prot · FZ09113 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi får se på dessa frågor litet närmare närförslaget kommer till lill hösten. Jag är tacksamför dessa preciseringar. Somfinansministern sade är det inte själva vinstbeskallningen på bingoarrangemangensom striden har ställ om i delta fall, utan problemet har uppkommit därigenomall föreningen har beskattats för den rörelsevinst som anses ha uppkommit Mendär förhäller det sig sä, alt om föreningen hade köpt in maierial ochannat för den akluella byggnaden, så hade man för verksamhelsåret inte haftnågot netto att redovisa, och då hade man uppenbariigen inle heller fått skattaför beloppet. Den saken har man av ren okunnighet förbisett, och det är det somär det beklagliga. Jagförslår att statsrådet nu inte gärna kan säga alt man skall strunta i de lagarsom gäller. Men jag hoppas att man vid ärendets fortsatta behandling och viddel slutliga ställningstagandet kommer atl ta litet hänsyn också till lagensanda, inte bara till lagens exakta ordalydelse; det var just det jag avsåg medmin fråga. Överiäggningenvar härmed slulad. § 5 Om innebörden avviss stadsplanebestämmelse Herr bosladsminisiern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:321, och anförde: har frågnt mig om innebörden av regeringensfasisiällelsebeslul rörande en stadsplanebesiämmelse till stadsplanen förkvarteret i . Bestämmelsenlyder pä följande sätl; "Inom fastighet får utan byggnadsnämndensprövning den genomsnittliga storleken för bostadslägenheter vid uppförande avhelt ny byggnad ej understiga fyra rumsenheler Beträffande befintlig byggnadskall, om inle byggnadens förutsättningar lägger hinder i vägen, vad som iföregående punkt har föreskrivits äga tillämpning på sådan till nybyggnadhänförlig åtgärd som syftar till alt hell eller delvis rusta upp bostadsbeståndeti fastigheten och som ej behövs föratt bostadslägenhet skall uppnå lägstagodtagbara standard enligt bostadssaneringslagen." Syftetmed bestämmelsen är att ge kommunen möjlighet alt reglera lägenhetsfördelningenvid uppförande av ny byggnad och vid ombyggnad. Denaktuella stadsplanebeslämmelsen är tillämplig utan inskränkningar när en nybyggnad uppförs. Vid ombyggnad gäller dock vissa restriktioner. Tillämpningav stadsplanens bestämmelse om lägenhetsfördelning blir aktuell när byggnadslovbegärs för åtgärder i en byggnad med fiera bostadslägenheter Kommunen kan dämed stöd av stadsplanens bestämmelser avslå ansökan om byggnadslov om intelägenhetsfördelningen ändras i överensstämmelse med planen. Undantag härifrångörs när ansökan enbart avser ålgärder som behövs för alt en eller fleralägenheter skall uppnå lägsta godtagbara standard. När det gäller befintligabyggnader vilkas läge är oförenligt med plan och som därför bör rivas vidplangenomförandet måste givetvis ansökningar om upprusining lill lägsta godtagbarastandard lämplighelsprövas mol bakgrunden av byggnadens återstående livslängd.Oftast torde sädana ansökningar vara att betrakta som ansökan om tillstånd lillnybyggnad i byggnadsstadgans mening. Skälet lill att regeringen ville ha ettundantag från stadsplanebestämmelsen för upprustning till lägsta godtagbarastandard var främsl att bestämmelsen annars skulle kunna komma i konflikt medbostadssaneringslagens bestämmelser om hyresgästinflytandet. Regeringenanför vidare i beslutet atl det heller inte finns skäl för attstadsplanebeslämmelsen skall tillämpas vid ansökan om byggnadslov för enstakabyggnadsåtgärder av mindre omfattning och betydelse ulanför lägenheterna.Sladsplanebeslämmelserna har därför getts en sådan utformning atl enstakabyggnadsåtgärder av begränsad omfattning och betydelse utanför lägenheterna ihus vars lägenhetsfördelning strider mot planen inte omfattas av bestämmelsen.När det gäller byggnader som, av andra skäl än lägenhelsfördelningen, stridermot plan skall givetvis planen tillämpas även vid prövning av ansökningar ombyggnadslov för Torsdagen den 29 april1976 Ominnebörden av viss stadsplanebestämmelse Omrätten att besluta om upplåtande av kyrka sådana enstaka ålgärder avbegränsad omfattning och betydelse. Behovetau ändra lägenhelsfördelningen i bostadsbeståndet har även tagits upp avboende- och bostadsfinansieringsutredningarna i det gemensamma betänkandet(SOU 1975:51 och 52) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag. Utredningarnasförslag i denna fråga, som bl. a. innefattade särskilda bidrag för atlstimulera till sammanläggningen av smålägenheter, kommer all behandlas i annatsammanhang. Dennuvarande byggnadslagstiftningen är i många avseenden föråldrad, och engenomgripande översyn pågår f n. inom . Frågan omkommunernas möjlighet att på ett ändamålsenligt sätt reglera kvalilel ochlägenhetsfördelning i befintliga bostadsområden har hög prioritet i dettaarbete. HerrULANDER (s): Jag tackar bostadsministern för svaret. Det klariade en del punkter somvisat sig vara svårtolkade. Jag skulle emellerlid vilja slälla ytteriigare enfråga; Vad menar bostadsministern med "enstaka byggnadsåtgärder av mindreomfattning och belydelse", som alltså inte skulle omfattas av den aktuellastadsplanebestämmelsen? Jag vill betona att det bör handla om enstaka åtgärder. När det gälleromfattningen och betydelsen av åtgärd som skall kunna genomföras ulan atlbestämmelsen om lägenhetsfördelning blir tillämplig har regeringen som exempelnämnt sopnedkast. Inredandeav ny lägenhet, t. ex. på vind, sammanslagning av tvä eller flera lägenheter,inredande av gemensamma lokaler och installation av hiss är exempel på enstakaåtgärd av sådan betydelse alt bestämmelsen däremot kan lillämpas. Jagföreställer mig självfallet att stadsplanebeslämmelsen när det gäller enstakaåtgärder inte kommer att tillämpas stelbent ochi schematiskt Överiäggningenvar härmed slutad. § 6 Om rätten attbesluta om upplåtande av kyrka Herrkommunministern erhöll ordet för att besvara () den21 april anmälda fråga, 1975/76:320, och anförde: har frågat mig om min uppfattning angående vem som skallbesluta om upplåtande av kyrka för gudstjänst eller därmed jämförligförrättning. Tidigareansågs det ankomma på kyrkoherden att besluta om upplåtelse av kyrka, oavsettför vilket ändamål kyrkan skulle användas. är del kyrkorådet som enligtlagen (1963:501) om upplåtande av kyrkorum i vissa fall har atl besluta omupplåtelse av kyrka för annat ändamål än gudstjänst eller därmedjämförlig förrättning. kan dock uppdra ät kyrkoherden att besluta pärådels vägnar. I propositionen 1963:149 med förslag lill nämnda lag framhöllföredragande statsrådet att det inte fanns anledning alt införa någon nyordning i fråga om upplåtelse av kyrkorum för kyrkliga ändamål. Som motiveringframhölls bl. a. att rent religiösa synpunkler måste vara avgörande i sådanafall. Vad föredraganden anfört godtogs av . Det ankommer alltsåfortfarande på vederbörande kyrkoherde att besluta om kyrkas upplåtande förgudstjänster och därmed jämförliga förrättningar. HerrFÅGELSBO (c): Jag skall be att få tacka kommunministern för att jag har fält minfråga besvarad. Anledningen till att jag har ställt den är att det i ett parfall förekommit att vederbörande kyrkoherde inte upplåtit kyrkan dä kvinnligpräst skulle tjänstgöra. Många anser all det av hävd är kyrkoherden iförsamlingen som ensam har rätt att avgöra när och under vilka formerkyrkorummet skall upplåtas. sade i svaret; "är del kyrkorådet som enligt lagen-- om upplåtande av kyrkorum i vissa fall har att be sluta om upplåtelse av kyrkan ." Jag skulle då vilja fråga; Måsle det alltså flnnas ettformellt beslut av kyrkorådet om att man delegerat, överiålil, den saken tillvederbörande kyrkoherde? Del här har alltså från rr';n sida ingenting alls medsamvetsklausulen att göra. Men jag har hört två tolkningar i denna fråga.Enligt den ena tolkningen är det kyrkoherden som avgör, men det saknas direktabestämmelser i lag. Ett beslut av kyrkoherden skulle också kunna överklagaslill . I den andra tolkningen hävdas alt det är kyrkorådet somskall avgöra det fall jag här åberopar, där alltså en kvinnlig präst inte ficktillåtelse att tjänstgöra. I ett av fallen var ocksä inblandad. Jagskulle alltså vilja ställa den ytterligare delfrågan till statsrådet ett helt klarläggande: Måsle kyrkorådet delegera denna befogenhet tillkyrkoherden eller vederbörande församlingspräst? Sakförhållandet är det alt vid upplåtande av kyrkorum för andra änkyrkliga ändamål beslutar kyrkorådet enligt den lag som antogs 1963. Kyrkorådethar rätt att delegera beslutanderätten till kyrkoherden om det så vill, är kyrkorådet som beslutar. Närkyrkan skall användas för gudstjänster och liknande verksamhet är det pastorneller kyrkoherden som beslutar. Det anses, i varje fall enligt ett uttalande avlagutskottet, att det föreligger besvärsrätl hos i ett sådantfall. Men helt säkert är inte rättsläget på den punklen, såviu jag förstår. HerrFÅGELSBO (c): Tydligen är det mycket svårt all fä en hell klarläggande uttolkning avden här frågan. Den berör ju försarnlingar och den berör Omrätten att besluta om upplåtande av kyrka Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. ju enskilda i mångasammanhang! Det går lydligen inte att få fram klartext här. Ärdet vederbörande kyrkoherde som avgör? Tydligen tolkar statsrådet det så, menhar man då räll alt överklaga ett sådant beslut till ? Dei anses,sade statsrådet, att rätten finns atl överklaga della. Måste då inle kyrkorådetha delegerat ett sådanl beslut lill kyrkoherden eller vederbörande präst innanhan har den rätten? Jag lycker saklägel är ganska klart. När kyrkorummet skall användas förannat än kyrkligt ändamål är det kyrkorådet som beslutar, och när det gällerverksamhei för kyrkliga ändamål är det kyrkoherden som beslutar Denfråga som då är tveksam och som tar upp är den om det föreliggerbesvärsrätl i det senare fallet över kyrkoherdens beslut. Enligt ett uttalandesom lagutskottet gjorde 1950 och som inte förklarade sig ha någonerinran mot föreligger besvärsrätt hos Och i etl fall, del somherr Fågelsbo nämnde och som inträffade strax intill ,skedde överklagande hos som också prövade ärendel. Överläggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs och bifölls interpellalionsframställningen 1975/76:175. §8 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Föredrogskonstilutionsulskoltets betänkande 1975/76:50 med anledning av granskning avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Idella belänkande hade utskottet beträffande omfallningen och inriktningen avarbetel med granskning av de protokoll som förts i regeringen under år 1975anfört följande: "1förra årets granskningsbetänkande (KU 1975:12) anmäldes alt ulskolletbeträffande vissa departement påbörjat en undersökning av praxis i fråga ombeslutsmotivering m. m. i regeringsärenden av förvaltnings-rättslig karaktär.Det var utskottets avsikt att senare återkomma med ingående till frågoromhandläggningen av förvaltningsärenden inom . Ulskolletredovisar nu en inom utskottets kansli företagen större undersökning avhandläggningen av besvärsärenden. I anslutning härtill har uppmärksamhetägnats frågor om publicering av och information om regeringsbeslut. Vidare harutskottet följt det sedan fiera är pågående arbetel med frågor omdecentralisering av olika ärendegrupper från regeringen till underiydandemyndigheter. Beträffanderegeringsärendenas beredning har utskottet i likhet med tidigare är ägnatuppmärksamhet är utredningsväsendet, där vissa riktlinjer dragits upp av ensärskild arbetsgrupp inom statsrådsberedningen. På sedvanligt säll har utskottetföljl utvecklingen beträffande den numera fakultativa lagrådsgranskningen;Vidare har utskottet behandlat frågor om propositionsavlämnandet till riksdagenunder senare år. Utskottelsgranskning har även avsett författningarnas utgivning liksom behandlingenav skrivelser till regeringen. Härvid har utskottet granskat bl. a.regeringens åtgärder med anledning av riksdagsskrivelse om lillståndspliktenligt miljöskyddslagstiftningen belräffande flygplatser och vägar Vidare haruppmärksamhet ägnats uttalanden från sida angåendekollektivanslutning till politiska partier. Utskottet har särskill granskalregeringens åtgärder med anledning av riksdagsbeslut om prövning av behovet avsärskilda regler för regeringens handlande i extraordinära situationer. Vissafrågor rörande utrikesnämnden har lagils upp under granskningen. Det gäller omviss skriftväxling mellan statsministern och utländsk regeringschef borde hadelgetls utrikesnämndens ledamöter samt om överiäggningar med nämnden bordeföregått regeringsbeslut om vissa restriktioner av skoimporten m. m. Blandsärskilda ämnen som utöver vad som framgått behandlats av utskottet skallnämnas svenska biståndsinsatser till , regeringsbeslut om bidrag urciearingfonden för olja, viss SÄPO-verksamhet vid sjukvårdsförvaltningen iGöteborg, tillämpning av terrorisllagen rörande tvä japanska medborgare, frågaom krigsmaterielexport till , datalagens tillämpning beträffande vissapersonregister, bemyndigande lill regeringen enligt terrängkörningslagen samtvissa frågor beträffande trafiktillstånd för transport av värnpliktiga.Dessulom har utskottet granskal ytteriigare några frågor, vilka redovisas underrubriken sist i redovisningen över utskollets granskning." Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Utskottethade för anmält den granskning som utförts samt resultatet därav. Vid betänkandet hadeavgivits följande reservationer; 1. av herrar (). Fiskesjö (c), (),Jonnergård (c), i (m) och () sami () somansett att utskottets yttrande såvitt avsåg vissa frågor rörandedepartementens informationssekreterare skulla ha av reservanierna angivenlydelse, 2. av herrar i (m) och i (m) som anseti alt utskottets yttrande såvitt avsåg frågan omkollektivanslutning till politiska partier skulle ha av reservanterna angivenlydelse, 3. av herrar (). Fiskesjö (c), Jonnergård (c),i (m), () och i (fp) samt fruJacobsson (m) som ansett all utskottels yitrande såviu avsåg lillståndspliktenligl miljö- 2 protokoll 1975/76. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. skyddslagen i fråga omvägaroch flygplatser skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 4. av i (m) och ()som ansett att utskottets yitrande såvitt avsäg skriftväxling mellanstatsministern och premiärminister skulle ha av reservanterna angivenlydelse, 5. av herrar i (m) och () somansell att ulskottets yttrande såvilt avsåg vissa reslriklioner för import avskovaror skulle ha av reservanterna angiven lydelse, varav framgick allanledning till anmärkning befunnits föreligga mot herr statsrådet , 6. av herrar i (m), () ochHernelius (m) som anseti att utskottets yttrande beträffande bistånd lillAngola såvitt avsåg frågan om bistånd under rådande konfiiktsituation skulle haav reservanterna angiven lydelse, 7. av herrar i (m) och ()vilka anseit atl utskottets yllrande belräffande bistånd till såvittavsäg begreppet humanitärt bistånd skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 8. av herrar i (m). Fiskesjö (c),Jonnergård (c), ()och i (fp), ()samtherr Kindbom (c) som ansett att utskottets yttrande beträffande fråga omdatalagens tillämpning i visst fall skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 9. av (vpk) som ansett att utskottetsyitrande belräffande fråga om datalagens tillämpning i vissl fall skulle ha avreservanlen angiven lydelse, 10. av herrar i (m) och () somansett alt utskottets yttrande beträffande bemyndigande lill regeringen enligtterrängkörningslagen skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 11. av herrar i (m) och iHamburgsund (fp) samt () som ansett att utskottels yttrandebeträffande bidrag från ciearingfonden för olja skulle ha av reservanternaangiven lydelse, 12. av herrar (), Fiskesjö (c), (),Jonnergård (c). () och () samt () som ansetiall utskottets yttrande beträffande fråga om viss säpoverksamhet skulle ha avreservanterna angiven lydelse. 13. av (vpk) som ansett attutskottets yttrande beträffande fråga om viss säpoverksamhet skulle ha avreservanten angiven lydelse, varav framgickall anledning befunnits föreligga att rikta en erinran mot herrjustitieministern , 14. av (vpk) som alt utskottelsyllrande belräffande regeringens tillämpning av terroristlagen rörande tvåjapanska medborgare skulle ha av reservanten angiven lydelse, varav framgickatt anledning befunnits föreligga att rikta en erinran mot fru statsrådetLeijon, 15. av (vpk) som all ulskottelsyttrande beträffande export av krigsmateriel till skulle ha avreservanlen angiven lydelse, varav framgick att anledning befunnits föreliggaatt rikta en anmärkning mot förutvarande handelsministern herr statsrådet nuvarande handelsministern herr statsrådet , 16. av herrar (), i (m) ochJonnergård (c) samt () som ansett atl ulskottets yttranderörande vissa frågor beträffande trafiktillstånd skulle ha av reservanternaangiven lydelse, 17. av herrar i (m) och i (m) som ansett att utskottets yttrande såvilt avsäg vetebislåndet skulle ha avreservanterna angiven lydelse. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. 18. av herrar i (m). Fiskesjö (c), (), Jonnergård (c), i (m) och Kindbom (c) samt () som att utskottets yttrande såvitt avsåg utlandssvenskarnas rösträttskulle ha av reservanterna angiven lydelse, 19. av herrar (), i (m). Fiskesjö(c), Jonnergård (c), i (m), () och i (fp) som anseit att utskottets yitrande såvitt avsäg direktiv tillläkemedelsindustridele-gaiionen skulle ha av reservanierna angiven lydelse, 20. av (vpk) som ansett att utskottetsyttrande såvitt avsäg handläggningen av visst tillsättningsärende skulle ha avreservanten angiven lydelse, varav framgick all det ansvariga statsrådets handläggningbefunnits motivera en anmärkning, 21. av herrar i (m). Fiskesjö (c),Jonnergård (c) och (), () samt herrar Kindbom (c) ochJonsson i (fp) som ansett att utskottels yllrande såvitt avsåg vissafrågor beträffande kapitalbeskattningen skulle ha av reservanterna angiven lydelse. Tillbetänkandet hade fogats följande särskilda yttranden: 1. av herrar ().Fiskesjö (c), (), i (m) och (), () samt () beträffande remisser Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbe-letsomfalining och inriktning, m. m. 2. av herrar (), Fiskesjö (c), (),Jonnergård (c) och (), såvitt avsåg frågan om kollektivanslutning tillpolitiska partier, 3. av hert Berndlson (vpk) såvitt avsåg frågan omkollektivanslutning till politiska partier, 4. av herrar (). Fiskesjö (c), Jonnergård (c),() och i (fp) såvitt avsåg statsministernsskriftväxling med utländsk regeringschef, 5. av herrar Fiskesjö (c), (), Jonnergård (c),() och Kindbom (c) såvitt avsåg vissa restriktioner för import avskovaror. 6. av herrar , Fiskesjö, Jonnergård och (samtliga c) beträffande bidrag frän ciearingfonden för olja, 7. av herrar Fiskesjö (c), () och iHamburgsund (fp) angående vissa frågor beträffande trafiktillstånd, 8. av i (m) och ()såvitt avsåg invigd begravningsplats. FruTREDJE VICE TALMANNEN: Dechargedebattenuppdelas i fiera avsnitt. Varje avsnitt behandlas som etlsjälvständigt ärende och talarlistan för de olika avsnitten kan alltså utökasmed ytteriigare lalare. Då alla under ett avsnitt anmälda talare haft ordelövergår kammaren lill atl debattera nästa avsnill. Voteringarna ägeralltså rum i etl sammanhang sedan samtliga avsnitt sluidebalterats. Beträffande avsnittet Granskningsarbeielsomfattning och inriktning, m. m., har ordel begärts av iTrollhättan. iTrollhällan (s): Låt mig inledningsvis få påminna om att den pariamentariska kontrolleni utövas i olika former och av olika organ. Konstilutionsutskotleiskall granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.För den allmänna politiska kontrollen svarar emellertid i sin helhet.Del sker vid sakbehandling av ärenden i utskott och plena, genomfrågeinstitutionen, genom de allmänpolitiska debatterna och genommisstroendeförklaringar. revisorer har sitt granskningsomräde.riksdagens ombudsmän utövar sin kontroll, ledamöter sitter i olikaorgan, och kontrollen har även andra former. Förall kontrollen skall fungera på ett tillfredsställande säll är del viktigt attde olika uppgifterna hålls åtskilda. har sålunda inteatt övervaka eller överpröva beslut som kammaren har fattat pä förslag av andra ulskott.Det får sin belysning i årets betänkande genom det uttalandemoderatrepresentanterna i utskottet gör och som de inbjuder kammaren attställa sig bakom. Låtmig få erinra om atl vid sisla plenidagen diskuterades ettförslag från regeringen angående terrängkörning. Dä diskuterade jag med AllanHernelius om regeringens förslag stod i överensstämmelse med gällande grundlag.Såvilt jag minns var vi överens om att det inte stred mot bestämmelserna iregeringsformen. Däremot var vi oeniga på en annan punkt. Enligt den föreslagna bemyndig-andelagstiftningen inte i överensstämmelse med deuttalanden som gjordes vid regeringsformens tillkomst, vilket jag för min delhävdade att den gjorde. Denhär frågan kommer igen i form av ett uttalande som i utskottetföreslår. Prövningen av om elt förslag stämmer med grundlagen får emellertidgöras av det utskott som bereder ärendel och i sista hand av kammaren närärendet behandlas. Man kan inte i efierhand kritisera och uttala någon erinranmot regeringen för en handläggning som redan godtagils av . Detkan också finnas skäl att erinra om att granskningen avser regeringensangelägenheter. Det finns en moderat reservaiion som rör kollektivanslutningen.Den frågan får vi diskutera senare i vår. Denna reservation raserar emellertidhela den grund varpå granskningen av regeringsärenden bygger, nämligen altdenna skall avse regeringens och statsrådens handlande som regeringsmedlemmar.Nu säger reservanterna: "Enligt utskottet är det självklart allregeringen och främsl statsministern, som tillika är partiordförande, borde isitt parti ha verkat för att viljeyttring i denna från demokratisksynpunki viktiga fråga beaktades." Sombekant har vid flera lillfällen med stora majoriteter avvisat förslagom lagstiftning på detla område. Däremot har gjort uttalanden.Reservationen förutsätter alt har granskningsrätt ifråga om de poliliska partierna. Det har inte utskottet Följaktligen harinte heller ulskottet och kammaren att granska vad gör eller integör i sin egenskap av ordförande i del socialdemokratiska partiet. har sitt eget dechargeutskolt Det granskarpartistyrelsens verksamhet, och på grundval av delta fattar partikongressensina beslut. Det skulle innebära en helt ny konstitutionell silualion omkonstitutionsutskollet skulle granska de poliliska partiernas verksamhet.Regeringsformen gör inget undantag för parti som befinner sig iregeringsställning. Reservanterna är säkert medvetna om dessa förhållanden. Fråganom olika kontrollorgans roll fär sin särskilda belysning i frågan om visssäpoverksamhet i Göleborg. Konstilutionsutskotlei har endast haft all granskajustitieministerns befattning med ärendet. Säkerhels-polisens verksamhet följsav de parlamentariska representanterna i riks- Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetetsomfattning och inriktning, m. m. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetetsomfalining och inriklning, m. m. Ärenden iriksdagen om polisverksamhet bereds i annat utskott än konstitutionsuiskottetJustitieombudsmannen har ingående studerat ärendet ulom belräffandejustitieministerns roll. i Göleborg ligger inle inomkonsliiutionsulskotteis granskningsområde. Del skulle innebära elt svårtintrång i den kommunala självstyrelsen om konslitulionsutskotiet granskade ettkommunall organs verksamhet. Detär mcit denna bakgrund vi får se det beslut som fattades inom utskottetbeträffande en hemligstämplad granskningspromemoria. Den grundläggande fråganär om det finns rält för utskottet att i ett sådanl här fall få uthandlingarna. Svaret ges i 12 kap. 1 § regeringsformen. Där sägs att konslilutionsutskolletskall granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.Sedan står det: "Utskottet har rätt att för detta ändamål utfåprotokollen över beslut i regeringsärenden och de handlingar som hör tilldessa ärenden." Detrör sig här inte om elt regeringsärende.