prot · FY0984 · 1975-12-31 00:00:00 — Vuxenutbildningen,m. § 1 Vuxenutbildningen, m.m. (forts.) Fortsattes överläggningen omsocialförsäkringsutskoltets betänkande nr 14 och utbildningsutskottetsbetänkande nr 16, FrökenROGESTAM (c): Cenlerns representanter har lidigare i debatten redovisat vär syn påvuxenulbildningen och nödvändigheten av att satsa resurser pä att överbrygga deutbildningsklyftor som flnns, dels mellan generationer, dels mellan deindivider som haft möjlighet till längre ulbildning och de som av sociala,ekonomiska och geografiska skäl endast fäll en kort ulbildning. Lät mig baraunderstryka att vi anser all den här satsningen pä vuxenutbildning måsle riktasig till alla korttidsutbildade. Fråncenterns sida är vi positiva till förslaget om ett speciellt studiestöd förvuxenstuderande. Frågan om utformningen av detta slöd har under mänga ärutretts av en speciell kommitté, SVUX. Efter att ha prövat och diskuterat olikauppläggningar stannade SVUX för en konstruktion med ell särskillvuxenutbildningsbidrag tillsammans med ett i vissa avseenden modifieratstudiemedelssystem. Remissinstanserna hade inga större invändningar motförslaget, utan var tvärtom mycket positiva. Proposiiionengår en hell annan väg. Man knyter samman vuxenulbildningsstödel med den nyakonstruktionen för utbildningsbidrag inom arbetsmarknadsutbildningen. Fördelenmed en sådan konstruktion är att man inom de i propositionen angivna gränsernaerhåller ett bidrag som innebär att man kan behålla ungefär sammakonsumtionsstandard som innan studierna påböriades. Men del finns ocksä etlmycket starkt skäl emot ell bidrag utformat på del här sättet. Eltbidragssystem uppbyggt med utgångspunkt i inkomstborlfallsprincipen innebär konserverar de skillnader i konsumtionsstandard som finns. Den som förestudiernas påböriande haft lägre inkomst får ell sämre studiestöd än den somhaft goda inkomster. Ipropositionen föreslås ett vuxenutbildningsstöd som före skall kan varieramellan högst . Med SVUX modelloch omräknat mot nuvarande basbelopp skulle motsvarande bidrag ulan avseendepå tidigare inkomst, men med hänsyn till antal är på arbetsmarknaden, kunnautgå med 2 078 eller . de med låga inkomster skulle fäett större disponibelt belopp och de med högre inkomster ett något lägre beloppän enligl propositionens förslag. 7 protokoll 1975. Vuxenutbildningen,m. Densamvariation som i dagens samhälle finns mellan kort utbildning och låg lön göratt del enligt vår uppfattning i elt läge där resurserna är begränsade ärviktigast alt salsa på alt stimulera de lågavlönade lill fortsalla studier. Denextra stimulans som ell något högre disponibelt belopp kan utgöratycker vi i detta fall är välmotiverad. Belastningen på den enskilde genom ennägol högre låneandel bör, efter den reformering av ålerbelalningssyslemel somföregående års riksdag beslutade om, inte bli alltför tung. Lånebeloppet kommernämligen enligt värt förslag att ligga på drygl . och enligtpropositionen på . Skillnaderna iskuldsättning mellan de bägge systemen blir alltså i realiteten inte så stora. Delviktigaste skälet för cenlern alt kräva ell system uppbyggt enligl SVUXvälgenomarbetade och remissbehandlade förslag i stället för propositionens äralltså alt vi inte anser det rimligt att införa ett inslag i det studiesocialasyslemet som bygger pä inkomstbortfallsprincipen och därigenom ger dem medhögre inkomst etl större bidrag än de verkligt lågavlönade. Skall vi någonsinkunna överbrygga de klyftor som finns i värt samhälle, måste studiestödet varaenhetligt och inte favorisera vissa högre inkomstlägen. 1propositionen föreslås ocksä elt tim- och dagstudiestöd som skall utgå vidolika typer av kortare utbildning. Del är en viktig del av förslaget tillvuxenstudiestöd. För många som är tveksamma om sina möjligheler att klara längrestudier är studiecirkeln eller en ämneskurs på folkhögskolan en börian som kange en puff för vidare studier. Som vi har bedömt del är de föreslagnastorlekarna på dag- och limsludieslöd rimliga och bör kunna bidra lill all gekorttidsutbildade ökade möjligheler all utnytfia erbjudnautbildningstillfällen. Förslett konstaterande: Dessa bidrag kommer all utgå med samma belopp oavsett denegna inkomstens storlek. De föfier alltså den princip pläderat för närdet gäller studiestöden för längre studier. Sälångl är allt bra. Men bidragen bör ocksä indexregleras så att de föfierkostnadsutvecklingen i samhället. Utskottet säger all de bör bli föremål förfortlöpande omprövning, Men med kännedom om hur del brukar la innan ensådan omprövning görs, och mot bakgrund av den vikt vi tillmäter satsningen påkorttidsutbildade, menar vi alt det är nödvändigt med en indexreglering redanfrån börian. En ytterligare anledning är den koppling till arbetsgivaravgiftensom finns. Intäkterna från avgiften blir slörre när lönerna stiger, och dä böräven dessa bidrag föfia med. Iproposiiionen görs en begränsning så att dag- och timslöd endast skall kunnautbetalas lill arbetstagare. Den begränsningen, som iVikmanshyttan redan har berört, kan vi inle accepiera. Del flnns stora grupperkorttidsutbildade även bland andra grupper som ocksä behöver fä del av dennasatsning. Exempel på dessa är hemarbelande, småföretagare, lantbrukare ochflskare. Det är lika väsentligt att de grupperna ges möjligheler alt la del avsamhällets utbildningssatsningar. Många av dessa människormåsle för att kunna della i studier betala en ersättare eller bekostabarntillsyn. Det finns ingen anledning att begränsa bidragen lill endast vissagrupper av befolkningen. Utskollet säger att detta är nödvändigt närendast elt begränsat antal studiestöd står lill förfogande. Vi kan inteaccepiera en sådan klar diskriminering av stora grupper i värt samhälle. Centernhar accepterat en utbildningsavgift på 0,15 96, men vi anser att hela beloppetskall ulnylfias för studiesociala ändamål. Det innebär bl. a. att antalet dag-och timstudiestöd redan från böfian kan fördubblas. Gruppen arbetstagare kommeralllsä enligt värt förslag all ha tillgång lill minst lika många dag- ochtimstudiestöd även vid ett bifall till den av oss föreslagna utvidgningen tillandra grupper. Dellillgängliga antalet studiestöd kommer dock enligt vårl förslag om enfördubbling att till en börian vara starkt begränsat. Till della kommer attden som en gång har bevifials särskilt vuxenulbildningsslöd för viss utbildningoch som fullföfier utbildningen alllid kommer att ha företräde till fortsattstöd. Eftersom antalet terminskurser är relativt litet, innebär detta alt deföreslagna vuxenstudiestöden för längre studier kommer att vara intecknade förell antal terminer. Andra sluderande kan erbjudas del särskildavuxenulbildningsstödel endast om nya resurser satsas. Vi anser del därförnödvändigt, om del här verkligen skall bli en satsning på vuxnakorttidsutbildade, alt fä en snabb utbyggnad under de närmasle åren. Därförbegär vi att i näsla års budgelproposilion fä ell förslag om den fortsattaulbyggnaden av de olika slödlyperna. Meddet här anförda vill jag, herr lalman, yrka bifall till reservationerna 2, 5,7, 32 och 34 vid socialförsäkringsutskottets betänkande. Isamma betänkande behandlas även förslag till ändringar i studiemedelssystemet.Jag skall kortfattat motivera de reservationer av utskottets centeriedamötersom berör dessa avsnitt. Många,både äldre och yngre, föredrar att bedriva sina studier på deltid och på dettasätt kombinera arbete - ute eller hemma - med studier. Den möjligheten harocksä vidgats under senare är genom alt t. ex. alll fler utbildningsanordnareerbjuder kurser, speciellt avpassade för deltidsstuderande. Del nuvarandesättet att begränsa rätten lill studiemedel medför att man kan erhålla sädanaunder älta år, oavsett om man läser på hel- eller dellid. Det innebär att endeltidsstuderande endast kan fä ut studiemedel för hälften av den effektivastudietiden jämfört med den som studerar pä heltid. Detta är till klar nackdelför många vuxenstuderande. Vi menar att det enda rätta är att sälla enbeloppsgräns för vad som kan erhållas i studiemedel. Sedan är det den enskildesensak om han eller hon vill ulnylfia detta för heltidsstudier under kortare tideller för dellidsstudier under betydligt . Reglernaför behovsprövning mol egen inkomst har utretts och diskuterats åtskilligagånger sedan studiemedelssystemet infördes. Några mer betydelsefulla ändringarhar dock inte genomförts. Enligt vär uppfattning har SVUX här hittat engeniall enkel princip. Vuxenutbildningen,m. Nr 84 summan av studiemedel och hälften av den egna in- -j,. , j komstenunder samma halvår skall få uppgå till högst etl basbelopp. - , iq-yr Menatt införa en sådan för den enskilde helt begriplig begränsningsregel i deltanäst intill obegripliga system tilltalar lydligen inle departements- Vuxenutbildningen, chefen, I stället går han vidare mot etl alltmer komplicerat system med m. m. en nedbrytning i 15-dagarsmoduler, procentsatsersom 7,78, 1,39 osv. Vi anser alt den av SVUXföreslagna principen är ell klart överlägset säll all i en begriplig formuttrycka en behovsprövning mot den egna inkomsten. Den föreslagna gränsen ärdock för låg; den innebär att man även vid helt normala ferieinkomster får enreducering av utgående studiemedel. Gränsen bör därför sättas vid 1,25basbelopp. Attinföra den här principen ulan en total överarbelning av systemet i en hellannan riklning än departementschefens är dock inle möjligl utan alt kompliceratillvaron ännu mer. Vi har därför anslutit oss lill de krav som resls i andramoiioner och som även pläderar , nämligen en höjning avfribeloppsgränsen till av basbeloppet per kalenderhalvår och en sänkningav reduceringsfaklorn från 2/3 lill 1/2. Dehär föreslagna ändringarna i reglerna för behovsprövning mol egen inkomstmedför självfallet motsvarande föfidändringar när det gäller deltids- ochkortlidsstuderande. nuvarande reglerna för tilldelning av studiemedel görs en skillnad mellansialskommunalt och statligt bostadstillägg. Det slalliga räknas som inkomstmedan del statskommunala inle gör del. Detta är en för den enskilde sluderandeobegriplig skillnad. Utskottet hävdar att det är rimligt all vid den häraktuella behovsprövningen beakta även sådant inkomstprövat samhällsstöd som ide individuella fallen innebär en inkomstförstärkning och inle är avsett företl speciellt ändamål. Men det är ell skäl som inle håller. Dä borde t. ex.även del allmänna barnbidraget räknas som inkomst. Vi vidhåller att nu gällanderegler är inkonsekvenia och att varken statskommunalt eller statligtbostadstillägg bör betraktas som inkomst i del här fallet. Detär enligt vär uppfattning rimligt att de återbetalningsplikliga studiemedlenfär avräknas som skuld vid både tilldelning och återbetalning av studiemedeloch att således förmögenhelsbegreppel blir entydigt. En sådan princip föreslogsockså av studiemedelsulredning. Dessutom skulle den av oss ireservationen 19 föreslagna förändringen innebära en anpassning lill gällandeförmögenhetslagstiftning. Jag ber all få yrka bifall lill reservationerna 14, 15, 18 och 19 vidsocialförsäkringsutskoltets betänkande. 1reservationen 22 behandlas förmögenhetsberäkningen i det ekono miska underiaget för inkomstprövat tillägg i sludiehjälpssystemei. Många ungdomar vilkas föräldrar driver rörelse av olika slag - famifiejordbruk, handel eller liknande som kan ge en låg beskattningsbar inkomst men som fordrar ett relativt stort driftkapital - går miste om detta inkomstprö- 100 vade tillägg genom att driftkapitalet räknas somförmögenhet och läggs till grund för prövningen.Utskottet hänvisar till pågående utredningar. Vi menar alt en justering härgenom en sänkning av procentsatsen kan genomföras och jag yrkardärför bifall till reservationen 22. Låtmig vidare, herr talman, säga några ord om den studiesociala ulredning somriksdagen beställde förra årel och som ännu inte tillsalts.Utbildningsministern har med jämna mellanrum - senast - aviserat att densnart skall tillsättas, men ännu har så inte skett. Det verkar nästan som omdepartementet på alll sätt försöker förhala den här ulredningen. Det ärmärkligt att det skall ta så läng tid att få i gång denna nödvändiga ochviktiga översyn av hela del sludiesociala systemet. Utredningenbör, som vi anför i det särskilda yttrandet, göra en allsidig ochförutsättningslös översyn av hela det studiesociala systemet och samordna desludiesociala villkoren för ungdomar och vuxenstuderande i etl system som gertillfredsställande utfall för bägge grupperna. I bilden mäste dä flnnas med attskillnaderna mellan de ungdomsstuderande som fullföfier sina studier i en föfidoch de vuxna som arbeie återupptar studierna inte är särskiltslor. I bägge kategorierna finns såväl ensamstående studerande som studerandevilka bildat famifi och har försöriningsplikt mot denna. Enligtvår uppfattning är det dessutom tvä frågor som utredningen med förtur måslelösa. Den ena gäller prövningen mot makes/makas inkomst och förmögenhet. Vårprincipiella uppfattning är alt varie individ i ekonomiskt avseende ärsjälvständig. Därför bör prövningen bort. är dock kostnaden så stor,att vi accepterar att detta inte kan ske pä en gäng. Den nu föreslagnahöjningen av fribeloppsgränsen ser vi som elt steg mot en successiv avveckling. Denandra frågan gäller åldersgränsen för övergäng mellan studiehjälpen ochstudiemedelssystemet. Mänga ungdomar som inte bor hemma och inle heller fårunderhäll frän föräldrarna är ändå för storleken på sitt studiestöd beroende avderas inkomst och förmögenhetstillgängar. Speciellt komplicerat har del visatsig bli med den splittrade famifiebild som finns. som CSN utfärdade innebar alt man i mängaskolor fick la in en ny omgång uppgifter pä samtliga elever mellan 18 och 20 äroch gä igenom deras famifiesitualion för att kunna avgöra vilkel studiestöd devar berättigade till. Gränsen bör därför samordnas medmyndighetsåldern, dvs. sänkas till 18 är. Debatien har varil lång, och därför skall jag inskränka mig tilldet som jag nu anfört. Vuxenutbildningen,m. Hen (): Isocialförsäkringsutskoltets betänkande nr 14 behandlas vissa frågor somsammanhänger med del s. k. studiemedelssystemet, och i anslutning till molionen1214 av och mig skall jag nu ta upp ell par punkler som knyter antill studiemedelssystemet. Den första punklen gällerstudiemedlens storlek. Om man skall la Vuxenutbildningen,m. slällning tillstudiemedlens totalbelopp trorjag att man måste slälla sig frågan: Vilkenlevnadsnivå bör en vuxen heltidsstuderande i vår lid ha rätt till? Om man däbeaktar alt både SVUX-reformen, som vi diskuterar, och U 68-reformen, somvi kommer att diskutera , avser alt öka antalet vuxenstuderande jämförtmed , så måsle man Slälla frågan varför regeringen och majoriteten isocialförsäkringsutskotlel anser att både totalbeloppet och del kontantabidraget skall vara lägre nu än under 1960-lalet. Vad är del som motiverar t, ex. när del gäller den kontanta bidragsdelen nu vill räkna med en lägrestandard än den som man i böfian pä 1960-lalel fastställde till av deltotala studiebeloppets siorlek? Särskilt mäste man fråga hur de yngresocialdemokrater, som för 10-15 är sedan i högslämda ordalag talade omstudielön, kan försvara att man sätter studiemedlen och då särskillbidragsdelen lägre än man gjorde 1963. Det var ju så all när delta systeminfördes ansåg man - och del medgavs också från regeringen i debatten - attbåde nivån på studiemedlen, som alllsä för att använda dagens terminologimotsvarar av basbeloppet, och bidragsdelen, som då fastlades fiärdedel av studiemedlen, var låga. Jagminns alt vid sludeniriksdagen tillhörde jag dem som förordade ettflfty-fifty-syslem, och vi som dä förordade att studiemedelssystemet skullebyggas upp med ungefär hälften län och hälften bidrag möttes av rält mycketkriiik - och en smula hånfull kritik - från socialdemokraterna för att vi varsä återhållsamma. var det reaktionärt att säga all bidragsdelenskulle vara 50 96. Socialdemokralerna hade ju som målsättning all den skullevara 100 96. Men vill de inle ens vara med om alt läla bidragsdelen förbli25 %. Den målsättningen var väl, herr talman, liksom andra socialdemokraliskalöften på skol-och utbildningsområdet, ord utan täckning i verkligheten. Fördet andra vill jag beröra reglerna för inkomstprövning både belräffande egeninkomst och makes eller makas inkomst. Vi är pä väg bort frän enfamifiesyn som innebär att man betraktar makarna som ekonomiskl sammanbundna.Vi är på väg mol en individuell behandling av människor oberoende av kön ochcivilstånd. Då är del ologiskt all låta rätten till studiemedel vara beroendeav makens eller makans inkomst och låta ålerbelalningsskyldigheten vara koppladtill den. Med de relalioner mellan könen som dess värre finns i det svenskasamhället f n. kommer sådana regler tveklöst all missgynna kvinnorna. Om manalltså vill skapa mer av rättvisa ål kvinnorna bör man motarbeta den typen avbestämmelser i lagstiftningen. All varken socialdemokralerna eller cenlern helhjärtat velat siödja detta krav är kanske typiskt för båda dessapartiers "nygamla" kvinnosyn. Närdet gäller avräkningen mot egen inkomst skall man hålla i minnet all devuxenstuderande som skall stimuleras lill högskolestudier och som komnieralt omfattas av studiemedelssystemet i allmänhet är äldre och dessutom i störreutsträckning beroende av egen inkomst för sin försörining än de studenter somvi hillills har haft inom universitets- Detta är ellstarkt, nytillkommande skäl för en ändring av inkomstprövningsreglerna. Att somsocialförsäkringsutskoltets majorilel pä s. 49 i beiänkandel påslå alt en sådanändring skulle gynna högre inkomsttagare lycker jag visar all utskottet intelänker längre än näsan räcker. åstadkomma s. k. återkommande ulbildning - få fler vuxenstuderande ochöppna högskolan för äldre studerande i slörre utsträckning än nu - kommermånga sluderande automatiskt att ha högre inkomster än de nuvarandestudenterna, som i liten utsträckning är förvärvsarbetande. De studenter somdet här studiemedelssystemet i framliden skall gälla för kommer alltså attvara personer från det aktiva arbelslivet med mer normala förvärvsinkomster.Alt då avvisa kravel pä ändring av inkomslprövningsreglerna genom att säga allde bara gynnar höginkomsttagarna visar närmast all ulskottet inte alls harförstått eller ställt sig bakom syftet med de niånga reformer pä utbildningsområdetsom nu diskuterar. Jagvel inle om jag kommer att få svar pä det här frän företrädare för majoriteteneller från utbildningsministern, som är i kammaren f n. Har de nägon annanmening om all syftet med de sludiesociala åtgärderna är all stimuleravuxenstuderande lill studier än den som jag har gett uttryck för här, kunde delvara iniressani all få reda på detta eller . Med detta ber jag alt få yrka bifall till reservalionerna 9, 10, 15 och16 vid socialförsäkringsutskottets belänkande nr 14. Vuxenutbildningen,m. i (s): I socialförsäkringsutskoltets belänkande nr 14 föresläs flera förbättringarav det studiesociala systemet. Inomstudiemedelssystemet föreslås en höjning av fribeloppsgränsen för makeinkomslenfrån 200 96 av basbeloppet per termin lill 250 96 per termin. Reformen innebäralt makes inkomst kan uppgå till . ulan all reducering av studiemedelsker. Vidare skall studiebidrag kunna utgå lill deltidsstuderande ifortsättningen. Inomsludiehjälpssystemei föreslås en höjning av reseiilläggel.In-komslprövningsgränserna för de behovsprövade formerna av studiehjälpenföreslås höjda från . Inackorderingstilläggetföresläs höjt frän . Vidare föreslås en särskildhemreseersältning för inackorderade elever i gymnasial ulbildning. Destuderande får tvä fria hemresor . Deförbättringar som föreslås bör ses mol bakgrunden av all förraåret beslutade om en rad betydelsefulla sludiesociala reformer. a. höjdessludiebidragsdelen och ålerbetalningsreglerna förbättrades. År1974 beslutade på förslag av utskottet att göra en allsidig ochförutsättningslös utredning av del studiesociala syslemet. Kritiken mot delnuvarande systemet har bl. a. gäll ut på all del är komplicerat ochsvåröverskådligt. Det är därför naturiigt att kostnadskrävande och Vuxenutbildningen, m. m. tekniskt svårbedömdaförslag nu hänskjuis till den ulredning som tillsätts . Ireservationen 9 av i och i föresläs allmaximibeloppet för studiemedel skall höjas till av basbeloppet. Riksdagenbeslutade att avvisa ett sådant förslag med hänvisning lill andraförbättringar som då genomfördes. Beslutet motiverades ocksä av statsfinansiellaskäl. Inleheller i är kan utskollet tillstyrka en höjning av maximibeloppet.Reservanternas förslag kostar statskassan drygt 70 mifi. kr., och frågan bördärför övervägas inom den kommande utredningen. Ireservaiionen 10, som , och kommunisternastår bakom, föreslås en uppräkning och värdesäkring av studiebidraget inomstudiemedelssystemet. Riksdagenbeslutade förra årel att höja studiebidraget från . lill 1 998 kr.Utskottet uttalade därvid att regelbundna höjningar av bidragsdelen bör skeför alt fä en anpassning till förändringarna i penningvärde. Utskollet stårkvar vid uppfattningen all studiebidraget skall vara beroende av särskildariksdagsbeslut, då regering och riksdag måste ha en tillfredsställande kontrollöver statsutgifterna. Reservanternasförslag kostar drygl 100 mifi. kr., och utskottsmajoriteten är inle beredd allhöja bidragsdelen i en situation dä vall att ge företräde ät reformersom är inriktade på korttidsutbildade. Ivpk-reservationen 11 föreslås en plan för höjda studiebidrag som ett led i enövergäng till studielön. Elt system med studielön får betydandesamhällsekonomiska konsekvenser och bör därför övervägas i utredningen. Mankan ocksä diskutera vilka effekter studielön har ur jämlikhels-synpunkt. Fär vien ufiämning av löner och levnadsslandard, eller kommer klyftorna att öka? Detär väl en fråga som utredningen bör fundera på. Vpkvill i reservationen 12 slopa ålerbelalningsskyldigheten för barntillägg ochextra studiemedel vid dubbel bosättning. UtskolletSlår här kvar vid sin tidigare uppfattning. Att slopa ålerbelalningsskyldighetenför barnlilläggen innebär alt sluderande gynnas i förhållande lill andragrupper på elt säll som inle kan motiveras. Även del andra kravet ivpk-reservationen får till konsekvens att en studentgrupp gynnas. Moderaternavill i reservaiionen 13 ha en uppdelning av studiemedlen på flerautbelalningstillfällen. skulle skapa förutsättningar för god ekonomiskplanering, menar reservanlerna. En förändring i linje med reservanternasförslag kan komma, när det föreligger tekniska förutsättningar i form avADB-teknik. Centernvill i reservationen 14 all studiemedel inte skall bevifias med högre belopp änatt den sammanlagda återbelalningsskytdighelen blir högst 10 basbelopp.Förslaget skulle gynna deltidsstuderande, enligl reservanterna. Centerreservalionenöverensstämmer med vad SVUX föreslagit, men utredningsförslaget förutsattetillgäng till ADB-teknik. Med hänsyn lill detta och till frågans tekniskakaraktär bör frågan om begränsning av del totala studiemedelsbeloppel övervägasi den kommande ulredningen. Reservationerna15, 16 och 17 tar upp behovsprövning mot egen och makens inkomst ochförmögenhet vid studiemedelslilldelning. Som utskottet framhåller är dettafrågor som är aktuella för den aviserade ulredningen. Bakomreservationen 15 står samtliga borgerliga partier. Del finns starka skäl förutredning av behovsprövning mot egen inkomst innan man lindrar den. Dels är deten resursfråga, dels gäller det att finna en konstruktion av reglerna som äracceptabel ur rättvisesynpunkt, eftersom ett slopande av prövningen mot egeninkomst gynnar personer som har goda möjligheter all skaffa sig inkomster. Närdet gäller principen all makarna skall betraktas som ekonomiskl självständigarättssubjekt är ulskoitsmajorilelen och reservanlerna ense. Majoriteten villemellertid utreda frågan för all få en lösning som är rättvis ur allasynpunkler. Ireservaiionen 18 går emot alt statligt bostadstillägg räknas sominkomst vid studiemedelslilldelning.