prot · FY0967 · 1975-12-31 00:00:00 — 25 -inril 1975 supermakternaall de har allt intresse att hindra konflikter där. vi självaeller omvärlden kan därför vara beriänta av några drastiska Försvarspolitiken, ändringar i vår försvarspolitik. Det kan inte ligga i vårt eller någons m. m. inlresse att vi genom ensidiga åtgärder förändrarden militära balans och stabilitet som råder iNorden," - Så långt föredraganden. tillbaka på utvecklingen av svenskt försvar finner vi att så fort man trottsig kunna förnimma för vårt land lugna och ostörda förhållanden har detinfunnit sig ett opinionsmässigt tryck alt lägga mindre vikt vid försvaret föratt skapa ett ökat utrymme för andra angelägna samhällsbehov. När däremot enkritisk situation uppstått har också beredvilligheten att salsa mera påförsvaret ökat, Enligl statsrådets uppfattning kan vi hoppas alt avspänningenskall komma alt fortsätta i en eller annan form . Man fårdock inte dra den slutsatsen att de lidigare växlingarna niellan perioder avspänning och avspänning kommer att avlösas av en genomgående fredligutveckling. Enligt statsrådets mening kommer växlingarna emellertid attsannolikt bli mindre dramatiska än under "del ". Överbefälhavarenanser att nu gällande förutsättningar för planeringen leder till kvalitativaoch kvantitativa reduceringar i krigsorganisationen. Mest omfattande blir dessareduceringar mot slutet av programplane-perioden och åren närmast därefter,alltså i början av 1980-talel, Han bedömer att stora militära resurser då finnsi omvärlden. Som följd härav anser han att försvarsmaktens krigsavhållandeförmåga kommer att minska. Försvarsministernfinner det oundvikligt att den snabba kostnadsutvecklingen på kvalificeradkrigsmateriel skärper kraven på prioritering vid ställningstaganden till olikavapensystem. Han finner det oundvikligt att den snabba kostnadsstegringenmedför att vi inte kan förnya och modernisera vårt materielbestånd i samma högatakt som . Detta leder till minskat antal av vissa kvalificeradeförband där en hög materiell nivå måste upprätthållas, Nytillförd materiel hardock genomgående högre standard och ökar alltså försvarets slagkraft. Hantillägger att genom den allmänna värnplikten kommer också försvarsmaktenstotala personal i krigsorganisationen att vara oförändrad. Mot bakgrund av sinsyn på avspänningspolitiken och på utvecklingen i vår del av världen uttalarslutligen statsrådet att risken för väpnade konflikier under överblickbar tidhar minskat i sådan utsträckning, att han inle kan dela den syn somöverbefälhavaren - enbart på grundval av en bedömning av framtidastyrkeförhållanden - har redovisat på utvecklingen av vårt försvars fredsbevarandeförmåga. Det sades i 1972 i försvarsdebalten av : "Detär självklart så att bör anpassa sig lill säkerhetspolitiskaförändringar i vår del av världen. På den grundläggande punkten har jagingenting att invända mot regeringens lika grundläggande värdering. Men vi får inte, bör integöra tolkningar eller förändra våra dispositioner i sådan riktning och sådantakt att andra förleds till motdisposiiioner, dvs, stormakter ökar militäraresurser i därför all reducerar sina," Nuär det väl så alt man även i andra länder har ungefärligen samma problem med kostnadsutvecklingen som vi har. Detta vet vi inte med bestämdhet, eftersom flera andra länder inte har en så öppen redovisning som vi har i vårt land. Det är naturligtvis precis som försvarsministern säger viktigt all vi noga följer vad som händer på del här området och är beredda all vidtaga åtgärder om så är nödvändigt. Jag upprepar vad försvarsministern skrivit i propositionen och som jag funnit myckel an geläget; "Vi bör-- bevara vår förmåga att vidmakthålla en hög or ganisatorisk numerär och att inom landet utveckla och producera viss krigsmateriel," Imotionen 744 har i Röslånga aktualiserat tanken all bevaramöjligheten all utveckla och vidmakthålla en viss produktion på ubåisområdel.Till della ber jag, herr lalman, all få återkomma senare i mitt anförande.Förutvarande försvarsministern skrev i anledning av försvarsulredningsförslag bl, a,; "Tillförsvarsplaneringens viktigaste uppgifter hör alt skapa handlingsfrihetbeträffande försvarels utformning . Denna handlingsfrihet är avolika slag. Den avser bl, a, möjligheterna att anskaffa olika typer avvapensystem och komponenter. Den avser vidare möjligheterna att inom landet vidändrade säkerhetspolitiska förutsättningar kunna öka tillförseln av materieltill försvaret," Detvärnplikts- och mobiliseringssystem som är gällande nu hos oss baseras på attganska begränsade styrkor behöver vara omedelbarl gripbara i fred. Detta medföratt förutsättningar måste flnnas för att snabbt kunna organisera ett stortantal förband. Förutsättningen för att beslut om be-redskapshöjande åtgärdereller rent av mobilisering skall kunna fattas är ett väl fungerandeunderrätlelsesystem. Föregående försvarsutredning skrev angåendesäkerhetspolitikens inriktning: "Planeringen av åtgärder för all avhållafrån överraskande anfall bör utgå från all värdet av att militärt kontrolleraSverige kan bli stort först i en krissituation eller vid krig mellan blocken iEuropa, Den världspolitiska situationen och angriparens förberedelser bör kunnage en viss förvarning om att ett anfall är föreslående. Genom enallsidig underrättelseriänst och genom smidiga och effektiva former förberedskapsändringar skall möjligheterna till förvarning tillvaratas ochutnyttjas." Jagsade tidigare att del är av vikt att vi här i landet har möjligheter alt utvecklaoch producera viss försvarsmateriel, I den tidigare omnämnda niotionen 744föreslås att bl. a, en fjärde ubåt av typ beställs och att erforderligabemyndiganden avses för utveckling av näsla u-båislyp. Överbefälhavarenhar framhållit att ubålsförbanden utgör en betydelsefull och effektiv del avvårt invasionsförsvar. De medverkar lill alt angriparen måsle använda sinamest kvalificerade resurser mot oss. Nr 67 ubåtar kommer emellertid redan till slutet av 1970-ialet alt minskakraf- Frpdngpnden '''' " minskning som fortsätter om inteåtgärder vidtas . 25 anril 1975 ' 'befintliga 20 enheterna återstår sålunda vid mitten av 1980-talel En viss förnyelse avses enligt försvarsbeslut ske Försvarspolitiken, genom tillförsel av en serie Näckenubåtar 777. 777. med leverans i slutet av1970-lalel. myndigandeför beställning av fem ubåtar av denna typ lill regeringens förfogande. Treenheter har bestäUts. I försvarsbeslutet har i anslutning härtillockså uttalats att möjligheterna alt inom landet utveckla och tillverka ubåtarskall bibehållas. I niotionen 744 föreslås att serien utökas med en fjärdeubåt av Näckeniyp. Denna komplettering ger ett värdefullt effekttillskott ochbegränsar i någon mån den ofrånkomliga krafiiga minskningen av antalet ubåtar.Anskaffningen av den fjärde ubåten är ekonomiskt fördelaktig genom allstyckepriset vid en utökad beställning minskar. Beställningen ger sysselsättningi och och befäster möjligheten att inom landet tillverkaubåtar, Beställningsbemyndigandet för Näckenserien bör uppräknas med 70 milj.kr. - prisläge - efiersom det ursprungliga bemyndigandet avsettsför andra ändamål. Marinchefen har med hänsyn lill att antalet ubåtar snabbiminskar föreslagit att framtagningen av näsla ubåt, benämnd A 17, påskyndas.Överbefälhavaren har i samband med perspektivstudierna klarlagt det operativabehovet av ubåtar. Inom den ram marinen tilldelats har beställning av nästaubåtsserie dock kunnat inplaneras först , Föredragande departementschefframhåller i propositionen 1975:1 att del är angeläget att behållahandlingsfrihet när del gäller att inom landet utveckla och tillverka ubåtar.Utskottet har härvidlag ej funnit anledning till erinran mot vad departementschefenanfört. Departementschefen har emellertid reducerat av marinchefen begärdabemyndiganden förstudier, utveckling och försök. Delta kommer bl. a. attpåverka tidsprogrammet och därmed handlingsfriheten för nästa ubåtsprojekt. Denföreslagna åtgärden är icke i konsekvens med vad departementschefen uttalat omangelägenheten av bibehållen handlingsfrihet. Det är nödvändigt med en bestämd inriktning av programmetför studier och projektering av nästa ubåtssystem. Först därigenom kan erforderlighandlingsfrihet upprätthållas som studier och projektering kangenomföras rationellt till fördel från både ekonomisk och kva-litetsmässigsynpunkt. Av vad jag tidigare anfört framgår att vi snart åter slårinför en ny, grundläggande värdering och prövning av vår säkerhetspolitik. Detär naturligt och riktigt att den värderingen kommer i det här skedet. Desenaste två årens utveckling har med skärpa visat hur beroende är avandra länder genom att vi valt att ha en öppen ekonomi. Denna öppna ekonomi ären förutsättning för vårt välstånd och något som vi från liberalt håll starktslår vakt om. Men den innebär oundgängligen alt möjligheterna till beroende avandra länder i ell krisläge starkt begränsas. Vår ekonomi - ja, hela vårt samhälle- bygger på att vi kan upprätthålla ettomfattande ekonomiskt utbyte med vår omvärld. Därför är det nödvändigt att viprövar vårt säkerhetspolitiska läge utifrån ett betydligt vidare perspektiv änvad som kanske lidigare var naturligt. Jagvill också framhålla alt kravet på en djupgående prövning av vårsäkerhetspolitik och vårt försvar även måste innebära en kritisk granskning avnya tankegångar i försvarsdebalten. Det gäller bl, a. tanken alt borde övergåtill ell mindre teknologiskt försvar och mera satsa på, som del något slarvigtuttrycks, "sega gubbar". Denna tanke ligger i liden. Befrielsekampeni södra liksom i har gjort djupa intryck, framför allt på denunga generationen. Det ligger nära lill hands att vilja överföra deerfarenheterna till våra förhållanden, "Dengröna vågen" har medfört en ökande tveksamhet inför det teknisktavancerade. Det ligger då nära till hands att ifrågasätta också avanceradevapensystem och i stället förorda ett försvar som bygger på alla medborgaresaktiva deltagande. Ändåtror jag personligen alt det här kan leda fel. I ett så avancerat industrilandsom , med de fiesta boende i tätorter, får det förödande verkningar omvi först skulle släppa in en fiende - och låta honom angripa och häria våratätorter - och därefter inleda en kamp för alt kasta ut honom ur landet. Föralla dem som ser försvarsmakten, med dess auktoritära system, som något starktpåfrestande för individen bör det också vara värt att tänka på att ett försvar,byggt på gerillakampens principer, kräver ett mycket mer långtgående engagemangav alla människor i krigsapparalen och en betydligt större psykisk anspänning,förutom att det rent fysiskt drabbar civilbefolkningen betydligt hårdare. Jagtror därför del är klokt att länka sig för mer än en gång innan vi söker ossfram efter en linje som på ytan kan förefalla vara i takt med tankar i tidenmen som djupare sett kan vara svårförenlig med både uppbyggnaden av ellavancerat industrisamhälle som vårt och de starka kraven på att så långtmöjligt skydda den enskildes integritet. Avslutningsvis vill jag yrka bifall lill reservalionen 3. 1 händelse avbifall till nämnda reservalion yrkar jag också bifall lill reservalionen 5, Iövrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Den modernahavs- och havsboiienforskningen tillmäts stor betydelse i stora delar avväriden. Värdefulla tillgångar av metaller och andra ämnen förväntas kunnautvinnas bl, a. från havsbottnen. Sådanaundersökningar är det naturligtvis av vikt och värde alt utföra även för vårtland. En naturlig och god hjälp lill denna form av verksamhet bör kunnaerhållas genom marinens materiel och personal. Det gäller då främst ubåtarnaoch dessas erfarna och specialkunniga besättningar. femledamöter i försvarsutskottet vill i olika samman- 2 protokoll 1975. Nr 67 häng förespråka en förnuftigmeranvändning av försvarets materiel till Fredaeenden lämplig civil verksamhet. Vi hardärför i delta avseende avgivit ell särskill 25 anril1975 yttrande lill försvarsutskottetsbetänkande nr 13 i anslutning till punklen Försvarspolitiken, Enligt vår uppfattning är det bl. a, avförsvarsoperativa skäl angeläget 777. att den av chefen för marinenyrkade omfattningen av ubåtsutveckling ochubåtsbyggande kan tillgodoses i lämplig takt. Men vi vill speciellt framhållaatt detta också är angeläget med hänsyn till att ubåtsutvecklingen ochkunskaperna inom undervattenstekniken kan vara till stort gagn för den civilahavsforskningen, för prospekteringen av havsbottnen och annan vetenskaplig ochteknisk utveckling berörande havet och havsbottnen. Vi anser del alltså varaav stor vikt att de kunskaperna och de materiella tillgångarna i dettaavseende hålls på hög nivå och kan samordnas med den civila verksamheten inomdetta för framtiden så intressanta och viktiga forskningsområde. Detta måslevara ett uttryck för god ekonomi. Den moderna dykericenlral som planeras vid är ettexempel där militär och civil undervattensutveckling kan samordnas. Den beslutadeundervaltensfarkosten för räddning av ubåtsbesättningar kan också utnyujas förcivila ändamål på havsbottnen, t. ex. undersökningar på kontinentalsockeln. Menenligt vår uppfattning är utvecklingen även av militära ubåtar i tillräckligomfattning och utbildning av kunniga besättningar till dessa ett av deviktigaste bidragen till vårt undervattens-kunnande. Även de rent militäraubåtarna bör alltså - vid sidan av sin ordinarie utbildningsverksamhet - kunnage aktivt bidrag lill vår kunskap om och vidare utforskning av havsbottnen. Vi menardärför att del får anses vara ett värdefullt uttryck för begreppet"meranvändning av försvarets materiel" alt ge anslag till utvecklingoch tillverkning av ubåtstyper som kan - utöver den ordinarie försvarsuppgiften- vara lill nytta för landets havstekniska forskning och kunnande. Herr talman!Jag vill anföra detta som ett allmänt påpekande och har f n, inle någotyrkande. (vpk): Från vpk:s sida vill vi ulan omsvep deklareraall vi finner del föreslagna mililäranslagel på totalt över 9 miljarderorimligt och alltför betungande för det svenska folkel. Militärkoslnaderna utslagna per individ innebär all viligger på tredje plats i världen och att bara och ligger före. Enivåbarnsfamilj får i realiteten punga ut med , . Del grundläggande för kommunisternas syn på försvarsfråganär all vi är för svensk alliansfrihet och neutralitet. Vi är inga försvarsfiender, men vi vill ha ett försvar som är anpassat lill våra resurser, till vårneutrala och alliansfria roll och som utformas under hänsynstagande lill den ut veckling som sker i övriga delar av världen, 18 Vår linje är alltså inte den totalaavrustningen. Vi är realister, inte pacifister, men vi vill haett billigare försvar som för den skull inte behöver vara mindre effektivt, . Detär inle rimligt att vårt lilla neutrala land intar en topplacering i världennär det gäller försvarsutgifter per capita. Jag är medveten om att det går attgöra andra jämförelser - det har gjorts i liknande debatter. Man kan tala omlandets yla, våra långa kuststräckor, andelen av bruttonationalprodukten osv.Men det hjälper ju inte. De 9 miljarderna är fakta som ingen Medelsvensson kanbetrakta som betydelselösa. Hur många andra och nyttigare ting kan man inte fåom man går in för en annan prioritering! Det har att göra med beskattningen,och det har att göra med vad man brukar kalla den sociala välfärdspolitiken. Nogmåste det betraktas som ett uppseendeväckande faktum, att räknal per capita ärdel bara den imperialistiska stormakten - som har engagerat sig somvärldspolis och folkulrolare i olika delar av världen - plus del aggressivaIsrael som ligger före oss. Nog bör väl del ge de allra fiesta en impuls lillstilla eftertanke. Kan della verkligen vara förnuftigt och nödvändigt? Och hurman än räknar ligger högt upp på den militära tio i topp-listan. Jämförman dessutom med neutrala stater som och , så är skillnadenenorm. Delär nu inle bara vi som har uppmärksammat della faktum och driver en kampanj fören ny mililärpolilik. i , som var före mig i dennatalarstol, sade all del är en tanke som vinner allt större anklang.Förr avvisades kommunisternas krav på en annan försvarsordning med klyschoromförsvarsfientlighet eller med påståendet att vi vill lägga landet öppet förfrämmande makt, men går det inte längre att föra den argumentationen. Nufinns det många som vänder sig mot en militärordning som innebär att militärenfår ta hand om alltför stor del av resurser, som kunde användas lill nyttigareoch mera konstruktiva ändamål. kommer kraven på en ny mililärpolilik ocksåfrån betydande kretsar inom socialdemokratin, där man böriar inse att så härkan man inte hålla på hur länge som helst. Delfinns också klarsynta militärer som både av ekonomiska och mi-lilärslrategiskaskäl ifrågasätter den nuvarande uppbyggnaden av vår militärapparat.Generalmajor åberopades i fjolårets militärdebatt här i kammaren. Han ärell exempel på att ett förnuftigare länkande gör inbrytningar också i militärakretsar, som till stor del tyvärr ännu i alltför hög grad sitter fast i delkalla krigets tänkande eller är besjälade av en karolineranda som borde hämtanäring från relikerna i i stället för att tillåtas påverkamililärpoliliken av . GeneralmajorSköld försökte i sin broschyr, som utkom , skissera ell folkförsvar somkunde byggas upp lill betydligt lägre kostnader än det nuvarande försvaret. Hanpläderade för billigare vapen och varnade för den vapentekniskakostnadsexplosionen. Han sade i realiteten ifrån att bör avstå frånavancerade, enormt penningslukande projekt av typ . Han ville med sinskrift klargöra att det är orealistiskt för att försöka spela supermakti miniatyr. Hans motvikt mot den nuvarande doktrinen är ett värnpliktigtfolkförsvar utrustat med enk- Nr 67 lare vapen. Frpdappn dpn GeneralmajorSköld blev efier sin debattskrift inte populär i militära 25 -inril 1975 kretsar.Han rörde nämligen om i det förstenade militära tänkandet och fickåtskilliga militära höjdare alt hänge sig åt raseriutbrott. Försvarspolitiken, naturligt, och det är också mindre väsentligt. Det som däremot är märkligt m, m. är all den socialdemokratiska regeringen,partiledningen och den soci- ' aldemokratiska delen av försvarsutskottettydligen har tillmätt hans tankegångar mycket ringa vikt. Hos det ansvarigastatsrådet kan inte skönjas någon tanke på att man kan slå inpå sådana vägar som anvisas av generalmajor , som ju också ärsocialdemokrat, finner alt den nuvarande inriktningen av vårtmilitära försvar är väl anpassat lill våra säkerhetspolitiska mål.Socialdemokraterna i försvarsutskottet har en enahanda bedömning. Man finnerdär inle ett spår av nytänkande. Den nuvarande inriktningen anses heltförträffiig. Vikommer kanske ihåg att års försvarsbeslut försökte borgerligatidningar måla upp bilden av en kommande svensk nedrustning, för att inte sägaavruslning. Man sökte mana fram bilden av ett som hotades av deallvarligaste faror om den dåvarande försvarsutredningens förslag antogs ochom upprustningen inle skedde i den takt som generalerna och den politiskahögerfiygeln önskade. Nå,alla vet hur det blev. Ingen kan på fullt allvar kalla det för av-rustning.Utgiftsramen för /75 fastställdes lill 6,9 miljarder, och ärvi alltså uppe i nära 3 miljarder ytterligare, sedan dagens beslut har trumfatsigenom. Nuhar del inletts ett nytt studiearbete, en ny ulredning, inför näsla störrebeslul om försvarets dimensionering och inriktning. Utredningen skallpresentera sina förslag , och beslut om ny fierårsplan skall enliglplanerna klubbas i 1977. Vihar i vår motion 1177 krävt alt hos regeringen skall begäratilläggsdirektiv för att grundligt utreda konsekvenserna av en försvarsulredningbyggd på folkförsvarels principer. Desocialdemokrater och andra som måhända väntar sig alt den nu sittandeförsvarsutredningen skall komma med något principiellt nytt har anledning allkänna sig besvikna när de läser del lorfiiga avslags-yrkandet på vår motion. Vihar åberopat en rad skäl för vårt krav på en radikal omläggning av den svenskamililärpoliliken. Del är inte bara ekonomiska skäl, men ingen kan förneka altockså de måste tillmätas mycket stor betydelse i sammanhanget. Vadhar vårt lilla land råd med? Ja, inte har vi råd med 9 miljarder nu och ännu mera år , om del skall rulla och gå som del har gjort. Redan nu tar miliiärutgifierna så mycket pengar att de måsle betecknas som en spärr för nödvändiga sociala reformer. Till en impro duktiv sektor binder man pengar som skulle kunna användas till ex empelvis barnslugebyggande, en bättre bostadsmiljö eller avhjälpande 20 av brister inom socialvården. Allavet alt det är så, och då borde man också från socialdemokratiskt Nr 67håll verkligen bemöda sig om all inle bara trampa vidare i samma spår. Detfinns en rad skäl som borde underlätta en sådan tankemässig ny- 25 aoril1975 orientering, -------------- Viär inne i ett skede som präglas av avspänning. Det har hänt historiska Försvarspolitiken, saker . I , och Cambodjahar den /?7. krigslyslna amerikanska imperialismen tillfogatsslutgiltiga nederlag. Det bör vara en återhållande faktor för dess ambition attinveckla sig i nya krigsäventyr. Underde har del dessutom skapats en ny och förbättrad situation i vårvärldsdel, , Iförsvarspropositionen säger departementschefen att "avspänningspolitikenkommer att fortsätta i en eller annan form ". Menhan drar, tyvärr, inle de logiska och praktiska konsekvenserna av dellaresonemang när det gäller vår forlsalla mililärpolilik. Ivår motion noterar vi också del som har hänt i , menvi säger därutöver all della måsle påverka den mi-lilärpoliliska synen - detsom har skett utgör tungt vägande argument för en nedskärning av vårt landsmililärkostnader. Avspänningenoch normaliseringen i är ingenting som har kommit av sig självt - delär tendenser som har tvingats fram av fredens krafter. Men de är dock ellfaktum. Dethar träffats överenskommelser och upprättats nya förbindelser mellan statersom varit avskärmade från varandra sedan andra världskrigels slut. Del försseriösa resonemang om reducering av mililärpoleniialen osv. Del är faktisktsaker på gång i fredens inlresse, och rimligtvis borde detta påverka även densvenska militärdebatten. Vihar ett försvar som är uppbyggt som en stormaktskopia eller, som Aftonbladetuttryckte det i en försvarspolitisk ledare, det är "ett försök att spelasupermakt i miniatyr". Man måste göra sig fri från ett militärt länkandesom hämtar näring från svunna lider. Vihar i våra försvarspolitiska resonemang knutit an lill reella erfarenheterfrån försvarskrig som utvecklats i andra länder både under och efter andravärldskriget, dramatiska skeenden som har visat att en folklig mobilisering medlättare vapen utgör en kraft som i grunden har kunnat besegra'oerhörtöverlägsna fiendestyrkor. Den segerrika kampen i och Cambodja ärfärska och talande exempel på della. Vianser dessutom att arabstaternas markbaserade och framgångsrika luftförsvar motdet kvanlitetsmässigt och kvalitelsmässigt helt överlägsna israeliska fiygetockså bör tjäna som en tankeställare för dem som hämningslöst vill pumpa inmiljard efter miljard i oerhört kostnadskrävande flygprojekt av typ medefterföljare. Det är tydligt att del finns andra och billigare alternativ förett framgångsrikt gränsförsvar. Vårtresonemang för en radikal omläggning av försvaret förs bl, a. utifrån den övertygelsen, att del är en illusion all tro att vårt land skall kunna bjuda en stormakt spetsen genom att möta den på i princip samma 21 Försvarspolitiken,m. villkor och med enliknande struktur på militärapparaten som den anfallande fiendens. Vianser att del mot den bakgrunden vore vettigt av att bifalla vårtkrav om tilläggsdirektiv för den sillande försvarsutredningen. I annat fall ärjag övertygad om alt , säkert som ett brev på posten, återkommer att få behandla ett förslag till ramplanering som innebär ännu mer ökadebördor på det svenska folkets axlar och en fasilåsning i gamla principer. Vianser det motiverat att redan nu gå in för en nedtrappning av militärutgifternaunder en femårsperiod med . Jag beralltså att få yrka bifall till niotionen 1177,