prot · FZ0997 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag blev verkligen förvånad över att med denuttolkningen av delta utskottsbetänkande antingen eller moderaternainte skulle kunna gå med på det. FruAF () kort genmäle: Den uttolkning jag just har gjort här i kammaren står jag fast vid. Detsom förvånar mig är alt har ansett det nödvändigt all reserverasig mot utskottets skrivning med tanke på att socialdemokraterna isysselsäitningsulredningen inte reserverat sig mot sysselsätiningsuiredningensskrivning. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag har inget ansvar försysselsätiningsuiredningens belänkande, och del har ingen annan av desocialdemokraler som siller i inrikesulskottel heller. Vi har faktiskt lästutskottets skrivning ungefär som folkpartisterna har läst den, och del ärdärför vi har reserverat oss. Hade vi fält förklaringen att det egentligen stårnågonting annat än det gör, så kanske vi inte hade behövt avge någonreservation. i (fp): När del gäller den här sista frågan, som fru och herrFageriund var lilel oense om, nämligen vad man menar med garanli ellerlillförsäkran, har vi från folkpariiels sida lolkal det så att detla innebärsamma sak. Jag tror alliså det är riktigt som sade, sedan hanläst i ordlistan, all del innebär samma sak. Därför har vi kunnat accepteraordet lillförsäkran i stället för ordet garanti, som användes i fiol. Självasakfrågan har ju refererats i lidigare anföranden. Lät mig säga alt det tordevara en samfälld uppfattning att lägel på den svenska arbetsmarknaden fordraren hög beredskap och reella insatser för att behålla sysselsättningsgraden.Della har framgått av lidigare inlägg i debatten - bl. a. klart och tydligt avarbetsmarknadsministerns anförande. Inommånga branscher är lägel fortfarande gynnsamt, men en del branscher besvärasuppenbarligen av betydande svårigheter. Det gäller inle minst inomexportindustrierna. Lågkonjunkturen och ett pressat prisläge har gjort attlönsamheten sjunkit inom vissa branscher. Blir del ingen avgörande förbättringav den internationella konjunkturen kommer svensk industri på många områdenfortfarande att få arbeta under ett hårt klimat. Visserligen ärarbetslösheten relativt låg i jämförelse med förhållandena i utlandet, men antaletvarsel ökade starkt , och varslen om korttidsarbete blev alltmeromfattande. Det var särskilt markant . Men delskall betonas alt förelagen i slor utsträckning försökt behålla sinarbelskraft, och jag tror del kan vara av värde alt stryka under all företagenför sin del har gjort slora anslrängningar för all hålla sysselsäiiningenuppe. Utskottetsordförande har tidigare i debatten berört bl. a. ungdomsarbetslösheten och -liksom andra talare - framhållit vikten av att åtgärder sätts in för att manskall komma till rätta med densamma. Jag ber att få instämma i de synpunktersom i har anfört i denna fråga. Enligtmin mening måste sysselsättningspolitiken vara inriktad på att man snabbt skallkunna sälla in åtgärder så att en ytterligare försämring pä arbetsmarknadenförhindras. Från sida har vi i partimo-lionen 652 föreslagit enrad åtgärder som vi menar är värdefulla inslag i en sådan politik. Detframgår av debatten att vi i många frågor är relalivl ense inom utskottet. mån det har varit avvikande meningar får de väl tas som uttryck för alt mansärskilt vill betona en del detaljfrågor där man väckt motioner som ligger tillgrund för reservationer eller särskilda yttranden. Jagskulle, herr lalman, efter detta bara beröra några reservationer som herrEriksson i och jag har fogat lill utskottets betänkande. Ireservationen 13 lar vi upp frågan om flyilningsbidragen - täckningen av defaktiska flyllningskostnaderna för arbetssökande som måste flytta till en annanort. Sysselsältningspolilikenbör i förslå hand vara inriktad på alt skaffa fram arbetstillfällen i deregioner där bristen på arbele och därmed undersysselsältningen är störst.Regionalpolitiska och arbelsmarknadsmäs-siga åtgärder är ell led i denverksamheten. Det är vikligl att del kan leda fram lill en varaktigsysselsättning. Inte minst för unga människor har del slor betydelse genom audet skapar en meningsfullhet i arbetet. Det kan dä vara anledning notera att deregionalpoliliska insatserna inom bl. a. stödområdet på ett påtagligt ocheffektivt sätt har lett till att ut-flytlningsströmmen, som under 1960-talelvar så stark, nu har hejdats och att vi i stället har fåll en befolkningsökninginom stödområdet och i skogslänen. Självklart är del ett bra komplement lill delångsiktiga åtgärderna att i speciella situationer starta beredskapsarbeten förall lösa akuta sysselsättningsproblem på arbetsmarknaden. Menman kan komma i den situationen att en arbetssökande för att få varaktigtarbete måste flytta till annan ort. Flyilningsbidragen är då en form för allunderiälla en sådan omslällning. All de kostnader som uppstår vid en flyiininginte skall betalas av den arbetssökande själv är en allmänt accepteraduppfattning. Det utgår därför bidrag till flyttningen och dessutom ettomsiällningsbidrag förändra kostnader som hör samman med en flyttning tillannan ort. i en del fall visat sigotillräckliga för alt täcka de faktiska kostnader som uppstår.Kostnadsökningarna har också gjort att det blivit en eftersläpning ijusteringen av dessa bidrag. har i motioner föreslagilalt flyilningsbidragen skall värdesäkras, och i en partimotion till åretsriksmöte har vi yrkat att flyilningsbidragen i princip bör läcka de faktiskaflyttningskostnaderna. Sysselsäitningsulredningen, som har nämnts i olikasammanhang, har i den frågan i princip samma uppfallning, och enligtutredningens beräkningar skulle en täckning av de faktiska kostnaderna ledatill en fördubbling av flyttnings-bidragen. Utredningen föreslår därför attutvecklingen av de faktiska kostnaderna vid flyttning i fortsättningen börföljas med uppmärksamhet. I en motion och en reservation föreslår vi därför alldenna princip slås fasi av , så all man därmed lägger engrund för den allmänna översyn av de olika flyllningsbidragens detaljutformningsom .aviseras i budgetpropositionen. Detta har vi yrkat i reservalionen 13, somjag nu ber att få yrka bifall till. Reservationen17, som jag också skall säga några ord om, har anknytning till förslagen ibudgetpropositionen om bidrag till arbetsmarknadsutbildning. I detla fallgäller det utbildningen inom vårdyrkena. beräknar attomkring 100 000 personer innevarande budgetår kommer alt påbörjaarbetsmarknadsutbildning. Av kvinnor som har erhållit ulbildning /75har 13 96 erhållit arbeismarknadsulbildning inom värdområdel och 14 96 inomkommunal hemservice. - Inom vårdseklorn ställs som bekant allt större krav.Vårdbehovet fortsätter att växa. Allt fler människor blir i behov av värd, ochallt fler människor blir därför sysselsatta inom denna sektor. Sjukvårdenkräver mer personal, bl. a. genom utbyggnad av vårdinstutionerna och på grundav arbetstidsförkortningar. Det är också omvittnat alt vårdpersonalen mångagånger arbetar under pressande förhållanden och inte har den tid som voreönskvärd för att kunna ägna sig ål de vårdbehövande och ge en mera personligomvårdnad. Del råder bl. a. brist på sjuksköterskor, detta trots enfortlöpande utbildning . har antalet utexamineradesjuksköterskor sjunkit. utexaminerades sålunda 2 823 sjuksköterskor,och var anlalel 2 769. Där har del alliså blivit en minskning, även omden inle är så slor. Enliglen undersökning som redovisas i budgetpropositionen bilaga 10,utbildningsdepariemenlet, var vid ett undersökningstillfälle 3-4 %av antalet sjukskölersketjänsier obesaiia eller vakania. Andelenyrkesverksamma har heller inte stigit. Enligt statistik varår 1973 av alla sjuksköterskor heltidsaktiva. Denpersonliga omsorgen om patienter inom den slutna sjukvården förutsätterkraftfulla åtgärder för all öka lillgången på utbildad personal. Nuvarandepersonalbrisl måste i första hand motverkas genom ulbyggnad inom den reguljäraulbildningen i vårdyrkena. Men för au brisien på utbildad personal inle skallbli större är det nödvändigl med energiska åtgärder för att bl. a. få fierautbildade sjuksköterskor yrkesverksamma. Vihar därför i motion 2085 föreslagit ökade bidrag till reaktiveringskurser försjuksköterskor och ulbildning av sjukvårdsbiträden. Del bör vara möjligt allutbilda minst 1 500 personer ytterligare. Sådana åtgärder skulle kunna vidtasinom arbetsmarknadsutbildningens ram. Det skulle underlätta för lidigareyrkesverksamma att återgå i tjänst. 1 reservation 17 har vi yrkat pä ett ökalbidrag lill sådan utbildning. Iulskoliels belänkande behandlas också molionen 684 av och fruFraenkel om vidgad rätt till statsbidrag för handikappad vid inköp avmotorfordon. Fulltbidrag bör kunna utgå för alt täcka kostnader för aggregat och för de ändringarsom erfordras för all den handikappade skall kunna utnyttja fordonet. Priset påbilar har emellertid kraftigt stigit. Det kan därför bli slorasvårigheter för många handikappade vid anskaffandet av fordon. Ibudgetproposlionen föreslås en höjning av det högsta bidragsbeloppet. Vidareföreslås alt de inkomstgränser som ligger till grund för bidragets storlekskall justeras upp och att vissa förenklingar skall vidtas. Menden reform som görs får enligl vår uppfattning ses enbart som ell sleg påvägen. En forlsalt ökning av stödel lill handikappfordon framstår somangelägen. Deförslag som framförs i motionen 684 kan utgöra underiag för en framtidafortsall reformering. a. borde en höjning av sialsbidragel göras så allfull kostnadstäckning erhölls vid köp av bil med lägsta godtagbara standard.Vidare borde ändrade inkomstprövningsregler införas så att den övreinkomstgränsen höjdes till . och den lägre sattes i paritet med denna.När det gäller brulloinkomslberäkningen bör handikappersättningen ickemedräknas som inkomst. Enliglmoiionärernas och reservanlernas uppfallning är del angeläget med ytterligareförbätlringar av slödel lill de handikappade i della avseende. Det gäller imånga fall personer som är helt beroende av handikappfordon för all komma ut iarbetsliv och skapa kontakter utåt. Dethar varit en lång debatt, och del har framförts många värdefulla synpunkter påsysselsättnings- och arbetsmarknadsfrågorna. Som jag sade lidigare har del råtlenighel kring de väseniliga linjerna. Jag iror det är angeläget all riksdagenoch regeringen är överens om alt alll bör göras för att hålla sysselsättningenuppe. Inte minsl gäller detta den grupp som spelat en så väsentlig roll ideballen här , nämligen ungdomen. Jagber med del anförda, herr lalman, få yrka bifall lill reservalionerna 13, 17och 20 och i övrigl lill utskottets hemställan. (vpk): kommunisterna har i en rad motioner tagit upp problemenmed sysselsättningen. Vårt parti har ställt otaliga förslag som om de blivitlillslyrkla och genomförda, skulle ha löst en rad av dessa problem. Au göra detkapitalistiska samhället helt fritt frän arbetslöshet är en omöjlighet.Arbetslösheten är en produkt av själva sy- Den är en tung deli kapitalismens förtryck av lönearbelarna. Arbetslöshetendrabbar inte bara dem som inte har fått något arbete eller som har mist sillarbete - den drabbar alllid hela arbelarklassen. Den skapar oro och otrygghetpä hela arbetsmarknaden. Arbetslösheten används också i lönenedpressande syftefrån arbetsköparhåll. Den används ofta som medel att splittra arbetarna ochskapa motsättningar dem emellan. Arbetslöshetenslår särskilt hårt mot vissa arbetarkategorier. Genom hårda rationaliseringaroch höjt arbetstempo slås många äldre ut från arbetsmarknaden. Genomspecialisering och en alltmer komplicerad produktionsprocess utestängs störredelen av ungdomen från arbetslivet. Del finns arbetsköpare som egenmäktigt harsatt äldersspärrar för nyanställning, exempelvis all den som skall anslällasskall ha fullgjort värnplikten eller inte ha fyllt . Härigenom sätts enspärr neråt så all alla ungdomar under 20 är är på förhand utestängda frän altfä ett arbete, och en spärr uppåt så att de som har nått en ålder av 40 äreller mer uteslängs. Dettasker för att arbetsköparna på förhand skall kunna försäkra sig om den allra bästaoch effektivaste arbetarstammen - allt i akt och mening alt säkerställa den förkapitalet heliga profiten. Här tycker man all arbetsmarknadsmyndigheternaskulle ha gått in och med hjälp av lagen om vissa anslällningsfrämjandeåtgärder stoppat sådana metoder som egenmäktigt tillämpas av vissaarbetsköpare. Genom lagen om medbestämmande i arbetslivet, som vi kommer attbehandla här och förhoppningsvis anta, kanske vi får möjlighet attrida spärr mot dessa reaktionära och diskriminerande metoder. Attkvinnorna är en annan stor grupp som fortfarande stöts tillbaka ochdiskrimineras i arbetslivet torde stå klart för alla vid det här laget. Medanledning av våra yrkanden om jämlikhet för kvinnorna i arbetslivet sades deltidigare i debatten från socialdemokraiiski håll att vi är sent ute och att denfrågan har tagits upp . Det är väl inget större problem vem somförst har väckt den frågan, huvudsaken är att vi är överens om attkraftätgärder verkligen skall tillgripas för att uppnå de mål som man har sattupp. För att understryka att vårt parti faktiskt har tagit upp denna frågamycket tidigt skall jag emellertid citera ur motionen 418 i andra kammaren är1960. De sista styckena i den motionen lyder: "Uppdelningeni typiskt manliga och typiskt kvinnliga arbeten måsle försvinna och denprocessen kommer all underlättas av den tekniska utvecklingen. Bådesamhällets och de enskilda individernas intressen kräver, alt kvinnornas vägtill verkligt likaberättigande på alla samhällslivets områden påskyndas.Erfarenheten har visat, att författning bör innehålla grundsatser, somgaranterar kvinnornas faktiska likaberättigande i hem, skola och samhälle. Isynnerhet är det av vikt att de strävanden som pågår för att uppnå enrättvisare lönesättning för kvinnorna snabbt 6 protokoll 1975/76. vinner lagens stöd. Medhänvisning till vad som ovan anförts yrkas, att måtte i skrivelselill Kungl. Maj:t hemslälla, att direktiven för författnings-utredningenutvidgas lill att jämväl omfatta frågan om författningsbestämmelser, somallsidigt främjar kvinnornas likställighet med männen på samhällslivels allaområden," Deltaär väl ett bevis för att vårt parti inte har försummat de här frågorna,Säkeriigen skulle man kunna finna motionskrav av liknande slag från vårt partiav väsentligt tidigare datum. Men den frågan behöver vi ju inte diskutera . Jagskall nu gå in på motionen 1860 angående det kontanta arbetsmarknadsstödet,vilken behandlas i della betänkande. Närvi nu har ett näringsliv som till mer än 90 96 ligger i privat ägo och hellstyrs av kapitalismens lagbundenhet, där arbelslöshel är oundviklig, bordesamhället se till att de som drabbas hårdast av kapitalismens verkningar fårsin försörjning tryggad på ett tillfredsställande sätt. En del initiativ hartagits från regeringens sida som syftar till lösningar i den vägen. Det senastaviserade förslagel att höja ersättningarna från arbetslöshetskassorna är ettsådant initiativ. Där höjs nu ersättningen till . Delta ärnödvändigt och helt rikligt. Mendet är både inkonsekvent och oförklariigt att regeringen inte ansett detnödvändigt att också se över ersättningarna till dem som inte är berättigadelill a-kasseersättning. Det gäller i första hand ungdomar som blir arbetslösaoch inte hunnit kvalificera sig för ersättning från kassorna. Det gäller ocksåäldre arbetare som är ulförsäkrade och som gått arbetslösa . Dessakategorier är hänvisade till att existera pä en ersättning av . om dagen.Denna ersättning är skattepliktig och utgår , dvs. med ettbelopp som understiger existensminimum. Dessa människor måste för att klarasitt uppehälle något så när gå till det sociala och tigga mer pengar. Kommunernafår således bära en stor del av försöriningsbördan för dem som ställs utanarbele och inle har rätt lill ersättning från a-kassorna. Det lorde varavälbekant i denna församling all de allra flesla kommuner dras med sloraekonomiska svårigheter. Del kan då inle vara rikligi all yllerligare belastakommunernas ekonomi. Detta skulle kunna medföra att man tvingas tillgripa enhöjning av kommunalskatten, vilket i sin lur hårdast drabbar lönearbetarna ochandra låginkomstgrupper. Vänsterpartietkommunisterna har vid flera lillfällen rest krav på en höjning av det kontantaarbetsmarknadsstödet. Till årets riksdag har vårt parti upprepat kravet från ihöslas, alt del kontanta arbetsmarknadsstödet skall höjas lill . för heldag och . för halv dag. Det skulle innebära en kostnad på omkring 25miljoner enligl de beräkningar som gjordes i anslutning till vårt partis motioni höstas. Augöra en exakt beräkning av merkostnaderna är naturligtvis inte möjligt. Men ensak är tämligen klar. Det skulle inle kosla lika myckel som man kom framlill vid beräkningarna 1975. som har beslutatsbeträffande subventionering av lönekostnader lill de kommuner somanställer mer ungdom kommer att verka sä att många av de ungdomar som ärhänvisade till konlani arbetsmarknadsstöd erhåller arbete i stället. Därmedblir belastningen inte så stor som tidigare beräknats. dag avslå kommunisternas motionskrav på en höjning från 45till . per dag är oförståeligt och oförsvarligt. Det tycks vara sä altbåde borgare och socialdemokrater anser alt det är möjligt att leva pä 190-200kr. Det är nämligen det belopp som kvarstår när skatten är dragen. Ihöslas åberopades flnansiella skäl som motiv för ell avslag. hänvisarutskollsmajoriteten lill att inte bör ändra sitt fattadebeslul - i högsta grad en egendomlig motivering. Attåberopa finansiella skäl för avslag i en sådan vital fråga som en någorlundaskälig ersättning till dem som drabbas av arbetslöshet rimmar dåligt med attsamma partier är ense om all öka anslagen till krigsmakten med 831,6 milj. kr.och att budgeten underbalanseras med II miljarder. Ställer mandetta i relation till värt motionsyrkande, som i direkta kostnader innebärmellan 15 och 20 miljoner, blir man minst sagt förvånad över attinrikesutskottel ånyo föreslår avslag på ett sä berättigat krav som en rimligersättning till dem som ställs ulan arbete. Dethade varit bra mycket vettigare att minska anslagen till krigsmakten ochanvända dessa pengar till förbättringar av standarden för dem som har det sämstställt i samhället. Och det är naturligtvis inte bara de arbetslösa. Men de somdrabbas av arbetslöshet och är hänvisade till att på något sätt leva på det nugällande kontanta arbetsmarknadsstödet hör utan tvivel dit. Jag vill med det anförda och med hänvisning till motionen 1860 yrkabifall till reservationen 19. Jag har i första hand begäri ordet i det här sammanhanget för all laupp en fråga som ligger lilel vid sidan av den arbetsmarknadspoliliskadebatten men som inte är mindre viktig för det. Meninnan jag går in på den måste jag säga några ord om meningsutbytet mellan herrFageriund och fru . Det gäller en mening i utskottsbetänkandel somlyder: "Den inriktning av åtgärderna som angivils innebär att samhällettillförsäkrar alla ungdomar möjlighet till arbete, ulbildning ellerpraktik," Jagunderstryker här orden "möjlighet till arbete, utbildning eller praktik". Nogtycker jag att detta är ett skäligt krav på samhället när del gällerungdomarna. Om de sedan inte vill använda sig av möjligheterna är det helaganska hopplöst men vi borde kunna vara överens om att de skall erbjudas dessamöjligheter. Jag är förvånad över att inte de socialdemokratiska ledamöterna iutskottet kunde gå med pä denna skriv- ning och därigenomundvikit reservationen. Nutill mitt ärende. I en motion har fru och jag föreslagit höjda anslagtill den del av tolalförsvarsverksamheten som ryms inom AMS anslag. Arbetskraftenär en viktig delfunktion av totalförsvarets verksamhel. Utbildningen av dennaarbetskraft, ersättningspersonal för inkallade och mobiliserade, sker inom defrivilliga försvarsorganisationerna. Svenska blå stjärnan utbildar djurskötareoch traktorförare för bl. a, jordbrukets blockorganisation. a. för utbildning av personal till frivilligorganisalionernaskrigskanslier och till krigslänsstyrelserna. kvinnliga bilkärersriksförbund och Frivilliga automo-bilkårernas riksförbund utbildar bilförareoch bilrädespersonal för det civila distributions- och transportväseendet, somskall träda i funktion i samband med och efter mobilisering. Personalbrisleninom dessa områden är mycket stor. Särskilt allvarlig är bristen pä bilförareoch medhjälpare när del gäller sjukvårdstransporterna. Inom vissa län ärbristen på personal pä detta område myckel oroväckande, upp till 80-90 96 ärinle ovanligt. Del bör i detta sammanhang framhållas att bristerna beror intepå att det inte finns frivilliga som vill utbilda sig. Nej, anledningen är heltoch hållet brist på resurser, brist på pengar för ulbildningen. Frivilligamotorcykelkåren är ytteriigare en sådan organisation som har motsvarandeuppgifter vad gäller ordonnanspersonal vid mobilisering och under beredskap. AMShar i sin anslagsframställning uppmärksammat bristen på utbildad personal inomdessa områden och därför begärt en fördubbling av anslaget. Det är dock ingastora summor det rör sig om. Det framhålles också att utbildningskostnadernahar ökat dels på grund av kostnads-stegringar i allmänhet, dels på grund avprishöjningar som beslutats av sjukvårdshuvudmännen - landstingen- och dels pågrund av höjda arvoden till lärarpersonal. Departementschefenhar kraftigt skurit ner av AMS äskade medel. Och de medel sombudgetpropositionen anvisar är inte tillräckliga ens för alt läckakostnadsökningarna, än mindre för all något hämta in den eftersläpning iutbildningsbehovet som föreligger. Iutskoilsbelänkandet har och jag i ett särskilt yttrandeframhållit all det är absolut nödvändigl att de frivilliga försvarsorganisationernasutbildningsverksamhet tillgodoses bättre ett kommande budgetår än vad som sketti år. Och det är detta som jag med mill anförande velat ytterligareunderstryka. Iövrigt ber jag att fä instämma i de yrkanden som tidigareframställt i anslutning lill föreliggande ulskoiisbelänkande. Hert () kortgenmäle: När det gäller att bereda sysselsättningsmöjligheter för ungdomen sähar och jag precis samma uppfattning. Tolkningen av vad utskottet verkligen har skrivitfår väl bli en intern Nr 97 affär mellan och , som har fullständigt motsatta den uppfattningar i detta sammanhang. () kortgenmäle: Jag har med mitt inlägg härvelat klargöra vilken tolkning vi moderaterlägger in i detta utlåtande. Jag har väldigt svårt alt se att del finnsmöjlighet att lägga in någon annan tolkning i den mening i uiskotisbeiänkandelsom här diskuterats. Hert i (vpk): Det var min avsikt att beröra det kanske viktigaste specialproblemetinom arbetsmarknaden - diskrimineringen av kvinnorna. Jag känner inför denglest besatta kammaren djupt det ointresse som tydligen vidlåder dennafrågeställning i parlamentarikernas ögon. Herr arbetsmarknadsministern har förlänge sedan gått ut ur kammaren. har gått ut. De flesta ansvarigaledamöter av inrikesutskottel på den socialdemokratiska sidan har också gällul. Jag noterar detta som ett ovanligt tydligt och subtilt tecken påpariamentarisk oförskämdhet. kommunisterna vill en skärpning av direktivom att motarbeta diskrimineringen. Utskottet anser för sin del att det räckermed nuvarande direktiv. Varförär det motiverat med en skärpning? Det är motiverat därför att hela tendensende är oroande. Det händer inget djupgående. Den återskapas i nya former. Del finns inget tecken på någotgenombrott. Dethar, herr talman, varit kvinnoår. Det har tillsatts en jämlikhetsdelegation.Det har hållits tal av statsministern och det har författats resolutioner avpartiernas kvinnoförbund. inte vpk:s - vi har ju dess bättre inle skjutsalundan våra partikvinnor i något särskilt, se-gregerat förbund. Men allt dettatill trots - situationen är i allt väsentligt densamma för den viktigastefrågan: den ekonomiska frigörelsen och självständigheten för kvinnorna. Flerkvinnor än förut har gått ut på arbetsmarknaden , del är sant.Förvärvsfrekvensen har stigit ganska väsentligt statistiskt sett. Men hur serdet ut vid en närmare granskning av siffrorna?