prot · FZ09101 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag framhöll tvärtom att det är diskutabelt om det kaninnebära någon kostnadstäckning och att full klarhet inte kan vinnas med desiffror som har presenterats men att utskottet i sin allmänna värdering av detmaterial som föreligger har kommit fram till att vi måste lägga på litetpengar. Jag ansåg emellertid att om de 15 milj. kr. som finns i dragningsrättendisponeras, så är det möjligt att det blir fråga om full kostnadstäckning. HerrWERNERDAL (vpk) kort genmäle: Självfallet är vi från vänsterpartietkommunisterna emot allt förtryck, även rasförtryck. Men eftersom diskussionennu gäller en speciell fråga, nämligen förtrycket av kvinnorna, så är detangeläget att hålla sig inom den ramen f n. Jag finner det glädjande att utskottsmajoriteien för den allmännaprogramverksamheten vid under nästa budgetår vill anvisa 35miljoner utöver vad som förutsatts i propositionen. Jag skulle bara med någraord vilja beröra uttrycket "den allmänna programverksamheten". Utskottethar i sin motivering hänvisat till äskande om medel för vidgatutnyttjande av utomstående, kvalificerade krafter och om ökade resurser för attgöra mera genomarbetade program. har liksom klargjortbehovet av en förbättrad programverksamhet. Givetvis instämmer jag i derassynpunkter. Men jag vill erinra om vad som står i äskande omett högre anslag. Där begär man 61 milj. kr. till förbättring avprogramutbudet, till invandrarprogram samt för distriktens nyhetsbevakning förriksprogrammen och en utbyggnad av de regionala TV-nyheterna till all omfattahela landet. Förslageti propositionen om en höjning på 97,4 miljoner och en ökad dragningsrätt täckerenligt vad som framgår av propositionen kostnadsökningarna och kostnaderna förinvandrarprogram. Däremot återstår kravet på förbättring av programmen ochdistriktens nyhetsbevakning. Lokalradion skall vid sin tillkomst ta överhuvuddelen av de anställda på nyhetssidan inom de regionala distrikten.Lokalradioredaktionerna kan inte överta ansvaret för nyhetstjänsten iljudradions riksprogram, som distrikten svarar för. Varkenlokalradioredaktionernas dimensionering eller inriktningen av deras verksamhetmedger det. För nyhetstjänsten i televisionen är det naturligtvis heltuteslutet. Åandra sidan innebär överförandet av regionalradions resurser till lokalradionatt distrikten kommer att sakna möjlighet alt inom sina ramar svara för nyhetstjänsten iriksprogrammen. Distrikten har haft en långtgående integrering av olikaarbetsuppgifter inom radio och TV mellan riks- och regionalnyheter. Men denneddragning av distriktens resurser när det gäller nyhetsbevakningen förriksprogrammen som blir en följd av lokalradions lillkomsi är naturligtvismyckel stor. Visstkan det tänkas all lokalradion kan leverera ett eller annat nyhetsprogram tillriksradion. Men lokalradion skall ju, med till bristningsgränsen utnylljadpersonal, sända på vissa fixerade lider, lidigt , mitt ochmellan fem och sex , medan riksnyheterna har sändningar i stort setthela dagen och inte minst . Radion skall utnyttja sin snabbhet.Hur skall lokalradion, som knappt orkar med sitt eget pensum, hinna bevaka alladessa sändningar och utsträcka sin vaktlista till kvällarna, särskilt i ,där också bevakningen av vad som sker i grannlandet tillkommer. Problemenpå TV-sidan är nalurliglvis ännu större. SverigesRadio har i sina äskanden när del gäller den allmänna programverksamhetenbegärt en förstärkning av den regionala nyhetsbevakningen på riksplanet. Attblanda ihop riksradions och lokalradions uppgifter medför nämligen en risk förall båda förfuskas. Resultatet kan bli atl vi kommer alt veta mer om vad somhänder i och än om del som händer i landel utanför . Dendecentraliserade nyhetsbevakningen inom länen via lokalradion är i och för sigmycket positiv. Men den hotar att medföra en återgång till den till som licensbelalarna ute i landet tidigareklagat så mycket över. Förbättrad länsinformation riskerar att medföraförsämrad inrikesrapportering, och kan nyheismässigt bli som ett antalisolerade små öar, om inle också riksbevakningen får behålla en hög kvalitet. ISkåne kommer vi att vara dåligt underrättade - om ens underrättade alls - omvad som händer i , och Göleborg. Och det kanske också kanifrågasättas om man i kommer att vela vad som händer i . Jag har med detta velat säga all jag förutsätter atl utskottsmajoriteieni sitt förslag om ett ökat anslag till och formuleringen"den allmänna programverksamhelen" har inbegripii vad Radiosade i sill anslagsäskande, nämligen alt detta också gäller distriktensnyhetsbevakning för riksprogrammen och möjligheten för de regionalaTV-nyheterna att åtminstone hålla den sändningslid de har . i Skärstad(c): Det är en hela svenska folkets angelägenhet som vi behandlar här . och dess programutbud är en tillgång för de svenska medborgarna.Programutbudet har mötts både positivt och negalivl. När det nu är fråga omfinansiering av kommer också programutbudet in i bilden. Detfinns så många olika grupper som utnyttjar massmedia, och det gäller för demsom har hand om ledningen att la hänsyn till alladessa grupper. Jag har intresserat mig för några, bl. a. de hörselskadade, menderas problem skall en av mina kamrater i kammaren ta upp. Jag tänker i ställettala om programmen för den kyrkliga och frikyrkliga delen av vårt folk. Dekyrkliga programmen är ett exempel på atl det finns sektorer som har fått sämreresurser än andra. De kulturbetonade och kyrkliga inslagen i barnprogrammen ärav ringa omfattning. Idet hittillsvarande avtalet mellan staten och angåendeprogramverksamhelen sägs i 7 i? att programmen skall vara omväxlande tillkaraktär och innehåll, alt de i skälig omfattning skall tillgodose olikaintressen bl. a. när det gäller religion, musik, teater, konst, litteratur ochvetenskap. Det sägs vidare att programmen skall skänka god förströelse ochunderhållning med beaktande av olika smakriktningar. Även mindre gruppersintressen av mera särpräglad natur skall i görligaste mån tillgodoses. Kulturellaoch religiösa inslag har förekommit i mycket ringa omfattning i program förbarn och ungdom. Dessa medborgargrupper har rätt atl kräva atl avtalet medSveriges Radio följs och sålunda i skälig omfattning innehåller även religiösaprogram. Erfarenhetsmässigttycks programledare och producenter ha stått villrådiga så fort det handlar ombarn- och ungdomsprogram med religiösa inslag. har tyvärr inleproducerat barnprogram med religiösa inslag i den omfattning som är önskvärdoch rimlig. Sändningstiderna för sådana program måste ökas, och hela denprogramsekiorn bör ges större resurser. Kyrkanoch frikyrkorna representerar majoriteten av svenska folkel. Därför är del ettberättigat krav att de kyrkliga rörelserna får sin del av programutbudet.Sveriges Radio kan antingen göra egna program eller välja bland de program somi dag finns i den kyrkliga eller frikyrkliga verksamheten. Vidare kan man sändagudstjänster i olika stilarler ulan atl man därför glömmer de gudstjänster somsamlar den största publiken. En gudstjänst är ell rimligt krav,inle minst med tanke på de gamla, sjuka och handikappade som inte kan besökagudstjänstlokalerna och med tanke på alla de människor som med glädje skullehälsa en TV-kyrka i sina hem. Storamedborgargrupper här i landet väntar nu på kristna barn- och ungdomsprogram.Bland dem råder ett starkt missnöje. har alli alt vinna påatt tillmötesgå önskemålen därvidlag från lusentals föräldrar i vårt land somfrågar sig varför inte kristna värderingar och inslag i större utsträckning ännu får prägla barnprogrammen. Delta är så mycket mer anmärkningsvärt som mångatvivelaktiga värderingar och inslag, ägnade au prägla de unga till ett heltannat och ofta mycket förkastligt beteendemönster, får slå igenom i andraprogram. En stark strävan all skapa jämlikhet i det avseendet skulle stå iöverensstämmelse med vad svenska folkel känner och lycker. Det är min förhoppning atldet nya avtalet ger sådana förbättringar 3 protokoll 1975/76. i programutbudet, inteminst när det gäller barnprogrammen, som majoriteten av svenska folkel önskar.Jag är övertygad om att svenska folket är villigt alt på olika sätt vara med omatl finansiera /TV, om man får valuta för pengarna. HerrBÖRJESSON i (c): I föreliggande belänkande behandlas även motionen 1975/76:4)0 av migoch i Skärstad. 1 motionen framförs del gamla välkända kravet omen uiökning av de lexiade TV-programmen för att därmed bereda döva ochhörselskadade möjligheter all ta del äv programutbudet i TV. Jagskall inte närmare kommentera motionen - del är inle så värsl länge sedan vidiskuterade dessa frågor här i . Jag har endast begärt ordet för atlunderstryka vad utskottet anför i sitt betänkande. Utskottet hänvisar till i sitt betänkande nr 18 förklarade sig kunna "förutsätta atlallvarliga ansträngningar skulle göras för atl i ökad utsträckning göra TV-programmentillgängliga för döva och hörselskadade". Utskottet säger vidare:"Mot den bakgrunden finner utskottet inte att del finns anledning alt göranågot nytt utlalande i denna fråga," Jag tar fasta på vad utskottet anför om att allvariiga ansträngningarskall göras för att TV-programmen skall bli tillgängliga för de döva ochhörselskadade i slörre utsträckning än vad som är fallet. Det är minförhoppning att detta klara utlalande når fram lill ledningen för SverigesRadio/TV. Även om ganska myckel redan har gjorts för all underlälla för dövaoch hörselskadade all ta del av programutbudet, återstår rätt myckel innandenna stora grupp av tiilare kan känna sig nöjd och lillfredsslälld. Tillsist en önskan, som jag hoppas når fram till dem som har hand omprogramverksamheten i /TV. Det är en rimlig begäran från dengrupp människor som det här är fråga om. nämligen de döva och hörselskadade.Även de har behov av all ta del av vad som händer och sker inom och ulomlandel. Ett texial nyhelsprogramper dag är ell minimikrav från denna grupp. Jagvill med del sagda, herr lalman, understryka vad uiskoltei anfört i denna frågaoch markera all jag följer den även i forlsäil-ningen. De döva ochhörselskadades beräiiigade önskemål i detta avseende kan och får inlenonchaleras. Jag har inget särskiltyrkande. Jag vill gärna framhålla att ulskotiei känner varm sympati för det problemsom i har fört fram och att ulskotiei är angelägel omatl man uppnår en lösning. De dövas och hörselskadades silualion måsienalurliglvis uppmärksammas. lägger man även inom slor viktvid au nå fram lill en bra lösning på della problem. Del är inle lösl baragenom alt sända ell slörre antal Del förmed sig komplikationer. Den tekniska utvecklingen går emellertid snabbt. Inomen ganska nära framtid kommer del all vara möjligt att för dem som så vill fåett program textat i bildrutan med en tämligen enkel tillsats till mottagaren.Utvecklingen ligger rätt långt framme, och det dröjer inte så länge innan dedöva och hörselskadade kan få tillgång till den hjälpen. Sedanvill jag säga ett par ord med anledning av yttrande. Hon framhöllatt etablerandet av lokalradion innebär vissa risker beträffandenyhetsbevakningarna i landsorten för sändningar i riksprogrammet. Etablerandet av lokalradion innebär försämrade resurser för SverigesRadio att bevaka stora och små nyheter runt om i landet. I de 35 milj. kr., somutskotlsmajoriteten har föreslagit i höjning, ingår - del är kanske inte sagthelt i klartext - förbättringar inom vissa områden som har preciserats iSveriges Radios anslagsframställning. Däri ingår bl. a. en förstärkning avregionalradions möjligheter all bevaka lokala och regionala nyheter avriksintresse. En del av dessa 35 milj, kr. skulle alltså kunna användas härför. Dettaär åter ett exempel på alt vad socialdemokraterna kallar för utbyggnad isjälva verket är en kompensation för att man skall kunna bibehålla en tidigarestandard. HerrBÖRJESSON i (c) kort genmäle: Jag noterar med både tacksamhet ochtillfredsställelse det svar som lämnade mig. Jag skall villigterkänna att jag förstår all problematiken inte är så enkel. Å andra sidan måsteman även förslå de dövas och hörselskadades berättigade önskemål att få möjligheteratt ta del av vad som sänds via TV. Vid de kontakter jag har med de döva ochhörselskadade kommer gång efter annan fram en begäran om ökat antal textadeTV-program. Det är en stor fråga för denna grupp människor. De är inte så få.Jag vet inle exakt deras antal men skulle uppskatta att del rör sig om ca 600000 människor. Jag hade egentligen inte tänkt gå upp i den här debatten, men harflera talare, från och framåt, gått in på det som vi inte skulleta upp en slor diskussion om, eftersom det egentligen ligger utanför vadriksdagen har att syssla med, nämligen det programutbud som Radioensamt skall svara för. Detframgår av det material som finns tillgängligt att man inom fören diskussion där man knyter an till relationen mellan hushållens disponiblainkomster och vad vi själva satsar på kulturområdet i form av kostnader fördagstidningar, radio- och TV-licens, teater- och biobiljetter osv. Jag harkunnat konstatera att tycks ha rätt i alt relativt lillhushållens disponibla inkomster har mottagarav-giflens andel minskat någotunder den senaste tioårsperioden. Däremot blir problemet litet annorlunda om viser till det programutbud som TV och radio har lyckatsåstadkomma inom ramen för disponibla resurser. SverigesRadio har gjort en sammanställning över sändningstiden i TV för femtonprogramkategorier - där finns rubriker som Nyheter, Program för invandrare ochÖvrigt - och där visar det sig att med de om-prioriteringar som företagetsjälvt gjort har det blivit en ökning för området Nyheter från 8,9 limmar pervecka 1971/72 1974/75, vilket jag noterar som positivt. Vidarehar det blivit en ökning för området Kultur /72 då sändningstidenuppgick till 5,4 veckolimmar 1974/75. Natur och vetenskap harökat 1971/72 1974/75, vilket jagockså noterar som positivt. Sändningstiden har ökat även för Barnprogram,Vuxenundervis-Tling och Program för invandrare. För ungefär hälften avprogramkategorierna redovisas ett ökat antal sändningstimmar . Dethär är omprioriteringar som självfallet har rätt att göra, mendet är omprioriteringar som många bland dem som tittar på TV inte helleruppfattar som någonting negativt. Dentotala sändningstiden har fördubblats . Del kan nämnas attljudradion 1971/72 sände och att sändningstiden /75hade ökat . Förs-tasändningarna i TV har precis som detredan sagts minskat något i förhållande till det totala utbudet. Däremot harförstasändningarna av distriktens egenproduktion ökat. Där har del skett endecentralisering som varit värdefull och som lett till en ökning av denrelativa andelen från 22 96 1971/72 till 31 96 1974/75. För ljudradion ärmotsvarande siffror 23 resp. 27 96. Dethar alltså skett fiera saker på samma gång. Det har skett kvantitativaförändringar i positiv riktning och kvalitativa förändringar i positivriktning"inom ramen för de medel disponerat. När mandiskuterar situation har del därför blivit möjligt atl se fråntvå håll på vad som faktiskt har ägt rum. Några har framställt det som om dethar varit en total förändring i negativ riktning, medan det i själva verket harblivit såväl ökningar som minskningar i och med de omprioriteringar som skett.Beroende på egna värderingar kan man således lika väl bedöma det så atl det ären från tittar- och lyssnarsynpunki kvalitativt positiv förändring som skerinom ramen för de 707 miljoner som nu skall få. Vad därutöverär, dvs. om man skall få en total förändring både kvalitativt och kvanlilalivt,är självfallet -som har sagts här - också en fråga om kostnader. Men då skallvi givelvis göra en lotalbedömning, och då är det väl - som bland andra har sagt - rimligt atl inväntar radioulredningen, somlägger fram material för oss, så alt vi har beslutsunderlag när vi skall göraden totala bedömningen och inte gör den innan utredningen har lagt fram sittmaterial. Med det sagdayrkar jag bifall till reservationen 1. i har redan pekat på den ekonomiskaopportunism som präglar oppositionens insats i det utskottsbetänkande som vidiskuterar. har oppositionen rest ganska betydande krav påkontroll. Ganska bestämda krav på besparingar har också varit vanliga frånolika håll. ville för sin del bringa långsiktigafinansieringsproblem under kontroll, sade man. förklarade i riksdagsdebattenatt det knappast är möjligt att i längden lösa finansieringsproblemen medavgifter. En centerpartist var full av sparvilja och sade att det måste skekraftiga prutningar på koslnadssidan. Radio och TV måste lära sig att rätta munefter matsäcken. Det var ganska hårda sparsam hetsord, som utskottet, som välär, i allmänhet avvisade. Idet här läget visar det sig emellertid att vill plötsligt samma borgerligapartier, som var så bekymrade för finansiering påsikt, tömma rundradiofonden mycket snabbt. tror jag tar priset i enmycket egendomlig argumentation genom att hänvisa lill årets ränla på delicensmedel som har kommit in. Som om det skulle vara några extra pengar somingen har tänkt på och som nu har upptäckt! Det är i själva verketingenting speciellt med ränte-inläklerna. De är ju redan inräknade iredovisningen av rundradiofondens slorlek. Alt öronmärka räntepengarna ärdärför bara atl ägna sig åt enkla bokföringstricks. Jaghar frågat mig varför de partier som var så ängsliga för en blygsamlicenshöjning, när den var på tal, nu är så angelägna atl ytterligare ökauttaget ur rundradiofonden vilket, som har påpekats här, måste leda till antingen höjer licensavgiften tidigare eller också höjer den kraftigare närdet sker. Att en höjning måste ske är i och för sig alla överensom. Jagär inle säker på all cenlern riktigt vet vilken av alla linjer som den förtillfället följer, men i fråga om ett parti är strategin uppenbarligen klar.Del är knappasl av omsorg om som elt självständigticke-kommersielll företag i allmänhetens tjänst som man på moderat håll sägerall man nog inle i längden kan lösa finansieringsproblemen med avgifier. Delhar ju för övrigt också i den debati som förts utanför av en moderatledamot i radionämnden ifrågasatls om man inte skulle göra en utomordentligtkraftig licensavgiftshöjning, nämligen på inte . Jag antar atlingen är beredd på några sådana dramatiska höjningar, utan delta är också enargumentation i samma riktning, uiräknad efter samma modell, nämligen atl manvill bädda för elt annal slags finansiering av Radio.Utgiflsstegringen för snabbar man ju på genom all plussa påregeringens bud. Jagiror all har all anledning alt söka undvika den omfamning somsamtidigt placerar en reklamlapp på ryggen. Men, herr talman, jagbegärde närmast ordet för att få göra en annan markering.Programinnehållet och frågan om integritet diskuteras då och dåi kammaren. Om man ser lill de frågor, interpel-lationer och motioner sompresenterats kan man konstatera att en rad borgeriigariksdagsledamöter antingen inte har förstått innebörden i avtalet mellanSveriges Radio och staten eller också inte låtsas om det av hänsyn till depolitiska poäng man tror sig kunna plocka bland väljare som inte känner tillavtalets villkor. Därför har utbildningsminister efter utbildningsminister ochutskott efter utskott tålmodigt fått erinra om att enligtradiolagen och gällande radioavtal har ensamrätt till rundradioutsändningar,vilket bl. a. innebär att någon styrning av programutbudet inte skall förekommafrån statsmakternas sida. Nuär emellertid utskottet i sin motivering för årets inhopp i radiobudgetenfarligt nära den gräns där programverksamhetens innehåll värderas som skäl föranslagsbevillning. Hon är kanske något oerfaren påområdet, men hon var faktiskt ute och köpte ett visst slags program för pengarna.Herr hade också en his-kelig bragelisia. Tar man den kommer man ocksånära, kanske ännu närmare den gräns där man går in och försöker dirigera tillvad slags program de här pengarna skall användas. var litet försiktigare,och han har kanske erfarenhet som gör det befogal. Men jag beundrar på sätt ochvis som vet var gränsen för vad han kallar en lagom kärvhet går.Den kan han mäta till 35 milj. kr., till skillnad från de 61 miljoner somSveriges Radio har begärt. Jag skall inte gå in närmare i en sådan debatt, menjag tycker att det är ganska löjligt att hävda att man med ett visst antalmiljoner får en viss önskvärd kvalitet på olika sorters programverksamhet. Med den markering som gjorts i utskottsmajoritetens skrivning har jagfunnit det viktigt att än en gång gå upp i talarstolen och slå fast attSveriges Radio har full frihet inom de ramar som ekonomi, radioavtal ochradiolag fastställer. De ekonomiska ramarna har vi fastställt år förår, och de programpolitiska riktlinjerna bestäms i samband med besluten omradiolag och radioavtal. är del radionämndens uppgift attgranska hur efterlever avtalets bestämmelser. Detta är i och försig mycket elementära fakia, men det tycks tyvärr aldrig bli överflödigt attpåminna om dem i den här kammaren. Åretsbudgetproposition innebär för full kostnadskompensation förkända inträffade kostnadsökningar samt en oförändrad nivå förprogramverksamheten. Dessutom iiar vissa andra resurser ställts till förfogandevilket också har påtalats. bygger vi ut lokalradio-verksamheten ochsätter i gång med utbildningsradio. Det är naturligt i ett sådantsammanhang att försöka hålla den allmänna verksamheten på den nivå den har,särskilt då vi väntar på elt belänkande från den sillanderadioutredningen, som skall presentera sina förslag , hoppas jag. Jaghoppas också att den skall ge oss en plan för den framlidautvecklingen av rundradioverksamheten, ekonomiskt och programmässigt, som göratt inte den här sorlens tillfälliga inhopp äventyrar en planering inomSveriges Radio på lång sikt. Jag hoppas också att vi skall få förutsättningarför en mer långsiktig budgetplanering. I det hänseendet har jag ingen annanmening än . HerrWIKSTRÖM (fp): Utbildningsministern var något mer försiktig än iLycksele i sin karakteristik av det förslag som oppositionspartierna lagl framoch vunnit majorilel för. Men menade all vårt förslag varpräglat av ekonomisk opportunism. Jaghar försökt motivera varför vi bedömt del som viktigt att fårenstörre medelstilldelning. Den lolala sändningstiden har minskat. Utbudet påvikliga sektorer som kulturprogram, politiska program, idrott och annal harminskat kraftigt. slorl antal kulturarbetare, inom och utom ,har fått minskade arbetsmöjligheter. har upplevt detta såallvarligt atl man krävi mer medel från siats-makterna. Utbildningsministernsäger att det inle är behövligt, vi skall vänta på radioutredningen. Vårståndpunkt är att de långsikliga frågorna naturligtvis skall lösas av radioutredningen,men frågan om programmens kvalitet och utseende måstevi ta ställning till . Del är en klen tröst för kulturarbetarna atl säga attom skall vi la ställning lill vad radioutredningen föreslår. Derassituation är prekär , och det är därför vi har velat göra en så kraftiguppräkning av de anslagsmedel får. säger att vi ligger farligt nära gränsen för att styra SverigesRadios programverksamhet. Nej, det gör vi verkligen inte. Vi utgår frånSveriges Radios egna krav. Det måsle ju vara möjligt här i kammaren att få taställning lill de anslagsäskanden som förs fram. Den sorlens påverkan är vadSveriges Radio ber om. Inle minst medarbetarna på -programproducenlerna - har ell mycket stort intresse av all vårt engagemang förSveriges Radio inte bara kläds i vackra fraser utan atl det ger dem resursersom skall möjliggöra bättre program. Vadblir då de långsiktiga konsekvenserna? Det är klart att det är en annananslagsnivå. Det kan man säga föregriper radioulredningen på del sättet atlSveriges Radio under ett eller elt par år får en programnivå som är högre, enkvalitet som är bättre än den regeringen föreslog. Det är kanske inte en sådålig utgångspunkt för radioutredningen heller. Jag nämnde i mitt anförande delfaktum att för den överväldigande delen av svenska folkel är delta denviktigaste och ofta den enda kontaklen med cenlrala kulturaktiviteter, typteater, opera, konserter m. m. Det är klart att det är en väldigt viktig fråga.Men det är inte fråga om någon styrning av .