prot · FY0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagslutade mitt anförande i går med att säga all jag tyckte alt arbetsmarknadsutbildningenvar för viktig både för den enskilde individen och för samhället för att vi pådella lättsinniga sätt skall diskutera de ekonomiska realiteterna isammanhanget. Jag vill gärna upprepa del . Hen i (c); Frän regeringens och utskottsmajoriletens sida har man försökt ingeföreställningen att cenlern och folkpariiel inle vill vara med och belalareformen. Vår kritik har lydligen lagit vederbörande mycket hårt. När vi påpunkl efter punkl diskuterat frågorna och därvid utgått frän del resonemang somKAMU och riksräkenskapsverket fört har man, såsom i varie fall jag uppfattatdel, inle kunnai ange en enda felaktighet i värt resonemang. Vi har kritiseratsför att vi lagit upp en rad konkreta punkler där man säger sig ha haft svårtatt hänga med i resonemanget. Vi har försöki sälta oss in i grunderna förreformen. StatsrådetLefion tar upp "överuttaget" ur fonderna inom arbelsmark-nadsförsäkringen,som efter del här budgetåret bör ligga i storleksordningen 0,6 mifiarder kr.,och frågan om möjligheterna alt sammanslå dessa fonder med KAMU-fonden. Statsrådetupprepar att i arbelsgivaravgifter kanske är för litet. Men dä blir juproblemel delsamma för oss både på regeringssidan och pä center- ochfolkpartihåll, nämligen hur vi skall lösa den saken. Man vet egentligen inle iförväg så säkert hur ell avgiftsuttag slår. Erfarenheten av den fond vi redankänner lill, nämligen arbetslöshetsförsäkringen, visarall della system gett etlbetydande överskoll. Del kan naturiiglvis ge ell mindre överskott och kanske t.o. m. underskott i extrema lågkonjunkturer. Men erfarenheten visarall del inle bör bli på del sättet. är man beredd all ulan all beakta altdel blir minskade samhällskostnader på andra häll införa i princip sammasystem på etl nytt område, och del är del vi reagerar emol. Enfråga som man myckel snabbi glider undan är det löneunderlag som man beräknatarbetsgivaravgifterna pä, ell löneunderlag som kommer all bli istorleksordningen högre än del man hade vid lidpunkten förproposilionsskrivningen. Man glider ocksä myckel snabbi undan den överkapacitetsom KAMU konstaterat finns i arbetsmarknadsutbildningen, framför alll i de ländär behovel av arbetsmarknadsutbildning är störst. Där flnns ocksä de störstamöjligheterna all öka utbildningen ulan all del medför någon egentligkostnadsökning. Om en klass är bara halvbesalt, blir lärarlönerna inte högredärför att klassen fylls till 75 eller 100 96. Och kostnaderna för lokalen ärdesamma vare sig denna är fylld till hälften eller till 75, 80 eller 90 96. Detär delta som regeringen och utskollsmajorileten konsekvent glider undan. Manhar från regeringens sida fel när man säger all vi inle tar ansvar förförsäkringen och för den här reformen. Att vi gör del har uttalats sä mångagånger all del är onödigt att jag upprepar del. Jag ser socialdemokraternasargumentering närmast som en nödfallsargumenlering i en situation därsakargumenlen böriar tryta. HenEKINGE (fp): Fru statsrådet framhöll alt hon i går tog upp dessa frågor och all vidä lydligen inte fattade innebörden i vad hon sade. Bristen i fru statsrådetsargumentation var givelvis all den inle innehöll något nytt ulan endasl var enupprepning av del underlag som fanns redan vid ulskottsbehandlingen. Ingenlingnyll har tillkommit. Del finns därför ingen som helsl grund för en nybedönining av denna fråga. Desaker som vi har pekat pä har såväl regeringen som ulskollsmajoriteien gliditförbi. Man säger att det blir högre koslnader. Ja, men är man inle medveten omden inkomstförstärkning som också kommer all uppstå? Vi sade i går att del ärvikligl med sambandet mellan utgifter och inkomster. Så får vi vanligamänniskor räkna, och så måste ske även här. Delär inle ell uttryck för lättsinne, när man försöker komma fram lill den mestrealistiska bedömningen. Tydligen är både regeringen och utskottsmajoritetensynnerligen osäkra på sin egen beräkning. Man kan förstå att situationen skaparoro. Vi har kommit fram till att höjning av arbetsgivaravgiften ärtillfredsställande i dagens läge. Denna procentsats borde ha kunnai godtas. Somjag har sagt förut fär man föfia upp denna reform på samma sätt som man måslegöra med alla reformer. Vilken reform man än ser tillbaka på härden föfits upp.Mol denna bakgrund har jag väldigt svårt all förslå hur man kan föra en såinlensiv debatt, trots all man saknar nya sakargument, som kan ligga lill grundför bedömningen. Jag yrkar än en gång bifall till reservaiionen 7,eftersom den alltfort efter den förda debaiten vilar på en saklig grund. sade all inga nya argument hade framkommit. Nej,självklart inte. Samma beräkningar har legal till grund för propositionen,beräkningar som utskottsmajoriteten har funnit riktiga och som den har baseratsitt ställningstagande pä. i tyckte att vi har lagil della myckel hårt. Ja, del har vigjort, eftersom del är fråga om stora pengar. Vi är oroliga för vad som komnierall hända med de elever som deltar i arbetsmarknadsutbildning om vi inle harekonomiska resurser för all läcka kostnaderna för ulbildning ochbidrag. Överiäggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesuiskottels hemställan i betänkandet nr14 punkten 5 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Då rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal. Denna omröslninggav föfiande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr14 punklen 11 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröslning gav föfianderesultat: Kammarenbiföll vad ulskottet i dessa punkler hemställt. Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller inrikesuiskottels hemställan i betänkandet nr14 punklen 23 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrLorenlzon begärde rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 310 Nej - 15 Proposilionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändes föfiandevoleringsproposition; Den som vill attkammaren bifaller inrikesutskoltets hemställan i betänkandet nr 14 punkten 24röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 4 av . Vidomröslning genom uppresning förklarades flerlalel av kammarens ledamöier haröslal för ja-proposilionen. Dä begärde rösträkningverkslälldes votering med omrösiningsapparal. Denna omröslning gav föfianderesultat; Ja- 309 Nej - 16 Punklerna 25 och 26 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherrar och , och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller inrikesulskotlets hemställan i betänkandet nr14 punklen 27 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av herrar och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-propositionen. Dä herrNordgren begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voleringupplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller inrikesutskoltets hemsiällan i beiänkandel nr14 punklen 28 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 7 av i m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Kammarenbiföll vad ulskottet i dessa punkter hemställt. 3 protokoll 1975. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. § 4 Reformering avhögskoleutbildningen m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 17med anledning av propositionen 1975:9 om reformering av högskoleutbildningen m.m. jämte motioner. I propositionen 1975:9 hade regeringen(ulbildningsdepartementet) föreslagit 1. all godkänna de riktlinjer förreformering av högskoleutbildningen m. m. som angelts i proposiiionen, 2. all lill Vissa koslnader isamband med högskolereform för /76 under åttonde huvudtitelnanvisa elt förslagsanslag av , 3. all bemyndiga regeringen attinrätta en professur i enlighet med vad som förordals i propositionen, 4. att till Yrkestekniskhögskoleutbildning för /76 under åttonde huvudtiteln anvisa ellförslagsanslag av , 5. att till Ulveckling avsludielämplighelsprov för /76 under åttonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av . (jfr prop. 10 s. 149). Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes föfiande: "Iproposiiionen föreslås en reformering av den högre ulbildningen på grundval avförslag frän främst ulbildningsulredning (U 68), den inomulbildningsdeparlemeniel tillkallade U 68-beredningen och kompelenskommillén(KK). Tillgrund för förslagen i proposiiionen ligger en helhetssyn på ulbildning eftergymnasieskolan. För denna utbildning används termen högskoleutbildning.Högskoleutbildningen kommer att omfatta betydligt mer än nuvarande universitetoch högskolor. Vissapreciseringar förordas i de vid riksdag fastlagda allmännabehörighetsvillkoren för högre studier. Den som fylll 25 är och varil verksam iarbetslivet föresläs fä allmän behörighet förhögskoleutbildning. Högskoleutbildningenbör enligl propositionen bedrivas på vetenskaplig grund, ge kritisk skolningoch normall syfta lill alt ge de kunskaper och färdigheter som fordras föryrkesverksamhet inom något - ofta brett - område av arbetslivet. Ellsamspel mellan grundläggande högskoleutbildning och forskning/forskarutbildning bör enligt proposiiionen komma till stånd inom helahögskolan. Förbättrade möjligheler föreslås för universitetslektorer (molsv. )all deltaga i forskning och forskarutbildning. Särskilda anordningar föreslåsför alt möjliggöra forskning i anknytning lill läroanstalter ulan faslforskningsorganisation. Frågan om utbyggnad av en forskningsorganisation inomden filosofiska fakultetens område i skall utredas närmare. Förplanering och resursfördelning föresläs att högskoleutbildningens linjer delasin i fem yrkesutbildningssektorer, nämligen för teknisk yrkesutbildning,administrativ, ekonomisk och social yrkesutbildning, värdyrkesutbildning,utbildning för undervisningsyrken samt ulbildning för kultur- ochinformationsyrken. Ipropositionen förordas att den forlsatla planeringen av utbildningssystemetskall utgå frän återkommande utbildning som en modell för individernasutbildningsplanering. Åigärder som främjar återkommande utbildning börprioriteras. Ettlokall förankrat utvecklingsarbete i nära kontakt med arbelslivet bör enligl propositionenvara grunden för högskoleutbildningens förnyelse. Utbildningen skallorganiseras i allmänna, lokala och individuella utbildningslinjer samt enstakakurser. De lokala utbildningslinjerna skall möjliggöra lokala initiativ iulvecklingen av yrkesinriktade utbildningslinjer. De individuellautbildningslinjerna och de enstaka kurserna skall inom givna resursramarsärskill tillgodose individuella önskemål om ulbildning inom hela högskolan. Denkvantitativa planeringen av högskoleutbildningen skall enligt propositionengrundas på såväl individernas som arbetslivets behov. De resurser samhälletkan anvisa bör vara den ytterst bestämmande faktorn. När del gäller kapacitetenför utbildningslinjer förordas en planeringsmodell med en nedre och en övregräns, mellan vilka den samlade an-lagningskapaciteten skall fastställas förvafie budgetär. Gränslalen föresläs öka ärligen under enfemårsperiod. För /78 bör planeringen tills vidare utgå från enanlagningskapacitel av omkring 35 000 platser i utbildningslinjer. Enstakakurser bör prioriieras vid den fortsalla ulbyggnaden. Ipropositionen föresläs en fastare dimensionering av utbildningskapacitetenöver hela högskolan med hjälp av generell antagningsbegränsning. Härigenom säkerställsen mer balanserad utveckling och en fördelning av de totalt tillgängligaresurserna med hänsyn lill individernas och arbetslivets behov. Till flertaletallmänna utbildningslinjer föresläs antagningen vara central. I fråga om linjerinom de nuvarande fllosofiska fakulteternas område skall dock del lokalainflytandet vara större. Antagningen till bl. a. enstaka kurser föreslås blihelt lokal. Urvaletlill högskoleutbildning föreslås - när del gäller utbildningslinjer - grundaspä en indelning av de sökande i fyra kvolgrupper. Till en grupp skall förassökande med treårig gymnasieskoleutbildning, lill en grupp sökande med tvåårigsådan ulbildning, till en grupp övriga sökande utom de som har utländskförutbildning och lill en grupp sökande med utländsk förutbildning. Var och enav de tre förstnämnda grupperna skall tilldelas plalser i proportion till sinandel av antalet sökande. Inom vafie grupp skall en rangordning göras, normaltpå grundval av en sammanvägning av skolbetyg och arbetslivserfarenhet saml, ifråga om sökande ulan gymnasial förutbildning, resullal avsludielämplighelsprov. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. värderingssystemet skallutformas sä att sökande med behörighet från folkhögskola får tillgodoräkna sigdet studieomdöme som avgells vid folkhögskola. Principbeslutföresläs om att nytillkommande högskoleutbildning i första hand skallföriäggas till 14 orter eller par av orter utanför de nuvarandeuniversitetsorterna, nämligen , /, /,, , , , , / ,, /, , och . a. för allunderlätta planeringen av den fortsatta utbyggnaden föreslås en indelning avlandet i sex högskoleregioner. Proposiiionenutgår från att det tills vidare skall finnas högskoleutbildning dels medstatlig, dels med primär- eller landstingskommunal huvudman. Jordbruketshögskolor föreslås allfiämt tillhöra område. I frågaom den statliga högskoleorganisationen inom områdeskall det på var och en av de nämnda utbyggnadsorterna finnas en statlighögskoleenhet. För universitetsorternas del skall indelningen ihögskoleenheter övervägas närmare. Variehögskoleenhet föresläs ledas av en styrelse som skall bestå av såväl inom enhetenverksamma som företrädare för allmänna intressen. Inom slörre enheter börresurserna liksom organiseras i institutioner för ett eller fleraämnesområden. För planering m. m. av allmänna och lokala utbildningslinjerskall finnas linjenämnder, bestående av lärare, studerande och företrädare förarbetslivet. Planering m. m. i fråga om forskning/forskarutbildning föreslåsankomma på nämnder inom fakulteter/sektioner. Denkonimunala högskoleutbildningen förutsätts normall ha primärkommuns skolstyrelseeller landstingskommuns utbildningsnämnd som styrelse. Härutöver skall delkunna finnas linjenämnder enligl samma principer som vid de statliga enheterna. Förplaneringsuppgifter i fråga om den grundläggande högskoleutbildningen föresläsför varie högskoleregion en regionstyrelse, i vilken företrädare för allmännaintressen skall ha majorilel. Till regionslyrelsen skall kunna knytasutbildningsnämnder med rådgivande och initierande uppgifter när det gäller attutveckla utbildningen inom de fem yrkes-uibildningssekiorerna. För planerings-och samordningsuppgifter för huvuddelen av högskoleutbildningen föreslås eltnytt högskoleverk. Inom verket skall finnas fem permanentaplaneringsberedningar för utbildning och forskning. Frågan om organisation m.m. av den centrala ledningen av de vetenskapliga biblioteken skall utredas. Anslagssystemelförden grundläggande högskoleutbildningen skall enligt propositionen grundaspå indelningen i yrkesulbildningsseklorer. En ökad lokal frihet all disponeraanvisade medel föreslås. Särskildalokala fiänsteförslagsnämnder föresläs för handläggning av ärenden omtillsättning av professorsfiänster m. m. Försöksverksamhet medyrkesleknisk högskoleutbildning skall inledas iBoriänge, , , , , , och (medanknytning till ) samt tidigast i (medanknytning till ). Huvuddelenav förslagen i propositionen beräknas genomföras den . Del nyahögskoleverket bör inrättas . För pla-neringsuppgifler m. m. isamband med reformen skall bl. a. en central och sex regionalaorganisationskommittéer tillkallas." Idetta sammanhang hade behandlats delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna Reformeringav högskoleutbildningen m. m. (c,s, m,fp), vari hemställts alt som sinmening gav regeringen lill känna vad i motionen anförts om yrkestekniskhögskoleutbildning i , 1975:49av (), vari hemställts att skulle 3, falla beslul om lokaliseringenav en teknisk utbildning och forskning i flnmekanik tillSkellefteå omfattande de tvä sisla studieåren för civilingenjörsexamen, 4, besluta ge denna institutionnödiga forskningsresurser med förslagsvis 4-5 professurer, 5, anhålla hos regeringen att organisationskommitténför högre teknisk ulbildning och forskning i övre Norriand (NoTH) fick iuppdrag att framlägga förslag för en tvåårig högskoleutbildning inom områdetträets mekaniska teknologi inklusive träkemi och polymerteknologi iSkellefteå, 6, besluta alt en yrkeslekniskhögskoleenhet lokaliserades till , 1975:113av i m.fl. (s), 1975:158 av m. fl. (m) såvitt gälldehemställan att hos regeringen skulle anhålla om en parlamentarisktsammansatt utredning med uppgift all pröva med universitetsforskningen sammanhängandefrågor (yrkandei 9), 1975:162 avherr m. fl. (m, s, c, fp, vpk), 1975:165 avfru m.fl. (c, s, m, fp), 1975:360 avfru m. fl. (m), 1975:516 avfru m. fl. (fp), 1975:519 avhen (). Reformeringav högskoleutbildningen m. m. 1975:521 av herrGustafsson i m. fl. (c), 1975:524av () såviii här var i fråga (yrkandei 1), 1975:529 av m. fl. (c), vari hemställtsall hos regeringen begärde 1. att högskoleutbildning förladestill kommun, 2. att enstaka kurser ochstudiekurser som en del av högskoleutbildningen förlades till kommunmed anknytning till därvarande vårdutbildning och musikutbildning, 1975:530 av m. fl. (c), vari hemställtsall hos regeringen begärde alt försöksverksamhet med yrkeslekniskhögskoleutbildning lokaliserades lill kommun, 1975:536 av i Agnas m. fl. (m), varihemställts att skulle 1. begära alt regeringen eftervederbörlig beredning ofördröjligen framlade förslag om genomförande avplanerna på avslutande civilingenjörsutbildning i , i första handinom de teknikområden som i motionen nämnts och som förelåg utredda hosorganisationskommittén för högre teknisk ulbildning och forskning i övreNorrland (NoTH), 2. i sammanhanget ullala alt denhögre tekniska ulbildningen i borde organiseras sä all den blevkvalitativt likvärdig med motsvarande ulbildning på andra häll i landet ochall för uppnående av denna målsättning erforderliga forsknings- ochutvecklingsresurser anvisades, 1975:541av () och (), 1975:826 av m. fl. (s, c, m, fp), varihemslällls all som sin principiella åsikt uttalade att kommunborde ifrågakomma som lokaliseringsorl för en högskoleenhet, 1975:830av (), (s), 1975:1352 av herrCarlstein (s) och (), 1975:1373 av fruIngvar-Svensson m.fl. (c), 1975:1387 av (), 1975:1390av (), vari hemslällls att skulle 1. hos regeringen anhållaom alt försöksverksamheten med könskvo- tering vid intagning tillförskollärarutbildning upphörde, 2.uttala att könskvolering vid urval av sluderande icke borde förekomma, 1975:1412av fröken m.fl. (c), 1975:1414 av hen (), 1975:1420 av herrSvanström (c), 1975:1421 av herrarSvanslröm (c) och i (c), dels de med anledning avpropositionen 1975:9 väckta motionerna 1975:1851 av herrPetersson i m.fl. (s), 1975:1854 av herrBrännström (s), vari hemställts 1. att förslaget omyrkesteknisk högskoleutbildning i (träindustri och lättverkstadsindustri) skulle bifallas, 2. att verksamheten planerades förstart , 3. alt jämväl den specialiseradeIrälekniska ulbildningen i enlighet med organisationskommitténs för högreteknisk ulbildning och forskning i övre Norriand (NoTH) förslag inrättades , 4. att principbeslut fattades ominrättande från av avslutande civilingenjörsutbildning medinriktning mot finmekanik, till-lämpad elektronik och kontrollteknik samlprocessteknik i enlighet med skisser inklusive erforderligaforsknings- och utvecklingsresurser, 5. att organisationskommittén förhögre teknisk utbildning och forskning i övre fick i uppdrag attskyndsamt framlägga förslag om erforderlig utbildnings- ochforskningsorganisation m. m., 1975:1855 av m. fl. (s, c, m, fp,vpk), vari hemställts all hos regeringen begärde 1. all den forlsatla utbyggnadenav permanent grundläggande högskoleutbildning förlades också lillGävle-Sandviken och , 2. alt försöksverksamhet medyrkesteknisk högskoleutbildning startades i , och Kariskronafr. 1976/77, 3. alt lill förladesyrkesleknisk högskoleutbildning med inriktning i första hand pä linjer förstål- och verkstadsteknisk ulbildning, 4. att lill förladesyrkesteknisk högskoleutbildning med inriktning i första hand på linjer förekonomisk ulbildning och vårdutbildning, 5. all till Kariskrona förladesyrkesleknisk högskoleutbildning med inriktning i första hand pä linjer forverkstadsleknisk ulbildning. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. 1975:1856av (), vari hemslällls att bemyndigaderegeringen att vid behov införa en övergångsbestämmelse lor betygsvärdering förtiden 1/7 1977-30/6 1978 för sökande frän gymnasieskolans treåriga linjer, 1975:1857 av herrar i (m) ochKomstedt (m), vari hemställts att beslutade föriägga den iproposition 1975:9 föreslagna försöksverksamheten med livsmedelsindustrilinjeinom den yrkestekniska högskolan till , 1975:1858 av m. fl. (m), varihemslällls att uttalade 1. alt vetenskaplig och pedagogiskskicklighet borde tillmätas lika vikt som befordringsgrund föruniversitetslektorer, 2. all universitetslektor borde harättighet alt fiänstgöra i forskning/ forskarutbildning, 3. att ordinarie universitelslektorsfiänslerliksom professorsfiänster borde tillsättas av högsta tillsättningsinslans, 1975:1859 avhen Nordstrandh m. fl. (m), 1975:1860 avhen Nordstrandh m.fl. (m), 1975:1861 avherr Nordstrandh m. fl. (m, c, fp), 1975:1862 avhen Polslam m.fl. (c, s, m, fp), 1975:1863 avhen m.fl. (fp, s, c), 1975:1864 avherrar Svanslröm (c) och i (c), 1975:1865 avfru (), 1975:1868 avfru i (c) och (), 1975:1869 av m. fl. (m), vari hemställtsalt skulle 1.godkänna i niotionen förordade riktlinjer för reformering av högskoleutbildningenm. m., nämligen