prot · FZ09123 · 1975-12-31 00:00:00 — har i varie fall inte framfört någrasådana förslag i trafikpolitiska ulredningen. Men del kan ju tänkas atlcenterpartiet har förslag att komma med ändå, och del kunde vara intressant altnu få reda på vilka de är. HertDAHLGREN (c) kort genmäle: Jag förmenar inte socialdemokraterna alt känna etl behov av att tyckalill i de trafikpolitiska frågorna. Men vad som är intressant här är ju att delsom socialdemokraterna tyckte var rätt och riktigt i fråga om denframtida trafikpolitikens utformning lycker man är fel. På någol annat sättkan ju ert ställningstagande inte uppfattas. Det betyder att ni tror mera på enlagstiftning och en detaljreglering som det enda verkningsfullastyrinstrumentet än på ett samarbele mellan trafikförelagen, som vi harförordat när det gäller överförande av gods från landsväg lill järnväg. Jagvill gärna lacka för beskedel om luftfartsverkets planer när detgäller provisorierna på Arianda. Jag uppfattar det som etl löfte atl man skallgöra provisorietiden så kort som möjligt, och jag tror att detla är ennödvändighet för all vi skall få en väl fungerande flygplats. i Krislinehamn vill jag bara svaraatt det inte finns någonting som säger att om man inför en speciell tariff förfrakltaxor för att överföra mera gods från landsväg till järnväg sä kommer denatl ha samma effekl oavseii om bilarna är eller . Jag har diskuierat frågan bäde utifrån det ställningstagande som hargjorts av de olika remissinstanserna och, framför allt, uiifrånirafiksäkerhds-mässiga bedömningar. Och där är del så, iKrislinehamn, att den trafikpolitiska ulredningen enligt sina direktiv intefick la upp den här frågan därför att den delen låg hos har dock ännu inte tagit ställning lill den,eflersom man inte lyckats göra ulvärderingen från justtrafiksäkerhets-synpunkt. Därför finns det anledning all vänta. Hert () kort genmäle: menar atl vad vi ansåg vara rätt och riktigt i fjolskulle vi anse vara alldeles fel i är. Men uppriktigt sagt tycker vi atl utskottetsskrivning är motsägelsefull liksom de borgeriiga motionerna. Man ärvälvillig ål alla håll på en gång och vill ha fri konkurrens och stöd ål allaIrafikgrenar. Detta är orsaken till att vi ansåg att det var rejälare att vihade en egen skrivning. Man skall väl inle slå ner på det - olika partier harnalurligtvis olika uppfattningar. Vi ville underslryka just betydelsen avkollektivtrafiken och av att utjämna de sociala och ekonomiska skillnaderna, säall vi kan få bra kommunikationer i hela värl land. Detta är vår målsättning. HerrMAGNUSSON i Krislinehamn (vpk) kort genmäle: Herr talman! Det är väl så, herrDahlgren atl trafikpolitiska utredningen hade haft kontakter medtrafiksäkerhetsutredningen i den här frågan. Sedan hade väl trafikpolitiskautredningen ändå del utredningsuppdraget alt ta slällning lill hur SJ:sverksamhet på ett bättre sätt än nu skulle kunna inpassas i ettsamhällsekonomiskt riktigt perspekiiv. Den utredningen kom då fram till alt detinte räckte med linjetariffen utan alt del fordrades kompletterande åtgärder. Somjag förut sade känner vi alla lill den trend som visar att lastbilstransporternatar en allt slörre andel av transportarbetet, och vi vet att detta för med sigvissa negativa konsekvenser. Det är därför nödvändigt att göra någonting föratt försöka komma till rätta med dessa missförhållanden, men såviii jag vet harman i inte föreslagit några sädana ålgärder utan bara sagt helst vill vänta och se liden an. HertDAHLGREN (c) kort genmäle: Ingen ifrågasätter väl socialdemokraternas rätt atl ha en egenuppfattning om trafikpolitiken. Det underiiga är bara all utskottelsbelänkande, såsom del nu föreligger, knappast alls skiljer sig från detutskottsbetänkande som vi behandlade i fiol och som socialdemokraterna då stodbakom. Därför frågade jag varför ni kunde anslula er lillden uppfallning som vi då förfäktade men inle till samma uppfattning i är. Tillherr i vill jag säga atl det nalurligtvis inle är lättall diskutera detla med honom. är ju sä övertygad om all det ärenbart lagstiftning och regleringar som kan klara en överföring av den ökadeiransporlmängden i framliden till järnvägar, medan vi däremot har en uttaladtro på ansvar, samråd och samarbele. Vi tror att den nya, kommandeiransporllekniken innebär all man aulomaiiskl kommer alt la mer gods påjärnvägarna. Herr talmannen anmälde all anhållil atltill prolokollel få antecknat atl han inle ägde räll till ytterligare replik. HertLOTHIGIUS (m): Jag kan förstå att den socialdemokratiska minoriteten Nr 123 egentligen ville skjuta på en trafikpolitisk debatt lill hösten ochdärvid Onsdaeen den besvaradet stora antalet motioner - jag tror det är 55 - från alla partier. 12 mai 1976 finns två skäl - för det första att man just nu kanske inte har så mycket atlkomma med, vilket jag också tycker reservationen visar, och Trajlkpolliiken fördet andra att man vill avvakta den proposition som kommunika- tionsdepartementet harutlovat lill hösten. Det är betänkligt mot bakgrunden av attsocialdemokraterna och kommunikationsministern i alla fall bör lämna ett beskedom vår trafikpolitik till det svenska folket -och säkerl kommer att göra det -före valet. Medtanke på de trafikpolitiska utflykter och utspel som ibland har gjorts, och somkommunikationsministern är en mästare i all åstadkomma, vore del intressantatt få veta om regeringen kommer att välsigna svenska folket med några nyatrafikpolitiska förslag eller ställa upp några nya hårda krav på åkerinäringeneller annan privatbilism. Kanske någon av partiets representanter här kanbesvara den frågan. I så fall kan de i en trafikpolitisk debatt nu vara itillfälle att testa sådapa utspel eller förslag för svenska folket, och detlycker jag är värdefullt. Jag vågar säga detta med anledning av vad som ganskanyligen sades när vi hade en diskussion om vägarna. Då uttalade man bl. a. frånregeringens sida att oppositionen minsann inte vill ha några nya vägar på vissaställen - helt klart felaktigt mot bakgrund av våra synpunkter. Självär jag beredd att andraga huvudlinjerna i moderata samlingspartietstrafikpolitik, såsom jag ser dem , utan att för den skull här kunna varafullständig. Näst efter alt produceraär att transportera en av de viktigaste samhällsuppgifterna i en modernindustristat. Transportväsendet ligger mitt emellan produktion och konsumtionoch sysselsätter direkt och indirekt mer än en miljon människor i detta land.Det är därför viktigt att veta hur transporterna sker - att de sker på ett föralla parter så ekonomiskt sätt som möjligt, med hänsynslagande givetvis tillmiljö och säkerhet. När man diskuterar produktion och vår export, somhelt sammanhänger med vår ekonomi, glömmer man oftast att redovisa transporternaoch deras betydelse. Finansplan efter finansplan utelämnar nästan hell enbehandling av denna för vår ekonomi sä viktiga fråga. Om det beror på ointressefrån regeringens sida eller om transporterna fungerar så väl atl hälsan tigerstill, eller om frågan är så komplicerad atl man mot den bakgrunden inte tarupp transporterna ur allmän ekonomisk synpunkt, del vet jag inte. Iandra sammanhang diskuterar man transporter ivrigt - kollektivtrafik, miljö, planering, säkerhet, vägar, SJ, sjöfart, flyg och AMS-arbete på kommunikationsdelen. Men i ekonomiska analyser av vår ekonomi hörs sällan något om vårt transporlekonomiska läge och den betydelse trans portväsendet har för landets allmänna ekonomi. Det gör att man inte rent allmänt har klart för sig denna viktiga sektors inverkan på sam hällslivet. 32 När etl företag planerar sin ekonomi - i synnerhetett större företag - ingår transporterna somen myckel viktig del av ekonomin. När diskuterar sin ekonomi bordetransporterna lika självklarl vara föremål för behandling. Jag är orolig, herrtalman, att transporterna här i landet ägnas mer intresse ur reglerings- ochplaneringssynpunkl än med lanke på den vitala ekonomiska betydelse de har. Dåman talar om olika åtgärder inom transportväsendet måste man i alla fall se detfrån denna utgångspunkt. Omman detaljreglerar, om man ökar kostnaderna för godsflödet, innebär delta försvårar bl. a. vår strävan all sprida olika företags-aktiviteter i detlaland. Del betyder oändligt mycket ur regionalpolitisk synpunkl. Del finns ingensom har råd alt utlokalisera sig, om man är medveten om atlkostnaderna för transporten av varorna kommer atl stiga: Vissa landsdelarkommer atl få särskild känning av delta. Regering och riksdag blir Ivungna attständigt öka slödel till sådan företagsamhet i takt med de ökadetransportkostnaderna. Vi medverkar på detta sätt lill koncentration i ställetför till ökad spridning - det blir resultatet av ökade transportkostnader. Härmedhar jag i viss mån, herr talman, svarat på fråga och delvisäven på fråga när del gäller diskussionen om 18- och24-meterslängderna för lastbilar, för det råder inget ivivel om att kostnadernakommer atl öka i och med en förändring därvidlag. sammanhanget kan jag också understryka vad sagt när detgäller planeringsnämnderna, som har diskuterats i den trafikpolitiskaulredningen. Jag delar uppfattning atl ansvaret för många avdessa frågor, som gäller nedläggning av bandelar osv., bör ligga påkommunikationsdepartementet direkt. Om planeringsnämnder inrättas bör deenligt min mening ersätta vissa organ som har uppgifter som kan sammanföras. Tran.sporfer är personalintensiva. Lönekostnaderna pertonkilometer är höga. När LO och SAFhar bestämt lönepåslagei blir den procentuella ökningen för företagen slörre påtransporterna än när del gäller andra avsnitt. Idelta sammanhang höjer man rösten och säger: Bilismen betalar inte de kostnaderden förorsakar samhället. Del gäller privatbilismen och det gäller den s. k.nyttotrafiken. SJ:s ledning deltar i någon män i detta fältrop. Är del någon idenna kammare som kan förklara för mig varför inle bilismen pä samma sätt somall annan verksamhet i landei skall få använda sig av åtminstone de enklastebokföringsbegreppen en debet-och en kreditpost? Person- och godstrafiken,bilismen i allmänhet, gör del nödvändigt att vi drar fram vägar i delta land -det är rikligl. Del skapar miljöproblem och ger upphov till sociala utgifter,utgifter för sjukvård etc. En del av detla kan alltså debiteras bilismenskonto. Varför dä inle också kreditera bilismen den samhällsnytta som bilismengör? Varför inle krediiera bilismen den miljöiillgång det är för varie människaeller familj all fä tillgäng lill bil och kunna utnyttja den på sin fritid? 3 protokoll 1975/76:123-124 Eller varför inte se sakenmot bakgrund av de ekonomiska aspekter som jag har försökt meddelakammaren? Hur länge skall man likt jättarna i den grekiska hjältesagan,cykloperna, enögt få betrakta denna del av samhällsverksamheten? Tyvärr ärdenna enögdhei lika stor i departementet som i direktiven till avdepartementet tillsatta utredningar. Moderatasamlingspartiet kommer icke att medverka till att öka transportkostnaderna förperson- eller godstransporter genom olika skatter och avgifter, vare sig detgäller transporter med bil, järnväg, fiyg eller bål - icke sä länge vi användeross av en ensidig bokföring, som jag vill kalla falsk bokföring, förtransportväsendet i vårt land. Deicke-socialistiska partierna i denna riksdag är ense om en gemensam grundläggandetrafikpolitik. Vi har visat upp detta i utskolts-belänkanden. HerrSven Guslafson och har redogjort för huvudprinciperna i dennatrafikpolitik. Viär eniga om atl SJ bör rustas upp, att den rälsbundna irafiken skall stimuleras,att investeringsmedel skall ställas till förfogande så att den tekniskairansportutvecklingen på SJ:s område kan möta utvecklingen pä vägtransporternasområde och bli etl i verklig mening användbart komplement lill dessa. Delväsentliga är atl godsflödet och personflödel sker på ett snabbt, effektivt ochsamhällsekonomiskt riktigt sätt. Ordel"samhällsekonomiskt" måste man ta för vad del är. Jag vill därförgenast tillägga atl detta begrepp inte får dölja eller bli grunden församhälleliga styrningsförsök eller användas för att lägga ut socialistiskadimridåer. Samhällsekonomiska aspekter pä transporterna har oftagrundats mer på okunnighet än på realiteter. Förmoderata samlingspartiet är det en samhällsekonomisk realitet när man exempelvisfår till stånd etl godsflöde från tillverkare till tillverkare eller fråntillverkare till konsument, där godshanteringen blir ringa, där emballage ochhantering inkluderas i transporten och där undervägs-iransporien bara är endel, och i princip den elementäraste, av systemet. I ett sådant system kangodslerminaler vara ett nödvändigt ont och en belastning. För moderatasamlingspartiet är godsflödet en produktionskedja som böriar långt in itillverkningen och slutar i kökel eller vardagsrummet hos konsumenten eller påverkstadsgolvet, om godset skall vidareförädlas. Delfinns en grundläggande skillnad mellan utskottels belänkande ochreservationerna, Medan utskottsmajoriteten talar om alt utnyttja och stimuleraexempelvis transport på järnväg och om olika tillvägagängssätt och medel föratl förbättra dessa, framförs i reservalionerna tankegångar om styrmedel. 1vpk-molionen går man ännu längre. Där kör man in den spårbundna trafiken i entunnel, där dagsljuset går föriorat. För alt uppmuntra SJ behöver man intestyra över gods från väg till järnväg - del räcker med olika slimulansmetoder.Utskottet önskar, som också utskottets ordförande sagt, inte delaljreglera. Mankan, säger vi, träffa avtal i samarbete och konkurrens och slippa regleringar. Jag skall med glädjeerkänna all jag lycker alt SJ har försökt utveckla en större röriighet i sinperson- och godsbefordran. Jag hoppas alt man kommer att än mer utveckla dennaröriighet och införa fiexiblare taxesysiem och väsenlligl ulökad service. Delär fiera år sedan moderala samlingspartiet först tog upp frågan om ofta gåendetåg morgnar och kvällar mellan de stora befolkningscentra i vårt land,exempelvis , , Göleborg. Vi hälsar med lillfredsställelse altdessa tankegångar nu är pä väg att slå igenom inom SJ. Men sådan trafik fårinte utvecklas på bekostnad av de mänga lokalstationerna utmed linjen. I vissasammanhang har SJ försökt styra en orts placering av ungdomar i skolan. Man harföreslagit en nedläggning av vissa stationer utmed våra affärsbanenät ochuttalat att de ungdomar som lidigare åkt med järnvägen kan placeras i en annanskola. SJ har inte med dessa saker atl göra. Men sådana blir följderna om SJinte pä ett vettigt säll försöker fånga upp den trafik som finns också utmedaffärsbanenätet. Närman talar om atl styra över godset från landsväg lill järnväg eller söker ökaresandeströmmen till den spårbundna trafiken måste man göra klart för sig attmöjligheten att göra detta är av marginell betydelse. Del vet vi ansvariga, mendet låter så bra att tala om denna ökning. Där en ökning i verkligheten kan skeär givetvis på fjärrtrafikens område men i övrigt är det relativt småmarginaler. Del beror på att vi saknar järnvägslinjer i huvuddelen av landet,det beror på att om man skall frakta gods eller personer från en punkt till enannan förutsätter det att man bor vid järnvägen. Annars måste man samtidigtanvända sig av fiera transportmedel. Blir del stora tidsförluster och ökade kostnaderväljer man då i första hand bilen. Dettahindrar inte alt allmänheten måste stimuleras att åka tåg där del går atl åkatåg. Det måste göras genom riktig laxesäiining, röriigare rabatlsystem så alläven familjer med barn har råd all åka låg, ökad service, upprustning avbandelar - exempelvis som är en viktig del i den framlidairansporlkedjan, så att denna verkligen blir en fullgod del av vårtransportapparat och också i större utsträckning kan utnyttjas lill bl. a.turism, ferieresor och gods, dä banan ligger väl lill för all vi skall kunna nåvåra stora rekreationsområden. Det fordras också en modernisering av vagnarnaså all dessa verkligen kan konkurrera med bilen. Jaginstämmer i vad trafikutskottets ordförande säger om att vår målsättning ärtrafik i samverkan, atl järnväg inte får spelas ut mot landsväg - en tendenshärtill finns, vilket bl. a. framgår av SJ:s remissvar till trafikpolitiskautredningen. Vadär del dä vi vill? Jo, vi vill utveckla enhetslastlekniken och ge transportföretagenchansen att på lika villkor utnyttja landets olika iransportgrenar. Alteffektivt klara detta tror jag inte är möjligt om man inte, somriksrevisionsverkel föreslår, jämställer järnväg och landsväg och kanske låtervägverket ta hand om bandelar, där SJ specialiserar sig som transportföretag inäringslivels och samhällets tjänst. Luftfartens roll pä dettaområde kommer all ta upp. Vi har i utskottet valtatt skjuta Brommafrägan . När den senast behandlades väckte denoerhörd uppmärksamhet i hela värt land och särskilt inom alla expertgrupper.Utan något tillfredsställande underiag förklarade då attmiljöskydd inle kunde åstadkommas om inle ett väsentligt belopp, 1,5 miljarderkronor, anslogs för ändamålet. Personer inom del socialdemokratiska partiet somvar kritiska mol tog mot den bakgrunden ställning för att flyttaBromma. Framtiden kommer att utvisa hur vansinnigt regeringens förslag iverkligheten är med anledning av fiygets utveckling. Vi hoppas att valet i höstkommer atl medföra atl den största i svensk flyghistoria kan rättaslill. Jag yrkar bifall lill utskottets hemställan på alla punkter. 1detta anförande instämde herrar Komstedt. i Vrångebäck ochNisser (samlliga m). iKristinehamn (vpk) kort genmäle: sade all vpk genom sin motion vill föra in denspårbundna irafiken i en tunnel där dagsljuset går föriorat. Jag vel inte hurman skall tolka della yttrande. Han kanske menar att vi för en polilik som inleöverensstämmer med dagens verklighet. Den saken vill jag nog diskutera. HerrLolhigius säger att de effekier vi kan åstadkomma genom ansträngningarna attföra över trafik från landsväg till järnväg endast är av marginell betydelse.Det är väl till viss del sanl, om man ser till landet som helhet. Men vi vetalla att vi - och det var också ett viktigt argumenl i trafikpolitiskaulredningen - jämsides med stambanornas sträckning har en mycket kraftiglånglradartrafik. Del skulle nalurligtvis vara av myckel slor betydelse om manjust pä de sträckorna kunde avlasta vägarna och i stället ge järnvägen mertrafik. Detgäller all se SJ:s verksamhet i ett samhällsekonomiskt sammanhang och göra densä effektiv som möjligt. Här måste jag vända mig mot definitionpå begreppet "samhällsekonomi". Han sade atl när godsflödet fungerarnormalt i en produktionskedja, så är del god samhällsekonomi. Men även mångaandra sektorer måste väl komma in i bedömningen av samhällsekonomin. Det gällerju t. ex. de olika trafikgrenarnas inverkan pä miljö, regionalpolitik osv.Dessa faktorer kan man inle komma förbi genom alt hänvisa till att godsflödetfungerar väloljat i en produktionskedja. Jagtycker för min del atl i mänga avseenden verkar dubbelbottnade närdel gäller inställningen lill SJ. Man är myckel noga med atl poänglera all deolika trafikförelagen måste fungera företagsekonomiskt inom vissa ramar,som man är flitig kriliker av SJ:s nedläggningar av stationer ochinskränkningar i trafiken som deila förslag gör med hänvisningar lillförelagsekonomin. Del går inte riktigt ihop. Jagtror alt vi kan vara överens om alt åkerinäringen har en framtid i ,även om man för över irafik från landsväg till järnväg. är självautvecklingstrenden vi talar om. Del är ökningen av lastbilstransporterna vimåste försöka eliminera. Det finns dä ingen anledning att begråtaåkerinäringens framlid i det perspektiv som trafikpolitiska utredningen angetti sina förslag. HertLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Det jag sade om tunneln var kanske mer en bildlig beskrivning avsituationen och av skillnaden mellan i och mig närdet gäller styrning och icke-slyrning. Vi vill gärna atl trafiken skall ske påett naturiigt sätt med de förutsättningar som föreligger på olika håll och atlman inte skall tvinga in trafiken i andra banor. Del var det jag avsåg. Alleffekterna av ansträngningarna atl föra över irafik frän landsväg till järnvägblir marginella är en prakiisk verklighet. Vi skall inle slå blå dunsler isvenska folkets ögon genom all säga all del finns slora möjligheter altöverföra gods- och persontrafik till SJ. För att det skall bli möjligt måste vibygga ul linjenätel i alla delar av värt land. Menmoderala samlingspartiet är med på atl göra vissa försök i det avseendet. a. göra en upprustning av . I verkligheten är det så altgodsflödet ökar, och då ökar också laslbilslrafiken vare sig vi vill det ellerinte: Vi skall i hela värt land ha etl tillfredsställande linjesystem. Vi harockså sagt all vi målmedvetet vill medverka till all man när det gällerfjärrtrafiken skall utnyttja SJ i all den utsträckning som SJ kan ta emolirafik. Diskussionenpå denna punkt mellan i Krislinehamn och mig gäller hur vi serpå den föreliggande verkligheten. Jag tror att vi på vårt håll står fastare påverklighetens grund. HertMAGNUSSON i Krislinehamn (vpk) kort genmäle: Herr lalman! sägeratt skillnaden mellan honom och mig är att står för verklighetenoch jag för utopierna. Del är väldigt underligt att de borgerliga alltid göranspråk på all slå för verkligheten, medan de socialistiskt tänkande inteskulle göra det. tycker jag emellertid att inslagen av socialism i deförslag som har lagts när del gäller trafikpolitiken inle är så slarka. Delknepiga är att ibland är med på förslagen och ibland inle. Detfinns ingenting fasl all ta på. Det var det jag anmärkte mot förut. Jagtycker för min del inte alt här slår för verklig-helssynen, förverkligheten - som vi har talat om - är den alt laslbilslrafiken ökar sinandel, och det är det vi måsle försöka motverka. Varken ellermoderaterna har här angett någon väg för alt försöka eliminera de negativaeffekterna av denna ökning. Hert () kortgenmäle: Lastbilstrafikenkommer att öka sin andel, oberoende av vad i Krislinehamn görför att söka fä över trafik lill SJ, därför atl Nr 123 SJ icke kan klara de starkt ökade godsmängder som framtiden kommer Onsdaeen den "uppvisa. Det är sanningen - såvida inte vill bygga 12 mai 1976 "järnvägar där det nu inga järnvägar finns. Trafikpolitiken HerrROSQVIST (s): Som redan har framhållit i debatten om den nyatrafikpolitiken, har vi frän socialdemokratiskt håll i utskottet haft denuppfattningen atl det i avvaktan på den aviserade trafikpolitiskapropositionen nu inte finns skäl alt göra mångordiga och detaljerade uttalandenom den trafikpolitik som skall avlösa den modell som gälll . Detär etl omfattande utredningsarbete som har pågått under några är. Med någotundanlag är samtliga de utredningar färdiga, vilka som pusselbitar skall utgöramaterial för proposilionen. Remissvar har avlämnats, och beredning av dessapågår i . Del kanske också bör tilläggas att såvältrafikpolitiska utredningen som andra kompletterande utredningar har varitpariamenlariskt sammansatta. Olika politiska åsikter om hur vi skall utformatrafikpolitiken har haft möjlighel att komma till uttryck. Ändå harutskottsmajoriteten funnit det vara angeläget atl återupprepa vissa frågor ochsynpunkier före propositionsskrivningen. Jag skall uppehålla mig vid den fråga som främsi berör järnvägar ochtaxor. Del är reservationen 3 och delar av reservalionen 1, som jag dä kommerin på. Vireservanter framhåller alt de nya riktlinjerna för trafikpolitiken måste utgåfrån etl samhällsekonomiskt synsätt. Vi anser all del välfärdspolitiskasynsätt som kännetecknar socialdemokratisk polilik helt naturligt också böromfatta trafikpolitiken. Utveckling och anpassning av transportresurserna skallockså inpassas i strävan till uriämning av sociala och ekonomiska skillnadermellan landsändar och mellan olika grupper av människor. Viförespråkar en övergripande planering av trafiken som också har anknytning lillsamhällsplaneringen i stort. Samtligalänsstyrelser har på uppdrag av regeringen gjort regionala trafikplaneringarsom skall ge underiag för trafikpolitiska beslut. Planeringen berörpersontrafik, godstrafik och olika slag av trafikanläggningar.