prot · FZ0972 · 1975-12-31 00:00:00 — Kommunerna har att svara förbosladsförsöriningen, och då måste de också ha den här möjligheten. Man skallalltid, som jag ser det, söka nå frivilliga överenskommelser och inle förhandlamed säljarna under expropriations-hol. Expropriation är något man i undanlagsfallskall vara nödsakad alt ta till, dvs. när alla andra vägar är stängda. Det ärmed andra ord inte någon vardagshandling, som man skall använda sig av förofla. Alt man här och var bryter mot god sed försvarar jag inle. Vad jagförsvarar är kommunens obetingade företrädesrätt. Närdet sedan gäller förköpslagen föreligger molioner både om att den skallupphävas och om alt den skall ges elt annal innehåll. Majoriteteni utskottet står fasl vid sin lidigare slåndpunkl att kommunen skall ha rättall ta över som köpare när mark- och husaffärer är aktuella och när det finnselt kommunalt inlresse. Vi vill inte krångla lill del enkla system som gäller,nämligen ett övertagande av köpekontrakt. Men om kommunen anser att del är eltangelägel köp och priset är oskäligt, har kommunen andra utvägar att lillgripa.nämligen exproprialion som vi lidigare talat om. Men utskottsmajorilelenlycker inte all vi nu bör ändra förköpslagens innehåll. Såtill frågan om hyresgästers förköpsrätt till fastighet. Utskotlel anser nu somtidigare all hyresgäster inte kan gå före kommun som förköpare. Men jag villstarkt betona att bostadsrätt är en tilltalande boendeform, och kommun börinte. om det inle finns skäl som lalar för del. lägga hinder i vägen föröverlålande av hus lill bosladsrällsförening. Men del är också förenat medproblem, bl. a. finansiella sådana. kommer i vår all få la siällninglill förslag om all la in elt ingångsvärde i låneunderlaget vid statligtbelånad ombyggnad av flerfamiljshus. Del bör göra del lättare för de boende attbilda bostadsrätisförening och överta hus. Jagvill säga lill att jag principiellt inte har någonling allinvända moi all hyresgäster övertar hus och bildar bostadsrättsförening. Jagupprepar att det är en bra boendeform. Men jag tycker inte alt hyresgästernaskall kunna gå före. om det finns någol kommunalt Expropriationslagenoch förköpsiagen,777. Expropriationslagen och förköpslagen, m. m. Jag hoppasemellertid att det här skall vara en väg att utveckla denna boendeform. Jag yrkar bifall till reservationen I och i övrigl till utskollets hemställan. HenADOLFSSON (m) kort genmäle: Utskottets ordförande konstaterade att moderata samlingspartietvill begränsa kommunernas möjligheter att skaffa mark. Det är elt rikligtkonstaterande, det stämmer med verkligheten. Men vi vill inte förhindrakommunerna att skaffa mark. De legitima samhällsintressen som vi vialagstiftningen haratt tillgodose kan tillgodoses genom denexpropriationslagstiftning som lidigare gällde. Vi behöver ingen förköpslag, vibehöver ingen skärpning av lagstiftningen över huvud tagel. Del fungerade påett utomordentligt sätt redan tidigare. Hen (): Först några ord om reservation 1 i betänkande nr 11 fråncivilutskottel. Där har ånyo fått sällskap med ochcentern i avsikt all ur expropriationslagen utmönstra stadgandet om kommunernasmöjlighet all använda tomträtten som en självständig expropriaiionsgrund. Majoriteteni ulskoltet vill slå vakt om expropriationslagen även i detla avseende. Vimenar alt man noga skall välja tillfälle, om man tänker beskära kommunernasmöjlighet att råda över marken. har vid så många tidigare tillfällenslagii vaki om lomlrätlen att kommunerna bör upplåta mark med tomträtt. Vi harinfört markvillkoret och slagit fasl möjligheierna för kommun all ha lomnäiiensom en självsländig expropriaiionsgrund. Fråganom förvärv av mark - eller i yllersta fall expropriation - förtomlrätlsupplåielse avgörs i kommunalpolitiken. De ärenden som del här kan blifråga om innebär ett hävdande av kommunala intressen gentemot enskildamarkägare. Vinner reservationen har lagt en spärr för kommunernashandlingsfrihet på ell av de mesl angelägna områdena av den kommunalaverksamheien. Mittyrkande, herr talman, på denna punki är således bifall till utskollelshemställan. Moderaternahar dragit i gång inför årets val genom att skärpa sill lidigare agerande ibosladspoliliken. De försök som görs, bl. a. här , lill upphävande avförköpsräilen i allmänhei och för saneringsfasiigheier i synnerhet är enfortsättning på paniels sirävan all åierföra bosladspoliliken lill del gamla.Det är vikligi all övriga parlier isolerar och låter dem ensammaframslå som elt språkrör för sådana enskilda ekonomiska inlressen. All jag gårin i deballen från socialdemokraliskl håll -jag delar självklart denuppfattning som utskottets ordförande gav uttryck för i sitt inlägg - beror påau i sina motioner, och självfallet också ireservationerna, har tagit upp saneringsfrågorna med en vinkling som gör frågar sig om inte partiets företrädare har fångats in av sin egenokunnighet. Imotionen 1922 använder sig och av sommotiv för att frånta kommunerna deras ledande roll i saneringen. I motionenåterges några utvalda aktstycken ur en promemoria från Stockholmsfastighetskontor, dalerad . Styckena återges emellertidinte helt. I ett fall har en mening inne i det citerade stycket utgått - eller,rättare sagt, den passade inte in i herrarnas vinkling - och i andra fall harman stannat i citeringen där det börial bli socialt intressant. Avmotionen framgår att man tror sig lala till en församling som helt saknarinsikt i dessa frågor. Ämnets uppläggning kan möjligen bli en höjdpunkt i ettföredrag på byggmästareföreningen, för motionen saknar totalt förståelse förden koppling som finns i ett modernt samhälle mellan bostad och socialt ansvar.Debatlen om saneringen i utvecklas i slället på rent kommersiellbasis som elt moment bland andra i viktiga affärstransaktioner och medmålsättningen att del är de enskilda byggmästarna som skall ha nära nogmonopol på sanering och ombyggnad av äldre fastigheter exempelvis i Stockholmsinnerstad. Ju mer kommunen lägger sig i planeringen, ju fler ambitioner sommajoriteten i har all bygga om innerstaden i kamp mot segregationoch trångboddhet, desto hemskare kval lider byggmästarna. Vaddiskussionen gäller är om vi i del här landel skall tillåta att vissa delar avbostadsmarknaden - typ Slockholms innerslad - skall vara reserverade förenskilda inlressen av vilka inle så få arbelar spekulalivt. Del är dessainlressen, menar vi. som måsie vika för de inlressen som en modern kommunrepresenierar. Molionen ger iniryck av all - och dä syftarman självfallel på dess majoritet - fullständigt hänsynslöst har använt sig avförköpsrätten. Sanningen - det finns en sådan - är all under1975 behandlade 395 förköpsärenden och att förköpsrätten utövades i 15 fall.Del är mindre än 5 96 av ärendena. En sådan uppgift är ju inte särskill svårall få fram. Stockholmär en kommun där den kommunala förköpsräilen kombinerad med andra ålgärder ären förulsäilnirig för en sociali inrikiad bosladspoliiik också i innersladen.Majoriieien i siadshusei harsali målei för lägenhetsfördelningen vid ombyggnadlill 25 96 lägenheter med mindre än 3 rum och kök. 50 96 med 3 rum och kök och25 % större än 3 rum och kök. Som en illustration kan nämnas attlägenhetsfördelningen i detla beslånd i Slockholms innerslad är 92 96lägenheier med mindre än 3 rum och kök, med 3 rum och kök och 2 96 slörreän 3 rum och kök. Hur skall familjer med barn kunna bo där, om vi genomombyggnad av de äldre fasiighelerna gör små, obelydliga förändringar i slälletför att ta de djärva grepp när det gäller standard, utrustning, utrymme ochmiljö som den fastlagda målsättningen i siads- Onsdagenden 25 febmari 1976 Expropriationslagenoch förköpslagen, m. m. Onsdagenden 25 febmari 1976 Expropriationslagenoch förköpslagen, m. m. Med denlagstiftningen och med de låneregler för bostadssaneringen som gäller harStockholm börial få i gång en omfattande bostadsförnyelse med en stor andelombyggnader. i är otillräcklig, även om man skallakta sig för att låta alltför korta perioder förfiyta innan man sammanställerresultaten. Man frågar vad orsaken härtill kan vara. Kanske beror del på all av de berörda fastigheterna är i privat ägo. Det är konstigt all man först nuupptäckt sin tidigare brist på agerande i dessa sammanhang. Del är elt slags hushållning som är på väg, sade i sininlägg. Jusl precis, ! Det är ett slags hushållning. Del ärockså en brytning mellan det gamla och det nya, mellan enskildas intressen ochspekulanter å ena sidan och det allmännas inlresse å andra sidan. Jag hoppasdärför alt får fortsätta att vara isolerade i sin kamp mot eltsocialt betonat boende i det här landet. Idetta anförande instämde () och (). FruOLSSON i (c) kort genmäle: böriade med att säga att om reservationen 1 vann, såskulle kommunernas möjligheter beskäras. Han sade vidare alt man därmed skullesätta en spärr för kommunerna. Jag böriade då bli nyfiken, trodde alt herrLindkvist skulle fortsätta och tala om vad som fanns fördolt här och som jaginte kan utläsa i fråga om dessa mindre möjligheter för kommunerna. Men tyvärrtog inle några exempel som visade vad som kunde vara fördolt förmig. Jag har alltså inte blivit klokare av anförande. Ärdet inte så, , alt det - om vi skall vara ärliga -har gått orden och alt det är gammal prestige som gör alt man inte vill ändra pådetta? Avsikten kan ju inte vara att stärka lomträits-inslitutet som sådant.Att tomträit kan vara en lämplig form och all vi bör halomträllsinstitulel kvar råder det inga delade meningar om. Vi anser alt kommunernabör få avgöra hur de i del avseendet skall ha del. Jagskulle alltså vara tacksam om jag kunde få litel mer förklaringar av herrLindkvist om vilka besvärligheter som skulle uppkomma om vi slopade den härregeln. Hen () kortgenmäle: uttryckte två gånger under sitt anförande förhoppningenatt vi moderater skulle känna oss isolerade i vår uppfattning. Vi känner ossnog isolerade visavi den socialistiska uppfattning som för lilltorgs. Men del bekymrar oss inle nämnvärt. Vi känner oss definilivi inieisolerade från de många människor utanför det här huset som ofta har kommil ikläm genom alllför långtgående lagstiftning. Sålänge vi vet all vi lalar för de många människorna i del här landel, herrLindkvist, så länge kommer vi all fortsälla vån agerande. Hen () kortgenmäle: Först vill jag säga till i : har beslutat atti expropriationslagen ta in en möjlighet för kommunerna all med lomlrätlen somskäl få använda expropriationsinslrumenlei. Del haranseus nödvändigl för denlångsikliga planeringen av den kommunala verksamheten, som ett led i kommunernasrätt alt råda över markiill-gångarna och deras ansvar för den kommunalaplaneringen. Det innebär att varie hinder moi dessa möjligheler ulgörenspärrenligl den nuvarande expropriaiionslagen. Jaghar läsl igenom en rad olika skäl som använis tidigare när detta ärende hardiskuterats. Man har i denna kammare sagt att risken finns alt kommunerna görmisstag, att risken finns att förvärvad mark inte är ändamålsenlig, allkommunerna riskerar göra dåliga inköp, att de betalar för myckel för markenosv. Jag tycker att varje sådan form av agitation är riktad mot den kommunalasjälvbestämmanderätten. Vi bör ha en generös tolkning av expropriationslagen,och det är bakgrunden till att utskottsmajorilelen inom civilutskottel hävdaralt tomträtt skall utgöra en självsländig expropriaiionsgrund. Delär inte ofta som och jag är överens. är vi del. Jag instämmertill fullo i den tillfredsställelse som uttalade över attmoderaierna är isolerade i denna fråga. Det uttalandet är ell hälsolecken. Närherr och i del här fallet också , som båda är sittpartis mesl framstående mörkmän på det här området, hävdar alt ni företräder demångas intressen så lalar ni inle sanning. Demänga, , ar hyresgäster, de som är beroende av ett gottfastighetsbestånd, av rimliga hyror, de som behöver tillgång lill en god miljö,de som behöver utrymme för sin familj och sina vänner. Detta är de många isamhällel, och de har alllför kommil i kläm när de enskildaintressena lekt affär pä bostadsmarknaden inle minsl i . Detär sanningen, och jag vill också säga lill - om del behöverupprepas - alt han också är isolerad här i . Del finns inte någotannal parti som ställer upp för den bostadspolitik pläderar för. Onsdagenden 25 febmari 1976 Expropriationslagenoch förköpslagen, m. m. i (c)kort genmäle: och jag är överens om att kommunerna skall habestämmanderätt över marken. De skall se lill att människorna har bostäder ochkunna planera för detla. Då måste de också ha tillgång lill marken. Det är vihelt överens om. Menvad jag inle kan begripa är all del inle skulle räcka med tätbebyggelseexpropriaiionsom grund för au tillvarata människornas inlresse av alt ha mark för att byggabostäder och för andra ändamål. Jagkan inte på någol säll finna att kommunerna får slörre tillgång till marken medlomträttsexpropriationen som grund. Onsdagenden 25 febmari 1976 Expropriationslagenoch förköpslagen, 777. Hen () kortgenmäle: talar om de många i samhället. Jag anser alt de många ärde ungefär 90 96 av svenska folket som, när de i en undersökning blivittillfrågade om hur de vill bo, har sagl att de helst - om de fick avgöra detsjälva - skulle vilja bo i eget hus och på egen tomt. Dessamänniskor anser jag vara de många i samhället, och jag anser faktiskt aumoderata samlingspartiet företräder de önskemål .som de ger uttryck för. Vikänner också ett visst stöd från de många människorna, . Vikänner oss kanske isolerade från det socialdemokratiska partiet och dessståndpunkter, men definitivt icke från de människor som denna politik berör. Sedankan vi väl också i efterhand i en sådan här debatt få konstatera, att efter demånga allvarliga misslyckanden som den förda bostads- och markpolitiken harinneburit , så förvånar det mycket att använderen så pass hård ton som han gör . Hen () kortgenmäle: i säger all vi är helt överens om kommunernas rådighetöver marktillgångarna. Men vi är ju inte helt överens. vill nu labort lomträllen som självständig expropriaiionsgrund, och där har vi delademeningar. Förnågra år sedan presterade elt särskill yttrande i den här frågan ochsade då att man förväntade sig att denna regel skulle utmönstras urexpropriationslagen. Men 1975 och har stramat upp sig ochgått på ståndpunkt, all man helt enkelt skall mönsira ul den. Jaglycker inle del finns skäl alt lägga in en spärr här. Har man förtroende förkommunerna så har man del. Jag har haft kontakt med ledande förelrädareför kommunalpolitiken i . De är allvarligt oroade för alt man nuförsöker ta bort denna möjlighet för . strör som vanligt många standardfraser omkring sig när vi diskuterarbosläder. Vi kan väl nöja oss med all konsiatera alt vi har föga gemensamt närdel gäller bosladspoliliken. Vi kommer för vår del alt driva en bostadspolitikmed en social inriktning i vilken varie människa skall ha rätt lill en godbostad och all denna skall finnas i en god miljö. Del är vår politik, ochdärför engagerar vi på olika sätt staten och kommunerna för all slärka densociala bosladspoliliken. Eftersom , under ålergivande av allhan förelräder många, i verkligheten representerar de få, så harsocialdemokraterna och helt olika intressen när det gällerutformningen av bostadspolitiken. Hen (): har i sitt anförande tidigare i debatten presenteratmoderata samlingspartiets syn på markpolitiken och i samband därmed behandlatde frågor som rör expropriation m. m. Som en komplettering till detta avser jagatt beröra förköpslagen och våra förslag om förstahandsrält för hyresgäster. Ävenom vårt moderata krav, att förköpslagen skall upphävas; är väl känt sedan fleraår så skall vår markpolitik sättas in i det sammanhang man nu klart kan se,nämligen att vi befinner oss i en snabb socialiseringsprocess vad gällermarkpolitiken. Den iver som regeringen visat i det markpolitiska arbetet äruppseendeväckande. Förändringarna av expropriationslagen i början av1970-talet har raskt följts av alltmer detaljerade och förfinade instrumentför samhället att på markägarnas bekostnad skriva över markinnehavet tillkommunerna. Förändringar av förköpslagen och markvillkor är andra nyheter under1970-talet. Aktuelltnu är att LO - det socialdemokratiska partiets siamesiska tvilling, något somvi får höra i alla andra sammanhang - föreslår en totalsocialisering av allmark. Observera att det för första gängen går ut en större organisation, sompåstår sig ha förankring hos folk, och kräver en socialisering av den enskildeegnahemsägarens mark och av jordbruksmarken. Det är onekligen värt att sättaett utropstecken i kanten för. Närvi moderater har motsatt oss flera av de här reglerna har utgångspunkten varitatt vi hävdar den enskildes rätt att på lika villkor med samhället kunna hävdasina anspråk när samhällsplanerarna hävdar samhällets. Det är således intealls fråga om att vi moderater motsätter oss kommunernas möjligheter attplanera ett väl fungerande samhälle, och därmed accepterar vi att detta kaninnebära inskränkningar i den enskilde markägarens planer. Det är bara det attvi utgår ifrån att en markägare liksom vilken medborgare som helst i enrättsstat skall ha en chans att kunna bedöma en kommuns handlande ochatt kommunen också skall ge skälig ersättning för den förlust som en markägarekan få vidkännas. Dess värre fungerar inte vår marklagstiftning så . Vadbeträffar förköpslagen är det just osäkerheten för en markägare som är detstora problemet. Efter de ändringar som har skett i förköpslagenkrävs det i praktiken inga som helst skäl till alt en kommun går in ochutnyttjar sin förköpsrätt. Det behövs inga planer, inga principbeslut ikommunen för att den skall kunna hävda sill inlresse för ett markområde. Dethar gått så långt att mänga i våra berörda nämnder och fullmäktige runt om ilandet använder förköpslagen som ett direkt instrument mot förmodadspekulation. 'Praxis vad beträffar den nya förköpslagen är alltså minst sagtvildvuxen. Spekulation och upp-trissning av markpriser är något ont som vi haratt motarbeta i våra kommuner, men förköpslagen måste vara fel verktyg. Istället måste vi bygga ifatt efterfrågan pä sådana bostäder som folk vill ha,nämligen småhus, för att pä det sättet få en tidsdämpande effekt. Onsdagenden 25 febmari 1976 Expropriationsla-gen och förköpslagen, m. m. 8 protokoll 1975/76:71-74 Onsdagenden 25 febmari 1976 Expropriationslagenoch för köpslå -gen, m. m. vi naturligtvis medbeskattningsregler möta orättfärdiga spekulationsvinster. Vimoderater menar att kommunerna med sill planmonopol och övriga marklagar kanvara förköpslagen förutan, i synnerhet med tanke på den senaste urrättssäkerhetssynpunkt farliga lydelsen. Förköpslagensallt vidare lydelse har också inneburit avsevärda problem för den behövligasaneringsverksamheten, som alla är ense om måste stödjas. Eftersom osäkerhetenär stor i frågan, om förköpsrätten kommer att utnyttjas eller inte, minskaromsättningen av saneringsfastigheter högst avsevärt. Det är fallet här iStockholm. Och även om den statistik som visade tyder påatt det trots allt är i ganska få fall som använder sig avförköpsrätten, har den debatt som frän socialdemokraternas sida förs iStockholm och de mänga hot som finns om förköpsrättens utnyttjande bidragittill att osäkerheten är utomordentligt stor. är ett annal exempelpå hur kommunen kör över både konsument-och andra intressen ibostadsbyggandet. Dettainnebär att saneringen aldrig kommer att kunna genomföras i den takt som engång planerats. I kan vi alltså konstatera att vi förmodligenhar landets mest dogmatiska mark- och bostadspolitik. Därmed är den |ägasaneringstakten ett faktum. Dessutom medför - jämte motsvarande konsekvenser avmarkvillkoret - osäkerheten och den låga saneringstakten på marknaden attflera byggföretag med utomordentligt erfarna och kunniga anställda när detgäller sanering tvingas till nedskärning av verksamheten till skada föranställda, bostadskonsumenter och stadsbilder. Detär således naturligt att vi moderater inför möjligheten av att vår reservation5 faller yrkar bifall också till reservalionen 6, som syftar till attförköpslagen inte skall gälla saneringsfastigheter. HerrLindkvist berörde tidigare frågan om att det skulle föreligga en konfliktmellan vår politik och social bostadspolitik och socialt ansvar. Det är sombekant valår och då måste, man naturligtvis la och stuka till allting litelextra.. Men bortser man från del är det givet att det inte finns någon folkvaldi denna kammare som har något uttalat intresse av att bygga en dålig miljö elleren bostad med hög kostnad eller något annat, för att nu ta en motsats till alltdet som räknar upp som fördelarna av hans socialabostadspolitik. Många av oss bygger ute i borgeriiga kommuner - med föredömen,som vi hade hoppats att man inte minst i en del socialdemokratiskt dornineradekommuner i skulle ta intryck av - bostadsområden där man jusltagit hänsyn lill konsumenterna. Viljan är självklart densamma, men vi harolikamedel. , som själv förelräder en utomordentligt radikalsocialistisk bostadspolitik, motiverar att vi skall närma oss planhushållningenssamhälle. Vi tror inte på den linjen därför att vi vet att bostadspolitiken ärden mest socialistiska sektorn i vårt land, där man just harbedrivit en politik som går ut på mer och mer av regleringar och att samhälletskall alltmer gå in i detalj och bestämma. Det är i den sektorn somvi har de absolut största problemen och misslyckandena i samhällel i dag.Delta borde rimligtvis få andra än bara moderater att rygga tillbaka - och såär också fallet. Man kan tala om en icke-socialistisk bostadspolitik i kommunerrunt om i vårt land, även om den dess värre inte alltid understryks här inne ikammaren. Tillsist skall jag också beröra moderata samlingspartiets förslag om atthyresgästerna skall ges möjlighet att - med hjälp av förstahandsrält inför enöverlåtelse - överta det hus de bor i. Det förslaget ligger i linje med vårbostadspolitik, som bl. a. syftar till att låta folk bo som de vill även närdel gäller upplåtelseformer. Eftersom vi vet att det finns ett stort intresseav alt äga inte bara del småhus man bor i utan också den lägenhet man bor ivill vi skapa möjlighet för det här precis som i många andra länder. Vårtförslag om en förstahandsrält för en grupp hyresgäster att köpa det hus de bori strävar till att öka bosladsägandel, vilket inle minst urbosladskostnadssynpunkt är en fördel. Del är hell klart att ett ägande ellerdelägande av bostäder i form av bostadsrätt ökar intresset för att hålla neredriftkostnader - och därmed de våldsamma höjningar som skett på det områdetunder . Som regel ökar också intresset för bomiljön, och engemensam insats för att förbättra densamma är naturiigtvis en värdefullytleriigare vinst av en sådan här politik. Jag yrkar bifall till reservationerna 5, 6 a, 6 b, 7, 8 a och 9. Onsdagenden 25 febmari 1976 Expropriationslagenoch föl-köpslagen, m. m. Hen () kortgenmäle: Bara några ord till , som ju kämpar ivrigt för att nå upp ijämnhöjd med den propagandanivå som utmärker herrar och . påslår att det förs en dogmatisk bostadspolitik iStockholm. Jag skall ge honom rätt sä lill vida att det har förts en dogmatiskbostadspolitik i . Den dogmatiska bostadspolitiken har bestått i attstarka enskilda intressen har byggt fastigheter och lägenheter på välbelägnabostadsområden. De har byggt små lägenheter, oftast utan någon social ambition,och framför allt har de byggt för folk som har haft gott om pengar. Den bostadspolitikenkan vi inte vara med orn, . Det är den vi håller på all lägga om.Vår ambition är att göra en bostadsmarknad som är tillgänglig för allamedborgare. Vidareskulle jag vilja säga: När beslul i frågan om den framlida markpolitiken skallfattas i får vi se vad remissinstanserna sagl och vad regeringenföreslår. Den omständigheten att har gått långt i sittremissvar behöver inle använda som skäl för att spridaskräckvisioner i den politiska debatten. Det förtjänar verkligen inte detremissvar som har gett på den utredningen. Slutligensäger att det gäller planhushållning. Det finns bara elt parvalmöjligheter. Antingen kan man välja mellan en plan- Onsdagenden 25 febmari 1976