prot · FY0963 · 1975-12-31 00:00:00 — Vidare vill allvi i framliden inle skall ge bislånd lill . a. därföratt priset på friasockermarknaden, där f ö. säfier bara en mindre del av sin produktion, varhögt för nägon tid sedan. Påså lösa boliner kan man helt enkelt inle planera ett långsiktigt samarbete.Del kan inle bli fråga om all ompröva biståndet annat än när ell land når enavsevärd och permanent förbättring av sin ekonomiska situation. De övervägandensom då komn-ier i fråga måste också, i enlighet med principerna för vårtsamarbete, innefatta en bedömning av landets politik alt förbättra de falligagruppernas siiualion och siärka sill ekonomiska oberoende. Den andra principen jagnämnde gällde mollagarlandels rätt all ange Även här har och anslutit sig till moderaternai kravet på all skall granska enskilda projektförslag. Här är detemellertid bara hållning som förvånar. Att cenlern skulle gå pådenna linje var ju klart efter partiets något besynnerliga bislåndsmotion. Därföresläs ju mer eller mindre att alla skall anpassa sin utveckling ochproduktionsstruktur till vad centersiämman tycker. Så fort etl u-land försökersig på all nå en in-duslrialiseringsni vä som översliger den på säsäger cenlern stopp. Lålmig nu försöka ange varför vi måste basera vårt samarbete på u-landeis egnaönskemål. Först en rent praktisk synpunkt. u-land finansierar ofta en slordel av utvecklingsplanen med bisiåndspengar. Dessa pengar kon-imer kanske fräntio olika länder eller organisalioner. Ofta kräver dessa all u-landel skallfinansiera en viss del av samarbets-projeklen. Om nu varoch en av de tiogivarna försöker pracka på u-landel, sina speciella idéer är del lätt att inseresultatet. För att få pengarna måsle u-landet acceptera helt eller delvisidéer som inle fanns i den ursprungliga planen. Hur skall ell u-land kunnapussla ihop alla dessa givarinlressen lill den effektiva planering som viställer krav på? Vidareär det nödvändigt att de olika insatserna är fasl förankrade hosmollagarlandels myndigheter. Det måste finnas ell aktivt intresse av attsamarbelsinsalserna skall lyckas. Ofta krävs för delta lagstiftning ellerinsalser på andra områden som endasl mottagarlandet kan svara för. Jagser det också som ett fundamentalt solidarilelskrav att vi accepterar altmottagarländerna själva bestämmer om sin ulveckling. Om förutsättningar för effektivtsamarbete saknas är del bältre all inle samarbeta alls än att försöka tvinga ensuverän regering alt anpassa sig efter våra idéer. Även från rentutrikespolitiska utgångspunkter måste vi ställa oss frågan var gränsen gårmellan en dialog om samarbetet och försök alt tvinga igenom våra idéer medpenningens makt. Imina kontakter med n-ioliagarländernas regeringar har dessa sländiglunderstrukit hur värdefullt det är att vårt bislånd är fritt från politiskabindningar. Denna princip skall vi hålla fast vid - och den går inle att förenamed en svensk detaljreglering av projekten och ingripanden i mollagarlandelsplanering. Delär naturligt all planeringen av del svenska biståndet den senasie lidendiskuterats under inlryck av vad som sker i . Ulvecklingen där komn-ierall påverka såväl den långsiktiga planeringen som dispositionen avkalaslrofanslagel under kommande budgetår. ICambodja och snart också i Sydvielnam kan folken få inrikta sina-krafter på altbygga upp sina samhällen i fred och oberoende. Men kampen har kostat storaoffer. Hundratusentals människor har dödats. Miljoner har av bombkrigel drivitsbort frän sina byar till en flyktingtillvaro i läger. Bostäder och natur harskövlats. Deakuta behoven att rädda miljoner människor från hunger och epidemier äromfattande. Behoven på längre sikl av slöd lill äieruppbygg- nåden är ännu större. Försvensk del bör vi vara beredda all lämna ell omfattande bislånd lill Indokinasfolk. Det är en självklar konsekvens av det politiska stöd som det svenskafolkel under niånga år län-mat lill strävandena för social rättvisa ochoberoende. Detär därutöver vår uppgift all verka för etl starkt gensvar från delinternationella samfundet för de vädjanden om katastrofhjälp som kommit fränSydvielnam och Cambodja och frän FN;s generalsekreierare. MedNordvietnam har vi elt långsiktigt utvecklingssamarbete. Under den resa som jagför gjorde i DRV gavs jag många tillfällen alt studera bl. a.skolor, hälsovård, jordbruk, daghem och industrier. Jag fick en bild av ettsamhälle priiglat av omsorg och solidaritet. Alt vårt samarbete med DRV är ilinje med de riktlinjer för svenski bistånd som antagit borde inlekunna ifrågasättas. Det stöder breda insatser till ekonomiska och socialaförbättringar för det vietnamesiska folkel. Moderaternaoch cenlern delar inle denna syn. Steg för steg har vänt sig motatt dellar i återuppbyggnaden av del bomb-skövlade . vill manminska biståndet lill DRV och befria oss frän våra förpliktelser iskogsindusiriprojektel. Enligt är DRV-bislåndel etl uttryck för enbristande balans i vårt bislåi-id och en ensidig inriktning påkommunistdiktaturer. Denhiir gången har man funnit såla meningsfränder i cenlern som, i en särskildreservation lill utskottsbetänkandet, ställer sig bakom krav päen sänkning av DRV-bislåndel med 15 mifi. 1sin parlin-ioiion går lill attack mol skogsindusiriprojektel.för dessförn-ienta negativa effekter i ekologiskt, socialt och regionalpolitiskl avseende.1 sin reservation återkommer i-i-ied exakt samma kritik. När man läserulskottsbelänkandet med dess sakliga tillbakavisande av kritik påpunkt efter punkt påminns man om den som ingenting hört och ingenting lärt. Ävenmed risk för all tala för döva cenleröron vill jag här bara berörasvedjejordbrukari-ias situation. Av de ca 100 000 svcdjcjordbrukare soi-n engång levt inom de områden som skall förse pappersindustrin i-ned råvara har 95000 redan flyttal på grund av den utarmning av jorden som svedjejordbruket isig gett upphov till. All på sikl även låta de återstående 5 000svedjejordbrukarna få ei-i annan ulkon-isi kanske i del skogsplanteringsarbetesom projektet genomför i de nedbrända områdena kan väl endasl betecknas som ei-ipositiv effeki i socialt och ekologiskt avseende och inle molsalsen som cenlernhävdar. Jag trodde del var uppenbart all svedjejordbrukeis miljöeffekter är såallvarliga att det måsic upphöra vare sig man bygger pappersbruk eller ej. Visstfinns del och visst kommer det att finnas problem på vägen mot förverkligandetav skogsindusiriprojektel. De svenska experter son-| jag triiffade iNordvietnam har stött på svårigheter bl. a. vad avser projektets organisalionoch administration. l-lär möts två hell skilda världar - skilda i fråga omkullur, ekonomiskl och poliliskl syslem. Detta måste leda till problem under eninledningsfas i likhet med vad som inträffar i vafie ny industrielablering avdenna omfattning. Jag har efter mina samtal med den nordvielnamesiskaregeringen goda förhoppningar om all vi skall flnna lösningar på dessa frågor. Detekniska problem som vi nu n-iöler i skogsindusiriprojektel får dock inleundanskymma de slora bidrag som della projekl kommer alt lämna tillNordvietnams ulveckling. Projektet väntas läcka 50 96 av landets beräknadetillgång på papper vid slutet av 1970-lalet alt användas i huvudsak inomundervisningen. Papperskonsumlionen per invånare kommer dock endast att varanågon hundradel av vad den svenska är . De som med vilseledande påståendenoch på förment tekniska grunder försöker hindra utvecklingssamarbetet med dellakrigshäriade och fattiga land lar på sig elt stort ansvar. Närman studerar utrikesutskottets behandling av det internationellautvecklingssamarbetet så kan n-ian konstatera - och jag gör del med beklagande- all den borgerliga utskottsmajoriteten på en rad punkler fått en påfallandemörkblå framtoning. Det blåser högervindar i den borgerliga biståndspolitikeni år. Den oegennyttiga svenska biståndspolitiken, som uppskattas avmollagarländerna och ofta anförs som modell för etl förtroendefulltinlernalionellt utvecklingssamarbete, vill den san-|lade borgerligheten påvissa principiellt vikliga punkter försämra. Jag kan förslå alt en borgerligopposition har en ambition all så att siiga kon-ima åt regeringen och desspolitik. När del gäller biståndspolitiken är det emellertid inte i första handregeringen som blir måltavlan för borgerlighetens attacker ulan våra mottagarebland . 1 sin iver att driva fran-i ell borgerligt alternativ tillregeringspolitiken riktar man udden mot . Det är sannerligen enniärklig u-landspolitik. Fru tredje vice talmannenNETTELBRANDT (fp) kort genmäle; Förstnågra ord beträffande kopparpriserna som statsrådet berörde. Priserna harsjunkit, som'del står i reservationen, , men kopparprisernafluktuerar särskilt starkt. Den långsiktiga trenden behöver därför inle varadensamma som förändringen under ell visst är skulle kunna lyda på. Delblåser högervindar i den borgerliga biståndspolitiken i är, säger statsrådet.Vad finns del för täckning för det påståendet? I den mån del blåser högervindarså är det fortfarande i denna fråga hos regeringen, eftersom man föfier sammanegativa linje även när det gäller alt leva upp till sitt eget löfte attuppfylla enprocentsmålet det här året. Beträffandefullmakterna är del just för all regeringen här är måltavla som regeringen hartagit sä illa vid sig. Men jag vill fråga fru statsrådet: . 'r det någoln-iärkligt i att godkännande skall inhämtas vid en större ökning avplaneringsramen för etl land? Tycker slalsrådel verkligen all del är rimligtalt utskott skall få del av en summarisk papperslapp där del stårinte bara "förtroligt" utan "strängt förtroligt". och alt regeringen sedanskall göra utfästelser med utgångspunkt i någon fiänstemans papperslapp och irealiteten för framtiden binda ? För märk väl alt om man, som jag gör,häller på alt löften skall infrias, då vill man inle gärna efteråt gå in ochkorrigera regeringens löften som är givna utomlands. Påståinte, fru statsrådet, att den samlade borgerligheten vill försämrabiståndspolitiken när verkligheten är att regeringen i dessa frågorhar fält drivas framåt! Tala inle om att rikta udden mot när det ärregeringen som känner sig stucken! Del är sannerligen, säger statsrådet i sittanförande, en märklig u-landspolitik. Ja, det är del, men inle på samma sättsom fru slalsrådel menar. Sjuår i rad har regeringen liksom lovat att av BNP skallges i bislånd /75. Sedan hoppar regeringen av med stöd avmoderaterna. Del är sannerligen en märklig u-landspolitik. Den1 förklarade regeringen att varubiståndel skulle komma altmotsvara "en påtagligt minskad andel av del totala biståndet". Tremånader senare föreslog regeringen att varubiståndel skulle öka frän 2 lill 1396 av biståndet. /76 är det bundna biståndet uppe i . Delär sannerligen en märklig u-landspolilik. "Enprocenimålelskall vara en ledsfiärna och stimulans, men är bara ett elappmäl", slårdet i det socialdemokratiska biståndspoliiiska programmet 1967. betraktarregeringen enprocentsmålet som elt sluin-iål. Det är sannerligen en märkligu-landspolilik. Herr förste vice talmannenBENGTSON (c) kort genmäle; I del färdigskrivna anförande med och allt son-i upp var det myckel vi saknade som skulle kunna vara elt bemötande avdagens debatt. Men med tanke på ulskollels belänkande, som ocksåberört, kan det finnas anledning att säga någonting om hennes inlägg. Jagvill slälla en liknande fråga som framställde: Vad är det förudd som har riktals mol från sida? Vad är del som har varitsvävande i fråga om politik? Ärdet pengarna - när partiligger 500 milj. kr lägre för detta budgetår än vad cenlern gör? Jag lycker inle all man skall kasta ul etl sådant påslående utan altverkligen kunna bestyrka det. FruSigurdsen komnier inte ifrån all del har gjorts en massa förklaringar om hurdukliga vi är, men faktum är all vi icke när enprocentsmålet under del /75. Del är bara att erkänna. Det är ett faktum som ärkonstaterat i siffror. FruSigurdsen talade om del slora behovet av u-hjälp. Naturligtvis finns dellabehov, men när hon talade om att tillgodose det var del omigen fråga om eltframflyttande. Vi vill veta en sak; Vad skall göras under den vecka av aprilsom finns kvar? Vad skall göras ? Vilka är planerna efterjuli? Skall ni skriva till dessa svältande människor och säga att pågrund av den svenska budgetpolitiken och därför att socialdemokraterna intevill kan ni inte få någon hjälp förrän efter den . Del var ju del fruSigurdsens anförande gick ul på. Planer och förberedelser kunde vi göra, meninle någonting mer, del fick vi veta i anförandel. Vadgäller vill jag bara säga all de priser jag anförde inte var berörda avsockerpriset. De var hämtade från uppgifter , och 450dollar per capita är en tämligen hygglig inkomst jämfört med de andra. Allcenlern skulle ha väcki en besynnerlig moiion var nägol alldeles nytt för mig.Vi har talat länge om den i utskollet, men det är ingen som har sagl att denvar besynnerlig förrän statsrådet gjorde det . Men jag försläratt kunskaper om livsmedels-försöfining väl inskränker sig tillvad hon inhämtat vid besök på . Det är också en rätt kort lid slalsrådelinnehaft sin befallning som u-hjälpsminister. Men det kanske går alt inhämtalitet mer kunskaper. Då kommer statsrådet all finna att dessa länder är mycketagrart betonade. Man bör observera alt länderna är agrara och ur den synpunktenbehöver ha hjälp inom detta område. Jagförstår att regeringen känner sig trampad pä tårna när den inte får de storafullmakter den vill ha. Men enligl min uppfattning är del nu så all riksdagenbör ha bestämmanderätten. Denmörkblå tonen, slutligen, beror väl , på att socialdemokraterna haraccepterat det mesta i betänkandet. Del finns bara tre reservationer och iövrigl har all den mörkblå tonen i ulskottsbelänkandet svalts avsocialdemokraterna. () kortgenmäle: Del är ytterligt sällan som man från talarstolen här i kamn-iaren fårhöra ell sådant anförande som fru statsrådet , så fylll av slängar åtolika håll, grundade på en icke obetydlig begreppsförvirring. Jag skall be altfå ta några exempel. Fördel första vill inte upphäva fullmaktslagen i och för sig, utan vihar i n-ioiionen sagl att regeringen kunde inkomn-ia n-ied förslag lill annanfullmakt. Det slår uttryckligen skrivet. inser mycket väl all enfullmakt är nödvändig men vill all regeringen skall lägga fram förslag tillfullmakter av annat innehåll. Fördet andra vill icke slopa biståndet lill - det sade inleheller - ulan vi vill återföra biståndet till den storlek dethade . Del är en relativt obetydlig reduktion, som är väl n-iotiveradav inkon-isler av koppar, där priset genomsnittligt sett har stigitunder en betydande period. Vadsedan angår sockerpriserna nådde en oväntad höjd i sin retorik.Sockerpriset sades ha varit högt "för någon lid sedan". Var och ensom har den n-iinsla kontakt n-ied svenskt jordbruk vel ju hur sockerprisernahar utvecklat sig . Jag skall emellertid intetrötta kammarens ledamöier n-ied att läsa ur den tabell som jag har här i minhand och som ger stalisliska belägg för den saken. Vad framliden beträffar ärdet troligt all den trenden kommer att bestå, ty enligl utredningar som gjorts,bl. a. av FAO, kommer världskonsumtionen att stiga med 20 mifioner lon underen tioårsperiod, dvs. från nuvarande 80 mifioner lill över 100 mifioner lon ibörian på 1980-lalel. visar alltså all prishöjningarna på socker inle ären tillfiillig företeelse. All har kommii relativt lindrigt undan berorpå all vi var kloka nog all inte följa socialdemokraternas råd för några årsedan all lägga ned belodlingen, som lillgodoser 75 96 av värsockerkonsumlion. BeträffandeNordvietnam har icke yrkat all vi skall springa ifrån det avtal somfru har slutit utan hörande. Vi står fasl vid del. Vad vivill är all uppta förhandlingar om tidigare nordvieinamesiskl övertagande avdet ansvaret för projektet i fråga. Är del all svika ? Moderaternahar också yrkat på elt betydande belopp till i enlighet meddenna åsikt. Vi har yrkat på 210 miljoner, och del är delsamma som SIDA harbegärt. Så slor var alltså vår fientlighet mol DRV, när vi skrev motionen ,att vi kom till samma resultat som SIDA när det gäller bislåndet till Nordvietnami den delen! Jag förslår alt del iir obehagligt för fru iredje vice talmannenNellelbrandt och för herr förste vice talmannen alt kanske först nu haupptäckt i vilken fålla man har hamnat. Jag har sagl au på vissa principiellaområden som den samlade borgerligheten har hamnai i är del en påtaglig mörkblåfrannoning. Ursprunget lill dessa förslag kon-m-ier från . Bådeherr och reagerar slarkl när jag säger alt här riktasudden inle mol regeringen utan n-ioi , och jag har svårt att förslåhur man kan bestrida del påsiåendei. Del är väl son-i får kiinna avom man inle kan ha en sådan långsikiig planering soni hillills, dvs. de kan haen planering men de får inte vela någonting on-| resurserna. Och när man iu-länderna fran-|för önskemål om en insats, så n-iäsle väl besväret bli deras,när vi från regeringen måste säga; Delta är kanske en större insats, och dåmåste vi gä tillbaka till . Vi måsle då åierkomn-ia lill u-l;indernamed besked on-| huruvida insatsen får göras eller inte. Jag har väldigt svårtall förslå alt del här inte är riktat n-iol , även om jag samtidigtförslår att och avsikt var att rikta udden molregeringen. Jag skulle kunna citera åtskilligt urceiner-pariimoiionen, som jag finner myckel besynnerlig, men jag skall bara lanågra exempel. Cenlern säger i sin moiion bl. a. all del är angelägel all detsvenska indusiribisiåndei "ulforn-ias så all lar ett av- görande inflytande pä varoch hur del svenska industribislåndet skall sättas in". När det gällerindustrialiseringen säger man att del skall satsas på småindustri. Samtidigtsäger man, mycket generöst, all måsle ges praktiska möjligheter attså detafieral som möjligt planera sin ekonomiska och sociala utveckling. Mansäger också alt de svenskfi-nansierade insatserna bör "efteröverenskomn-ielse med samarbetslandet vara så utformade all de oavsett rådandeinrikespolitiska situation i samarbetslandet har en fördelningspolitisk ochdärför jämlikhetsskapande effeki. Med biståndsprojekt utformade efter dessalinjer försvinner även varie risk alt vårt land genom samarbetet otillbörligtskulle blanda sig i andra länders inre angelägenheter." Ja,det är klart all så här kan man skriva i en moiion och tro alt detta är etlSesam öppna dig. Hela det utomordentligt svåra fördelnings-politiska problemellöser genom all säga all vi efter överenskommelse medsan-iarbelslandet skall utforma insatserna osv. Behövsdel då inget samarbete och inga aktiva insatser från del land där utvecklingenskall äga rum? Är insatsernas effekt oberoende av jordinnehav,arrendelagstiftning, prisreglering osv.? Detta är i vafie fall sådana områdendär både FN och i sin oskuld nor att mottagarländernas egnaåigärder är avgörande. Dellavar bara några korta bevis hämtade ur den centerpartistiska motionen, som jagvidhåller är myckel besynnerlig. Fru iredje vice talmannenNETTELBRANDT (fp) kort genmäle; Om fru slaisrädel pä allvar tror att vi först nu skulle ha upptäckt ivilken fålla vi har hamnat, vill jag genast la fru slalsrådel ur denvillfarelsen. Jag tror alt jag vågar påslå all vi vel vad vi gör. Delär väl som del blir negativt för, säger fru statsrådet, om i-|-:aninte kan ha en långsikiig planering. Vad är det son-i säger alt planeringenbehöver bli mindre långsikiig för alt får elt slörre inflytande?Slalsrådel utgår ifrån an del blir sämre ur alla synpunkler, om frågornabehandlas i på etl tidigt stadium. Del är verkligen en fclsyi-i. Oi-nregeringen inle ständigt hade driviis frai-|-iåi jusl av , hade detvarit verkligt negativt för del. Jag lycker dessutom, frustatsrådet, att del är oförsynl all beskylla för att vara ensan-iling människor son-i både saknar engagemang för problei-iioch saknar förmåga att söfia fören god planering framåt. Ingeidera är medsanningen överen.ssiämi-|-:ande. Därför är del heller inle riskabelt all låtariksdagen ha ett inflytande. Det är tvärtom fullkoi-i-iligt i-iaiurligi,särskilt när vi rör oss med tal i storleksordningen 7 n-|iljardcr, att svenskafolket vill vara med i planeringen. Alt del inle bör ges några lättvindigalöften när regeringsled;miöter är ute på resor är också självklart. 1 annatfall hinner mai-i gå lill riksdagei-|. Man raserar ingenting i denbiståndspolitik son-i vi har varit gai-iska överens oi-|-i hillills omriksdagen får detta inflytande, utai-i ivärton-| har vi då n-iöjligheier attbygga vidare på den, vilket utskottet också lalar oi-|-i. Dessutom,herr talman, vill jag göra etl påpekande som inle är alldeles oväsentligt. Vihar fåll en ny grundlag. Det är dä vikligt all vi så längt möjligt söker föfiagrundlagen. Herrförste vice talmannen () kort genmäle; Den som vill att skall bestämma mera i u-landsfrågorna ochinte vill ge regeringen för slora fullmakter riktar udden mot - delvar kontentan av vad statsrådet sade. Vikan inle dela den uppfattningen. Vi anser att all offentlig makt i skallutgå från folket och alt skall ha det avgörande inflytandet. Det ärmycket vanligt i olika sammanhang att regeringen ullovar någonling "underförutsättning av godkännande". Del är ingen olägenhet om delgörs undersökningar i länder som får u-hjälp och man sedan presenterarresultatet för , som fattar beslul . Sådant är inle någonlingsom sker inom en n-iånad, utan del är ofta fråga om längre lider. FruSigurdsen talade återigen om vär moiion och sade alt hon finner denbesynnerlig. Men del är inle alldeles säkert att den är besynnerlig bara därföratt finner den besynnerlig. Statsrådet läser valda delar urmotionen och säger att allt det där kan hon instämma i men att det är svårt allgenomföra del. var väl ell bra betyg åt motionen! Det är en målsättningsom man skall sträva efter att uppfylla. All man i de olika länderna vidtaråtgärder som syftar till bältre social och ekonomisk utveckling och slörrejämlikhet, ärdet någonting som statsrådet är emot? Vi trodde faktiskti cenlern alt det är önskvärt alt sträva efter det, och del målet kan manförverkliga genom vissa åtgärder som hjälper . Deltalades också om att vi skulle rikta en attack mol . Iutskottsbetänkandet föreligger en handling somjag kan fråga statsrådet on-i.Det slår i ell citat att ulskottet har fått del av en promemoria som upprättatsinom SIDA, och så föfier en del svepande formuleringar om olika saker.Promemorian skall ha upprättats inom SIDA, men SlDA;s styrelse står inte bakomden, eflerson-| den inte har behandlats i styrelsen. Generaldirektören har intevarit med i detta samn-ianhang, ulan del måste ha varit någon fiänsteman somhar skrivit ihop promemorian n-ied dess mycket svepande formuleringar. Någolgenn-iäle skall jag inte gå in på hiir, men frågan kommer all behandlas av herrKorpås, så om fru statsrådet är kvar i kannnaren kan vi diskutera sakensenare. Närman planerar så stora projekl som della, bör man då inte beakta huvudpunkterna- belräffande ekologin, etniska minoriteter, regionalpoliliska konsekvenser,sysselsättningseffekter och leknologivalei'' Jag kan inle finna annat än alldet som har sagts från centerhåll är fullkon-iligt korrekt. StatsrådetSigurdsen har inte kunnai bemöta det som sagts, ulan faktum kvarstår attsocialdemokraterna har en svag ställning när de inle vill uppnå enprocentsmåletoch inte vill ge större inflytande pä u-hjälpens utformning. () kortgenmäle; Fru statsrådet talade om hjälpbehovet i . Detta är förvissostort, och det komnier förvisso alt bli ännu större. I del sammanhanget kanjag inle underlåta att fästa uppmärksamheten på etl särskilt yttrande till utrikesutskottetsbetänkande nr 5, där vi inom moderata samlingspartiet understryker att om detär fråga om humanitär hjälp bör den principen gälla, all man - särskilt efterell inbördeskrig - i första hand anlitar internationella organ sådana somFörenta nationerna eller internationella hjälporganisationer såsom Röda korseteller andra likvärdiga. Jag tror det är mycket angeläget att delta sägs.