prot · FZ0984 · 1975-12-31 00:00:00 — Här harnu en omvärdering skell, och det ändrade tänkandet på del området har oflaberott på den ökade opinionen från aktiva invandrargrupper samt på progressivabiblioteksarbetare, som genom sina kontakter har haft en annan inställning. Nugår den officiella politiken ut på att ge invandrarna möjlighet att bevara sinkulturella identitet. föreslog au 12 milj. kr. skullesalsas för all bygga upp cenlrala och regionala lille-ralurbeslånd påinvandrarspråken. Utöverålgärder på det ekonomiska områdel måste åtgärder vidias för att förbättrabibliotekens hela verksamhet för invandrarna. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservalionerna 3 och 5, som ärbifogade förevarande belänkande. Vi kommer också alt slödja reservalionen 2 avulskollels centerpartister om höjda anslag till folkbiblioteken. HerrSUNDMAN (c) kort genmäle: förde återigen den kulturella nedrustningen på lal. Föratt kunna tackla kommunernas problem med kullurpolitiska och andra anslagmåste vi utgå från verkligheten. Del är naluriiglvis olämpligt att läsa uppsiffror här i kammaren - del är alltid svårt att hålla siffror i huvudet - menJag skall ändå nämna elt par. Desamlade kommunala kulturulgifterna uppgick lill 455 milj. kr. År 1975.alltså , hade de stigit lill 1 017 milj. kr. Det kan inle kallas förkullurell nedruslning - del iror jag vi lugnl kan fastslå. Detbör också nämnas att de kommunala kuliurutgifierna vuxil betydligt snabbare ände slalliga utgifterna inom kultursektorn. Oin den iredje kullurproposiiionenför /77 går igenom kommer de statliga utgifterna inomkultursektorn att uppgå lill 655 milj. kr., som de kommunala liggerpå det kanske dubbla beloppet - del skall vi komma ihåg. Detkan också nämnas alt jusl utgifterna för bibliotek inom kommunerna från 1972lill ökade från 261 lill 415 milj. kr. Det tyder inte på någonnedruslning. Dettaskall vi ha klart för oss. Då förslår vi också bättre den omständigheten altdel fortfarande finns olikheter mellan kommunerna här i landel. Vi kan alltsåtryggt överlämna omsorgen om biblioteksväsendel till primärkommunerna. Men vimåste komma ihåg att vissa primärkommuner har svårt att hänga med i svängarna.Det är där det slalliga anslaget skall sättas in, och det är därför vi villhöja del. FruNordlander sade också att klyftan mellan de små och de större kommunerna harökat när det gäller biblioieks.servicen och den kulturella servicen iallmänhet. Jag tror inle del påslåendet är riktigt korrekt. Situalionen ärinte analyserad. Jag kan i varie fall nämna att medieanslagel, som används förinköp av böcker, lill ökade med nära 20 "ii i de allra minsta kommunerna, de som har upp lill 10000 invånare, medan del ökade betydligt mindre i de slörre kommunerna. Det ärskada all del ökade mindre i de slörre kommunerna, men detta visar i alla fallatt det finns en hög ambitionsnivå inom de mindre kommunerna. Men staten måstein och hjälpa till. FruNORDLANDER (vpk) kort genmäle: Jag är helt pä det klara med kommunernas svårigheler. Men del är inlebara de ekonomiska svårigheierna som påverkar bibliotekens siluation. Det ärockså de intressen som visas frän de ansvariga. Del är möjligl all åtstramningarna påbiblioteksområdet ännu inte fåll så stora verkningar. Men det finns risk att depå kan ä-siadkomma svära skador. Vj har sä sent som denna veckahört all förhandlingar pågår om ett permanent skaltestopp, eti skattelak, förkommunerna. Del inger ökad oro för den sociala och kulturella verksamheten. Vianser att en lagstifining med fastställda normer - naturligtvis tillsammansmed ökade statsbidrag - vore ett skydd och en garanti för en vissbiblioteksstandard. Hen (): Omjag inle missminner mig var det och någon annan socialdemokratsom i en motion som behandlades i kulluruiskoitei användeutlryckel "bättre kuliurmiljö". Molionärerna ville med ökadeoffenlliga insaiser dels bredda kulturkonsumenternas skara, dels skapa vettigaalternativ såväl kvalitativt som kvantitaiivi lill det bedrövligakommersiella utbudet och framfor alli. Enbättre kulturmiljö innebärenligt min personliga tolkning helt enkelt alt devärden som man kan finna i ett rikt kulturliv görs lättare tillgängliga för demånga människorna. Kulturell uOämning är lika viklig som social och ekonomiskutjämning och kan ske endast med stöd och insatser av samhällel och medprioritering av de kulturellt underförsörida grup- Jagvill påstå att kulturmiljön på ett märkbart sätt också har förbättrats undersenare är, även om myckel återstår innan vi som sysslar med de här frågorna kankänna oss hell lill freds. Man kanske kan säga att islossningen har börial ochalt hoppet har länls all vi en vacker dag skall kunna konstatera öppet vatten. Delfinns lyvärr fortfarande alllför många som ser satsningar inom kultursektornenbart som ett nödvändigl ont. Del gäller även politiker, även om skaranminskar undan för undan. Fler och fier inser all kulturpolitiken är ettpolitiskt instrument, rält brukat lika effektivt som någol av de andra vianvänder oss av i vårl arbete för ell rättvisare samhälle. Ochnaturligtvis har de principiella rikllinjer - förutom elt ökat statligt stöd -som slogs fasl i den första kulturpropositionen 1974 och följdes upp i senarebudgetpropositioner betytt mycket för den ökade förståelse man finner förde här frågorna. Kommuner och landsting har stimulerats att öka även sinainsatser dels för all möjlighelen lill statsbidrag har ökat, dels också för för första gängen har kunnat konstatera försöket från statsmakterna all fåell samlat grepp över kulturpolitiken. Naturiigtviskan vi alla lycka att de ekonomiska satsningarna inom vissa kulturområden, somvi av olika skäl känner exlra starkt för, borde varil slörre. Men vi måstesamtidigt inse att det ekonomiska utrymmet har sina begränsningar -begränsningar som oundvikligen tvingar fram prioriteringar. Enannan sak som är värd att påpeka är alt kulturdebatten intebara vitaliserats utan också breddats, vilket inneburit att viljan lillkulturinsatser har fått en helt annan status . Och det gäller allanivåer inom samhället. Vi har med andra ord fått en något bättre kulturmiljö,vilket inle minst har förbättrat bibliotekens situation, som behandlas underpunkien 2 och som jag någol skall beröra. Vadjag vill slå fasl är att del föreligger ingen skillnad i uppfaltning mellanmajoriteten och reservanierna beträffande för det första bibliotekensbetydelse som centra för kulturaktiviteter av skilda slag, för del andrainvandrarnas och andra språkliga minoriteters möjligheter alt där finna liileralurpå sill eget modersmål. Delta fastsläs i budgetpropositionen, och i konsekvensdärmed föreslås också en uppräkning med . till inköp av invandrar-och minoritetslitteratur. Den uppräkningen kompenserar kostnadsökningarna mengör del också möjligt att lill viss del utöka verksamheten inom det härområdet. Ulskottsmajoriteten finner därför ingen anledning alt göra deluttalande som föreslås i reservationen 3 av . Fråganom en bibliotekslag, som förts fram av vpk, behandlades så sent som föregåendeår. Utskottet ansåg då en sådan lag vara helt obefogad. Samma uppfattning harutskottet , inte minst med tanke på att utvecklingen inombiblioteksområdet visar en klar tendens lill förbäliringar såväl kvalitativtsom kvantitativt, och avstyrker alltså även 3 protokoll 1975/76:83-84 1en centerpartimolion föreslås att bidraget lill folkbiblioteken skall räknasupp med 2 milj. kr. utöver vad som föreslås i proposilionen. Syftet skulle bl.a. vara alt ge biblioleken ökade möjligheler lill inköp av invandrarliiteraiur.Men med hänvisning till vad jag lidigare anfört, förutom del faktum all denreella höjningen i årets budgetproposition ändock uppgår till i del närmaste1,9 miljoner, så anser sig inte majoriteten i utskotlel kunna lillstyrka kraveti centermotionen. Med del anförda yrkar jag bifall lill utskottets hemsiällan underpunkien 2. FruNORDLANDER (vpk): Det är alldeles rikiigi som del här har sagls all kulluren skall varatillgänglig för de mänga människorna. Men för alla kommunalpolitiker är delinle nalurligt att kulturverksamheten är en av de viktigaste uppgifterna. Deär inte beredda att prioritera den verksamheien. Biblioleken, som borde varadel mest cenlrala i ett bostadsområde, får ofta sina lokaler i utkanten eneller flera trappor upp i en fastighet, vilket försvårar besöken för många. Istället får butikerna de bästa lokalerna. Del är därför vi anser alt en lagstiftning skullekunna fylla en funktion för att åstadkomma en utjämning mellan kommunerna ochskapa bättre förhållanden där man har en annan syn på den här verksamheien ochdär man i första hand satsar pä någonling annal. Hen (): Jag tror att har fel på den här punkten.Kommunalpolitikerna prioriterar biblioleken när del gäller anslag inom derassektor. Del kan man ganska lätt belägga med siffror. En annan sak är att vissagrupper anser all biblioleken prioriteras för dåligt. En del politiker anseralt barndaghemmen i stället bör prioriteras mera. Kommunernahar det bekymmersamt, men om man granskar silualionen lyder allting pä allkommunerna har fortsatt att prioriiera biblioleken och delallmänna kullurlivet. FruNordlander återkommer och säger au del behövs en lagstiftning. Del är enfråga som har förföljt mig i många är. Vi grunnade över den frågan ililteralurulredningen. Vi gjorde en omfattande analys och beskrivning avsituationen och gjorde jämförelser med andra länder, där man har enbiblioiekslagstifining. De förslå lagsliflningarna på detla område kom till,om jag minns rätt, i , och . Det man där har uppnått meden lagstiftning har vi uppnått ulan lagstiftning. Varför skall vi dä komma meden lagstiftning efteråt? 1910 eller 1915 hade vi behövt enbiblioiekslagstifining. flnns del ingenting som lyder på ati vi behöveren sådan, och då behöver vi inle heller ta upp liden med att diskulera densaken. FruNordlander nämnde i sin första inlägg att kommunerna har möjligheler allavgiftsbelägga lånen i biblioleken. Del påslåendei är alldeles rikiigi, men det har ickehänt all några kommuner har gjort del. Om det skulle inträffa och om del skullebli allmänt, dä skall Jag tillsammans med begära att vi fär enbibliotekslag som förhindrar dylikt. Men jag tror all kommunernas ansvar förden delen av kulturiivet är så slorl alt de aldrig kommer alt framlägga några propåerom avgiftsbeläggning på utlåningen. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 2 avherr Mallsson i Lane-Herrestad m. fl., och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 29punkten 2 mom. 1 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av i Lane-Herrestad m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSundman begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av fruNordlander, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande Jabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändes följandevoieringsproposition: Den som vill attkammaren bifaller kulturuiskotieis hemställan i betänkandet nr 29 punkien 2mom. 3 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservalionen nr 3 av . Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter harösial för ja-proposilionen. räkning verkställdesvolering med omröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 av fruNordlander, och förklarades den förra proposilionen vant med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 29punkien 2 mom. 4 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då fruNordlander begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Ja- 309 Nej - 15 Regeringen hade under punkien B 4 (s. 29-31)föreslagii alt lill Tidskriftsslöd för budgelårel 1976/77 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang hadebehandlats moiionerna 1975/76:414av (), vari hemställts alt till Tidskriftsstöd förbudgelårel 1976/77 anvisade ett reservationsanslag av 5 640 000 kr-., 1975/76:579av i Lane-Herrestad m. fl. (c), vari hemställts att riksdagenlill Tidskriftsslöd anvisade elt i förhållande lill regeringens förslag med1000 . förhöjt reservationsanslag av 2 969 000 kr-., 1975/76:768av m. fl. (vpk), vari hemställts alt beslutade atttill Tidskriftsstöd förbudgelårel 1976/77 anvisa ytterligare . såatt del sammanlagda lidskriflsslödel därmed uppgick lill . förnämnda budgetär, och 1975/76:1351av m. fl. (m), vari hemställts att till Tidskriftsslöd /77 anvisade ett reservationsanslag av . attriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:100 och motionerna1975/76:414, 1975/76:579 och 1975/76:768 samt med bifall till molionen1975/76:1351 till Tidskriftsstöd för budgelårel 1976/77 anvisade ellreservationsanslag av . 6. avherrar i Lane-Herrestad, i Ulfsbyn och samt fröken och (samtliga c) som ansett all ut skottet bort hemställa altriksdagen med anledning av propositionen 1975/76:100 och motionerna1975/76:414, 1975/76:768 och 1975/76:1351 samt med bifall lill molionen1975/76:579 till Tidskriftsstöd för /77 anvisade ellreservationsanslag av , 7. av (vpk) och ()som ansett alt ut skotlel bort hemställa all med anledning av propositionen1975/76:100 samt motionerna 1975/76:579 och 1975/76:1351 ävensom med bifalllill motionerna 1975/76:414 och 1975/76:768 lill Tidskriftsslöd för budgetåret1976/77 anvisade ell reservationsanslag av . Hen (): I centermotionen 579 framhålles helt kortfattat all"tidskrifternas belydelse som idé-, deball- och informationsorgan är oomtvistad".Det är en truism som är så självklar och som upprepats så att jagmisstänker att åtskilliga i kanslihuset och här i blivit en smulaavtrubbade. Man reagerar svagt eller inte alls, när frågan om det statligatidskriftsslödet förs på lal. Tidskriftsstödetbygger ytterst på ett delbetänkande av lil-leralurulredning. Det varresultatet av en lämligen grundlig analys av de kulturella och ideellatidskrifternas ekonomiska situation. Tidskrifternasbristande bärighet - och den blir sämre för varie är -hänger naturligtvissamman med all utgivande av tidskrifter är en mycket personalintensivverksamhet som svårligen låter sig rationaliseras. Det går ju - dess bättre -inle alt ersätta redaktörer, artikelskribenter och debattörer med pä ett ellerannat sätt programmerade datorer. Till detta kommer att kostnaderna förpappersvaror och grafiska produkter stigit myckel siarkt och snabbi. På de åltasenaste åren har de väsentligt mer än fördubblats. Litteraturutredningensbelänkande resulterade i att ett snålt tillmätt tidskriftsslöd kom till /72. Därefter har del inte hänl så myckel. En rimlig uppräkningav anslaget har hejdats med hänvisningar till sittande eller kommandeutredningar. Detförväntades att pressutredningen skulle komma med förslag om ålgärder förtidskrifterna. Det har den inle gjort. I silt belänkande förra årel har den barakonstaterat att del krävs en ny granskning av tidskrifternas ekonomiskasituation, deras relationer lill organisationslivet och deras roll isamhällsdebatten. Enligt rykten i tidningarna har regeringenjust tillsatt denna nya ulredning. Detär mot den bakgrunden som ulbildningsminislern släller sig avvisande lillstatens kulturråds äskande all lidskriftssiödel för del kommande budgelårelskall räknas upp med 4 milj. kr. Han föreslår i siällel en höjning på blott . - en tiondel alltså. Dekulturella och ideella tidskrifternas belägenhet har drastiskt försämrals barade . Jag gissar all i siu inlägg om kommeratt ge exempel på detla. Det förhåller sig helt enkell så alt tidskrifterna inte längre orkar vänta på elt förbättrat statligt stöd. Medan gräset växeroch utredningsmännen arbetar dör kon. Jagkan nämna att i i går fanns ell ledaravsnitl som hette "Ordoch pengar". Där tas fram samma kritik mot hanteringen avlid-skriftsstödel som vi här framför. "SiveHallgren, chefredaktör i Skogsindusiriarbetaren har uttryckt sin besvikelse iAktuellt i politiken", citerar man i ledaren. Och artikelförfattaren piäpekar:"Kriiiken mot den snåla behandlingen av kulturtidskrifterna har varitomfattande, arg och väl underbyggd." Inte minsl del sistnämnda vill jagunderstryka. Detär naturiigtvis alltid klokt att grunda ett beslul på en omsorgsfull ulredning- gärna flera sädana. Men enligt bestämda uppfallning måste riksdagense till att sä många tidskrifter som möjligt kan överleva den tid den nyautredningen arbetar. Denhöjning som departementschefen föreslår räcker inle. Det är alldeles uppenbartoch det framgår också med all önskvärd tydlighet av kulturrådetsanslagsäskande. finner det nödvändigl att höja anslagsposten medyllerligare 1 milj. kr. Det är ändå bara en sjutiiofjärdedel av den höjning avstödet till dagspressen som föreslogs av finansminstern. FruNordlander och har reserveral sig för en höjnjng enligtkulturrådets äskande. Jag vill gärna uttrycka mina sympatier för detta.Centerledamöterna i utskottet har dock stannat för en mindre höjning iförhoppning att den tillsatta utredningen skall kunna arbeta myckel snabbi. Delmesta av vad den behöver utreda finns ju redan utrett -om man lettir ipappershögarna. Jag yrkarbifall lill reservalionen 6. Hen (): Under delta år sökte 159 kulturtidskrifter bidrag med sammanlagt 7,3milj. kunde genom sin lidskrifts-nämnd ge bidrag med 1,2miljoner lill 72 tidningar. Av dessa fick 21 bidrag . Defiesta som fick bidrag fick nöja sig med små belopp, 5 000 eller 10 000 kronor.Till dem hör . sikkultur, Studiekamraten,och , Amnestybulleiinen och Rallarros. 87tidskrifter blev helt utan bidrag. Biand dem märks arkitekitidningen. Att bo,De Blindas , , Synpunkt, Populär för konst ochUlbildningstidningen. Kulturrådetanordnade i fiol två konferenser för kulturtidskrifternas redaktörer. Deberättade om kraftigt höjda kostnader för papper och tryckning och snabbisligande distrubitionskostnåder. Men de berättade också om en myckenhet avideella oavlönade insatser. De sade att många tidskrifter skulle tvingas lillnedläggning om inle bidrag kunde utgå och siödbeloppen kraftigt höjas. Statenskulturråd insåg den ohållbara silualionen. Skulle tidskriftsslö-del få effektkrävdes en ordentlig uppskrivning av beloppet. Kullurrådel begärde enuppräkning med 4 milj. kr. så att kulturtidskrifterna skulle kunna hålla näsanöver vailnet. Menuibildningsminsiern prutade ned de fyra miljonerna lill . Reaktionenhos kulturtidskrifternas redaktörer och pä dagspressens kultursidor var entydigoch häftig. En framsiående kullurkritiker recenserade statsrådets förslag medorden: "Mord, herr statsråd". Såmotionerade ledamöter frän fyra parlier i om höjningar. I ulskoltetanslöt sig socialdemokralerna omedelbarl lill del lägsta budet, som naturligenvar moderaiernas. Vadär nu skälet lill utbildningsministerns njugghel? Är det brist på god vilja?Knappast. Är del valhänthet? Ja, till stor del. Ärdet brist på kunskap om lidskrifternas siluation? Ja, tydligen. Är det dåligtgehör i ? Ja, säkert. Statsrådethänvisar till att övrig ideell och facklig press behöver få sill ekonomiskaläge granskal. Ja, del behövs. Men varför låta mänga kulturtidskrifter hotas avnedläggning och död ? behöver hållas vid liv,inle få en gravsvepning i form av en utredning. Iförra veckans nummer av Akluelll i poliliken kommenlerar ,redaklör för Skogsindusiriarbelaren, ulbildningsdeparlemeniets behandling avkulturtidskrifterna: "farstå kvar därute i kylan. Vikan inte rädda dem. Bara de mest cyniska kan trösta sig med allde lidskrifterna täckte smala sektorer. Iarbetsgruppen har vi påtalat den ohållbara situalionen. Men lydligen är man i kanslihuset helt ovetande om läget. Harkontaktkanalerna slammat igen? Varför lyssnar man inte? Läser man ingatidskrifter? Del har strömmat ul en fiod av texter i tidskrifter som beskrivitdel hårdnande lägel. Jagär inle bara bedrövad. Jag är förbannad. Ty jag har gjort parli-programmeis33:e punki lill min: Reella förulsällningar skapas för yii-randefrihetensutnyttjande. Så kan man gå från punkttill punkt i kulturpolitiken och hitta samma Var finns den susande vinden? Vi längtade efter den, nu vet jag ialla fall att den inte kommer." Jag ber all fä yrka bifalltill reservationen 7. FruNORDLANDER (vpk): Efter de inlägg som redan gjorts i denna fråga behövs inga ytleriigaremotiveringar till yrkandet i kommunisternas motion nr 768. Delmåste anses i hög grad nödvändigt all omedelbarl och kraftigt ökalidskriftssiödel. Tidskrifternas betydelse har blivit allt slörre i dånya massmedia används för en oblyg påverkan av människornas åsikter ochvärderingar, en påverkan där den som utsätts för den ofta inte är medveien omdella. Böcker och tidskrifter kräver eftertanke. De förmedlar vårl levandespråk, som är ett oerhört betydelsefullt vapen i mänsklighetens frigörelseprocess. dras med svåra ekonomiska problem. Papperet har stigit kraftigl ipris, porloulgifierna har ökat, andra utgifter har ökat. Det behövs därför ettkraftigt ökal tidskriftsstöd för att tidskrifterna skall kunna klara sig. Utskottethänvisar till den utredning som skall tillsättas. Men risken är - som redansagts - att många tidskrifter dör medan en ulredning arbetar. Utredningen är fö. ännu inle tillsatt. Eller är den det? Den utredning som begärdes avpressulredningen skulle enligt flera tolkningar gällaorganisalionstidskrifterna, inte ha en allmän karaktär. Delavgörande är emellertid behovel av kraftigt ökal stöd . Jag yrkardärför bifall lill reservationen 7 under punkten 3, vilken innebär alltidskrifterna får det anslag som begärt. i (s): Naturligtvis kan man lycka att mer pengar skall läggas pätidskriftsstödet. Man kan tycka om de flesta ting att mer pengar skall ges tilldem. Men för kulturutskottet som for alla övriga utskott gäller det attprioriiera. Enligtförslag av pressulredningen kommer situationen för den här formen avtidskrifter, kulturtidskrifter och ideella lidskrifter alt ses över. Direktivenligger klara och man måste väl avvakta vad denna ulredning kommer till förresultat innan man vidtar några slörre ålgärder. Faktumär ändå alt ulskottsmajoriteten medgivit en höjning ulöver vad som föreslås ipropositionen. Där har föreslagits en höjning, som motsvarar de faktiskakostnadsökningarna enligt den siffra som kommit fram lill. Delaren kostnadsökningskompensation på 16 "u, nämligen 329 000 kr.Ulskottsmajoriteten har ovanpå detta lagt ytterligare , i'ilketalltså innebär en reell höjning utöver de rena kostnadsökningarna.Proposilionen föreslär I . medan utskottsmajorilelen höjt delta lill2 1/2 milj. kr. Denna höjning innebär inle att man kan utöka stödet till flertidskrifter, men det innebär en klar för- bättring för dem som nuhar stöd. Denutredning som aviserats koinmer att fä la ställning lill lidskrifternas roll isamhällel, deras förhållande lill organisationerna osv., och Jag tror verkligendet är klokt att avvakla vad man koinmer fram till där. Säkert har vi sedan ettbättre beslutsunderlag, vilket brukar garantera ett bättre resultat. Stödetskall ju ändå vara ändamålsenligt, så att man får största möjliga nytta av deresurser som satsas. Betoningen bör ligga på grundbidrags-lanken även iframliden. Skälet till all kulturtidskrifter skall ingå i utredningens uppdragär all vi har ganska krångliga gränsdragningsproblem mellan dem och övrigatidskrifter. och andra slörre, ideella lidskrifler går del nog inleau överföra grundbidragstanken.