prot · FZ09111 · 1975-12-31 00:00:00 — Denna lösning kommer troligen alt ta tid och medden inriktning och de resurser pä området som statsmakterna har stannat införtvingas vi anse att en kabel för dagen är den enda möjliga lösningen - omgotlänningarna skall få sill elbehov tillgodosett inom rimlig tid. Delförhällandet atl slalsmaklerna inle, som vi hört här av , för enlid av 10 till vill pröva andra lösningar gör all vi för gotlänningarnaseget bäsla får välja denna väg såsom den enda framkomliga. Dämerkostnaden för energiförbrukning är beräknad lill minst 20milj. kr., bör frågan snarasl fä sin lösning. Jag förutsäller all regeringenförsöker att påskynda denna lösning. Del är myckel som lyder på att kärnkraftenär en parenles i utvecklingen, och del är klart all man bör fortsätta att salsapå nalurvelare och på forskning för all fä fram även annan produktion av energi. Mycketviktiga punkler i utskottets förslag är dels atl lill hundra procentinrangeras i det svenska elnätet, dels all den föreslagna kabeln kandistribuera elström i båda riktningarna, vilkel belyder atl man om vidnågot lillfälle inte skulle behöva all elström ocksä kan överföra sådan lillfasllandet Det kan vara viktigt atl veta, då den produktion av elström somfinns på ön skulle vara kvar även efter ka-belulläggningen. Detta medför altdel finns goda möjligheter all uljämna kostnaderna, till gagn både för sialenoch för Golland. Jagvill åier belöna atl vad som är viktigt är all regeringen påskyndar sillhandlande i denna fråga. Delta har även undersirukiis slarkl av länsslyrelsen iGotlands län, , AB Kraftverk, elverk, ,, arbetsmarknadsorganisationerna och mångaövriga intressenter på . Meddet sagda vill jag yrka bifall till reservalionerna 1, 2 och 3 vidnäringsutskoitels belänkande nr 43. lill reservalionerna 2, 9 och 10 vidnäringsutskotlets betänkande nr 44, till reservalionerna 1 och 2 vid nä- Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. ringsulskoueis betänkandenr 45, till utskottets hemställan i dess helhet i näringsutskotlets belänkandenr 46 samt i övrigt till de reservationer där mill namn förekommer. HerrHOVHAMMAR (m): Jag tror atl vi alla kan vara överens om att om vi skall bevara vårtvälstånd och hålla sysselsättningen uppe, måste värt energibehovtillfredsställas. För att lätta pä energiproblemet kan man gå fram på tre olikavägar. Den första är ökad sparsamhet, den andra utbyggnad av nu kändaenergiproducerande anläggningar och den tredje och sista nya energikällor. Alladessa möjligheter måste tillvaratagas. Enamerikansk forskare har sagt, att är det efter mest energislösandelandet i världen. Vi har mycket dåligt tillvaratagit de besparingsmöjlighetersom finns. Det enorma slöseriet vid kärnkraftverken är bara ett exempel - härgår en stor del av energin till spillo som överskottsvärme, som måste tas omhand av kylvatten och kylaggregat Delta betyder inte endast ett mycket slortslöseri med energi utan ocksä lokala miljöförstöringar i form av förändringar iluft och vatten i kärnkraftverkens omedelbara närhet Tekniker har också visalatt det finns ett stort slöseri vid uppvärmningen av fastigheter - det har f ö.nämnts tidigare i denna debatt. Moilryckskraften har inte heller utnyttjatssärskill mycket. Energin har relativt setl varit så billig att vi vantoss vid detta slöseri. Men kan vi förutse med ständigt växandeenergikostnader. Deoljeproducerande länderna har ju drivit upp oljepriserna, vilket man kanskeinte kan säga sä mycket om eftersom de flesta länders finansministrar tjänatmer på oljan än vad producenterna har gjort. Världen har när det gälleroljeförsörjningen sä att säga skummat grädden av mjölken, om man nu kan kalladen svarta råoljan för någonting sådant. Nyaoljelillgängar måsle sökas i världshaven, och det blir inte billigt Utvinningenblir också dyrbar pä grund av besvärliga väderleksförhållanden och på grund avde säkerhetsåtgärder som måste vidtas för att hindra vattenförsiöring. Detfinns tydliga exempel på delta bl. a. här i . Oljan är dessutom oerhörtmiljöfarlig genom utsläppen och spridningen av vissa tungmetaller ochsvaveldioxid. Vimåste därför inrikta oss på alt använda så lilel olja som möjligl för vårenergiförsörjning. Men,herr lalman, också kärnkraften kommer troligen atl bli dyrare än vad vilidigare räknal med. Uranpriserna skjuter ju i höjden, och på världsmarknadenråder f n. brist på uran, i varje fall till de priser som gäller.Kärnkraften är också besvärlig ur miljösynpunkt, och vi vet ännu inle vilkakostnader avfallshanteringen kommer att föra med sig. Miljöproblemenkommer atl lösas - det är i varje fall min uppfattning - men sä harännu inle skett helt. Därför kan vi inte helhjärtat satsa alltför mycketpå kärnkrafl. all den relativt måttfullaulbyggnad som lidigare beslulal om har varit väl avvägd. Utbyggnadenbehövs, men vi bör givetvis inrikta oss på all finna nya energikällor somreducerar vårl behov av kärnkraft och som är miljövänliga. Hurvi skall finna sådana energikällor tvistar både tekniker och vetenskapsmän om.Del talas ju, som också nämnts här i kammaren, om jordvärme, solenergi,vindkraft osv. Men de flesla av dessa projekt är ännu på experimenlsladiet Delär möjligl atl vi en gång kan få glädje av dessa insatser. Men mognadsprocessenär långvarig, och tills vidare måste vi hålla till godo med den kärnkrafl,oljekrafl och vallenkrafl som vi kan få fram. betänkande 42 har fogats reservationen 8, som jag här villkommentera någol. Den innehåller synpunkler som har förts fram i den moderalapartimoiionen 2030 angående bälire finansiering av krafivärmeprojekt. Mångasådana har som bekanl fått stå tillbaka på grund av svårigheler medkapitalförsörjningen. Del gäller särskill dis-tribulionsanläggningarna, vilkelmedfört all den önskvärda utbyggnadstakten inle har kunnat hållas. Vianser mycket besläml atl fjärrvärme, särskilt kraflvärmeanläggningar, ärnågonling önskvärt - detla av flera skäl. Man sparar stora mängder olja genomatt energiråvaran utnyttjas betydligt effektivare än vid individuelluppvärmning. Ur miljösynpunkt innebär Ijärrvärme slora fördelar då utsläppenav svavel och sot avsevärl reduceras, med bälire luftkvalitet som resultat Därförbör en snabb utbyggnad av kraflvärme stimuleras. Förslag lill generösalåneregler för kraflvärmeanläggningar bör presenteras. Visserligen harutskottets Ordförande sagl att lånereglerna fortfarande ärganska hyfsade, men vi tror pä värt håll att del behövs betydligt bättrevillkor för all få snabba resultat, vilket vi anser är nödvändigl. Jagber därför alt få yrka bifall lill reservaiionen 8 vid näringsulskottetsbelänkande 42. Längehar man väl trott atl vår bäsla energikälla, vattenkraften, varit utbyggd sålångl som del går Men del finns lydligen mer energi atl hämta här, även om del- jag vill gärna säga del - rör sig om ganska marginella effekter. redogjordes ganska ingående förplanerna på s. k. minikraflverk, där man skulle utnyttja vallendrag med sålilel valtenfiöde som ned till 1 mVsek. En inventering som gjorts avKraflverksföreningen och visar att man skulle kunna bygga minikraftverk pä . Detta skulle ge en sammanlagd effekt på en halvmiljon kW. Utanatt vilja övervärdera tillkomsten av dessa minikraftverk bör man nog hålla iminnet atl de kan få stort värde bl. a. ur försörjningssynpunkl vidavspärrningslillfällen och ur beredskapssynpunkt. De är väl utspridda överlandet och kräver ingen import av bränsle. Därför finns det all anledning föröverstyrelsen för ekonomisk försvarsberedskap alt med Energihushållningen,m. 6 protokoll 1975/76:111-112 Energihushållningen,m. uppmärksamhet följa dennamöjlighet lill ökad beredskap. I den mån minikraftverk inte är ekonomisklmotiverade borde ocksä bidrag kunna utgå intill storieksordningen /kWinstallerad effekt. Bäliremöjligheler bör ocksä ges för att finna köpare lill den elkraft somminikraflverken kan producera och leverera. Innehav av konces-sionsrält färinte utesluta möljlighet all mala in elströmmen i ortens elnät till etl skäligtpris. En uiredning synes här väl motiverad när det gällereldistribulionsförelagens medverkan. Med detta ber jag att fä yrka bifall till reservation nr 2 vidnäringsutskottets betänkande nr 45. Jag kommer i mitt anförande i första hand alt begränsa mig till departier i näringsutskotlets betänkande nr 44 som m. fl. förfolkpartiets del behandlar i motion 2356. Medoljekrisen följde som vi vet en omstrukturering avväridens oljemarknad. Producentländerna svarar alltmer själva för framtagningav . Utvecklingen förefaller att fortsätta i samma riktning. Demultinationella oljejättarna har fält la flera steg tillbaka. Alltjämt är dedock dominerande i distributionen och vidareförädlingen av petroleumprodukter.Men det är en klar tendens mot att producentländerna vinner terräng på allaområden berörda av oljehanteringen. Bilaterala avtal mellan producent- ochkonsumenlländer blir allt vanligare. Producentländerna integrerar sinoljeframställning med allt längre gående vidareförädling av produkterna. De laröver mer av försäljningen, transporterna osv. Detär klart att de snabba och delvis dramatiska förändringar som skett i världensoljehandel påverkar köparländerna. Vi måste anpassa vår oljehantering till denya strukturerna, och är som vi vet ett mycket oljeberoende land. Densenaste uppgifi jag har visar att 64 96 av vår energiförsörjning fär vi avinköpta petroleumprodukter. Vi måste alltså vidta de åtgärder som del nya lägelkräver. I1975 års energidebatt och energibeslut utgjorde en mera aktiv oljepolitik etlviktigt element. Från sida godtog vi att en statligoljeorganisation byggs upp successivt. Det är också den frågan som behandlas iproposition 124, Vihar tidigare i enighet beslutat om en betydande ökning av lagerkapaciteten.Den utbyggnaden pågår för fullt. Men det räcker inte med att bygga upp reserverså alt vi klarar vår oljeförsörjning kanske . Vi måste skaffa ossinsyn och kunskap i världens oljehandel för att klara nya och kanske svårarefredskriser än den vi hade 1973/1974. Spridningav riskmomenten är en viklig handlingslinje. Av det skälet bör vårt landsjälvfallet sträva mot ett minskat oljeberoende. två huvudteser ienergipolitiken, som lidigare utvecklat här , dvs. stramhushållning för att hålla tillbaka en konsumtionsökning samt satsning päalternativa energikällor, är fundamentala i denna strävan mot ett minskatoljeberoende. Vifinner det ocksä riktigt att undersöka om det finns några oljelillgängar inomvårt eget territorium. Någon framgång i det prospeklerings-arbetel har, som vivet, inte vunnits . Men arbetet bör enligl vårl förmenande fullföljas. FörSverige är det angelägel att kunna utnyttja den norska oljan och gasen såmycket som möjligt. Vi är även på den punkten angelägna om att trycka på mol snaraförhandlingsresultat. Däremot är vi skeptiska till de försök som gjorts för atttillgodogöra oss olja från egna oljefäll i t. ex. och andra längre bortbelägna platser Riskerna för störningar i produktionen från sädana tillgångarär uppenbara och ungefär desamma som när man köper på den öppnavärldsmarknaden. Vi anser därför att denna typ av prospekteringsverksamhel påså att säga lång distans skall avvecklas. Chansartade projekt - inle minslekonomiskl sett - skall man undvika. Iregeringsförslaget - alltså i propositionen 124 - redovisas de erfarenhetersom vunnits på oljeomrädet sedan 1975 års riksdagsbeslut och dras linjer uppför statens fortsatta agerande pä detta område. Vi delar regeringensuppfattning att betydande osäkerhet fortfarande finns i fråga om utvecklingenav förbrukningen och behovet av raffinaderikapacitet. Vi bör alltså ageraytterst försiktigt när det gäller de svenska insatserna med långsiktiga följderoch belydande ekonomiska konsekvenser. Iolika sammanhang har förordat ett ökat utnylljande. av naturgas -inte minst av miljömässiga skäl. Vi menar alt regeringen visat tveksamhet isatsningen på naturgas. Det räcker inte med alt, som det heler i propositionen,"följa utvecklingen på nalurgasområdet med skärpt uppmärksamhet". satsning som dock föreslås är vi emellertid tveksamma till den föreslagnaorganisationen för att ta till vara naturgasintressena. Även om ären "potentiell storkonsument" av naturgas är därmed inte sagt atlVattenfall också bör ingå i det nya naturgasbolaget. Enligt vår mening liggeri varje fall för inlressen som kraftproducent iförsta hand pä vattenkraften och kärnkraften. förett naturgassystem kan lätt motstridiga inlressen försena, ja, kanske rent aväventyra etablerandet av naturgasen som en viklig energikälla. Vi menar altdet måste lill ytterligare iniiialiv från regeringens sida för atl snabbtkartlägga omfattningen av den aktuella tänkbara marknaden och all i sambandhärmed nya överväganden måste göras beträffande sammansättningen av det bolagsom kommer all bedriva den fortsatta verksamheten. Dådet sedan, herr talman, mer konkret gäller folkparlimotionen 2356, behandlasdär företrädesvis tre frågor, för det första det slatliga engagemanget iSvenska , för del andra frågan om utbyggnaden och finansieringen avraffinaderier, och för det tredje, som jag tidigare nämnl, vårt önskemål om ensnabb introduktion av naturgas i . Vigodtar i allt väsentligt uppbyggnaden av Svenska . Vigodtar ocksä syftet med det förslag till utbyggnad som anges Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. Men vimenar att beslutsunderlaget är alltför bräckligt för att reservationslöst gåvidare i enlighet med regeringens förslag. Vi menar att staten nu bör tainitiativ till överläggningar med övriga inhemska intressenter ioljebranschen, i första hand OK och AB Nynäs Pelroleum, för att få till ståndett gemensamt ägt bolag. Detta i sin tur förutsätter enligt vår mening enbredare branschutredning pä.oljeomrädet för att stärka underlagel förytteriigare statliga beslut. Iavbidan på dessa ålgärder och med tanke pä det svaga beslutsunderlaget just nu- det saknas ju faktiskt, herr talman, både en samhällsekonomisk ochföretagsekonomisk bedömning av det föreslagna projektet, framtidsplanerna ärvagt uttryckta och alternativa lösningar anges inle - är vi inle beredda attfullt ut acceptera regeringens förslag till kapilallillskolt Vi vill begränsadet statliga åtagandet lill att avse etl eget kapital för Svenska Pelroleum ABsom i varje fall t. v. inte bör överstiga 25 milj. kr. I enlighet härmed yrkarjag, herr talman, bifall till reservationen 3. Dådel gäller frågan om en projektering av ett raffinaderi i redovisasslor osäkerhel i propositionen om projektets framtid. Det föreslås detla lilltrots att projeklel, det s. k. Stalsraffprojektel, skall drivas vidare i syfteatt komma fram till ett beslut . För detta projekteringsarbetebegärs 10 milj. kr. Vi har tidigare hävdat att del är mycket svårt alt bedömaangelägenhelsgraden av projektet med hänsyn till det magra underiag somredovisats. Vi menar också att några övertygande motiv för en lokalisering avell raffinaderi till inte presenterats. Vi menar nu som lidigare atten finansiering av raffinaderiprojekt inte skall ske över statsbudgeten.Finansieringen bör ske över Statsföretag ensamt eller genom ett konsortium medandra intressenter. Något nytt har enligt vårt förmenande inte inträffat somändrar vår uppfattning på den här punkten. Och vi vill alltjämt understrykavikten av att en jämförande analys företas av miljökonsekvenserna vid olikatänkbara lokaliseringar. Regeringens förslag om ytteriigare 10 milj. kr.biträds alltså inte, utan jag yrkar på den här punklen bifall tillreservationen 8. Inaturgasfrågan får jag med hänvisning till vad jag tidigare anfört yrka bifalltill reservaiionen 13, innebärande att vi menar atl naturgasfrågan liggerulanför vallenfallsverkels egentliga kompetensområde och bör handläggas av ettannat organ. Reservationen syftar också till att mera kraftfulla iniliativ numåste tas av regeringen för alt skapa en marknad för naturgas i och ensnabb introduktion av denna energikälla. Lätmig så slutligen, herr talman, fä sälla mig till dem som har yrkat eller kommerall yrka bifall till reservationen 9 beträffande en utjämning av de regionalaskillnaderna i pris pä oljeprodukter. Skyndsamma åtgärder för att nå fram enhellig prissättning måste nu till. SPK:s förslag har, som vi senast hördeav , inle föranlett någon regeringens åtgärd i önskvärdriktning. Alltså yrkas bifall till reservationen 9. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HerrWÅÅG (s): I uppdelningen av dessa sex ärenden som vi kommil överens om har detankommit pä mig att framföra näringsutskottets synpunkter på betänkandena 43,45 och 46. Betänkandena har här berörts närmare av tidigare talare. Betänkandet43 gäller anslag till AB Aiomenergi. Det gäller en hel del pengar; ränlefrittlån 26 milj. kr., anslag från 13;e huvudtiteln om 20-(- 12,5-1- 24= 56,5 milj.kr. Om anslagen finns ingen reservation. Däremot har i tre reservationeruttalats meningar om målen för AB Atomenergis verksamhet. Ireservationerna 1 och 3 följer upp sin inställning lill kärnkraften;Verksamhelen vid AB Atomenergi måste emellertid anpassas till de energibeslulriksdagen har fatlal, och den radikala nedskärning av forskning om kärnenergisom man begär i reservationen 1 är inle möjlig med det beslut som föreliggerfrån . Vänsterpartietkommunisternas särskilda yttrande är ett föredöme i logik för på dennapunkt. Man säger där att beslut nu måste följas även om man inledelar uppfatlningen bakom det. Ireservaiionen 2 lill betänkande nr 43 vill center-folkpartiledamöterna all ABAtomenergis verksamhei skall kunna vidgas till nya områden. Därmed slår man inen redan öppen dörr, eftersom den Lemneska ulredningen som direktiv har attklarlägga i vilken omfattning personal och andra resurser i Sludsvik kanutnyttjas för verksamhet ulanför kärn-energiomrädet Jag yrkar bifall till näringsutskotlets förslag i betänkande nr 43. Näringsulskotlelsbetänkande nr 45 gäller riktlinjer för strukturomvandling påeldistributionsområdet med anledning av propositionen 100. Mot propositionensförslag, som utskottsmajoriteten biträtt, finns två reservationer. Den första,av cenlerrepresentanterna, gäller atl kommunerna skulle genom lag fåförköpsrätt till eldistribulionsanläggningar. Mot en sådan förköpsräu finnsavgörande invändningar atl resa. Förköpsräu liksomexpropriationer kan ofta misstänkas höja priset direkt eller indirekt. Det ändamålsenligadistributionsområdet sammanfaller inte alltid med kommunen. Tvärtom kan enkommunal förköpsrätt tänkas medföra att en kommun genom förköp förhindrar attetl ändamålsenligt distributionsområde bildas. Entredje invändning mot reservaiionen är att med den skrivning om kommunernasroll som proposilionen innehåller ett belryggande inflytande tillförsäkrasutan förköpsrättens nackdelar. Denandra reservationen i näringsutskottets belänkande av center- ochmoderalledamöter gäller tillvaratagandet av små lokala kraftkällor. Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. yrkar där bifall lill motionerna840 och 1772. I den senare molionen finns yrkandet preciserat till"skyldighet för koncessionsinnehavare atl köpa eleklricilel också frän småoch oregelbundna kraftkällor". Hillills har ekonomin fåll avgöraleveranserna även från små kraftkällor. En ordning enligl reservaiionen innebärall kosinaden, som givelvis ofelbart drabbar konsumenien, lämnas ulan hänsyn.Små, oregelbundna kraftkällor kostar. Exempelvis har en lilenfallhöjd i Helgeä under utbyggnad i . Man har där, enligt riksdagsbesluteti fjol, etl statsbidrag som motsvarar halva priset på produkten men fär ändåett pris på producerad kWh vid generatorn om . Jag är lacksam, herrBörjesson, för all inte min kommun behöver driva den lilla energikällan. Enordning enligt motionen 1772, således enligt och moderaternasreservation, skulle kunna leda till kanske dubbelt så högt energipris inomdistributionsområdet Energipriset drabbar i första hand de mindre ochmedelstora förelagarna, vilkas situation är så väl omvittnad bl. a. från dennatalarstol. Särskilt moderalerna, som vanligen har elt gott ekonomiskl omdöme,borde tänka sig för innan man röstar för reservationen 2. Även när det gällerbetänkandet nr 45 yrkar jag, herr talman, bifall till utskottets förslag. 1näringsulskotlels belänkande nr 46 behandlas elförsörjningen på Gotland.Betänkandet är enigl och utskottets ålderman, , har ju redovisatutskottets bedömningar. I ell särskilt yttrande har emellertid pä alternativa energikällor för del, bland dem energiodling. Somså ofta från är detta en fördomsfri idé full av vetenskapligfantasi som man skulle vilja tillönska en framtida förankring i verkligheten.En annan, kanske mindre fantastisk idé, vore ett litet, närförlagtkärnkraftverk, vars kylvatten dels skulle kunna fjärr-värma , dels kunnagöra till orientaliska handelsträdgård. I alla händelserbehövs en ny kabel lill och i alla händelser måste man klaraövergångstiden till bälire förhållanden pä sätt ulskollet enigt föreslagit. Jag yrkar även bifall lill näringsulskottets betänkande nr 46. () kortgenmäle: Jag vill bara bemöta vad sade om möjligheterna atl genomenergiodling få fram användbart bränsle. tycker att jag ärfantasifull på den punkten. Jag stöder mig på en utredning som gjorts vidskogshögskolan med professor som ansvarig projektledare. Man har därfunnit att man kan få ul förvånansvärt mycket bränsle genom atl odlasnabbväxande växter. Man kan ta hand om dem i bränslefabriker och omvandla demlill bränsle med förvånansvärt stor effektivitet. Dettaär etl område som man inle haft någon anledning att utforska lidigare, därföratt oljan varit billig. I och med all vi nu alla är överens om att vi så fortsom möjligl bör göra oss oberoende av oljan böriar dessa nya områden bliintressanta. Det är inte fråga om någonsvår teknik Nr 111 utandet är en helt känd teknik. Har man inle så myckel fantasi, då Onsdaeen den undrar jag om vi någonsinkan komma ur de felaktiga hjulspåren. HerrWÅÅG (s) kort genmäle: Eneigihushållning- Jag kritiserade verkligen inte denna fantastiska idé. Tvärt- en, m.m. om berömmer jag den vetenskapliga fantasi som ligger bakom den. Var hadevärlden slätt utan all vetenskaplig fantasi? Sedan är det en annan fråga,om detta ligger inom det möjligas gräns. FruHAMBRAEUS (c) kort genmäle: Jag råder alt be professorSiren att få fara ut till Bogesund och titta. Där är den här idén omsatt iverkligheten. Det är inte längre fantasier. Man har utfört experiment och visatatt idén går att förverkliga. (vpk); I näringsutskotlets belänkande nr 41 behandlas dels vpk;s parlimolionnr 281 om en samlad resurspolitik, dels motionen 509 om utnylljande avskiffertillgängarna i . Utskottet har för sin del yrkat avslag påmotionerna, varför yrkandena följts upp i reservationer till utskottsbetänkandenr 41. Imotionen 281 om en samlad resurspolilik lämnas en förhållandevis utföriigredovisning av kommunisternas syn pä hithörande frågor. I dellasammanhang skall jag inskränka mig till att referera de viktigaste tankegångarna. Vifinner det naturligt att särskilt unga människor ställer sig frågor omsin egen och hela mänsklighetens framtid mot bakgrund av erfarenheterna fråndet industrisamhälle som utvecklat sig i kapitalistiska former med profit somdrivkraft i det ekonomisk-tekniska handlandet Detla handlande har lett till attsamhällsutvecklingen uppvisar många negativa drag. Livsmiljön har skadats ochfortsäller att skadas. Ojämlikheten mellan rika och falliga länder har ökatsamtidigt som ojämlikheten mellan olika samhällsklasser i de rika ländernabestått eller t o. m. skärpts. Vårgrundläggande ståndpunkt är att den kapitalistiska marknadsekonomin är etlresursslösande samhälle. Beyekelsegrunden för den materiella produktionen ärinte alt tillgodose människornas behov utan atl söka uppnå en så hög profit sommöjligl pä det insalta kapitalet Avdenna styrmekanism följer all kapiial och produkiion dras till områden som största profiten, helt oberoende av om den aktuella lypen av produktion harnågon social nytta eller ej. Är det mest lönsamt att tillverka militärutrustning och meningslösa lyxartiklar så tillverkar man sådana.