prot · FY0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Deandra frågor ställde - om slöd till ytterligare någrasydafrikanska stater - ber jag alt fä slippa all svara på, eftersom ansvaretför biståndsverksamheten ligger på ett annat statsråd. Lätmig sedan, herr talman, säga etl par ord om situationen i . Samtligadebattörer här har tagit upp den frågan, och vi har naturligtvis alla med enviss oro föfil de senaste veckornas händelser. Jag tror att man skall ha klartför sig att det portugisiska folkel länge har levt isolerat från yttervärldenoch dessutom all andelen analfabeter i räknas till omkring 40 96.Frågan om att förvandla till en demokrati av västerländsk typintresserar oss självfallet, och alla partier i del här landet har vart och eltpä sitt sätt försökt la kontakter med partier i som har fått verkafritt och som vi anser oss ha viss ideologisk gemenskap med. Vi har fäll mycketgoda sådana kontakter med politiker, av vilka de flesta har levt i landsflyktunder den gamla diktaturregimens tid. Alladessa kontakter har lärt oss - i varie fall har de lärt mig - alt den verkligamakten i inte har legat hos de politiska partier som är representeradei regeringen eller som har varit verksamma utanför regeringen. Den verkligamaklen har hela liden - ända sedan revolutionen - funnitshos de militära styrkornas ledning, nu del militära revolutionsrådet.Medlemmarna i detta revolutionsråd som vi också har haft kontakt med - ävenunder - säger att de garanterar att det skall bli val, en nyförfattning och sedan val lill ell parlament. De garanterar att det skall blidemokrati. Del är vad de utåt säger. Vi får avvakta och se om del blir så. Menatt i denna situation, när vi upptäcker att den typ av demokrati som är på vägnaturligtvis icke överensstämmer med vår välutvecklade demokrati, säga att nutar vi vår hand ifrån vad som sker där, det är förhastat och jag vill varna fördet. Jag skulle önska att alla ställde frågan om del är räll alt de krafterinom landet, som vi vet verkar för demokrati och för ökad social rättvisa,skall undandras vårt stöd. Så länge det är möjligt att ge dessa krafter stödbör vi ge dem slöd, och sedan får vi hoppas att det trots de myckel slorasvårigheter av olika slag som råder inom landet ändå skall bli möjligt för demsom styr alt hålla fast vid Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt den utfästelse inför deninternationella opinionen som har orts, nämligen att man skall styrautvecklingen till en demokrati av västerländsk typ. HenANTONSSON (c) kort genmäle; Utrikesminisiern understryker nu att kommer att verka förförbättrad internationell kontroll när del gäller den fredliga användningen avkärnenergin och pluloniumproduktionen, och det vill jag gärna ge min anslutningtill. Men vad jag förmenar är att det är ett myckel litet steg mellan sådanproduktion för civilt bruk och för militärt bruk. Jag kan inle förslå hur manskall fä kontrollen att enbart avse den ena saken i detta sammanhang. Del är judetta som gör att vi ärosäkra på vilka stater som,om de vill, kan användakärnkraftsavfallel for militärt ändamål. Jagvill gärna säga att jag helt ger min anslutning lill vad har sagli FN, framför allt när hon har sagt som slutsats all ell snabbt expanderandecivilt kärnkraflsprogram skapar problem på den internationella nivån för dennaoch kommande generationer beträffande faran för kärnvapenspridning och del hotmot säkerheten och mifion som ingen individuell nation, slor eller liten, kanlösa på egen hand. Det stämmer ganska väl överens med vad som innefattas i endel av regeringsförklaringen. Mensedan kommer frågan om vårt ullandsberoende. En vidgad satsning pä kärnkraftskulle göra oss mindre beroende av utlandet, har regeringen hävdat underhänvisning till alt ofieimporten då skulle kunna minskas. Som jag upplever delär sanningen i stället att en utvidgad satsning på kärnenergi gör oss meraberoende av utlandet än . Vi fick en påminnelse om delhäromdagen, dä del tillkännagavs att skulle komma attexportera åtta kärnreaktorer till . Förhandlingar pågår, såvitt jag vel,fortfarande mellan dessa båda länder om den frågan. Vad det gäller är om USAskall gä med pä det iranska kravet att fä kontroll över, som del heter, helabränslecykeln eller ej, dvs. om skall förbehålla sig rätten all kontrolleradriften av kärnkraftverk. Jo, utrikesminister har sagt alt det är för althindra att genom kärnreaktoiköpel kunna la en genväg lillkärnvapeninnehav. Detta är ett exempel som visar vad det i realiteten rör sigom. Därför tog jag upp frågan ur aspeklen att vi borde vara försiktiga ävenmed en stark utbyggnad av vårt eget kärnenergiprogram. Underdella anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Jag har ingen invändning i sak alt rikta mol utrikesministernsskildring av situationen i ogh hans förhoppningar om vad som där skal)hända. Möjligen skulle jag ha använt ett annat ordval. I stället för viss orohyser jag djup oro för att de förväntningar vi har - att det verkligen skallbli ell val, en ny författning och demokrati - inle kommer att infrias. Jag harinte begärt alt vi i det här avvaktande läget skall ta vår hand ifrån de godakrafterna där nere, långt därifrån. Vi har all anledning att fortfarandeförsöka utöva den indirekta påverkan på händelseutvecklingen som vårastödinsatser innebär. Men om vi ger bidrag och stöd för att utveckla demokratin- om än lill en böfian bristfällig - och om våra förväntningar inte blirinfriade därför alt ett nytt förtryck ersätter del gamla, då är del klart attvi bör ompröva den svenska hjälpen till . Förutsätlningarna för hjälpenhar då brustit. Tillherr Ullslen vill jag säga alt jag ingalunda har missförstått ihans Nobelföreläsning om The Equalily Issue in World De-velopment. Vad hankritiserar och vad jag apostroferade var just sättet alt angripa delta väldigaproblem som behandlas i FN och utgjorde föremål för hans föreläsning. Sedanställde jag del intresse som deklarationen ägnar ät delta och andra liknandefrågor mol den omfattning i vilken man skildrar andra närliggandeproblem. Jagvar alltså ute efter - och den som lyssnade pä mitt anförande måste ha fäll detklart för sig - att påvisa obalansen både i den här ulrikesdeklarationen ochtidigare mellan det utrymme som ägnas världen och problem långt borta i fiärranländer och del intresse som visas vad som sker i vår omedelbara närhet. Idagens ulrikesdeklaration sägs verkligen inle myckel om och , trotsatt det som händer i och i allra högsta grad angår ochdess säkerhet. Detär viktigare att analysera lägel i vår närmaste omgivningdärför att det här har hänt en del. Det är inte bara Murmanskbasens tillkomstoch uppbyggnad som det är frågan om. Andra företeelser har kommit in i bildenoch påverkat förutsättningarna för basen. I sin lur har detta påverkal Sovjetsoch andra staters intresse för hela del nordiska området. Vi har all anledningatt i värt land försöka analysera skeendet och få till stånd en fördjupaddebatt. Det är, menar jag, av gemensamt intresse för både regering ochopposition alt söka klarlägga händelseutvecklingen och de faror som liggerdäri. Vi behöver en högre beredskap både debattmässigi och i sak. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Hen () kortgenmäle; Herr utrikesministern sade att del var regeringens avsikt att t. v.inte satsa på mer än en av de politiska grupperingarna i . Del var ellbeklagligt svar, lycker jag. Dessutom strider del faktiskt mot etlriksdagsbeslut från förra årel. Däremotlycker jag all del var positivt alt herr utrikesminisiern sade att man avser attge bistånd lill del som blir självständigt . Jag förmodar att detfinns en utrikespolitisk och inle bara en bistånds-politisk avsikt bakom del.Vi har alla betonal betydelsen av all stödja de fria afrikanska staterna iSydafrikas närhet. Därför tycker jag också Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt alt svaret på min fråga ombistånd lill de länderna - bortsett från del utrikesminisiern sade om -var litet besynnerligt. Han sade ungefär så här: "Det är inle mitt bord.Bistånd sköts av en annan avdelning inom UD." Jag menar alt del här i höggrad rör sig om utrikespolitik, och därför hade ett svar varit motiverat. Han instämde med , polemiserade inlemol honom och använde honom inle som lillhygge. Utmärkt, , men dåmåste väl också slutsatsen bli alt vi kan räkna med moderata samlingspartietsslöd för en utvidgning av de svenska biståndsinsatserna, så att vi lever upplill de utfästelser som gjorts i i samband med den nya"ekonomiska världsordningen". Jagvill sedan, herr talman, ta upp en sak som vår nye kommunist ledare, i , sade. Han hävdade med eftertryck att det kapitalistiska systemet leder till förtryck och nykolonialism, och mol det ställde han de socialistiska staterna, som enligt honom hyllar prin cipen om "respekterandet av alla staters - stora eller små - suveränitet, likaberättigande och territoriella integritet och förbud mot all inblandning i andra staters angelägenheter" liksom om "alla folks rätt att frittavgöra frågan om sin sociala och politiska ordning ". fort satte: "Den principen innebär således den fullständiga rätlen för varie folk att självt bestämma över sin framlid och lösa delta på de vägar som folken själva väfier." Jagskulle med anledning av dessa fina principer, komna ur den nyekommunistledarens mun, gärna vifia ställa ett par frågor lill honom. Tyckerherr i att den här principen om "räll att fritt avgörafrågan om sin sociala och politiska ordning" har gällt t. ex. i ?Har den östtyska befolkningen "den fullständiga rätlen för vafie folk alt självtbestämma över sin framlid"? Har enligt herrWerners mening respekterat "alla staters - stora eller små - suveränitet,likaberättigande och territoriella integritet" och föfil principen om"förbud mot all inblandning i andra staters angelägenheter"? Härrör del sig, herr lalman, om förhållanden i andra länder, och sådana frågorbrukar kommunister inle vifia svara på. Jag tror ändå att del både för kammarenoch för väfiarna vore ganska klargörande att fä veta om den här tolkningen avvad sade är den riktiga. i (vpk)kort genmäle: Svaren pä de frågor som ställde är ju kända sedantidigare. Alla vel var vårt parti står, och jag förutsätter att -inle minst efter att ha läst vad man skrivit från vår senasie partikongress -redan känner till svaren på sina frågor. Dem har vi klariagl för länge sedan.Inställningen till händelserna i slog vi fast . Utrikesministern sade attjag fick elt svar pä frågorna om Nej, herrAndersson, jag fick inget svar när jag ställde mina frågor tillhandelsministern vid del tillfället, och det är heller inle regeringen som nuhar sett lill, all innehållet i del brev som jag då frågade efter har kommiitill kännedom. Viggenär ändå inle vilken krigsmateriel som helst. Den är sannolikt den mestpåkostade delen av den svenska krigsmakten, den är del mest avancerade vapen vihar. Del är della vapen som den svenska storfinansen i samverkan med regeringennu försöker säfia till fyra NATO-länder med hjälp av långtgående utfästelser omfortsalla leveranser, även om de länderna skulle hamna i krig. Ifebruari vägrade handelsministern att svara på de här frågorna. Han hävdade viddel tillfället all Viggenexporten slår i överensstämmelse med principernaförsvensk vapenexport, som de uttrycktes av regeringen och riksdagsmajoritetenår 1971. Jag har sagl tidigare att vi inle delar den uppfattningen. Vi hävdadedå och vi hävdar fortfarande att principerna för vapenexport måste omprövas,och vi har krävt etl generellt förbud. Vihävdar alt om ell sä avancerat vapen som exporteras lill NATO-länderna,sä motverkar detta avruslningsslrävandena och strider mol neutraliteten. Delsättet alt tolka ramarna för den alliansfria politiken som den svenskaregeringen använder anser vi minskar tilltron till vifian all i alla lägenupprätthålla denna politik. Tillsist bara en fråga till som representant för , somanser att riksdag bör klargöra sin inställning till svenska förelagsinvesteringar och verksamhet i . Jag tycker del är berättigat alt taupp den frågan, men lika intressant är del alt få reda på folkpartietsinställning i dessa frågor. Vårt parti har krävt skärptrestriktivilel när del gäller lillslåndsgivningen för investeringar utomlands.Vi har också upprepade gånger krävt ett direkt förbud mot svenska invesieringari stater under koloniall förtryck och i stater som utövar sådant förtryck. Vihar även krävt förbud mot svenska investeringar i stater med fascistiska ellerrasisliska regimer. Ingenting har framkommit som ger oss anledning att inlevidhålla dessa krav. Men det vore intressant att fä vela var slår idessa frågor. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Endast ell par synpunkter nu när den här diskussionen står inför sittslut. och jag kan tydligen båda hell ställa oss bakom Inga Thorssonsanföranden i FN och i fråga om kontroll av plutonium. Jag skulle tro atthela ställer sig bakom dem. Men har aldrig vänt sig molden fredliga användningen av kärnenergi. Både hon och vel alldet kommer all byggas fler och fler reaktorer ute i världen. Vad hon har talatom är all hålla del plutonium som kominer fram ur dessa reaktorer underinternationell kontroll. är en stor och viktig fråga, som är delvis meninle slutgiltigt löst. 4 protokoll 1975. Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt min del tvivlar jag inlepä all världens stater kommer att tvingas att skaffa fram en sådan kontroll,med tanke på de stora risker som uppstår om man inle har delta plutonium underkontroll. Tillherr Ullslen vill jag säga alt det är klart all bislåndsfrågorna hör lillutrikespolitiken, men vel myckel väl att vi har elt särskiltstatsråd som är ansvarig för biståndspolitiken. Jag vill därför inle gärnalägga mig i biståndsdiskussionerna. Jag tycker inle att det vore riktigt. Jagvill emellertid förtydliga vad jag sade om . Något beslut om all Angolaskall bli elt programland föreligger naturligtvis inte -det fär vägas ochvärderas. Men vi har utgått ifrån att den hjälp vi givitbefrielserörelserna i de tre f d. portugisiska kolonierna om möjligl skallöverflyttas lill hjälp till ländernas uppbyggnad när befrielserörelsernaövertar ledningen av länderna. Så har skett när del gäller . Tillherr vill jag säga att jag här har del svar fick den 4februari. Där är principerna för krigsmaterielexport resp. principerna församarbelsavlal redovisade. Herrförste vice talmannen anmälde alt anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Hen (): Del var en lid i dä några länder skyllde allt ont och allakriser pä judarna. Judarna konspirerade över nationsgränserna, sade man, deförtryckte människor som kom i deras väg, de ville förslava andra folk ochförstöra främmande kulturer. Därför skulle judarna försvinna eller åtminstonetuktas. Därför var kampen för fred och rättvisa förbunden med kampen mot deljudiska folket. Sälöd läran från och den spreds med både stridsvagnars makt ochpropagandans hets. Den drev sex mifioner judar lill förintelse, den fördevärlden till storkrig, den lade i ruiner. Sådan är antisemitismen. Nuär när elt stort antal länder skyller mycket ont och många kriser på denjudiska nationen. konspirerar mol andra länder, heter del. är enimperialistisk statsbildning. vill förtrycka sina grannar och förslavade folk som kommer i dess väg. söker förstöra främmande kulturer ochandras religion. Därför skall försvinna eller åtminstone tuktas. Därförär kampen för fred och rättvisa förbunden med kampen mol den judiska staten. Sålyder läran från , frän och några andrainternationella sammanslutningar. Idén om den judiska statens fördärvlighelskall spridas med vapenmakt och propaganda, med politiskt tryck och ofiansförmåga att övertala. Den kan driva några miljoner judar till förintelse, denkan drabba ännu fler araber med nya katastrofer, den kan föra världen lillranden av elt nytt storkrig, den kan lägga i ruiner. Judarnahar alltid nylfiats som syndabockar för faror och olyckor. harman skyllt mänsklighetens gissel på del judiska folkel: massjukdomar,naturkatastrofer, inflation och krig. har den judiska staten blivit ensorts syndabock i det mellanfolkliga samarbetet. Internationella konferenserdomineras av attacker mol . Man skyller Mellersta Österns olyckor påsionismen och på idéer som sägs vara förbundna med sionismen. Attsöka utplåna en grupp inom del egna folkel var 1930- och 1940-lalens mestförfärande bidrag lill den lidens laglöshet. Att söka utplåna en nation är vårtids mest extrema uttryck fören internationell laglöshet. Antisemitismenvar något mer än kamp mol judarna; den var en attack mol demokratin somstyrelseform, ell förebud till olyckor som skulle drabba många fler än judarna.Hetsen mot är ett angrepp mot den enda demokratin i MellerstaÖstern och ell hot mol den kanske mest vitala folksiyrelsen i världen. För40 år sedan slöt de flesta ögonen inför vad som skulle komma: Så stor är inlefaran för judarnas existens, så bokstavligt fär man inte läsa texterna fränjudarnas fiender. säger de förståndiga lill oss; Så allvarligt är intehotet mot framtid, sd bokstavligt skall vi inte läsa PLO:s programeller arabledares proklamationer. Meddel vill jag långt ifrån likställa arabstaternas politik mol mednazismens förföfielse av judar. Skillnaderna är flera och delvis fundamentala.I handlar del i hög grad om all tvä folk gör anspråk på samma stycketerritorium. Många av oss har länge ansett att de arabiska palestinierna harrätt att forma en stat, eller del av en stat, bredvid och i fred medIsrael. Ingen tror heller att del är antisemitismens fördomar som är den endaeller ens den främsta drivkraften i kampanjen mot . Menlikheterna är också många, och de tränger sig på. Åter slår några mifionerjudar inför hotet om utplåning. Åter utmålas en del av det judiska folket,israelerna, som skulden till förnedring som drabbat många andra. Åter vill mandämpa omvärldens solidaritet med de utsatta genom en blandning av diplomati ochutpressning. Delikheterna är tillräckliga för att mänga av oss skall känna den djupaste oroinför de senaste årens händelser. En väldig upprustning efter okloberkrigel1973 präglar . Allt större resurser i både ocharabstaterna används för försvar och krigsförberedelser. Enfredlig lösning förutsätter däremot alt alla stater och folk i regionenerkänner varandras räll all leva inom säkra och erkända gränser. På dengrundvalen bör direkta förhandlingar föras mellan parterna om hur gränserskall dras och säkerheten tryggas. Steg-för-steg-uppgörelser kan föra områdettill en sådan fred, men bara om de länder som ingår i sådana överenskommelseravskriver kriget som ett medel att nå sina mål. Några strategiskt viktigaområden kan demilitariseras, och gränserna mellan länderna bör öppnas förvaror, idéer och människor. Samverkan mellan folken i kan föraområdet till en dramatisk utveckling Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt av jordbruk, industri ochsociala reformer. En sådan framtid förutsätter självfallet att som enjudisk nation erkänns av sina grannar och av palestinierna. Den kräver troligenockså att palestiniernas nationella ambitioner förverkligas i en palestinskstatsbildning vid sidan av . Den innebär vidare att förblir enenad stad och huvudstad men en stad öppen för palestinieroch för alla trosbekännare. Dettaär en vision av i varaktig fred. Dit kan avståndet i daglyckas oändligt. Vad vi nu i stället ser är hur t. o. m. de mest extrema avarabiska rörelser, som ständigt arbetar för etl nytt krig i ,får elt ovänlat slöd av många länder. PLO:sprogram är känt. skall bli arabiskt - ingen plats för Israel.Sionismen är olaglig. Terrorn är kärnan i befrielsekriget. Bara de judar somfanns i skall få bli medborgare i del nya Palestina.Den överväldigande majoriteten av judarna har kommit efter 1917 och skallalltså försvinna på del ena eller andra sättet. Del är innebörden av någraparagrafer i ;s program. Sverigeröstade för all denna organisation skulle della i debatten i FN:sgeneralförsamling. röstade inle emot att PLO blev permanent observatöri FN. röstade inle ens emot en Paleslinaresolu-tion som inte med etlord nämnde . En sådan resolution är en symbolisk krigsförklaring mot denjudiska staten; lade ner rösten. Demotiveringar som regeringen gett till detta är att PLO är"Pales-linaarabernas mest auktoritativa talesman". Utrikesministernsade dessutom att PLO;s deltagande i FN skulle "underlätta enfredlig lösning av ''. Ielt par debatter ställde jag frågan: Hur kan man stödja freden genomatt stärka dem som önskar krig? "säger att måsle finnaskvar - ger sedan sill stöd åt en organisation som kräver att skallkrossas. ansluter sig till FN-resolutionen 242 - röstar sedan för enterrorgrupp som frenetiskt avvisar denna resolution. önskar fred ochsäkra gränser i - uppmuntrar sedan en grupp politiker som harsom huvudmål att förhindra fred mot ." Kanskeinbillade sig regeringen att PLO skulle bli mer sansal och gä med påfredliga överenskommelser. Del framstod redan då som illusioner. måsle välockså utrikesministern inse all de förhoppningarna är grusade. a. den gett sitt slöd ål PLO har sagl i enfransk tidning förra årel; "Bara arabstater, bland dem denpalestinska enheten, kan existera i ." I en turkisktidning meddelade : "Vi skall fortsätta vår kamp framlill , det område på vilket bildades." 1 enamerikansk tidning ungefär förklarar PLO-ledaren att "fredensseger är att elimineras och ingenting mindre". Delhär är alltså ultalanden ejler del all varit i FN. Vid massor avtillfällen har han kategoriskt förklarat all en judisk nation inte skall Hur kanstatsrådet påstå att stöd till den mannen och den organisationen kan"underlätta en fredlig lösning"? Egyptenoch är just nu inne i svåra förhandlingar om en ny deluppgörelse omSinai. Var och en som önskar fred i hoppas naturligtvis all enöverenskommelse under de kommande dagarna skall leda till ökad stabilitet iområdet. Men PLO vill inle fred eller stabilitet och försöker därför saboterade samtal som leds av . har påståttatt han är motståndare lill terrorism. PLO - som är ansvarigt förflygplanskapningar, massakern vid olympiaden i Miinchen, mördandet av skolbarni Maalol och många andra aktioner - har ett lag försöki svepa sig i oskuldensvila dräkt. Den tycks ha trott på det kostymnumret. visade man äter sill rätta ansikte. En grupp terrorister frånal , vars ledare är och som utgör den viktigaste organisationen iPLO, kastade sig i land vid och dödade ell antal oskyldiga civila ioch utanför ett hotell i centrum av staden. rad uttalanden från olika företrädare för har vi fått läsa varför mandödade i . - nummer två i rang i - förklarade allbeslutet om attacken hade fattals på högsta nivå inom PLO;s beslutande organ. 1den syriska radion meddelade PLO: "Denna operation avsåg att undermineradr Kissingers nuvarande uppdrag och föfiaklligen all underminera politiskamanövrer i regionen." Ledaren för PLO:s politiska avdelning sade i enalgerisk tidning, alt vår kamp kommer "i en särskild fas alt bli extremtvåldsam". PLÖ:s representant i förklarade all den palestinskarevolutionen är inbegripen i "en väpnad kamp i de ockuperade områdena (somi det här fallet innebär )". Artenav den retorik som PLO nu söker stimulera kan vi förstå om vi lyssnar tillradiostationen röst, , ; "Denhär gången kom de frän havet med gevär och handgranater. Vi ska komma frånhavet, från bergen och frän slätterna. Vi ska komma från vafie hörn och variegala. Del här är en helvetisk verksamhet som ännu inle har avslutats. Del här ärvårt språk och värt återvändande. I Jaffas namn ska vi komma lillbaka lillhenne från havet och föra med oss seger och ära." Densvenske utrikesministern har sagl att slöd åt denna organisation i kan"underlätta en fredlig lösning". Jag har frågat hur det går ihop medangreppet mot i . I svaret, som jag lackar för, säger att vi med "avsky" tagit del av rapporterna, attterror och mollerror försvårar försöken att nå fred genom förhandlingar.