prot · FY0960 · 1975-12-31 00:00:00 — Han menade att del gäller all samla sakkunskapen på dettaområde och inte alt splittra den. Men såvitt jag förslår innebär det förslagsom här pläderat för all man splittrarsakkunskapen. Den skallfinnas inom datainspektionen och också hos den ombudsmannaexpedition som skallupprättas. Men detsamma gäller den juridiska sakkunskap på delta område somfinns hos justitieombudsmannen. Den skulle då också delas upp. Jag tror inle allvi har så mycken sakkunskap på delta område att det kan vara motiverat med ensådan uppdelning. Sedan har jag litet svårt alt förslå varför man inle kanvänta tills åtminstone JO-ulredningen ligger pä bordel. Den kommer i börian pämaj, och då är del väl litet svårt att nu säga alt den här delen skalljustitieombudsmannen inte ha hand om ulan den skall flyttas över till en nyinstitution som man skall inrätta. Då kunde man vänta på i varie fall JO-ulredningen. HerrWerner i log elt exempel från . Eftersom kommer alttala efter mig, undrar jag om han vill kommentera delta. Såvitt jag nu inle ihastigheten tar fel tillhör datainspektionen, och han bör alltsåvara mer kvalificerad än jag all ge synpunkler pä detta beslul som, om jag inteminns fel, är enhälligt. Del blir här givetvis en spänning mellanoffentlighetsprincipen och sekretessprincipen. Det är mycket intressant att fädiskutera den saken, och bör kunna ge oss synpunkter på den. Närdel gäller frågan om de anställdas inflytande vill jag starkt slryka under allde anställda skall ha ett inflytande. Frågan är vilka former som här ärlämpliga. Fär jag då hell snabbt erinra om all enligt 3 ? ; datalagen skall vidtillståndsprövning särskilt uppmärksammas den inställning till registrering somde som kan komma att registreras har. Frändenna utgångspunkt är det viktigt alt de anställda fär möjlighel att säga sinmening när det gäller registrering av dem. har datainspektionen funnit ettsyslem på detta område i samarbete med de stora löntagarorganisationerna. Detråder fullständig enighet om den ordning som tillämpas, nämligen alllöntagarorganisationerna skall höras i sådana här ärenden. Som jag ser detstämmer del dåligt med dalalagen all denna ytlranderätt skall tas ifrån deanställdas organisalioner och flyttas över lill en nämnd, där det finnsföreträdare även för arbetsgivaren. konslruklion är sådan, ochdel är en sak för sig, men vill man ha elt speciellt yttrande från deanställdas sida - och det strävar man ju efter här - då bör man väl lämpligengå lill deras organisalioner. Inom dessa organisalioner finns det ocksäexperter på detta område, och del behövs ofta expertis som kan göra olikabedömningar. Snarare bör man utveckla det syslem som finns, om man konstaterarbrister. HerrLindahl i har ensam avgell en reservation, som yrkadebifall till, och den gäller databrolten. Självklart rör del sig här omväsentliga frågor, vi vill inte på något säll nonchalera dem. De har ocksävarit föremål för slor uppmärksamhet och datainspektionen behandlar sädanafrågor. Som konstiiutionsutskollel påpekade i sitt belänkande i fiol hardalasamordningskommiltén (DASK) tagit upp frågan i enlighet med sina direktiv.För dessa frågor har genom DASK etablerats ell samarbete med statskontoret ochinom detta skapats elt särskilt organ med expertis från statsförvaltningen ochfrån leverantörer av datasystem. Man har studerat en rad problem på dellaområde och det är alltså onödigt alt skriva och begära en särskild utredning,dä frågan är föremål för en inträngande utredning. Detråder så stor enighet så jag skall i övrigl inte gå in i nägon polemik mot deföregående talarna ulan jag ber med detta, herr lalman, all fä yrka bifall lillkonstilutionsutskollets hemställan. AnslagUll datainspektionen, m. m. 18Riksdagens protokoll 1975. Anslagtill datainspektionen, m. m. i (m)kort genmäle: Del var inle bara, i , för att exemplifieraspänningen mellan offentlighetsprincipen och skyddet för den personligaintegriteten som jag tog exemplet från . Del är klart all den svårighetenocksä finns med i bilden men syftet var just att visa hur kopplingen mellandalainspektionen som lillsiändsgivare och datainspektionen som ombudsman kanvälla besvär. När studentkåren i remisskrivelse begär sekretessbeläggningframhåller man sådana intrikata personliga data som misslyckade tentamina m.m. Det är frågor av den arten som jusl en ombudsman borde behjärla. Och del ärell argument för en frikopplad dataombudsmannainstitution. Jagfår kanske ocksä kommentera det som sades om dataombudsmannen, all dettaskulle vara att splittra resurserna. Jag finner tvärtom alt del är elt sätt attsamla resurserna. Vi vet nogsanit all justitieombudsmännen ochjusiiliekanslern har oändligt många andra uppgifter. Undan för undan måsle detbli ogörligt att föfia alla tekniska innovationer från skilda fält somjustitieombudsmännen skall ta itu med. Dä menar jag att det kunde vara kloktall skifia ul ell sådant här komplicerat tekniskt fält som dataområdet utgöroch ge del lill en speciell dalaombudsman. Där kunde man undan för undan samlaerfarenheter. Justitieombudsmännen kunde delegera över niånga av sina ärendenlill en sådan dataombudsman, liksom man nu delegerar över lill andrainstanser. Jag kan inte finna annat än att det vore en utomordentligt fin väg. Närdet gäller att höra de anställda på förelagen innan dessa anställda blirföremål för personregistrering, säger i Trollhällan att del voreorimligt all gä lill företagsnämnderna, för där sitter förelagarna med och harmer all säga lill om än de anställda. I varie fall fick jag del intrycket avherr yttrande. Men sä är del ingalunda. Etl yttrande från enförelagsnämnd skulle väl kunna bli en rätt klar vifieyllring från jusl deanställda. () kortgenmäle; När det gäller hur de anställda skall fä någon möjlighel alt påverkadatoriseringen av arbetsplatserna är del här fråga om tvä problem som man färhålla isär. Närdel gäller upprättandet av personregister på arbetsplatserna tycker vi all delvore en enkel åtgärd och etl första steg i räll riklning - men bara ell förstasleg - all företagsnämnderna obligatoriskt hördes. Därmed har man på intet sättlöst alla problem, utan måsle fortsätta. Menman har heller inte löst alla problem om det är uteslutande hos de centralaorganisationerna för arbetslagarna som dessa frågor uppmärksammas. Del har manmärkt på de ställen där man försöki göra någonting ål det här. Att datoriseraen arbetsplats är inle alls detsamma som all upprätta ell personregister. Detbetyder att ingripa i praktiskt taget vartenda moment pä arbetsplatsen. Allamänniskor fär efter en datorisering andra arbetsuppgifter. Själva jobbetdefinieras på ell nyll sätt, övervak- ningsmoment kan bli heltandra än förut osv. Jagkan la två konkreta exempel. Det ena är lantbruksnämnden i där mandatoriserade pä ett sådant sätt att de anställda inle begrep elt dugg av vadsom hände och efteråt klagade. Del andra är invandrarverket där man tvärtomdatoriserade i myckel nära samarbete med de anställda frän börian, och därresultatet blev myckel bällre. Jagnämner dessa två saker uteslutande som illustrationer lill hur man på elt braoch på elt dåligt säll kan låta de lokall anställda få inflytande på sin egenlokala arbetsplats, som man inte från centralt håll på något vis kan ha sammadelafierade insyn i och möjligheter all påverka. Anslag till datainspektionen, m. m. HenJOHANSSON i Trollhällan (s) kort genmäle: När del först gäller förslaget om dalaombudsman sä resonerar herrWerner i som om en sådan skulle kommii till etl annat resultat ändatainspektionen i Lundafallei. Men vem som än prövar ett sådant ärende tvingasväga mot varandra sekretesskravet och offent-lighelskravel. Jag vågar inle utgåifrån att en särskild ombudsman skulle kommit lill elt annat resultat vid sinavvägning. Däremotstår del klart för mig alt del är svårt att skifia ut dalaförhållanden frånandra områden. Det är inte lätt all säga att del här skall lastas avjustitieombudsmannen. Del förekommer dä och dä förslag om att man skall skifiaul olika ärenden ur justitieombudsmannens ämnesområde. Del visar sig alltidvara mycket svårt att göra del. Framför allt framträder denna svårighet vid deinspektioner som justitieombudsmannen har alt ulföra. Han kan inle när hanreser ul säga att delta ärende gäller dala så det kan jag inte gä in på, mendet här ärendet rör inte data så det kan jag syssla med. Datan är inkopplad iämbetsverks och andra organs verksamheter på ett sådant sätt att del äromöjligt alt göra en sådan särskifining. Vad del sedan gäller datatekniken påarbetsplatserna är del självklart alt den bör införas i samarbete med deanställda. De modeller som för mig framstår som de bästa är just de sommöjliggör sådant samarbete. Men de anställda företräds av sina fackligaorganisationer, både på akademisk nivå och inom t. ex. verkstadsindustrin. Defackliga organisationerna bör alltså vara med i della sammanhang. De ärföreträdare för de anställda. i (m)kort genmäle; i Trollhällan säger all del är svårt att veta huruvidaen dataombudsman hade kommit till elt annat resultat i Lundafallet än vaddatainspektionen gjorde. Del kan jag inle heller uttala mig om, men jag villpåpeka att dalainspektionen är part i målet. Därför skulle man hysa slörreförtroende för en dataombudsman som skulle vara fristående. Vadsedan gäller frågan om att inrätta en dataombudsmannainstitution och bryta utalla dataärenden ur JO:s ämnesområde så är del ju ingenting AnslagUll datainspektionen, m. m. Vihar en konsumentombudsman, en näringsfri-helsombudsman, en pressombudsman osv.Vi har alltså brutit ut andra områden för speciell behandling. FruANÉR (fp) kort genmäle; Det är ingen som säger all inle de fackliga ombudsmännen företrädersina medlemmar - det är klart all de gör det - ulan del är fråga om varexpertisen finns. På delta nya område, som så få av oss behärskar, har manfaktiskt inte så stor nytta av en uteslutande akademisk expertis pä långt håll,ulan det är faktiskt nödvändigt - det har experimenten i visat - attarbetstagarna själva, parallellt med del egna fackels agerande päarbetsplatsen, fär en visserligen elementär men dock väsentlig undervisning ihur datoriseringen går till. Det är det som är värt patos i den här frågan, ochdel är det som vi menar med arbetsdemokrati. Del är en fråga om ulbildning,men del är en utbildning som människorna kommer alt visa sig varautomordentligt motiverade för därför alt de kommer alt upptäcka hur myckel detbetyder för deras tillfredsställelse i arbelel all de begriper vad det är förmaskiner de är kopplade med och vad del är för syslem de är placerade i. Dekomnier dä verkligen alt få lust all sätta sig in i delta och lära sig hanleradel. Detta kan man genomföra. Det är ingen omöjlighet. Hen (): Jag skall inte alls bli långrandig i mitt anförande. Del är å andrasidan inte ofta som i Trollhällan direkt ber alt man skall kommenterafrågor som står på dagordningen. Jagvill böfia med att säga all Lundaärendel, som i tog upp,såvitt jag förstår har behandlats pä kanslinivä direkt av generaldirektörenoch den ansvarige föredragande fiänsiemännen. Vi har inte haft detta fall uppei styrelsen. Ärendet är alltså helt nytt även för mig. Det illustrerar väl hursvår balansgängen mellan offentlighet och sekretess är. Detär väl lämpligt alt se över de här frågorna - det har varit diskussioner omdet på studentkårerna även i och -då ;s betänkande omnågra veckor läggs fram. gäller inle bara en avvägning mellan offentlighet och sekretess - det ärinte bara där som problemen rent allmänt inställer sig - ulan det gäller överhuvud tagel hur mycket myndigheterna skall få san-ila på sig. Det räcker intealt sekrelessbelägga vissa uppgifter och tro alt man därmed har löstinlegriletsproblemel sä alt säga, utan det är i vid bemärkelse ocksä fråga omhur myckel resp. myndighet har nytta av. Där tror jag rent allmänl all del vorevärdefullt om vi kunde komma fram lill och enas om all s. k.bra-all-ha-uppgifler och den typen av mera ospecificerat uppgiflsinsamlandeskall vi försöka avslå från. Närdet gäller del förevarande betänkandet är del i och för sig ganska remarkabeltall man nu när inte ens elt år har förflutit efter dalalagens ikraftträdande begär enutredning och en översyn. Å andra sidan har jag stor förståelse för della.Väldigt niånga av de långsiktiga problemen och frågeställningarna hade aldrigvarit uppe till ingående studium när datalagen skrevs. Del gäller de manuellaregister som i och för sig inte berörs av dalalagen men som ligger mycket nära,det gäller mjukda-taproblemaliken för att ta elt annat område, och del gällerhela det internationella samarbetet och ulvecklingen mot allt slörretransmissionsnät. Del är då glädjande all kunna konstatera all alla här harslagit fasl all datainspektionens kortsiktiga arbeie och avgöranden inte pänågot sätt får lamslås av att verksamheten blir föremål för utredning. Jaghar begärt ordet, herr talman, i första hand för att tala om tre saker. Fördet första är del den s. k. avidentifieringsfrågan, som var inne på,där del inte bara gäller de tidigare folk- och bostadsräkningarna, utan där t.ex. arbetskraflsundersök-ningar nu finns samladesedan åratal lillbaka med individanknutna uppgifter, mänga av ganska känslignatur. Det kunde vara gott och väl om det hade varit raka intervjuer, men iungefär 20 96 av fallen är del inle de enskilda människorna som har svarat idessa arbetskraftsundersökningar, utan del är ofta make, maka eller annan näraanhörig som svarat. Om man inte fäll lag pä nägon anhörig har man imputeral -man har skattat utifrån den allmänna bild man har av personen i fråga ochbedömt sannolikheten av att han har haft arbete under den och . Manhar även skattat en stor mängd subjektiva variabler: vad vederbörande har förönskemål för den närmaste framliden i olika hänseenden t. ex. Del är enprincipiellt myckel tvivelaktig metod att använda även i statistiskasammanhang. Det kunde väl gå bra om man bara använde sig av den s. k.impuieringen i tabellform, men det finns åtskilliga lusen svenskar, fulltidenlifierbara, regisirerade på magnetband lillbaka med i mångafall helt felaktiga uppgifter - ulan all de själva vet om det dessutom. k. levnadsnivåundersökningen, som del förekommit en viss debatt om i pressenunder , är också ett exempel på en typ avuppgiflsinsamlande där tanken är all man skall ha kvar individanknylningen. Ochdär är det mycket känsliga personuppgifter som skall ingå. Vi har även bredaforskningsprojekt som håller pä alt läggas upp eller redan är på gång, där manfrågar om allt från medicinanvändning till sexualvanor. Del är klart att dellaför många människor är principiellt betänkligt. Även om man är villigall svara på sådana frågor och accepterar ADB-tekniken är del inte säkert också är villig all eller för många är framåt ha dessa uppgifterliggande kvar, fullt idenlifierbara. Fördel andra, herr talman, gäller del mjukdalatekniken - detta med omdömen ochvärderingar, som ju är högst subjektiva och där vi i dalainspektionennaturiiglvis också myckel snabbi måste komma fram till åtminstone kortsiktigtverkande riktlinjer för att stänga ute de mest Anslagtill datainspektionen, m. m. Anslag datainspektionen, m. m. uppenbara fallen avgodtyckliga bedömningar. Fördel tredje gäller det de offentliga registren. Hur mycket skall man få lagra påmyndighetsnivå och hur skall integriteisfrågorna belysas innan registren kommertill? Där vill jag understryka vad både i och sadeom all det egentligen är ganska remarkabelt au departementet inle har gjortnägol ät denna fråga. Enenig riksdag förklarade förra årel all det fanns en princip, som arbetats framav datainspektionen och som JK instämt i. För all få ett principlillstånd ellerelt avstyrkande kunde regeringen ha gäll lill datainspektionen innan beslulfattades -en väldigt enkel ordning. JK säger t. o. m. i sill remissyttrande attdel inle behövs en lagändring på denna punkt. Ändå har ingenting hänt. Dagsaktuellaexempel visar alt del inle fungerar bra på detta område. Civilutskottelsbelänkande med anledning av några SCB-ärenden ger vid handen alt inle ens någolyttrande har inhämtats från datainspektionen, innan karusellen sattes i gäng.Detsamma gäller den s. k. levnadsnivå-undersökningen. 1 och för sig - jag ärmotionär i ärendet - hade del varit bättre att gå till regeringen och kräva ettförslag. Men man fär böja sig. Detta förslag är en kompromiss. Avslutningsvisvill jag säga föfiande lill i . Eftersom vi pä dennapunkt har en enig riksdag bakom oss sedan förra årel, får vi hoppas - vi kansket. o, m. kan förutsätta - alt jusl denna fråga om de offentliga registren somär så känslig och har vållat så mycken debatt skall kunna behandlas med störstaskyndsamhel. Jag förutsätter att direktiven inte skall spikas, förränvi har litet mer underlag från dalainspektionen i fråga om utvärderingen. Hen iTrollhällan (s): Jag animerade all gå upp eftersom jag föreställde mig attbeslutet i det ärende som i drog in i debatten hade fattatsav datainspektionens styrelse. var sä inte fallet. Då förstår jag att herrWijkman inle kan kommentera del annat än pä samma sätt som jag gjorde. Pä ettutomordentligt sätt belyser exemplet svårigheterna att la ställning i frågor avdenna karakiär, där så många intressen, värderingar och synpunkler står motvarandra. Självklartär del inte bara fråga om en avvägning mellan offentlighet och sekretess. Ävenandra saker måste läggas in i den slutliga bedömningen. HerrWfikman ställde lill mig en fråga, som jag gärna vill svara pä. Jag förutsätteralt detta ärende blir föremål för utredning och att utredningsresultatetkommer fram sä snabbi som möjligl. Jag delar dock och att man inte får vara så snabb i direklivskrivningen att man inletar hänsyn lill del arbeie som pågår just . Men då måste jag faktiskt vädjalill på samma sätt som jag vädjade till : Ta ell samtalmed herrar i och i Malmöså alt de inle framställer anmärkning mot justitieministern för all han inlesnabbi tillsätter denna utredning. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller konstilutionsutskoltets hemställan i betänkandet nr 11punkten 2 a rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 11punklen 2 b rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av i m. fl. Anslaglill datainspektionen, m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-proposilionen. Dä i begärde rösträkningverkslälldes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfianderesullal: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller hemställan i belänkandet nr 11punkten 2 c rösiar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrLindahl i begärde rösträkning verkslälldes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av henWerner i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller konstilutionsutskoltets hemställan i betänkandet nr 11 punklen 2d rösiar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöier ha röslal för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Dennaomröstning gav föfiande resultat: Punkterna2 e, 2 f och 3 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 9 Anslag tilllärarutbildning Föredrogs uibildningsutskottets betänkande nr 10med anledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller anslag till lärarutbildningjämte motioner. 1fråga om della belänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkler.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas belräffandesamtliga punkter i betänkandet. I del föfiande redovisas endast de punkler, vidvilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten1 (Vissa lärarutbildningsfrågor) Regeringenhade i propositionen 1975:1 bilaga 10 () underrubriken frågor (s. 373-384) behandlat vissalärarulbildningsfrägor av allmän karakiär. Regeringenhade vidare under punklerna och F3 (s. 384-390 resp. 392-395) bl. 1. bemyndiga regeringen altbesluta om antalet intagningsplatser vid lärarhögskolorna, 2. bemyndiga regeringen altbesluta om antalet inlagningsplalser vid förskoleseminarierna. Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:268 av m. (vpk), vari hemställts 1. att uttalade sig fören väsentligt ökad utbildning av förskollärare, 2. att hos regeringenskulle anhålla om förslag rörande en flerårig ökningsplan, 3. all skullebeträffande /76 ullala sig för en ökning av antaletinlagningsplalser med 300 utöver regeringens förslag saml besluta all härförerforderliga medel skulle anvisas på tilläggsslal för /76, 1975:819 av henNordstrandh m. fl. (m), 1975:1342 av m.fl. (s, c, m, fp), 1975:1357 av () och (), 1975:1370av m. fl. (vpk) såvitt gällde hemställan att uttaladeall intagningen lill den ordinarie förskollärarut-bildningen successivtkraftigt borde utökas (yrkandet 2). 1975:1380 av (fp, s, c, m) samt 1975:1392av herrar () och i (c). 1. alt med anledning avpropositionen 1975:1 som sin mening gav regeringen lill känna vad ulskotleianfört beträffande dels den framtida dimensioneringen av klass- ochämneslärarutbildningen, dels hörande av lärarulbildningsutredning, 2. att bemyndigaderegeringen all besluta om antalet inlagningsplalser vid lärarhögskolorna, 3. att beträffandedimensioneringen av förskollärarulbild- ningen skulle avslåmolionen 1975:268 yrkandena 1 och 2 saml molionen 1975:1370 yrkandet 2, 4. alt med bifall tillproposiiionen 1975:1 och med avslag pä motionen 1975:268 yrkandet 3 bemyndigaderegeringen all besluta om antalet intagningsplatser vid förskoleseminarierna, 5. all belräffande dendepartemeniala arbetsgruppen m. m. skulle avslå molionen 1975:819 yrkandena 3och 4 saml molionen 1975:1392 yrkandet 1, 6. alt beträffandelärarhögskolan i skulle avslå motionen 1975:1342, 7. all beträffandelärarhögskolan i skulle avslå motionen 1975:1392 yrkandet 3, 8. att beträffande enbasorganisation vid lärarhögskolorna m. m. skulle avslå molionerna 1975:1357och 1975:1392 yrkandet 2, 9. att beträffandeuppdragsutbildning, universitetsutbildning, frilidspedagogutbildning m.m.skulle avslå molionerna 1975:819 yrkandet 2 och 1975:1380, 10. altriksdagen belräffande viss fortbildning skulle avslå motionerna 1975:819 yrkandet 1 och 1975:1392 yrkandet 4. 1.beträffande dimensioneringen av förskollärarutbildningen av (vpk) somansett att utskottet under 3 och 4 bort hemställa 3. all belräffandedimensioneringen av förskollärarutbildningen med anledning av molionerna1975:268 yrkandena 1 och 2 saml 1975:1370 yrkandet 2 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanten anfört om flerårig ökningsplan m. m.,