfrakikoslnad mellan de nordligaste hamnarnaoch de mellansvenska är av storleken per lon, måste man med tanke påatt per ton är ett jämförelsevis blygsamt belopp tolka delta sä inom och Befraklarrädel egentligen ifrågasätter omtransportstöd skall utgå över huvud tagel. Den mest logiska åtgärden, om manvill tillmötesgå önskemål, vore givelvis att helt slopatransportstödet. Serman pä de problem som sammanhänger med Vänersjöfarten och den koppling som denborgerliga sidan har velal göra lill transportstödet, bör man observera allstödområdet när fram till endasl i , och kommuneroch alt från dessa tre kommuner avståndet till är kortare än 250kilometer. innebär all ingen av de stora industrierna vid åtnjutertransportstöd för sina transporter till . Såsom exempel på sådanaindustrier kan jag nämna Kyrkebyn, , Skoghallsverken, ,Bäckhammar, , Dejefors, Skåre, , och Björneborg.Även med orealistiskt slora farhågor om transportstödets konkurrenssnedvridandeeffekt - etl slöd som för till den del del ingår i stödområdet uppgårlill av erlagd frakt - blir den verkliga jämförelsesumman sä låg att denunderstiger de ärliga kapital- och driftkostnaderna för själva isbrytaren.Transportstödets konkurrensförskjulande effekt i fråga om Vänersjöfartenexisterar därför knappast. Dethar gjorts stora investeringar från statsmakternas sida för all möjliggöraåretruntsjöfart på . Mol dessa invesieringar och de myckel sloradriftkostnader som föfier härpå skall man då ställa att fraktstödet totalt lillVärmlands län uppgick till 2,9 mifioner . Transportstödför m. m. Transportstödför m. m. summa skulle, även omfraklslöd utgick för sjöfarten, huvuddelen kvarstå, eftersom detransporttekniska förutsättningarna för en slor del av delta gods saknas försjötransport över Vänerhamnarna. Närdel gäller de två s. k. Vänermotionerna, nr 582 och 1489, harutskottsmajoriteten ändå funnit - med hänsyn till de problem som rent allmäntsammanhänger med Vänersjöfarten och som hör ihop med den mindre sjöfartensproblem - an de frågor som aktualiseras i motionerna berör bl. a.passeringskostnaderna för fartyg via lill och därmed barettnära samband med del utredningsarbete rörande sjöfartens roll i trafikpolitikensom bedrivs av den trafikpolitiska ulredningen. Därför föreslår utskottet altmolionerna överlämnas till denna utredning för att las under övervägande viddess forlsalla arbete. Jag är därför övertygad om all den slällningutskottsmajoriteten har intagit när det gäller dessa tvä motioner bäst fiänarmotionärernas syfte, och då inbegriper jag givetvis även molionärerna fränmoderata samlingspartiet. Närvi debatterade transporlslödel nämnde jag all dettastöd verkat har befolkningsutvecklingen i de fyra nordligaste länen varitrelativt gynnsam. Ser man pä de senasie siffrorna, finner man attbefolkningsökningen under motsvarande lid, alltså 1971-1974, uppgått tillnärmare 10 000 människor. I förening med andra regionalpoliliska insatser hargivelvis transportstödet verksamt bidragit lill denna positiva utveckling.Därför finns del, som jag ser del, all anledning all slå vakt omtransportstödet i dess nuvarande konstruktion. Med detta vill jag yrka bifall till reservationen 4 och i övrigt lillutskottets hemställan. Hen () kortgenmäle; För den som lyssnar till och dellar i den här debaiten är delintressant all notera hur allt flera motsättningar har försvunnit. harherr Östrand och hans partikamrater röslal emot inlransportslöd. finns det.Herr Östrand och hans partikamrater har röstat emot utvidgningen avtransportslödel lill att även gälla kemiska produkter. har vi fält denutvidgningen. är debatten som hårdast när del gäller uttransporlslöd förkisel och i fråga om sjöfartens roll i del här sammanhanget. Vadbeträffar kisel gör sig skyldig lill etl flertal motsägelser. Haninledde med att säga all stödet skall utgå när man syftar till vidareförädling.Kisel haren mycket hög bearbelningsgrad. Det finns ell flertal produkter medmyckel lägre bearbelningsgrad som är berättigade lill transportstöd - ohyvladeträvaror och visst slålmaterial, balkar och liknande. Han talar fortfarande ommetall i samband med kisel. Detta är vilseledande. Sedansäger att det bara är etl enda förelag som tillverkar kisel ochatt della förelag är en av de största bidragsmotlagarna när det gällertransportstödet. Det är ett plus, , att vi har så mycken produktioni som är stödberätiigad. Del visar att vi haren stor produktion somär beroende av råvaror och halvfabrikat utifrån och inle frän området. Det äralltså en klar fördel när det gäller nä-ringslivsstrukluren. Sedannågot om sjöfarten. Egentligen talade mest emotmoderalreservationen. Jag skulle dock vifia säga beträffande isbrytningen naturligtvis är till fördel för den norrländska sjöfarten, men den ärbetingad framförallt av klimatologiska skäl. Även om transportstödet inlefunnes, skulle vi behöva den isbrytning som vi har och som vi planerarall ha. Isbrytningen är därför i sig inte alt betrakta som transportstöd. Sedanär det ju fråga om all jusl undersöka de effekter pä konkurrensförhållandetmellan landtransport och sjötransport som berörs i reservationen 3. HerrÖstrand skall väl inte vara så fruktansvärt förskräckt för detta. Myckel avherr Östrands argumentation mot denna undersökning talar egentligen förundersökning. Jag talar inle som representant för . Jag harhaft kontakt med näringslivet och har också från det hållet funnit att man börundersöka -jag går inle längre - fakta i de här frågorna, och det kan ske inomdel organ som sysslar med dem. Transportstöd för m. m. Hen i Heden (c)kort genmäle: har fört in en ny princip i fråga om frakt-stödelsbestämmelser. Han säger att del ärell enda företag som kommer all beröras avdelta fraktstöd när det gäller kiseltransponer. Han säger vidare alt del är etlav de fem största och ekonomiskt bäst situerade förelagen i landet. Del har välinte med saken att göra, . Vi kan inte bedöma huruvida företaget ärekonomiskt välsituerat osv. Det har under inga förhållanden med detta fraktstödalt göra. Fraklslödet är ju inle något socialt stöd, ulan det har tillkommitförsl och frän-isi för att skapa förutsättningar för näringslivet att fortlevainom t. ex. det inre stödområdet. Det är av sysselsättningsn-iotiv som viföreslär etl fraktstöd för kisel. Alltransportstödet rubbar konkurrensförhållandena mellan sjötransporter öchlandlransporter kan givetvis inle kategoriskt påstås eller bevisas. Men det ärändå bevisat att en övergäng från sjötransport till landtransport i ökadutsträckning gör sig märkbar inle minst i fråga om de lunga transporterna, ochdel är del vi anser vara en bekymmersam utveckling. Vi vill försöka minskatransporterna på våra, son-| jag sade i min första anförande, nedslitna vägar.Många andra aspekter kommer härvidlag in i bilden. När del finnsförutsättningar att använda sjötransporter, försl och främst den speciellatransportleden på och men också andra vallenleder son-| vällämpar sig för iransporter, torde en undersökning vara hell berättigad. Enobjektiv utvärdering kan väl inte skada nägon, utan den kommer att ha storbelydelse för en fortsall behandling av dessa frågor. Transportstöd för m. m. () kortgenmäle: Tyvärr får man konstatera att inle har sin allra bästa dagi kammaren . Hans anförande var präglat av en argumentering som både varbristfällig och på vissa punkler ohållbar, tycker jag. Lål mig ta punkt för punktde saker som talade om. Belräffandefirmabilarna vill jag bara konstatera att och hans partikamratermed honom är sä pass misstänksamma mol de enskilda företagare som harfirmabilar alt de inte vill tro pä dem sä myckel att de kan gedessa företagare den jämlikhet och rättvisa som de fakiiski är berättigade tillvad gäller transportstöd. Därtill kommer, , alt man genom en annanlagstiftning har minskal möjligheterna att bilda särskilda bolag fördetiaändamål, nämligen genom alt höja minimiakliekapilalet. Lät vara att inflationenrullar i en sådan takt att skillnaden snart är hårfin, men ännu så länge ärändå . bra myckel mer pengar än . Vidaresäger att endasl en mindre del av de varor som transporteras tillsjöss skulle beröras. Även om del i och för sig är sam ökar varie belastningsteg för steg trycket så all det hela kan bli ohållbart. Del här är ell sådantförhållande. Den svenska kustsjöfarlen är - del känner vi alla lill - hårtpressad av sin konkurrenssituation. Det flnns klassningsbeslämmelser som ärlill dess nackdel och myckel annat som gör all den har svårt och kommer alt fädet ännu svårare alt hävda sig. Därför är en sådan här sak somkanske bara berör en mindre del av dess iransportproduktion likväl av storbetydelse. Isbrytningennämner som om del vore en unik fiänst ål sjöfarten. Del är väl enfiänst ät hela - ål sysselsättningen där. Det är inte bara förrederiernas skull som vi utför isbrytning. Del är inte mer orikligt att ge demhjälp med isbrytningen än all vi håller våra vägar framkomliga . Trotsatt vi närmar oss varandra - själv trorjag all vi alla kommer allvara överens om alt transportstöd skall ges ulan diskriminering - vill jagsluta med all än en gäng understryka att del är miljöaspekterna som jag villbetona. Vi skall inte försämra mifion medvetet genom all vara njugga i sådanahär avseenden. Del flnns ingen anledning att tvinga fram landsvägstransporternär transporterna kan ske mycket bällre på sjö. HerrÖSTRAND (s) kort genmäle: sade alt jag har min dåliga dag . Jag vill replikeraalt även mätte ha sin dåliga dag , eftersom han över huvudtagel inte har kunnat föra fram några nya argumeni bl. a. för införandel avtransportstöd lill frakt med firmabilar. Delär lustigt all man böfiar blanda in mifiöfrågor - buller och luftföroreningar- när vi skall diskutera transportstödet. Vi har ju infört transportstödet föralt öka konkurrenskraften för den norrländska in- dustrin och därigenomskapa möjligheter lill ökad sysselsättning. Transportstödethar införts för all minska de olägenheter som föfier med länga avstånd inomstödområdet. När man då lalar om transportstödet får man därför inte, som deav initierade utredningarna gjort, blanda interminalkostnaderna. Det är nämligen inle lerminalkostnader vi gertransportstöd lill. Terminalkostnaderna är desamma oavsett transportavstånden.Ser man på fördelningen mellan olika koslnadselement i sjötransporterna finnerman, att laslhanteringen utgör men att undervägs- eller farlygskoslnadenutgör och hamnavgifterna 15 96. Ser man på kostnaderna pertonkilometer finner man, att undervägskostnaden för båt rör sig om mellan I och2 öre, för järnväg är den ca och för lastbil . Dettavisar att landlransporternas kostnader påverkas starkast av de långa avstånden,medan kostnaderna för sjötransporierna inte alls i samma utsträckning äravslåndsberoende. Niblandar också in SJ i della sammanhang. När ni debatterar trafikpolitik iandra sammanhang vill ni att man på olika säll skall öka SJ:s konkurrenskraft.När ni lalar om transportstöd för ni ett rakt motsatt resonemang. Då framställsSJ helt plötsligt som en stor konkurrent till sjötransporterna, vilkel är heltoriktigt. Transportstödför m. m. HerrCLARKSON (m) kort genmäle; Jag kan inle förstå annat än att vi, omvi i Irafikulskollet skall la Slällning lill transportstödet för ,också måste ta hänsyn till alla andra frågor som vi vet berör detta, åtminstonevad gäller trafikutskottets område. Det kan inte vara rim och reson alt enadagen beklaga sig över att man inle får tillräckligt med anslag för alt hållavägnätet i erforderiigl skick men glömma bort detta och bara tala omtransportstöd till och att premiera trafik på nedslitna vägar. Jaghävdar all man måste se på trafiksystemet i stort, även om det gäller en frågasom bara berör en del av hela trafiksystemet. i Heden (c)kort genmäle: svarade inte direkt på mitt inlägg utan påstod endasl attmifiöfrågor såsom buller och liknande inte har med transportstödet all göra.Jag sade tidigare att vi inte med säkerhet vet vilken mifiöpåverkan detta har.Men vi vel all niånga transporter som tidigare utfördes sjövägen numera ärlandbaserade, vilket i stor utsträckning ökar slitaget på våra vägar. Delbidrar också lill mifiöförslöring i form av buller osv., ökarolycksfallsriskerna pä våra vägar etc. Det är sannolikt att transportstödet,från vilkel endast sjölransporterna är undantagna, medverkar till dennaöverföring från sjötransporter till landtransporter. Jag sade att vi intekategoriskt kan påvisa detta, men vi kan bevisa att transportvägarna harförändrats. Det är delta vi vill ha klarlagt och utvärderat av den utredningsom vi i våra motioner och reservationer har hemställt om. Transportstödför m. m. Jagvill än en gång citera vad dåvarande departementschefen anförde i ärendet ipropositionen 1970:84, nämligen all "eventuella lösningar i princip intepä någol väsentligt sätt får rubba konkurrensförhällandena påtransporlmarknaden mellan de olika irafikgrenarna och transportföretagen inomdessa". Så.sägs det alltså uttryckligen i proposiiionen 84 är 1970, och del är just dettasom vi vill ha klarlagt och ulreil. Del kan väl i all väridens namn inte varanågol felaktigt att göra en dylik utvärdering på den här punkten. Jag tyckerall vi alla skulle kunna vara överens om det, . HerrSELLGREN (fp) kort genmäle; talar i själva verket för elt statiskt förhållande när detgäller transportstödet, oavsett hur ulvecklingen går. Han har ännu inte anförtnågot egentligt argument emot en undersökning av huruvida del föreligger enkonkurrenssnedvridning mellan land-och sjötransporter på grund av dettransportstöd som utgår lill landlransporlerna. Men del är väldigtväsentligt, , all man är lyhörd för den utveckling som pågår. Ömman vill stimulera sjöfarten men inte tar itu med konkurrenssnedvridandeeffekter - om del verkligen kan påvisas alt sådana föreligger - kanföfiderna för trafikbalansen i vårt land snabbi bli sådana att de är svära allreparera. Jag lycker alt del är mycket angeläget all manupprätthåller konkurrensneutralitet när det gäller transportstödet. Hen ÖSTRAND (s) kortgenmäle; Jag nämnde i mitt inledningsanförande an del har skett en vissöverströmning av gods, men det har ingenting med transportslödel all göra,utan det är lill viss del en föfid av den utveckling sy-stemtransporierna hargenomgått här i landet. Därför har vi också från utskottets sida'tagit initiativ lill att sjöfartens problem skall behandlas i dentrafikpolitiska utredningen; det är ju där de rätteligen hör hemma. Man skallinte på något konstlat sätt göra en utredning om en konkurrensförskjulandefaktor som i realiteten inte existerar. Sålill frågan om kisel. Man kommer inte ifrån det faktum att kisel framställs ien typiskt metallurgisk process och alltså hör hemma inom metallurgin. Skullekisel mot förmodan få transportstöd, kommer givetvis företag som framställermetaller och andra ringa bearbetade varor, som del inte heller finns någraregionalpolitiska skäl för all stödja, alt slälla krav på an även de skallinvolveras i transportstödet. På så sätt riskerar man att öppna slussarna ochlill slut splittra sönder iransporlslödet, och det har ju aldrig varitmeningen. Dethär aktuella företagel fick 2,8 miljoner 1973. Med den utökning avvaruområdet som föresläs i årets budgelproposilion beräknas företaget tillförasytterligare ca 1,2 n-iifi. nu dessutom införatransportstöd för kisel, sä tillförs företagel ytterligare ca . Dettafår man se mol bakgrund av all del här företagel är del enda i hela landet somtillverkar denna speciella typ av lege-ringskisel.