prot · FY0975 · 1975-12-31 00:00:00 — Låtoss ta två ensamstående folkpensionärer, t, ex, två syskon som bor tillsammansoch som vardera har en tillgång på , och utöver folkpensionen ensidoinkomst pä . Dessa pensionärer befrias helt från skatt. Deras exlraavdrag blir nästa är , var. De får alltså tillsammans ,i extra avdrag. Skulle dessa pensionärer i stället vara gifta och alltsåtillsammans ha tillgångar på , får de inte bara betydligt lägrefolkpension, de får dessutom inle ett enda öre av de , i extra avdragsom de skulle ha fåll som ensamslående. Vimoderater finner detta orimligt. Vi har därför yrkat att vid bestämmandet avextra avdrag för nedsatt skalteförmäga skall hänsyn bara las lill vederbörandepensionärs egen förmögenhet, inle till makens. Först då kan man tala om enindividuell beräkning av skatten för pensionärer. Tillgrund för de nya bestämmelserna om pensionärernas beskattning ligger juskatleutredningens belänkande från . Där föresläs en garantiregel sominnebär all de gamla reglerna för beskattning av folkpensionärer skall gällaockså i fortsättningen om dessa ställer sig fördelaktigare. Garaniiregelnskulle alltså gälla så länge det fanns behov av den. Men i propositionenbegränsas denna övergångslid till . Enligt vår uppfattning bör man härfölja skatleutredningens enhälliga förslag. Del finns, menar vi, ingenanledning all låta några pensionärer med de små inkomsler del här är fråga om -del gäller t, ex, familjer där ene maken har partiell pension - drabbas av enförsämring. Tillsist, herr lalman, skall jag helt kort ta upp frågan om skattefri folkpension.Jag nämnde inledningsvis alt folkpensionärer ofta knappast har fält behållanågot om de arbetat extra, haft ATP eller andra sidoinkomster. Del förslag somnu ligger pä bord innebär, som jag nämnde, att folkpensionär får haen inkomst på högst . inklusive pensionstillskott utöver folkpensionenutan all betala skatt. Förslaget innebär också att della extra avdrag trappasav med 40 96 av den inkomst som överstiger det skattefria beloppet. Enfolkpensionär som har en sidoinkomst utöver , i form av förvärvsarbete,ATP eller dylikt kommer därigenom och genom bortfallet av bostadstillägg altdrabbas av en marginaleffekt på mellan 75 och nära 100 96 i de vanligasteinkomstlägena. Dettakan inte ses som en tillfredsställande lösning på problemet med pensionärernasbeskattning. För många betyder det oerhört mycket för hälsa och välbefinnandeatt de kan fortsätta att jobba efter förmåga också efter pensioneringen. Menmotivet för detta riskerar att komma bort om nära nog hela inkomsten försvinneri skatt och förlorade bostadslill-lägg. Detär en klen tröst att, som utskottet gör, konstatera att folkpensionärerna ändåhar en gynnsammare total skatt än andra skattebetalare. Det förriänar också attpåpekas att pensionstillskottet nära nog kommer att uppgå till detsom skattefritt medgivna beloppel , i sidoinkomsl. Även för dem som däbara har folkpension och pen-sionstillskott kommer således varie extra kronahan eller hon förtjänar att belastas pä detta sätt. Denlösning som vi har förordat är alt ett belopp motsvarande folkpensionen alllidborde vara skattefritt för pensionärerna, alltså all grundavdraget förpensionärer bör uppgå till ell belopp motsvarande folkpensionen. Det extraavdrag som därutöver skulle krävas för en skattefri sidoinkomst pä ,skulle dä begränsa sig lill delta beloppet och alltså bli betydligt mindre änenligt propositionens förslag, Avtrappningen av detta extra avdrag skulle dåkunna göras betydligt mindre brant och således medföra mindre förödandemarginaleffekter för vanliga pensionärer. Sänkningav inkomstskatten, m. m. 12 protokoll 1975. Sänkningav inkomstskatten, m. tn. Vihar därför i reservationen 3 yrkat på att principen om skattefri folkpensionbör vara vägledande vid den mer genomgripande omläggning av skattesystemet somnu förhoppningsvis stundar. Jag ber att få yrka bifall till reservationen 3, som lar upp alla deaspekter på folkpensionärernas beskattning som jag här har berört, Idetta anförande instämde i Vrångebäck (m). i (c): Låt mig böria där slutade, dvs, med att ta upp fråganhuruvida del är rimligt att alla folkpensionärer skulle få ha folkpensionenskattefri oberoende av sin ekonomiska ställning i övrigt. Det är klart att omvi kunde ha ett grundavdrag ungefär på den nivå som folkpensionen går upp tillvore det i högsta grad glädjande och mycket välbehövligt. Men det finns tyvärrinte några möjligheter till det, i varje fall inte inom de närmaste åren.Statsskatien kommer i de lägre skikten all bli låg, 4 96, menkommunalskatten tas ju ut även på låga inkomster. En höjning av grundavdragetför alla lill ungefär folkpensionens nivå skulle betyda ett enormtskattebortfall för kommuner och landsting. Del är alltså omöjligt med en sådanhöjning. Beskattningenav folkpensionärerna var en av de frågor som vi i skatteulredningen ägnade denmesta tiden ät när vi utarbetade det förslag som lades fram strax . Vi kom emellertid fram till all man inle kunde avskaffasambeskaltningen av förmögenhet för folkpensionärerna när man inte kundeavskaffa den för övriga. Fråganom all göra folkpensionen skattefri, oberoende av inkomst och förmögenhet iövrigt, vill jag belysa genom att ta ett direkt exempel. Jag skall inle nämnanågra namn, men vi har här i kammaren flera kamrater som är folkpensionärer.Skulle det vara rimligt alt de fick ha folkpensionen skattefri? Jag skall integå vidare in pä det - jag ville bara ställa frågan. Jag tycker att den i ettnötskal belyser del hela. Villabeskattningenär en av de stora frågorna i dagens debatt. Här förfäktar finansminislern ochskalteutskotteis majoritet alt de lindringar som är föreslagna i propositionenär tillräckliga för att eliminera verkningarna av de starkt höjdataxeringsvärdena. Man gör det genom att gå in på de fördelaktiga skattereglersom gäller för egnahemsägare vilka ju får dra av räntorna i deklarationen. Delligger väl en del sanning i del resonemanget. Men till sin alldeles övervägandedel blev resonemanget oriktigt redan genom beslutet om den nyabostadspolitiken. Det innebär ju att räntan vid den statliga belåningen avsmåhus höjs från lidigare 5,396 till 696 i ingångsskedet, medan den förflerfamiljshusen sänks från till 3,9 96, Den ärliga uppräkningen gårsnabbare. Man avskaffar subventionerna helt för småhusen redan efter 7-8 årmedan man för flerfamiljshusen subventionerar fram i tiden. Jag troralltså alt det här argumentet - som tidigare ägde en viss riktighet -att småhusen var gynnade är elimineral genom den förändrade bostadspolitiken. Dåär frågan: Är det rimligt all skärpa beskattningen av villorna genom effekternaav de höjda taxeringsvärdena? Jag och även övriga inom mitt parti accepterarpropositionens förslag för de högsta skikten. Men vi anser all de föreslagna 800kr, i botten är för lågt - det vore rikligare med en tusenlapp - och vi vill hagränsen höjd frän tidigare 150 000, inte till 180 000, utan till . ide lägsta skikten. Denfaktiska sambeskattningen har diskuterats rätt mycket här . Det är klartatt man, som påpekade, inte skall lämna ut några interiörerfrån arbetet i utredningar. Men man kan göra det genom att tala om vad som inteskett där. Vad jag kommer att tala om blir väl en blandning av vad som skettoch inte skett, 1972års skatleutredning kom i ell tidigt skede av arbetet överens om att denfaktiska sambeskattningen borde höra till de frågor vi skulle kunna lösa medförtur. hade vi kommit ganska långt iförslagsularbetandel. Del fick läggas åt sidan därför all vi fick det extrauppdraget att arbeta fram det som blev del provisoriskaskatteförslagel I, och sedan kom II. Men trots detta hade vi kringårsskifiet ett förslag som var i det närmaste färdigt. Vi hade alltså mycketväl kunnat lägga fram ett förslag till den faktiska sambeskaltningens lösandepå rimligt säll, men det har hos vissa av utredningens ledamöter uppståttnågonting som jag vill rubricera som ren vanmakt på det här området. Jag harvarit väldigt fundersam vad detta kan bero på, men efter finansministernsinlägg är jag fullt på det klara med var orsaken ligger. Närman diskuterar skattetryck, skattesänkningar osv. är det alldeles uppenbart attvi i ett land som vårt med de stora anspråken på samhällsservice på olikaområden måste röra oss med betydande skatteuttag, direkta eller indirektaskatter, eller - som det mer och mer har blivit - en blandning därav. Dettainnebär nalurliglvis tillsammans ett mycket hårt skattetryck. statliga skatteuriämningsnämnden där jag är ledamot sedan många är tillbaka- skatteuriämningsnämnden är ju inte en så viktig nämnd som det i och för siglåter av namnet, utan den har mycket blygsamma uppgifier - var vi för en del årsedan ute och reste i en del kommuner i inland. Vi skulle titta påsärskilt skattetyngda kommuner. Jag drar mig till minnes alt del var speciellten kommun vi var intresserade av, därför att den hade landets högsta utdebiteringav kommunal- och landstingsskall. Den sammanlagda utdebiteringen låg på 22kr,, och vi var intresserade av alt se hur en kommun egentligen fungerade somhade en sådan enorm utdebitering, är naturligtvis fortfarande en22-kronorskommun väldigt intressant. Men undrar man hur en kommun kanfungera med en så låg skatt. är del en unik företeelse med en kommun sominte har högre utdebitering. Jag skall ta ett exempelfrån milt eget landsting som är ell av de Sänkningav inkomstskatten, m. m. mindre landstingen ilandet. Först , då landslingen i värt land hade varit i funktion i 100år, kom upp till en omslutning på 100 miljoner. Nukalkylerar vi med alt vi , alltså , bryter igenommiljardvallen. Vi har alltså tiodubblat utgifterna . Vi har ändå inletagit på oss sådana nya uppgifter, som åtminstone något landsting gjort, nämligenatt klara kollektivtrafiken. Det är givetvis fråga om förbättrad service och iviss mån nya arbetsuppgifter, men de ökade utgifterna för vårt landsting gerframför allt en belysning av den enorma inflationen. Delär väl uppenbart att vi inle kan fortsätta i den nuvarande takten hur länge somhelst. Det bekymmersamma är att vi konstaterar alt så här kan vi intefortsätta, men så gör vi del ändå. På ett eller annat sätt hankar del sig fram. Jagtror inte all det är realistiskt att göra upp planer på avsevärdaskattesänkningar som föregående talare nämnde så länge det allt dominerandebekymret måsle vara statens ökade skuldsättning med en budget som innebär attvi nu ärligen lånar upp mer än vad hela statsbudgeten uppgick till för inte såförfäriigt länge sedan. Det är utomordentligt oroande. Dethär var några refiexioner jag ville göra i anslutning till debatten här i dag.Centerns yrkanden har redan framställts av , och jag ansluter miglill dessa. Underdella anförande övertog herr talmannen ledningen av kannna-rens förhandlingar. Vi har gjort enuppdelning bland tre av oss socialdemokratiska ledamöter i skaiieutskntiet,och del har då fallit på min lott att belysa tre moderalmolioner och engemensam borgerlig motion. Låtmig ändå berätta om den reflexion jag gjorde när jag lyssnade på , som skulle spara ihop en miljard och sedan använda den lill slora ochbetydelsefulla skallesänkningar. Han värderade inle den skattesänkning vi nugenomfört särskilt högt och tyckte inle all den var värd någonting, men denkostade ändå . Del skulle väl betyda att hans miljard inte skulleräcka så förfärligt långt för skattesänkningar. Jagfick också intrycket av att man inte är riktigt överens inom moderatasamlingspartiet. Om vi skulle bifalla alla önskningar här iriksdagen skulle miljard alla redan vara försvunnen, ochhan skulle inte ha några pengar kvar för att infria sina önskningar. Ireservationen 3, som redan har kommenterats av fiera talare och i och för sigskulle vara onödig att ta upp, anförs som en grundläggande princip från den moderatasidan att folkpensionen bör göras skattefri. Del betyder, som iKnäred påvisat, att inkomsttagare med myckel höga inkomsterskulle få grundavdraget och sin folkpension helt obeskattade. Det är välkändaett avsteg från den princip som vi har omhuldat om att lika skallskall utgå vid samma in-komslförhållanden. Detskall medges att principen har frångåtts för folkpensionärer som har enbartfolkpension, pensionstillskott och viss, mindre sidoinkomst. Dessa pensionäreruppbär också helt skattefria bostadstillägg. Det innebär all den övervägandedelen av folkpensionärerna helt eller delvis är befriade från skatt genom allde erhåller exlra avdrag. Enligt de regler som gällt t. o, m årets taxering hardock folkpensionär, vars make haft inkomst, vid fastställande av det extraavdragels storlek fått detta fastställt med beaktande av makarnas sammanlagdainkomster, har haft till följd att den av makarna som haft folkpension somenda inkomst blivit skatlskyldig genom att det extra avdraget har nedsatts.Genom det beslul vi kan falla undanröjs denna bestämmelse. Jagvill till säga alt det inle var något moderat förslag i 1972 årsskatleutredning att den individuella beskattningen av folkpensionärer skullegenomföras. Det skall ni inte göra er så glada över. Del förslagel kom frånannat håll. Ifortsättningen blir det alltså ingen sammanläggning av makarnas inkomsler föralt fastställa det extra avdraget. Ett undanlag görs dock om det finnsförmögenhet. föreslär all denna bestämmelse skall utgå. Utskottetavstyrker yrkandet med motivering att det skulle kunna leda tillförmögenhetsöverföringar i syfte att uppnå största möjliga extra avdrag. Om makarnatidigare har haft sin förmögenhet uppdelad mellan sig bör inte en ändradbestämmelse kunna leda till skatlefavörer genom att förmögenheten nu fördelasannorlunda. Sedanfinns det en garantiregel som innebär att de gamla reglerna gäller underytterligare . Jag är medveten om att skatteulredningen inte hadetidsbegränsat detta, men vi var helt på det klara med att de gamla reglernainte gick all behålla i längden; efter något eller skulle deavskaffas. Finansminislern har ansett det vara riktigt att garantiregeln kangälla , och majoriteten i skatleutskoliel instämmer i della. Jagvill sedan la upp reservation 5 beträffande förvärvsavdrag. Dettaavdrag skulle tillåtas för styrkta utgifter, begränsade till ett belopp som förvarie är skall fastställas av riksskatieverket. Utgifterna skall avsetillsynskostnader för barn . Detta betyder en radikalförändring mot de regler som gäller. Alla gifta eller ensamstående med barnunder kan t, ex, utnyuja ett schablonavdrag med 25 96, dock högst 2 000kr. Rätten till ell sådant avdrag skulle ju försvinna om vi följde moderaternasyrkande. Denna schablonregel är inte förbunden med något krav på attkostnaderna skall styrkas. En förvärvsarbetande har förmodligen kostnader förtillsyn av barnet under de första 8-9 åren, men ringa och i många fall ingakostnader därefter och fram lill del alt barnet är . Sänkningav inkomstskatten, m. m. Sänkningav inkomstskatten, m. m. tillgodogöra sig avdragetända tills barnet blir 16 är. Ett genomförande av förslaget imoderalreservationen skulle, medföra en skatteskärpning för många i dagförvärvsarbetande. Detta avdrag prövas ju dock av skatleutredning. Närdet gäller den faktiska sambeskattningen har de borgerliga partierna engemensam reservation. Det är förmodligen riktigt - åtminstone i vissainkomstlagen - att den faktiska sambeskattningen leder till högre skatt ominkomst av jordbruk, rörelse eller annan förvärvskälla endast beskattas hos enav makarna. är ulskottet underrättat om att skatleutredning medförtur utreder delta problem. Varken jag eller i avslöjarnågra hemligheter från utredningen genom att tala om att vi under arbetets gånghar mött massor av problem beträffande vilkas lösning vi inle har kunnat enas.Ett av dessa problem är frågan om vi skall ha en tvingande lagstiftning omsärbeskattning oavsett storleken av den inkomst som rörelsen lämnat. Där harframför allt de borgerliga ledamöterna varit tveksamma och velat sälla enlägsta inkomstgräns. En tvingande lagstiftning skulle vara den mest rättvisalösningen. Om vi bara skall ha en särbeskattning när en sådan betyderskattefördelar kvarstår andra orättvisor. Jag tänker då bl. a. på att när tvåmakar arbetar gemensamt i en rörelse och endast en av makarna taxeras fördensamma, går den andra maken förlustig rätten till ATP-grundande inkomstliksom sjukförsäkring och andra förmåner som är bundna till inkomstens storiek.Det är ju ofta kvinnan som drabbas av detta, eftersom mannen redovisarinkomsten av rörelsen. Skulle makarna separera när de är harkvinnan arbetat utan att ha intjänat något försäkringsskydd. Omriksdagen skulle bifalla det i reservationen 8 framlagda förslaget om extrafamiljeavdrag med . för s. k. enarbetstagare med hemmavarande barnunder betyder detta att vi återgår till de förhållanden vi hade före delallmänna barnbidragels införande. Ett av motiven för barnbidragets införandevar att alla barn skattemässigt skulle värderas lika, oavsett föräldrarnasinkomst. Ett bifall till förslag skulle återföra oss till den tiddå samhällets stöd lill barnfamiljerna varierade med hänsyn till om barnetlevde i en familj med goda eller dåliga inkomster. Vihar lidigare beslutat om en höjning av barnbidraget med lika belopp, nämligen300 kr. från oavsett om barnfamiljen har god eller dåliginkomst. Detta tycker jag är den rikliga lösningen. Den familjesituation somfru manade fram för oss i talarstolen får naturligtvis lösas medfamiljebosladsbidrag och med andra sociala hjälpmedel. Den löser man inteskattevägen, för då blir del en oriklig lösning. Idebatten har också kritiserats skatteulrednings förslag. glad över att det inte genomfördes och att man kunde genomföra enskattesänkning för inkomsttagare med inkomster . istället för de . som utredningen föreslagit. Som finansministernframhållit har utredningen förverkligat de givna direktiven. Vi hade 4miljarder att omfördela, och det fann vi en lösning på, AU det sedan blev enpolitisk kompromiss som sträckte sig längre än till de , har vi frånutredningens sida naturligtvis inle känt som någon bister kritik över vårtarbete, eftersom finansminislern också skaffade fram pengar för att finansieraden ytteriigare skattesänkningen. Dethar talats om när skatleutredning kan bli färdig. Ja, har visammanträtt så ofta vi har funnit dagar då det varit möjligt för oss alla. Detär skattekunniga och idérika ledamöter i utredningen. Vi har många tankar somvi vill få prövade. Vi har ett utomordentligt duktigt och ambitiöst sekretariatsom jobbar fram promemorior till oss i den takt som är möjlig och i den takt vikläcker idéer. Men jag vill hävda den uppfattningen att del väl ändå är bättreatt skynda något långsammare och få ett något så när riktigt skalleförslag änall ha bråttom och komma med ett ofullständigt förslag. HerrHelén var väl den som tryckte hårdast tidigare i debatten på alt utredningenbör kunna bli färdig för att skall kunna ta ställning påvåren 1976. Om man läser det särskilda yttrandet av ledamot iskalleutredningen, finner man alt det avslutas på följande sätt; "Måletbör vara ett skattesystem som är enkelt och rättvist och lätt att administreraoch kontrollera." Jag kan garantera alt de övriga iutredningen med stor spänning skall vänta på dessa förslag från folkpartietsrepresentant i utredningen, som är samma person som den som sitter iskaiieulskottel. Jag har personligen inga förväntningar all 1972 årsskatleutredning blir färdig med ett förslag . När vi blirfärdiga beror inte bara på socialdemokratiska ledamöter i utredningen. Delberor precis lika myckel på de borgerliga och de kommunistiska ledamöterna. Sänkningav inkomstskatten, m. m. () kortgenmäle: Jag konstaterar att tydligen tycker all det är helt isin ordning att en fyrabarnsfamilj måste ha . i inkomst trotsbostadstillägg för att kunna klara sig över socialbidragsnivån. Vi anser intealt det är helt i sin ordning utan finner det orimligt. Vidarekonstaterar jag att tycker att del är helt i sin ordning alt enpensionär som inkl, folkpension kanske har , bara skall fåbehålla , av varje hundralapp som han eventuellt tjänar extra. Vitycker icke att detta är rimligt. Jagkonstaterar också att inle har någonting att säga om denorättvisa nä:' det gäller att beräkna extra avdrag för folkpensionärer somligger i att äkta makar får sill avdrag dubbelt reducerat om de har en vissförmögenhet. Som vanligt klagar man på risken för förmögenhetsöverflyllning.Men kan vi inte då, , vara litet konstruktiva och säga alt äktamakar som är pensionärer betraktas som om de hade hälften var av den gemensammaförmögenheten så slapp vi den här dubbelbeskattningen? Sänkningav inkomstskatten, m. m. Närdet gäller barnfamiljerna och förvärvsavdragel är del väl - om det kostar , som det kommer att kosta näsla år, att ha tre barn på daghem -motiverat att den som själv står för sina barntillsynskostnader och bespararskattebetalarna myckel stora utgifter åtminstone får dra av dessa kostnader.Nalurliglvis har vi tänkt oss all det här förvärvsavdragel skall ha ettschablonavdrag i botten av ungefär den typ som finns nu - detta för att undvikaalltför mycket besvär för skattemyndigheterna. Någon skattehöjning för dem somhar barn mellan är del alltså inle fråga om. Menjag skulle vilja ställa en fråga lill , den som jag ställde imitt förra inlägg: Vad svarar vi alla de föräldrar som av olika skäl måsteförvärvsarbeta och som av olika skäl inte kan ulnytria den kommunala barntillsynen?Del som blir kvar räcker ofta inle lill en ersättare. Skall vi säga attsocialdemokraternas inställning är att de kanske får skylla sig själva för allde skaffat sig barn? Skall vi säga att de får betala lön svart och strunta iatt betala skall och sociala förmåner för ersättaren? Eller skall vi säga attde kan betala ännu lägre ersättning lill en ersättare än de gör , all detär socialdemokraternas råd? Eller skall vi helt uppriktigt säga attsocialdemokraterna blankt struntar i dessa familjers situation? Det är dessvärre del intryck jag har av del hela. Beträffandemånga av dessa problem som jag har tagit upp kan man nalurliglvis diskuteraolika lösningar, och vi är öppna för det. Men jag skulle önska att man erkändeatt problemen finns där. HerrKRISTENSON (s) kort genmäle: Jag vill bara säga lill all jag inle behöver tala om förhenne vad skall ge dessa människor för svar. Vad vi frånsocialdemokraterna svarar skall jag själv tala om för dem. FruTROEDSSON (m) kort genmäle; Eftersom vi dess värre har ensocialdemokratisk regering och det är socialdemokraterna som lägger frampropositioner och annat - som är väl medveten om - är gemeneman i allmänhet oerhört intresserad av vad socialdemokraterna har för förslagtill lösningar på de problem som jag har fört fram här. i (s): Jag hoppas att den ärade talmannen tycker att jag kommit på bättretankar om jag nu inte använder de som jag antecknade mig för närjag beslulade mig för att delta i debatten om skatteutskottets belänkande nr25, Jag behöver för all framföra det jag vill ha sagt. Jagoch några partikamrater har väckt en motion som behandlas i detta digra ochinnehållsrika betänkande, motionen 424, I den begär vi att uppdrar åtregeringen att undersöka konsekvenserna av nuvarande beskattningsregler förupprustning och ombyggnad av bo- stadsfastighet och medledning därav för lägga, fram förslag till ändrade regler. Anledningentill alt vi väckt motionen är att beskattningsreglerna har mycket storbetydelse för hur bostadssaneringen skall kunna genomföras efter de linjer somriksdagen har fastlagt. Nusäger skalieutskotlel, och del noterar jag med stor tillfredsställelse, attfrågan om intagande av ett ingångsvärde - som del heter - i lå-neunderlagel vidombyggnadslån är, såsom framgår av civilutskollels belänkande nr 7 , underövervägande inom bosiadsdeparlemenlel. Enligl skatleulskollel bör de frågor sombehandlas i motionen 424 kunna beaktas i detta sammanhang. Jagkänner stor tillfredsställelse över att frågan nu alltså är under övervägandei regeringen. Jag vissie inte det när motionen väcktes. Min tillförsikt är såmycket större som det meddelas att det är som handläggerärendet.