prot · FY0944 · 1975-12-31 00:00:00 — nuvarande arbelslidslagstiflningen har man tagit bort de s, k.skyddsintressena; man har i realiteten gjort dem till en avlalsfråga. Man harinte i lagen velat värna om skifiarbetarnas, underiordsarbetarnas ellerliknande arbetargruppers berättigade krav pä kortare arbetslid. Det hänvisaslill en köpslagan mellan arbetsmarknadens parter, där arbetsköparna har ettstort överlag i kraft av sitt ägande till produktionsmedlen. Skallarbetstidsförkortningen få en reell innebörd - vilket avgörs avarbetarnas egen styrka - är det naturligtvis etl stöd och etl verksamt bidragom man kan få inskrivet i lagstiftningen all del skall vara kortare arbetstid.Dä kan man få arbetsplatserna något humanare. Utskottetsmajoritet har med anledning av kraven på kortare arbetstid och längre semesterhänvisat lill att det gäller avvägnings- och prio-rileringsfrägor. Del flnnsinle - enligt vad som sägs efter den beslutade pensionsreformen -samhällsekonomiskt utrymme. Frågan måsle ställas: När får vi della utrymme?Skall arbetsintensiteten tillåtas öka än mer, skall allt fler slås ul urarbetslivet och skall kvinnorna även i fortsättningen ställas på undanlag innanvi får en arbetstidsförkorlning och en längre semester? Del vore iniressani attfä svar på den frågan. Skall man se lill vad som kallas utrymme, får manbefara all arbetstid, semester och andra arbelarvänliga reformer kommer allgenomföras i snigelfart. De vinster som man skulle göra med en snar nedirappningav arbetstiden skulle ju också gå föriorade. Avvägningen ligger tydligen däriatt kapitalinlressena inte får rubbas. Därmed får arbetarintressena stå över;de fär komma i andra hand. Dennainställning spårar man även i arbetstidslagens utformning när det gällerövertid. De ändringar som gjordes 1970 i arbetstidslagen innebar att övertid blev någotnormalt. Företagen planerar med överlid. Vid minsta störning av den s. k.normala produktionen skall överlid tillgripas. Termen "allmän övertid"öppnar även möjligheter för arbetsköparna att utnytfia arbetskraften extra. Ilågkonjunkturer hotas arbetarna av permitleringar och avsked. I högkonjunkturermedger lagen all arbetarna i praktiken kan få dagarbelstid. Denkapitalistiska ekonomin går i vågor, och arbetstidslagen är anpassad lill altge utrymme för dessa svängningar. När del passar kapitalet skall arbetarna fåarbeta, och det med besked. Eltexempel råkade jag pä i en av våra större tätorter i Dalarna.Del gällde ell av de största förelagen här i landet. Order strömmade in. Numåsle del jobbas. Förelaget krävde övertid med tio limmar . Facketgick in och lyckades få nio limmar . Resultatet visar vilkaorimliga konsekvenser som arbetstidslagens övertidsparagrafer medger. De ärinte ett slöd för arbetarna ulan är anpassade till kapitalets önskemål attbolla med arbetskraften utifrån de önskemål och behov soin förelagen har. kanske någon erinrar omatt del i en del avtal finns mer restriktiva Men delgäller ytterst få avtal. Jag kan la ell exempel på vad etl avtal säger;del gäller en protokollsanleckning som jag har "Bolagetförklarar sig villigt att i möjligaste män undvika att beordra övertidsarbete isådan omfattning att ledighel måsle tillgripas för allundgå överträdelse av gällande lag," Jagtycker att den prolokollsanteckningen avslöjar att överlid är något normalt.Bolaget förpliktar sig bara att inle beordra överlid så att arbetarna ärtvungna alt ta ledigt pä sin ordinarie arbetslid. Övertidsparagrafernamåste ändras så, att del är arbetarna själva som avgör om del skall arbetasöverlid eller inle. Undantaget är s, k, nöd-fallsarbeien där liv eller egendomhotas. Förändringarnamåste innebära alt förberedande och avslutande arbeten räknas som överlid ochskall i alla fall bedömas utifrån om det föreligger särskilda skäl.Överiidsparagraferna måsle i dagens läge fä en restriktiv utformning närarbetslivels villkor blir allt hårdare. Dådet gäller närvarotiden på arbetsplatserna är det ytterligare en fråga som äraktuell, nämligen den femte semesterveckan. Särskilt gäller del de arbetare somstår i tungt och krävande arbeie och i monotona och ensidiga arbeten. För dessaär den avkoppling med vila och rekreation som en semester kan innebära ellandningshål, någonting som man ser fram mot för att klara av arbetet. Delär behövligt all just de grupper som endasl har fyra veckors semester meddet snaraste får fem veckors semester. Del finns ju en hel del arbetstagareinom stat och kommun och även inom den privata industrin - företrädesvisfiänsteman - som med stigande ålder och ökad lön erhåller en längre semester.Del är därför på sin plats all de som har de sämsta arbetena får en längresemester . Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor Det går inle alt krypa undan kraven pä kortare arbetstid och längresemester genom alt hänvisa till prioriteringar, för då måsle man även klartdeklarera all man väljer kapitalets intressen före myckel välmotiveradearbelarkrav. Kravpå sex timmars arbetsdag, 30 limmars arbetsvecka för skiftarbelare, femveckors semester, bättre villkor för de deltidsanställda och restriktivaöverlidsregler - del är krav som lönarbetarna ställer mot kapitaletsintressen. Meddel anförda, herr lalman, yrkar jag bifall till reservationerna 1, 4, 6 och 7. (vpk); kommunisterna har vid olika tillfällen i tagitupp frågan om hur sociallagar och slutna avtal om sociala förmåner missgynnaroch i många fall hell utestänger dem som arbetar på dellid. Delsländigl ökade antalet deltidsarbetande gör att frågorna om den socialatryggheten för dem har en allt slörre aktualitet, och ansvariga måsle nu lyssnapä de krav som ställs och på allvar ta itu med dessa problem. De socialaförmånerna utgör en allt slörre del som inräknas i den ersättning som utgår förden gjorda arbetsinsatsen. Förmånerna räknas hell enkelt in i löneutrymmet ochutgör mer än en fiärdedel av lönekostnaden. Därför är del angeläget attlagstiftningsvägen tillförsäkra de deltidsarbetande samma förmåner som andraanställda. Egentligen borde den sociala tryggheten vara bättre utbyggd fördenna grupp, som till största delen består av kvinnor, eftersom deras löneandelsammanlaget är lägre. Vpk-motionen1975:40 behandlar kvalifikationskravet för semesterför-månerna.Kvalifikationskravet på åtta och som underlag för semester borde,med den omstrukturering som har skett på arbetsmarknaden, vara moget för enrevidering. Utskollet nöjer sig med att som svar på motionen tala omvilka kvalifikationskrav som gäller för semesterförmånerna, men del är ju justvetskapen om de kvalifikationskrav som ställs som är orsak till motionen. Jagskall ge ett enda exempel på hur orättvist det kan drabba vissa grupper. Pä denallmänna sidan finns det här i landet en slor grupp s. k. vakare, dvs.människor som vakar i hemmet eller på sjukhus. De som vakar inom hemsjukvårdenhar inget fast anställningsförhållande ulan anlitas vid behov. För att kunnatillgodogöra sig tvä semesterdagar måste de i princip vaka fyranätter . om tio limmar, som ettvakpass innebär, utgör 40 limmar , vilket i andra sammanhang räknassom etl heltidsjobb. Det är elt omänskligt arbeie att vaka så många nätter. Menäven om man från arbelssynpunkt skulle klara delta, ser kommuner och landstingnoga lill att femtondagarsgränsen inle överskrids. Vakarna får då i bästa falltillgodoräkna sig tolv dagars semester under ell år. Den preliminäraöverenskommelse som träffades av LO och SAF avtalsrörelse, medrekommendation lill medlemsförbunden angående deltidsarbete, innebärande bl. a.att där sä är praktiskt möjligt arbetstiden skall bestämmas sä att den enskildeblir berättigad till vissa sociala förmåner, exempelvis semester, nonchalerashell. Naturligtvisarbetar en utredning också på delta område, se-meslerkommitlé, somenligt sina direktiv har alt se över semesterförmånerna för dellids- ochkorltidsanslällda. kommunisterna anser att de uppenbaraorättvisor som finns i gällande semesierlagstiflning borde kunnarensas ut, och därför yrkar jag nu bifall till reservationen 2 av . Denutredning som jag här nämnde har ocksä fåll direktiv all utredaförutsättningarna för all, som del heter, vid lämplig lidpunkt förlänga denlagstadgade semestern . Lämplig lidpunkt - är delnågonting som måste utredas? För införande av den femte se-meslerveckan eller30 dagar är tidpunkten nu lämplig all fatta beslut. Den femte semesterveckan ärockså ell jämlikhetskrav, eftersom betydande grupper på vår arbetsmarknadredan har den förmånen. Att de yrkesgrupper som har de tyngsta, tråkigaste ochfrän hälsosynpunkt sämsta jobben ocksä har den kortaste semestern ärytterligare ett skäl varför vi i denna fråga bör besluta om en ufiämning.Egentligen borde de grupper jag här nämnt varit de som försl fått den längreledigheten. Ivpk:s motion och reservation 1, som jag yrkar bifall till, tas problemet medförslitningen av människor i arbetslivet upp. Där erinras ocksä om allsemeslerlagen egentligen är en skyddslagstiftning, och därför skall jag härinle gå in pä detafier utan bara konstatera att det finns tillräckligt underlagoch tillräckligt starka" krav från arbetsplatserna för etl beslut i motionensriktning . Menkravet på den femte semeslerveckan får inle kopplas samman med en förkortningav arbetsdagen, vilket ibland sker. Del gäller inte del ena eller del andra,det gäller bäde-och. Sedanvill jag ocksä ta upp arbetstidsförkortningen med utgångspunkt i kvinnornas synpå frågan. Då vill jag försl säga alt kvinnorna acceplerar ingen annanarbelslidsförkorlning än en kortare arbetsdag. Det är starka sociala,famifiepoliliska och arbetsmässiga skäl - liksom kravet pä jämställdhet isamhällslivet mellan män och kvinnor - som ligger bakom argumentationen. Jag ärockså hell överens med i hans beskrivning av vad en kortarearbetstid skulle innebära när det gäller att motverka förslitning ochutslagning på arbetsmarknaden. , som avslutades , gick kvinnorna myckel hårt ut med kravetpå sex timmars arbetsdag. Det fanns enligt kvinnorna inget utrymme förkompromisser i den frågan. Delär omöjligt för många kvinnor alt kombinera rollen som förälder med ellheldagsarbele med kanske läng bortovaro från hem och barn. Men likaomöjligt är del för fäder med ett tungt, stressigt ållalimmarsjobb med sammabortovarolid all dela ansvaret för hem och Semester-och vissa andra arbelstidsfrå-gor hushållsarbete ochmedverka i barntillsynen. Det är bara genom en kortare arbetsdag för alla somdel problemet kan nöjaktigt lösas. Men först när den kortare arbetsdagenkompletteras med en fungerande samhällelig barntillsyn kan kvinnorna i slörreutsträckning på lika villkor komma Semester- och vissa utpä arbetsmarknaden. andra arbetstidsfrå- anmärkte pä denna punkt på skrivningen i vår reser- vallon, där att en kortare arbetsdag onödiggör en uppsplittring mellan hel- ochdeltidsarbete. Men det är väl alldeles klart att med en kortare dagarbelstidskulle den form av deltidsarbete som kvinnorna i slor utsträckning hänvisaslill försvinna - den form av deltidsarbete som genom könsuppdelningenkonserverar fördomar och attityder samt medverkar till låga löner, inte baraför dem som hel-lidsarbelar, ulan det verkar hämmande pä hela lönekampen, denform av deltidsarbete som genom all arbetsköparna kan anpassa arbetstidenställer kvinnorna utanför sociala trygghetsförmåner. Del skulle bli fråga omdeltidsarbete efter behov och inle av tvång. På den punklen tror jag all herrRomanus kan hälla med mig. Idebatten om arbetsmarknadsfrågorna sades del frän socialdemokratiskt håll iell inlägg i går alt vi har slagit fast rätten till arbete men alt den rättenmåste gälla alla. Det räcker inte med bara rätten lill arbeie - del måsle ocksåvara ett meningsfullt arbete. Därom är vi överens. Omrätten lill arbeie skall gälla alla, måste också kvinnorna räknas in. Del måsleväl också vara fråga om arbeie för kvinnorna på samma villkor som för männen.Men om kvinnorna skall ha samma möjligheter all konkurrera på arbetsmarknadenkrävs insatser från samhällets sida, försl och främst när del gällerbarnomsorgen men också när del gäller boendemifiö och övrig samhällsservice. Iutskottets belänkande kan man läsa alt del långsiktiga målet för framtidaarbetstidsförkortningar är en 30 limmars arbetsvecka, uppnådd genom enförkortning av den dagliga arbetstiden. Vi är helt överens om att del ärarbetsdagen som skall bli kortare, men det långsiktiga målet bordekonkretiseras genom elt beslut om när målet skall nås. Etl konkret beslut i denfrågan skulle göra del internationella kvinnoåret till ett märkesår iarbetarrörelsens historia. Meddetta yrkar jag bifall till reservationen 4. Hen () kortgenmäle: Den formulering jag vände mig mot i den kommunistiska reservationen var; "En kortare arbetsdag onödiggör en uppsplittring mel lan hel- och deltidsarbeten ." Del kan inte tolkas på annat säll än alt kommunisterna anser,att om de får sex limmars arbetsdag, dvs. 30 limmars arbetsvecka, sä behövsinga deltidsarbeten av något slag. Jag bara konstaterar att vi inte tror pådet. Vi tror inle att alla människor alltid kommer alt finna del mest lämpligtatt arbeta . Det kommer även i framliden att finnas behov av en ännukortare arbetstid för vissa människor. Jagkan t. ex. länka mig all två föräldrar båda kan vifia arbeta 20 limmar iveckan, och då väfier att leva på 40 timmars lön. Men enligt den kommunistiskareservationen skulle del inle vara nödvändigt. Därmed har man såviii jagförslår anslutit sig till Socialdemokratiska kvinnoförbundels målsättning omsex limmars arbetsdag för alla, som gör upp med begreppet valfrihet. Jag kanförslå om det begreppet är ännu mindre attraktivt för vänsterpartietkommunisterna än del är för . För vär delforlsäller vi att hävda behovet av valfrihet, även om man, som vi förordar,förkortar den allmänna arbetstiden. Jagblev förvånad när sade - som om hon kunde tala med så fullkomligtvärsäkerhet å kvinnornas vägnar - alt kvinnorna inte acceplerar någon annanarbetstidsförkortning än en kortare arbetsdag. Del märkliga var ju alt honminuten innan uttalade sig för en arbetstidsförkortning i form av en femtesemeslervecka. Del är tydligt att inle inser att båda de sakernamåste las ul av produktionshöjningen och de samlade resurserna. Del går inleatt bara begära mer och mer - man tvingas ändå till slut all avgöra vad som ärviktigast. Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor FruNORDLANDER (vpk) kort genmäle: Egentligen är det härklyverier när man lalar om den onödigauppsplittring av deltidsarbetet som finns . Del är väl hell klart altbehovet av dellid skulle minska om arbetstiden förkortades. Men jag kan varaöverens med om att del också i fortsättningen kan finnas etlvisst behov av deltid. Det finns t. ex. handikappade och många andra som avolika anledningar kanske inle ens kan arbeta . Men den uppsplittringsom finns kommer inle all finnas. Fråganom den femte semesterveckan har diskuterats i olika sammanhang. Här har sagtsatt den utgör så liten del av arbetstidsförkortningen att man inte räknar medden. Närdel sedan gäller kostnaden för en kortare arbetsdag sade att dekalkyler som man framlagt i detta sammanhang inte skulle hälla. Där är jagocksä överens med . Jag tror inle att en förkortning av arbetsdagenskulle medföra sä slora kostnader som man hävdat i olika sammanhang. Jag troratt del kommer att kosta betydligt mindre än vad man kalkylerat med frän olikahåll. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Fullständigt utan kostnad går del noginle all genomföra arbetstidsförkortningen i alla fall. Efter att ha hört fruNordlanders senaste inlägg om behovet av deltidsarbete tycker jagall hon bör avråda alla från att rösta på reservationen 4. Hen i (s): I socialutskottets belänkande nr 1 behandlas för arbels- Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor tagarna viktiga ochväsentliga frågor. De moiioner som behandlas är i stort sell s. k. gamlakändisar. Del återfinns också sju reservationer i della utskottsbetänkande. Jagskall här ta upp de delar av beiänkandel som omfallar semesterfrågan och därmedsammanhängande reservationer. kommer all uppta de andra delarnaav beiänkandel och de andra reservationerna till behandling. Reservationerna1 och 2 behandlar dels semesterns längd, dels semesterlagenskvalifikalionsbeslämmelser. Jag vill i anslutning lill della påpeka att ienlighet med direktiven lill semesterkommillé, som skall göra denallmänna översynen av semeslerlagen, bör de sakkunniga utreda förutsättningarnaför att förlänga semestern frän fyra lill . Delsom påpekas i molionen 154 och reservationen 1 är redan under bearbetning ochsynes således icke böra påkalla någon åtgärd från vare sig utskottets ellerriksdagens sida. Del kan också anföras att de direktiv som utredningarnaarbetar efter hell överensstämmer med de krav som framförts från LO och TCOtill regeringen. Ireservationen 2 las frågan om semesierlagens kvalifikationskrav upp tillbehandling. I molionen 40 av m. fl. framställs önskemål om attsemesterlagens krav pä alt arbetstagare skall ha arbetat älta dagar för att fåsemeslerräii skall slopas och att semes-lerersällningen skallutbetalas i förhållande lill arbetad lid. De krav som här har framförts är väsentligaoch har tidigare behandlats av utskollet vid olika tillfällen. I de tidigarehär omnämnda direktiven till semes-lerkommitlén framhålls att gällande ordningunder vissa omständigheter kan leda till starkt begränsade semesterförmänereller inga semesterförmåner alls för vissa grupper på arbetsmarknaden.Föredragande departementschefen anför att det finns problem isemesterhänseende inte blott för korttids- och deltidsanställda ulan även förny- och återinträdande på arbetsmarknaden saml för arbetstagare som byttanställning. Delblir därför en viktig uppgift för de sakkunniga att närmare undersöka behovetav och möjligheterna för all förbättra semesterrällen för olika kategorier avarbetstagare, som med gällande regler inle får semesterförmäner som svarar molvad de enligt rådande allmän uppfattning bör ha. Utredningen bör överväga enårlig minimisemesler för i princip alla arbetstagare. Reservanten och fruNordlander borde beakta del utredningsarbete som här pågår. Medanledning av kommitténs arbeie och de direktiv som den arbetar efter harutskottet inte funnit anledning all vidta några åtgärder beträffande molionen40. Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställan på denna punkt, vilketinnebär avslag på reservationen 2 angående kvalifikationskraven för semester.Del synes hell omotiverat, herr lalman, att under pågåendeutredningsarbete skulle ge till känna vad som anförts i reservationerna 1 och2. Ireservationen 3 lar man upp frågan om en längre sammanhängande ledighel. Denna frågahar, som nämnde, varit föremål för behandling olaliga gånger iriksdagen och molionen har varie gång Del skallvisserligen erkännas all som molionen kommit igen har dennyanserats, tvättats och fräschats upp för all kunna möta den nya genomgång somden varie år fått i utskottet. Men något nytt i sak har knappast tillkommit,och det har del inle heller gjort i anförande här . En delfrågor som har varit föremål för antydningar i motionen har lösts. a. frågan om stu-dieledighei för arbetstagare fåll sin lösning. Men självagrundtanken i motionen är kvar, och utskottet har inle funnit anledning alländra på sina tidigare synpunkter beträffande motionen. Detkan närmast ifrågasättas om inle frågan har behandlats så ofta i allmolionen är mogen för ett eller kanske flera sabbatsår. Snarare är del sä allönskemålet om en längre sammanhängande ledighet, s. k. sabbatsår, ligger långtnere pä önskelistan frän arbetstagarnas organisationer. Något tillkännagivandelill regeringen anser utskottet inle bör ske. Meddel anförda, herr lalman, yrkar jag bifall lill vad utskottet hemställt underpunkterna 1-4. Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: i gör del ganska enkelt för sig genom atthänvisa lill utredningar. slår han emellertid bakom ettutskottsbetänkande som på flera punkter hänvisar till prioriteringar. Jag villfråga : Hur vill att dessa utredningar skallprioritera? Delar den åsikt som framförs pä s. 15 iutskollsbetänkandet, att på grund av beslulel om sänkning av pensionsåldernoch andra aktuella reformer finns del inget samhällsekonomiskt utrymme kvarför en arbetstidsförkortning? Del skulle vara intressant att veta när herrJohnsson tror all det kommer att finnas samhällsekonomiskt utrymme för enarbetstidsförkortning och vilka avvägningar som då skall göras. Del måste väl finnas något skäl lill att herrJohnsson är villig alt ulan vidare överlämna hela denna vikliga fråga lillutredningar. () kortgenmäle; i påpekade att huvudtanken i vårt förslag omlängre sammanhängande ledighel inte har förändrats sedan en liknande moiionförsta gången framfördes 1966. Vi anser inte att man skall överge sinaståndpunkter bara för all del tar lid all få gehörfördem. Vi lycker det ärglädjande att vi ändå successivt får genomslag för den liberala synen påbehovet av ökad valfrihet. Jag kan t. ex. peka pä den ökade möjligheten lillvalfrihet belräffande lidpunkten när man skall la ut sin pension ochmöjligheten att göra det successivt. Där talade vi länge för ganska döva öron,men ser den tanken ut att kunna förverkligas. Del är en del av delta problem- möjligheten att tidigare under livet la ul en längre ledighel och i ställetgå kvar längre i arbetet i samband med pensionsåldern. Vi menar all det är dagsför en helhetssyn. Jagkanske får citera några ord av , som sysslar med att tänkalångsiktigt framåt pä arbetslivets område. Han säger i ell anförande; "Denhär synpunkten all vi både för den enskildes skull och för sam-Semester- ochvissa hällets, samhällsekonomins, arbetsmarknadens skull bör försöka kommaandra arbetstidsfrå- bort ifrån traditionen alt livet ska vara uppdelat i enperiod studier, en period arbete, en periodpension, den tanken - del kan jag säga från min utsiktspunkt i - dentanken håller på all slå igenom." Delär uppenbart att det finns andra länder där man har en slörre öppenhet för denhär tanken än den socialdemokratiska ledningen i . Men lika väl som vifåll genomslag för vår syn när del gäller den rörliga pensionen, lika övertygadär jag alt det också här kommer alt bli ökad förståelse försynpunkten alt människor är olika och att man har räll att ställa del kravet påarbetslivet, all del anpassas till människornas olikheter. Jag kan ocksä påpeka alt det inom de fackligaorganisationerna har framförts önskemål om alt man skulle samla ihop den härönskade femte semesterveckan, för att ta ut en längre sammanhängande ledighel.Det här önskemålet finns alltså pä olika håll. Även om del är ensmula segt att fä gehör i socialutskottet, är jag övertygad om att ni iutskottet, i , kommer att finna alt det härär en människovänlig lanke. i (s) kort genmäle: talar om valfrihet, och det väl riktigt alt man skall haen viss valfrihet. Men i mitt inledningsanförande pekade jag på all önskemåletom en längre sammanhängande ledighel ligger långt ned på löntagarnasönskelista, och detta måsle vi accepiera. påpekade att folkpariielhade rält all slå fast vid sina synpunkter, såsom man tydligen gjort sedan1966. Jag skall inte förmena del, men man måste se litetrealistiskt pä denna fråga och ta hänsyn till att det finns mer angelägnafrågor som först måste lösas. Folkpartiethar med förkärlek utnytfiat Rehns synpunkter på denna fråga. Just haragerat i frågan och haft en hel del synpunkter. Jag vill inle förmena honomdel. Ni citerar även i er reservation, där del bl. a. heter "för allklara kanske också semester". innebär alt delta inle är något klartställningstagande, utan har i den delen endasl gjort vissa antydningar. Jagtror inte, , alt ni bör förstora upp denna fråga. Den har inte förden slora gruppen löntagare den betydelse som ni vill göra gällande, ulan deltaönskemål står, som jag tidigare sade, långt ner på lönlagarnas önskelista. HerrHagberg i Boriänge ställde en fråga om mitt förtroende för den sittandeutredningen.