prot · FZ0915 · 1975-12-31 00:00:00 — Medhänvisning lill del anförda hemställer Jag om kammarens tillstånd att lill herrulrikesminislern få ställa följande frågor: Hur ser utrikesministern f n. på frågan om Sverigeserkännande av ett självständigt ? Vilken planering finns för ett aktivt svensktekonomiskt samarbete med i enlighet med de önskemål som framförts frånMPLA? 1975/76:47av fru () lill fru statsrådet om bidrag till deninternationella jordbruksutvecklingsfonden: har gåll sedan väddslivsmedelskonferensen iRom. har världens livsmedelsläge något förbättrats - på kortsikt. , liksom i övrigi, väntar goda skördar. Även delar avSahel-området förväntas få bättre skörd än lidigare år. fårstora exportöverskott av brödsäd medan skörden blir lägre än beräknat i Europaoch framför allt i . Fortfarandeär emellertid världens beredskap inför ett nytt bristläge ytterst otillräcklig.Någon påfyllning av väridens livsmedelslager har ännu inle kunnat ske. Storadelar av jordens befolkning är beroende av ett enda års skördeutfall för sinförsödning. Svält och undernäring präglar hundratals miljoner människorsvardag. Pålängre sikt är perspektivet detsamma som det som tecknades i . Med energiskainsatser från såväl u- som i-länders sida för att öka livsmedelsproduktionen iframför allt kan världens underskott på livsmedel 1985 begränsaslill ca spannmål. Görs ingenting kan underskottet bli så slortsom ca spannmål. 1 fattades bl. Föratt stimulera livsmedelsproduktionen i , särskilt i de minstutvecklade av dessa, bör brådskande och effektiva internationella åtgärdervidtas av i-länderna och av andra länder som är i stånd till detta, i syfte allge fortlöpande tekniskt och ekonomiskt bistånd på förmånliga villkor. Allaländer, främst de högindustrialiserade, bör främja teknologin pålivsmedelsproduktionens område och göra alla ansträngningar för att lämpligsådan teknologi överförs, anpassas och sprids för bästa. Allaindustriländer och andra som kan göra detta bör samarbeta tekniskt ochekonomiskt med i deras ansträngningar alt öka mark- ochvattenresurserna för jordbruksproduktion och att trygga en snabb ökning avekonomiskt möjliga investeringar inom jordbruket. Ettav de posiliva resultaten av livsmedelskonferensen är tillkomsten av deninternationella jordbruksutvecklingsfonden för finansiering avjordbruksutvecklingsprojekl i . Del är den enda av alla de inomFN-systemet diskuterade s. k. särskilda fonderna som lycks bliverklighet. Får den det projekterade startkapitalet på 1,5 miljarder dollarkommer den att kunna bli av stor betydelse för jordbruk. Medhänvisning till del anförda hemställes att till fru statsrådet fåSlälla följande frågor: 1.Vilka konsekvenser har livsmedelskonferensen i fåll eller bör, enligtstatsrådets mening, få för inriktningen av den svenska u-hjälpen' Tisdagen den 4 november1975 2.Avser statsrådet föreslå all inom ramen för biståndsanslaget skall gebidrag till den internationella Jordbruksutvecklingsfonden? 1975/76:48av () till herr utrikesministern om uttalande mot politisktförtryck i : "Ministrarna fördömde de grova kränkningar avgrundläggande mänskliga rättigheter som miliiärjuntan i gör sig skyldiglill. De uttryckte sin solidaritet med förtryckets offer." Jagtror att fierialel medborgare i vårt land instämmer i de citerade raderna. Vikänner alla vanmakt och förakt över vad som pågår i diktaturens . Vikänner alla ett behov att demonstrera vår avsky och hoppas intensivt alt våraprotester skall kunna bidraga till att demokratin åter blir levande i . Ettvillkor för att protester mot ofrihet och förtryck på olika håll i världenskall ha effekt är dock alt de görs i en sansad och politiskt rimlig form. raderna ovan finns ingenting att invända mot när det gällerformuleringarna. Vad man däremot måste reagera mot är sammanhanget i vilket deciterade raderna uttalades. Det var inte vid vilket ministermöte som helst.Citatet ingår som en del i en gemensam kommuniké mellan utrikesminister och den ungerske utrikesministern . Kommunikén utfärdades isamband med all avslutade ett iredagarsbesök i . Densvenske utrikesministern har valt atl fördöma kränkningar av mänskliga rättigheteri en diktatur tillsammans med en ledande representant för en annan diktatur.Det är exempel på ett hyckleri av sällan skådat slag! Kampen för demokrati iChile vinner ingenting på dylika uttalanden. Tvärtom, möjligheterattpåverka ulvecklingen i positiv riktning måsle minska om vi väljer så dåligtsällskap för våra uttalanden. Alltro att man kan bekämpa extrema högerdiktaturer genom all göra gemensammauttalanden med kommunistdiktaturer, är lika felaktigt som tron att man kanbekämpa kommunismen genom att vara vänlig mot extrema högerdiktaturer.Demokratin är odelbar, och vår kamp för den får inte komprometteras genomgemensamma aktioner med vare sig den ena eller den andra sortens diktaturer. Utövervad som redan anförts mot uttalandet innebär kommunikén - och speciellt då deciterade raderna - en indirekt legitimering eller acceptans av det förtryck somsedan decennier råder i . Hur kan man annars gemensamt uttala sig ommänskliga fri- och rättigheter? Motbakgrund av det anförda hemställer jag om kammarens tillstånd all Slällaföljande fråga lill herr ulrikesminislern. Anserinte statsrådei att arbete för demokrati och för mänskliga fri- ochrättigheter i olika delar av världen komprometteras av ut- lalanden som del angivna,undertecknat av den svenske utrikesministern tillsammans med utrikesministern ien diktaturstat? 1975/76:49av () till herr industriministern om åtgärder för all underlättakommunala investeringar i kraftvärmeverk och fjärrvärmenät: Det torde numera inte råda delade meningar om destora fördelarna med kombinerad el- och värmeproduktion ikraftvärmeanläggningar jämfört med fierialel utnyttjade metoder såväl förvärme- som för kraftproduktion. Energiprognosutredningenuppger en verkningsgrad för kraftvärmeanläggningar på , som skall jämförasmed verkningsgrad för oljepannor i småhus, verkningsgrad föroljepannor i flerfamiljshus och verkningsgrad för elproduktion ioljekondenskraftverk. Kraftvärmeanläggningarnamedför således betydande fördelar ur energihushållningssynpunkt. Den högaverkningsgraden ger också miljömässiga fördelar, eftersom mindre oljaförbränns i förhållande lill energiutbytet. I jämförelse med lokalavärmepannor är det också möjligt att förse kraflvärmeverk med mer avanceradutrustning för rökgasrening. har gjort en inventering av möjligheterna att bygga utkraftvärme i . Man har kommit fram till en sammanlagd potential på 7 475MW eleffekt och dubbelt så mycket i värmeeffekt. Med den utnyttjandetid somutredningen bedömer som realistisk, dvs. 4 000 lim./år, skulle det potentiellautbytet enbart av elkraft bli ca /är. En del av denna utbyggnad väntarsig inte utredningen skall ske förrän , eftersom den gäller orterdär man inte börjat bygga ut fjärrvärmesystem . Rimligen bör dockutbyggnads-taklen bli beroende av vilka kapitalresurser som ställs tillförfogande och vilka stimulansåtgärder som vidtas från statens sida. Utbyggnadav kraftvärmeanläggningar och de hetvaltencentraler och fjärrvärmenät somerfordras är en mycket kapitalkrävande verksamhel. Värmeverksföreningensutredning angeratt en utbyggnad av hela kraft-värmepotenlialen skulle kostadrygt . Denna summa har senare () justeratsupp lill ca 18 miljarder. Ungefär halva kostraden beräknas falla på självakraftvärmeverken och den andra halvan på hetvaltencentraler och fjärrvärmenät. Värmeförsörjningenbetraktas främst som en angelägenhet. Den faktiska utbyggnaden avfjärrvärmesystem och kraftvärmeanläggningar kommer alltså i hög grad att bliberoende av kommunernas vilja och möjlighet atl göra de erforderligainvesteringarna. F. n. befinner sig många kommuner, inte minst istorstadsområdena, i en myckel trängd ekonomisk situation. Inga särskildatecken finns på atl den situationen kommer att förbättras i någon nämnvärd gradunder . Det finns därför en stor risk att många kommuner kommeratt undvika att engagera sig i stora och kapitalkrävande projekt av den typ somett fjärrvärmesystem innebär.Det ligger i stället nära lill hands alt de väljer atl låta existerandebostadsområden uppvärmas som och förser nya bostadsområden medenskilda oljebrännare eller elvärme, som visserligen innebär en sämreenergihushållning men kräver mindre investeringar i initialskedet. Motden bakgrunden är det rimligt atl anta alt takten i fjärrvärme-ochkraftvärmeutbyggnaden i hög grad kommer all bli beroende av i vilkenutsträckning staten kan ställa kapital till förfogande och på vilka villkordetta sker. F. n. finns såvitt bekant inga särskilda lånemöjligheter ellerandra stimulansåtgärder för atl underlätta denna typ av investeringar. Medhänvisning till det anförda hemställer Jag om kammarens tillstånd att till herrindustriministern rikta följande fråga: beredd att ta initiativ till förmånliga lånemöjligheier eller andrastimulansåtgärder för att underiätla kommunala investeringar i kraftvärmeverkoch fjärrvärmenät? § 19 Meddelande om frågor Meddelades alt följandefrågor framställts 1975/76:75av fru {m)l\\\ fru statsrådei om rekryteringen av kvinnor tilltjänster som arbetsförmedlare En av de viktigaste uppgifterna iJämsiälldhetsarbetet är att förbättra kvinnans situation på arbetsmarknaden.Mot den bakgrunden är del mycket beklagligt att notera atl på ett avsnitt avarbetsmarknaden för vilket staten är ansvarig - dessutom strategiskt ijämställdhetssammanhang - har kvinnornas möjligheter försämrats under senareår. Del gäller aspirantantagningen till landets arbetsförmedlingar. 1971/72dominerade kvinnorna aspirantantagningen. av alla antagna var då kvinnor.Året därpå sjönk andelen kvinnor drastiskt till . 1973/74 var man nere i , och rutschade andelen ytterligare ner till . Medhänvisning till det anförda vill jag till fru statsrådet ställa följandefråga: ange skälen till atl rekryteringen av kvinnor till tjänster somarbetsförmedlare sjunkit på ett så markant sätt /72? 1975/76:76 av () till herr arbetsmarknadsministern om åtgärder för att vidmakthållabalansen på arbetsmarknaden i har imassmedia lämnats uppgifter om alt ett av Nr 15 de större företagen iNorrköping, , kan den komma att läggas ned. Etteventuellt beslut av denna innebörd skulle direkt drabba ca 1 000anställda och ett stort antal underleverantörer.----- -- Vill statsrådetkommentera dessa uppgifter och för kammaren redovisa Meddelande om vilka åtgärder statsrådetkan länka sig vidta för att vidmakthålla balansen frågor på arbetsmarknaden i ? §20 Kammaren åtskildes . 1975/76:15 Förteckning över talare (Siffrorna avser sida iprotokollet) " Aspling,socialminister 85, 93, 96, 98, 101, 102 " () 7, 10 " () 18, 32, 40, 45, 48,49, 51, 59, 63, 64, 66, 80, 85, 87, 94, 97 " i (c) 99, 101, 103 , statsråd 3, 8, 10,11, 65, 76, 84, 85 Fröken () 6, 9. ,industriminister 12, 15, 16, 27, 37, 44, 47, 50, 55, 62, 64 (vpk)71, 83, 91, 96 (vpk) 12, 16 " ()54,68, 81, 85 " () 23, 34, 43, 46 () 6, 9, 11, 74 ()48. GOT.AB 75 10330 S Slockholm 1975