prot · FY0923 · 1975-12-31 00:00:00 — Ävenom det nu skulle vara på det sättet att de som uppbär arbetslöshetsersättningär något färre än i fiol kommer ju härtill de många som blivitulförsäkrade och de många ungdomar och kvinnor som är arbetssökande och intekommer in på arbetsmarknaden. Det är de arbetssökandes siffra som skall räknas,säger man på länsarbetsnämnden i . Under det att i fiol 4289 personer var utan sysselsättning i länet och anmälda vidarbetsförmedlingarna har denna siffra stigit till 4 820 . Del äralltså en ökning med 500 personer som det i detta fall är fråga om. Närmare5 000 personer står alltså vid arbetsförmedlingarna utan sysselsättning. Mångaav dem saknar arbetslöshetsersättning. Siffran för personer iberedskapsarbeten, arkivarbetande och personer i arbetsmarknadsutbildning är 5200; även i det fallet är siffran högre än i fiol. Det rör sig alltså om i rundatal 10 000 personer i som står till arbetsmarknadensförfogande men inte har något jobb. Arbetslöshetenhar stigit i i motsats till landet i övrigl. Av samtliga ilandet registrerade arbetslösa kassamedlemmar kom i fiol påVästernorrland, men har denna siffra stigit till . .Ändå harVästernorriand ett befolkningsantal som utgör av landetsinvånarantal. Relativt sett kommer länet undan för undan på efterkälken iförhållande till landet i övrigt. Isitt svar säger statsrådet vidare att arbetslösheten inom byggsektorn är denlägsta som noterats under 1970-lalet. Ja, det trodde jag faktiskt inte allregeringen skulle berömma sig av efter all den påtvingade förfiyttning avbyggnadsarbetare som skett söderut . Det är ju mer förvånandeatt det finns någon byggarbetarkår kvar i efter allt somskett. All arbetslösheten på del sättet är mindre än tidigare är juen självklar sak. Statsrådetberättar i sitt svar också om de många arbetstillfällen som tillförtsVäslernorrlands län genom lokaliseringspoliliska insatser, genom bidrag ochgenom lån. Det stämmer att del skapats ett antal arbeten genom dessa insatser.Västernorrland ligger i lopp, säger statsrådet, då del gäller lokaliseringsstödmed av det totala stödbeloppet i landet. Men då Västernorrlandligger i lopp även när del gäller arbetslösheten måste det vara något fel påde lokaliseringspoliliska insatserna i form av bidrag och lån till förelagen. Resultatetär skrämmande, ty ju mer lokaliseringsstöd företagen får, desto sämre blir deti . Man blir nästan betänkt all travestera ett gammalttalesätt och säga; För regeringens lokaliseringsstöd bevare oss, milde HerreGud. Sålångt har det gått i vissa områden - som , där företagen i storutsträckning kommit i åtnjutande av lokaliseringsstöd - att avbefolkningen kommer all vara folkpensionärer. uppslår frågan om denoffentliga sektorn i skall byggas ut så kraftigt all dessa pensionärerfår den service som de kan ställa anspråk på. Vilka skall exempelvis köra hemmjölken till pensionärerna i när ungdomen flyttar därifrån? IÅdalen är över I 500 personer utan arbete. I slår 300 kvinnor ikö vid arbetsförmedlingen för all få jobb. Ävenom erhållit nya arbetstillfällen finns ändå dessa stora svårigheter.Ännu värre är det i och i västra . I går dettio arbetslösa på varie ledig plats; enbart här är det närmare 800 arbetslösa.I inre är sysselsättningssvårighelerna ännu större. ISundsvall behövs det 3 000 nya arbetstillfällen för all man skall komma iparitet med landet i övrigt. Dellaär nedslående siffror, herr statsråd, men de måsle las med i sammanhanget. Härtillkommer enligt stalisliska centralbyråns siffror all lägeti nu har försämrats så all länet redovisarfödelseunderskotl. Vid sidan av är därmed det enda läni landet med denna negativa utveckling. Och eftersom de unga i brist påsysselsättning tvingas flytta bort från länet måsle ju utvecklingen blinegativ. Vilkaär då de begångna försyndelserna? Ja, man skall väl inte tala om den snö somföll i fiol, men man kan ju fråga vad invånarna i hargjort för ont. Vilka är de stora försyndelser som gjort att utvecklingen harblivit sådan den blivit, och vad är orsaken lill alt folkel där uppe nu somtidigare har det sämsta försöriningsläget i landet? Del kan ju inle vara högremakters spel. Är orsaken då den all socialdemokratin ända sedan börian av1930-lalel har haft egen majorilel i och kunnat styra ochställa som man har önskat - ty det råder ju demokrati i della land? Frågan börställas i samman- Eller harsocialdemokratin i inte varit tillräckligt kampduglig närdel gällt all försvara och kämpa för befolkningens intressen också i deförbindelser man haft med regeringen, som ju har varit socialdemokratisk underalla dessa år? Tillåtmig, herr lalman, att la elt exempel. Den socialdemokratiska tidningen i har åter fått en ny chefredaktör, en myckelung och frisk kraft som i ett stort uppslaget reportage i tidningen som röd och ilsk, och som själv säger, att "när Sträng skryter,då klipper jag lill!" Denne redaktör är nyinflyttad söderifrån och mycketbekymrad över arbetslösheten och del prekära sysselsättningsläget. Ledaren iNya behandlar ofta just dessa frågor, och del är nu en helt annanredigering på tidningen än det har varit . Redaktören lar sålundasin uppgift myckel seriöst. Och i intervjun i tidningen säger dennechefredaktör att "hårdare krav måste ställas, ly här har vi arbetslöshet.Och ju starkare Strängs optimism blivit, desto starkare har arbetslöshetenvuxit i dessa bygder. Men folk här är timida." Ordet timid betyder enligtuppslagsböckerna, om man översätter del till svenska, försagd, blyg, rädd,skygg. Dethjälper alltså inte med socialdemokratisk majoritet. Denna måste också - ochframför allt - vara kampduglig. Motvad jag här återgivit kan naturiiglvis anföras att vad denne unge redaktör sagtär ett "uppsluppet uttalande av en yngling" det är ju så populärt attuttrycka sig på del sättet numera. Eller också kan det sagda viftas bort somett oangenämt påpekande eller betecknas som ett "olycksfall iarbetet". Del är ju också populärt att säga så numera. Menjag tror att del i vad jag nu anfört ur den omnämnda intervjun ligger någrakorn av sanning. Visst har det förekommit uppvaktningar för regeringen under årsom gått. De uppvaktningarna har haft socialdemokratisk sammansättning. Manhar då samlats i något rum i kanslihuset, filmkamerorna har spelat ochbilderna har återgivits i lokalpressen stort uppslagna på förstasidan och medrubriker som också har läckt hela sidan. Och så har det i lexlulfyllnaden sagtsatt nu skall det bli ordning på torpet. Men allt har förblivit vid det gamla.Arbetslösheten har varit synneriigen besvärande ochsysselsättningssvårighelerna har bara förvärrats. Dengrundläggande orsaken är givelvis att storfinansen i skepnad av exempelvis SCAoch har fått häria fritt och lägga ned det ena företagetefter det andra ulan att ta ansvar för de anställdas fortsattaförsöriningsmöjligheler. Exemplen härpå är många. Jag kan nämnastrukturrationaliseringen i skogen: profiten har stigit och tiotusentalsmänniskor har slagits ut och blivit arbetslösa. Vårtparti har upprepade gånger krävt att samhället-staten skall träda lill medindustrier, eftersom det privata näringslivet varken kan eller vill klarafolkförsöriningen. Människornai Västernorriand är inte avundsjuka över att erhållit de storastatliga satsningarna. samhällets insatser där uppe skulle något egentligtnäringsliv i modern bemärkelse inle förekomma i . anser vi dockatt det bör vara läns tur att bli föremål för kraftiga statligasatsningar i form av nya industrier. Det har visat sig att moroten i form avlokaliseringsbidrag och lån inle är till fyllest för all få den privataindustrin alt etablera sig i länet. Statsrådet borde, tycker man, vara överensmed mig om all del inle längre går all driva en näringspolitik ochlokaliseringspolitik så som skett i . Det räckerinte att satsa på de industrier som redan finns eller på små och medelstoraförelag. Vad länet behöver är en ny basindustri, en stor och tung industri. Jag vill slutligen ställaett par frågor till arbetsmarknadsministern. Statenlär ha planer på att tillsammans med del västtyska förelaget bygga ettvalsverk i . I 500 personer beräknas härigenom kunna beredassysselsättning. Finns del, herr statsråd, planer på att förlägga dellavalsverk till Västernorriand? Slutligen:Stämmer de uppgifter som förekommit i pressen att MoDo i kommeratt föriägga det planerade mjukpappersbruket lill utlandet? Gång på gång harfackföreningen vid della förelag uppvaktat företagsledningen med begäran om allmjukpappersbrukel skall förläggas till Alfredshem vid . Även idetta område råder sysselsätt-ningssvårigheler. Har regeringen givit MoDoklartecken för valutaexport för etablerandet av en dylik fabrik i utlandet ochicke i ? böriade sill anförande med all säga att mitt svarsaknade substans, att det inle fanns någonting konkret i det. Jag skulle kunnasäga att anförande var utomordentligt konstruktivt och innehöllen rad uppslag till lösande av de allvariiga problem som vi diskuterar. Ochdetta är inle menat som någon artighet. Avförsta delen av mitt svar framgick klart och tydligt att jag bedömer lägel sommyckel allvarligt. Men jag ansåg mig ändå böra påpeka att det skett en hel delinom . Jag sade i mitt svar också att del inle finns någonanledning att sätta in allmänna stimulansåtgärder för att påverkasysselsättningen sådan som situationen är i vårt land. Del råder, om manser till landet i dess helhet, en stor efterfrågan på arbetskraft. Del ärmöjligt all vi längre fram behöver vidta allmänna stimulansåtgärder, men redannu är det nödvändigt all - och det framgick klart och tydligt av mitt svar -öka ansträngningarna för alt lösa problemen för vissa grupper i samhället ochför vissa orter, och det gäller förvisso inte bara . Omman tittar på läget på litet kan man glädjande nog konstalera attden negativa utveckling av sysselsättningen som förekom i länpå och i börian av 1970-lalet nu ser ut att ha vänt. Jag utgår dåfrån de bedömningar som görs i efter remissbehandlingen ute hoskommunerna och i länsberedningen. Därvid får man en mera positiv bild av läget,och det råder inget tvivel 5 protokoll 1975. om all båderegionalpolitiken och lokaliseringspolitiken i alla sina delar har haft dennapositiva effekt. Det innebär emellertid inte alt läget skulle varatillfredsställande i , ulan vi skall självfallet gå vidaremed regionalpolitiken. Jagvill fästa uppmärksamheten på en sådan sak som den kommunala skatteuljämningen,som ger 135,7 milj. kr. - kommun t. ex. får 23,3milj. Den kommunala skatleufiämningen innebär alt dessa kommuner kan hållakommunalskatten nere, och den betyder också all det är lättare all lokaliseraförelag lill det området. Skulle man la ut den kommunalskatt som behövdes, omvi inte använde oss av den solidaritet som ligger i regionalpolitikensskatteutjämnings-bidrag, vore del myckel svårare alt över huvud tagellokalisera någon verksamhet dit upp. Detta är ett av de regionalpolitiskamedlen. Närdet gäller situationen för dagen försöker vi komma till rätta medarbetslösheten genom olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten och skyddad sysselsättning. Det är riktigt att siffran förpersoner i beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning är hög iVästernorriands län, men jag anser det inle felaktigt all vi på det sättet sertill att de arbetslösa får en meningsfull sysselsättning. Jag fick ett intryckav alt i någon mån fallit offer för den vanliga metoden allvilja göra beredskapsarbetena till sämre arbeten - vilket är mycket allvarligt. Jagkan säga att vi i har bedrivit en mycketomfattande verksamhet med beredskapsarbeten. Vi har sett till att kommunernadär uppe har fått fina vägar, simhallar m. m. Vi har med andra ord byggt upp eninfrastruktur, som är lill stor välsignelse när det gäller all ökasysselsättningen med nya industrier. Detta kommer också att ske iVästernorrlands län. Del är glädjande att vi, när människor blir arbetslösa,kan bereda dem tillfälle att ulföra ett nyttigt arbete vars resultat sedan kananvändas för alt lokalisera företag lill de kommuner där man har byggt upp detsom vi kallar en infrastruktur. För dagen är våra åtgärder inriktade på alllösa problemen för de enskilda människorna och för de enskilda orterna. Närdet gäller lokaliseringspolitiken delar inle så värst många människor iVästernorrland uppfattning. Jag har ännu inle hört någonansvarig politiker i Västernorriand stiga in lill mig och säga: "Förlokaliseringspolitiken bevare oss, milde !" Jag kan tala om allregeringen så sent som i dagens regeringssammanträde gav lokaliseringsbidragoch stöd till ett företag - i - vilket betyder ensysselsättningsökning där. Detär riktigt att staten ännu inle har byggt ett stort förelag av typ 80- och jag har tyvärr inte med mig stora eller små förelag att dela ut, varkenfrån denna talarstol eller från mina skrivbordslådor - men vi har gjort en heldel saker för sysselsättningen i , där staten har gått insom majoritetsägare och på del sättet sett till att det skapas sysselsättning.Inte kan väl vara avogt inställd till attbromsbandsfabriken i har kommit lill på statligt initiativ och medstatligt delägandeskap? Delta är lokaliseringspolitik. Eisers har i Kramforsoch en ganska stor verksamhet, där också staten är med, som har gett500-600 sysselsäuningsiillfällen. Detär denna typ av lokaliseringspolitik som vi skall fortsätta med, ochVästernorrlands län ligger då långt framme. Det var inte min avsikt attförringa de problem man har att brottas med i , men jag kanförsäkra att vi gör vad som är möjligt för all komma lill rätta med deproblemen både på kort sikt och på lång sikt. Hen LORENTZON (vpk); Jag var fullt beredd på all statsrådet skulle göra något slagsuppräkning av förelag som genom olika åtgärder har lokaliserats lill exempelvisKramforsområdel - statsrådet nämnde dock inte alla. Men saken är den att manlöser inte problemen med sådana insatser, utan det måste till helt andrakrafttag. Skall det fortsätta på det här sättet upprepar jag: Bevare oss mildeHerre ! Sysselsättningssvårighelerna blir allt större, ungdomen tvingasflytta och pensionärernas antal stiger undan för undan. 300 kvinnor söker i dagarbete vid arbetsförmedlingen i . Förhållandena är ännu värre iSollefteå, västra och inre . Jagskall säga statsrådet alt de insatser som gjorts i är intemycket att berömma sig över. Detta sagt som en artighet. Enligtherr statsrådet borde det ha varit min uppgift att här i talarstolen redovisauppgifter på vilka företag och annan verksamhet som skulle kunna lokaliserastill . Det är inle min uppgift - det är regeringens uppgift. Jaghar ingen som helst insyn bakom kulisserna i vad som händer i della land. Meneftersom jag har filt uppmaningen skulle jag vilja knyta an till vad som hänt. Frågan om valsverket harjag redan framfört. Saab-Scaniafick regeringens tillstånd för en lid sedan all använda in-vesleringsfondmedelför investeringar på sammanlagt 400 milj. kr. Självklart, som alltid, gick destora beloppen söderut. Varför, herr statsrådet,sade man inle från regeringens sida lill Scania-Vabis att om vi släpper tillinvesteringsfondmedel på 400 milj. kr. skall ni satsa ett betydligt högrebelopp i ? Närdel gäller Mo och mjukpappersbruk har regeringen givit möjlighet för Mooch alt exportera valuta lill utlandet för all bygga mjukpappersbruketdär helt i motsats till vad fackföreningen krävt, nämligen att bruket skulleligga i , i Alfredshem. Även där, i Örnsköldsvikområdei, är delarbetslöshet. Såhar vi skogsindustrin, där skogsbolagen gjort tiotusentals människorarbetslösa. Pengarna man fått in har man i stor utsträckning genom regeringensgodkännande kunnat exportera till utlandet. SCA har fabrik i därman gör ansiklsservetter och annat mjukpapper, producerat av massan frånÅdalen. Men ansikisservelterna och annat som produceras av dennamassa i försäljs i affärerna i . Toalettpapper somproduceras av norrländsk pappersmassa i fabrikerna söderut i landet försäljs iaffärerna i . Så har man fått fortsätta undan för undan; del finnsmycket att tillägga i delta sammanhang. Jättevinsternasom dessa skogsbolag gjorde och som man talade om skulle gå till dem som genomsill arbete skapat värdena, hur blev det med dessa vinster? Jo, förelagen ficklägga vinsterna i fonder som också blev skattefria. Varför sade inle regeringentill skogsbolagen att nu satsar ni på träkemisk forskning - på forskning ochutveckling för att med skogen som råvara få fram andra konsumtionsvaror och påså sätt skapa nya arbetstillfällen? Beträffande detta slag av forskning ärSverige långt efter andra industrialiserade länder i . 1965 sade också pappersarbelarna i samband med frågan om ettförstatligande av skogsindustrin, alt om del inte forskas på ett rikligt sättoch avsätts pengar för att skaffa fram nya råvaror ur skogen så bör också deprivata skogsbolagen förstatligas. Dengångna sommaren hade Pappersindustriarbetareförbundel återigen en kongress.Frågan stod lika aktuell då. Det var faktiskt den stora frågan på kongressen.Man formulerade sig som så, att det borde vidtas socialistiska åtgärder. Jagskall sluta med ett exempel på hur stora svårigheterna kan vara. För några dagarsedan värdet ett större möte i som gav rubriker i tidningarna. Manskrev: "Inbördeskrig i om nedläggningen avKramforsfabriken." Det var rubriker som läckte hela första sidan. Frågangäller om SCA:s sista anläggning i skall läggas ned i december 1976eller . Det gäller en livslängd . Naturvårdsverketvill av miljöskäl inle ge fabriken dessa ytterligare , menfackföreningen, SCA och arbetsmarknadsmyndigheterna anser alt sysselsättningenbör sättas i främsta rummet när det gäller en fabrik med 300 anställda.Miljöaspekterna kommer alltså i bakgrunden. Tidigarehade SCA signalerat att denna fabrik skulle läggas ned vid årsskiftet1974-1975. Men priserna steg på massan och SCA ville undan för undan förlängaliden och vill nu göra det ytterligare. Mennu är det ett krux i det här sammanhanget. SCA anser sig tvingat till altmuddra utanför fabriken. Eftersom dessa muddermassor är bemängda medkvicksilver så vill inte att de skall läggas i älven. Övrigamyndigheter är emellertid helt överens om att det inte spelar någon roll förgiftar älven bara man får sysselsättning för 300 människor . Såsvåra är sysselsättningsfrågorna i detta område. Då kan man inle nonchalera demgenom att bara säga - ni får ju skattelättnader! Frågan är betydligtallvarligare än så, herr statsråd. Viddet möte jag här refererade säger fackföreningens ordförande -uttalandet haråtergelts i lokalpressen och jag citerar: "Jag vädjar lillkoncessionsnämnden att ta mer hänsyn till människorna än lill mikro- organismerna i vattnet. Omnågra mikroorganismer dör är del väl bättre än att en massa människor misterjobbet." Härtalar vi om miljöförbättring och miljöförstöring, men när det gällersysselsättningen i della område så är folket överens - sysselsättningen är delväsentligaste. I jämförelse med den är miljöförstöringen en mycket underordnadfråga. Sysselsättningsläget i Västernorriand är betydligt svårare än vadregeringen föreställer sig. Omsysselsättningsstöd till företag utanför det inre stödområdet Överläggningenvar härmed slutad. §14 Om sysselsättningsstöd till företag utanför det inre stödområdet Herr arbetsmarknadsministern erhöll ordetför all besvara () anmälda interpellation, nr27, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att vidta sådana åtgärderatt sysselsättningsslöd kan utgå till företagare i gränsområdet till det inrestödområdet i de fall då kommun tillhandahåller industrilokaler. m. pågår i enlighet med beslut enförsöksverksamhet med sysselsättningsstöd i samband med lokaliseringsstöd tillföretag i gränsområdet till det inre stödområdet och på . Beslut omsådant sysselsättningsslöd fallas i varie enskilt fall av regeringen.Regeringens prövning avser främst vilka orter utanför del inre stödområdet somskall komma i fråga för stödet. Försöksverksamheten skall pågå under entvåårsperiod och därefter utvärderas. Jag är inte beredd alt under pågåendeförsöksperiod föreslå några ändringar av de regler som har förordatför försöksverksamheten. Jag vill dessutom framhålla all företag igränsområdet till det inre stödområdet som bedriver sin verksamhet i lokalersom tillhandahålls av kommun i vissa fall kan få sysselsättningsstöd enligtgällande regler för försöksverksamheten. Om t. ex. ett sådant förelag den 1januari 1975 har fått lokaliseringsstöd för maskininvesteringar är kravet påsamband med lokaliseringsstöd uppfyllt. Hen (); Jag tackarstatsrådet för svaret på min interpellation. Anledningentill all jag ställde inlerpellationen är de svårigheter som fiera avNorriandskommunerna har när del gäller att komma till rätta med sysselsättningåt de arbetslösa i kommunernas ytterområden. En av de mest utsatta kommunernaär min egen, , som har sin tätort liggande nere vid kusten. Eftersammanslagningen av de åtta kommunerna ligger flera byar med varierande antalinvånare på en sträcka Omsysselsättningsstöd till företag utanför det inre stödområdet av upp emot iperiferin från kommunens centrum. Vi har elt flertal mindre tätorter som förekommunsammanslagningen betraktades som självklara mindre lälortscentra somskulle beslå och utveckla sig. Ett av dessa områden har egen kyrkoförsamling,glesbygdshögsladieskola, affärer, poslstation och en relativt god service, menhar, sedan skogsbrukels behov av arbetskraft minskat i mycket stor omfattning,utomordentligt svårt - för att inle säga omöjligt - att bestå som den mindretätort lill vilken folket i småbyarna omkring tar sin tillflykt när det gällerviss service. Sträckan lill kommunens tätort är fram och tillbaka i runt tal 18mil. Örnsköldsvikskommun har en areal på i runt tal . Kommunens omkring 60 000invånare är fördelade med omkring 44 000 i tätort och 16 000 i glesbygd. Ingendel av kommunen tillhör det inre stödområdet. Detbör också påpekas att i hela fanns vid månadsskiftetjanuari-februari omkring 4 820 arbetslösa, varav 1 056 inom Örnsköldsvikskommun. Del finns i beredskapsarbeten, utbildning och skyddad verksamhet inomlänet 5 202 personer. Detär utifrån den här situationen jag har frågat om det inte skulle vara möjligtall låta sysselsäitningsslödei utgå till sysselsättning i lokaler som kommunenlåtit uppföra i dessa glesbygdsområden med hjälp av statens beredskapspengar.Jag har också framhållit i min interpellation att det skulle vara betydligtlättare för kommunerna att få företagare att etablera sig om de kunde erhållasysselsällningsstöd. Iinterpellationssvaret framhåller statsrådet att sysselsällningsstöd kanerhållas för industriellt arbete i lokaler uppförda av kommunen om det efterden utgått lokaliseringsstöd för maskininvesteringar. Jag villerkänna att delta är en positiv tolkning av beslutet och är lill fördel i vissafall. Men jag vill framhålla att inom har viflera fall där såväl lokaler som erforderiiga maskiner redan flnns och där manskulle kunna få i gång"arbeten. Låtmig också i det här sammanhanget uttala länels tillfredsställelse över deninsats som statsmakterna har gjort när det gäller all skapa sysselsättning ilänet i dess helhet - även inom - frånsettglesbygdsområdena. Jag vill också betona del utomordentliga värde somskatleutjämningsbidragen har haft för kommunerna och länet i dess helhet. Örnsköldsvikskommun och alla andra liknande kommuner får en orimlig uppgift med att klarasysselsättningsfrågorna i sådana här områden om inte förutsättningarna förstatens hjälp förbättras. Jagvill fråga om inle herr statsrådet delar min uppfattning attsvårigheterna för kommunen all klara sysselsättningen i sådana fall som jag härberört blir nära nog oöverstigliga utan någon form av hjälp. Någon sådan står inte lill förfogande. Jag lackar ännu en gångför svaret. Jag håller med om all det sysselsällningsstöd som kanutgå är väldigt viktigt när det gäller all intressera företag alt lokaliserasig på en bestämd plats. Dethär speciella fallet, som tar upp, nämligen alt sysselsättningsslödskulle kunna utgå i gränsområdena lill del inre stödområdet, var ettriksdagsiniiialiv.