prot · FZ09132 · 1975-12-31 00:00:00 — DagensNyheter visste berätta redan innan utskottets betänkande var justerat, allstatsrådet fått bakläxa av såväl de borgerliga som ulskoltelssocialdemokrater. Denna visa har sedan vevals runl i den borgerliga pressen ihela landei. Man har l. o. m. antyit all slalsrådel av bl. a. della skäl bordeavgå. AU man i falsk ryktesspridning kan göra en höna av en fjäder är bekanl. Idella fall har den prestationen överträffals. Utgångsläget var i korthetdetla: Proposilionenföreslog ell massmarknadsföriag efter de riktlinjer Litteraturfrämjandetpresenleral. Den tog för givel, all föriagd "för all bli framgångsriktmåsle få etl positivt gensvar frän författare och förläggare". Pådislribulionssidan förulsågs försäljning via arbetsplatser och i organisationersaml via "bokhandeln och framförallt Pressbyrån i samarbete medLitteralurfrämjandel". Dessa vägledande synpunkier förulsalle givetvis enuppföljning i form av förhandlingar mellan samtliga berörda parter. Moiionerna presenterade enrad olika ståndpunkter: Moderalernayrkade i sin parlimotion blankt avslag. Folkparliel siällde en rad preciseradevillkor angående förlagels ledning och verksanihei för sill slöd ätmassmarknadsförlagd. Cenlern önskade atl skulle precisera vissavillkor för verksamheten och antydde pä några punkier innebörden av sädanavillkor. Resullalelav utskottsbehandlingen innebär atl kulturutskollel hemställer atl riksdagengodtar den organisationsform som föresläs i proposilionen. Jag vill betonadella, eflersom sade någonling i molsall riklning. Hon framhöll atlproposilionen hade presenleral ell förslag lill massmarknadsföriag som hon inlefann accepiabell. Men i utskoltets skrivning, som även ochmoderaternas represenlanler i övrigl slår bakom, sägs alt utskottet godtardenna organisalionsform. Underarbelel i ulskoltet har vi informerats om vissa samarbetssvä-righeler mellanLilleraturfrämjandel och bokförläggarna i denna fråga. Ulskollel har därförfunnil skäl all siryka under behovei av överläggningar i syfte all nå detsamförstånd som är nödvändigl för all uppnå avsedda kullurpoliliska effekier.Regeringen bör iniliera sådana överläggningar. Vad ulskollel har sagt pä dennapunkt innebär etl under-slrykande av det önskemål om samarbele som ocksäuttalas i proposilionen. Enigheteni ulskollel har nåtts efter myckel ingående överiäggningar. Del skall inledöljas all från borgerligt håll gjordes allvarliga försök all få utskottet allunderkänna Litteralurfrämjandel som huvudman för massmarknadsförlagd. Vi haravvisal de försöken. Utskoltets ullalanden om samförstånd kan inle lolkas såall någon part erhåller veloräll mol ell fullföjjande av ellavtal med Lilleralurfrämjandd. Etlmassmarknadsförlag enligt regeringens förslag kan därför komma till slånd. Deborgerliga i kulturutskollel har i sak anslulil sig till den uppfattningen islutomgången. Därmed har moderalerna hell frångått sin parlimotion. Deulgångsbud som och cenlerparliels represenlanler hade vidöverläggningarna i ulskollel har ocksä avvisals. 1partimolioner frän och moderala samlingspartiet begärs uttalandenfrän om alt den nuvarande upphovsrätten för författare, konstnärer,tonsättare, fotografer m. fi. inle får urholkas. Dessa moiioner har lagils uppi ulskotlels skrivning på ell sådant säll alt vi socialdemokrater har funnilanledning alt reservera oss. Delligger sä lill all en uiredning är tillsatt för atl se över frågan omupphovsrätten. Denna sker parallellt med översyn av den nordiskaupphovsräilslagsliftningen. Direkiiven för den svenska ulredningen är liklydigamed de rikilinjer som nordiska ministerrådet lade fasl i Ool. 1direkiiven diskuteras akluella problem som hänger samman medupphovsräilslagsliftningen. Vad gäller den aspekt som las upp i motionerna kanföljande cilal ur direkiiven anföras: "En allmän slrävan vid reformarbeielbör vara alt främja ell slörre och mera rikhaltigt kullurutbud. En vikiigmälsällning bör vara all den upphovsräilsliga lagsliftningen utformas sä atlden i den prakiiska tillämpningen kan fungera på ell ändamålsenligt sätl. Denindividuella upphovsrätten måsle alUjäml vara lagsliftningensulgängspunki." Ellannal cilat lyder sä här: "Förekomsten av etl iniernalionelllrälls-syslem, som omfallar ell myckel siorl anlal stater, är av betydande värdeför del inlernalionella kulturutbytet och för skyddet av upphovsmännensinlressen i främmande länder och del bör inle komma i fråga atl man bryter sigur della system. I överensstämmelse härmed bör den aktuella översynen syftatill att undersöka vilka ändringar som kan göras inom ramen för nu gällandekonventioner." Avcitaten ur utredningsdirektiven framgår väl klart alt uttalanden av det slagsom föreslås i motionerna inte är nödvändiga. Den iver som de borgerligauppvisar att göra uttalanden i denna fråga tycker jag atl de borde ha kunnaitygla lill dess atl utredningen har hunnii ulföra sill arbele. 1 ulredningeningår f ö. en läng rad experter som direki representerar de grupper som berörsav upphovsrätten. Jag tror all vi med förtroende kan låla ulredningen arbelaulan beskäftiga ullalanden i förväg frän sida. Ianslutning till del här vill jag fäsla uppmärksamhd på all vi förmyckel kort lid sedan behandlade dt belänkande från lagulskolld som ocksä rörupphovsrätten. 1 detla enhälliga betänkande står del bl. a. följande: "Sommoiionärerna framhåller har emellerlid tillämpningen avupphovsräilslagsliftningen medfört problem både för upphovsmännen själva ochför dem som vill utnyttja deras verk. Enligt ulskotlels mening är del angelägelall de negativa verkningarna av upphovsrälls- lagen i möjligaste mänbegränsas eller undanröjs. Ulskollel ser därför med lillfredsställelse all enöversyn av upphovsrällslagen skall ske i enlighet med nordiska minislerrädeisbeslul om en allmän översyn av den nordiskaupphovsrällslagsliflningen. Enligt direktiven till ulredningen, somtillkallats efter det moiionen väckles, skall översynen ske enligt deriktlinjer som dragits upp av ministerrådet." Meddella enhälliga uttalande från lagulskolteis sida, som siälli sigbakom, har ulskollel väl också sagt atl givna utredningsdirektiv är fulltacceptabla och inte behöver åtföljas av några nya uttalanden. Enligt herrWikströms mening skulle ell bifall lill kulturutskottets hemställan på dennapunkl innebära alt ulredningen måsle få tilläggsdirektiv. Det kan välifrågasättas om inle kommer atl falla tvä mot varandra stridandebeslut, om den följer kullurulskollds majoritet i denna fråga. Sänågra ord om ulslällningsersältningarna med anledning av de anföranden som harhållits här. hänvisade till att har utarbetat ellförslag, som man fångar upp i reservalion från och folkpartisternai utskottet. Hurär del nu med det förslag som har utarbetat? I dt remissyttrandehar tagit upp denna fråga och säger följande: "Statenskulturråd har diskuterat en statsbidragsmodell som bygger på all Slalen stödjerlokalt och regionalt driven konslulslällningsverksamhet pä i viss män liknandesäll som staten stödjer lokala och regionala teater- ochmusikinsiitutioner. Modellen är inte genomarbelad. Olika invändningar kanriktas mol den." Vidareanför kullurrådel: "Syftel med del skisserade slalsbidragel är framföralll alt stimulera lill all konstnärerna får hyresersältning för utställningsverksamheien." Avde här ullalandena från kullurrådel självi framgår väl all detla inle var ochinle är någol färdigl förslag. Vi har beaklat del frän utskoitsmajoritelenssida och säger atl vi är iniresserade av atl ett genomarbetat förslag kommerfram, men vi kan inte nu lillslyrka ell anslag som bygger pä den skiss lillulslällningsersättning som har presenterat. a. ett nära samråd med kommunerna och kulturar-bdarorganisaiionernasjälva, och det pekar vi på i ulskollsbetänkandet. Meningen är nämligen atlkommunerna ocksä skall medverka med en andel i bidragsgivningen. Medanledning av anförande vill jag yllerligare bara peka pä ell somjag lycker något anmärkningsvärt uttalande om atl gamla hundar inle kan lärasatl silla och all därav drar slulsalsen all del gäller allprioritera barnen i kullurarbelel. Jag lycker all del vore myckel olyckligt omman pä detla sätl skulle spela ul generationerna mol varandra. Självfallet ärdel ulomordenlligl vikligl att göra insalser för barnkulluren; del kommer fruJordan atl närmare ulveckla längre fram i debatten. Men jag tror som sagt atldel vore djupl olyckligt om man skulle salsa påbarnkulluren i någol slags motsättning mot kulturinsatser för de äldre. Del ärmyckel angeläget all vi i värl kullurpolitiska reformarbete och i delprakiiska arbetet verkligen försöker fä generationerna all mötas. HerrWikströms anförande ger mig bara anledning atl uiöver vad jag redan sagtbelräffande upphovsrätten i korlhel kommentera hans ganska långa utläggning omlilleralurslödet. Man vill frän folkpariihåll och mo-deralhåll att riksdagenredan nu skall beställa nya och utbyggda förslag i fråga om kultursiödei. Vipekar från utskoliels sida på atl kullurrådel noga skall följa utvecklingen påhela områdd och anmäla om rädd finner del motiverat med förändringar ellerutvidgningar i stödet. I den mån rädd då bedömer all syslemet behöver ändraseller utvidgas kommer förslag härom givelvis också all läggas fram. Riksdagenhar beslutat att del skall vara en treårig försöksverksamhei, och del ligger isakens nalur alt försöket måste pågå en lid innan man böriar röra i della ochriva upp vissa delar av del. Lål mig ändå konstatera all stödel, såviii kanbedömas, har mötts av stort iniresse från förlagens sida. Det har prisdämpandeverkan. Del förnekade inle , även om han försökte all ringakta denoch önskade mycket kraftigare prisdämpning. Men del var vi som fick driva denhär frågan och i ell selektivt slöd bygga in en prisdämpande effekl. Konstruktionenstöds myckel slarki av författarna själva. Vi fär se hur pass effektiv den är.Vi konstalerar alt den har haft en viss verkan och vi är nalurligvis glada fördel. Kan man ytterligare förbättra stödel också i den rikiningen all delyllerligare dämpar priserna är del självfallet intressant. Men låt mig än engång konstatera att del var genom all med en rösts majoriiei tog vårtförslag om etl selektivt slöd som vi fick in den prisdämpande effekten. Meddella vill jag, herr lalman, yrka bifall lill ulskoltels hemställan på samlligapunkier utom beträffande frågan om upphovsrätten, där jag yrkar bifall lillreservalionen 4. () kortgenmäle: Del har riktats kritik mol proposilionen, sade iLycksele, i den allmänna debaiien och från oppositionen. Läl mig erinra herrAndersson om alt också han och hans partikamrater har kritiserat inte bara denhär kullurproposilionen ulan också de lidigare i serien och gjort iblandbeiydande förändringar. Så är fallet ocksä , , del gårfaktiskt inle alt förneka. - Men del är klart all jag högaktar hans tappra försvar av kulturminister . Gamlahundar kan inte läras sitta. Vi må beklaga del eller inle, men så är del. gjorde sig skyldig lill en avsiktlig feltolkning: Jag skulle ha avsellall spela ul generalionerna mol varandra. Del är ell bra deballknep i och försig, men jag lycker inte atl jag behöver lägga ned någon slörre lidpå della. Jag vill bara säga all har feltolkat mig. 1brevlådorna i Slockholm har det delals ut en lilen tidning som heterSocialdemokraten. Där finns en sida som handlar om kultur och kulturarbete.Svante Foersier har ijltalat sig, och del står i tidningen: "SvanteFoersier tvekar inför diskussionen om kullurarbdarna i parliel i framliden.Ulbrisler: -Vi har ju otroligt dåligt anseende överalll! Ja, del känns så. Fråga mig intevarför - men nånstans hör det ihop med alt vi inie rikligt lyckats med atl fäut atl begreppet SOLIDARITET finns där. Orsakenfinns kanske just däri all i och hans partikamraterinte förslålt den principiella innebörden i reservalionerna 2 och 3 och dekonstruktiva följderna av ell bifall lill dem. Etl platt fall, säger herrAndersson om moderalreservationerna. Ta och fundera över om de inle är ellkrokben i slällel, , och över vem som sedan faller plan lillmarken. () kortgenmäle: Del vore myckel atl la upp i del som i sade.Jag förmodar all mera i delalj kommer att gä in på frågan ommassmarknadsförlagd, och belräffande upphovsrätten blir del kanske anledningall åierkomma senare i debatten. Delär naluriiglvis ell ovanligt förfarande atl redan innan etl år har gått begäraen förändring på väsentliga punkter av litteraturstödet. Bakgrunden är att jaghar följl delta slöd myckel noga. Jag skulle tro atl den uppfallning jaguttryckte om lilleralurslödet delas av alla som haft lillfälle alt noga följadel. Tyvärr har den prisdämpande effekten varit ulomordenlligl blygsam. Hadeden varii väsenlligl myckel slörre, skulle man i varie fall ha haft något allpeka pä. i sade all del är svårl atl utläsa vad en borgerligkulturpolitik skulle innebära när man studerar betänkandet. Del är intressantall efterlyser en sådan pä samma gäng som man nu ikullurspallerna i våra lidningar gäng pä gäng efterlyser alternativ lillregeringens kulturpolitik. Jag har satt mig ner och summerat några av depunkter som varit akluella under vårriksdagen och , och resullalel blevföljande. Regeringenskulturpolitik innebär nej lill gammal ägorättsfilosofi, ja lill kulturellallemansräll, ell från börian torftigt selektivt litteraturstöd som inle ensden socialdemokraliska riksdagsgruppen kunde accepiera, nej lillulslällningsersällning, blygsam salsning pä kulturminnesvården, begränsat stödlill kulturtidskrifterna och 35 milj. kr. Deicke-socialistiska partiernas polilik på dessa punkter kan sammanfattassålunda: principiellt vaktslående kring upphovsrätten, ell krafligl utbyggtlilteralurslöd, ja lill ulslällningsersättning, slarkare salsning päkulturminnesvården, kraftigl utbyggt stöd lill kulturtidskrifterna och 35 mer tillSveriges Radio. Nogär det väsentliga skillnader, och alla moiioner som väckts med Torsdaeenden anledning avkullurproposilionen har innehållit krav på förbällringar. I alla partier har manupplevt atl del var en alllför blygsam salsning. (vpk) kortgenmäle: i säger atl kommunernas salsningar har ökatnär det gäller den kullurella verksamheien, och del är möjligt. Men ojämnheteni salsningarna drabbar medborgarna orällvisl, och de skillnaderna måste slalenförsöka uriämna. Ulställningsersätl-ningen behöver utvidgas. Överallldär konstnärernas arbele används i utställningar borde del vara självklarl allen ersällning skall ulgå. Vi har inie funnit atl proposilionen gälltillräckligt långt eller varit tillräckligt konkrei i sina förslag. Därför harvi i vår molion föreslagil en snabbutredning om denna ersällning. Vilycker all man alldeles för lilel har lyssnat på konstnärerna, som frän sitthäll med skärpa har framfört kravei pä ersällning för nyttjande av utförtarbele. , , har i sill fackliga program ställtkrav på såväl ulslällningsersällning som visningsersällning. Allldetla syftar till all konstnärerna skall fä en egen försörjning av sitt arbele,och därför förväntar vi oss snabbi etl nytt konkrei förslag. HerrANDERSSON i (s) kort genmäle: Det är etl gammall kärl ämne för de borgerliga i kul-turulskotlel allförsöka påvisa att socialdemokraterna i utskottet minsann har gäll emolregeringen och slalsrådel ! Jag skall inle gä in i den debatten. Delaren mytbildning som man ägnar sig ät på borgeriigt häll. Jag har tillbakavisatden i fräga om massmarknadsförlagd lidigare , och jag är alldelesövertygad om all jag har räll på den punkten. Man försöker all dölja en reträttgenom all påstå alt vi har kört över regeringen i den här frågan. 1 självaverkel har ulskoUd i bred enighet slutit upp bakom proposilionens princip ommassmarknadsförlagd och ultalal ell förtroende - vilket gläder mig - förLitieraturfrämjandet i della sammanhang. FruMogård påslår all jag har feltolkat detla med "gamla hundar". Tyvärrhjälpte hon mig inte på traven all lolka del räll, och sä länge hon inle villgöra del kan jag inte inse annal än alt hennes resonemang om atl del inle gårall lära gamla hundar silla i dd här sammanhangei innebär all vi får lämna deäldre därhän. De är inte iniresserade av kulturpolitik. Vi får salsa påbarnen. - Pä del saltet spelar moderalerna ut generalionerna mot varandra. Jaglycker del i slällel är angelägel all fä generationerna all mötas just i dekullurpoliliska aktiviteterna. Närdel gäller reservalionerna 2 och 3 kommer all lill fredsslälla med ell svar från ulskollsmajorilelen. HerrWikström försökte göra en lista på vad borgerlig kulturpolitik skulle innebära.Tiden är för korl för all kommentera de punkterna. Jag har konslaleral all delbelänkande vi nu diskuterar uppvisar en myckel splittrad bild av delborgerliga uppträdandet, och den saken går väl inte all förneka. Lälmig bara kommentera en punkt i listan, den om lilleralurstödd. Det är ändå etlfaktum all beslulel innebar en borgerlig föriusl i . Vi gick pä enkonstruktion som mycket energiskt stöddes av och där viverkligen stod pä kulturarbetarnas sida. Sedankan man alllid hänvisa lill att man varit duktig när det gäller ekonomiskaöverbud. Del gäller inte bara inom kulturpoliliken, ulan i poliliken i slörsiaallmänhet. FruMOGÅRD (m) kort genmäle: i var nalurliglvis medveten om sin feltolkning,och därför tycker jag inle del finns anledning atl lägga ul texten. I variefall var både han och jag medvelna om vad jag hade sagt. Menför säkerhets skull: Jag avser inte alt de äldre skall lämnas därhän, bara allbarn och ungdom skall prioriteras just med den motiveringen all del är svårareall lära gamla hundar sitta. Jagvel inle om jag också måste förklara för vad prioriteringinnebär. För säkerhels skull också där: Del innebär inle all man lämnar diverseandra grupper därhän. HertWIKSTRÖM (fp) kort genmäle: i säger all det är fråga om överbud frän denicke-socialistiska sidan. Men olika bud när del gäller del ekonomiska slödel ärju uttryck för olika prioriteringar. Vi har alllsä förordal en slarkaresatsning pä med dess kullurpoliliska ansvar, pä lilieraluren, pätidskrifterna, pä kulturarbetarna och på kulturminnesvården. Visstkan man vifta borl del som överbud, men man kan ocksä konstatera all del är enskillnad när del gäller synen pä kullurens villkor i del svenska samhällel. i (s) korl genmäle: har gjort sill bästa för atl vara pedagog och lära migvad hon menar med sina liknelser. Jag tycker inte hon har förbättrat silluttalande med den förklaring hon givit. Visseriigen säger hon all prioriteringav en grupp inte innebär all man lämnar den andra därhän. Del är ju tacknämligtalt de äldre inte skall bli alldeles ulan kullurpoliliska satsningar frånmoderaternas sida. Men detla är ändå en intressant markering av atl man ger uppinför strävanden atl bredda kullurutbudet till alla grupper i samhällel. Jag skall inte diskuteravidare med om överbud. jag sade har vi delfenomend på alla områden. lalar vi om mänga sektorer isamhällslivet, och de borgerliga kommer ganska ofta med överbud som del ärsvårt au täcka in ekonomiskt. Samlar man dessa överbud är jag inle alldelesövertygad om all de skulle uppvisa en prioritering av kulturfrågorna, eflersomöverbuden från borgerligt håll på andra sektorer nog skulle framstå somkraftigare Jaghade inte förut lillfälle och tid all kommentera replik i förrareplikväxlingen, där hon beklagade att kommunernas satsningar sker sä ojämnt.Ja, del kan man beklaga. Del finns kommuner som släpar efter ocksä pä del härområdet. Men del är ändå väsenlligl att slå fasl den kommunala kompetensens ochden kommunala demokratins roll i sammanhanget. Del innebär självfallet att medolika politisk struktur ute i kommunerna så sker prioriteringen mycket olika.Vi får var och en på sitt håll ute i del kommunala arbelel försöka atl ocksådär förankra kulturpolitiken slarki sä att vi kan höja nivån. Men atl frånstatligt håll fastställa slags riksnivå för kullurpolitiska salsningar tror jagvore olyckligt och skulle skapa en slelbenthet i del här arbelel. Fråganom utställnings- och visningsersäliningar är en slor fråga. Jag har tidigarekommenterat utställningsersätlningarna. Vi är överens om all del är myckelangelägel all de problem som finns kan lösas. Vi kan inte blunda för dem ochbara säga atl del skall kastas fram lilel pengar för klara det hela, utan vimåsle först arbeta fram en konstruktion i samråd med kulturarbetarna själva. Hert (): Vi har fåll förmånen all leva i etl land med ell hyggligt kullurliv ochen fri kullurdeball. Det torde finnas få länder där det saisas så myckel avoffenlliga medel pä kulturpolitiken. Det är någonling som kan beläggas medsiffror. Jagtror knappast heller det finns något annat land där kulturlivet ochkulturpolitiken gjorts till föremål för så många och ingående utredningar ochundersökningar. Under1950-, 1960- och del begynnande 1970-lalel fattades en hel del kulturpolitiskabeslut. Man kan -om man sä vill - kalla dem punklbeslut. De är i och för sigvärdefulla men inle metodiskt infogade i en slörre plan. Sedanvärl omfattande och grundläggande utredningsarbete hade slutförts fick viunderlag för en mer sammanhållen och konsekvenl reformverksamhet. Enhörnstolpe i della är huvudbetänkande . Kullurrådel varsocialdemokratiskt och inle parlamentariskt sammansall. Men det var enkvalificerad grupp som arbetade med exemplarisk öppenhet. Våren1974 fick vi den första särskilda kullurproposilionen. Förslagen där beskrevssom de första i en kuliurpolitisk irestegsoperalion. Följdriktigt kom del enny kullurproposition , och har vi Nr 132 en tredje under behandling. Torsdaeen den i påpekade all vi i är har 37 reservalioner 20 mai 1976 fogadevid ulskoltsbelänkandel över den iredje kullurproposilionen. och lillbeiänkandei över den första kullurproposilionen var del fogal Kulturpolitiken 28reservationer och nio särskilda yttranden. Inte desto mindre har na- turligtvis när han sägerait kulturutskottet och i stort var överens om denmålsättningen och om var åtgärder skulle sällas in. Den svenska kulturpolilikenär faktiskt inle särdeles partipolitiskt präglad i huvudlinjerna. Jag tror med anspråk på all vara korreki kan beskriva den som en lyp avsamförsländspolilik. 1förbigående vill jag kommentera atl påpekade all del bara fannsell fåtal centerreservaiioner i äreis betänkande. Det är en riklig iakttagelse.Jag kan tillfoga alt vi har lyckats bra vid ulskolts-hanieringen av våramoiioner. Delfinns dock molsältningar, som bl. a. har påpekat. Del ärmotsättningar som ibland är ganska hårda. De rör i huvudsak reformtakten, dvs.hur mycket som skall saisas av staten inom kulturområdet, ochprioriteringarna, var insatserna i första hand skall göras och hur myckel medelsom skall anvisas. Det är alllsä här fräga om takten och prioriteringarna. Deprincipiella motsättningarna har varit ganska få. Etl exempel är förravårens liiteralurslödsdeball, där valei kom all slå mellan en selekliv stödformoch en som fungerade efter automatiskt verkande regler. På grund av något somnärmast liknar ett olycksfall kom atl välja den selekliva formen -men del går väl att rälla lill . Ivad gäller reformtakten kan konstateras au oppositionen har agerat starktpådrivande. Man har inte varit nöjd med den reformtakt som propositionernagivit ullryck för. Stundom har oppositionen vunnii slöd hos ulskotlelssocialdemokrater i detla avseende. Enjämförelse mellan siffrorna i regeringens förslag under de här tre åren ochriksdagens beslul visar alt myckel av del kullurpoliliska ini-lialivel gliditöver från regeringen lill . De päslag gjort ligger istorleksordningen 25 96. Därav kan man ju dra slutsatsen all hellenkell funnil all förslagen inom kullurseklorn varit alllför svaga. Efter de här inledande orden övergår jag lill alt kommentera tredjekullurproposilionen och kulluruiskoiieis belänkande. Jag länker beröra defrågor som har med litteratur all göra i ordels vidaste mening, bidrag ochersäiiningar lill konstnärer och anslaget till fritt kollektivt skapande.Frågorna kring bl. a. kulturminnesvården kommer all las upp av iUlfsbyn. Först gäller delmassmarknadsförlagei, som vi ju redan har varit inne Tanken på enmassmarknadsutgivning av god men lättillgänglig skönlitteratur kläcktes ililieralurutredningen.