prot · FY0994 · 1975-12-31 00:00:00 — De borde dessutom ansluta sig till kravet pä att alla svenskainvesteringar i förbjuds. Kansvenska kyrkans försiktighet när det gäller svenska företags etableringar iSydafrika bero pä att kyrkan har aktier i svenska förelag som är verksamma iSydafrika? har ju rekommenderat kyrkorna alt göra sig av medsina aktier i företag som är verksamma i . Imotionen 1152 har vi ställt krav på ell lagförslag innebärande förbud mot svenskainvesteringar i så länge som rasförtrycket består. Utrikesutskotletsenhälliga majoritet ställer sig helt avvisande lill ell sådant förslag.Motiveringen som anförs är mer eller mindre krystad. Man säger fränutrikesutskottets sida: "Försök all insätta sanktioner som saknar stöd aven eller flera av huvudsakliga handelspartner skulle bliineffektiva. De skulle kunna inleda i tron att landet utan påföfid kan fortsättasin raspolitik." Vifrän vpk har aldrig utgått ifrån att man skulle kunna övertyga Sydafrikasstörsta understödjare med kapital, och , att avbryta sina ekonomiskaengagemang i detta land. Men ell svenski initiativ skulle för det förstaresultera i alt man ställde sig på de förtrycktas sida i . För delandra skulle det utgöra ett stöd för den opinion i världen som kräver bojkottav och därmed också en press pä andra länders regeringar att vidtasamma åtgärder som . Utskottetsäger vidare att sanktioner som inte har stöd i "kanvara oförenliga med internationella överenskommelser, t. ex. ,varav är bundet". Denna formulering tyder på all utskottet inte pånågot sätt förvissat sig om att det förhäller sig pä det sätt som utskottetsäger. Jag utgår ifrån att det är möjligt för alt vidta sanktioner motSydafrika. FN har vid etl flertal tillfällen fördömt rasismen och förtrycket iSydafrika. Utskottetanför också att det delar den negativa syn på svenskainvesteringar i som kan uppfattas som ett slöd för landetsrasälskillnadspolitik. Jag anser att alla investeringar i är ett stödför landets rasåtskillnadspolitik. Jag skulle vilja ifrågasätta regeringens ochutskottets uttalade negativa attityder mot invesieringar i . Jag villhävda att del inte ligger allvar bakom dessa uttalanden. Det är nämligen såatt Statsföretag etablerat sig tillsammans med störste kapitalistHarry . 1 Statsföretags verksamhetsberättelse stårföfiande: "Inför en föreslående expansion av Svenska Bromsbandsfabriken ABhar uppgörelse träffats med Cape Asbestos, om delägarskap (4996)." Svenska Bromsbandsfabriken är ett dotterbolag tillSvetab, Svensk industrielablering AB, som ingår i Siatsföretagsgruppen. CapeAsbestos har dotterbolag i som i sin tur är moderbolag till fyragruvbolag. Detta bolag har som ordförande. Vi vet också att den svenskastatliga slätt och kanske.fortfarande står som undergaranl för Sydafrikaläni ullandel. Är det möjligen dessa den affärer med Sydafrikasom föranlett utskottets ovifia att tillmötesgå kraven i motionen 1152? Ikammaren delas nu ut ett stencileral yrkande i anslutning till motionen 1152,vilket jag ber att få läsa in i kammarens protokoll. Jag yrkar alltså, herrtalman, allriksdagen hos regeringen hemställer om lagförslag innebärande förbud motsvenska investeringar i så länge rasförtrycket består; och attriksdagen jämväl uttalar sig för en skyndsam avveckling av svenska företagsredan verkställda investeringar. Avbrytandeav ekonomiska förbindelser med Hen iStockholm (s): Jag har med inlresse lyssnat till kritiska analys då detgäller . Jag har inle för avsikt att polemisera mol 14 prolokoll 1975. Avbrytandeav ekonomiska förbindelser med honom därför att hansanalys på del hela taget är riktig. Det framgår också av utrikesutskottetsbetänkande att man från svensk sida är synneriigen kritisk mot densydafrikanska regeringens apartheidpolilik. Frågeställningensom vi och resten av den utvecklade världen står inför är vad som kan görasbeträffande , och jag vill understryka all frågan är belydligl merakomplicerad än vad man skulle kunna iro när man lyssnar lill . Delär inle så enkelt att det bara är alt bestämma sig för att vidta sanktioner.Del är alldeles rikligt vad som sägs i utrikesutskottets betänkande, nämligenatt ensidiga beslut från svensk sida om vidtagande av sanktioner är ett slag itomma luften. Ingenting finns att vinna med sådana åtgärder. Däremot skulle delnaturligtvis vara av stort värde, om man kunde få ett beslut i FN och enallmän eller sä gott som allmän uppslutning kring detta beslul från denutvecklade delen av världen. Jag vill erinra om att hardeltagit i sanktioner mot ett annat land, , och förklarat att Sverigeär berett att delta i sanktioner även mot , under förutsättning attsanktionsbeslutet får anslutning från andra länder i världen. Vadkan entydiga ställningstaganden och sanktioner få för effekt pä ? Detär självklart att har möjligheteratt vidta sanktioner på egen hand. Menvad får det för negativa föfider för ? handel med Sydafrikaär ytterst begränsad och påverkar inte alls den sydafrikanska ekonomin. Jaghar själv en gäng varit med om alt genomföra en allmän bojkottgentemot sydafrikanska varor. Jag måste säga att den aktionen mest hadeeffekten att vi själva här i landet kände tillfredsställelse över all vilyckades genomföra en sådan bojkott. Men vad hade den för effekt på ?Ja, praktiskt taget ingen alls. Det är, menar jag, inte möjligt att upprepasädana aktioner, ty vi gör oss själva slörre skada än vi kan åsiadkomma pådiklaluren i . Svenskaförelag i , som delvis är producerande förelag, inle minsl inom denmekaniska verksiadsinduslrin, sysselsäller ungefär 5 500 människor. Därtillkonimer vår utrikeshandel med , där exporten uppgick lill 591,5mifioner, alllsä en lämligen begränsad export. Importen är mycket mindre än så.Den stannar vid 113-114 miljoner. Vår handel med är alllsä yllerslbegränsad. slora handelspartners är länder som , somäven har slora invesieringar i . För del rör sighandeln med om mycket stora summor. Jagvill understryka all vi t,,,,,.a skulle vifia medverka till att vidta ätgärdermot , ty där råder förhållanden som från svensk synpunkt måste sägasvara totalt förkastliga. Vi måste på allt sätt försöka stimulera lill olikaslags ätgärder, som kan hjälpa det sydafrikanska folkel till bättrelevnadsvillkor och naturligtvis ocksä till ett demokratiskt styrelseskick Menhär kommer Förenta nationerna.in i bilden. Del är viktigt alt säga att beslutsom verkligen skulle kunna fä effekt måsie fattas av , såsomskedde då det gällde . Den ordningen menar vi skall tillämpas även ifallet , och inte bara när det gäller Sydafrikautan även när det gäller vissa andra, näraliggande staler i södra . Sverigehar naturiiglvis möjlighet att driva de här frågorna i FN:s säkerhetsråd.Sverige är under delta och näsla år medlem av säkerhetsrådet vilketnaturiiglvis innebär att har ett särskilt stort ansvar för den politiksom FN bedriver. Och är berett att i säkerhetsrådet driva sanktionermot . Men ett villkor är att de näriiggande sydafrikanska staternasjälva är beredda till sanktioner mot den sydafrikanska unionen. hardet inte varit på det sättet. De sydafrikanska länderna, exempelvis ochMozambique, är ytterst försiktiga - inte därför att de gillar regimen iSydafrika och den politik den bedriver, tvärtom, ulan därför att de är såberoende av att ha förbindelser med all de inte vågar la steget mot sanktioneroch därmed bryta förbindelserna med . De behöver sä innerligt väl hade förbindelserna i den situation där de själva befinner sig. Delär i den situationen som den i säkerhetsrådet säger: Underde förhållandena kan vi inte nu gä in och driva frågan om sanktioner, om inteafrikanerna själva anser att det är möjligt alt genomföra dem. Den tiden kanskekonimer då afrikanerna också är beredda att driva sanktionsfrågan. Och dåkommer inte den att tveka om att vara med tillsammans medbl. a. andra industriländer i . Jaghar velat säga det här därför att den politik som och andra länderbedriver är ganska viktig. Om det vore enkelt, om man kunde vidta sä enklaätgärder som rekommenderar här, vore det inget större problem. Mentyvärr är det inte på det sättet. Jag instämmer emellertid helt när herrMåbrink säger att rasismen inte är en fråga om löneskillnader. Nej,naturligtvis inte. Löneskillnaderna som sådana är beklagliga, men även om manminskar löneskillnaderna i med nägra, eller kanske många, procent harman därmed inte raserat det omänskliga syslem som existerar i delta land. Delär likadant med det säger om -jag upprepar hans ord som de föll -att vi skall förbjuda svenska investeringar i . Ett sådant beslut -att vi skall förbjuda svenska investeringar - är ingen märkvärdighet att fattarenl tekniskt. Men problemet ligger i, om man skall falla ett sådant beslut,att få effektivitet. Valutakontoret i behöver faktiskt inte medgeutförsel av valutor för all ett svenskt företag skall kunna investera iSydafrika. Det är naturligtvis bekant för bäde och andra alt mångaav de svenska företag som arbetar internationellt inte bara i utanockså på många andra häll i världen aldrig tar hem sina vinster. Och varför?Jo, de vill ha möjligheter att investera sina vinster i nya anläggningar, iförbättrade anläggningar osv., i och i andra länder. Det där är inga nyheter,utan det är allmänt kända fakta. Detfinns över huvud taget anledning numera för den att varaförsiktig då det gäller att medge utförsel av svenska Avbrytandeav ekonomiska förbindelser med Avbrytandeav ekonomiska förbindelser med valutor - dels därför aldrig riktigt har kontroll över hur sådant kapital används, dels därföratt vi egentligen inte har råd med en valutaexport av den omfattning som vihade . Om jag skulle nämna den ungefärligastorleksordningen av valutaexporten under 1960-lalet, skulle jag förvåna mångaav ledamölerna av denna riksdag. Sä stora belopp är det fräga om. Ettsvenskt initiativ beror i hög grad - jag upprepar det - på de afrikanskagrannländerna till , Är de beredda att i FN accepiera sanktioner ochdriva sådana, är också vi beredda att göra det. Det råder inget tvivel om det.Men däremot kan vi icke räkna med att få en total uppslutning ens frän dendemokratiska världen för en sädan politik. Det är knappasl någonting som är såsvårt i den inlernationella ekonomin och handeln som att få allmän uppslutningdä det gäller sanktioner och åtgärder av det slaget. Vi har i utrikesutskottetförsökt att se realistiskt på dessa frågor, även om utrikesutskottet i sittbetänkande har skrivit ganska skarpt i sitt fördömande av , Men det ärnågot som man naturligtvis kan göra. Nuyrkar bifall till m, fl, motion 1152, där detyrkas att hos regeringen skall hemslälla om lagförslag innebärandeförbud mol svenska investeringar i sä länge rasförtrycket beslår ochatt jämväl skall uttala sig för en skyndsam avveckling av svenskaföretags redan verkställda investeringar i , Jag menar att ett beslutav den eller , innebärande förbud mot att investerai , i första hand skulle vara etl beslul som tillfredsställde osssjälva. Men det skulle skada väldigt litet. Omalla svenska företag i drar sig tillbaka därifrån liksom också om viförbjuder all handel med , står niånga länder redo att omedelbartöverta det utrymme för handel med som därmed skapas. Vi behöver intetveka om att del förhåller sig på del sättet. Därför vill jag upprepa att deätgärder som skall vidtas bör grundas pä beslut av och attdet är som skall utnytfias för aktioner i det syfte som viönskar främja då det gäller ett land av den typ som det här är fräga om. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets hemställan och avslag pä herrMlbrinks förslag. Hen MÅBRINK (vpk): i talar väldigt mycket om handelsbojkotl.Jag talade om företagsinvesteringar, vilket ju ärell vidare begrepp. Nusäger att det inte skulle ge någonting om vi förbjöd svenskaföretag att investera i , eftersom de har fört ut så myckel kapitalatt de skulle klara sig ändå. Jag tror ändå inte att det är riktigt på detsättet. Om man införde en lag som förbjöd svenskt kapital att etablera sig iSydafrika skulle det naturligtvis fä en effekt, det är inget tvivel om det. Ettsådant förbud skulle skada sydafrikanerna, forlsäller , Ja, detskulle naturligtvis skada rasistregimen i , Det förhåller sig nämligenså, att de människor i som är utsatta för det här barbariska systemethar krävt att man skall vidta ekonomiska sanktioner mot apartheidregimen. Dåbör vi väl också ställa oss på de förtrycktas sida i , Ochhur betraktar rasistregimen svenska investeringar i ? Ett exempel: NärSKF överiämnade sitt tiomifionte lager, tillverkat i , skrevsydafrikanska massmedia, alltså regeringsorgan, följande: "SKF är avmycket slor strategisk betydelse för ," Det är ganska avslöjandeför hur man där ser på saken. Jag menar alltså att om vi i tarinitiativ till en lagstiftning om förbud mot investeringar i ställervi oss på de förtrycktas sida, men ger också ell bidrag till den världsopinionsom ändå är verksam och som kräver just förbud mot sädana investeringar. Vi kanalltså genom ett sådant svenskt ställningstagande också pressa pä regeringar iandra länder att vidta samma åtgärder. Såtalar om och nämner att i det fallet har vi eninternationell bojkott. Men, , på grund av att svenska företag haretablerat sig i är ocksä bojkotten av ihålig. ExempelvisVolvo, som producerar lastbilar i , kan kringgå den härinternationella bojkotten, som deltar i, genom att frän säfialastbilar och personbilar till , SKF och ASEA kan göra pä precis sanimasätt osv. Genom all man har fritt fram för investeringar i kan manalltså kringgå bojkotten och säfia en massa varor till , HerrGeijer kommenterar inte alls Statsföretags elablering lillsammans medsydafrikanskt kapital. Vilken är hans uppfattning i frågan? Skulle man intekunna tänka sig att åtminstone i det fallet skulle kunna medverkatill ett initiativ för att inte svensk stalsförelagsamhet också hjälper ochunderstöder rasistregimen i ? Det skulle vara intressant att få höraherr uppfattning om den saken. Avbrytandeav ekonomiska förbindelser med Hen iStockholm (s): sade att han tyckte att vi bordeställa oss pä sanima sida som den sydafrikanska befolkningen. Ja, naturiiglvisskall vi göra det - det är ju också vad som sägs i ulrikesulskollelsbetänkande. Jag skulle vifia säga att vi kunde vara beredda att gå ganska långti våra åtgärder om vi bara hade en försäkran om att det vi beslutar får enpraktisk effekt. Men om vi skulle skapa en lagstiftning som förbjuder företagatt över huvud taget ha förbindelse med , utgår jag ifrån att manförst och främst måsle ha klart för sig att andra länder med likartade problemmäsle innefattas i en sådan lagstiftning, 1 det sammanhanget vill jag baranämna , Även om vi med det landel har mindre omfattande ekonomiskaförbindelser Avbrytandeav ekonomiska förbindelser med har vi där problem avlikartad natur. Situationen är dessutom den att om svenska företag lämnar dessaländer hyser flertalet andra länder ingen tvekan att gå in och överta denverksamhel, de kunder och de affärsförbindelser våra företag arbetat upp. Detspelar därvidlag ingen roll om vi talar om västländer eller östländer, ty dengamla tesen om all i internationell handel existerar inga ideologiskamotsättningar gäller och hargiillt , och den skulle komma atttillämpas även len situation som den som råder i , Sedanvill jag ta upp en annan fråga som berörde, nämligen frågan omstatliga företag. Jag måste erkänna att jag inte känner till det om Statsföretag och bromsbandsfabriken, och jag kan därför intekommentera detta. Däremot vet jag en del om och de ätgärder somman där var pä väg att vidta när det gällde dessa lånehistorier på deninternationella marknaden. Jag försvarar inte alls detta; jag har själv storandel i att det blev ett ingripande i rätt tid sä alt ärendet stoppades, ochregeringen har en god ära i vad som skett. Denna händelse skulle jag vifiakalla olycksfall i arbetet, I en stor bank kan sädana här saker händanär man har aningslösa fiänsteman som inte kan så mycket om politik men såmycket mer om bankteknik o, d. Jag kan således klart säga ifrån all jag intepä någol säll försvarar åtgärder av detta slag, och jag anser att svenskaförelag borde hålla sig för goda att bedriva en verksamhel av det slag som nuexisterar i , Något förbud för våra företag att ha förbindelse medSydafrika har inte införts, och jag kan inte se att det finns någon möjlighetatt införa ett sådant. Men de svenska företagen borde själva ge akt på hur debedriver sin affärsverksamhet i dessa länder, i synnerhet som deras verksamheti allmänhet endast har en marginell belydelse ulan några reella fördelar atttala om. (vpk): , Vi kanske inte skall fortsätta den här diskussionen. Men herr .ArneGefier sade i sitt första anförande att del inte alls skulle vara svårt attinföra ett förbud mot svenska företags investeringar i , och sägerherr att han inte kan se någon möjlighel att införa ett sådant. Jagtror att det är ganska enkelt att genomföra den här lagstiftningen, och om mangör det ställer man sig också på den sida där majoriteten av befolkningen iSydafrika befinner sig. Regeringspartietsargumentation under en rad år har ständigt gått ut på detta: Kan man inte fä eninternationell bojkott och kan man inte få FN med, sä är det hela meningslöstoch verkningslöst. Jag tycker att det är ett falskt resoneniang, och del är ellresonemang som uppfattas som att man springer ifrån den här frågan. Man vägaralltså inle ta klar ställning. Jaghävdar fortfarande att här skulle kunna gå i spetsen för alt taordentliga initiativ mot rasistregimen i . Hen iStockholm (s): Om jag i mitt första anförande sade att det var en enkel sak altgenomföra en bojkott, så lade jag till all del är ur teknisk synpunki som detinte är så märkvärdigt. Medanledning av vad hen Måbrink senast sade vill jag påpeka att del här problemetär ju lika svårt i östländerna. Kan på rak arm nämna några ländersom har vidtagit åtgärder av det här slaget mot ? Om del finns exempelså lär de inte vara särskilt många. Avbrytandeav ekonomiska förbindelser med Hen MÅBRINK (vpk): kryper bakom östländerna också! Men en sak kan jagsäga : Vad östländerna inte gör, det är att de inte genomfördirekta företagsinvesteringar i . Däremot har östländerna handel medde här rasistregimerna, och del tycker naturligtvis vi inom vpk är precis lika avskyvärtsom engagemang. Detta är självklart, . Men jag hoppasatt befolkningen i och i ser till att de ländernasregeringar slutar upp att handla med rasislregimer. Jagtycker emellertid det är litet onödigt av att nu krypa bakomockså östländerna. har han krupit bakom , och sådanaländer. drar han in östländerna också. Vi lar självfallet avstånd från derashandel med de här regimerna. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels det av underöverläggningen framställda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 9punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit det av under överläggningen framställda yrkandet- Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMåbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Svenskainitiativ på de mänskliga rättigheternas område §7 Svenska initiativ på de mänskliga rättigheternas område Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 11 medanledning av motioner rörande svenska initiativ på de mänskliga rättigheternasområde. Hen i Agnas (m): belänkande nr 11 har fäll en tankeväckande rubrik.Del handlar om motioner rörande svenska initiativ på de mänskligarättigheternas område, och bland de där behandlade motionerna besvaras allrasist min motion 1161 som väckts vid detta . Ulskotteterinrar om 1966 ärs konvention om medborgerliga och poliliska räiligheler ochatt det där finns bestämmelser om att envar som anklagas för brott skall harält alt ha tillräcklig lid och möjlighet för beredande av sitt försvar och attkunna rådgöra med rättegångsbiträde som man själv utsett; alt rannsakas i sinnärvaro; att försvara sig personligen eller genom juridiskt biträde ellernågon som man själv utsett osv. Sedankonstaterar utskottet alt 1973 anlog en resolulion ivilken formuleras vissa principer avseende likställdhet vid skipande avrättvisa. Utskottet anser att del redan finns inlernationella regler av detslag som jag efteriyser i min motion, och därmed anser utskottet motionenbesvarad. Jagskall inte ingå i polemik mot utskottet och inte ställa något särskilt yrkande.Jag är tacksam för utskottets skrivning. Men jag vill ändå säga alt enligt minmening är det egentligen inte riktigt det svar som motionen kräver. Jag kännermig här alldeles hjälplös. Visserligen är det bra att det i konventionenuttalas att den anklagade skall kunna rådgöra med etl rättegängsbiträde som hansjälv har utsett. Men jag tvivlar på att det i bestämmelsen står att man kan tadet biträdet från vilket land i världen som helst eller åtminstone från någotland som är medlem i . Jag är pessimist inför Sverigesutsikter all kunna göra någonting, men jag hoppas verkligen det. Demokratin ivärlden sitter trängt . Väldet och mörkläggningen fortsätter. Alll störreområden av vår gemensamma värld övergår till att bli någonting som liknarkoncentrationsläger. efter stat uppslukas av doktriner som innebärförlamning av mänsklig samvaro och samverkan, ja, som innebär isolering,likriktning och därför förtryck av oliktänkande. Och allt detta sker underdemokratins namn. Var finns någon nation som inte seglar under dennaflagga - demokratin? motion har jag pekatpå det ohyggliga tillstånd som råder pä sina håll i världen. Föross är mänskliga rättigheter och rättssäkerhet självklara ting, tros- tanke-och yttrandefrihet hör demokratin till. Friheten är lika omistlig för oss somden luft vi andas. Men mängder av människor i världen lever i ett land somkallas deras eget men där de praktiskt taget är fångar, där de alltid är underobservation, där de behöver pass för att resa inrikes, där de registreras om desamlas till ett politiskt möte eller en gudsfiänst och där de alltid hotas avdeportation för sin tros skull. Jagskall belysa detta med ett enda exempel. En ingenjör och samfundsledarefrän , , har genom vetenskapsmannen till den demokratiska ännu fria världen om hjälp. Han har varitstraffad, som del heter, tidigare och fick i fiol höst och vinter vistas ifängelse i väntan på rättegäng. efter del att jag skrivit dennamotion ägde plötsligt rättegången rum. Fick då Vins hjälp utifrån underrättegången, om man nu skall kalla det för en rättegång? Han hade själv begärtatt få en advokat från som heter . Genom släktingar och AndreiSacharov hade denna vädjan gått fram och var beredd alt resa. Men dennorske advokaten vägrades inresetillstånd, och Vins dömdes ifebruari till fängelse och därefter fem ärs förvisning. Vinsunderkände juryn och framhöll att den bara bestod av ateister, att den var jävig,men man lyssnade inte till honom. Han anhöll dessulom om all enexperlkommission skulle undersöka omfattningen av alla åtgärder som vidtagitsmot troende i frän 1929 och framåt, men ingen lyssnade lill honom. Domenär oerhört härd. Och det tycks vara för sent att göra någonting för denne Vins.Han dömdes dels för "lösdriveri", dels för antipatriotisk verksamhet,men djupast sett var det för att han hade undervisat sina barn i vad han självtrodde på. Han fick alllsä ingen hjälp. Jagvill gärna ullala en lågmäld protest mot vad som har skett, ett direkt frånmitt hjärta gående deltagande. Jag skulle också vifia vädja till folkatt besinna vad som skett i sä många är och sä nära oss. Mifioner människor -och mifioner igen - har upplevt förlusten av frihet, egendom och somliga av demäven förlusten av livet. Del finns ingen makt i världen som är såimperialistisk som den som är Georgfi hemnation. Så mänga folkär undertryckta och sä mänga enskilda människor är misshandlade och sä niångakristna har där förlorat rätten till personlig integritet.