prot · FZ09147 · 1975-12-31 00:00:00 — Omherr tror att det finns en sådan här gräns - eftersom han ruskadepå huvudet tror han tydligen det - har han ju erkänt alt det är precis som viförsöker påpeka. Då blir det sedan en bedömningsfråga var gränsen går. Kanskevi kan ha ett mera meningsfullt utbyte, , när ni erkänner att detfinns en sådan där gräns - och det har ni gjort . Vår uppfattning är alltsåatl vi är vid den gränsen. Jag tror att också har möjligheter attfå belägg för det när det gäller önskan att satsa genomnyföretagande Denekonomiska politiken m. m. och på del viset bidratill landets framsteg. Denna önskan tror jag mattas, och del är ett exempel pådet jag talar om. Detandra stora exemplet är att om man höjer skattetrycket på det sätt som man nuär i färd med att göra, kommer man strax därefter all finna attskatteskärpningarna har skapat sådana sociala problem att man måste använda del av de pengar som man får in till att försöka reparera skadorna. Manhar tung skattebelastning på kommunerna, och därför måste man höjatransfereringarna tillbaka till kommunerna. Man har olika pålagor pånäringslivet. Därför har man varit tvungen att kraftigt öka bidrag och subventionertill näringslivet. Man har tung belastning av skatter på vanliga inkomsttagare.Därför har också transfereringarna tillbaka i form av olika bidrag kraftigtökat . Man har alltså inte avdelat resurser till att betala förde stora och angelägna ändamål som det gäller. Jagupprepar: De verkliga reformfienderna i landet är de som icke inser derisker som finns för landets utveckling med de ständigt fortgåendeskatteskärpningarna. Jag fick aldrig något svar på den fråga som jag ställde och somtydligen är svår att svara på, nämligen om statsrådens löneökningar skulle hablivit lika stora även om marginalskatterna varit lägre. Hert (vpk) kortgenmäle: menade tydligen aU jag gjorde en svartmålning av detfaktiska läget, och han sade att det inte finns någon motsvarighet i svenskeller internationell verklighet till den syn jag hade på frågorna. Jag villbara erinra honom om att i de s. k. OECD-staterna, dvs. de kapitalistiskaländerna i och , finns det fortfarande över 15 miljonerarbetslösa. 1 , som man sällan lalar om när man diskuterarsysselsättning, finns det hundratals miljoner människor som inte har enordentlig sysselsättning. Ifråga om påpekade jag att prisstegringslakten de senaste tolv månadernahar varit dubbelt så hög som föregående när del gäller dagligvaror- eller 14 96 jämfört med 7 96. Kan förneka dessa fakta? Jag tyckeratt det behövs rätt myckel heroism, som tyckte att jag visade, föratt ta itu med och verkligen lösa dessa problem. Nuvill mittenpartierna till varje pris bevisa att vi val har haften så mycket bättre ekonomisk utveckling här i landet, naturiiglvis enligtderas mening beroende på att vi då fick den s. k. lott-riksdagen. Men kan deförneka att industriproduktionen har sjunkit under del ? Kan deförneka att antalet varsel om avskedanden, om permitleringar har ökat under detsenaste året? Kan de förneka att takten i prisstegringen har ökat under detsenaste året? Omden borgeriiga politik som mitienpartierna enligt egen uppfattning harframtvingat vore så förträfflig skulle väl utvecklingen inte visa de härnegativa dragen. Dåförsöker mitienpartierna göra gällande att arbetslösheten nu skulle vara såmycket lägre än 1971-1972. Om man ser på siffrorna över antalet anmäldaarbetslösa vid arbetsförmedlingen, så är del faktiskt 10 000 lägre nu än197I-I972, men siffran är högre än den var . Och ser manlitet mera på siffrorna från AMS visar det sig att antalet sysselsatta iverkstäder för skyddat arbete var 5 000 fler än 1971, i halvskyddal arbete8 000 fler än 1971 och i arkivarbete 5 000 fler än 1971. Totalt är det alltsåpå tre poster 18 000 fler människor eller dubbelt så mycket som antaletarbetslösa vid arbetsförmedlingen har gått ner. Jagär inte mot delta samhälleliga stöd för att sätta folk i arbete, men de härsiffrorna ger ju inget skäl för att påstå att det har skapats elt nyttekonomiski klimat och alt man har löst arbetslöshelsproblemet. Denekonomiska politiken m. m. () kortgenmäle: Jag måste till säga att den konjunklurpolitiskaberedskapsplanen var ju ett uttryck för vår vilja att prioriterasysselsättningsfrågorna. Jag vågar påstå att med vårt krav på en konjunklurpoliliskberedskapsplan kom sysselsättningsfrågorna all bli centrala i denekonomisk-politiska debatten, och det har i sin tur uppenbart varit en nyttigbakgrund såväl för regeringens agerande som för den ekonomiska debatten iallmänhet. Dessuiomhar vi via den konjunkturpolitiska beredskapsplanen och via diskussionen omregeringens finansfullmakt fått gehör för en mera regionalpolitiskt inriktadsysselsättningspolitik . Men där måste jag erkänna att de socialdemokratiskareservanternas skrivning i det betänkande vi nu diskuterar är en besvikelse,och det skulle vara välgörande om här ville förklara den någotunderiiga och kryptiska formulering beträffande rekryteringen till näringslivetsom där finns. Lålmig också anföra etl annat exempel på hur mitten ändå har drivit påutvecklingen. Vi föreslog utökade investeringsavdrag och bidrag i omsorgen omsysselsättningen . Detta utdömdes då av socialdemokratin, men , närkompletteringspropositionen framläggs, återkommer man i stort sett med detförslag och de argument som mitten lanserade. Det är ocksä ettexempel - må vara perifert - på hurdan den poliliska verkligheten har varit ifinansutskottet under den här liden, Tillherr vill jag säga att han argumenterar som om vi här i Sverigeskulle ha denna katastrofala, tragiska arbetslöshet som alltjämt pressarvästerlandet. Den enkla sanningen är atl vi genom vår ekonomiska politik, sominte minst mitienpartierna alltså medverkat till, här har kunnat arbeta undermycket mera gynnsamma förhållanden. Då tycker jag det är litet av heroism atttrots detta argumentera som om vi här i landet hade misslyckats med vårekonomiska politik, vilkel vi ju inte har gjort. Denekonomiska politiken m. m. Hert () kortgenmäle: polemiserade lidigare mot vårt krav på en decentraliseradoch socialt styrd marknadsekonomi. Det var kanske rätt avslöjande. Anledningenkan väl bara ha varit atl som representant för socialdemokratininte vill ha en sådan ekonomisk ordning. Men är det då motsatsen som herrEkström bekänner sig till, alltså en centraliserad, asocial ekonomi? Dennuvarande ekonomiska ordningen är i rätl hög grad decentraliserad, dvs. del ärmånga som är med och påverkar besluten. De allra flesta besluten fattas ännuute i företagen, inte i kanslihuset. Och ändå bättre blir del med den medbestämmandelagsom antog sent . Rätt använd kommer den att innebära att mångafler får vara med i beslutsfattandet. Ekonomin blir mer decentraliserad. Mendet finns etl hot mot denna ordning, som inte socialdemokratin tycks ta påallvar. Det hotet ligger i att alll fler förelag köps upp och läggs samman, altantalet nya företag är för litet, att den nuvarande regeringen vill styraföretagen genom egna representanter i styrelserna och att man håller dörrenöppen för en centraliserad planhushållning. Och hotet blir naturiiglvis mestframträdande när man, som jag sade tidigare, enbart av doktrinära skäl reserkrav på förstatligande av hela branscher. När polemiserar mot vårtkrav på en decentraliserad och socialt styrd marknadsekonomi, så är det ettklart uttryck för att han inte ser denna utveckling som ett hol. Från vårt hållär detta krav inget nytt slagord, som påstod. Den formuleringen,som flnns i motionen, har vi haft inskriven i vårt program . Närherr nu talar om att han inte vill ha en decentraliserad ekonomi, såkanske han vill säga vad han vill ha. Vill byta ut den nuvarandeordningen mot planhushållning, där besluten fattas centralt? Vill han ha ettännu mer koncentrerat ägande? Eller vill han kanske påskynda förstatligandet avhela branscher? () kortgenmäle: Om man väcker en centerpartist mitt , så säger han:Decentralisering! Och efter vad vi har hört säger enfolkpartist: reformer utan socialism! Jaglycker all del är elt fiffigt slagord mitten åstadkommil i finansulskonei närman talar om "en decentraliserad och socialt styrd ekonomi". Här harni fåll en gemensam plattform all slå på, d"är två slagord har blivit etl.Men de slutsatser som drog om var jag slår i dessa frågor var jufullständigt horribla! Sånågra ord till . Nej, , den konjunkturpolitiskaberedskapsplan som ni presenterade vår var ni väl sent ule med, för delarbeiei hade pågått mycket länge i kanslihuset. All komma med någonting i denfasen av konjunkturutvecklingen som ni gjorde var alldeles försent.Naturiiglvis höll man i kanslihuset på med planläggnings-arbetet långtdessförinnan. Iett tidigare anförande talade om den förändrade attityden ifinansutskottet. Han sade atl vi sprang ifrån vad vi var överens om . Vad var det för dunkelt som hände? Jo, det skulle anordnasen stabiliseringspolitisk konferens, men - sade - den kunde ni intela på allvar. När ni äntligen fick vad ni hade väsnats om , så kundeni inte ta konferensen på allvar. Men jag vill fråga: Varför är nu det förslagsom regeringen lägger om skatterna så värdelöst? Närvi ungefär vid den här liden behandlade etl betänkande frånskatteutskottet som byggde på den s. k. ll-uppgörelsen, deltog dåvarandepartiledaren i debatten. Han var glad som en speleman när hankommenterade resultatet av ll-överiäggningarna. Det skulle vara intressantatt citera vad han sade, men det räcker inte tiden till. hade ungefär samma konstruktion och inriktning som den somregeringen nu föreslår. Tala om för kammarens ledamöter, herrarmittenpartister, varför årets överenskommelse med LO och TCO, som ni inte varitmed om att träffa, är så otillfredsställande! Imittenpartiernas motion säger man t. o. m. alt skattepolitiken har missköttsoch all skattesystemet bl. a. har stor skuld i den höga prisstegringslakten.Det lät helt annorlunda , när mittenpartierna hade varil med om attutforma våra skatter . Denekonomiska pohtiken m. m. Hert (vpk) kortgenmäle: en smula i sill senaste anförande. Hanmenade att jag argumenterade som om vi i hade, som han sade, dentragiskt stora arbetslöshet som finns ute i väriden. Det har jag inte påstått.Del har vi inte. Men i sin första replik lill mig påstod att minsyn inte hade någon motsvarighet i svensk eller internationell verklighet. Jagvill påpeka all det finns mycket stora och avskräckande ekonomiska problem förmänniskorna utanför vårt lands gränser, som vi också borde titta på en smula. Iövrigt bestod bevis för att mittenparliernas politik skapat ett såbra ekonomiski läge huvudsakligen i ord, ord och ord. Det enda konkreia hankunde anföra som bevis för att mitienpartierna hade drivit på varinvesteringsavdrag och bidrag till investeringar av olika slag som förelagen nukan få. Jag erkänner all mittenpariierna drivit på där. Man har, som jag förutsade, betraktat den ekonomiska politiken som något slags julgransplundring därdel gäller att stoppa så mycket karameller i den egna påsen som möjligt. har inte skapat elt gott läge för de arbetande människorna. Detär inte heller så atl den reella arbetslösheten är mindre nu än den var1971-1972. kan inte motbevisa de siffror som jag anförde och somvisar att antalet anställda i skyddade verksläder, i halvskyddal arbeie och iarkivarbete är dubbelt så stort som den minskning som ägt rum i antaletarbetslösa vid arbetsförmedlingarna . 4 prolokoll 1975/76:147-148 Denekonomiska politiken m. m. Jagär inte emot att samhället går in på detta sätt. Det finns mycken kritik attanföra mot formerna för det skyddade arbetet - där behövs del reformer. Men delär bättre att människor kan få något jobb än all de skall gå i renarbetslöshet. Man kan emellertid inte anföra dessa siffermaterial från AMS somnågot slags bevis för alt mitlenpartiernas ökade inflytande i svensk politikskulle ha skapat ett helt nytt ekonomiskt klimat och löstarbetslöshelsproblemen. F.ö., om de borgeriiga har dikterat den ekonomiska politiken här i landet, som depåstår i finansutskottets belänkande, varför är det då så dåligt försmåföretagarna som man här stiger upp och vittnar om? Där finns en motsättningi den borgerliga argumentationen som man nog bör reda ut. Delär alltså, herr lalman, falskt att påslå alt del blivit bättre för de arbetandemänniskorna här i landet genom lolteririksdagen och det ökade inflytande som denhar givit mittenpariierna. De svåra problemen finns kvar. De kan inte lösas medborgerlig politik. Hert ()kort genmäle: Vi är alla medvetna om svårigheterna att i korta repliker ta upp allafrågor som aktualiseras i en sådan här debatt. Men när ni socialdemokrater i erreservation säger all prisstegringslakten har blivit alll långsammare undrarjag, : Är del verkligen på del sättet som socialdemokraterna betraktarden situation som vi nu befinner oss i? Även ett ytligt studium av statistikenger dock vid handen atl det i själva verket förhåller sig tvärtom.Prisstegringslakten pekar på atl de prognoser som görs frånofficiellt håll alls inte kommer all bekräftas av utvecklingen. Inte heller ärdet på del sättet atl andra länder har en högre inflationstakt än vi. 1 ställetär nu myckel nära loppen i inflationsligan. Och del är allvariigt urmånga synvinklar. Regeringen har med de punkter som den har lagt fram och somkallas ett inflalionsprogram inte angivit någonting som är nytt, som visar atlman har insett att den hittillsvarande politiken har lett till just dennaaccelererade prisstegring. De ålgärder som regeringen pekar på är just sådanasom den har ägnat sig ål . Desocialdemokratiska reservanterna lalar om att de mindre företagen har givits såmycket stöd och pekar på del regionalpoliliska stödet. Är det verkligenrikligt, som del sägs här och som det ofta sägs från socialdemokratiskt håll,atl detta slöd i så hög grad går lill mindre förelag? Framgår det inte avstatistiken atl stödet går till mindre arbetsställen vilka ofta är avläggaretill stora förelag? Om avlidsskäl inte har möjlighet att la uppden frågan kanske finansministern vill belysa den. Den har ju sill intresse,eftersom detla argument så ofta återkommer i socialdemokraternas tal. Socialdemokraternasäger nu också plötsligt all nyetableringen av mindre förelag under senare århar ökat kraftigt. Vilka belägg har ni för del påståendet? Det vore mycketintressant all få veta det. Hert ÅSLING (c) kortgenmäle: Jag förslår inte riktigt vad är ute efter när hanförsöker leda i bevis att man internationellt skulle kunna hitta belägg för altden typ av socialt inriktad ekonomisk politik som bl. a. mitienpartierna hargjort sig till förespråkare för skulle vara mindre lämpad att klarasysselsättningsproblemen. Den enkla sanningen är ju att erfarenheterna av detkonjunkturförlopp som vi nu är inne i visar att den typ av ekonomisk politiksom vi förordar har givit effekt. Det finns varken i svensk eller iinternationell verklighet någonting som säger att inte den lypen av politikskulle kunna ge effekt var man än skulle vilja applicera den. Del är litetcyniskt av att förneka att den rad av åtgärder som vi harföreslagit har haft till uteslutande uppgift att trygga sysselsättningen för desvenska löntagarna. HerrEkström lalar om det arbete med den konjunkturpolitiska beredskapsplanen somhar pågått i kanslihuset -jag fick intrycket att det aren kontinuerlig processsom pågår där. I och för sig vore del väl märkligt om man inte i etl kanslihushade en handlingsberedskap av denna karaktär. Men det intressanta är, herrEkström, atl den inte tog sig något politiskt ultryck. Den socialdemokratiskaregeringen visade ingen politisk viljeinriktning förrän vi frånmittenparliernas sida hade lanserat våra krav på en konjunklurpoliliskberedskapsplan. Det är en väsentlig skillnad. Del är den politiska viljan somför utvecklingen framåt, . Denslabiliseringspoliliska konferensen tillhör historien i den form den fick imars. Det finns inte anledning alt spilla så mänga ord på den. Men denöverensstämde inte till sina intentioner med den beställning som riksdagenutfärdade. Och, , skaiteprovisoriel är ju meningslöst att diskuteralösryckt ur sitt slabiliseringspoliliska sammanhang. Det gjorde vi inte . Tillsist, efiersom detta är min sisla replik lill , vill jag tacka företl intressant och trevligt meningsutbyte här och i finansutskottet under denhär mandatperioden. Denekonomiska pohtiken m. m. Hert () kortgenmäle: Att veta sin ideologiska hemvist, om man så väcks mitt , är enstyrka, . Vi bekänner oss, natt som dag, till en decentraliseradoch socialt styrd marknadsekonomi. Men vad säger en socialdemokrat när hanväcks mitt , ? Läser han kanske upp rubrikerna över de sjupunkterna från III? Eller ropar han: Mer centralstyrning, merförstatligande? Eller vad säger han? Fårjag, med anledning av rubrikerna i III, ta upp det sadelidigare om att detta var de ålgärder socialdemokraterna ville lansera för altkomma till rätta med inflationen. Om man tittar på vad dessa punkterinnehåller, så finner man atl de i sig inte är något annat än intressantadebattpunkter. En återhållsamkostnadsutveckling, säger den första. Denekonomiska politiken m. m. ligen säga attåterhållsamheten varit det kännetecknande för socialdemokratin vid exempelvisden offentliga sektorns tillväxt. Det är en viklig faktor när man sökerkostnadshöjande orsaker. Om ni har den inställningen, varför var ni då såirriterade när , mot regeringens vilja, beslutade tillsätta enbesparingsutredning? Vadgäller den andra punkten, skatteomläggningen, har jag sagt att manmisslyckats med att få till stånd en permanent skattereform. Som läget är nubehövs ett provisorium . Vi noterar att marginalskatterna medregeringens förslag, som vi fick i går, blir oförändrat höga eller högre för deflesta hellidsarbetande. Vi noterade också att ni vill lägga nya bördor även påde minsta enheterna i näringslivet, i stället för att följa vårt förslag attbefria företag med mindre än fem anställda från allmän arbetsgivaravgift. Detär uppenbart för alla att regeringens förslag till, provisorium lämnarskatteproblemen olösta. Vi lovar väljarna att arbeta hårt under den kommandemandatperioden för att få etl beslut om en mer varaktig skallereform som hartvå huvudinslag: Sänkta marginalskatter för de breda grupperna av inkomsttagareoch ett inflationsskydd för att säkra den sänkningen. Dessa båda inslag är nödvändigaom vi skall få etl skattesystem som håller mer än något enstaka år. Såhär, , skulle man kunna fortsätta alt gå igenom dessa punkter.Front mot överbud. - Vilka överbud? Men,herr talman, jag hinner inte gå igenom alla dessa punkter. Jag vill i likhetmed och gärna instämma i det uppriktiga tacksom riktals till utskottets vice ordförande för det sätt han skött sitt arbetei utskottet. är en politiker vars kunnighet, redobogenhet ochintegritet jag alllid uppskattat. Jag har full förståelse för om den här debatten i riksdagensavslutningsskede blir relativt stillsam. ledamöter har rättighet attvara litet trötta efter de myckel intensiva diskussioner som ägt rum densenaste veckan. Jag har inte heller någon speciall anledning alt jaga uppstämningen, men som vanligt har jag elt behov av all försöka lägga en del sakerlill rätta och att lugnt och sansal beskriva hur frågorna ler sig utifrånregeringens sätt alt se dem. Jaghar naturligtvis läst igenom finansutskoltels betänkande mycket noggrant. Omjag hade varil yngre skulle jag ha blivit väldigt indignerad över denbeskäftighet som lyser igenom i de olika formuleringarna. Allting som hargjorts i det här landet har initierats av oppositionen, framför allt avmittenpartierna. Millenparlierna och oppositionen över huvud laget hardessutom varit så briljanta i sina prognoser och i sin framsynthet, att om manbara hade nogsamt observerat alla deras inlägg och deras uppfattningar såskulle det här gamla landet ha klarat sig på etl ännu mera elegant sätt genomsvårigheterna här i världen. är jag så pass gammalså jag fäster mig inte vid det där. det närmast som ettuttryck för att man har behov av att i del här sammanhanget så atl säga läggaupp den argumentation som sedermera i den aktiva valrörelsen skall präglaoppositionens budskap. I slagsmålet om själarna må del väl vara tillåtet föroppositionen, även om det inte stämmer, så jag skall inte ge mig in på någonkritik vid del här tillfället. Omjag emellertid försöker följa min ambition att tala något om utvecklingen såkan jag väl säga att när vi nu försöker stämma av den så färskt som möjligt ärdet egentligen ingenting som gör atl vi behöver revidera eller dementera debedömningar som gjordes i kompletterings-propositionen och som är väl kända.Det betyder bl. a. all sysselsättningen kommer all bli tillfredsställande underden lid vi nu kan överblicka. Sysselsättningenhar spelat en stor roll i de inlägg som gjorts här . Det är naturiigt,eftersom vi väl kan vara rätt ense om att det hör till del mest väsentliga attmänniskor som vill arbeta också skall ha chansen all göra del. En del .inlägghar emellertid, lycker jag, varil litet onyanserade. Jag skall kommentera detså småningom. Närjag säger alt jag tror alt sysselsättningen blir hög, så bygger jag påkontinuerliga och myckel täta kontakter med de känselspröt, om jag fär användadet uttrycket, som avläser situationen och efterfrågan på arbetskraft ule ilandet. Länsarbetsnämndernas lokala tjänstemän står i daglig kontakt med dearbelskraftssökande förelagen och de arbetssökande människorna. Enligt vad desenaste rapporterna ger vid handen kan del nu klart iakttas alt företagen pånytt börjar söka efter arbetskraft. Del gäller industriföretag,verkstadsföretag, stora företag lika väl som små. Del har varit ganska tyst påden punkten under del , men här märks nu en förnyad aktivitet.Redan nu görs del gällande att företagens behov av all förslärka sinarbetarstam och ijänsleman-nastam kommer all ytterligare accentueras längrefram - rapporterna lalar om hösien 1976. Nukan det sägas atl del där är väl den optimistiska syn som finansministernbrukar föra lill torgs, men det är faktiskt en redovisning över vad de personeranser som har den närmaste kontakten med arbetslivet. Den allniänna slutsatsenav vad de har alt säga är, menar jag, all vi bör kunna vara garanterade entrygg och god sysselsättning under den lid som vi nu närmast kan överblicka.Man kan ställa olika anspråk på hur lång lid det skall vara fråga om. Låt migdock säga här att den internationella konjunkturuppgången ändå är etl såbastant markerat faktum atl den kommer all hålla i varje fall . Ivissa personliga samtal jag har haft med ledande politiker ute i världen är manberedd sträcka den ytterligare fram i liden. Jaghar kanske i liknande kammardebatler sagt atl dessa konjunkturböljor kommerlämligen regelbundet. Skillnaden mellan nutid och liden före del sislavärldskriget var atl topparna dä låg på en lidsdistans av , medan delmesta lalar för att den lidsdistansen nu är halverad. Vi kommer dock aldrigifrån vågdalarna och vågtopparna, ökad och av-slacknad efterfrågan. Det liggerså alt säga i utvecklingens egen logik Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. med lanke på hurnäringsliv, efterfrågan och samhällslivet är organiserat. Vi är ändå överens om- och del framgår även av utskoiiets skrivningar - alt vi nu klart är inne ietl skede där det är uppgäng.siiden vi har atl se i ögonen och räkna med. Jagtror detta gäller även för byggnadsindustrin. Här har ju hänt åtskilligt underde . miljonprogrammet för bostadsproduktionen pågickhade vi en byggnadsarbetarkår som i sin omfattning var ganska stor. Sedan haraktiviteten på bostadsbyggandets område visat en klar nedgång, och vi kommer iframtiden att hålla oss på lägre nivå än då vi realiserademiljonprogrammet. Dessutom går rationaliseringsprocessen fram ganska snabbiäven i byggnadsindustrin. Jag föreställer mig atl kan redogöraför detta mera sakkunnigt än vad jag kan göra. Man brukar mäta detla med vadför byggnadsvolym ett visst antal byggnadsarbetare presterade för tio och vad de presterar . Det råder inget ivivel om atl detskett en uppseendeväckande produktivitetsutveckling.