prot · FZ0923 · 1975-12-31 00:00:00 — Vad kostar höjda löner och höjda arbetsgivaravgifter kommunerna, ochvad kostar del alt uppfylla de stora krav som ställts på kommunerna? Räknaut det och ställ det emot den genomsnittliga ökningen av skattekraften! - Jag skall inte göranågol påstående här - om vågar lala om behov av kommunalskattehöjningar 1977 såsom bara en eventualitet. Jag undrarom inte i så fall kommerati vara litet mera konkret. HerrSlräng började sitt svar lill mig med all säga alt jag frågade vilka åtgärderregeringen kommer att vidla och inle tyckte mig ha fåtl något svar på frågan.Nej, det tyckte Jag inte atl jag hade fått. Sedan talade - lillmin förvåning - föraktfullt om "den lilla grupp som står bakom herrBohman". Skulle man därför att man bara har en lilen grupp bakom sig intekunna föra debatt och framföra kritik och synpunkier här i ? Del kanväl i all rimlighets namn inte ha menat! Även del stora och mäktigasocialdemokratiska partiet var en gång ett litet parti. Jag skulle vilja vetahur ni skulle ha reagerat om man på någol säll förmenat er rätlen att kritiserabara därför atl ert parti var litet. tycker vi inte att vi är ett så litetparti; i varje fall - men del kan ju ändras-står 800 000-900 000människor bakom oss. Det är klart att det inle är särskilt många - ni är ettpar gånger så många - men dä det gäller rätten att argumentera har vi sammarättigheter och samma krav som del stora och mäktiga socialdemokratiskaregeringspartiet, och del vet jag atl också finansministern tycker. Jagmenar också att det var lilet för anspråksfullt atl ironisera över att jag stodså ensam i del här sammanhangei, eftersom finansministern ändå vet atl deåsikler jag förde fram delas i slor utsträckning - i Just det hänseendet - avera egna kommunalmän på den socialdemokratiska partikongressen, som också dekrävde snabba åtgärder och snara besked från regeringen om vad som skall görasför alt klara den kommunalekonomiska problemaliken. Bakom detta krav slårockså de båda kommunförbunden, som i skrivelsen från som Jagciterade ur - en skrivelse som ärutarbetad av, skulle jag tro, finansministerns egna partivänner - uttryckte liknande åsikter, och bakom kritiken av sättet att genomföra skatteomläggningar står också LO. Del är rikligl alt jag inle vill använda LO som riklrote, och visst finns det ljusår - för atl använda egen terminologi - mellan oss och LO, men om LO och vi i ett viktigt hänseende är överens, nämligeii om skat teomläggningens konsekvenser för den kommunala ekonomin, vad skulle det då vara för fel att åberopa LO till stöd för de synpunkter som jag själv för fram? Det borde väl tvärtom ge styrka ål min argumenta tion, om avståndet är så stort som finansministern vill göra gällande. Det var inget lösryckt citat som jag återgav, utan jag läste upp vad LO har skrivit i sitt remissyttrande över skatleutredningens arbete. och känner medsäkerhet till varifrån del citalel var hämlal. Sedanvill jag säga all jag kan vara tillräckligt lugn och balanserad för att kunnahålla med på en punkt. Det gäller beskrivning avframliden och de enorma svårigheier och problem som ligger framför oss. Jagtror atl svensk ekonomi i vidsträckt mening kommer all få besvärliga problem.Herr Strängs kartläggning av en del krav tycker Jag också var rättvisande.Något som jag saknade var en uppgift om vilka konsekvenser för delta leder till. Vilka rekommendationer skulle herrfinansministern vilja utfärda med anledning av den här enorma problematiken,som finansministern själv lalade om? Den bör leda lill försiktighet, både påden kommunala och på den statliga sidan. Men vad jag talade om i hela miltanförande var inle de absoluta bördorna på ena sidan och de absoluta bördornapå den andra sidan eller den absoluta bördan över huvud tagel, utan del var omden inbördes fördelningen av resurser mellan de två stora kollektiven. Delförhåller sig obestridligen på det sättet - och det har de båda kommunförbundenockså understrukit - att en växande andel av kakan flyttats över på staten lillmen för kommunerna, som får en minskande andel av de samlade inkomsternasamtidigt som uppgifterna blir tyngre för dem. Del är kommunerna som får bärakonsekvenserna, och del är roten och upphovet till bekymren och till den härdebatten. Kommunerna har som bekant inle alls de vapen som statsmakterna harför atl angripa problemen. De har ingen progressiv beskattning, de har ingalöneskatter alt leka med, de har inga indirekta skatter att la lill om delskulle behövas. Jagvill mot den här bakgrunden dra några siffror i fråga om relationerna mellanstat och kommun. Kommunerna belalar -och del vet - 3miljarder i moms till staten. Löneskatterna medför direkta kosinaderför de kommunala arbetsgivarna som f n. uppgår till 10 miljarder - i runt lal 2miljarder på grund av . Detta är ju grunden till de 1 200 milj.kr. som staten har åtagit sig att betala. Löneskatten reducerar tillväxten avdel kommunala skatteunderlaget. log upp frågan omarbelsmiljöfonderingen, som undandrar kommunerna mellan 750 och 900 milj. kr.bara . Varje procents inflation kostar kommunerna 300 milj. ; på de tvååren 1976 och 1977 är det . Sedan har vieftersläpningseffeklen, som gör all pengarna blir mindre värda. Om Jag harräknat rätl, gör det här ungefär 1 miljard mindre i reell inkomst förkommunerna än om vi hade ett annat uppbörds- och fördelningssystem än . Detär alltså mot den här bakgrunden jag tycker att man från kommunalt håll harrätt att ställa krav på ålgärder som skapar en fast grund för en långsiktigkommunal planering. Om kommunerna inte har den fasla grunden för en långsiktigplanering, kan de inte heller utnyttja möjligheterna att pressa kostnader, altförbilliga driften och därmed hålla skatteuttaget på en rimligare nivå än vadfallet annars blir. Jag upprepar - även omherr Sträng nu kommer atl gå upp och ironisera 0/77åtgärder för att bemästra ekonomiska svårigheter i kommuner och la näst ing,m. 0/77åtgärder för alt bemästra ekonomiska svårigheter i kommuner och landsting, m.m. på nytt - all jag inlelycker atl Jag har fåtl svar på de här frågorna. Men i och för sig är del inleJag som är så intresserad av det svarei, ulan del är kommunerna, del är de tvåkommunförbunden, som fortfarande inle har fått svar på sin skrivelse ,där de begärde all få klarhet för sin långsiktiga kommunala planering efter detatl den uppgörelse som löper har gått ul. HenWIKSTRÖM (fp): Jag hade inte alls tänkt kommentera inlägg, men efter hanssynpunkter på blir jag väl nästan tvungen att göra det ändå. Jaglycker mig ha märkt att både i interpellationen och i debatten här harherr velat antyda två inbördes oförenliga effekter avHaga-II-överenskommelsen. Dels menar lydligen attlönekosinadsuivecklingen inte har hållits tillbaka, dvs. allbruitolöne-påslagen i del senasie avtalet inte hade kunnal bli högre, dels villherr hävda att II har urholkat skatteunderlaget för kommunerna medungefär 4 miljarder . Delär uppenbart atl inle insåg värdet av II - det var ju därförde hoppade av överläggningarna - men de bör väl bestämma sig för om de skalldriva kritiken efter en linje; det är alldeles omöjligt atl samma åtgärd kan habåda dessa effekter. Sanningen måsle väl ändå vara den, alt utan omläggningen hadelönelyften blivit mycket högre än de nu blev. Om utfallet för denenskilde inkomstlagaren skulle ha blivit delsamma utan skattesänkning, hadelönekostnaderna blivit långt större än den höjning avsocialförsäkringsavgifierna som ingick i överenskommelsen, beroende på dehögre marginalskatterna. Del är ett ganska trivialt faktum, som kanfråga vilken förhandlare om som helst. Men om nu ändå villfortsätta polemiken mot skatteomläggningen, som ju från innebäratt de allra flesta löntagare får . lägre skatt än som hade varitfallet ulan II, så bör han väl åtminstone bedriva den kritiken efter baraden ena av dessa båda oförenliga linjer. HerrSlräng gav kommenlarer lill mill inlägg på tre punkter. I sak är väl herrSträngs besked nog för dem som skall förhandla vid kontrollstationen ifebruari. Det har ju förljudits att diskussionen där skall gälla även denkommunala ekonomin , och den omfördelning i fråga om skatteintäkternamellan stat och kommun som jag aktualiserade i mitt anförande kommernaturligtvis atl las upp där. Jag är också lacksam för besked altdetaljstyrningen av kommunerna genom statsbidragen successivt bör kunnareduceras. Sågav i sak ett svar på brev med förslag om effektivareutbetalningsrutiner beträffande kommunalskatterna. Jag är ganska säker på atlherr , generös som han är, inle begär svar på brev utan kan nöja sig medtillmötesgående i sak. Hen HALLENIUS (c): Staten har ingenouttömlig inkomstkälla, sade finansministern. Del är Jag väl medvelen om, har heller inte kommunerna, utan vad det här är fråga om är en rättvis fördelningav kostnadsansvaret. Närstatsskatten på inkomster . rör sig om och den kommunalautdebiteringen i regel ligger , drabbar detta i myckel hög grad justde lägre inkomsttagarna. Jag pekade också tidigare på de olika kostnaderkommunerna har beroende på den procentuella andelen pensionärer. Korrimunernasökade inkomster är i mycket hög grad en följd av inflationen.Kommunerna får ju inflationskostnaderna direkt, men täckningen får de först iefterhand genom det uppbördssyslem vi har. Här bör en rättelse komma tillslånd, så att vi får ökad rättvisa. Omåtgärder för att bemästra ekonomiska svårigheter i kommuner och landsting, rn.///. Vad anförde är inget nytt för mig, och dessa frågor hardiskuterats intensivt . Det är bl. a. också denna förändring ikommunernas inbördes skattekraft, som den har utvecklat sig ,som föranleder att nu ser över den kommunalaskatleuljämningen. Direktiv med nya inslag kommer all offentliggöras inom denärmaste veckorna. Avsikten är atl en utredning skall arbeta så snabbi atlresultatet härav kan vägas in i det slutomdöme som den kommunalekonomiskautredningen har lovat vara färdig med 1977. Jagvill lill säga att del inte är så all kommunerna är friståendefrån intresset för fondavsättningen. Kommunerna har ett enormt iniresse av har hög sysselsältning, atl man har arbetsmöjligheter för medborgarna inomkommunen. Dessa fondavsättningar skapar garanterade arbetsmöjligheter ochdärmed också skallekraft till kommunen. Enulbyggnad av näringslivets investeringar och en bättre miljöanpassning avarbetsplatserna är bra för näringslivet - om man nu vill använda det uttrycket- och låt mig säga alt det ligger i näringslivels iniresse. Men jämsides meddetta följer både ell statsintresse och ett kommunalt iniresse, nämligenintresset av att vi har sysselsättning för människorna, att de tjänar pengaroch är goda skattebetalare. Jagvill vidare till säga atl även om han gör anspråk pä att manskall höja nettovinstbeskattningen - dvs. bolagsskatten -så har del välknappast varil hans tanke alt man skulle kunna göra det i sådan utsträckningatt det inte skulle "ticka ut" inkomster även till aktieägarna. Mankan ju inte ta ut i skatt av nettovinsten - det måste självfallet, såsomnäringslivet fungerar, bli möjligheter till utdelning även lill aktieägarna.Om man då slussar fram de här vinstpengarna lill själva nettoredovisningen, såfår man ett resultat där man även stimulerar den privata konsumtionen, somaktieägarna representerar. 0/77åtgärder för att bemästi-a ekonomiska svårigheter i kommuner och landsting, m.m. man i stället använderpengarna innan de slussas fram till nettovinsten för investeringar, som jag härhar beskrivit, så tycker jag att man vidtar en riklig näringspolitisk åtgärd. Tillherr vill jag i allra största korthet säga, att naturligtvis förmenarjag inle att som representant för en politisk minoritet tala frittoch kritisera. I varje fall har väl inte själv uppfattat saken pådel sättet, för hans ambitioner i den vägen har ju aldrig varit blygsamma. Menså mycket kan jag ändå säga som att när använder uttrycket att ca80 96 av ledamöter "far omkring och hattar" iskattepolitiken - för del är en bastant majorilel av som slår bakomde senasie årens skatteuppgörelser - är det ett nedsättande omdöme om dennastora majoritet av de politiskt beslutande i den här kammaren. Jagtycker alltså att är litet för yverboren och litet för övermaga närhan använder uttrycket fara omkring och halta. Det ger ju intrycket atl detbara är som begriper vad som är del rikliga. Detta må vara herrBohmans uppfattning, men det skulle onekligen vara både klädsamt och hälsosamtom ibland tänkte atl de som ingår i den stora grupp inom riksdagensom ställt sig bakom de senaste årens skattepolitik, på de premisser som harförelegat, är ju inle hell omöjliga rent intellektuellt och omdömesmässigtsett. Då kanske man inte begagnar uttrycket fara omkring och hatta, som herrBohman nu med förkärlek använde. Jagskulle vidare till vilja säga att det ifrågavarande direktivettill myndigheterna ändrar naturligtvis inte, för alt använda , på de låsande bestämmelserna - de står väl kvar än så . Men detinnebär atl myndigheterna inte kan hänga på några nya lås, vilket man i annatfall skulle kunna befara, eftersom myndigheterna är fyllda av ambitioner atlgöra del bästa möjliga av sin speciella sektor, utan den möjlighet tillöverblick som naturligtvis regering och riksdag ändå måste hålla sig med. Nukommer den kommunalekonomiska utredningen att fundera även på dessa frågor, ochgår det att lätta på några lås är det självfallet alt i den mån jag harmöjligheter och lever och har hälsan och sitter där Jag sitter, så skall jaggärna vara med och pröva de lättnaderna. HerrBohman fick inget svar när han frågade: Vad ämnar regeringen göra för att klaraupp de kommunala ekonomiska problemen för framtiden? Det är klart alt det integår att ge ett enkelt och adekvat svar på en så vidlyftig fråga. Ingen kan göradet, innehåller ju så enormt myckel av oförutsedda förhållandensom aktualiseras och som kräver sin lösning. Man kan i stort sett tänka sigutvecklingen och planera efter fattig förmåga, och vi kommer väl atl sälla ossner och fundera i de riktningarna. Men det är ingenling som jag ensidigt kanställa mig i bänken här och-ge besked om, utan det får bli föremål för enprövning tillsammans med kommunernas representanter, med förhoppningar om attvissa vägledande riktlinjer kan ges. HerrBohman ställde för sedan frågan: Vad ämnar finansministern göra medinfiationen? Ja, det är sådana där patentfrågor som är lätta att ställa men somsvaranden ju inte gärna har möjligheter atl besvara på ell för sätt. Då blir det en presentation av vad vi gör och vad vihar gjort, eftersom problemet inle är nytt. Inflationsproblemet är inte nytt,kommunernas ekonomiska problem är inte nya - det är vad vi kämpar med dagligenoch har kämpat med . Det finns således också utrymme för att säga attdetta har föranlett de och de åtgärderna, och sedan får vi med de bästa ambitionerhantera framtiden. Tiden lider, och del är flera efter mig som har inler-pellalionssvaratt lämna, så Jag skall sluta med detta. 0//7åtgärder för alt bemästra ekonomiska svårigheter 1 kommuner och landsting, m.m. HenBOHMAN (m): Får Jag försl klara ul ett begrepp. "Halta" är ettorien-leringsullryck, finansminister , som innebär atl man inlegår målmedvetet och rakt på en kontroll ulan atl man improviserar sitt vägval.När jag talade om att man haltat på skallesidan, menade jag alltså alt att manårligen vidtog de åtgärder man ansåg påkallade ulan inbördessammanhang. Man har alltså haltat. man har inte haft någon målmedvetetlångsiktig skattepolitik. Om man sedan skall anse kritiken vara"nedsättande" gentemot dem som har vidtagit åtgärderna, eller om manskall anse det vara en "nedsättande" kritik av åtgärderna som sådanakan ju var och en avgöra själv efter personligt tycke och smak. Jag menar atlde åtgärder som vidtogs var dåliga. Man skulle i slällel ha bestämt sig för atllångsiktigt lösa våra skatteproblem. Om man sedan drar ul konsekvenserna av vadfinansministern därefter sade, blir man bekymrad. Jag skulle alltså inte fåfälla "nedsättande" omdömen om en riksdagsmajoritet. Däremot skulleman tydligen få fälla sådana omdömen om en minoritet. Det kan finansministerngivetvis inte ha menat. Här gäller det ju inle majoritet eller minoritet; vadvi här diskuterar är sakfrågor, oberoende av om det är en majoritet eller enminoritet som står för dessa. En majoritetsställning innebär inga som helstgarantier för alt det som majoriteten beslutat är den absolut bästa lösningen.Del instämmer säkert också finansministern i. i (fp): Finansministern avslöjade i sill senaste inlägg någol om direktiventill den kommande utredningen om det kommunala skatteuljämningssystemel ochlalade också litet om tidsfaktorn, när han sade all utredningen skulle arbeiaså snabbi atl resultatet kunde vägas in i den kommunalekonomiska utredningen.Jag noterar och understryker detta. Jag tror att det var ett mycket viktigtbesked, som många kommuner i svåra situationer här i kommer atthälsa med stor tillfredsställelse. Nr 23 Herr finansministern : Tisdaeen den talman! Jag vill bara göra den enkla kommentaren all jag här "'°'' iniresse tog del av upplysningen all begreppet hatta hade med ------------ orienteringalt göra. Det var nog en behövlig förklaring - även om jag 0//7 samordning av haren känsla av atl del var myckel av en efterhandskonslruktion. skilda sysselsätt nings- och befölk- Överläggningen var härmed slutad. §4 Om samordning av skilda sysselsättnings- och befolkningsprognoser Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför au besvara i (c) anmäldainterpellation, 1975/76:35, till herr statsministern, och anförde: i har frågat statsministern om regeringen anseratl samordning bör ske mellan cenirala myndigheier och regionala organsbedömningar av befolknings- och sysselsättningsutvecklingen saml, om så ärfallel, vilka ålgärder regeringen vidtagit och ämnar vidla för att få sådansamordning lill stånd. Interpellationen har överlämnats till mig förbesvarande. Vadförst gäller försia fråga kan den besvaras med ja. Redan ibeslutet om den aktiva lokaliseringspolitiken ströks under att ensamordning och rum mellan regionalpolitik och övriga grenar avsamhällsplaneringen är av utomordentlig betydelse för au samlade insalser skallkunna göras för en orls eller bygds utveckling. I propositionen påpekadessärskilt den samordningseffekt som ett gemensamt utredningsmaterial har påolika delar av samhällsplaneringen. De skilda länsplaneringsomgångar som hargenomförts har syftat till att ge underlag för en sådan samordning. Närdet gäller andra fråga, om vad som gjorts för att få en sådansamordning, vill jag påpeka att Kungl. Maj:t - med utgångspunkt i 1972 årsriksdags beslul om ett regionalpolitiskt handlingsprogram - förordnadeatt statlig myndighel skall lägga resultatet av länsplaneringen, med demodifieringar riksdag och regering anger, till grund för sin planering.Molsvarande föreskrift bör utfärdas när länsplanering 1974 har utvärderats avriksdagen . Jagkan tillägga all de överväganden som f n. görs om länsplaneringens framtidautformning bl. a. utgår från atl länsplaneringens samordningseffekter börförstärkas. De ålgärder regeringen har vidtagit och enligt vadjag sagt avser att vidla innebär alt den samordning uppnås som interpellantenefterfrågar. Hen i (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Delär klart och klargörande - även för de statliga myndigheier på olika nivåer ochsektorer som har anledning all iaktta della. Jag hoppas alt svaret kommer altlända lill efterrättelse. Slalsrådetoch jag är alltså helt överens om den principiella sidan av saken. Jag skulleha kunnat nöja mig med att säga delta i min kommentar, men jag tycker alt detfinns anledning visa atl situationen inte är tillfredsställande som den är . Det är därför Jag har ställt min interpellation. Jag har iinterpellationen pekal på samordningen på det statliga områdel, på cenlral ochregional nivå. I sammanhangei finns också den statliga sektorns planering iförhållande till kommunernas. Det finns rriånga exempel på brister i båda dessaavseenden. Statsrådeipekar i svarei på ambitionen 1964 när det gällersamordningsfrågorna. Statsrådet framhåller också att det momentet är mycketstarkt understruket i länsplaneringsomgångarna för att genomföra avsikten medregionalpolitiken. Jagtolkar svarei så alt statsrådet fullt ut vill ge sin medverkan lill all denstatliga administrationen skall uppfylla de av beslutademålsättningarna. Jag anser atl detta är en mycket viktig principfråga -det vardärför jag ställde min inlerpellalion till statsministern. Statsrådetsäger i svaret också att regeringen med utgångspunkt riksdagsbeslutom ett regionalpolitiskt handlingsprogram har förord-nal all statligamyndigheter skall lägga resultatet av länsplaneringen till grund för sinplanering. Molsvarande föreskrifter skall utfärdas när länsplanering 1974 harutvärderats. Jag är hell enig med statsrådet i de ambitionerna. Men systemetmåsleju också fungera. Även på den punkten tror Jag atl vi är helt ense. Jaghar i min interpellalion visat på brisler - det finns många flera exempel ändet jag har tagit upp i interpellationen. Mot bakgrund av stalsrådels posilivainställning i principfrågan förutsätter jag -även om det inte uttalas i svaret- all statsrådet är beredd atl vidla ålgärder för att fä den nuvarandeordningen atl fungera bättre än den gjort . Decentrala förordnandena har tydligen inte trängt igenom i vissa statliga verk.En decentralisering av samråden mera lill länsnivå än tror jag skullelösa många av dessa problem, som lydligen är svåra alt lösa med centraladirektiv. Reaklionencentralt när del gäller det exempel Jag har anfört i min interpellalion ärmycket intressant. Verket medger atl del finns cenirala direktiv om att manskall lägga befolkningsramarna till grund för sin verksamhet. Men samtidigtsäger man att det föreligger skyldighet att utöka sina kunskaper ombosättningsmönstrel och näringslivels struktur. I detta fall har verket gjortframskrivningarav siffror och trender och dessutom gjort subjektivaantaganden. Verket i fråga påpekar all man har en annan uppläggning änlänsstyrelserna och atl verket också har andra syften. Då måste man fråga sigvilka de syftena kan vara. I det svar som verkei har avgivit säger maningenling om atl man beklagar atl kontakter inte förekommit eller all man iframtiden tänker ta kontakter. Man säger emellertid atl man hoppas att deframskrivningar som 0/77samordning av skilda sysselsättnings- och befblk-ningsprognoser 0/77samordning av skilda sysselsättnings- och befolk-ningsprognoser i så många avseendenskiljer sig från prognoser ändå skall vara lill nytta förlänsstyrelsen. Deförhållanden som jag har nämnt kan statsrådei och jag inte diskutera - Jag ärfulll införstådd med alt slalsrådet inle har haft möjlighel alt studera justdessa exempel. Men Jag har med exemplen, som har tagils från offentligahandlingar, visal all det finns anledning att uppmärksamma dessa frågor. Jaghoppas att statsrådet med den posiliva inslällning han har är beredd altsnarast rätta till otillfredsställande förhållanden på delta område. Hen (): Bara några ord som kommentar till statsrådets svar på iTvärålund viktiga fråga om samordningen mellan regionalpolitik och övrigagrenar av samhällsförvaltningen. Jagdelar de framförda synpunkterna att en samordning är nödvändig om vi skall fåde önskade effekterna av regionalpolitiken. Tyvärr måsle emellertid Jag liksomherr i konstatera atl den här samordningen alltför oftasaknas. Jag har lidigare här i kammaren i olika sammanhang haft anledning allpeka på det. har i sin interpellation berört exempelvis vägbyggandets roll i denlångsiktiga regionala planeringen. Låt mig vidga del något genom att ta uppkommunikationerna som helhet och deras roll. Etttypexempel är betydelse för enskilda och näringsliv i Norrlandsinland. Vi satsar myckel pengar på det inre stödområdet för att där skapa ökadesysselsättningstillfällen, efiersom skogslänen har sina speciella problem. Menhur samordnas den satsningen med de åtgärder som vidtas från andra organ?Mycket dåligt enligt min mening. Vid en konferens om framlid somordnades i med representanter från bl.