prot · FY0953 · 1975-12-31 00:00:00 — Medhänsyn till delta och även till de förhandlingar mellan LO och SAF som jagtidigare åberopade finns det enligt utskottets mening ingen anledning tillinitiativ frän i denna fråga. Reglernaför bidrag lill förelagshälsovården, som också berörs i en reservalion, prövasi en utredning. Resultatet av det arbetet -som beräknas komma innevarande år,kanske - bör avvaktas innan man har anledning alt övervägavilka ätgärder som skall vidtas pä del området. Arbetsmiljöfrågor, m. m. Arbetsmiljöfrågor, m. m. Moderatasamlingspartiet och ' kommunisterna har var sin reservalion belräffandeformerna för utseendet av skyddsombud. Ulskottet finner alt det måsle varahell fel att som föreslär frånta de avtalsslutande fackligaorganisationerna rätten att utse skyddsombud. Utskottet anser också att detinte finns skäl alt i anledning av vpk;s förslag om uppmjukning av reglerna nuändra pä rådande bestämmelser. Sammauppfattning hyser utskottet när del gäller vpk:s förslag om ändring avbestämmelserna belräffande skyddsombudens befogenheler att avbryta pågåendearbete. Här måste naturligtvis målsättningen vara alt det bedrivs etl säeffektivt skyddsarbete ute pä fältet alt sädana ingripanden blir obehövliga.Det är en målsättning som man gemensamt måste arbeia för att uppnä. Utskottetanser också, i likhet med tidigare, att det skall vara yrkesinspektionen somäven fortsättningsvis ger sitt utlåtande över åtgärder som skyddsombudet haranledning alt vidta när han stoppar pågående arbete. Slutligen,fru talman, några ord om reservationen 20. Det är med tillfredsställelse mankan konstatera att kommunisterna har anslutit sig lillutskottets tidigare uttalade uppfattning, att det är fackföreningarnas ochlöntagarorganisationernas egen sak att besluta om man skall upprätta och drivaeventuella fackliga arbetsmifiöinsiitut. har vi haft moiioner frånvänsterpartiet kommunisterna som har gäll ut pä all skulle falla debesluten ät de fackliga organisationerna. inskränker man sig till att delskall ställas statliga garantier för kostnaderna, om man pä fackligt hällväfier att upprätta sädana institut. Jag vill inte hålla för uteslutet altvisst statligt stöd för den verksamhet som de fackliga organisationernabedriver och kommer alt bedriva inom arbeismifiöns område kan vara befogat. Menäven i den frågan kan vi förvänta oss, att om löntagarorganisationerna såflnner påkallat kommer de all höra av sig också med de önskemålen. I det lägetfår man ta ställning lill finansieringsfrågorna. Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter. i (c) kort genmäle; Det kan synas som om det inte råder några större skillnader mellanutskottets skrivning och reservationen 3 beträffande psykosocialaarbetsmifiöproblem. Vi vill i den reservaiionen alt uttalar sig föratt de psykosociala arbeismifiöproblemen ges etl större utrymme inom detforsknings- och utvecklingsarbete som pågår på arbeismifiöomrädel. Vi villunderstryka detta kraftigare än som sker i utskottets belänkande. Delär intressant att läsa ulskottsbelänkandet i är. Vi har väcktmotioner pä detta område. De problem som vi har tagit upp har inte mötts medden förståelse som man ändock tycks ha . Beträffande reservationenom företagshälsovården säger all en utredning är pågång. Del skriver också utskottet. Därför är del riktigt att vänta och avvaktavad den utredningen kommer fram lill. Vi hyser dock den uppfattningen allriksdagen redan nu skall ge till känna att dessa frågor bör övervägas. Skallföretagshälsovården fungera ordentligt i fortsättningen, är det nödvändigt attse över även de statsbidragsregler som f n. finns. A rbetsmiljöfrågor, m. m. i Boriänge(vpk) kort genmäle: Jag vill göra några korta kommentarer med anledning av reservationerna2 och 6. Del gäller försl skyddsombudens utbildning. Vi har yrkat pä speciellakurser i mätteknik och giftlära. Jag lycker att det inle går att se sågenerellt på dessa problem som gör. Jo, då var de kemiska hälsoriskerna i centrum. Vem skall övervakadem i fortsättningen? Man måste sälta in kraftig ulbildning just pä dessa tväområden för alt kunna övervaka den delen och de gränsvärden som finns.Speciella insatser bör göras pä dessa områden. Gruppträning,utvecklingssamtal och sensilivitetsiräning ingår i ell system, där man via desjälvstyrande produklionsgrupperna skall ta bort själva orsakerna till att enmänniska inte trivs på en arbetsplats. All hänvisa lill en utredning och baravänta på dess resullal lycker vi är elt för snävt sätt all se pä detta problem.Man bör redan nu vidta de åtgärder som vi har föreslagit i reservationen 6. HerrFRANZÉN i (vpk) kort genmäle: Jag vill bemöta , först och främst angåendeförelagshälsovården. Förvisso håller arbetsmarknadsparlerna på med förhandlingar.Men man kan väl ändå räkna med att dessa förhandlingar inte kommer all ledatill önskat resultat. IFackföreningsrörelsen nr 3 intervjuas en metallarbetare, som säger attarbelslagarna måsle bestämma över de här frågorna, för annars fär vi aldriglillbaka medlemmarnas förtroende för företagshälsovården. Det är riktigt. Mankan inte räkna med att samrädslinjen och övrigt samarbete med arbeisköparna ifråga om företagshälsovården eller i andra frågor beträffande arbetslivet kanskapa något förtroende. Vadbeträffar epidemiologiska forskningscentra vill jag säga att visst sker detvissa utredningar och en del forskning. Visst pågår det en utveckling i frågaom mifiöregistrering, men den verksamheten har inle specialiserat sig päarbetsmifiöerna. En sådan specialisering behövs för att man skall kunna taindikationer från norr och söder och fastställa alt här behöver del verkligenses över vad den och den mifion egentligen innebär. En sådan registrering germöjlighel all ingripa avsevärt tidigare än vad som kan ske . Ja,, att man skall ha som en målsättning för skyddsombuden attarbelel skall bedrivas effektivt på fältet är nog gott och väl. Men var dä medoch upplev skyddsombudens möjligheter ute pä fältet. Begreppet omedelbar ochallvarlig fara är ganska tänjbart. 11 protokoll 1975. A rbetsmiljöfrågor, m. m. behövs större befogenheterför skyddsombuden för att de inle skall behöva hamna i en situation där deslår och tvekar inför om del föreligger omedelbar fara eller inle. På denarbetsplats i som jag kommer ifrån har jag råkat ut för densilualionen flerfaldiga gånger. Innebär avsaknaden av skyddsräcke all del ärfråga om omedelbar fara, när arbelel försiggår 5 å från kanten lillavgrunden? Eller blir del farligt försl när man kommer närmare? Del behövs ulantvivel slörre befogenheter för skyddsombuden. Jag tror inte alt de kommer attmissbrukas, och jag tror inle att heller tror all sä kommer attbli fallet. Hen () kortgenmäle: Försl vill jag säga lill i all de psykosocialaproblemen i och för sig inte är någon ny fråga. Den problemaliken harverkligen uppmärksammals, och del har inle saknats insalser på området. Jagvill bara åberopa en undersökning som har gjort för altsöka få fram en uppfattning om medlemmarnas psykosociala arbetsmifiöproblem.Den undersökningen visar att ca 30 96 av medlemmarna upplevde olika grader avpsykisk påfrestning och stress i jobbet. Bland de uppgivna orsakerna lilldylika påfrestningar märks buller, rök, drag, luftföroreningar, fysisktpåfrestande arbete, för-fiänstproblem, hårt uppskruvad arbetstakt, enformigtoch ointressant arbete - för all nu nämna de faklorer som åberopades mest. Buller,fysiskt påfrestande arbeie, rök, drag, luftföroreningar osv. är problem sommåsle angripas inom ramen för den vanliga arbeismifiö-polilken. Om manåstadkommer insatser på det området, medverkar man också till alt lösa depsykosociala problemen. Men självklart finns del en rad andra faklorer som vihar anledning att uppmärksamma. Arbels-mifiöfondsmedlen är också avsedda attanvändas lill att förbättra villkoren pä detta område. Jag kan åberopa deaktiviteter son-| är på gång på fackligt håll, där Kommunalarbetareförbundetnyligen har träffat ell avtal med och ivilket dessa frågor las upp till behandling. Vidare har arbelsmifiöutredningeni uppdrag all se över frågorna. i vill ha en utredning om statsbidragsreglerna förföretagshälsovården. Del finns redan en utredning som sysslar med denna fråga.Den kommer under innevarande är att lägga fram sitt förslag, och därför finnsdet anledning att vänta med ell ställningstagande. Men jag vill ändå redan nugöra den deklarationen all utgifterna för företagshälsovård liksom förarbelsmifiöverksamhei i övrigl bör bäras av produktionen. Statsbidrag börnormall bara utgå för de kostnader som samhället i annat fall skulle ha haftför verksamhet som bedrivs av företagshälsovården. Men vi fär se vilkelförslag utredningen kommer att lägga fram på delta område. Hen i (c) kort genmäle: Jag har inte sagt att det här är någon ny fråga. Vad jag har sagl äralt har vi motionerat jusl om denpsykosociala arbelsmifiön, men vi har inle här i mön något förståelseför kraven i molionerna. Viär angelägna om att få fram en utredning belräffande företagshälsovården. Sälänge vi inte har såväl teknisk som medicinsk personal har vi inte en helförelagshälsovård - vi har endast en halv sådan. Vi tror all del kan vara enstimulans lill en fullgod förelagshälsovård om vi får en ändring av nuvarandeslatsbidragsregler. Arbetsmiljöfrågor, m. m. Hen () kortgenmäle: Jag delar självklart i uppfattning om hurföretagshälsovården skall arbeta och att den tekniska delen där är oerhörtviklig. Men man löser inte problemen med rekrytering av tekniker, läkare osv.enbart med hjälp av statsbidrag. Jag förslär inle vad är uteefter när han talar om att tillsätta en utredning som ser över statsbidragsbestämmelserna.Del finns ju redan en utredning som har det till uppgift och som kommer altredovisa resultatet av sitt arbeie redan innevarande är. Då bör väl även herrGustavsson kunna avvakta del utredningsbetänkandel. Lålmig, fru talman, ulnylfia replikliden lill all även säga något till herrHagberg i och i . Iutbildningen av skyddsingenjörer, , ingår även yrkeshygieniskafrågor. Ocksä i den ulbildning som riktar sig till de i övrigl verksamma inomskyddsområdet finns inslag av sådana frågor. Men del utesluter inte all det kanfinnas anledning alt framgent salsa pä en intensifierad utbildning för alt fåfram yrkeshygieniker för arbelet inom arbeismifiöns område. Beträffandeföretagshälsovården kanske jag kan lämna den informationen lill i förhandlingar med har krävt alt en vissöversyn av företagshälsovårdens verksamhet skall göras. I samband därmed kräverman ocksä att de anställda skall ha majoritet och därmed elt avgörandeinflytande över arbeismiljöfrå-gorna i vid mening. De förhandlingarna är ännuinle avslutade, och vi fär väl se vilket resultat de kommer all leda till. Detabsolut viktigaste när det gäller arbetet med alt förebygga hälsorisker ocholycksfall är alt del bedrivs etl kontinuerligt arbeie ute pä arbetsplatserna.Herr log som exempel för att vidga skyddsombudens räll alt stoppaarbeten alt etl skyddsräcke saknades på en Slällning. Jag har tidigare jobbatpå byggen som iräarbelare, och jag vel att inle skall elt arbeie stoppas därföratt del fattas ell skyddsräcke. Nej, , det är skyddsräcket somskall sättas dit. A rbetsmiljöfrågor, m. m. Hen i (s): I socialutskottets belänkanden nr 3 och 4 behandlas urarbelsmifiösynpunkt vikliga och väsentliga frågor. belänkande 3, som behandlar propositionen 1975:1 bil. 13, lasfrågan om yrkesinspektionens distriklsindelning upp i en reservalion. Behovetatt i olika avseenden förbättra arbelsmifiön ställer höga krav påyrkesinspektionen när det gäller alt snabbi kunna la slällning lill olikafrågor. Utskottet delar därför motionärernas uppfattning att det är angelägelalt yrkesinspektionen kan verka sä nära arbetsställena som möjligl, och därförbör vid distriklsindelning hänsyn tas lill de geografiska områdena. Dereformer på arbeismifiöomrädel som trädde i kraft innebar sloraförändringar när del gäller yrkesinspektionens arbete och organisation. Vi harännu inte vunnit tillräcklig erfarenhet av den nya distriktsindelning somgenomfördes för mindre än etl år sedan. Ett ställningstagande lillmotionärernas önskemål bör i enlighet härmed anslå till dess att vi har vunnitytterligare erfarenhet. Del är därför förvånande alt man reserverat sig förmolionen i detta avseende, då frågan är under övervägande och kanberäknas få en bedömning sä snart vi erhållit tillräcklig erfarenhet. Medhänsyn härtill har utskottet inle funnit anledning att vidta någon åtgärd medanledning av motionerna, och jag ber, fru talman, att få yrka bifall lillsocialutskottets hemställan i betänkandet nr 3. Isocialuiskoiieis betänkande nr 4 behandlas såväl förelagshälsovårdsfrågor somarbetarskydds- och arbelsmifiöfrägor. Jag skall här kommen-lera dereservationer som inte berörde i sill inledningsanförande. Imolionen 768 av m. fl. och i reservaiionen 5 tar man upp frågan omen allsidig kommitté med uppgift all kartlägga de bakomvarande orsakerna tillden höga sjukfrånvaron i arbetslivet. redovisade en gemensam kommittéför SAF och LO frågan angående sjukfrånvaron i arbetslivet. Det konstateradesatt det f n. inle finns någon enhetlig frånvaroregislrering i landet och alldet, om man vill engagera sig i fränvaroproblemet, i första hand krävsforskning rörande frånvaron. Dennafråga har sedan aktualiserats vidare. Sedan ulredningen överlämnades lillarbetarskyddsfonden med begäran att fonden skulle uppmärksamma frånvaron iarbetslivet som ett högpriorileral område för forskning och utveckling harfonden beslutat att föreslå SAF, LO och TCO att dellaga i en styrgrupp, varsuppgift bl. a. skall vara att på grundval av den genomförda ulredningenöverväga behovet av forskningsinsatser på detta område. Jag tror att del är ellväsentligt område som vi har all anledning alt ha uppmärksamheten riktad på.Men dä frågan är uppmärksammad och föremål för utredning och med beaktande avdet arbete som pågår inom yrkesskadeslalislikulredningen anser utskottet att molioneninte bör föranleda någon åtgärd från sida. Inte heller del herrÅkeriind här anförde har gett belägg för att det bör vidtagas Ireservaiionen 13 av vpk lar man upp frågan om sanktionsbeslämmelserna.Ansvarsreglerna i arbetarskyddslagen bygger i princip pä all slraffhot iallmänhet inte inträder förrän tillsynsmyndigheter meddelat föreskrifter.Reservanterna liksom motionärerna pekar pä all det föreligger vissa problem pådelta område. Enligt utskottets mening är det angelägel attarbetarskyddslagsliflningen ger möjligheter lill sanktioner mol arbetsgivaresom i olika avseenden åsidosätter sina förpliktelser när del gällerarbetarskyddet. Somgrund för snabba och verksamma myndighetsätgärder mol dåliga arbeismifiöermåsle nämligen finnas ett effektivt sankiionssysiem. Utskottet vill erinra omall de ändringar i arbetarskyddslagsliflningen som antog 1973 bl. a.innebar all sanktionssystemels effektivitet ökade och atttillsynsmyndigheternas agerande fick en ökad tyngd. Vi kan förvänta oss attytterligare ätgärder i della avseende kommer att anvisas i del fortsalla arbeiesom arbelsmifiöutredningen bedriver med tonvikt på del materiella innehållet iarbetarskyddslagsliftningen. Ulredningen kommer all få lillfälle att närmarepröva lämpligheten och omfattningen av arbetarskyddssiyrelsens rält att meddelaföreskrifter och omedelbara straffgaranlier. Utskottetvill också erinra om departementschefens uttalande att skäl finns all förordaalt hela frågan om den rättsliga karaktären av föreskrifter somarbetarskyddsslyrelsen meddelar las upp lill en samlad bedömning och löses ielt sammanhang i anknytning lill utredningens översyn av lagstiftningen påarbeismifiöomrädel. Medhänvisning till del anförda anser jag att något tillkännagivande lillregeringen inte behöver ske, och någon åtgärd frän sida synessåledes inte påkallad. Ireservalion nr 14 upptas frågan om åigärder mot buller och ulbildning avpersonal för all kunna arbeia med dessa problem. Enligtdirektiven för arbelsmifiöutredningen är det en väsentlig uppgift förulredningen att uppmärksamma yrkesskador. Till detta område räknas utan tvivelbuller. Del förekommer ofta alt helt nya typer av bullerproblem uppträder påarbetsplatserna. Ulredningen föreslog i sitt delbetänkande vissa åtgärder somgör att en förhandsprövning av arbetslokaler m. m. skall ske. Denna lag träddei kraft . Utskottet förutsätter också, liksom man angavi utskottsbetänkandet , alt frågan upplages i utredningens vidare arbeie.Utskottet förutsätter att varudeklaration eller lypbesiktning sker på frånarbeismil-jösynpunkt viktiga områden, såsom när det gäller maskiner, redskapeller andra anordningar, och att dessa frågor ägnas speciell uppmärksamhet iutredningens forlsatla arbete. Meddet anförda anser utskottet att något tillkännagivande icke bör ske, utan altreservaiionen bör lämnas ulan åtgärd. Reservationnr 15 behandlar frågan om de hygieniska gränsvärdena för luftföroreningar påarbetsplatserna. I de anvisningar beträffande hy- Arbetsmiljöfrågor, m. m. Arbetsmiljöfrågor, m. m. gieniska gränsvärden somträdde i kraft finns dels föreskrifter om gränsvärdenasinnebörd och användning, dels en förteckning över gränsvärdena för del antalämnen som särskilt angivits. Mankräver i reservationen och motionen att åtgärder skall vidtagas och att manskall kunna stoppa arbelel omgående när de fastställda gränsvärdenaöverskrids. I del arbetet som arbelsmifiöutredningen bedriver är det enväsentlig uppgift att bl. a. uppmärksamma hälsoriskerna pä grund avluftföroreningar, att skapa förutsättningar för alt man skall kunna komma tillrätta med de problem som här möter. I direktiven framhålls speciellt alt en delyrkesrisker, inte minst sådana som har sitt upphov i luftföroreningar, inte kandefinitivt konstateras utan att särskilda, kanske kostnadskrävandeundersökningar utförs på arbetsplatsen. i Boriänge pekade i sittanförande på olika fall och berörde bl. a. KemaNord. Åtgärder har där vidtagitsoch erhållna uppgifter visar alt frågan slår inför sin lösning. Ulredningenskall pröva hur föreskrifter rörande sådana undersökningar skall ske. De frågorsom således här aktualiserats i moiioner och reservationer och som är underutredning bör icke föranleda någon åtgärd i nuvarande läge. Ireservaiionen 16, som ocksä behandlar de hygieniska gränsvärdena, upptas fråganom all arbetarskyddsslyrelsen skall fä i uppdrag att presentera dendokumentation som förutsätts finnas lill gränsvärdeslistan och motiven i defall ett lägre gränsvärde lillämpas utomlands. I de av arbetarskyddsslyrelsenutfärdade anvisningarna om de hygieniska gränsvärdena lämnas en kortfattadredogörelse för denna dokumentation. har anfört synpunkter påfrågan varför vi har högre gränsvärden än en del andra länder. Men man kanocksä peka på att vi har lägre gränsvärden än vissa andra länder. Del beror påom man jämför med staterna i öst eller i väst. Del är inget nytt när del iarbetsmiljödebatten anförs att gränsvärdena i är myckel lägre ände värden som lillämpas i västvärlden och även i . I reservaiionenåterkommer detta i form av en jämförelsetabell som visar de stora skillnadersom föreligger. har ocksä vältaligt berört detta. Av-siklen meddessa jämförelser synes vara all vilseleda. Svårigheterna är Slora när delgäller all fä fram underlag för riktiga jämförelser t. ex. med . Numerahar dock påvisats etl säll alt fastställa skillnaderna i vad gällergränsvärdena mellan och . Vi här i mäter i andningszonenoch har värden som är lillämpningsvärden. har sina värden fastställdaför arbelszonen - från golvet - och de avsernybyggnadsvärden som skall hållas i nyproduktion. Myndigheterna kan ge dispensvilket, enligt vad som erfarits, ofta sker och då efter en lista vars innehållej är tillgängligt. Allunder dessa omständigheter göra sädana jämförelser som gjorts i reservaiionenoch här i debatten är all snedvrida fakta, då man ej redovisar del verkligaförhållandet. I fråga omarbetarskyddssiyrelsens handlingar rörande gränsvärdena gäller som tidigare nämntssamma regler som för allmänna handlingar i övrigl, vilket innebär alt var ochen äger rätt all fä del av handlingarnas innehåll. Vederbörligasekretessbestämmelser är givelvis tillämpnings-bara. Del är alltså öppet föralla att kunna la del av dessa handlingar och någon åtgärd från sidasynes icke vara aktuell. Ireservaiionen .17 begärs att del i arbetarskyddslagen skall finnas regler sominnebär tio minuters paus på betald arbetslid vafie timme och att del skallvara en ökad bemanning vid löpande band m. m. Arbelsmil-jöulredningen har tilluppgift all undersöka det här aktualiserade spörsmålet. Enligt direktiven börskyddsaspekten ägnas speciellt slor uppmärksamhet. Jag tror alt det sompåtalats i molionen och i reservaiionen utgör en väsentlig del av utredningensuppgifter. Men då dess arbete nu är i gäng bör någon åtgärd ickevara påkallad. Reservaiionen18 berör en annan viklig fråga som tidigare behandlats här i ,nämligen enmansbefiäning. En granskning av förhållandena för ensamarbelare avolika slag ingår i arbelsmifiöutredningens uppdrag, och vi kan förutsätta attutformningen av de framlida reglerna i fråga om ensamarbetare kommer attnoggrant beredas och övervägas inom ulredningen. I avvaktan pä delta arbeie börreservaiionen icke föranleda någon åtgärd. Ireservaiionen 19 från moderata samlingspartiet upptas frågan om detinternationella samarbetet på arbeismifiöomrädel. Man pekar bl. a. päsamarbetet inom EG. Påarbetsniiljöomrädet sker etl omfattande inlernalionellt samarbete som syftartill att åstadkomma en gemensam standard för maskiner m. m. medverkaraktivt i detta arbeie. Av utskottsbetänkandet framgår all vi är engagerade ielt otal organisationer och arbetsgrupper på det internationella planet. Härkan nämnas alt arbetarskyddsslyrelsen medverkar i olika kommittéer och grupperinom bl. a. område. Under hänvisning lill den ibetänkandet sålunda lämnade redogörelsen anser utskottet alt någon riksdagensåtgärd inte är erforderlig. De frågor som behandlas i de av mig berörda reservationerna ochmolionerna är alla under övervägande i utredningar, och reservationerna synessåledes vara helt omotiverade. Jag ber därför att få yrka bifall till socialutskottetshemställan på samtliga punkter. Arbetsmiljöfrågor, m. m. i (vpk) kort genmäle; När del gäller frågan om en plan för all bekämpa cancerrisken på våraarbetsplatser hänvisar i lill all man pä KemaNord harlöst det problemel. Men försl fick vi uppleva några dödsfall innan del händenågonting. Och vad har skett på andra områden där det förekommer cancerrisker''Vi behöver ju göra någonting i förväg. Jag sade i mitt första inlägg att vi nubara nödtorftigt försöker klara av dagens arbelsmiljöproblem. Jag har egentligenkommenieral del som i Blenlarp har A rbetsmiljöfrågor, m. m. Han menar emellertidnu all jag lämnat vilseledande uppgifter belräffande värden i olika länder.Men jag presenterade de här värdena för all arbetarskyddsslyrelsen skall lämnaen dokumentation i fråga om varför värdena är som de är i . Jagkan också med anledning av kritik av hur man mäter värdena nämnaall arbetarskyddsslyrelsen har fäll en allvarlig reprimand av , som jag har citerat. Han säger alt man iSovjetunionen har ell annat sätt all se på hur ett värde skall fastställas. Därändrar man värdet bara del sker en medicinsk förändring. Den lista som vi har iSverige tillåter däremot en viss skadefrekvens. Är del inte då nödvändigt allvi får en dokumentation ämne för ämne och inle en lista på gränsvärden? Jaglycker alt del är en skyldighet för en myndighet att ge en sådan dokumentationi etl sammanhang där det internationellt föreligger sä olika värden. Arbetsintensitetenverkar i lika ointresserad av som utskottet har varitnär del har behandlal molionen. Jag anser att detta är ett av de allvarligasteproblemen. Frågan har berörts ocksä i andra reservationer, där man talar om s.k. psykosociala arbetsmifiöproblem. Men man vill inie ta upp självakärnpunkten, dvs. arbetsintensiteten, och del vill egentligen inte herrJohnsson i heller. Jag menar alt skall man klara de här problemen,måste man gä till attack jusl mot arbetsintensiteten.