prot · FZ0996 · 1975-12-31 00:00:00 — Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandel nr 28mom. 42 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 22 av herrar Carlshamre ochÅkerlind. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nej- 45 Avstår - 1 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 23 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begäri voieringuppläsles och godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller socialulskolleis hemställan i betänkandet nr 28mom. 43 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 23 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparat verkställdes.Denna omröstning gav följande resultat: Nej- 156 Avslår - 1 Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskollel, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservationennr 23 av i m. fl. Proposiiioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 24 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärivoiering upplästes och godkändes följande voteringsproposiiion: Den som vill au kammarenbifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 28 mom. 44 röslar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr24 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Teckningav aktier i , m. m. Kammarenbiföll reservationen nr 26 av i m. fl. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 2Teckning av aktier i , m. m. Föredrogsnäringsutskollets betänkande 1975/76:39 med anledning av propositionen1975/76:99 om teckning av aktier i jämte motioner. I propositionen 1975/76:99 (industrideparlementel)hade regeringen föreslagit att 1. lillTeckning av aktier i pä tilläggsbudget II till stats budgeten för budgeiårei 1975/76 under fonden för statens aktier anvisa eu invesieringsanslag av , 2. tillTeckning av aktier i för /77 under fonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av . Demedel som föreslagits tillföras som aktiekapital var avseddaför Statsföretagsgruppens investeringsprogram under återstoden av 1970-talet.Detla investeringsprogram omfattade sammanlagt 5 500 milj. kr. Dess tyngdpunktlåg i en utbyggnad av gruppens ex-portinriktade gruv- och stålindustri,skogsindustri och petrokemiska industri. 1 nämnda belopp ingick inte dekapitalinsatser som behövdes i samband med 80 och inle heller medelför vissa särskilda projekt som kunde bli aktuella. Av de totalainvesteringarna beräknades ersättnings- och ralionaliseringsinvesleringaruppgå till 3 500 milj. kr., medan resterande del, ca 2 000 milj. kr., var expansionsinvesteringar. Idetta sammanhang hade behandlats delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:2169 av m. fl. (m), varihemställts att skulle I.avslå propositionen 1975/76:99, 10 protokoll 1975/76. 2. hosregeringen begära att ny proposition förelades vårriksdagen in- Torsdaeen den nehållandeföretagets bokslut för , klara lönsamhets- och finan- 1 aoril 1976 sieringskalkylersamt uppgift om medlens fördelning på och användning --------------- inom Statsföretags olika dotterbolag. Teckning av aktier i 3. hosregeringen begära all den snarasi uppdrog ål en särskild kom- , millé medkvalificerade företagsekonomiska experter och parlamentarisk m. m. insynatt utreda Statsföretags ställning och uppgifter på , 1975/76:2177 av herrar () och (), vari hemställts att anvisade ell belopp av 1 500 milj. kr., fördelalpå budgetåren 1975/76 och 1976/77, för aktieteckning i , medbeaktande av vad som anförts i motionen, delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1975/76:244 av m. fi. (fp), varihemställts att beslutade 1. att hos regeringen begära en årlig redogörelse förverksamheten i de statliga förelagen inklusive en redovisning av samtligaföretag som staten ägde andelar eller aktier i, direkt eller indirekt, 2. alt varje ledamot av skulle ha rätt att deltai bolagsstämman i alla statliga företag för att ställa frågor tillföretagsledningen, 3. att hos regeringen begära all riktlinjer utfärdadesför utformningen av årsredovisningen för statliga företag i enlighet med vadsom anförts i motionen, 1975/76:331 av m. fl. (s). 1975/76:841 av i m. (vpk), vari hemställts att skulle hos regeringen anhålla ominitiativ lill en statlig indusirisalsning i genom medel ur AP-fondenbl. a. för all genom en vidareförädling av iräråvaran kunna vidga sysselsättningsmöjligheterna, 1975/76:845av hert m. fl. (m), 1975/76:1767 av herrar i Stenkyrka (c)och i (s), vari hemställts all hos regeringen skulleanhålla om inventering av och förslag om indusiriprojeki, som låg inom ramenför Statsföretagsgruppens investeringsprogram och i övrigt var lokaliseringsbaratill Golland, 1975/76:1782av i (c), vari hemställts all hosregeringen begärde en årlig redovisning av samtliga de företag där staten hadeägarintressen helt eller delvis, inom eller utom AB Statsförelag, samt avverksamheten i dessa företag och de eventuella 146 avtal som reglerade samarbetet i delägda förelag. 1975/76:1802av herrar Måbrink (vpk) och i (vpk), vari såvitt nu var i fråga(yrkandet 1) hemställts all hos regeringen skulle anhålla all denlog initiativ i syfte att garantera industriell verksamhet förslagsvis i ettinduslricenier i bl. a. genom ett samgående mellan statliga Edströmsindustrier och del halvkommunala Ös-lernäs såg för ytterligare träförädling, 1975/76:1811 av i (vpk),vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla au frågan omsysselsätinings-och näringspolitiska åtgärder för ochBergslagen upptogs lill skyndsam prövning inom industri- ocharbetsmarknadsdepar-lemenien, med beakiande av i molionen särskilt omnämndafrågor om prospeklering för malmbryining samt förulsäiiningarna för anläggandelav specialsiålverk jämie kompletterande verkstadsindustrier, 1975/76:1823av herrar () och Clarkson (m), 1975/76:2145 av m. fl. (vpk), varihemställts att hos regeringen begärde en plan för utbyggnad av nyastatliga industrier med hjälp av AP-fonderna och andra offentliga källor,däribland beskattning av del privata storkapitalets vinster, och 1975/76:2158 av (vpk), vari såvittnu var i fråga hemställts att uttalade sig för ett åigärdsprogram isyfte att lill föriägga industrier och åstadkommasysselsättningsiill-fällen, varvid förulsatles inriktning på framtidsbetonadeindustrier med insättande av medel ur AP-fonderna och att åtgärderna borde avsebl. a) att förskaffade sig rätten tillproduktion av proteinprodukter ("malmaskiner") samt all dennaförlades lill , b) all siailig peirokemisk industri förlades tillVästernorrland. Teckningav aktier i , m. m. 1. belräffande redovisning av och insyn i siatligaförelag alt med anledning av motionerna 1975/76:24*4 och 1975/76:1782samt molionen 1975/76:2177 i ifrågavarande del som sin mening gav regeringenlill känna vad ulskoilel anfört, 2. belräffande anslag till teckning av aktier iStatsföretag all med bifall till propositionen 1975/76:99, medanledning av motionen 1975/76:2177, såvitt den inte omfattades av utskottetshemställan under 1, och med avslag på molionen 1975/76:2169 yrkandena 1 och 2lill Teckning av aktier i under fonden för statens aktieranvisade a) på tilläggsbudget II till statsbudgeten /76 ett investeringsanslag av , b) för /77 ett investeringsanslag av750 . Teckningav aktier i , m. m. 3. beträffande utredning rörande attriksdagen skulle avslå molionen 1975/76:2169 yrkandet 3, 4. belräffande koncernbidrag inom Stalsförelagsgruppenall skulle avslå motionen 1975/76:845, 5. beträffande all riksdagenskulle avslå molionen 1975/76:1802 yrkandel 1, 6. belräffande plan för ulbyggnad av nya slailigaindustrier alt skulle avslå motionen 1975/76:2145, 7. beträffande statliga industriprojekt på attriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:1767, 8. beträffande statliga industriprojekt i allriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:841, 9. beträffande statliga indusiriprojeki i Väslmanlandslän all skulle avslå motionen 1975/76:1811, 10. beträffande statliga industriprojekt iVästernorrlands län att skulle avslå molionen 1975/76:2158 i vadavsåg momenten a och b, 11. belräffande Navigatör att riksdagenskulle avslå molionen 1975/76:1823, 12. beträffande utredning om en statlig revisionsbyråatt skulle avslå molionen 1975/76:331. 1. beträffandeanslag till teckning av aktier i av herrar Regnéll (m) och Hovhammar (m) som ansett att utskottet under 2 bort hemslälla attriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:99, motionen 1975/76:2177,såvitt den inle omfattades av utskottets hemställan under 1, och molionen1975/76:2169 yrkandena I och 2 till Teckning av aktier i underfonden för statens aktier anvisade a) på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten /76 ell invesieringsanslag av , b) för /77 ell investeringsanslag av350 , 2. belräffande utredningrörande av herrar Regnéll (m) och Hovhammar (m) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2169 yrkandet 3 hos regeringenbegärde utredning rörande i enlighet med vad reservanternaanfört, 3. belräffande av i (vpk) som ansett att utskottet under 5 bort hemslälla att med anledning av motionen1975/76:1802 yrkandet 1 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanten anfört, 4.beträffande plan för ulbyggnad av nya statliga industrier av herr i (vpk) somansett all utskottet under 6 bort hemslälla Nr 96 Teckning av aktier i , m. m. attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2145 hos regeringen begärde en planför utbyggnad av nya statliga industrier i enlighet med vad reservanlen anfört, 5. belräffande slailiga indusiriprojeki på Gotlandav herrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (c),i (fp), () och Hovhammar (m) samt ()som ansett att utskottet under 7 bort hemställa allriksdagen med anledning av motionen 1975/76:1767 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört. 6. beträffande statliga indusiriprojeki i Värmlandav i (vpk) som ansett all utskollel under 8 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:841 hos regeringen begärdeinitiativ till statliga indusiriprojeki i i enlighel med vadreservanlen anfört, 7. belräffande slailiga indusiriprojeki iVästmanlands län av i (vpk) som ansett att utskollel under 9 bort hemslälla alt med bifall till motionen 1975/76:1811hos regeringen begärde initiativ till statliga industriprojekt i Västmanlandslän i enlighet med vad reservanten anfört. 8.beträffande statliga industriprojekt i av iMalmö (vpk) som ansett all utskottet under 10 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2158 i vad avsåg momenten a och bhos regeringen begärde initiativ lill statliga indusiriprojeki iVäsiernorrlands län i enlighet med vad reservanlen anfört. HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): När det gäller det ärende vi nu behandlar - närings-ulskoiiels belänkandenr 39 - har den minorilel som jag tillhör avvikande mening bara på en punkt,nämligen om motionen 1767 av herrar i Stenkyrka och iVisby. Med anledning av denna motion yrkar vi i reservation nr 5.attStatsförelag skall få i uppdrag att göra en inventering av industriobjekt somlämpar sig för lokalisering på . - Men jag skall ändå säga några ord ompropositionen. Betänkandetbehandlar proposition nr 99 med begäran om I 500 miljoner för aktieteckning iStatsföretag. Efter rent allmänna grunder är Statsföretag inte så solvent allförelagel ulan vådor skulle klara sig ulan della kapilallillskotl. 1den gemensamma molionen 2177 av herrar och har vi godtagitförslaget om ell sådant kapitaltillskott. 1 samband härmed föreslogs fråncentern i en annan motion all motsvarande ganska kraftiga kapitaltillskouskulle ställas till det enskilda näringslivets förfogande på m. m. olika sätt: genom lån ochgenom vad vi kallar mellanhandsinstitut. Dessa förslag har vidriksdagsbehandlingen sammanförts med olika andra näringsfrågor. ----- Propositionnr 99 innehåller som sagt endast förslaget om 1,5 miljarder aktier i kronor iaktieiillskoii lill Statsföretag för två budgetår, budgetåren mellan AB, 1975 och 1977. Men trots au frågan endast gäller eu kapitaltillskott förutsätterjag att vi kommer att få en genomgripande debatt om Statsföretag. Det har viockså haft i andra sammanhang. Förmig står del klart att t. ex. , NJA och ASSl betyder myckel försysselsättningen i och . Men även i andra delar av landet ärStatsföretags anläggningar välkomna på resp. orter. De basindustrier somStatsföretag driver i landet har faktiskt varit eftertraktade, eftersom så gottsom varje kommun försöker få förelag och tillverkningsindustri till sittområde. Mendet är naturligtvis inle alla företag inom Statsföretag som går ekonomiskt ihop- det ser vi på de redovisningar som vi får . Också det belänkande vinu behandlar innehåller redovisningar. Stora summor flyttas över genom s. k.koncernbidrag från de företag som går med vinst till dem som ger underskott.Även i ett fritt och enskilt näringsliv går företag ofta med förlust, det ärbara den skillnaden att det är svårt att få underskottet läckt om man intetillhör en koncern som kan skjuta över medel från det ena förelaget lill detandra. Sammantaget har dock Statsföretag någorlunda gått ihop ,och rent allmänt kan man väl säga alt de lönsamhetskrav som Staisförelag harställt på koncernen något så när har kunnat uppfyllas. Det hindrar emellertidinle alt del finns anledning all se vaksami på hur ulfallei kommer au bli ifortsällningen för de enskilda förelagen inom koncernen. Skulle 1. ex. ochTobaksbolagel, som hillills har givit de bästa överskotten , ifortsättningen inte kunna prestera samma goda resultat kan förhållandena förhela koncernen bli ganska brydsamma. 1reservationen 5 yrkar vi inom utskoitsmajorileten alt Statsföretag skall göraen inventering av vilka indusiriprojeki som lämpar sig för placering påGotland. Denna begäran är mycket siarkl motiverad. har svårt att ökaantalet arbetsplatser för att kunna ge arbete ål dem som på grund avrationalisering av jordbruk och annat behöver nytt arbete.Lokaliseringsmyndigheierna på har som högsta mål att vidgatillverkningssektorn där, och det skulle lämpligen kunna ske genom au statligaförelag lokaliserades dit under medverkan av Statsföretag eller dessdotterbolag. jordbruk sysselsatte 6 000 människor och beräknas1980 ha endast 3 500 kvar. Vidett besök på hade näringsuiskouet en överläggning med det ditlokaliserade . Dess ledning betygade att lokaliseringen varlyckad och att man var nöjd med placeringen i . Utskottsmajoritetenvill inte tillstyrka motionen 1767 ulan uttalar alt möjligheterna attlokalisera statliga industriprojekt till bör beaktas vid den fortsattaregionalpolitiska planeringen. Vår avsikt var ju alt det skulle göras ettextra försök till lokalisering. Om molionen bifalls kommer naturligtvislänsmyndigheterna på platsen att hjälpa till allt vad de förmår med dennalokalisering. Omkapitaltillskoltei lill Slaisförelag inle skulle beviljas kommer Statsföretagssoliditet, som jag nämnde, inle att nå upp till den nivå som är enförutsättning för att den erforderliga upplåningen skall kunna genomföras, dethar starkt understrukits av Statsföretags högsta ledning. Och får man inte delån som erfordras kan Staisförelag inte genomföra del invesieringsprogram förde närmasie åren som utskollel har funnit välmotiverat -ett investeringsprogramsom till övervägande delen kommer att bestå av satsningar i basindustrier medsikte på vidareförädling. Visstfinns det mindre bra företag i . Visst kan det vara svårigheter attfå rätt person på rätt plats som förelagsledare, projektchef osv. Och visstfinns del anledning för den allmänna opinionen att hålla reda på hurStatsföretags olika företag går. Men del kapitaltillskott som vi nu diskuterarfår man acceptera, om man inte vill riskera en ökad arbetslöshet. Jag ber attfå yrka bifall till reservationen 5. Teckningav aktier i , m. m. Underdella anförande överiog fru iredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. De börsnoterade företagen har slagit rekord i fråga om anspråk påaktieägarna all ställa upp med kapilallillskotl. Fleraskäl härför kan redovisas. Den starka infiationen är ett. Den medför attnominellt högre belopp måste bindas i lager och kundkrediter. Del sänkerföretagens likviditet. När håller lånemarknaden stram, bl. a. föralt dämpa infiaiionsiaklen, kan del bli nödvändigt alt tillgripa en nyemissionför att förbättra likviditeten. Ellannat skäl lill nyteckning har också samband med inflationen. När lönernastiger kraftigt kan sådana arbelsbesparande investeringar som tidigare inlevarit ekonomiskt berättigade bli väl motiverade. Med kalkyler som pekar pådetta kan företagen med tillförsikt vända sig lill aktieägarna med önskemål omkapitaltillskott. Slutligenhar man de fall där kapital krävs för expansionsinvesieringar. Sådana kan varaerforderliga för att ett företag inte skall stagnera. Lönsamheteninom näringslivet lämnade som bekant på många håll myckel övrigt all önskaunder 1975. Inte heller 1976 ser ut all bli något övervinsternas år. .Attinternt generera vad som behövs för att genomföra investeringar och för attupprätthålla likviditeten har för många företag helt enkelt varit ogörligt. Detär bakgrunden till de många framställningarna om aktieägartillskott. Sammanräknatuppgår de aviserade nyteckningarna till ca I 200 miljoner. Ett och annatföretag hämtar in belopp på omkring 100 miljoner. Teckning av aktier i , m. m. men också sådana som vibetraktar som stora bolag har begränsat sig till att framställa önskemål om sådär 50 miljoner i friskt kapital. Iproposition 99 föreslår nu industriministern all skall få 1 500miljoner i friska pengar. Vadjag sade om bakgrunden lill det privata näringslivels ökade behov avkapital gäller naturligtvis också för Statsföretag. Men sätter man dessa 1 500miljoner för detta enda bolag i relation till de i och för sig rekordartadebelopp som jag nämnde - ungefär 1 200 miljoner för börsbolagen - så harman verkligen en god grund för påståendet alt induslridepartemeniet kommer medett minst sagt friskt förslag, som reducerar börsbolagens operationer tillsmågneligt hanterande av miljonerna. Förelagsledarepå den privata sektorn kan med skäl fråga sig varför deras förelag skall behövaslå och stampa i obligaiionskö eller få nej av banker, medan Statsföretag påell bräde skulle få 1 500 miljoner. Denfrågan ställde vi oss också inom moderata samlingspartiet när vi lästepropositionen 99. Men vi fann aldrig något övertygande svar på den. Ipropositionen talas om att del väldiga beloppet skall ingå iStats-företagsgruppens ännu väldigare invesieringsprogram för återstoden av1970-talel. Det investeringsprogrammet kostnadsberäknas till ungefär 5 500milj. kr., och då är ändå inte de stora beloppen för 80 inräknade ochinte heller en del andra engagemang, där det redan mer eller mindre klart sagtsifrån att man kommer med speciella framställningar om anslag från . Avde 5 500 miljonerna i investeringsprogrammet skulle ungefär 2 000 miljonerkunna betecknas som expansionsinvesteringar. De resterande 3 500 miljonernaskulle gå till ersättnings- och ralionaliseringsinvesleringar. Vadinvesleringarna skulle kosla får vi alliså vela, men inle vad de skulle ge. 1nästan samtliga fall inskränker man sig i propo.sitionen lill alt angefördelarna av investeringar i termer om nya arbetslillfällen. AU sådana skapasär nog så önskvärt i och för sig men måste relateras lill de kostnader somuppstår i sammanhanget. Förall ge anspråken på kapitaltillskott en reell bakgrund så att de kunde bedömasborde loialbeloppel ha bruiits ner i delposler avseende vad vart och ell avförelagen i Siaisföreiagsgruppen skulle få och vilken förräntning som kundepåräknas för de belopp som ställdes lill deras förfogande. Hurmyckel är avsett att satsas i del ena företaget och i det andra och vad blir -med rimliga antaganden - avkastningen av den satsningen? Det borde hafått veta. Förstnär en sådan skall vi säga jordnära bedömning har skett kan man ta ställningtill vilket loialbelopp som krävs för gruppen som sådan. Inommoderaia samlingspartiet fann vi alltså upplysningarna otillräckliga. Ennaturlig slutsats blev all säga nej till anslagsyrkandel. lösa boliner var vi inteberedda att salsa skattebetalarnas pengar. Underutskottsbehandlingen har emellertid informationen blivit bättre.Näringsutskollets ledamöter har under tysthetslöfte fått ta del av visstmaterial, och Statsförelags verkställande direktör har lämnat muntligaupplysningar som innefattat också de ganska dystra prognoserna för resultatetav verksamhel. Utanatt bryta tyslhelslöftet kan jag säga all de komplellerande uppgifterna gjortklart att ett betydande aklieägartillskott är nödvändigt. totalt sett är besvärande dålig. Flera förelag i gruppen behöverkostnadskrävande omstrukturering. De traditionella vinstbärarna - främst -ser fram mot ell svagl 1976. 1del lägel har vi bedömt ett tillskoll på 700 milj. kr. Delmotförslaget mol regeringens 1 500 milj. kr. förs fram i reservationen 1, tillvilken jag nu ber att få yrka bifall. Jagvill fästa uppmärksamheten på att vi inle gör gällande alt vi träffat exakträtt. Vi uttalar en förhoppning om all skall få ett fylligarebeslutsunderlag så all en debatt om medelsbehovet kan föras på säkrare grund. Förett förelags ägare är det alltid högst oangenämt att med sen rapportering fåbesked om alt utvecklingen av ett stort projekt helt gått ur kontroll. Stålverk80 är ett exempel på en sådan minst sagt obehaglig överraskning. I avsikt allminska riskerna för både överraskningar och obehag föreslår vi all företagsekonomiskexpertis tillsammans med ett antal parlamentariker skall i lugn och ro få taupp problematiken kring Staisförelag till övervägande. Dennatanke har vi fullföljt i reservationen 2. Jag är uppriktigt sagt förvånad överall inle och har velat dela vår upp-fallning om att bättreinsyn behövs i vad som sker inom . Jag yrkar, fru talman,bifall även till reservationen 2. Borgerligenighet föreligger däremot om förslaget all Slaisförelag bör ha iminnet, när man drar upp riktlinjerna för sin industrislralegi. kommenterade detla ganska ingående. Jag skall därför inleuppehålla mig mer vid förslagel som sådanl men vill uttala min förvåning överall socialdemokraterna inte ansåg sig ha möjlighet att ansluta sig lill oss pådenna punkt - della så mycket mer som en socialdemokrat med god kännedom om delokala förhållandena är en av de motionärer som förde fram det förslag som deborgerliga partierna men inle socialdemokraterna och kommunisterna nu vill tillstyrka. Det är sent lidet och talarlistan är lång. Jag skall därför inskränkamig till vad jag har sagt. På talarlistan står även industriministern, somkommer att besvara en interpellation framställd av . Derasmeningsutbyten brukar alltid ge upplysningar om hur det ligger till. Teckningav aktier i , m. m. Nr 96 i (fp): den ''talman! Att näringslivet får sin kapitalförsörjning tryggad så au 1 aoril 1976 '''' möjligi för del att genomföra sina utvecklingsplaner och därmed ---------- :--- åstadkomma koslnadsbesparande rationaliseringar är till nytta för före- Teckning av aktier i tagens konkurrensförmåga och eu verksamt stöd för den ekonomiska , utvecklingen i . Del gäller både för privataoch för statliga företag. m. m.