prot · FZ0989 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag ser mignödsakad all uttala att man i berörda områden på kommunalt håll känner oroinför utsikten all en indragning av denna handel genomförs. Jag vill erinra omalt besvärade sig över SJ:s beslut om inskränkning avstyckegodslrafiken vid järnvägsstationerna och och i anslutningdärtill framställt krav på all regeringen mätte undanröja SJ:s beslul om inskränkningi irafikservicen och bibehålla minst oförändrad trafikservice till dess altresultatet av 1972 ärs irafikpoliliska ulredning föreligger. Dessabesvär frän kommunen har ej föranlett någon älgärd. Jag måste, fru talman,deklarera att man, inle minst inom , med oro ser attytterligare indragningar av järnvägsirafiken, omfattande såväl person- somgodslrafiken, nu aktualiseras innan pågående trafikpolitiska utredningföreligger och nämnda utredning remissbehandlats. Föratt markera den oro som man i berörda kommuner erfor inför hotel om nedläggningav person- och godstrafiken på bandelen Falköping-Ulricehamn-Landeryduppvaktade man irafikutskottei och begärde all utskottet måtte medverka tillatt inga yllerligare inskränkningar i SJ:s nuvarande irafikförsörining mätteföretas i avvaktan på att trafikpolitiska utredning redovisats ochdäri framförda förslag blivit remiss-behandlade och föremål för slutligtbeslut, innebärande ett avstyrkande av föreliggande proposition i vad gällerbandelen Falköping-Ulricehamn-Landeryd. Jagskall, fru lalman, inte gå in på vad utskottsreservanlerna har anfört, utan jaghänvisar bara till vad här lidigare sagl, vilket jag ocksåinstämmer i. Men del finns anledning att erinra om alt utskottsmajorilelenanför att även en nedläggning av vagnslasllrafiken pä bandelenFalköping-Ulricehamn kan komma i fråga, dä det uppges att nämnda irafik är avliten omfattning och ulan större nackdelar anses kunna överflyttas tilllandsvägstrafik. Styckegodslrafiken på bandelen är dessutom redan avvecklad. Dåkan man fråga sig: Vad kan orsaken vara till att vagnslasttrafiken har minskat?Jag vägar väl tro alt orsaken främst är att SJ inte har kunnal förse sinakunder med bra service. Jag stöder detla milt anlagande på samtal som jag haftmed företagare inom berörda bygder som myckel väl hade kunnat utnyttjaSJ:s tjänster men funnit att andra irafikmedel än SJ:s kan erbjuda bättre ocbbilligare tjänster. Det vore fel att förneka riktigheten i de statistiska uppgifter somredovisats här av och som visat all resandefrekvensenunder har minskat högst avsevärt, men man har väl rätt att undravilken orsaken kan vara till att allmänheten inte utnyttjar SJ:s service päresandesidan, men naturiigtvis också på godssidan. Kan det enbart vara att dengoda viljan från SJ:s sida saknas? Det undandrar sig mitt bedömande. Troligenär det så att SJ, bl. a. på grund av sämre trafikservice jämfört med övrigatrafikmedel, har fått finna sig i ett ständigt minskat trafikunderiag. Jagfrågar: Vore del inte skäl att SJ gjorde en utvärdering, som gick ut på attfråga allmänheten i de berörda bygderna varför SJ:s tjänster inte utnyttjasbättre? Gå ut och fråga allmänheten, och du skall få ett svar! Vi skallnaturligtvis vara realister, vi skall inte driva järnvägstrafiken om inteallmänheten vill begagna sig av de tjänster som denna Järnvägstrafik kanerbjuda. Jagbeklagar, fru talman, att vi har kommit i en sådan situation där man ställsinför frågan om nedläggning, exempelvis av den bandel jag särskilt ömmar för:Falköping-Ulricehamn-Landeryd. Då frågar man sig, för detförsta: Är det nödvändigt? Fördet andra: Om det skall ske, hur har man tänkt sig att ersättningstrafikenskall ordnas? Dåblir åtminstone jag - och jag vet att jag bakom mig har många kommunalaförtroendemän - oroad över alt det, om vi lägger ned järnvägstrafiken, kaninnebära att vi vältrar över kosinader pä kommunerna för all de skall hålla igång ersättningstrafiken. Jag hoppas jag flr fel om vi kommer inför det faktumatt det blir fråga om en nedläggning och att kommunerna inte behöver ikläda sigstora kostnader för att hålla i gång ersättningslrafiken. De människor som borinom de berörda bygderna och som inte har tillgång till egna bilar har ocksårätt alt kräva en någoriunda god irafikservice. Sedanfrågar jag mig: Ligger det i tiden att lägga ner järnvägstrafik? Jag kan inteförstå att detta skall vara nödvändigt i då man, inle minst ursamhällsekonomisk synpunkt, bör salsa på den kollektiva trafiken: Varför skallman då gä in för att lägga ner järnvägstrafiken? Del kan komma då manskulle önska att man hade kvar de bandelar man nu planerar all lägga ner. Dendagen kan komma fortare än vi anar. Jagkan inte undgå all erinra - om jag inte har fel i mitt antagande - om all detlilla går in för en ökad satsning pä järnvägstrafiken. Trots att dettaland har en utbyggd, väl fungerande flygtrafik finner man det motiverat med enökad samhällelig satsning på järnvägstrafiken. Man ser det som en socialuppgift och naturiigtvis också som en samhällsekonomisk uppgift alltillhandahålla allmänheten en god kollektiv irafikservice där järnvägarna utgörden verkligt tunga delen i det kollektiva Irafiknälet. Jag vill gärna ha sagtatt jag tycker det är ganska 10 protokoll 1975/76. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. Ersättningför drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. anmärkningsvärt att vi ivårt land är i färd med alt skrota ner våra järnvägslinjer; i vart falldiskuteras ju del, under det att man i söker vidareutvecklajärnvägskommunikationerna. Det kan finnas anledning att erinra om dettaförhållande i dagens irafikpoliliska debatt. Om man gick in för en ökadsamhällelig insats i syfle att stimulera den resande allmänheten, genom atterbjuda den fler och tätare turer, en bättre vagnpark och en bättre service ärjag absolut övertygad om att de resande i större utsträckning skulle uinyiljaden spårbundna trafiken, dvs. Järnvägstrafiken är det förnämstakollektiva irafikmedlet vi har, och jag upplever debatlen om nedläggning avbandelar som i högsia grad tragisk och allvarlig. Med del sagda berjag att få yrka bifall lill reservationen 2, sominnebär bifall lill yrkandet i motionen 500. Hen i Skärstad(c): Föreliggande utskottsbetänkande behandlar över 20 motioner med olikayrkanden, bl. a. en av mig m. fl. Studeranderabattutgår pä avgift för fram- och återresa med samma belopp som för enkelbiljetttill ordinarie pris. Giltighetstiden för returbiljetten är , dvs.samma tid som gäller internationellt. Detla innebär att studerande som köperbiljett hem vid vårterminens slul inle kan resa lillbaka till skolan påreturbiljetten vid höstterminens börian, eftersom sommarferierna är längre äntvä månader: Vederbörande går då föriustig studeranderabatten och måste lösatvå enkelbiljetter lill ordinarie pris. OmSJ kan ge sluderande en lur- och returbiljett för halva priset, bör det ocksåvara möjligt all ge dem 50 96 rabatt pä enkelbiljetter, vilket man gjort iNorge. Den ändringen skulle eliminera olägenheten all inle kunna utnyttja tur-och returbiljett vid ferier. Utskottet säger vidbehandlingen av denna molion: "Utskotlelanser för sin del all här berörda spörsmål är av sådan art alt de närmasl börprövas i samband med den kontinuerliga översyn av rabattfrågorna som pågår inomSJ. Dä ulskoltet också förutsätter alt så sker synes någon åtgärd i ämnet frånriksdagens sida i vart fall ej nu påkallad." Jaganser frågan vara så betydelsefull då den berör mänga ungdomar i värt land, altutskottet borde ha föreslagit ålgärder . Därför, fru lalman. yrkar jagbifall till motionen 1557. HenÅKERLIND (m): Både i ulskottsmajoritetens skrivning och i reservation nr 2 sägs klarlifrån all nedläggning av järnvägar inle får ske förrän frågan omersättningslrafiken är tillfredsställande löst pch att erforderiigavägupprustningar skall ha gjorts först. Del är bra.att del sägs. Men vi har ell exempel somjag vill ta fram i slutskedet av denna - detfattas alltså tvä månader för att del skulle vara 10 är sedan - ställde jag enfråga i andra kammaren till dåvarande kommunikationsministern nedläggning av persontrafiken på linjen . Det är alltsåen bandel som föresläs helt nedlagd. Jag fick då till svar bl. a. följande:"Nedläggningen får ske lidigasi--- vid dentidpunkt-- då vissa vägombyggnader och vägförbättringar förersättningslrafiken blivit utförda." Vidaretrodde vid det tillfället angående vägsträckan , som ären del av den väg det här gäller, att den "är upptagen i gällandefierärsplan för Slockholms län men med medelstilldelning försl efter 1968. Ombyggnadskostnadernahar beräknats till . I nedläggningsbeslutet förutsätts attvid den revision av flerårsplanerna som skall göras under innevarande ärmöjligheterna undersöks att inkludera vägen i planerna på sådantsätt att ombyggnaden kan påbörjas dä arbetsplan fastställts." Dellasades alltså från regeringsbänken - för tio är sedan. Det har inlehänl någonting med den här vägen . Den finns inte ens med iplaneringen . Regeringen har dessutom minskal väganslagetlill Slockholms län, så att det inte finns pengar till vägarna i ytterområdena.Ersättningslrafiken pä vissa sträckor, bl. a. den sträcka jag här har talat om,är helt nedlagd. Beträffande den ersätiningstrafik som går genom Uppsalakommun - en del av sträckningen - ville kommunen överta trafiken därföratt SJ kör för få turer och vill ha för mycket betalt av kommunen för attfortsälla med trafiken. Men SJ kämpar så mycket man kan för alt behälla dennairafik och fortsälla med föriusten, fortsätta alt köra för få turer. Allldet som Jag här dragit fram drabbar ju bygdens invånare. Regeringen har alltsåsvikit tidigare givna löften just i det fall jag berällafr om. Jag hoppas baraatt de synpunkter på nedläggningar som finns så klart uttalade , både iutskotlsmajoriletens förslag och i reservalionen 2, har större effekl påregeringens handlande än vad regeringens egna utlalanden lidigarehar haft. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. Den som vill att kammarenbifaller irafikulskottets hemställan i betänkandet nr 19 mom. 1 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kamrnarenbifallit reservalionen nr 1 av i . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resullal: Propositioner gavs påbifall lill I:o) utskottets hemställan, 2:o) reservalionen nr 2 avherr i Göleborg m. 3:o) reservationen nr 3 avherr i samt 4:o)utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotionen nr 1595 av herrar Nyhage och i , och förklarades denförstnämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr i begärde votering upptogs för bestämmande avkontraproposition i huvudvoteringen de återstående propositionerna, av vilkaden under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan herrMagnusson i begäri votering upptogs för bestämmande avkontraproposition i voteringen om kontraproposition i huvudvoteringen ånyopropositionerna under 3:o) och 4:o), av vilka den under 3:o) förklarades haflertalets mening för sig. Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition för voteringen omkontraproposition i huvudvoteringen uppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendetraflkutskottels hemställan i betänkandet nr 19 mom. 2 antar reservationen nr 2av i m. fl. rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering aniagil reservalionen nr 3 av herrMagnusson i . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstnings-apparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition för huvudvoteringen upplästoch godkänd: Densom vill att kammaren bifaller IraflkulskoUets hemställan i betänkandet nr 19mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fl. Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstnings-apparat. Denna omröstning gav följande resullat: Kammarenbiföll vad ulskotiet i dessa momenl hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avhenar i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGöteborg begärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller irafikutskottets hemställan i betänkandet nr 19mom. 5 a rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 4 av herrar i Göleborg och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom.5 b och 6 a Kammaren biföll vadulskoltet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels mo- Ersättningför drift av icke lönsamma Järnvägslinjer m. m. tionen nr 1557 av herrJohansson i Skärstad m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. §18 Anmäldes och bordlades Proposilion 1975/76:185 om ytleriigareinduslricenteranläggningar samt vissa andra regionalpolitiska frågor §19 Anmäldes och bordlades 1975/76:2287 av henSjönell m.fl. med anledning avpropositionen 1975/76:121 om vissa varvsfrågor 1975/76:2288av hen 1975/76:2289 av hen Ekinge 1975/76:2290 av m.fl.1975/76:2291 av herrar i och 1975/76:2292 av henNordgren m.fl. med anledning av proposilionen 1975/76:122 omomorganisation av förenade fabriksverken, m. m. 1975/76:2293av hen m.fl. 1975/76:2294 av m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:124 om denstatliga verksamheten på oljeomrädet, m. m. 1975/76:2295av herrar i Slockholm och Ulander 1975/76:2296 av herrarÅsling och med anledning av propositionen 1975/76:127 omavgifterna i postverkets tidningsrörelse m. m. 1975/76:2297av 1975/76:2298 av fröken och medanledning av propositionen 1975/76:128 om utbildningsbidrag för doktorander m.m. 1975/76:2299av hen m.fl. 1975/76:2300 av hen m.fl. 1975/76:2301 av hen Svanslrömm.fl. med anledning av propositionen 1975/76:131 omstatligt stöd till dagspressen 1975/76:2302 av henKrönmark m.fl. 1975/76:2303 av herrar i och Fågelsbo medanledning av propositionen 1975/76:132 om organisation, m. m. 1975/76:2304 avhen/l/;///?a/-A-//?.,//. 1975/76:2305av m.fl. Onsdaeen den 1975/76:2306 av 1975/76:2307 av hen 1975/76:2308 av m.fl. Meddelandeom 1975/76:2309 av hen Larfors m.fl. frågor 1975/76:2310 av herrMaltsson i Lane-Herrestad m.fl. 1975/76:2311 av fruMogård 1975/76:2312 av fruMogård m.fl. 1975/76:2313 av fruMogård m.fl. 1975/76:2314 av herrNilsson i Agnas 1975/76:2315 av henNordstrandh m.fl. 1975/76:2316 av herrRomanus m.fl. 1975/76:2317 av henSundman 1975/76:2318 av henSundman 1975/76:2319 av henSundman m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:135 om denstatliga kulturpolitiken 3 1975/76:2320av i m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:139 omsärskild ersättning till skadade värnpliktiga m. fl. 1975/76:2321av hen m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:159 medförslag till organisation av och anslag för det nya §20 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1975/76:288av i (c) lill herr jordbruksministern om ålgärder för attförhindra utrotning av sälstammen: Den ärligen förekommande säljakten vid NewFoundland upprör mänga människor - kanske främst djurvänner och naturvårdsorganisa- lioner. Del bestialiska säll som avlivningen av djuren sker på väcker avsky. De stora fångsterna av säl kan också medföra risk för utrotning - della gäller särskilt grönlandssälen: Vi vet att sälstammen på jorden inle är i farozonen enbart med anledning av jakt utan att den också hotas pä grund av föroreningar i haven. Den svenska sälstammen har minskat påtagligt , vilket med säkerhet beror på en ökad PCB-förgiflning av . Ivad gäller säljakten vid är det främst och som utfördenna. Vi bör verka internalionellt för att förhindra denna grymma jakt. Störstborde möjligheterna att påverka fån gannland vara. beredd att internationellt verka för att förhindra jakten på säl föratt undvika utrotning av sälstammen? 1975/76:289 av herrUllsten (fp) till herr bostadsministern om tillämpningen av den kommunalaförköpslagen: Anser statsrådet det vara i linje med den kommunalaförköpslagens syfte att densamma används för att försvåra eller förhindra atten fastighet förvärvas av de boende? §21 Kammaren åtskildes .