prot · FZ0932 · 1975-12-31 00:00:00 — Serman siffermässigt på utvecklingen kan vi dock konstatera att kvinnorna harfått smärtlindring i större utsträckning . FruLantz framhöll i sin motion att 7 av 1 000 kvinnor hade fått ett visst slag avsmärtlindring. Men om hade läst vad utskottet skrivit, hade hon settatt det var varken 7 eller 9 av 1 000 ulan 13 under del första kvartalet i år.I och för sig räcker inte det till, vilkel jag kraftigt vill understryka. Mendet är ändå den siffran som gäller. Beträffandeen annan form av smärtlindring var det inte 350, som , ulan det hade avancerat till 483 av 1 000. Jag vill understryka altäven detta är otillräckligt, men siffran har i alla fall stigit i jämförelsemed tidigare. FruLantz sade rent allmänt att kommunisterna vill med verka till att alla kvinnor skall få smärtfrihei vid förlossningen. Jag vill understryka att det vill alla partier, men vi kan inte önska oss bort från den verklighet vi lever i, ulan vi måste ta hänsyn lill realiteterna. Det enda vi har att göra är all öka vår läkarutbildning och på del sättet 30 åstadkomma resultat. Någon annan väg bjuds inte, såmå eller vem som helst önska hurmycket som helst. Och beträffande önskemålen skiljer det inte en tum mellan fruLantz och mig eller uiskottsmajoritelen. Vi har precis lika het önskan viockså, men vi måste ta hänsyn till fakta och till de realiteter som vi leverunder. Närdet gäller utbildningsfrågorna och liknande har för någon månadsedan tillsatt en utredning om vårdstrukturen, vilken utredning skall behandlabl. a. föriossningsvårdens och mödrahälsovårdens innehåll och organisation.Härvidlag kommer bl. a. medicinska frågor, del sociala vårdinnehållet och denpsykologiska delen att beaktas. Dessutom kommer man alltså alt ta upp fråganom föräldrautbildning. Barnomsorgsgruppen har avgeti etl betänkandesom också avser föräldrautbildningen, och det ansvar som mödra- ochbarnahälsovården har för denna har bl. a. lagils upp. Utskottetunderstryker i den frågan, liksom i fiol, atl del är angelägel atl samhälletgör fortsatta insatser för att söka nå målet: smärtlindring vid förlossning förde kvinnor som önskar detla. Utskottetunderstryker också all del är en viklig uppgift för social-styrelsen all följaoch bevaka utvecklingen på delta område, och därmed har man i själva verketsagl ut all alll vad som kan göras för att förverkliga riksdagsbeslutockså skall göras. Socialstyrelsenå sin sida har i sitt principprogram för hälso- och sjukvården för 1980-laletangett atl förlossningsvården skall vara förlagd lill länssjukhus, men all mandär kommunikationerna kan vara besvärliga kan tänkas lösa frågan på annat sätt. Dåman alltså i stort sett är överens i sak, vilkel jag vill understryka attreservanter och majoritet är, nöjer jag mig, herr talman, med dessa kommentareroch yrkar bifall till utskottels förslag. FruLANTZ (vpk): Ingenting skiljer i sak mellan reservanterna och uiskottsmajoritelenhar i låtit påskina, och han sade också atl alla ståttbakom beslut om att tillförsäkra alla kvinnor som så önskarsmärtlindring vid förlossning. Men de facto har i praktiken ingenting häntsedan man fattade det här beslutet. Det är forlfarande lika svårt för kvinnorall få smärtlindring vid förlossning. All statistik och alla undersökningarvisar atl behovet är lika stort nu som 1971. Menade man verkligen någonting meddet beslut då enhälligt fattade, borde man vara angelägen om attvidta några konkreta åtgärder för alt infria löftena. Delvar fakiiski så, att 7 kvinnor på 1 000 fick epiduralblockad, 9på I 000 och 13 på 1 000. Men hur man än vrider på siffrorna är deltaalldeles otillräckligt mol bakgrund av all 840 på I 000 skulle ha behövt eneffektiv smärilindring. 483 på 1 000 kvinnor fick pudendusblockad, men jag villpåminna i om att den typen av smärtlindring är den somhjälper i allra sista stadiet. Under hela del värkarbete som förlossningeninnebär har man ingen Nr 32 hjälp av pudendusblockaden och det tycker jag borde känna "' " överens, varför har då inte utskollel gått på vpk-motionens linje?Där pekar kommunisterna på konkreta åtgärder för Mödrahälsovård attuppfylla principbeslutet . Som vi håller på nu kommer ing-ochförlossningsvård enling att hända. Ungefär 300 kvinnor föder barn -250 av dem under outhärdliga plågor. FruTHEORIN (s): Det är en ytterst angelägen fråga som skall la ställning tillnu igen. Vi har behandlat den under de år jag varit med i . Det varden första fråga som jag tillsammans med andra socialdemokrater aktualiserade1971. Delvar med väldigt stor tillfredsställelse vi då kunde notera att riksdagengjorde etl principuttalande om atl kvinnor skulle ha rätt att få smärtlindringvid förlossning. I del betänkande som då behandlade underströk manbl. a. del krav som vi ansåg vara mycket angelägel atl snabbi få uppfyllt,nämligen all barnmorskor skulle utbildas i de olika metoderna av smärtlindring.Vi bedömde det som rätt svårt atl få tillräckligtmånga läkare till förlossningsvården. Vi hade, som vi kunde bedöma, intetillräckligt omfattande utbildning av läkare 1971. underströk då hurangeläget det var att man bl. a. såg till atl barnmorskor utbildades i och fickansvaret för olika smärtlindringsmetoder. Sedanhar del gått . Man har utrett och ullalat sig för, men i sak harväldigt litet hänt för de kvinnor som föder barn. Jag har varje är följtutskottet i avvaktan på all vi skall få konkreta förslag, och jag vill häranmäla all jag kommer atl rösta för reservationen. Jag lycker atl den ärmer än väl motiverad med de faktauppgifter som framkommil både i betänkandetoch i debatten . När inte fier kvinnor under de här fem åren har kommit iåtnjutande av det som borde vara en absolut mänsklig rällighel, så finns delanledning att påskynda och göra påtryckningar från sida. Del ärangelägel atl alla resurser sätts in för all ge kvinnorna räli lillsmärtlindring vid förlossning. Det är viktigt atl man utnyttjar allamöjligheter; atl barnmorskor utbildas och hjälper till inom det här området,där de ändå har det högsta ansvaret, men också att läkare prioriteras till förlossningsvården. Jagvill säga till i atl verkligheten skall vi naturligtvis acceptera, men verkligheten måste vi också kunna påverka. Det har gjort . Vi som företräder kvinnorna har också på det här området heta önskningar, men Jag vill naturligtvis påpeka atl det är fråga om prioriteringar när de politiska besluten skall fallas. Delta är inte endast en fråga om alt öka läkar resurserna, det gäller atl använda samtliga resurser som finns, och barn morskorna utgör en väsentlig del av möjligheten atl ge smärtlindring 32 åt kvinnorna. Vikan påverka verkligheten, det har inte minst diskussionen kring barnomsorgenvisal. Det var inte ell år sedan som vi fick veta all verkligheten var såkrass att vi inte kunde klara av all bygga ul barnomsorgen så hastigt som mångaav oss motionärer då ville. vet vi att den verkligheten är påverkbar, vi vetatl barnomsorgen kommer att prioriteras och alt vi skall bygga ut den i mycketsnabb takt . På samma sätt vill vi påpeka alt del även pådel här området är viktigt att man prioriterar inom hälso- och sjukvården ochdärför, herr lalman, kommer jag att rösta för reservationen . Idetta anförande instämde () och (). HenKARLSSON i (s): Jag vill stillsamt lill säga alt en röst på reservationengör varken lill eller från när del gäller del förslag som utskottet lägger.Det är ingenting annat än etl försök atl så att säga kamouflera det hela. Jagvågar säga alt reservanierna kan ingenting mer åstadkomma än vadutskottsmajoritetens förslag innebär. Dethar ingenting hänt, säger . Ja, det är bedömning. Mensiffermässigt har jag ju kunnat bevisa atl det har hänt en del . Jagsade - det vill jag understryka - all del inte är tillräckligt vad som hänt. Omfru vill vara vänlig och dra sig till minnes skall hon finna att Jag inteett ögonblick sökt nonchalera den här frågan utan understrukit vikten av alldet görs någonting på detta område. Ändå måste jag i realismens namn säga althar vi inte läkare, och har vi inte barnmorskor med ifrågavarande utbildning,så räcker del inte atl vi önskar aldrig så helt - del räcker inte vare sigönskningarna kommer från eller från . Jagvill erinra om atl kan göra elt uttalande - det gjorde vi 1971 - mendet är inte som i praktiken handlägger dessa frågor. Handläggningensker på landstingsplanet. Jag får kanske be kvinnorna att ha dem i åtanke somi praktisk gärning skall genomföra det som i allmänna ordalag uttalarsig för. Jag stod bakom I97I års beslut. Utskottet var enigtden gången. Del är ett kraftigt uttalande om hur vi vill ha det. Man måslekomma ihåg alt man löser inte problemet snabbare genom att rösta på enreservation som är tämligen meningslös. Ja, i , vi får väl se litet längre fram om vihar möjlighet att påverka med en röst eller flera. bedömningfår stå för hans räkning. Omvi inte kan vinna gehör för reservationen, har vi ju möjlighet attåterkomma med moiioner och atl aktualisera de krav som vi tycker är vikliga.Ett av de kraven har redan ställt sig bakom i sitt uttalande från1971, nämligen au man skall ge barnmorskorna under- 3 protokoll 1975/76:32 Nr 32 visning om olika smärtlindrande metoder och ge dem resurser och upp- den gifternär det gäller att administrera smärtlindrande medel. " bekant har den utbildningen ännu icke kommit i gång --------------- när detgäller nya metoder. Del är klart att det finns anledning för mig Mödrahälsovård och andrasom är intresserade av den här frågan att återkomma till riks-och förlossningsvård dagen för att få gehör för de krav som vi en gång ställt oss Del är riksdagensuppgift all uttala sig om utbildningen. kan vi alltså återkomma. FruLANTZ (vpk): i vidhåller alt del har sketl en fortgåendeförbättring av kvinnornas möjligheter all få smärtlindring vid förlossning. Hurman än räknar - del räcker om man kan de fyra räknesätten - så finner man attdet 1973 var 7 och 1975 13 kvinnor på tusen som fick smärtlindring. Jag lyckeratt del är en försvinnande liten ökning. Det är en ökning, men den är heltbetydelselös. Denandra formen av smärtlindring, pudendusblockaden som man bara ger i slutskedet,har ökat litet mer, men den finns fortfarande iiite på följande orter:Simrishamn, . , och Tärna, detla trots atlbarnmorskorna får ge den behandlingen. Då kan man väl undra vaddel beror på atl den inte förekommer. I , , ochVilhelmina har man just nu börjat använda denna metod men ännu inte i fullutsträckning. Nog finns det väldigt mycket alt göra på detta område. Sedanmåste man naturligtvis se den här frågan i stort, och man måste användasamhällets samtliga resurser för alt prioritera både en ökad läkarutbildningoch en ökad barnmorskeutbildning. Det är väl ingen här som bestrider alt vi harpengar lill det. är ju själv med och röstar fram skaltelindringarför storföretagen. Där har vi mycket all hämta in som man skulle kunna föraöver till den här verksamheten. Han är med och röstar fram pengar tillViggenprojekt osv. Jag skulle kunna räkna upp en hel del, så nog finns detpengar. Nogmåste kunna påverka den här situationen, alldenslund vi har faltaldel myckel viktiga och riktiga beslutet . Man måste ha menat något med det.Man måsle ju ha menat all kvinnor skall få rätt till effektiv smärtlindring.Annars skulle man väl inte ha fattal det beslutet. HenKARLSSON i (s): Jag vill bara säga till alt man skall akta sig för alt blanda in och alla möjliga och omöjliga projekt när vi diskuterar frågan om smärtfri förlossning. Det är tyvärr så att delta inte bara är fråga om ekonomi ulan också om utbildning. Även om vi vill anslå nya medel till ulbildning av ännu fier läkare har kanske hört att en del vill minska intagningen av antalet elever till läkarut- 34 bildning. Det är alltså, , dessa resurser det ärfråga om. Atl jag röstat 32 för både och andra projekt ändrar inte ett dugg den bedömning den jag har gjort . Del skall komma ihåg. (vpk): Jag förslår inte varför man inte skall blanda in samhällets resurser istort i den här frågan. Ytlersl är delta en ekonomisk fråga. Vi måsle ha pengarför alt kunna effektuera beslutet . Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarRomanus och i Boriänge, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 14mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar och i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: §10 Föredrogs Socialutskotlets betänkande 1975/76:15 med anledning av motion omdecentralisering av beslut om sjukhusbyggande Tisdagen den 2 december1975 Föredrogs näringsutskoliets betänkande 1975/76:7med anledning av motioner om pyrotekniska varor. HerrGUSTAVSSON i (s): I näringsutskoliets belänkande nr 7 behandlas bl. a. motionen 285 år1975, vilken jag är upphovsman lill tillsammans med några kamrater. Denhär frågan har varit föremål för en ulredning. Denna utredning har lagt framett betänkande, som utmynnar i ett förslag om skärpning av gällandebestämmelser angående försäljning och hantering av pyrotekniska varor. Utredningensbetänkande har också varit föremål för remissbehandling, och praktiskt tagetalla remissinstanser delar uiredningens uppfattning att en skärpning av denuvarande bestämmelserna är nödvändig. Någon remissinstans säger alt missbruketav pyrotekniska varor har tagit en sådan omfattning atl en strängare lag pådetla område är önskvärd och alt det inte finns några som helst bärande motivför att bibehålla nu gällande myckel liberala regler. Man är förvånad över attinte strängare regler införts tidigare med hänsyn till bl. a. det stora antalolyckor som inträffar. Det kan i sammanhanget påpekas alt enbart undernyårs- och påskhelgerna 1973 över 100 personer behandlades på sjukhus förskador som orsakals av pyrotekniska varor. Ivårt södra grannland har man infört skärpta bestämmelser, ochdanskarnas erfarenheter av verkningarna av förbudet mol knallpjäser har varitgoda. Utredningenhar nu föreslagit att en åldersgräns för rätten till förvärv ochnyttjande av pyrotekniska varor skall införas, men jag tror inie au delta är entillräcklig ålgärd för alt råda bot på del ofog som förekommer, specielltvid helgerna. Det är inget som hindrar atl äldre ungdomar delar med sig tillyngre barn och ungdomar av de inköpta varorna. Enda möjligheten är, enligt minuppfattning, att med lagbestämmelser stoppa ofoget. Vadsom har animerat mig atl motionera i den här frågan är klagomål från äldrepersoner, som vid den senaste nyårshelgen varit utsatta för smällandet. a. kastats s. k. kvartersbomber i trappuppgångarna ihyresfastigheter, och hos någon äldre person kastade man in s. k. smällare ibrevinkasiei. Var och en måste väl reagera mot sådant ofog, och del måste pånågot säu stävjas. Utskottethar vid sin behandling av ärendet kommit fram till en positiv skrivning ocherinrar om atl utredningsförslaget innebär en skärpning av nu gällandebestämmelser. Utskottets skrivning utmynnar i konstaterandet altremissbehandlingen varit positiv. Man förutsätter därför alt regeringen kommeratl vidtaga sådana åtgärder som bedöms nödvändiga för atl begränsa deolägenheter som bruket av pyrotekniska varor för Det är positivt.Men man avstyrker ändå motionerna. Jag lycker alt man i den här frågan hadeunderlag för elt bifall lill dem. Mot etl enhälligt utskott skall jag inte ställa något yrkande, utanJag nöjer mig med vad jag nu har anfört. HenPETTERSSON i (s): Pyroteknikulredningen har pekat på en hel rad olägenheter somsammanhänger med bruket av pyrotekniska leksaker. Dessa synpunkter sammanfallerväl med dem som motionärerna anfört i sina motioner. Vi vet alla vilkaölägenheter det är fråga om, och jag behöver därför inte orda om dem här. Etlenigt utskott instämmer i de redovisade synpunkterna och förutsätter attregeringen kommer att vidta sådana åtgärder som behövs för att eliminera deölägenheter som sammanhänger med användandet av denna form av leksaker.Industridepartementet arbetar nu med dessa frågor, och vad vi kan hoppas på ären snabb behandling så att vi snart kan få en bättre tingens ordning i dettaavseende. Jag yrkar bifall tillnäringsulskoitets hemställan i dess belänkande nr 7. Överiäggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. 0/77svenska initiativ lill förmån fÖr §12 Om svenska initiativ till förmån för Herr utrikesministern och fru statsrådetSigurdsen ämnade i elt sammanhang besvara delsinterpellationen 1975/76:46, anmäld , av (), delsinterpellationen 1975/76:50, anmäld , av (vpk). har frågat mig hur jag ser på frågan om Sverigeserkännande av elt självständigt och vilken planering som finns för etlaktivt svenskt ekonomiskt samarbeie med i enlighet med de önskemål somframförts från MPLA. HerrTakman har frågat mig dels om regeringen är beredd all fördöma den aggressionsom från Republiken genomförts mot och i FN aktualisera denna förAngolas folk och världsfreden allvarliga militära intervention, dels omregeringen är beredd all fördöma de sydafrikanska truppernas invasion iAngola, dels om regeringen är beredd alt handla för att få till stånd etl slutpå vapentillförseln till de organisationer som deltar i invasionen i ,dels om regeringen kommer att erkänna den regering som leds avMPLA:s ordförande, och dels om regeringen kommer att tillmötesgå de önskemålom svenskt ekonomiskt bistånd som MPLA har framfört. 0//7svenska initiativ lill förmån fÖr StatsrådetSigurdsen kommer att besvara de delar av inlerpellalionerna som berör Sverigesekonomiska samarbete med . De övriga frågorna kommer jag alt besvara iett sammanhang. NärAngola blev självständigt fann det stora fiertalet av världensnationer att de ej kunde erkänna någon av de tre i landet verksamma rörelsernasom rälimäliga regering. Enligt de erkännandeprinciper som ochmånga andra länder följer krävs att den regering som erkänns skall utövaeffektiv kontroll över landet och ha viss stabilitet. Situationen den 11november var sådan, atl varken MPLA, UNITA eller FNLA kunde sägas utöva ensådan effektiv kontroll. Därför valde , liksom många andra länder, att ietl särskilt uttalande välkomna som en självständig nation men atl inteerkänna någon särskild regering. Frågan hur vi skall ordna våra förbindelsermed det självständiga får anstå till dess de politiska förhållandenastabiliserats, hette del vidare i uttalandet. Påsjälvsländighetsdagen utropades i två regeringar då dels MPLA, delsFNLA-UNITA i förening förklarade sig vara landels rättmätiga företrädare.MPLA-regeringen har erkänts av mellan 25 och 30 stater, medanFNLA-UNITA-regeringen inte erkänts av någon stal. Sverigesbedömning av erkännandefrågan är densamma som den Il november. Liksom itidigare erkännandefall vill jag understryka atl frågan om upprättande avdiplomatiska förbindelser inte har något all göra med de sympatier vi kännerför den ena eller andra rörelsen. Regeringens uppfattning är alt MPLA är denfolkligt förankrade politiska rörelse som förenat kampen för självständighetmed strävanden efter social och ekonomisk rättvisa i . MPLA är också denrörelse som sedan fiera år erhållit svenskt humanitärt bistånd. Delsjälvständiga står inför uppslitande inre strider som hårt drabbarlandets befolkning. Del är med växande oro som vi konstaterar all parternasslridsakliviieler trappas upp. I denna konfiikt, i ell av råvarurikasleländer, är mäktiga politiska och ekonomiska intressen inblandade som hotarlandets oberoende och begränsar ango-lesernas rätt atl själva bestämma sinframlid. Konflikten har vidare etl starkt samband med hela den politiskautvecklingen i södra . Utgången av kampen i kommer all direktpåverka utsikterna att uppnå självständighet och majoritetsstyre även iNamibia, och . Detär mot den bakgrunden direkta inblandning i konflikten får ses. Vivet atl spelar en framträdande roll beträffande tillförseln av vapenlill FNLA-UNITA. Vi vet också att sydafrikanska förband befinner sig påangolesiskl territorium nära gränsen lill i föregivet syfte att bl. a.skydda vissa kraftverksinsiallationer där. Sådan Iruppnärvaro har ocksåregeringen i medgivit. Regeringskällor i har också gjortuttalanden som visal alt reguljära sydafrikanska förband aktivt deltar istriderna i . av territoriellaintegritet, som med rätta brännmärks av många afrikanska stater, måsle visjälvfallet på del kraftigaste reagera mot. Vadbeträffar fråga om agerande så kan väl försl konstaterasalt FNLA från början haft sitt egentliga fäste i två nordligasteprovinser, vilka gränsar mot . FNLA har där stött sig på bakongoslammensom bor på båda sidorom denna gräns. Delar uppenbart all FNLA organiserat ochutbildat i vart fall en del av sina styrkor på zairiskt område och att de harbaser där på vilka de vid behov kunnat falla tillbaka. Åtskilliga av dezairiska soldater som uppges ingå i FNLA:s förband kan vidare förmodas varasådana angoleser som flytt över lill , som sedan vislatsflera år i flyktingläger på zairiskt område och som rekryteras somFNLA-soldaler. I vilken utsträckning som reguljära zairiska förband därutöveropererar i är ej känt. Helt uppenbart är emellertid all FNLA från börjanfått det mesta av sitt materiella militära stöd från eller via . Slutligenskall konstateras alt även MPLA numera får ansenliga mängder krigsmaterielfrån andra länder. Från dessa har soldater och instruktörer också kommit. Svenskaregeringen har lagit bestämt avstånd från varje inblandning utifrån och varjeförsök all begränsa det angolesiska folkets självbestämmanderätt. Sådaninblandning försämrar utsikterna lill en uppgörelse mellan de stridandeparterna och kan bara förlänga del angolesiska folkets lidanden. Den ökarriskerna för en internationalisering av konflikten med svåröverskådliga följderför utvecklingen i hela södra . Särskill riskfyllt blir del omAngolakonflikien dras in i motsättningarna mellan stormakterna. Fleraförsök har gjorts atl åstadkomma en försoning mellan parterna. Den afrikanskaenhetsorganisationen har stått i centrum för dessa strävanden. Det är vårförhoppning alt dessa ansträngningar skall fortsätta. Vårainformationer lyder på all varken parterna själva eller länderna i villta upp Angolafrågan i FN. Vår bedömning är all förutsättningar för enmeningsfull FN-behandling av frågan f n. saknas. Enda möjligheten atl få lillstånd etl slut på vapentillförseln på sätt som efterlyser tordevara etl beslut av . Ett sådant beslut om obligatorisktvapenembargo kräver emellertid enighet mellan de fem permanenta medlemmarna avsäkerhetsrådet. Utvecklingen i just nu gör det föga sannolikt all vi skulle kunna räkna med en sådan enighet. Men vi kan naturligtvis inteutesluta all händelseutvecklingen i blir sådan att frågan om FN:s rollkommer i ell annat läge. Fördagen kan vi bara vädja lill samtliga tre rörelser atl på nytt söka nå ensamförsiåndslösning och avslå från försöken all med utländsk hjälp militärtförgöra varandra. Vi riktar också en allvarlig maning till främmande makterall inte genom militär intervention eller på annat sätt förvärra konfliktenutan i stället respektera del angolesiska folkets rätt alt bestämma sin egenframtid. 0/7?svenska initiativ till förmån JÖr Nr 32 Fru statsrådet : har frågat utrikesministern vilken pla neringsom finns för ett aktivt svenskt ekonomiskt samarbeie med i enlighetmed de önskemål som framförts från MPLA. Om svenska initiativ harfrågat utrikesministern om regeringen kommer all tillmötesgå de //// förmån för önskemål om svenskt ekonomiskt bistånd som MPLA harframfört. ankommer på mig alt besvara dessa frågor, och jag gör del i ett sam- Svensktstöd till har fram till innevarande budgetår lämnats främst somhumanitärt bistånd till befrielserörelsen . MPLA är den rörelse somkombinerat strävandena efter nationellt oberoende med stora ansträngningar föralt genomföra en ekonomisk och social utveckling.