prot · FZ0987 · 1975-12-31 00:00:00 — några ord om det särskilda vuxenstudiestödets framtidautformning. Vi anser från sida att detta bör vär-desäkras genomalt anknytas till basbeloppet i den allmänna försäkringen. Det ligger i linjemed yrkanden som vi har t. ex. när del gäller indexreglering av de allmännabarnbidragen. Vi anser vidare alt det totala antalet personer som skall kunnafå detta stöd bör utökas i enlighet med ambitionerna inom vuxenutbildningen,och vi tycker all 15 000 stöd, varav 1 500 inom högskoleutbildning, är enrimlig målsättning för omfattningen av vuxenstudiestödet. Meddelta, herr lalman, ber jag all få yrka bifall till reservationerna 5, 6, 10,12, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 22 och 23. I detta anförandeinstämde (). (vpk): Expansionen på utbildningens område har varit markant under de senasteårtiondena. Allt fler människor och nya grupper har beretts tillfälle tillstudier. Men det är mer ekonomiska intressen som styrt denna utveckling änomtanke om individens egen utveckling. I elt alltmer teknologiserat ochspecialiserat samhälle ställs ökade krav på arbetskraften i tekniskt kunnande.Utbildning är fortfarande främst en fråga om reproduktion av arbetskraft tillnäringslivet. Utbildningkan ses inle bara som en rättighet i dagens samhälle utan även som enskyldighet, ett tvång för all man skall kunna hävda sig pä arbetsmarknaden.Samtidigt ger i dagens arbetsmarknadsläge utbildning i sig ingen garanti förall få stadigvarande och meningsfullt arbete. Trotsatt alll fler människor, framför allt unga människor, nu åtminstone i teoringes möjlighet till ökad utbildning är den sociala snedrekryteringen lillframför allt den högre utbildningen lika stor. Härspelar naluriiglvis förhållandena i den grundläggande ulbildningen -och gymnasieskolan - en viktig roll och måste särskill beaktas. Dentraditionella uppdelningen mellan teoretisk och praktisk undervisning måstebrytas, som krafliga ålgärder krävs för alt förändra skolsystemelssocialt skiktande roll. Alltfärre av de ungdomar som böriar på högskolor efter gymnasiet kommer fränarbetarhem. Olikheterna i studieinriktning mellan ungdomar frän olika socialagrupper böriar redan vid linjeval och fortsätter sedan i gymnasietoch den högre undervisningen. Alltså redan vid linjeval påverkarbarnens sociala bakgrund studieinriktningen. av s. k. akademikerbarnsöker sig till 3- och 4-äriga linjer. För arbetarbarnen är molsvarande siffra27 %. Bara 10 96 av arbetarbarnen fortsätter sedan till högskolor. Molsvarandesiffra för barn i akademikerfamiljer är omkring 80 96. Inte heller det vidgadetillträdet för sluderande med s. k. yrkeslivserfarenhet till högskolor har inneburitnägon social utjämning. 75 96 av dem med yrkeslivserfarenhet som skrevin sig vid utgjordes av lärare och Ijänslemän, och lillhörde kalegorin arbeiare. Enav de vikligasie orsakerna lill den sociala snedrekryleringen är den ekonomiskasilualionen för de sluderande. gäller för de grupper som är hänvisadelill sludielän eller förvärvsarbeie för all kunna finansiera sina sludier ochslörre delen av dem som önskar och behöver sludera vid vuxen ålder. Detnuvarande studiesociala syslemel måste, menar vpk, i grunden förändras från elllånesystem lill elt lönesystem. Studielön bör införas för alla studerande över16 år. Införande av studielön skulle bidra lill att problemet med den socialasnedrekryteringen skulle kunna lösas. I avvaktan pä att frågan om studielönutreds och föihopp-ningsvis på studielönens införande finns det vissa åtgärdersom kan och måste genomföras inom det nuvarande siudiefinansie-ringssystemei. Ursprungligenutgjorde studiemedlens bidragsdel av totalbeloppet. Bidragsdelen har intevaril indexreglerad, och detta har medfört att bidragsdelen ständigt harminskat och är nere på 14 96. Vpk föreslår en uppjustering av bidragsdelentill ursprungliga 25 96 och all den vär-debesländigas. Genom en successiv höjningav bidragsdelen kan studielön införas. Dethar från statsmakternas sida framförts önskemål om en bredare socialrekrytering till högre utbildning. Varför då inte tillmötesgå kravet om enuppjustering av bidragsdelen så att ungdomar frän hem med svag ekonomi fårmöjlighet lill studier? Helt naturligt har just dessa ungdomar storabetänkligheter mot den stora skuldbörda som en högre utbildning medför. Jagsläller frågan givelvis i första hand lill socialdemokralerna. Studiemedelutgår med maximall 140 96 av basbeloppel. Och della maximibelopp har ulgjortsamma andel av basbeloppel allisedan den siudiesociala reformen . Desluderande har irois indexregleringen fäll vidkännas en slandardförsämringframför allt . För att tillförsäkra de studerande en rimligstandard bör studiemedlen höjas lill av basbeloppel. Rentprincipiellt måste det anses oriktigt att en persons räll till studiemedel ärberoende av makens eventuella inkomsier. serligen hävdas ausamhället inle bör ge stöd ät familjer som har goda inkomster, men i modernlagstifining strävar man i nästan alla andra sammanhang efter att behandlavarie individ som elt självständigt ekonomiskt subjekt. Konsekvensen bjuder dåall samma synsätt lillämpas vid tilldelning av studiemedel. Nuvarande reglermedför i många fall ell så starkt beroendeförhållande mellan den sluderande makeneller makan och den som förvärvsarbetar all ett direkl hinder för denenskildes valfrihet kan uppkomma. Rätten all studera skall inte vara beroendeav makes eller makas benägenhet att ekonomiskt medverka till studier.Vänsterpartiet kommunisterna föreslår all make/maka-prövningen slopas. Statenbör ta ett växande ansvar för kosinaderna för barnen. Det gäller även förstuderande med barn. Ett slorl studiehinder för den vuxne som hunnit bildafamilj och fått underhällsskyldighet mot barn är givetvis försöriningen.Barntilläggen är återbetalningspliktiga och behovsprövade. Sludieskulderna försluderande med barn stiger snabbi och försvårar fortsatt utbildning.Vänsterpariiet kommunisterna föreslår därför alt barn-tilläggen ulgår i form avicke ålerbelalningsplikliga sludiemedel. Beiräffandekonkrela ändringar inom siudiehjälpssyslemei är del be-lydelsefulll auinackorderingstillägget ulgår med hänsyn lill fakliska kostnader förinackordering. Vpk föreslår /män. Vpk anser också att inkomstgränsernaför föräldrarnas inkomsi, för erhållande av del inkomstprövade tillägget, börhöjas lill all motsvara . och beträffande det behovsprövade tillägget42 . Delär angelägel alt vuxenutbildningen och problematiken kring denna ges en mercentral roll inom utbildningspolitiken. Utbildningsklyftorna är slora i dagenssamhälle. En ökad satsning på vuxenutbildning är därför nödvändig. De försöksom gjorts för alt stimulera lill vuxenutbildning har varit helt otillräckligaoch rekryteringen lill vuxenutbildningen har visat samma sociala snedfördelningsom gällt för högskoleutbildning. Frånde vuxnas utgångspunkt har studiemedelssystemet flera brisier. som ofta blirett direkt hinder för dem alt delta i mera omfallande utbildning. Dels ärstudiestödet inte tillräckligt stort, dels är återbetalningen alltförbetungande för de vuxenstuderande. För au ge reella möjligheler för äldremänniskor att delta i vuxenutbildning måste ekonomiska garantier för dellaskapas. Del är enligi vpk:s mening nödvändigl all åtminstone studiestödetutgår som bidrag. Dessutom måste åldersgränsen för erhållande av del särskildaslödet höjas lill . Del kan nämnas alt kommer bara 5 96 att ha mer än 9-årig utbildning. Näsian samtliga över 45år kommer alltså att vara i behov av utbildning, renl principiellt sell. Detär också viktigt alt antalet studiestöd ökas. Vpk kommer att rösta för denreservation som kräver detta. Föratt finansiera de förslag som vpk ställer, det må gälla fler daghem, en annanbostadspolitik eller del som debatterar - utbildningspolitikenoch den därmed sammanhängande studiefinansiering- en - så krävs en heltannan ekonomisk politik. Vi är medvetna om delta. Genom en samlad planekonomikan både sociala och utbildnings-politiska reformer kosinadstäckas. För alt denekonomiska poliliken skall kunna komma ur konjunkturväxlingarnas ekorrhjul ochde långsikliga stagnalionsiendenserna måsie själva grunden för den ekonomiskapoliliken angripas. Frånvänsterparliel kommunisternas sida har vi rest krav pä en helt annan ekonomiskfördelningspolitik som ställer sig på lönarbelarnas sida.Vänsterpartietkommunisterna har t. ex. föreslagit en skärpning av kapitalbeskattningen.Vänsterpartiet kommunisierna är starkt kritiskt mot nuvarande avdragsregler,vilka innebär slora fördelar för de stora förmögenhetsägarna. Vänsterparlielkommunisierna föreslår vidare en nedprutning av anslaget till del militäraförsvaret. Vänsierpartiel kommunisterna har också protesterat mot gåvor ochsubvenlioner som ges ål förelag. Närdel gäller finansieringen av bl. a. de siudiesociala reformer somvänsierpartiel kommunisierna föreslår så vill jag påslå all del finnseko-nomiskl underlag för reformerna. Det gäller bara all fördelningspolitisktprioriiera dem. Hos övriga parlier finns ingen vilja att bryta det nuvarandeekonomiska systemet lill förmän för en socialistisk planhushållning, därreformer av olika slag inte behöver slå ut varandra i brist på resurser. Meddetla, herr talman, yrkar jag bifall lill reservalionerna 1, 3, 4, 5, 7, 8, II, 13, 14, 19 och 24. iKristianstad (s): av de grundläggande målen för samhällets utbildningspolitik underde senasle årtiondena har varit all successivi förändra olika skolformer föralt komma till rätta med kvarstående orättvisor inom utbildningsväsendet. Deulbildningspolitiska besluien har därför inriklats på att alla barn ochungdomar skall ges samma reella möjligheler lill uibildning oberoende av sociala,ekonomiska och geografiska förhållanden. Reformerna har således syftai lillall skapa slörsla möjliga rättvisa i utbildningshänseende mellan olikamedborgargrupper. De siudiesociala ålgärderna utgör ett av de viktigasteinstrumenten för all eliminera eller åtminstone mildra sådana faktorer avekonomisk art som inle borde fä påverka ungdomars val av utbildning. Tonviktenvid det siudiesociala stödet har därför lagls på åtgärder som syftar till allbredda rekryteringen till olika studievägar. Genombeslut av riksdag infördes en ny siudieslödsform, vuxenstudiestödet.Reformen har i huvudsakliga delar trätt i kraft den . Den haralltså endasl varii i bruk ivå och en halv månader, varför del hell nalurliglär för lidigi all dra några slulsalser av den. Avsiklen medvuxenulbildningsreformen är i förslå hand all försöka uljämna skillnaderna iutbildning såväl mellan de vuxna inbördes som mellan generationerna. Reformenskall göra det möjligt för vuxna alt i efterhand kompensera bristerna i entidigare utbildning. reformen har ocksåmotlagils positivi ule" i landel. Många människor ulnytljar den härmöjlighelen som ges au förbättra sin ungdomsutbildning. Allreformverksamhet i samhällel slyrs helt nalurligl av de ekonomiska resurserna.Efterhand som samhällsekonomin medger del kan man bygga ul och finslipa deolika reformerna. I årels proposilion sker del en del väsenlliga förändringar. Försärskill vuxenstudiestöd, dvs. det nya stödet för längre studier, uppräknasanslaget lill 148 milj. kr. för näsla budgetår, vilket gör del möjligt att ökaantalet stöd. Beräknal efter det antal heltidsstuderande som skulle kunna fåstödet studier bör ulrymme finnas för ca 8 650 årsplatser jämförtmed f n. ca 7 000. 1 fråga om timsludieslöden föreslås en kraftig ulbyggnadlill 20 000 timsiudieslöd . Del förordas dessutom en höjning aversättningen . Även dagsiudieslödens antal ökaslill 9 500. Inlernaibidragel räknas upp från 70 lill . Enannan nyhel i är är förslagei om ell särskill ålerbetalningsfrill studiestödtill deltagare i nuvarande undervisning pä grundskolenivå för ungdomar ochvuxna som fått ofullständig eller ingen undervisning. Den här reformenföranmäldes i samband med propositionen om vidgad vuxenutbildning. Stödetär utformat så all del lätt skall kunna anpassas lill en eventuell framtidaförändring av den grundläggande utbildningen för vuxna. För dem som fyllt 20 årskall stödet alltid utgå i form av timersättning under högst 25 limmar pervecka och högsl det anlal limmar som motsvarar 40 veckors hellidsundervisning.En yllerligare förutsättning är all den sluderande deltagit i studier minst 5timmar . För den som förlorat arbeisinkomsi, ersättning frånarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd genom att della iundervisningen skall ersällningen beräknas till . , medan den somhar hemarbete som huvudsaklig sysselsällning bör få ett stöd om . Ulskoltet kan i allt väsentligt ansluta sig till de förbättringar som nusker av vuxenstudiestödet. HerrRingaby fann del något egendomligt med ett så stort anlal reservalioner, 24stycken, specielll mot bakgrund av all man har tillsatt den studiesocialautredningen. Systemet är brislfälligl, säger . Del är inle bra ochman vill inte vänta. Delär ett märkligt resonemang. De borgerliga partierna har ju själva krävt enöversyn av hela sludiemedelssyslemei. Man silier med i ulredningen. Nunonchalerar man utredningsarbelet på della sätt. Jag släller frågan: Ärinnebörden i delta alt ulredningen skall läggas ned, eller vilken inslällninghar moderaierna lill det fortsatta utredningsarbetet? belänkande finns som sagt fogat ell siort antal reservationer, somi stort sell innebär att man "plussar pä" här och var i systemet -ett känt förfaringssätt från oppositionens sida. ochvänsterpartiet kommunisierna föreslår i reservatio- nen 13 all åldersgränsenför del särskilda vuxensludieslödet flyttas från 45 lill . Vi bör då kommaihåg all åldersgränsen är densamma som gäller vid lilldelningen av vanligasludiemedel. Frågan om en höjning av gränsen berörs i direkiiven lill den nyasiudiesiödsulredningen. De-parlemenlschefen erinrar också om all den nuvarandeåldersgränsen lill-lämpas förhållandevis generöst och menar att utredningen börha som sin uppgift all överväga SVUX förslag om alt höja den övre gränsen.Utskottet förutsätter att åldersgränsen såväl för studiemedel som för del särskildavuxensludieslödet kommer att prövas av ulredningen och all man bör inväntaförslag därifrån. Närdet gäller slödet till samerna - det las upp i reservationen 14 - ärkvalifikationsgrunderna desamma för samerna som för övriga medborgare. 1 denmån en same arbetat med renskötsel i minsl och hans inkomsier intemedfört all han tillgodoräknats ATP-poäng har han ändå möjlighet alt få detsärskilda vuxensludieslödet sä snart han under dessa år haft nägon inkomst avförvärvsarbete och hans verksamhel varil av sådan omfattning att denmoisvaraLvad som hade krävts för ATP-poäng. Isocialförsäkringssammanhang'4)edöms de som utför arbele som renskötare i samebysom arbetstagare och han bör liksom andra arbetstagare kunna komma i fråga försåväl tim- som dagsludiestöd. Frågorom stöd ät samernas språk och kultur har övervägts avsameulredningen, som bl. a. förutsätter alt länens vuxenutbildnings-nämnder vidbehandling av ansökan om studiestöd särskill uppmärksammar samernas behov avstöd. Utskottetvill såväl när del gäller urvalet av sökande till stöd vid både längre ochkortare sludier som när det gäller bedömningen av vilka studiecirklar ochämneskurser som skall berättiga till stöd betona angelägenheten av att storhänsyn las till samernas utbildningsbehov, eftersom det inom denna grupp finnsmånga personer med ofullständig skolutbildning. Fråganom en utvidgning av kretsen korttidssiudieslödsberätiigade till andra änarbetstagare prövades ingående i samband med att togförslaget i dess helhet. I enlighet med vad som framfördes av FÖVUX skulleföreträde ges ål studerande med särskill svåra arbetsförhållanden. Med hänsyndärtill och lill alt i inledningsskedet efterfrågan på studiestöd förväntadeskomma att väsentligt överstiga lillgängliga medel kunde utskottet inte förordaen utvidgning av kretsen bi-dragsberätiigade. I det sammanhanget erinradeutskottet också om att internaibidraget kunde utgå till vissa andra grupper,som ej var arbetstagare men bedömdes ha särskilda svårigheter att eljesterhålla utbildning. hör personer som bor i glesbygd, arbelar i hemmel ellerär handikappade. Reglernaom studiestöd till vuxna har, som jag lidigare sagl, ännu varil i kraft så kortlid alt underlag för en ändrad bedömning av frågan om vilka som skall få del avkortlidssiudieslödet saknas. Ulskoltet vidhåller därför sin tidigare uttaladeuppfattning, vilken också biträddes Kravpå en värdesäkring av studiestöden återkommer i är frän ochfolkpartiet. Socialförsäkringsutskotlet avstyrkte sädana förslag i fiol,eftersom utskottet ansåg sig kunna förutsätta att stödbeloppen fortlöpande blevföremål för prövning. Proposilionens förslag om höjningar stöder deluttalandet. Beloppen för tim- och dagstudiestöden är avvägda så att de ger enskälig kompensation för inkomstbortfall och omkostnader i samband medstudierna. Fråganom en generell studielön återkommer från vpk även när del gällervuxensludiesiödsreformen. Vpk har kämpat för ulredning av frågan omstudielön. I Qol vann man gehör för sitt krav, och studieslödsutredningen ficki uppdrag att titta på den här frågan. Jag tycker att vpk nu bör avvaktaförslag frän utredningen. Jag vill också peka pä att bidragsdelen inomvuxenutbildningen är betydligt högre än det som ges inom del nuvarandestudiemedelssystemet. Detfinns även borgerliga reservationer beiräffande vuxenstudie-slödelsomfattning och fortsatta utbyggnad. Miiienpartierna menar tydligen att stödethar en alltför ringa omfattning. Utskottet påpekade att en jämförelsemellan det anlal slöd SVUX föreslagit och det antal som föreslogs ipropositionen inle var rättvisande, eftersom bidragsdelen i regeringensförslag beräknats avsevärt generösare och därmed blir mer kosinadskrävande.Utskottet, som förutsätter att vuxensludieslödet byggs ut efter hand somekonomin medger det och med beaktande av efterfrågan, biträder regeringensförslag beiräffande omfattningen av stödet. Med hänsyn lill att behovel avvuxenstudiestöd är störst bland personer med låg utbildning har utskottet, ilikhet med föregående är, inte heller nu något att erinra mot att stödenföreträdesvis utgår för sludier pä grundskole- och gymnasienivå, medan de påhögskolenivå t. v. förbehålls dem som genomgår yrkesieknisk högskoleutbildning. Somjag tidigare anfört är studiesociall stöd lill dem som deltar i grundläggandeutbildning för vuxna nylt för året. Frågan har provisoriskt lösts så altulbildningsbidrag kunnat utgå i vissa fall. Utskottet finner det därförtillfredsställande au frågan om ekonomiskt slöd lill denna grupp nu lösts. Enligtutskollets mening är del principiellt rikiigi au stödet till en utbildning avdet här slaget ges i form av studiestöd och inte i form av ulbildningsbidragvid arbelsmarknadsulbildning, som föreslås i reservalionen 23 frånfolkpartiet. Fp yrkar, mot bakgrund av en motion från , avslag påpropositionens förslag i den här delen. Fp säger också att del rent ekonomisktär en försämring mot tidigare, då man i vissa fall kunde erhållautbildningsbidrag. Ulskotiet finner att det här förslaget för gruppenstuderande som helhel innebär en väsenllig förbältring av de ekonomiskavillkoren. Det högsta belopp som kan utgå och som avser 25 timmarsundervisning, ligger på samma nivå som del belopp som kan utgå för fem dagarsinkomstbortfall vid arbetsmarknadsutbildningför den som inte är arbetslösheisförsäkrad. Detta måste enligt utskolletsmening vara en skälig kompensation. Meddetta, herr lalman, har jag ganska ingående behandlat de olika delfrågorna ibetänkandet. Jag har i mill anförande enbart hållit mig till vuxensludieslödetoch därmed besvarat reservalionerna 13-23. i förelräderutskolismajorileten när det gäller den övriga delen av betänkandet. Jag villändå yrka bifall till socialförsäkringsulskoltets hemställan i dess helhet ibetänkandet nr 23. Fröken () kortgenmäle: i sade att del är för lidigi att dra någraslutsatser, eftersom vuxensludieslödet har varil i kraft sä pass kort lid. Altatt utestänga vissa grupper frän möjligheterna till tim- och dagsludiestöd ärdock enligt vär uppfattning lika felaktigt som del var när riksdagsbeslutetfattades för drygt ett är sedan. har inte givit några skäl för attt. ex. kategorierna hemarbetande, småföretagare, lantbrukare och fiskare skallstå utanför denna möjlighet, trots att det just bland dessa grupper finns eltstorl antal korttidsutbildade. sade heller ingenting om varför man väljer au hälla nere antaletsludieslödsrum för längre sludier. Vi vet från vuxenstudienämndernas rapporterall denna stödform har varit mycket efterfrågad. Ändå föresläs ett mycket litetpåslag på den studieslödsformen medan man däremol räknar upp antalet tim- ochdagsludieslödsrum enligt den plan som SVUX föreslog. Detkan vidare finnas vissa skäl för åldersgränsen i studiemedelssystemet, men attha en sådan i ell system som är specielll uppbyggt för att underlätta för vuxnamänniskor att sludera lycker jag är ganska obegripligt, och där bör'den därföromedelbart las bort. Närdel gäller samerna har reservanter anseii del nödvändigl att kompletterautskotlsmajoritetens skrivning med ett klart ställningstagande från riksdagenom alt samerna tillförsäkras räll till studiestöd även för sina specifikautbildningar. HerrMOLIN (fp) kort genmäle: När det gäller det särskilda studiestödet för grundläggande utbildningför vuxna sade utskottets talesman att del nya systemet innebär en förbättringför studerandegruppen som helhet, och det är riktigt. Men vad som framhållitsbl. a. i reservalionen 23 av är alt för dem som har en särskillofullständig grundskoleutbildning och en särskilt låg studiemotivation och somdessutom ofta är socialt missanpassade innebär detta system en försämring. Jagmenar att det är allvarligt om man inför ett system som visserligen för deflesta innebär en förbättring men som medför en försämring för dem som har eltsärskilt stort behov av all få vuxenutbildning därför au deras grundutbildningär så dålig. har utskottets talesman inle bestritt. (vpk) kortgenmäle: i sade all vpk efter många ärs krav påstudielön nu har fåll igenom önskemålet all frågan om studielön skall utredasi den siudiesociala ulredningen. Men del är ju en viss skillnad mellan alt fäen fråga utredd och att få ell uttalande från i samma fråga. Vi serdel förstås som positivt att sludielö-nefrågan nu äntligen utreds, men delinnebär ju ingen garanli för au studielön kommer att införas. Vimenar att det studiefinansieringssystem som finns inte tillgodoserrimliga rättvisekrav. Vi vet också att det finns undersökningar som visar attbara en av tio-ungdomar från socialgrupp 3 går till högskoleutbildning motåtta av tio från socialgrupp 1. Del väsentligaste syftet med 1964 årsstudiesociala reform var all bryta den sociala snedrekryleringen lill högreutbildning, och det har alltså ännu inte kunnat förverkligas. Vänsterpartietkommunisternas förslag är att man skall införa studielön för att kunna brytaden sociala snedrekryteringen. Detta är ju ett gammalt krav även fränsocialdemokraterna. Jag har lidigare ställl frågan, som jag kanskekan få svar pä : Varför har man frångått det kravet? Fråganom hur en studielön skulle påverka andra ekonomiskt eftersatta gruppers viljaatt studera och vilken effekl en studielön skulle kunna fä pä vuxenutbildningenhar heller aldrig utretts eller ens diskuterats. Jag skulle tro all enstudielön inle minst för dessa grupper skulle få en belydande effekl på densociala snedrekrytering som vi ser även där. iKristianstad (s) kort genmäle: Snedrekryteringen lill högre utbildning är ett problem. Visseriigen gåri dag betydligt fiera ungdomar från arbetarhem än lidigare till högre studier,men den sociala snedrekryteringen är ändå ell problem. Jag tror inle att detalla gånger är av ekonomiska skäl som man inte vill studera vidare, ulan delberor på ett gammalt mönster som finns kvar i samhället men som måstebrytas. Införandetav studielön är naluriiglvis en oerhört kosinadskrävande reform, men del finnsmed i den studiesociala uiredningens direkliv. Jag lycker all den hör hemmadär. Eftersom del är en så stor sak sä måste den övervägas i eltutredningssammanhang.