prot · FZ09139 · 1975-12-31 00:00:00 — 1975/76:2113av m.fl. (fp), såvitt avsåg hemställan 1. att uttalade att en målsättning förnäringspolitiken, skattepolitiken och den ekonomiska politiken borde vara attfrämja ett decentraliserat näringsliv med livskraftiga mindre och medelstoraförelag, 2. att hos regeringen begärde att förslag om bättresamordning av kreditslödet till mindre och medelstora företag förelades nästariksmöte, att en fristående expertgrupptillsattes för att utarbeta förslag till innovalionsbefrämjande åtgärder inomnärings- och forskningspoliliken, d) attförslag om inrättande av industriella utvecklingscentra i i första hand och eller förelades nästa , 4. all skulle c) undertrettonde huvudtiteln anvisa 10 milj. kr. till företagareför eningarna för produklutvecklingslån med villkoriig återbetalningsskyl dighet till mindre företag och enskilda innovalörer, e) medge alt statsgarantiför lån för produktutvecklingsändamål flck beviljas intill ett belopp av 25 milj. kr.. 1975/76:2122 av herrFälldin m. fl. (c), såvitt avsåg hemställan A.att uttalade att ett av målen för närings- och ekonomisk politikborde vara att främja och trygga utvecklingen av mindre och medelstora företag, C.alt hos regeringen skulle anhålla om utredning och förslag angåendeytleriigare åtgärder enligt följande: 1.kartläggning av de ökande företagsförsäljningarna och deras verkningar påkortare och för företagen och de anställda, för orter och församhället. 2. åtgärder för attförbättra förutsättningarna för att öka intresset hos Nr139 unga människor såväl frånföretagarkretsar som från anställda att ägna den sig åt företagaryrke, 3. förslag till ökadeutbildningsmöjligheter för företagare och personal------ i ansvarig ställning inomde mindre företagen, med samma villkor för Näringspolitiken utbildning som gällde i fråga om den allmänna vuxenutbildningen, 1975/76:2128 av m. fl. (m), varihemställts att skulle hos regeringen begära enförbättring av den näringspolitiska miljön genom att den illojala konkurrensenfrån icke seriösa företagare och fritidsarbetare utreddes för att senare kunnaåtgärdas, hos regeringen begära atteffekterna av nuvarande näringspolitiska miljö på nyföretagandet utreddes, och 1975/76:2158 av (vpk), såvitt avsåghemställan (moment c) att ägarna till Kramforsfabriken ålades att svara för enersättningsindustri med minst samma antal anställda som f. n. sysselsattes idenna fabrik. beträffande utarbetande av etthandlingsprogram för näringspolitiken att skulle avslå motionen1975/76:1758, beträffande uttalande om mål förnäringspolitiken att skulle avslå motionen 1975/76:2026 yrkandetI, motionen 1975/76:2113 yrkandet1, moiionen 1975/76:2122 yrkandetA, beträffandeinnovalionsbefrämjande åtgärder inom närings- och forskningspolitiken attriksdagen skulleavslå motionen 1975/76:2113 yrkandet 2 b, belräffande tilläggsdirektivför utredningen (Fi 1975:03) om löntagarna och kapitaltillväxten att riksdagenskulle avslå motionen 1975/76:2027 yrkandet 1, beträffande tilläggsdirektivför utredningen (H 1974:05) rörande översyn av konkurrensbegränsningslagen attriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:2026 yrkandet 3, , beträffande utredning omkooperationens ställning i näringslivet att med bifall lill motionen1975/76:1747 hos regeringen begärde uiredning i enlighet med vad utskottetanfört, beträffande inrättande av ettnäringslivets branschråd att skulle avslå motionen 1975/76:1781, beträffande etableringskontrollatt skulle avslå motionen 1975/76:435, motionen 1975/76:642, motionen 1975/76:833, 77 d) motionen 1975/76:2128yrkandet 1, 9. beträffandeersättningsetablering vid nedläggning av industri att skulle avslå motionen 1975/76:2158 i ifrågavarande del (mo ment c), 10. beträffandeindustriella utvecklingscentra att skulle avslå motionen 1975/76:334, motionen 1975/76:436, motionen 1975/76:508, d) motionen 1975/76:835, e) motionen 1975/76:846, O motionen 1975/76:1765, g) motionen 1975/76:1793, h) motionen 1975/76:1825yrkandet 4, i) motionen 1975/76:2113 yrkandet 2d, 11. beträffandeutredning rörande mindre och medelstora företag att skulle avslå motionen 1975/76:1785, motionen 1975/76:1788, motionen 1975/76:1804, d) motionen 1975/76:2026yrkandet 2, e) motionen 1975/76:2122yrkandet C, O motionen 1975/76:2128 yrkandet 2, beträffande stöd lill de mindreserviceföretagen att skulle avslå motionen 1975/76:1812, beträffande information tillföretagare om den författningsmässiga regleringen av näringsverksamheten attriksdagen med anledning av motionerna 1975/76:1792 och 1975/76:1807 som sinmening gav regeringen till känna vad utskottel anfört, 14: beträffandeproduktutvecklingsstöd att skulle avslå motionen 1975/76:1825 yrkandet2, motionen 1975/76:2113yrkandena 4 c och 4 e, beträffande lån förmarknadsinvesteringar att skulle avslå motionen 1975/76:635, beträffande Företagskapital ABatt skulle avslå motionen 1975/76:2044 yrkandet 3, beträffande samordning avkreditstöd till mindre och medelstora företag att skulle avslåmotionen 1975/76:2113 yrkandet 2 a, beträffande förmedling avkrediter från allmänna pensionsfonden genom bankväsendet och särskildamellanhandsinstitut alt skulle avslå motionen 1975/76:2026 yrkandet4, beträffande regionalautvecklingsbanker att skulle avslå motionen 1975/76:1784, belräffande industriellexpertis hos bankerna att skulle avslå motionen 1975/76:1770, beträffande återlån ur allmännapensionsfonden att skul- le avslå motionen 1975/76:2027 yrkandet 3, beträffande krav på säkerhetförstatliga lån till företag alt skulle avslå motionen 1975/76:1805, belräffande förbättradekreditmöjligheter för mindre och medelstora företag att skulle avslåmotionen 1975/76:375, belräffande offentligtleveranskontrakt som säkerhet för banklån att skulle avslå motionen 1975/76:1821, beträffande utredning omdetaljhandelns strukturomvandling samt kapital- och kreditförsörjning attriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:434. 1. beträffandeutarbetande av ett handlingsprogram för näringspoli tiken av herrar i Glömminge och , samt i samtliga (c) som ansett att utskottet, under I bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1758 hos regeringen begärdeutredning om ett handlingsprogram för näringspolitiken i enlighet med vadreservanterna anfört, 2. beträffande uttalande om mål förnäringspolitiken av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (fp), () och Hovhammar (m), () samt i (c) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2026 yrkandet 1, motionen1975/76:2113 yrkandet 1 och motionen 1975/76:2122 yrkandet A som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande innovalionsbefrämjande åtgärder inomnärings- och forskningspolitiken av herrar Regnéll (m), i (fp) och Hovhammar (m) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2113 yrkandet 2 b hos regeringenbegärde att en expertgrupp tillsattes för att utarbeta förslag tillinnovalionsbefrämjande åtgärder inom närings- och forskningspolitiken ienlighet med vad reservanterna anfört. 4. beträffande tilläggsdirektiv för utredningen (Fi1975:03) om löntagarna och kapitaltillväxten av herrar Regnéll (m), Börjessoni Glömminge (c), i (fp), () och Hovhammar (m), fruHambraeus (c) samt i (c) som ansett att utskottet under4 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2027 yrkandet 1 hos regeringenbegärde atl lilläggsdirekliv utfärdades för utredningen (Fi 1975:03) omlöntagarna och kapitaltillväxten i enlighet med vad reservanterna anfört. Nr 139 5. beträffande tilläggsdirektiv för utredningen (H 1974:05) rörande den översynav konkurrensbegränsningslagen av herrar Regnéll (m) och Hov- 28 mai 1976 () som anseti att utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2026 yrkandet 3 hos Näringspolitiken regeringen begärde att tilläggsdirektiv utfärdades för ulredningen (H 1974:05) rörande översynav konkurrensbegränsningslagen i enlighet med vad reservanterna anfört, 6. beträffande utredning omkooperationens ställning i näringslivet av herrar Regnéll (m), i (fp) och Hovhammar (m) som ansett att utskottet under 6 bort hemställa att skulle avslåmotionen 1975/76:1747, 7. beträffandeetableringskontroll av i (vpk) som ansett,att utskottet under 8 bort hemställa med bifall till motionen1975/76:642 hos regeringen begära dels utredning om etableringskontroll, delsförslag till lag om skyldighet för företagare att tillämpa kollektivavtal, allti enlighet med vad reservanten anfört, avslå motionen 1975/76:435, avslå motionen 1975/76:833, d)avslå motionen1975/76:2128 yrkandet I, 8. beträffande ersättningsetableringvid nedläggning av industri av i (vpk) som ansett att utskottet under 9 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:2158 i vad avsåg moment c hosregeringen begärde dels ett åtgärdsprogram för , dels förslagtill en "vanhävdslag" för industrin, allt i enlighet med vadreservanten anfört, 9. beträffande utredningrörande mindre och medelstora företag av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (c), i (fp). Hovhammar (m) och i (c) samt () som ansett att utskottel under II borthemställa motionen 1975/76:1785, motionen 1975/76:1788, motionen 1975/76:1804, d) motionen1975/76:2026 yrkandet 2, ejmotionen 1975/76:2122 yrkandet C, O moiionen 1975/76:2128 yrkandet 2 hos regeringen begärdeutredning rörande mindre och medelstora företag i enlighet med vadreservanterna anfört, 10. belräffandeprodukiutvecklingsstöd av herrar i (fp) och Hovhammar (m) somansett all utskottet under 14 bort hemställa att skulle med bifall till motionen1975/76:1825 yrkandet 2 och motionen 1975/76:2113 yrkandet 4 c tillProduklutvecklingslån för /77 under statens ullåningsfonderanvisa ell investeringsanslag av , med bifall till motionen1975/76:2113 yrkandet 4 e medge att för /77 statligkreditgaranti för lån till produktutvecklingsändamål beviljades med sammanlagthögst . 11. beträffande lån för marknadsinvesteringar avherrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (c), i (fp) Hovhammar (m) och i (c) samt () som ansett atl utskottet under 15 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:635 hos regeringen begärdeutredning av frågan om lånemöjligheter för marknadsinvesteringar, 12. beträffande av herrarRegnéll (m), i Glömminge (c), i (c), i (fp), Pe tersson i (c) och () samt () som ansett atl utskottet under 16 bort hemställa altriksdagen med bifall till .motionen 1975/76:2044 yrkandel 3 hos regeringenbegärde en översyn av reglerna för verksamheten i ienlighet med vad reservanterna anfört, 13. belräffande förmedling av krediter frånallmänna pensionsfonden genom bankväsendel och särskilda mellanhandsinstitut av herrar Regnéll (m)och Hovhammar (m) som ansett att utskottet under 18 bort hemställa attriksdagen med bifall till moiionen 1975/76:2026 yrkandet 4 hos regeringenbegärde förslag syftande till möjlighet för bankväsendet och särskildamellanhandsinstitut alt i ökad utsträckning förmedla krediter från allmännapensionsfonden lill näringslivet, 14. beträffande regionala utvecklingsbanker avherrar i Glömminge, Gusiafsson i och i samt karsson (samtliga c) som ansett att utskollel under 19 bort hemställa att med bifall till motionen 1975/76:1784hos regeringen begärde uiredning och förslag om inrättande av regionalautvecklingsbanker i enlighet med vad reservanterna anfört. 15.beträffande återlån ur allmänna pensionsfonden av herrar Regnéll (m) ochSiegbahn (m) som ansett att utskottet under 21 bort hemställa atlriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2027 yrkandet 3 hos regeringenbegärde förslag till ändring i reglementet för allmänna pensionsfondensförvaltning i enlighet med vad reservanterna anfört, 6Riksdagens protokoll 1975/76:139-140 16.beträffande krav på säkerhet för statliga lån till förelag av herrar Regnéll(m) och () som ansett att utskottet under 22 bort hemställa atlriksdagen med bifall till motionen 1975/76:1805 som sin mening gav regeringentill känna vad reservanterna anfört om principerna för säkerhet vid statligalån. 17. belräffande uiredning om detaljhandelnsstrukturomvandling samt kapital- och kredilförsörjning av herrar iGlömminge (c), i (c), i (fp) och iRonneby (c) samt () som anseti att utskottet under 25 borthemställa att med bifall till moiionen 1975/76:434hos regeringen begärde en utredning om detaljhandelns kapitalförsörjning ochrelationerna mellan detaljhandeln och grossistföretagen. Hen (): Det torde närmast vara en självklarhet att konstatera atlframåtskridande och välfärd på ett avgörande sätt är beroende av justnäringslivets utveckling. Näringslivet har alt tillgodose behovet av varor ochtjänster, men del skall också skapa resurser för samhällets service och förfortsatta trygghets- och jämlikhelsreformer. Näringslivetkan mol dén bakgrunden konstateras ha tre huvuduppgifter. Denförsta av dessa uppgifter är atl trygga sysselsättningen och skapa arbete ålalla. 1 denna uppgift och i denna målsättning ligger även atl tryggasysselsättningen för dem som är anställda inom den offentliga sektorn. Även deär beronde av ett näringsliv som är framgångsrikt och väl balanserat. Denandra huvuduppgiften för näringslivet är att väl förvalta del mycket slorasamhällsansvar som åvilar näringslivet. Näringslivet skall alltså varaunderordnat de mål som samhället beslutar om. Detla är en målsättning somaldrig någonsin får glömmas bort, eflersom näringslivet aldrig kan blinågonting i och för sig, någonting som bara verkar för sin egen sak.Produktionsresultatet skall med denna utgångspunkt inte bara bidra tillmateriell välfärd utan också till förbättrade livskvaliteter, det som vi kallarför välfärd i vidsträckt bemärkelse. Dentredje huvuduppgiften för näringslivet är minst lika viktig som de tidigare.Del är helt enkelt au nygga jämlikheten människor emellan. Del betyder, omdenna målsättning skall kunna förverkligas, en aktiv regionalpolitik, som ärinriktad på ett decentraliserat samhälle. den målsättningen och dessuppfyllande kommer aldrig någonsin näringslivet att kunna tryggajämlikhetssträvandena. Detflnns också andra viktiga mål för näringslivet, och jag skall här nämna två avdem. Det ena är att åstadkomma goda miljöer. Detla gäller inte bara de yttremiljöerna, utan det gäller i lika hög grad - och kanske i högre grad - den inremiljön, arbetsmiljön, där det måste finnas för- utsättningar förarbetstillfredsställelse och för trygghet på arbetsplatsen. Nr 139 Det gäller för näringslivet atl också åstadkomma en god företagsdemo- den krali, som kan garantera de anställda inflytande och medbestämman- 28 mai1976 deräll på arbetsplatserna. Men- som vi ser det ifrån sida - kan aldrig någonsinNäringspolitiken näringslivets utveckling från en annan utgångspunkt bli heltohämmad och näringslivet verka för sin egen skull. Näringslivets utformningmåste bestämmas av tillgången på råvaror och naturresurser. Det är utgångspunktenför ett starkt krav i vårl nutida samhälle, nämligen att näringslivet skall gåi spetsen för hushållningen med just dessa dyrbara ändliga resurser. Tillväxtenmåste med andra ord ske inom de ramar som ges av de ändliga råvaruresursernaoch den hushållning med energin som vi är tvungna att underkasta öss. Inte pånågol sätt kan vi göra våld på de ekologiska lagarna. Vi måste leva med dem ochefter dem. Även detta är en målsätining som kan åstadkommas uteslutande i ettdecentraliserat samhälle. Denfrämsta drivkraften till framsteg och framåtskridande är utan tvivel deenskilda människornas vilja till initiativ, verksamhet och ansvar. Dettaförutsätter - och det är tredje gången jag konstaterar det - motsatsen tillcentralstyrning och toppbyråkrati. Det förutsätter det helt genomfördadecentraliserade samhället, där beslutsfunktioner flyttas ut just lill deenskilda människorna. Samhällelsuppgifl är utomordentligt viktig. Ulvecklingen inom näringslivet är avgörandeför samhällets möjligheter att fullfölja sina uppgifler och vice versa. Mångaav de senaste årens slora problem har sin grund i brister i det ekonomiskaunderlaget - brister i resurstillväxten med andra ord. Detta är ett djuptoroande perspektiv. Vi måste skapa tillräckliga resurser för att tillförsäkravåra invånare en dräglig levnadsstandard och en dräglig utveckling av det somvi kallar för välfärd. Vihar en mängd kostnadskrävande reformer framför oss, framför allt inomvårdsektorn. Och det är utomordentligt oroande att just bristen på ekonomiskaresurser sätter si na spår här och hindrar de helt nödvändiga reformer sommåste genomföras inom vårdområdet och inom barnomsorgsområdet, för all viskall kunna åstadkomma en tillfredsställande ordning. Regeringensbudgetförslag kan bära syn för sägen. Det är knappast någon reformbudget. Vi har med andra ord levat över våra tillgångar. Konsumtionsökningen har varit större än vad produktionsökningen har varit. Skillnaden har vi till stor del betalat med hjälp av utlandslån, men dem måste vi betala igen. Det kan, som flnansministern medger i fi nansplanen, inle anses rimligt alt vi permanent finansierar utgifter med hjälp av utländsk upplåning. Vår internationella skuldsättning beräknas i finansplanen komma att öka med under åren 1974-1976.1 vårl ekonomiska utbyte med utlandet har vi också ett myckel stort balansunderskott. Det var 7,5 miljarder och beräknas - trots viss exportuppgång - bli över. Under1960-lalel steg den genomsnittliga kommunalskatten från . perskattekrona 1960 lill . Fram lill 1976 har den gått upp till 26:15kr. Det innebär en nästan lika stor höjning under halva 1970-lalel som under hela1960-lalel. Och regeringen har i direkiiven lill sysselsättningsutredningen år1974 framhållit alt en kommunalskattehöjning som den på 1960-talei inte kanvara möjlig på 1970-lalel. Med den här bakgrunden talar alla angivna faktorer för en enda sak.Resurstillväxten inom vårt näringsliv måsle stärkas. Del är utomordentligtnödvändigt både i del kortare och i del längre perspektivet. Vi måsle därförfå en näringspolitik som kan ge tillräckliga förutsättningar för en godtagbarresurstillväxt och för ett ökat skatteunderlag. Det finns nämligen ett givetsamband mellan ekonomiska resurser och sysselsättningen. Det är väl ingen somöver huvud taget godtar någon sysselsättningskris. Vi godtar inte arbetslösheti det moderna svenska samhällel, eftersom dess följder är fruktansvärda,framför allt för de enskilda individerna men även för samhället. Mankan konstatera, herr talman, att det är ganska hyggligt ställt medsysselsättningen, men vi vet också hur fort svängningarna i konjunkturen kankomma all inträda. Det är bara vi upplevde en svårarbetslöshet - 1972-1973. Även om vi har en ganska hygglig situation såligger, trots allt, den verkliga arbetslösheten på omkring 200 000 personer.Även en högkonjunktur har som bekant kvarsiannande arbetslöshet - vad somkallas strukturarbetslöshel. Vihar i olika sammanhang från sida sagt att "arbete ålalla" är ett uttryck som inte bara får bli en slogan. Del är ett uttryckoch en målsätining som måste få en mycket konkret verklighet. I centernsnäringspolitiska handlingsprogram för säger vi bl. a., när vi uttryckerden saken, "atl alla måste ha samma rätt till meningsfullt arbele,oberoende av kön, ålder, bostadsort och utbildning". Del betyder alltsåatl målsättningen, när man skall skaffa arbete ål alla, först måsle vara ser till att medborgarna i vårt land har denna möjlighet till arbete i allaregioner och inte bara i några få, överhettade regioner. Sysselsättningsutredningenhar konstaterat all om samma förvärvsin-tensilel skall vara för handen i helalandet som männen i och kvinnorna i har, såbetyder det nya jobb till 380 000 personer. Vi har i vårl näringspolitiskaprogram målsättningen 400 000 jobb fram till början av 1980-ialet, och vibetraktar det som ett minimikrav. den offentliga sektorn och dessa två företeelsers utbyggnad är enutomordentligt intressant kärnfråga, herr talman. Del är också en mycketväsentlig och viktig ideologisk fråga. I sättet att betrakta dessa fenomen -näringslivet resp. den offentliga sektorn - går en av de stora vallendelarnamellan och det socialdemokratiska partiets uppfattning. Sedan mitten av 1960-lalethar industrisysselsättningen minskal, me- dan sysselsättningen i denoffentliga sektorn har ökat. Ett par siffror klarlägger detta. Under 1960-taletklarade man sysselsättningen någorlunda hyggligt genom att salsa på denoffentliga sektorn. Där tillkom ca 340 000 arbetstillfällen, främst hoskommuner och landsting. Del var också nödvändigt för välfärdspolitikensgenomförande, så vi har inle invänt mol det. Vi bara konstaterar siffransstorlek. Men förutsättningen var också de myckel krafligakommunalskattehöjningar som då genomfördes. Denna utveckling har fortsatt', och har 225 000 nya arbeten skapats hos stat,landsting och kommuner. Del har klarats genom ytterligare kraftigakommunalskatlehöjningar och genom stora statliga budgetunderskott, dvs. Detär alldeles uppenbart att socialdemokratin vill fortsätta denna politik ochatt man räknar med fortsatt minskning av industrisysselsättningen. Idirektiven till sysselsättningsulredning skrev arbetsmarknadsministern:"För att nå full sysselsättning måste merparten av de nyasysselsättningstillfällena skapas inom tjänstesektorn" - i huvudsak inomden offentliga sektorn. Otvivelaktigtbehövs det i fortsättningen mycket slora insatser, framför allt inomvårdområdet. Härvidlag måste vi alltså vidga den offentliga sektorn; den sakenär helt klar. Vi har ingenting att invända på den punkten, utan vi understrykerdel tvärtom. Men det blir, herr talman, ytiersi svåra problem därför att man har ett otillräckligt ekonomiskt underlag. Sysselsättningsulredningenhar även här visal på slående siffror. Utredningen har visat att en önskvärdoch angelägen sysselsättningsökning med 250 000 personer - främst hos kommuneroch landsting, för barnomsorgen, för sjukvård och åldringsvård - skulle uppgålill en kostnad som skulle svara mot en kommunalskattehöjningmed . Det är uppenbart alt detta inte går attgenomföra, och del har regeringen också i olika sammanhang fått lov att medge. Mentrots dessa mycket svåra fordringar på samhället och även på näringslivet, såbehöver vi en större offentlig sektor för vårdpolitiken och barnomsorgen. Denutvidgningen kan bara enligt synsätt lösas på ett sätt - den måste baseraspå ett effektivare näringsliv än vad vi nu har. Regeringen har under senare årinsett nödvändigheten av all prioritera industriinvesteringarna. Det far olikauttryck, bl. a. i årets finansplan, där finansministern säger att endast genomen kraftigt utbyggd produktionskapacitet inom varuproduktionen och fortsall hävdadkonkurrenskraft i vår industri lorde det vara möjligt att kombinera ettåterställande av underskottet i bytesbalansen med det centrala målet om fullsysselsättning. Industriinvesteringarna måste nu öka krafligt, framhållerfinansministern. Regeringensinvesteringspolitik har dock inte varit särskilt lyckad. Från mitten av1960-lalel har det blivit lägre industriinvesteringar än vadman har förutsatt i de olika finansplanerna. Både nya förelag och nyaarbetstillfällen i den utsträckning som man har hoppats på och velat förutsehar uteblivit. I kompletteringspropositionen var målet ökning perår av industriinvesteringarna under den närmaste liden. Det blev inte det.Uppgången 1975 blev bara 4,5 96, och förutser finansministern . Förklaringentill de misslyckade dragen i investeringspolitiken ligger i regeringspolitikensinriklning. Det har varit flera missgrepp. Man har t. ex. - och det har vimånga gånger fört fram i ljuset och kritiserat - ensidigt satsat påstorföretagen. Det har varit ett slags gigantomani. Man har också fört enfelaktig regionalpolitik och inte velat fullt ul genomföra vad som ärgrundförutsättningarna för en god och effektiv regionalpolitik. Regeringspolitikenhar inte tillnärmelsevis tagit vara på de mindre företagens resurser. Därfinns, som vi har sagt så , myckel slora latenta resurser som bordelas till vara.