prot · FY0960 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligtansökningsförfarandel för lokall bussbidrag har kommunen att redovisa kostnaderoch intäkter för den trafik för vilken bidrag söks. För att underiättakommunernas ansökningsförfarande har bussbidragsnämnden utarbetat blanketterpå vilka trafikförelagen redovisar erforderliga kostnads- ochinläktsuppgifler. Sådan redovisning lämnas av såväl SJ som privata bussförelag.I den män ytterligare precisering av intäkts-och kostnadsposterna behövs färdengöras i samband med förhandlingar mellan kommuner och Irafikförelag. Enligluppgift från bussbidragsnämnden lämnar SJ i samma utsträckning som andraförelag de pä blanketten begärda uppgifterna. Jaghar inte funnit anledning all vidta åigärder för ökad insyn i SJ;s kalkyler. FruJONÄNG (c): Jag ber alt fä tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga.Av svaret att döma känner kommunikationsministern inte till de faktiskaförhållandena. Utgångspunktför debatten är behovet av kommunikationer för landsbygdens folk och viljanfrän regering och riksdag att genom statsbidrag stödja den olönsammalandsbygdslrafiken. har utarbetat föreskrifter ochanvisningar för tillämpningen av kungörelsen om statligt stöd lill lokallandsbygdstrafik. Där ges bl, a. anvisningar till kommunerna om hurkostnaderna för den lokala landsbygdstrafiken skall räknas fram. Kalkylernaupprättas av de olika trafikförelagen, och bedömningen av kalkylernas realismgörs av kommunerna. Nuvisar det sig emellertid alt SJ hell enkelt saboterar della förfaringssättgenom att vägra att lämna ut del underlagsmaterial som kommunerna behöver försin bedömning. Därmed saboterar SJ faktiskt också möjligheterna lill en godIrafikslandard i kommunen, nämligen på så sätt, att om kalkylerna visar eltväsentligt högre underskott än vad slutredovisningen senare kommer att visa,kan kommunen känna sig tvingad alt göra inskränkningar i trafiken, eftersom maninle är beredd att acceptera den höga kostnaden. SJ:sagerande och vägran alt lämna ut erforderligt material finner jag myckelallvarligt. Detta är en fråga av slor principiell belydelse. Vad innebär isjälva verket SJ:s vägran alt lämna ul material? Jo, förutom att den kanmedföra en sänkt irafikslandard innebär den också all SJ för ell resonemang somstrider mot all kutym, eftersom SJ därmed faktiskt begär att en kommunskall gå in och täcka ell underskott i trafiken ulan all kommunen har en rimligchans all själv bedöma realismen i de gjorda kalkylerna. SJ;sagerande framstår som särskilt anmärkningsvärt mot bakgrund av de privalatraflkföretagens handlande. Det föreligger såvitt jag känner till ingasvårigheter för kommunerna all få fram underlagsmaterial från de privatatraflkförelagen. Anserinte kommunikationsministern alt SJ borde kunna tillämpa samma öppnaredovisning som de privala företagen? Och anser inte kommunikationsministernatt kommunernas krav pä insyn i trafikförelagen måsle tillgodoses, omkommunerna skall kunna ta ansvar för den lokala trafiken och även fullgöra siuansvar gentemot staten vad gäller statsbidragen? Omkommunal insyn i SJ.s ekonomiska kalkyler böriade med alt säga att jag inte känner till förhållandena.Nej, jag måste erkänna alt del skulle vara besvärande, om jag och känna till alla de lokala fall där kommuner runt om i landet förhandlarmed, länker förhandla med eller har diskussioner med olika Irafikförelag omden trafik som resp. kommun skall bedriva. Däremotvill jag gärna, herr talman, hävda alt jag vel vilka regler som gäller - ochdem har jag gett uttryck för i del svar som har fält pä sin direktafråga. Jag vill tillägga alt nog fär lov all precisera sig och intei allmänl svepande formuleringar anklaga statens Omkommunal insyn i SJ:s ekonomiska kalkyler järnvägar för all inlefullgöra de informalionsuppgifter som företaget har i de här sammanhangen,som hon säger att såvitt hon vel fullgör alla privala bussförelagalla redovisningsskyldigheter. Jag beundrar för all hon kan vetaåiminstone del sistnämnda -all man fullgör alla dessa uppgiftsskyldigheler påden privata sidan -men kan väl som sagl använda den lid hon har härlill all lämna några konkreta exempel på del hon anklagar för. FruJONÄNG (c); Jag begär inle all kommunikationsministern skall känna lill allaenskilda förhållanden, men åtminstone de centrala direktiv som ges börkommunikationsministern känna lill. Mängakommuner förhandlar f n. med olika irafikförelag om slöd lill den olönsammalandsbygdslrafiken för bidragsårel 1975/76. I fyra av kommuner -, , och - har man inle träffatöverenskommelser, bl. a. på grund av alt SJ vägrat alt presentera del förkostnadsberäkningarna nödvändiga underlaget. Det är åtskilliga kommuner i värtland som har samma problem. Vid de diskussioner som en del kommuner har haftmed SJ och där man försökt alt få fram mer delafierade uppgifter har detframhållits från SJ:s sida - i vafie fall i - all man voreförhindrad att ge ytterligare informationer därför all man fält sådana centraladirektiv. Först vägrar alltså SJ att lämna ut erforderligt underlagsmaterialoch sedan kommer man med hotelser och säger att om ingen överenskommelse träffasmellan SJ och vederbörande kommun måste inskränkningar göras i trafiken. Dehär handlingarna är ju sekrelesskyddade i den mån de gäller förelagens affärs-och driftförhållanden, och jag kan inle förstå vad del är som gör all deprivata företagen kan lämna ul sådant material och inle SJ. Del begärs inle merav SJ än av de andra trafikförelagen, ulan det är samma redovisning som begärs. Del finns inle myckel för mig att tillägga. Jag har i svaret sagl altvi har försökt underlätta kommunernas ansökningsförfarande när del gällerlokall bussbidrag genom att via bussbidragsnämnden utarbeta blanketter somskall fyllas i av del Irafikförelag som kommunen förhandlar med. Del kan varaSJ eller ell privat företag. Det innebär att sådan redovisning lämnas av bådeSJ och privala förelag. Jaghar kollat upp med bussbidragsnämnden om man där erfarenhetsmässigt kan sägaall SJ lämnar sämre uppgifter än privata bussförelag. Man har svarat nej på denfrågan. svarar ja pä sanima fråga och säger alltså alt SJ är ensämre uppgiftslämnare än privala företag. Jag tillåter mig att t. v. tro påbussbidragsnämndens uppgifter. Vad hjälper del med blanketter om SJ vägrar att fylla i dem? FörBollnäs kommun är i varie fall förhållandel del att SJ inle har velal fylla iviss blankett som gäller sakuppgifter belräffande fordon -om inköpspris ochäleranskaffningspris. Del är betydelsefulla uppgifter som kommunen behöver föralt kunna göra sin bedömning. I kommunen hemma är del så att SJ harlämnat ut del erforderliga materialet men har en mera negativ policyhärvidlag. Jagtycker det skulle vara väldigt värdefullt om kommunikationsministern här villegöra ett uttalande om all SJ lika väl som de privala trafikförelagen skalllämna de uppgifter som kommunerna önskar få. Jag skulle också gärna vifia haetl klart besked om huruvida del föreligger centralt givna direktiv i dennafråga. Omkommunal insyn i SJ.s ekonomiska kalkyler Del flnns inga möjligheter att inom ramen för en fråga gä in i endelafidiskussion. Jag skall undvika del genom all säga all vill vi fördjupa ossi hela frågan om kostnadskalkyler, uppgiftslämnande och liknande, skall vispara del lill förslagsvis en interpellationsdebatl, sä au jag också fårtillfälle alt tala om den privata sektorns sätt att informera i dessasammanhang. FruJONÄNG (c); Jag måste beklaga att kommunikationsministern inte vill göra dettaullalande som skulle vara av stort värde för kommunerna i deras arbeie medIrafikförsöriningsfrågorna. Delfinns myckel som är problematiskt i den här frågan. Jag kan exempelvis nämnaatt i kommun har SJ, eftersom man inte kan nä en överenskommelse, hotatmed all dra in viss trafik mellan och . Det är en regional turmed anknytning till . Det är dessutom en av Kungl. Maj;lförordnad ersättningslrafik för nedlagd persontrafik på järnvägen. Del måstevara fel att SJ skall kunna kräva ersättning av kommunen för en regional linjesom dessutom är ersättningslrafik. Jag kan bara beklaga att kommunikationsministerninle vill göra någol som helst klarläggande i den här frågan som skulle kunnaunderlätta för kommunerna i deras förhandlingar med trafikförelagen. Här lar som exempel en linje där SJ har dragit in trafikenpä grund av omständigheter som jag inte känner till. Om vi haft tillräckligtmed lid, vilket vi alltså inle har, skulle jag ha kunnai ta fram flera exempelpå hur privala bussföretag ulan någon direkt motivering och ulan någonegenllig kontakt med kommunerna har dragit in busslinjer. Sädana här händelsernår mig på elt eller annat säll när kommunerna klagar över vad som skett. Omkommunal insyn i SJ.s ekonomiska kalkyler Vadvi skulle kunna vara eniga om är all vi behöver värdera ul -och det häller vi fö. på alt göra - hur vär kollekliviraflk lokalt och regionalt bör se ul för allkommuner, staten och inte minst människorna på de olika orterna skall få denstörsta möjliga nyttan av den. Althär i kammaren diskutera huruvida SJ på det ena stället eller etl privatförelag pä det andra inle lämnat de uppgifter som alla skall lämna på sammaslags blankett tycker jag är till ingen nytta, speciellt om man evenluelll ärute i syfte att misskreditera , vilkel jag efter dendiskussion vi här fört måste tro alt är ute efter. I så fall ber jagatt få upprepa vad jag sade : SJ är sannerligen inte ell duggsämre - jag vill inte heller säga bältre - än någol annat företag i den härbranschen. FruJONÄNG (c); Att jag skulle vifia misskreditera SJ får helt slå för kommunikationsministernsräkning. Det har jag ingen som helsl anledning att göra. Vad jag vill med minfråga är naturligtvis alt underlätta för kommunerna att fä lill ståndöverenskommelser med de lokala trafikförelagen. Vad jag ytterst syftar lill ärall vi skall åstadkomma en god trafikförsörining och en god irafikslandardockså ute på landsbygden. Insynsfrägornaär principiellt vikliga, och de måsle lösas. Man kan inte accepiera en ordningdär somliga trafikförelag ställer sig utanför och försvårar möjligheterna lillöverenskommelser. Jag tycker att kommunerna har rätt i sina krav på insyn. Mankan inle begära all kommunerna skall belala ulan att de kan ställakravel pä insyn. De måste veta vad de betalar för. Kan inte insynsfrägornalösas på ett tillfredsställande sätt bör man väl pröva en ändring avstalsbidragsreglerna, eftersom insynsfrägorna nära hör samman med dessa. Överläggningen varhärmed slutad. § 6 Föredrogs ochhänvisades Nr 2077 punklen 1 lillsocialutskoltet och punkten 2 till kulturutskottet Nr 2085 och 2086 tilljordbruksutskottet Nr 2090 och 2091 lilltrafikutskottet Nr 2092 och 2093 lillkonslitutionsulskoliel Nr 2106 punklerna 8-10 lillsocialförsäkringsutskotlel och i övrigt til skatteutskottet Nr 2107 och 2108 tillskatteutskottet Nr 2109 punklen 3 lill socialförsäkringsutskotlel,punkten 10 till socialutskottet och i övrigl till skalteutskoltet Nr 2110 och 2111 lillsocialförsäkringsutskotlel Nr 2123 och 2124 tillsocialförsäkringsutskotlel §7 Näringspolitiken (forts.) Fortsattesöverläggningen om näringsutskotlels betänkande nr 14, Hen REGNÉLL (m); Redan del gamla under ledning arbetadeför att åstadkomma en jämnare egendoms- och för-mögenhelsfördelning.Egendomsägande demokrati var den term vi använde i sammanhanget, och del varingen tillfällighet all vi kopplade ihop det spridda ägandel och den fungerandedemokratin. Vi tycker oss, både när vi studerar historien och när vi ser ulöver dagens värld, kunna konstatera att starkt begränsat personligt ägandeinnebär slora risker för alt politisk demokrati och medborgarfrihet gårförlorade. Delhar av det skälet - men också av andra - varit angelägel för oss under årenslopp alt lägga fram förslag som skulle göra del lättare för"vardagsmänniskan", som trevliga formulering var,all skaffa sig personligt ägda tillgångar. Känslan av oberoende och trygghetoch medvetandet om medansvar blir slörre hos den som har nägol att förvalta.Det besparar honom en rad av de problem, som möter niånga i vårt modernasamhälle. I sista hand blir delta en stabiliserande faktor i samhället. Ochsådana kan verkligen behövas. Viär besvikna över att så litet av förmögenhetstillväxten - lätmig säga det senasie årtiondet - kommit vardagsmänniskorna till del. Del är denoffentliga sekiorn som samlat upp de växande kapitaltillgångarna. Ettallmänt vinstandelssysiem fördes på elt tidigt stadium fram som etl av våraförslag. Goda ekonomiska resultat i ett förelag skulle resultera i något slagsbonus för dem som genom sin arbetsinsats gjort de goda resultaten möjliga. Denidén bekämpades länge av socialdemokraterna, som mobiliserade de mest underligamotargument. Visst är del sant alt man träffar på svårigheter när man villkonstruera ett bra syslem för vinstandel, men sådana system finns i funktion bådei värt land och pä annat håll och fungerar i mänga fall tydligen inle baratillfredsställande utan bra och uppskattas avde anställda i förelagen. Fränsocialdemokratiska partiets sida har man nu i varie fall sträckt sig så långt,alt man bestämt sig för all låta utreda möjligheterna all pä nägol sätt kopplasamman företagens resullal med förmåner för de anställda. Tyvärr tycks man varainne på tanken alt sådana system bör ha starka kollektiva inslag. Man tycksvifia bunta samman företagen branschvis, och man tycks vifia låta förmånernautgå till kollekliv. skulle, menar vi, innebära alt man förfuskar en heldel av en god idé. Vemsom har de bästa argumenten, förespråkarna för kollektiva uppläggningar ellerförespråkarna för ell individuellt ägande, blir väl lättare att bedöma om meramaterial kring vinstandelssysiem, erfarenheter frän svenska förelag och fränullandel, tas fram. Etlmotionsyrkande har förts fram i en partimolion från moderata samlingspartiet,vilkel av de moderala ledamöterna i näringsutskotlet har föfits upp i enreservalion som har nr 26. Till denna reservationen, herr talman, ber jag allfå yrka bifall. Hen (): Frågan om löntagarsparande får alltmera ökande aktualitet. Efter handsom vi genomför slora irygghelsreformer och som löntagarna fär ell mera direktinflytande på näringslivels olika aktiviteter och pä de olika nivåerna iförelagen, komnier spörsmålet om löntagarsparande alltmera i fokus. Detta ärmed andra ord en utomordentligt viklig politisk fråga, och dess vikt ochbelydelse ökar som går. Manhar i debatten kunnai urskifia olika motiv för lönlagarsparandels slutgiltigamål. Elt av de slora huvudmotiven har varit att man vill förbättra de små ochmedelstora förelagens dåliga finansieringsmöjligheter genom all la i anspråklönlagarnas sparande. På samma gång vill man därmed genom något lämpligt syslemtillförsäkra lönlagarna etl ökat inflytande i förelaget, självklart molbakgrund av den ekonomiska insats lönlagarna på så säll gör i resp. företag.Del har också funnits elt annat motiv som varit mera renodlat inriktat på dengamla frågan om makten, om all styra företagen. Utifrån den ståndpunkten harockså olika syslem presenterats. Föross som tror på ett marknadsekonomiski syslem och som håller före alt det äröverlägset alla andra ekonon-iiska syslem, det som bygger på den kapitalistiskaekonomins grunder, har del varit angelägel och är angelägel all förbättra dellasyslem. Del gäller alt skära bort de nackdelar som kan finnas inbyggda och somhar släpat med länge i del marknadsekonomiska systemet. En av de största ochmest iögonfallande nackdelarna med hittillsvarande tillämpning har ju varit alllönlagarna, som ändå i så betydande utsträckning genom sina insatser medverkatlill att förbättra och åriigen öka förmögenhetstillväxten i näringslivel, inlehar fått den andel som deras insalser berättigar till i denna förmögenhetstillväxt.Näringslivets förmögenhetstillväxt har i stället en- sidigl lill största delentillfallit kapitalägarna. Eftersomvi tror all del marknadsekonomiska syslemet är del bästa, vill vi givetvis intekasta det systemet över ända och gå över till ett socialistiskt alternativ. Vitror inle på del socialistiska systemet med dess kollektiva tänkande och desströga och svårmanövrerade byråkrati i ekonomiska sammanhang. Vi anser dellämpligt alt i stället förbättra och göra det marknadsekonomiska systemetsmidigare. Omman i det sammanhanget, herr talman, kunde komma fram till en uppläggning avlöniagarsparandet som dels tillför företagen den myckel nödvändiga ochönskvärda finansieringsförbällringen och flnansie-ringsgrunden, dels ocksä gerlönlagarna den andel i förmögenhetstillväxten som tillkommer dem, skulle manha kommii nära detta problems lösning. Somherr Regnéll var inne på har det presenterats olika lösningar ,men alla har haft tydliga både fördelar och nackdelar. Det är t. ex. inlelyckligt om den anställde riskerar all förlora sina sparade medel genom allföretagel, t. ex. genom en olycklig och ogenomtänkt näringspolitik, tvingas attinställa driften eller försvinner ur bilden på någol annat säll. Inle heller ärdel önskvärt att ell sådant här lönsparande mer eller mindre liveget binderlönlagarna lill det förelag där de jobbar, vilket skulle innebära svårigheterför dem att byta arbetsplats. Enannan negaliv faktor, som gäller just aktieinnehav, är alt del alllid medför enrisk för kundförluster, även om man ulnytfiar olika former av riskspridning. Detsyslem som har presenterats i molionen 1671 och som vi frän centerhåll stöder ireservaiionen 25 tror vi pä därför att vi anser att det är förenligt med dekrav som jag har sagt bör uppställas pä ell löntagarsparande, nämligen alldet skall dels öka förelagens finansieringsmöjligheter, dels tillförsäkralöntagarna andel i förmögenhetstillväxten ulan att utsätta dem för deekonomiska risker som hittillsvarande syslem har inneburit eller slaviskt bindalönlagarna vid just del förelag där de jobbar. Jagskall inte gä in på detafierna - systemet är tekniskt komplicerat, och del börnärmare utredas och analyseras - ulan jag skall bara ge några av grunddragen istort. Systemetbygger på all man utfärdar depositionsbevis. Beloppet bör maximeras per personoch år för alt högre inkomsttagare inle skall få särskilda favörer. Vidareskall man koppla in ell mellaninslilut, som skall förvara depositionsbevisenoch utfärda intyg härom. Dessa intyg motsvarar i någon män försäkringsväsendetsfribrev. Mellaninstilutel skall gentemot allmänheten kunna erbjuda möjlighetertill belåning av depositionsbevis, vilket är en myckel väsentlig deiafi isystemet för all delta skall fungera tillfredsställande. Enfömtsältning för systemet är emellertid all man kan få en statlig garanti förvärdet av depositionerna plus upplupen reinvesierad ränta somdepositionsbevisen skall gälla - enligl förslaget i motionen entioårsperiod. Depositionsbevisenskall vara förknippade med ägarinflytande och med rält lill andel i företagelssubslanslillväxt. Däremot torde andel i redovisad vinst slälla sig ganskameningslös, eftersom dubbelbeskattning även av mindre förelag normalt medföralt de inle uppvisar vinst. Vidare,herr lalman, bör systemet med depositionsbevis och mellaninslilut förlönlagarna, utöver ägarinflytande och räll lill andel i subslanslillväxt iförelagen, medföra räll all utöva rösträtt på bolagsstämma. Vifinner som sagl, herr lalman, delta vara en mycket tillfredsställande lösning.Men även om den redan nu är ganska detafierad behöver den utredas ytterligare.Denna lösning skulle på ell myckel lyckosamt säll kunna skära bort en av devärsta avarterna i det marknadsekonomiska syslemet, möjliggöra en smidigindividuell möjlighet för lönlagarna all öka sin egen förmögenhet genom deinsatser de gör i sill förelag. Systemet skulle inle binda löntagarna vid etlenda företag, ulan de skulle kunna ha hela näringslivet som grund för sin andeli företagens förmögenhetstillväxt genom alt de fritt skulle kunna flytta fråndel ena företaget lill det andra. Del är med andra ord ell syslem som vi trorär hell överlägset dem som presenterats. Vadvi bestämt vänder oss emot är del kollekliva sparandet, som man fränsocialdemokratiskt håll är inne pä, del kollekliva länkandet där man mer ellermindre bortser frän all individen måste ha det största intresset av all självförfoga över vad arbetsinsatserna har gett i utdelning. Slora kollekliva fondersom styrs och hanleras av ett fätal människor, vilka blir mer eller mindrebyråkratiserade i den verksamheten, anser vi inte vara något verkligtuppfyllande av lönlagarnas anspråk på att få del av och inflytande över deekonomiska andelar som de fiänat in genom sina arbetsinsatser. Utskollethänvisar lill att en.utredning har tillsalls med uppgift alt bl. a.kartlägga olika system av löntagarfonder. Utskottet säger att uiredningensbetänkande, som förutsätts behandla olika tekniska frågor, avses bli lagt lillgrund för elt principiellt ställningstagande. Utskottsmajoriteten framhållervidare att man anser alt uppslag av den här typen kan las upp och diskuteras iutredningen, där huvudorganisationerna på arbeismarknaden och olika poliliskapartier är representerade. Men, betr lalman, direktiven är enligl våruppfattning sä hårt bundna vid tanken på jusl kollekliva löntagarfonder all vianser del mer eller mindre uteslutet att få något konstruktivt förslag i denriklning vi önskar via ulredningen. Direktiven är myckel snäva, och vi hardärför krävt all fä ett initiativ från regeringen på den här punklen för allnärmare analysera och utreda den här idén och även fä en lagstiftning päområdet. Del går inle, herr talman, alt få della system genomfört ulan denstatliga garantin på depositionsbevisen och ulan vissa justeringar i fråga omskattelagstiftningen i samband med fullföfiandet av del föreslagna systemet. Vibegär alltså att med bifall till molionen 1671 hos regeringen begärförslag lill lagstiftning om löntagarsparande och lönta- garägande i företagen ienlighet med vad som anförts i motionen och vad jag sagl. Jagber alltså att få yrka bifall till reservationen 25. HenNYQUIST (fp): Somjag har framhållit i milt särskilda yttrande beträffandelöntagarsparande i företagen måste, för all en långtgående ägande- ochförmögenhetskoncenlration i vårt land skall förhindras - och det är i och försig en självklarhet för oss i - löntagarna försäkras rält tillandel i förmögenhetsbildningen inom förelagen. Enligt sätt all sepä den här saken bör del ske genom lagsliflning som en fasl grundval och enbeslämd ram för arbelsmarknadsförhandlingar i de här frågorna. För attförebygga alla missförstånd när det gäller lag-stiftningsaspekten vill jaggärna upprepa vad jag anförde frän denna talarstol dä vi behandlade frågan iapril - dä med hänvisning till en motion i della ämne och också lilltidigare motioner från i samma ämne. "Molionernasyftar lill en utredning om möjligheterna alt åstadkom-man en jämnareförmögenhetsfördelning och ett ökat löntagarinflytande över förelagen,innebärande förhoppningsvis även ett ökat allmänt sparande och därigenom ocksåen minskad inflationspress samt därutöver ökad tillgäng pä riskvilligt kapitalför förelagen. Utifrån denna breda målsättning är vårt utredningskrav inriktatpå en ramlagstiftning, som ytterst vilande på resultatet av en parlamentariskutredning med representation frän arbetsmarknadens parter ger löntagarna enrätt att om de så önskar -jag upprepar: om de sä önskar - pä visst ilagstiftningen angivet sätt fä del i förelagens kapitalbildning ochvinster." Dethar vi alltså hävdat i en rad moiioner . först på plan 1971. Vi har mött en i och för sig välvillig allmän reaktionför vår goda vifia men inget gensvar i sak här i . Man har menat attdet här i första hand våren fråga för arbetsmarknadens parter. Vi har då hävdatall del ena inte utesluter del andra. Införande av t. ex. löntagarfonder ärberoende av löntagarorganisationernas inställning, men själva systemet börlagregleras och användas om man sä önskar. Ettgemensamt arbete måsle alltså till, och genom Hagaöverenskommelsen förraåret har också den utredning kommit lill som vi så länge har efterlyst.