prot · FZ0921 · 1975-12-31 00:00:00 — Med dessa utgångspunkter för utredningens arbetetycker jag att det blir svårt för statsrådet alt vidhålla alt direktivenfortfarande ger möjlighet lill en allsidig och förutsättningslös prövning. om det studiesociala stödet Hen (): Del är en godprincip att de som berörs av en fråga skall få vara med och framföra sin meningom den frågan. När man inom harkritiserats för alt man inle lålil alla komma lill tals i viktiga skol- ochutbildningsfrågor har man ofta hänvisats lill det reella infiytande som nåsgenom medverkan i t. ex. utredningsarbete. När t. ex. Umeåstudenlerna lidigarei år klagade överalt de inte fick bli representerade i den regionalahögskolekommillén svarade genom att hänvisa dem lillrepresentation via studenternas fackliga huvudorganisation . Delta kan i och för sig vara en onödigt restriktiv hållning i vissafrågor, men jag kan förstå den i vissa frågor. Närman har del här ärendet framför sig och finner alt inle ens huvudorganisationernaför studenter och elever, , har fåll vara med i utredningen om delstudiesociala stödet, medan andra huvudorganisationer än de som företräderberörda sluderande har fåtl vara det, måsle man ställa sig frågan: Hur är detegentligen med rätten till medinflytande på skolans och högskolans område? Närskall egentligen de berörda få vara med? Är del så, , atl erauttalanden t. ex. lill Umeåstudenterna bara har varit undanfiykter för att inteIvingas erkänna faktum, nämligen alt ingen som har en mot mening får vara med i en utredning inom ? Nuhar ändrat sig litet grand. Han har gett efter för trycket ochmeddelar att han tänker föreslå regeringen atl utvidga utredningen så attde studerande får representation i den. Det får väl tolkas så atl de kommer allfå de två representanter som organisationerna gemensami har krävt. Men jaglycker all del argument utbildningsministern har för att inte ha gjort dettatidigare inte är hållbart. Om vi håller oss på högskoleområdet så har Sverigesförenade studentkårer be- gärt representation, och är Ju den representativa organisation för de högskolestuderande som n vember 1975 ''''- efterlyste i debatten med Umeåstudenlerna. Jag lycker därför att fråganom vilka principer som ligger bakom rätten till representation Om utredningenom kvarstår, även om det i och för sig är glädjande att utbildningsministerndet studiesociala i den konkreta frågan har gett efter. Fröken (): Också jag ber att få lacka statsrådet för svaret på min fråga.Anledningen till frågan är att direktiven till den sludiesociala utredningenav många uppfattals som myckel snäva. Det finns en oro för atl de sakkunnigamed utgångspunkt i dessa direktiv endasi skall kunna göra en närmast teknisköversyn och en del förenklingar inom de nuvarande ramarna. Del finns avsnitt idirektiven som klart tyder på att del bara är delta som är avsikten. av de moiioner som låg bakom begäran om en allsidigoch förutsättningslös ulredning pekade vi från sida bl. a. pånödvändigheten av att få en samordning mellan reglerna för det sludiesocialaslödel för ungdomssiuderande och vuxenstuderande pä högskolenivå. Skillnadenmellan de ungdomssiuderande som fullföljer sina studier i en följd och devuxenstuderande som arbete återupptar sina studier är ofta intesärskill stor. I båda kategorierna finns såväl ensamstående som studerande sombildat familj och har försörjningsplikt. Kan de sakkunniga ta upp och studeraden här frågan? Direktiven slår - såvitt Jag kan förstå - fast att del vidsidan av studiehjälp och studiemedel skall finnas ett tredje system förvuxenstuderande. Detta trots att man vet atl de vuxenstuderande pä högskolenivå- på grund av den prioritering som ligger i riksdagsbeslutet om vuxenstudieslöd- kommer alt vara hänvisade till studiemedelssystemet. Detär mycket som hänt på de tio är som del nuvarande sludiesociala systemet harfungerat. enhälligt utskott begärde en allsidig och förutsättningslösutredning som skulle kunna ta ett ordentligt grepp på det stora studiesocialaområdet och behandla många av de problem som diskuterat med jämna,mellanrum under de senasie åren. Finns det inte, när regeringen efter 15månader tillsätter utredningen, anledning atl formulera direktiven så atl delklart framgår alt utredningen får det uppdrag som begärde? Jag voretacksam om jag kunde få ett direkt besked av statsrådet om de bådafrågeställningar jag tidigare berört, samordningen mellan de studiesocialasystemen för ungdoms-och vuxenstuderande på högskoleområdet ochsjukförsäkringsproblematiken, kan las upp av utredningen. Låtmig dessutom, herr lalman, tillägga alt när det gällersluderan-derepresenialionen i utredningen så delar jag uppfattningen att de studeranderedan från början borde ha fått representation i utredningen. (vpk): Nr 21 Först skall jagbe atl få tacka för svaret. Enligt riksdagsbeslutetfrån skulle utredningen om studiestödels ii framtida utformningförutsättningslöst och allsidigt undersöka formerna förstudiefinansieringen.Nu kan konstateras att utredningen från början Om utredningen om binds avdirektiven alt arbeia med förändringar inom det nuvarande detsludiesociala systemet. Detta är både beklagligt och anmärkningsvärt. Det lordekunna stödet ifrågasättas ifall inte riksdagsbeslutet åsidosätts. I enförutsättningslös utredning borde självfallet frågan om siudielönesystemutredas - som f ö. vpk krävt - men i direktiven sägs i ställetatt riktpunkten skall vara att de återbetalningspliktiga medlen skall utgörahuvuddelen av studiestödet. skall utredningen pröva åtgärder sombefrämjar en bättre social rekrytering. Låneller lön för högre utbildning - det är frågan. Del är självklart att densociala jämlikheten vid rekrytering till högre siudier skulle främjas vid heltfria siudier. Höga sludiekostnader avskräcker främsl dem som lever i småomständigheter. Missförhållandet att den enskilde ivingas skuldsätta sig för attfinansiera sina studier måste undanröjas och ett hell nytt finansieringssystem,byggt på studielön, införas för att man skall kunna bryta den socialasnedrekryteringen. Detsom nu sagts är ingen nyhet utan snarare en självklarhet. Del är därför det ärså anmärkningsvärt att utredningen inte fått i uppdrag au just utreda frågan omstudielön. Dessutom är det anmärkningsvärt atl vpk, som som enda partiförespråkat ett alternativt studiemedelssystem, inle är representerat iutredningen. Del förutsattes också i ui-skotlsdiskussionen all utredningenskulle vara parlamentariskt så sammansatt atl samtliga i riksdagenrepresenterade partier skulle ingå i utredningen. Utredningen harfålt"sedvanligt bred partipolitisk förankring". Vad är det för nonsens när vpk inle är representerat!Anmärkningsvärt är också att de sluderande inte fåll fullvärdig representationi utredningen utan bara kallals som experter. Just , när debatten ommedinflytande och möjligheter att påverka sin egen arbetssituation pågår, ärdet förvånansvärt alt utbildningsministern sid-steppal de studerande. Det finnsmöjlighet, om viljan finns hos utbildningsministern, att rätta till dellakvalificerade misstag. Vpk kräver alt bli företrätt i utredningen, och tvåstuderanderepresentanter har utsetts från sluderandeorganisationerna. Jag vill ånyo frågautbildningsministern: Varför skall intestudielönefrågan utredas? Varför representeras intevpk i utredningen? Vad försl gäller den här frågan om de studerandes re presentation i utredningen är det alldeles klart att jag inte har annan inställning än den som har kommit till uttryck från fiera av de frågande, nämligen atl de studerande skall arbeta i nära samspel med utredningen. Nr 21 Men Jag såg del här renl praktiskt. Det är ett mycket stort antal or- Torsdaeen den ganisalionersom representerar de studerande. Hur svårt della är framgår n ocksåav atl de sex organisationer som kommit överens om att utse tvårepresentanter ingalunda representerar alla de studerandes organi- Om utredningen om sationer och inle heller alla de enskilda studerandegrupper som finns del studiesociala påolika läroanstalter runt om i landet. Även om man skulle bifalla önskan stödet om all få in de här två representanterna som ledamöter i utredningen har inte alla destuderandes organisationer tillgodoselts, bl. a. inle de Detsagda ger en bild av hur svårt detta är. Jag tycker att del är viktigt atlutredningen tar hänsyn till alla de här gruppernas behov. Det är också mycketklart markerat i riksdagsbeslutet liksom i direktiven alt man skall se till deskilda gruppernas behov. Jaghar alltså tyckt att det här initiativet från de studerandes sida -alt de harlyckats komma varandra så pass nära i dessa sex organisationer - är såintressant att vi bör svara på deras begäran. En samordning av de studerandesverksamhet är nämligen enligt min mening utomordentligt väsentlig. Vadtill sist gäller frågan om utredningens möjlighet atl arbeta allsidigt är detmin bestämda uppfallning att del är möjligt. Jag vill påpeka all direktiven idet här avseendei myckel nära ansluler lill de formuleringar som finns iriksdagsbeslutet. Man skullekanske kunna tycka att vi nu egenlligen inle längre skulle behöva uppehålla ossvid de studerandes representation i utredningen. försäkrar altde skall få arbeia i nära samspel med utredningen men säger atl svårigheten äratt del finns ett stor antal organisationer. uttryckte sig såatt även om man skulle lillsätia de sex organisationernas utseddarepresentanter, blir därigenom inte alla sluderande representerade. Dennareservalion gör mig litet tveksam,och jag skulle nog gärna vilja ha en litetmera bestämd försäkran om atl dessa två representanter verkligen kommer att fåingå i utredningen som sakkunniga. Närdet sedan gäller direktiven tycker jag inte att vi har fått klart besked påfrågan om utredningen kan arbeta så allsidigt och föruisäiiningslöst somriksdagen utgick ifrån. Jag vill bara påpeka att moderata samlingspartiet i enpartimotion i anledning av propositionen 23 framhöll, att vi bara om vifår ell enhetligt studiestöd, som är neutralt i valet mellan sammanhängande ochåterkommande utbildning, kan anse oss ha löst dessa frågor. Hen (): Jag tycker inleatt direktiven kännetecknas av den grad av förulsältningslöshet som var syftet med riksdagsbeslutet. 28 När det sedan gäller representationen för destuderande har risson tidigare avvisatsmärre organisationer vid enskilda läroanstalter Nr 21 Om utredningen om det studiesociala stödet genom att säga atl de inleär representativa för hela studerandekollektivet, och det är delvisförståeligt. Men del finns Ju representativa huvudorganisationer. Förstudenterna finns och för skoleleverna finnsSveriges elevers centralorganisation. Argumentet all del finns så mångaorganisationer men inle finns plats för någon verkar litet grand som denobotfärdiges förhinder. Jag kan inle komma ifrån misstanken atl detta ärytterligare ett exempel på alt man från utredningsarbetet vill utestänga demsom är kritiska mot utbildningspolitiken och mot utbildningsministern. Det ären attityd som bl. a. utnämningen av de olika högskolekommittéerna gav uttryckför. Fröken (): Inte heller jagkan i direktiven återfinna den allsidighel och den förulsättningslöshet som vidiskulerade och krävde i utskottet och i kammaren. I riksdagsbeslutet slår detju också klart att man även bör pröva andra i förevarande motioneraktualiserade frågor. Dit hör bl. a. de bägge frågor som Jag har nämnt. Jagvore därför tacksam för att få ett besked från slalsrådet om vi kan förväntaoss alt utredningen kommer alt kunna behandla dessa båda frågor. (vpk): Utbildningsministernförsäkrar att utredningens direktiv är så utformade att utredningen kan arbetaallsidigt och föruisäiiningslöst. Statsrådet svarade inte på min fråga omvarför ett siudielönesystem inle skall utredas i denna utredning. med detta alt frågan om studielönen kommer atl utredas? Det voremycket värdefullt atl få ell klart besked i den frågan. Jag tror nämligen atlmånga sluderande är nyfikna på svaret. Vidare fick Jag inle heller något svar pä varförvänsterpartiet kommunislerna inle ens är företrätt i utredningen. Också i denfrågan vill Jag efterlysa ett besked. Det är i och för sig rikligl alt del är väsentligt att försöka skapaell sammanhängande studiesocialt system, men del innebär ju för den skull inteatt alla grupper måste behandlas lika. Är del så att vissa grupper är särskillutsatta, måsle de få särskild behandling. I direktiven är det bl. a. uttrycktpå det sättet atl de gymnasiestuderande, vilkas situation kanske ärspeciellt bekymmersam, måste få en delvis annorlunda behandling än de övriga.Och vi har ju lidigare i diskuterat de vuxenstuderandessituation. Sedan,, tycker jag det är onödigt atl föra denna diskussion i deninsinuanta ton som använder. Jag har inte alls någol behov av attutestänga olika organisationer. Får jag möjligen göra den korrigeringen av vadherr säger när det gäller de studerandes re- Nr 21 presentation i högskolekommitléerna, att det var inte så att jag baragick Torsdaeenden ''" ' °'"' ansåg att de skulle representera de andra, utanjag bad SFS '"-' samarbete och överläggningar med andra organisationer söka komma --------------- framlill en representation. Del lyckades lyvärr inle överallt. Om uti-edningenom I dethär fallet är del betydligt besvärligare eftersom siuderandeor- det studiesociala ganisalionerna på della område representerar så hell olikasektorer. Det stödet är inte möjligt att gå till några enstakaorganisalioner och "uppifrån" be dem att företrädaandra. har det varit helt omöjligt atl nå fram till en sådan enighel.Nu har organisationerna kommii en bra bit på väg, vilket jag tycker ärutomordentligt uppmuntrande. Del gör det mycket lättare alt klara frågan om destuderandes representation. Men, och della är också ett ord till ,del måsle för mig utan tvivel vara viktigt atl se till att också deorganisationer - och de är inte så små, - som står utanför de härsex också känner sig fullvärdigt representerade. Innan jag har fåtl garantierför det, vill jag inte direkt uttrycka hur den här nya representationen iutredningen skall se ut. HerrMOLIN (fp): sade lidigare all det var så många organisationer somrepresenterade de studerande, att man inte fick plats för någon i utredningen.Om det är så att man vill ha en ändrad struktur på organisationerna, måste Juherr syfte med att slänga de studerande ute från den sludiesocialautredningen ha varit att försöka få deras organisationer att gå ihop - alt låtasjukskölerskeelevernas och folkhögskoleelevernas förbund fusionera på någotsätt. Om syftet med alt slänga organisationerna ute i första omgången var attpåverka organisationsstrukturen bland de studerande, så är det ett hell nyttmotiv. Det var i och för sig intressant alt få reda på del. är fallen för konspiralionsleorier . Han kanske harsina orsaker härtill - det vet jag inte. Men det var ju tvärtom så all minförsta åtgärd innebar - jag deklarerade del i samband med alt direktivenoffentliggjordes - atl alla de studerandeorganisationer som finns skulle i näraanslutning lill utredningen få vara med som experter och i de arbetsgrupper somutredningen tillsatte. Det var ett säll att skapa en förutsättning för dem allaall delta, för man kunde ju inte sätta in företrädare för alla grupper somledamöter i utredningen. Omde nu har hittat ett sätl all gå samman, är del naturligtvis utomordentligtglädjande. Del är inle fråga om någon inblandning i de studerandes frihet attorganisera sig som de vill, men jag kan väl säga atl det är en allmänerfarenhet från fackligt arbeie att splittring leder till försvagning av detfackliga arbetet. Kan man gå samman är det av utomordentligt stor betydelse,inle minst för de berörda. 30 Överläggningen var härmed slulad. § 12 Om politisk åsiktsförföljelse av universitetsstuderande 21 Herr utbildningsministern erhöll ordetför alt besvara () anmälda fråga, 1975/76:84,och anförde: har, med utgångspunkt i pressuppgifter om politiskmobbing vid ett av våra universitet, frågat mig i vilken utsträckning jaganser det förekomma att sluderande hindras i sin ulbildning av politiskåsiktsförföljelse och vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindrasådan förföljelse. Ulöverdel nu akluella fallet har endast ett fall, som i viss mån har drag gemensammamed det påtalade, kommit till min kännedom. Det ena fallet är f n. föremål förjustitiekanslerns, del andra för justitieombudsmannens prövning. Enligtgällande bestämmelser åligger det universiletsmyndigheterna alt verka för godaforsknings- och studiebelingelser. Till sådana betingelser hör självfallet atlåsiktsfrihet och personlig integritet obönhöriigen respekteras. Jag förutsätteratt berörda myndigheter uppmärksammar eventuella missförhållanden och snabbtvidtar lämpliga ålgärder för alt rätta till dem. Torsdagen den 13 november1975 Ompolitisk åsiklsförföljelse av universitetsstuderande HenCARLSHAMRE (m): Jag får lacka herr statsrådet för svarei. Del var ett så bra och raktsvar som man i det här läget kan begära - och jag begär naturligtvis inte mer.Utrikesministern säger klart ifrån - det är i och för sig självklart - atl"åsiktsfrihet och personlig integritet obönhörligen skallrespekteras". Jag vet atl det finns ett fall som prövas av justitiekanslernoch ett fall som prövas av justitieombudsmannen. Jag vet också atlutbildningsministern inle gärna kan föregripa resultatet av den prövningen, ochdet hade jag heller inte tänkt begära. - säkert ocksåutbildningsministern - har väl en känsla av, även om vi inle har belägg för det, alt det kan förekomma fier sådana fall. All jag har tagit uppfrågan i är närmast föranlett av att - även om del ärfullsländigl riktigt all det åligger universiletsmyn digheterna att tillse atl sådana saker inte förekommer - det ytterst är regeringen, och i del här sammanhangei utbildningsministern, som har del politiska ansvaret för att så väsentliga ling som personlig integritet och åsiktsfrihet respekteras i hela samhället. Jag utgår ifrån att utbild ningsministern i fortsättningen kommer alt hålla sig informerad och att han som jag hoppas gärna också vidtar någon åtgärd för att få kännedom om eventuellt fiera fall av denna art. Den dag kan komma då det kanske blir nödvändigt alt direkt påpeka för vederbörande myndigheter atl det är bäst att undersöka det här fältet, så att inte någonting sådant försiggår i hemlighet. Ett av problemen med den s. k. mobbingen på lägre ut bildningsnivåer är att den ofta försiggår i hemlighet; ingen vet om den, vare sig lärare, föräldrar eller andra. Det kan myckel väl vara likadant Omett bättie omhändertagande av flyktingar inom den högreutbildningen. Del är därför viktigt att detta problem uppmärksammassedan det blivit aktualiserat. Jagvill uttala den förhoppningen -Jag vågar väl säga all Jag är förvissad om - attutbildningsministern såsom politiskt den högste ansvarige verkligen hållerögonen på vad som ytterst är även en politisk fråga, och en mycket vikiigpolitisk fråga. Jag vill gärna yttedigare markera att Jag anser alt det är oerhörtviktigt alt följa denna fråga noga; det är viktigt atl ingripa vid övergreppmot oliktänkande varhelst sådana förekommer i samhällslivet. Inom universitetsvärldenborde del finnas särskill stora förutsättningar för en självsanering på dethär området om sådana missförhållanden uppstår, eftersom man där bör vara vanvid att politiskt pröva argument och inte vara beredd att accepiera auktoritärauppfattningar av något slag. Jag tycker det är viktigtatl vi här får en öppen och offentlig debatt. Överläggningenvar härmed slutad. §13 Om ett bättre omhändertagande av flyktingar Fru slalsrådei erhöll ordet för all besvarafru () den 30 okiober anmälda fråga, 1975/76:66, och anförde: har frågat mig om Jag ämnar vidta några åtgärder för attåstadkomma ell bättre omhändertagande av flyktingar och flyktinggrupper. Inomarbetsmarknadsdeparlemenlel pågår en genomgång av erfarenheternaav uttagning och omhändertagande av flyktingar. I det fortsatta arbetet, somskall bedrivas i samråd med berörda myndigheter m. fi., kommer behovet avändringar i nuvarande ordning alt övervägas. Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret, fastän det var oerhört kortfattat och knappastsade någonting - och del kanske är synd när vi nu har lillfälle att diskuieraen fiyktingfråga, vilket vi inte gör så särskill ofta här i . Jaglycker för min del all det länge har saknats en fasl modell för hur enskildaflyktingar och flyktinggrupper skall las om hand här i landet. Ansvaret har Julänge legal hos AMS, som nog kan sägas ha tillräckligt med uppgifter utan attbehöva syssla också med della. När vi nu har slatens invandrarverk, som bäransvaret för invandrings- och minoritetspolitiken i vårt land, kunde detkanske vara rimligl atl ansvaret flyttades över dit. Det skulle varaintressant att höra hur statsrådet ser på del. Invandrarverkethar lillsammans med socialslyrelsen fåll medverka vid uttagning av flyktingarfrån läger ule i , men eftersom AMS är huvudman har arbetsmarknadssynpunkterfåll överväga över renl humanitära bedömningar. Del skulle vara i hög gradönskvärt att också ideella organisationer, t. ex. Röda korset. Rädda barnen ochLutherhjälpen, som har stor erfarenhet av arbete bland flyktingar, fick varamed i ett fastare organiserat samarbete. StatsrådetLeijon måste ju vara medvelen om all del finns mycket att göra på det härområdet; en av statsrådets allra försia åtgärder var Ju att tillsätta enenmansuiredning som just skulle syssla med frågan hur man skall överföra och taom hand fiyktingar. Vad har hänt med den promemoria som denne utredningsmanåstadkom? Har den begravts i en låda eller hamnat i papperskorgen? I varje fallvet jag inte någon som har fåll se den. Inte ens på invandrarverket har manfåll la del av den, och del är väl litet egendomligt. Delfinns andra frågor som kan las upp i det här sammanhanget. Frågan om svenskrepresentant för FN:s flyktingkommissarie är ju intressant. Det skall väl intenödvändigtvis behöva vara en landshövding, vilken som helst, som har detansvaret. Borde det inte i stället vara någon som fortlöpande har kontakt medflyktingfrågor? Är del inte rent av en förutsättning för en god insats? Jaghar också en känsla av all del är stor skillnad när det gäller mottagandet häri landet av olika flyktinggrupper. För somliga sätter man till alla klutar ochsatsar alla de resurser som finns, medan andra får det betydligt svårare. Detär alltså att vi verkligen får en modell för hur det här skall gålill, så all alla som får tillstånd alt komma hit - enskill eller i grupp - fårsamma behandling. Jag lycker alt det har hänt väldigt litet, ochsvaret säger också förfärligt litet. Jag är alltså tacksam för en preciseringoch lilet fler uppgifter från statsrådet. Omett bättre omhändertagande av flyktingar Jag vill först säga, i fråga om de insalser som kan göras av andra änstatliga myndigheter, atl vi nu har gett Röda korset - som nämndes här -möjligheler alt vara med och agera i flyklingverksam-heten, och Röda korset harfåll statligt slöd för det. Vissthåller jag med om atl här finns myckel att göra. Många problemkommer förmodligen alltid alt finnas, eftersom vi ofta ställs i den siiuationenatt vi med kort varsel måsle ta emot flyktingar från olika länder. Men del harockså hänt en del. En av mina första resor som statsråd gällde att titta påflyktingförläggningarna. Alvestaförläggningen var väldigl dålig, och denkommer vi nu all bygga om och förbättra. Byggstarten beräknas tilljanuari-februari, och projekteringsarbetet är i stort sett klart. Vi hoppasatl förläggningen i nytt skick skall vara färdig . Somjag sade pågår del också ett arbete inom departementet med en genomgång averfarenheterna av alla de frågor som är kopplade till det 3 protokoll 1975/76:21-23 0/77införande av kompetensbevis i förskoleutbildningen Som ett ledi del arbetet har del anställts en särskild expert, som har slutat sin delav jobbet. Men del fortsätter alltså i departementet. Vadfru menar med alt det skulle vara så stor skillnad mellan olikafiyktinggrupper förstår Jag inte riktigt och kan därför inte svara på denfrågan.