prot · FY0934 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har upprepade gånger ställt frågan om ensammanslagning av de tre skatteutredningarna, men tiger somsfinxen. Är del inle på liden att göra något åt detta krav, herrfinansminister? Finansutskottetsbetänkande gäller också den allmänna frågan om utvecklingen av konjunkturen.Nu vet vi att förutsägelser om hur en kapitalistisk ekonomi kommer attgestalta sig är vanskliga även på kort sikt. Det finns alltid betydandeosäkerhetsmoment. Ekonomin styrs av kapitalägarnas jakt efter profiter. Detkapitalägande fätalets intressen bestämmer över det arbetande flertaletsarbets- och livsvillkor. Vadsom kan hända i ekonomin bör ses mot bakgrund av vad somhänt . Under dessa har de i huvudsak goda tiderna förkapitalismen sedan det brutits. En tilltagande stagnationbreder ut sig i nästan alla kapitalistiska stater. Arbetslöshetssiffrornaunder är i många länder de högsta sedan krigsslutet.Prisstegringarna blir också allt värre. Den ekonomiska tillväxten tenderar attavla. Sverigeär en del av den kapitalistiska världen. Den svenska ekonomin hänger ihop medden kapitalistiska världsekonomin. De långsiktiga tendenserna i den svenskaekonomin avviker i sina huvuddrag inte frän den internationella bilden.Möjligen kan man säga att svängningarna i den svenska ekonomin varit någotmindre dramatiska och alt stagnationstendenserna inte gripit kring sig likastarkt här som utomlands. Högkonjunkturernatycks också i bli allt lägre. Konjunkturtoppen 1964 innebar entillväxt om , nästa högkonjunktur 1969 var tillväxten ,1974 något . Företagens kapacitetsutnytfiande minskar på långsikt. Arbetslöshetenväxer långsiktigt över konjunkturerna. Enligt AMS siffror var under forslahälften av 1960-lalet i genomsnitt 23 000 anmälda som arbetslösa. Hittillsunder 1970-lalel är det omkring 58 000. Sysselsättningsökningen faller i storutsträckning på deltidsarbeten. Sysselsättningen hävdas någoriunda tack vareen svällande statlig och och en allt störreAMS-verksamhet, inte genom det s. k. privata näringslivet. År1975 kommer inle all ändra denna långsikliga trend. Myckel talar för atthögkonjunkturen successivt kommer att upphöra. Försämrat or-deriäge och alltförstora lager böriar redan inrapporteras. Handelsbalansen visar elt växandeunderskott. Alltdetta tyder på att kan bli inledningen till en ny konjunkturnedgång,som möjligen kan bli allvariigare än den 197I-I972. Denekonomiska politik som kommer till uttryck i finansplanen och i motioner frånde borgeriiga partierna ställer ej något annat mål än alt söka skapa en stabilkapitalism, att få den kapitalistiska ekonomin stadigt på fötterna. Men med detkommer man inle att lyckas, inte heller genom att förverkliga denkonjunkturpoliliska beredskapsplan frän de borgerliga mittenpartierna, somsocialdemokraterna nu gett sin välsignelse. All regeringspartiet på della sällhelt anammar vad de två borgerliga partierna krävt är egentligen det politisktmest uppseendeväckande i finansutskottets belänkande. Socialdemokraterna har,märkligt nog, helt inordnat sig under den av och föreslagnapolitiken. Att regeringen sedan får utforma själva beredskapsplanen är ju engenerositet som den nya majoriteten kan kosta på sig. Men vart tog densocialdemokratiska linjen vägen? Finns det verkligen inte kvar någon som helstskillnad mellan borgerlig och socialdemokratisk syn pä konjunkturpolitik ochål-gärder mol arbetslöshet? Det förefaller inte så. Dä är det kanske också santatt fär komma in i regeringen så fort han kommer ihåg alt säga till. kommunisterna har i sin parlimotion och i sinreservation i finansutskottet framlagt sina synpunkter pä vad som måsle göras iden ekonomiska politiken. Huvudkrav är en inkomstomfördelning till delönarbetandes förmån och en begränsning av kapitalägarnas maktställning iekonomin. I vårt niopunktsprogram fastlägger vi de ätgärder som krävs medhänsyn till den svenska ekonomins aktuella läge. Det är kort sammanfattat: Etableringskontroll ochmedveten statlig styrning av alla investeringar. Förstatligandeav de privata affärsbankerna och det privata försäkringsväsendet. Förbud mot kapitalexport. Ökning av statens ochkommunernas investeringar, som minskar. Nejtill bidrag till lagerspekulationer i förelagen, som regeringen vill ge. Slopa mervärdeskatten pälivsmedel - beskatta kapitalel. Avskaffade skattefria investeringsfonderna som innebär stora skaltevinster förförelagen. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 B, 3 B, 5, 6, 7 B och 8 ifinansutskottets betänkande. Hen ÅSLING (c): Recensionerna från höger och vänster av finansutskottets betänkande haröverraskat mig genom att vara påfallande i sak, och för dettavill jag naturligtvis som talesman för utskottsmajoriteten tacka. Måhända ärdet sä att grundtonen i den kritik som vi här har mött får sin karaktär av alldet f n. finns en bred strävan i vårt land att slå vakt om sysselsättning ochekonomi. Det är också det bärande temat både i finansutskottets betänkande ochi den treparti-uppgörelse som refereras i betänkandet. Detär med en känsla av försiktig optimism man som bakgrund till dagensfinanspolitiska debatt konstaterar att allfiämt har en högsysselsättning, den högsta i om man undantar . Detkarakteristiska för den internationella lågkonjunkturen, som fortfarandebefinner sig i ett bottenläge, är att i land efter land den svåra inflationennu avlöses av en växande arbetslöshet. Sannolikt har konjunkturen i mer än ettindustriland en bil kvar till bottenlägel, medan den i andra länder håller päatt vända. har vi för övrigt kunnat läsa i tidningarna hur snubblandenära del är till protektionistiska tendenser. senast har och Finlandtagit upp frågan om importbegränsande åtgärder. Det är naturiiglvis etl oroandemoment i delta sammanhang, eftersom myckel av de expansiva tendenserna därmedkan komma att få till föfid en negativ utveckling pä handelsbalanserna i helavärlden. Denkraft konjunkturrörelserna besitter kan förklaras av den tidsmässigaöverensstämmelse som präglat konjunkturförloppet under det senaste året.Västeuropa och har verkligen i ofiekrisens spår haft en synkroniseradkonjunktur, vilket förstärkt nedgängstendenserna. representerar ettklart undantag, men även har haft ett avvikande konjunkturförlopp. Denför svensk industri positiva exportutvecklingen under fiolåret tillsammans medden expansiva ekonomiska politik som beslöt om för nästan på dagenett år sedan har haft en gynnsam effekt på svensk ekonomi. Denna gynnsammaeffekt består . Även om det alltså finns vissa - må vara sparsamma -tendenser lill expansion på sina håll ute i världen är del ullryck för enalltför långt gående optimism att hoppas alt skall kunna hoppa överbottenlaget i konjunkiurförloppet för all direkt från nuvarande läge haka på iuppgången. Utskottsmajoritetenhar funnit att riskerna för att den internationella avmattningen också skall fäett genomslag i svensk ekonomi ökat sedan finansplanen framlades. Majoritetenansluter sig därmed i sin bedömning i allt väsentligt tillanalysen i och gemensamma moiion. De starkaprisstegringarna har av allt att döma bromsals upp, och 1975 kanväntas erbjuda en lägre inflationstakt. Hur mycket lägre är svårt attuppskatta. Det beror på genomslaget av utländska prisimpulser och pä denallmänna kostnads- och efterfrågeut-vecklingen. Uppenbariigen blir resultatetav den pågående lönerörelsen också avgörande för inflationsutvecklingen. Tyvärrkan balansen i ut-rikesbetalningarna befaras bli väsentligt sämre änvad som antogs i finansplanen, vilket också i hög grad påverkar delfinanspolitiska manöverutrymmet. Detär mot bakgrund av detta ekonomiska läge som förhandlingarna ochöverenskommelsen om 1976 års skattereform, som träffades mellansocialdemokraterna, och , synkroniserats medberedningen av finansplanen och med anledning därav väckta motioner. Det ärflera skäl till att överenskommelsen till sina principiella huvudlinjeråterges i finansutskottets betänkande. Del finns anledning förmoda attuppgörelsen fär en avgörande betydelse för lönerörelsens ulfall och därmed förde bedömningar som finansutskottet har alt göra beträffande den ekonomiskapolitiken i stort. Uppgörelsen innebär nämligen att viktiga delar avfinanspolitiken för nästa budgetär lagts fast, vilket självfallet i väsentligutsträckning måste bidra lill en stabil utveckling av den svenska ekonomin. Uppgörelsenhar kritiserats pä konstitutionella grunder utifrån finansutskottetsarbetsformer. använde här tidigare t. o. m. ordet"förnedrande" vilket jag pä utskottets vägnar allvarligt villprotestera mot. Jag tycker alt det vore rejälare att man gav uttryck förbesvikelsen i en mer pregnant kritik i sak än beträffande form. Jag har alltsårätt svårt att ta denna kritik på allvar. Både moderata samlingspartiet ochvänsterpartiet kommunisterna deltog dock i de överiäggningar som sä småningomledde till en överenskommelse mellan tre av partierna. Det var inte påkonstitutionella grunder dessa partier bröt upp från överläggningarna. Vpksäger i sin reservation all man finner det anmärkningsvärt alt finansutskottetblir beredande organ i skattefrågor. Det är fel. har inte varitberedningsorgan när det gäller de nya skatteskalorna eller när det gällerpunktskatterna. Men finansutskottet har registrerat den uppgörelse som skett pådetta område därför att den kan antas få en avgörande betydelse för denekonomiska politiken i övrigt här i landet. Det är naturiiglvis ofrånkomligtatt ett pariameniariskl läge som det som sätter sin prägel pä den svenskariksdagens arbete leder till diskussioner mellan partiledningarna, genom vilkaman skall söka hitta gemensamma övergripande lösningar. Att ärenden bereds avpartiernas pariamentariska ledare kan heller inte kritiseras. Representanterför finansutskottet har deltagit i delta arbete. Förhandlingarna hardessutom anslutits till finansutskottets planering av arbetet. Vad som harskett är alltså att förhandlingar, som på grund av sin karaktär har förts avpartiledningarna, knutits an till det utskott som närmast varit berört av uppgörelsensallmänekonomiska och finanspolitiska konsekvenser. Kritiken mot uppgörelsen päformella eller konstitutionella grunder faller alltså pä sin egen orimlighetoch måsle grundas på helt orealistiska föreställningar om hur eltparlamentariskt arbete i nuvarande situation kan bedrivas. Det torde t. o. m.fä betraktas som en styrka för svensk parlamentarism att man i ekonomisktbesvärliga lägen förmår överbrygga motsättningar och åstadkomma samlandelösningar, som samhällsekonomiskt måste fä en stabiliserande effekt. Uppgörelsensinnehåll i sak i vad den rör skattepolitiken skall jag inte här närmarekommentera. Jag föreställer mig att den partiledaromgång som föfier senarekommer alt dröja vid dessa förhållanden. Jag kommer alltså i huvudsak attbegränsa mig till vad finansutskottet varit sysselsatt med i sina bedömningar.Jag nöjer mig med alt konstatera att jag tror alt uppgörelsen får storbetydelse för den ekonomiska utvecklingen här i landet. Den ger också underlagför den slutsats av analysen av den ekonomiska utvecklingen som utskottetdragit, nämligen alt det nuvarande läget kräver en hög ekonomisk-politiskhandlingsberedskap. Enligt utskottets bedömning kan det inte uteslutas attlågkonjunkturen utomlands blir djupare och mer utdragen än man kalkylerat medi finansplanen och att detta också får konsekvenser för den svenska ekonomin. Allfiämtär emellertid aktiviteten hög här i landet. Vi har därför från majoritetenssida inte anledning att på detta stadium fastlägga stimulansinsatser avbestämd omfattning eller bestämma oss för deras förläggning i tiden. Denkonjunkturpolitiska beredskapen måste emellertid höjas. Det är mot dennabakgrund som utskottsmajoriteten för förslaget från centerns-folkpartietsekonomiska moiion om en konjunkturpolitisk beredskapsplan vidare för riksdagensbeslut. Om denna beredskapsplan skall anknytas till en allmän beredskapsslateller om den skall framläggas för i särskild ordning bör regeringenfå avgöra med hänsyn till den aktuella konjunkturutvecklingen. Riksdagensställningstagande i princip är emellertid en vifieyllring och innebär att enbetryggande majoritet är beredd att vidta alla erforderiiga åtgärder för attupprätthålla sysselsättningen i vårt land. Deåtgärder som utskottsmajoriteten på grund av centern-folkpartimotionen förslärspänner över ett vitt fält, alltifrån en aktivering av näringslivetsinvesteringar och ökat kommunalt engagemang inom vårdsektorn till insatser föratt stödja den privata konsumtionen. För att markera den vaksamhet med vilkenkonjunkturutvecklingen bör föfias har utskottsmajoriteten också gjort detuttalandet att den höjning av barnbidraget med . från den 1 januari 1976som man föreslår med anledning av centerns-folkpartiets motion kantidigareläggas. kommer att la ställning härtill senast isamband med komp-letleringspropositionens behandling. Tydligare har knappastbetydelsen av en aktiv konjunkturberedskap kunnat markeras från utskollsmajoritelenssida. Del finns i dettasammanhang, herr lalman, anledning notera den något unika handläggningsordningsom blivit en föfid av finansutskottets behandling av en höjning avbarnbidraget som etl inslag i konjunkturpolitiken. De speciella skäl som idetta fall kan åberopas för ett visst avsteg från regeringsformens regler omnormgivning får naturiiglvis inte tas lill inläkt för en upprepning vid andratillfällen av en motsvarande handläggningsordning. Föralt främja de för sysselsättningen nödvändiga industriinvesteringarna bör ettsärskilt investeringsavdrag vid beskattningen i kombination medinvesteringsbidrag för särskilda ändamål övervägas, sägs det i majoritetensskrivning. Jag tror alt det av hänsyn till företags högst skilda möjligheteratt utnytfia investeringsavdrag är mycket väsentligt att det system medinvesteringsbidrag som vi från tidigare förespråkat kan komma tillanvändning i händelse att konjunkturutvecklingen motiverar det. Det ärbetydelsefullt från sysselsätlningsfrämjande synpunkt alt ta lill vara denexpansionskraft som kan finnas i skilda företag -alltså även sådana därvinstkapacitelen inle gör avdragsmöjligheterna användbara som stimulansmedel.Från den anställdes synpunkt är dock arbetsplatsen i företaget med lägrevinstkapacitel lika värdefull som arbetsplatsen i det vinstrika företaget. Inomvårdsektorn bör bl. a. fortsalt utbyggnad av barnomsorgen aktualiseras. Iberedskapsplanen bör också ingå, har vi sagt, sedvanligsys-selsättningspolilisk beredskap. Särskild tonvikt bör läggas pä ätgärder somsyftar till att minska och förebygga ungdomsarbetslöshet. Ettytteriigare underiag för den konjunkturpolitiska beredskapen finns i definansfullmakter som regeringen begärt och utskottsmajoriteten tillstyrker ochi det förslag till investeringsreserv som lagt fram iskrivelse till regeringen av . För var denkonjunkturpoliliska beredskapsplanen en av förutsättningarna för att accepterade nya och ökade finansfullmakler regeringen begärt. Regeringens begäranom vidare finansfullmakter än tidigare ifrågasattes i en centermolion, bl. a.mot bakgrund av att budgetutredningens betänkande varit föremål för sedvanligremissomgång och därmed nu rimligen också borde undergå beredning ifinansdepartementet. Finansministern torde kunna meddela hur arbetet med dennabudgetreform har fortskridit. Vi anser att budgelutredningen har skisserat ettbudgetsystem som ger mer utrymme för flexibilitet i investeringsplaneringen ändel nuvarande. Därmed skulle ävan kraven på föhöjd konjunkturpolitiskberedskap kunna tillgodoses. Dessbättre är utskottsmajoriteten enig med i denna fråga och hemställer nutill regeringen om en modernisering av budgettekniken. Därmed kan den modellfinansfullmakterna fått i årets finansplan anses vara mera ett provisorium ännågonting för framtiden bestående. Kredilpolitikenintar en central position i de ekonomisk-politiska övervägandenfinansutskottet gjort. Förutsättningarna fören fortsatt lätt kreditpolitikändrades dramatiskt under fiolåret i och med omsvängningen i bytesbalansen ochden därmed sammanhängande decimeringen av va- lutareserven.Kreditpolitiken måste självfallet avstämmas bl. a. med hänsyn tillinflationen. En utbyggnad av den industriella kapaciteten är emellertid eltoavvisligt villkor för att åter skapa balans i de utrikesbetalningarna. Ur de perspektiv betalningsbalansen representerar spelarlantbruket en med industrin jämbördig roll. Motbakgrund av att bytesbalansen kan befaras visa ytteriigare ökat underskotthar utskottsmajoriteten funnit sig böra rekommendera en temporärt ökadkapitalimport. Sä långt har vi instämt i finansministerns skrivning ifinansplanen, att "såväl staten som kommuner, kreditinstitut ochföretag" bör komma i fråga som låntagare. Vi har emellertid funnit ossböra klarare än i finansplanen sälta in denna kapital-import i dess rättasammanhang. Vi har alltså bedömt del önskvärt att såväl staten som de kommuneroch större företag som har förutsättningar härför deltar i den utländskaupplåning som blir nödvändig. Delutrymme för kredilexpansion som på delta sätt skapas pä den svenska marknadenbör främst användas för näringslivets behov och då i synnerhet ställas till demindre och medelstora företagens förfogande. Ja, vi har t. o. m. funnitanledning all vara ännu mer pregnanta i vår skrivning genom att begära alt denmodifiering av kredilpolitiken som vi bedömt angelägen bör ske möjligl- detta därför att effekten av dylika åtgärder alltid släpar efter.Kredillällnader för investeringar i näringslivet bör nämligen sättas in nu föratt både förbättra bytesbalansen och bidra i väsentlig utsträckning till enstabilisering av lotal-efterfrägan under nästa budgetår. Irealiteten är alltså lättnaderna på kredilmarknaden de konjunkturpolitiskaåtgärder som utskottsmajoriteten bedömer har den högsta prioriteten i dag.Della är motivet till att finansutskottet företagit den unika åtgärden att gevad utskottet anfört om kreditpolitiken både regeringen och fullmäktige iriksbanken lill känna. Ytteriigareett par detafier är värda all notera i utskottets behandling avkreditpolitiken. I ell par enskilda motioner har begärts kvantitativtpreciserade ramar för vissa instituts upplåning pä kapitalmarknaden. Avprincipiella skäl har vi icke ansett det möjligt all biträda dessa yrkanden.Mot bakgrund av vad utskottet anfört när det gäller kredilpolitiken i stort haremellertid utskottet anslutit sig lill de synpunkter motionärerna anfört.Utskottet förutsätter att bankofullmäktige vid utformningen av kredilpolitikenbeaktar delta och all lantbrukets och de mindre och medelstora företagenskreditbehov tillgodoses. Dei motionerna begärda ramarna, för AB Induslrikredil och AB Fö-retagskredii enutökning jämfört med i fiol med 400 mifi. och för Hypoteksbanken med 100milj. kr., bör vid dessa överväganden vara vägledande, har ulskoitsmajorilelensagt. Inle minst del senare institutet har i realiteten fått sesin nyutlåning stagnera eller -i jämförelse med det tidiga - krympa,vilket också resulterat i en rekordlång lånekö om f n. ca 1 000 mifi. kr.Utskottets rekommendation om en utökning av Hypoteksbankens ram från 275 tillminst 375 ter sigmot denna bakgrund ganska modest, bl. a. med tanke på det krav på utveckling avlandets egen livsmedelsproduktion och skogsbrukels produktionsförmåga som enförändrad värdering av situationen i väridssamhället medfört. Stödtill lageruppbyggnad och investeringsfondernas frisläpp tillhör dekonjunkturpoliliska åtgärder vilka, liksom lättnaderna i kredilpolitiken, börkunna sättas in med mycket kort varsel. Investeringsfonderna bör enligtutskottets bedömning under innevarande år i högre grad än vad som f n. ärfallet generellt kunna ställas till företagens förfogande för att tryggasysselsättningen. Lagerstödet bör också kunna las i anspråk som ett verksamtmedel för att hälla sysselsättningen uppe när avsäll-ningsförhällandena t. ex.på exportmarknaderna markant försämras. Därvid bör emellertid inte längregränsen 20 anställda gälla. Även sysselsättningen vid småföretag bör kunnafrämjas genom lagerslödet. Företagets storiek bör alltså inte vara avgörandemen väl lagerslödels betydelse för att hälla sysselsättningen uppe. I sin recension av finansutskottets betänkande framhöll att han i stort var överens med majoriteten om den allmänpolitiskabedömningen. Han drog dock den slutsatsen att majoriteten borde ha föreslagitnågot mer än den har gjort, och han anförde att punktskatterna drar inköpkraft, vilket verkar återhållande pä den ekonomiska aktiviteten. I deöverväganden som finansutskottets majoritet gjort pä grundval avskatteuppgörelsen har man självfallet tagit hänsyn lill della. Det är ju därförsom ambitionsnivån relativt sett har blivit sä hög som den är när det gäller dekonjunkturpolitiska åtgärderna och när det gäller kreditpolitiken. Denkonjunkturpolitiska beredskapsplan som vi skisserat har alltså diskonterat definanspolitiska konsekvenserna av skatteuppgörelsen, och det har alltsåavspeglats i den ambitionsnivå som vi har angivit. HerrBurenslam säger sig vidare sakna direktstimulans i form av momssänkning.Vi har i våra överväganden inle prioriterat momssänkning som ett mer aktuelltkonsumtionsstimulerande inslag. Vi har barnbidragshöjningen med, och vi harsagt alt barnbidragen eventuellt får höjas tidigare, om konjunkturen detmotiverar. Det ligger i sakens natur all den konjunkturutveckling vi nubevittnar i första hand kräver ökade investeringar för alt den vägen säkrasysselsättningen. Konsum-lionsstimulansen får komma i ett senare förlopp, omdet visar sig motiverat. har på likartade grunder kritiserat finansutskottets majoritet fördess belänkande och därför att vi inte, som han säger, tagit de ekonomiskakonsekvenserna av skaltereformen. Men del är som jag sade till herrBurenslam : i ambitionsnivån har skatteuppgörelsens finanspolitiskakonsekvenser diskonterats. Därför är det också motiverat all man harsynkroniserat partiledarförhandlingarna med utskottets arbete. Jag vill sist till herrHermansson säga apropå skattepolitiken att låg- inkomstprofilensjälvfallet inte har försvagats i uppgörelsen därför att man funnit sig böra gåen bit upp i skalorna med skattesänkningen. har för sin del vidförhandlingarna sagt bestämt nej lill ätgärder som skulle kunna tänkas försämraför låginkomsttagarna. kritik mot bottenavdraget föregenavgifter har jag också mot den här bakgrunden svårt alt förstå, eftersomdet tillfaller låginkomstgrupper med begränsade möjligheter att kompensera sigför arbetsgivaravgiften. Omsorgen om sysselsättningen och stabiliteten i samhällsekonomin ärgrunden för trepartiuppgörelsen om 1976 års skattereform och den ekonomiskapolitiken. Majoriteten i finansutskottet har haft samma målsättning när den påden grund uppgörelsen lagt utformat sitt förslag till ekonomisk politik. Denstarka betoningen av den konjunkturpoliliska beredskapen, prioriteringen avnäringslivets investeringar och den klara vifieyttringen fränuiskottsmajoritetens sida beträffande lättnader i kredilpolitiken dikteras aven målmedveten vifia att slå vakt om sysselsättningen och den ekonomiskastabiliteten i vårt land. Med detta föfier att utskottet förutsätter att enytteriigare avstämning av kon-junkturpofitiken kommer att få ske under vårenoch sannolikt senast i samband med att behandlar beredskapsplanen. Jag ber härmed att få yrka bifall till hemställan i finansutskottetsbetänkande nr 1, punkterna 1-13. Om - som jag vågar tro - ansluter sig till vadmajoriteten i finansutskottet anfört, sä har man också ställt sig bakom enmindre optimistisk syn pä den ekonomiska utvecklingen i änvad regeringen visat upp i finansplanen . Regeringen talar därvisseriigen om att hög beredskap är nödvändig, men utskottet redovisar som sinuppfattning alt vissa åtgärder måste komma till , om vi skall kunnaundvika en djupdykning i konjunkturen med ökad arbetslöshet som följd. Enberedskapsplan måsle göras upp för att finnas till hands under andra halvåret.Den slutsats som utskottet sålunda drar av sin bedömning grundar sig påmotionsförslag från och .