prot · FZ0943 · 1975-12-31 00:00:00 — Enligthemfridsbrotlsparagrafen talar man om bostad, och ordet bostad är ett vidarebegrepp. Den som har satt sig in i den skillnad som föreligger mellan"bostad" och "hem" vet - och Jag antar att landets domarevet detta - att ordet hem innebär ett trängre område än vad ordet bostadinnebär. Jagpåstår därför fortfarande, herr talman, att vi inom utskottsmajorileten härhar skrivit det klart och entydigt, och del har icke fördunklats av de inläggsom i debatten har gjorts av oss som talat för utskottsmajoritelens förslag. Sedanskulle Jag, herr talman, vilja fråga: Menar herr justitieministern verkligen all inträngande i en sommarstuga skall anses vara ett baga tellbrott? Menar ni det? Och menar ni t. ex. all om någon - ett bud eller annan - tar sig in i en bostad i ett i och för sig legitimt ärende men där passar på alt stjäla en mängd saker, sä är del också en bagatell? 202 Jag vore tacksam för ett svar på de här frågorna. () kongenmäle: Det är ju på det sättet, som redan har förtydligats av utskottetsordförande, att man skiljer på "hem" och "bostad". Hade delvarit så, alt det i texten bara hänvisats till att "tillvägagångssättetockså innebär hemfridsbrott" och ingenting mer, så är det ganska uppenbartatt om man gått till lagboken och sett efter vad hemfridsbrott innebär, så hademan sagt sig att del ocksä gäller det vidsträckta begreppet bostad. Men Juslgenom tillägget "i dess mest typiska eller ursprungliga form" - somväl annars blir ganska meningslöst, herr statsråd - för man bort hela detvidsträckta bostadsbegreppet med tält, med hotellrum, med gård, medekonomilokaler osv. Detvore ju märkligt om man inte skulle kunna bli införstådd med den tolkningen viddomstolarna. Jag skall bara be att få läsa upp för vad som slår istraffbestämmelsen om hemfridsbrotl: "Densom olovligen intränger eller kvarstannar där annan har sin bostad, vare sigdel är rum, hus, gärd eller fartyg, dömes för hemfridsbrott till böter." Jagkan inte fä ut någonting annat än att det är en riktig uppfattning som jag hargett uttryck för när jag sagt att utskottsmajoriteten åstadkommer enslraffskärpning om dess förslag går igenom. frågade om inbrott i sommarstugor, och därför kan jag kanske fäerinra om att utskottet behandlade motionen 1975:448 av ,där han hemställde "att hos regeringen begär åtgärder för attstävja förekommande inbrottsverksamhet med åtföljande förstörelse ifritidshus", I sitt i denna del enhälliga belänkande säger utskottetföljande: "Inteheller det i motionen 448 upptagna yrkandet om åtgärder för att stävjaförekommande inbrottsverksamhel med åtföljande förstörelse i fritidshus synesge anledning till någon åtgärd från sida. Som motionären framhållertorde i många fall oförslånd och sensations-lystnad vara orsak till detkriminella beteendet och åtskilligt vara alt vinna genom information ochupplysning, eventuellt genom en särskild kampanj. Utskottet, som finner attsyftet bakom motionen är angeläget, förutsätter att frågan härom tas upp i detbrottsförebyggande rådets in-formaiionsgrupp eller i annat lämpligtsammanhang." Jaghar för min del ingenting att erinra mot vad utskottet här skrivit. () kongenmäle: Då kan jag självfallet bara beklaga om del blev så vidutskottsbehandlingen - vilket jag inte känner till - att inte reservanterna igott samarbete med utskottsmajorilelen i övrigt kunde klara ut om del förelågtveksamhet. Jag vidhåller att det klart framgår att man gör skillnad mellan hemoch bostad. Justitieministern läste här ur brotis- balken, och jag vill dåläsa vad som slår i utskottsmajoritelens skrivning, på s. 7. "Särskiltintresse knyter sig till gärningar som består i att någon intränger och stjäli annans hem," - del står alltså inte bostad utan hem - " alltså falldär tillvägagångssättet också innebär hemfridsbrott i dess mest typiska ochursprungliga form." Jagkan inte finna att det skrivna avser alla de exempel på bostad som ärinneslutna i vidsträckta bostadsbegrepp, dvs. tält, hotellrumosv. FruKRISTENSSON (m) kon genmäle: Visst kan även en Justitieminister bli trött så här ,men jag är förvånad över all ni citerar ur hemfridsbrott-paragrafen och dåläser upp precis vad jag sade som om del vore något nytt. Där använder man juordet bostad, och det är ett vidare begrepp än ordet hem, säger ,det var precis det jag har sagt sä . Sedan noterar jag att jag inte fick något klartbesked av justilieminisiern om hur det var med sommarstugor och inträngande ien tom bostad, om det verkligen skall anses som bagateller. Om lagstiftarna gersken av att sådant inte är myckel att bry sig om, sä hjälper det väl inte medaldrig så många kampanjer. Det hjälper kanske inte vad vi nu säger; positionerna är tydligen heltlåsta. Men jag tackar ändå justitieministern för alt han alldeles rikligirefererade vår kriminalpoliiiska moiion. Men en sak glömde juslieminisiern,nämligen att vi också har motioner som handlar om värnandet om hemmen. Delhoppas jag inte glöms bort i delia sammanhang. Nuär del inte fråga om någon som helst straffskärpning i vårt förslag, och Jagvill citera vad som står på s. 7 i utskottets betänkande, nämligen följande:"Dylika tillgrepp bör alltså - oavsett om gärningen varit förbunden medinbrott - regelmässigt bedömas som grov stöld. Ställningstagandet bör dock somutskollet ovan framhållil alltid grundas på en allsidig bedömning av samtligaföreliggande förhållanden." Genomatt en allsidig bedömning skall ligga till grund vid brottsrubriceringen vidutdömandet av påföljden har man väl också skapat möjligheter för domstolarnaatt välja lämplig påföljd ulan att för den skull alltid välja del hårdastestraffet. Det är inte heller det som är avsikten med förslaget. Men genom attklart säga ifrån all dessa brott i människors hem anses som mycket allvarligareoch mera slraffvärda än många andra brott klargör man samhällets inställning.Det kan man göra utan att för den skull ha fängelsestraff som den endapåföljden i alla tänkbara fall. Utskotlsmajoritetens förslag kan också vara ettsätt för oss alla ansvariga beslutsfattare att inte enbari slälla upp på deavvikandes sida utanockså på de drabbades. Det skulle helt säkert uppskattas av alla Nr 43människor, som trots allt arbetar och håller vårt samhälle uppe, om vi den låter dem fä uppleva att samhället även står bakomdem. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av frökenMattson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr16 mom. I röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av fröken m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Ändring i rättshjälpslagenm. §4 Ändring i rättshjälpslagen m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 1975/76:17med anledning av propositionen 1975/76:47 med förslag till lag om ändring irättshjälpslagen (1972:429) m. m. jämte motioner. 1 propositionen 1975/76:47 hade regeringen(justitiedeparlementet) föreslagit att anta i propositionenframlagda förslag till 1. lag om ändring irättshjälpslagen (1972:429), 2. lag om ändring i lagen (1973:137) om ekonomisktbistånd till svenska medborgare i ullandel. Belräffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen föreslås altkostnaden för skiftesman vid bodelning med anledning av äktenskapsskillnadeller boskillnad skall kunna ersättas inom rättshjälpslagens ram. Dessutomföresläs vissa smärre jämkningar i lagen i syfte att förenkla handläggningen avrättshjälpsärenden. Ändringarna föresläs träda i kraft ." Ändringi rättshjälpslagen m. m. I detta sammanhang hadebehandlats delsde under allmänna motionstiden vid väckta motionerna 1975:19av i (c), vari yrkats all hos regeringenbegärde förslag om täckning med allmänna medel, helt eller delvis, avmolpartskostnad i rättegång, 1975:102 av herrar i (c) och Olssoni (c), vari yrkats att hos regeringen skulle anhålla ömförslag till sådan ändring av rättshjälpslagen (1972:429) att rättshjälp enligtde allmänna reglerna skulle kunna utgå till näringsidkare även i angelägenhetsom hade samband med hans näringsverksamhet, 1975:136 av m, fl. (fp), såvitt nu var ifråga (yrkande C 1), 1975:322 av herrar () och (),vari yrkats att skulle uttala att under förutsättning att övrigavillkor för allmän rättshjälp var uppfyllda "särskilda skäl" ickeskulle behöva anföras för att sådan rättshjälp skulle kunna beviljas förärendes anhängiggörande och handläggning vid kommissionen resp. domstolen förde mänskliga rättigheterna, 1975:451 av m. fl. (m), vari yrkatsatt gav regeringen till känna 1. att sådana bestämmelser bordeinföras i rättshjälpslagen som gav näringsidkare möjlighet att fä rättshjälpockså i angelägenheter som berörde hans näringsverksamhet, 2. att reglerna om rättshjälpborde få en sådan utformning att de även täckte kostnaderna för särskilt utseddskiftesman, 3. att minskad restriktivitelborde ske vid tillämpning av reglerna om rättshjälp genom offentligt biträde, 1975:1110av m. fl. (vpk), delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:83 av (), vari yrkats i första hand att beslutade att del föreslagnatillägget till 19 S rättshjälpslagen skulle avslås och därmed utgå ur lagen(yrkande 1) och i andra hand, därest yrkande 1 icke vann bifall, altriksdagen beslutade att motionen för beaktande överlämnades till den av chefenför Justitiedepariemeniet tillkallade ulredningen för en allmänöversyn av rälishjälps-systemet (yrkande 2), 1975/76:84av () och (), vari yrkats 1. all godkände vad imotionen anförts om tillämpningen av 9 S andra stycket 8 samt 19 S tredjestycket andra punkten förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen, 2. all godkände vad imotionen anförts om 8 S andra stycket instruktionen för rälishjälpsnämnderna,samt 1975/76:85 av () och (), vari yrkats A, altriksdagen beslutade all pä skiftesman som förordnades enligt rällshjälpslagen skulle uppställas samma behörighetskrav som Jämlikt 21 S samma lag uppställdes för biträde, B, attriksdagen gav regeringen till känna att sådana bestämmelser borde införas i rällshjälpslagen som gav näringsidkare möjlighet att få rättshjälp också i angelägenheter som berörde hans näringsverk samhet. Ändringi rätts-lijälpslagen m. m. 1. attriksdagen beträffande delegation av rätlshjälpsnämnds beslut anderätt skulle delsanta 5 S i det i propositionen 1975/76:47 framlagda förslaget till lag omändring i rättshjälpslagen (1972:429), delsi anledning av motionen 1975/76:84 i denna del (yrkande 2) ge regeringen lillkänna vad utskottet anfört i delta hänseende, 2. att riksdagenbeträffande skiftesman vid bodelning skulle delsmed avslag på motionen 1975/76:85 i denna del (yrkande A) anta 9 S andrastycket 8 samt 16, 19, 22, 23 och 25 SS samt 31 S tredje stycket i det underpunkten 1 nämnda lagförslaget, delsi anledning av motionen 1975/76:83 och motionen 1975/76:84 i denna del (yrkande1) ge regeringen lill känna vad utskottet anfört om en utvidgning avrältshjälpsförmånerna vid bodelning, delsavslå motionen 1975:451 i denna del (yrkande 2) i den mån den intelillgodosells genom vad utskottet hemställt, 3. all skulle anta detunder punkten 1 nämnda lagförslaget i den mån del inte behandlats ovan, 4. all skulle anta del ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1973:137) omekonomiskt bistånd lill svenska medborgare i utlandet m. m., 5. att beträffanderättshjälp åt näringsidkare i anledning av motionen 1975:102. motionen 1975:451i denna del (yrkande 1) och motionen 1975/76:85 i denna del (yrkande B) gavregeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende, 6. att beträffandeoffentlig biträde skulle avslå motionen 1975:136 i denna del (yrkande C 1),motionen 1975:451 i denna del (yrkande 3) och motionen 1975:1110, 7. att beträffandekostnadsansvaret för motpans rättegängs-kostnader i anledning av motionen1975:19 gav regeringen lill känna vad utskottet anfört i detta hänseende, 8. att belräffande rättshjälp i mål införEuropakommissionen för de mänskliga rättigheterna m. m, i anledning av motionen1975:322 gav regeringen lill känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Reservationhade avgivils av fröken (), (), (),herrar i (s) och Lövenborg (vpk), Ändringi rättshjälpslagen m. m. dersson i Kumla (s) samtherr (), som beträffande rättshjälp i mål inför Europakommissionenför de mänskliga rättigheterna m. m. ansett att utskollet under 8 borthemställa att skulle avslå motionen 1975:322. FrökenMATTSON (s): tillsatte regeringen en utredning som skulle göra en allmänöversyn av rältshjälpssystemel. Enligt direktiven bör arbetet i första handinriktas pä att effektivisera de olika rättshjälpsformerna. Trots all dennautredning nu har börjat sitt arbete har regeringen - och detta tycker jag ärmycket glädjande - framlagt en proposition med förslag lill smärre Justeringari rättshjälpslagen. Man anser sig inte kunna vänta på utredningens slutgiltigaställningstaganden. Förslagengäller frågor om rättshjälpsnämnds sammansättning och be-slutförhet,kostnaderna för expeditions- och exekutionsavgift, ersättningsskyldighet förränta pä rältshjälpskostnad och beslut om upphörande av rättshjälp ål misstänkti brottmål. Vidare föreslås att kostnaden för skiftesman vid bodelning medanledning av äktenskapsskillnad eller boskillnad skall kunna ersättas inomrältshjälpslagens ram. Detta är viktiga och riktiga reformförslag. Även om detinte framgår av justitieutskottets betänkande, och kanske inte heller avpropositionen, kommer det här självfallet att röra sig om rätt stora kostnader.Rättshjälp är en viktig men också mycket dyrbar reform. Justitieutskottethar i stort sett varit enigt när utskottet har behandlat propositionen och demotioner som väckts med anledning av den. Vi föreslår sålunda med anledning avmotioner alt den nu arbetande ulredningen ocksä skall behandla frågan omrättshjälp ål näringsidkare. Då del gäller skiftesman vid bodelning har viuttalat alt vi har tagit intryck av motionerna och att del i en bodelningsfrägaibland kan vara sä att en bemedlad part kan skaffa sig en alltför fördelaktigposition, vilket kan leda lill stötande resultat. Vi har därför föreslagit altocksä den frågan skall överlämnas lill den nu verksamma utredningen. Mennär det gäller motion 322 har jag, mina partikamrater och oss. Del är en mycket intressant moiion, som behandlar frågan, omman kan få rättshjälp för angelägenheter som skall prövas utomlands.Motionärerna nämner särskill europeiska kommissionen för de mänskligarättigheterna. Motionärerna visar pä att möjligheterna lill sådan rättshjälpär ganska begränsade. Utskottet har funnit alt möjligheterna icke är fullt såbegränsade som motionärerna föreställer sig. Del finns vissa möjligheter att fårättshjälp för sådana ärenden. Svenska staten kan också ge hjälp viamellanfolkliga instanser. Utskottethar inte tillstyrkt motionärernas krav att skall uttalaalt särskilda skäl inte skall behöva anföras för att rättshjälp skall kunnabeviljas i sådana fall. Utskottsmajoriteien vill föra även denna fråga lill dennu arbetande utredningen. Vi finner för vår del altden här frågan inte har varit föremål för någon diskussion alls när mantidigare har talat om rättshjälpsärenden. Det är en alldeles ny fråga, och vitror inte att den nu sittande utredningen hinner la itu med den med tanke på delilläggsuppgifter som utskottet föreslår. Vi vet inte heller om det är alldelesnödvändigt att frågan utreds . Vi finner det dock angeläget att frågan följsmed uppmärksamhet och att erforderliga åtgärder kommer att initieras avcentralmyndigheten för rättshjälpen och av regeringens kansli om utvecklingenger anledning dänill. Meddelta ber jag, herr talman, alt få yrka bifall till utskottets hemställan päsamtliga punkter utom vid punkten 8, där jag ber att fä yrka bifall lillreservationen. Ändringi rättshjälpslagen m. m. Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. (vpk): I justitieutskottets betänkande behandlas motionen 1975:1110 med migsom första namn. Den väcktes under den allmänna motionstiden och påyrkar attriksdagen hos regeringen begär sådan ändring i lagen om sluten psykiatriskvård i vissa fall alt envar som blir föremål för intagning enligt denna lagalltid tillförsäkras ett kompetent Juridiskt biträde som har att företräda denintagnes partsintresse. Vihar påpekat i motionen att det här rör sig om människor som intagits för vårdmot sin egen vilja och att dessa människor inte kan antagas vara rättskapabla.Vi har ocksä påpekat att det gäller mycket känsliga frågor, där människor kankomma i kläm om deras intresse inte tillvaratas på ett godtagbart sätt. Om säskall kunna ske måste varje person som intas för vård tillförsäkraskvalificerad juridisk hjälp och en hjälp som baserar sig på den intagnespartsintresse. I intagnings- och värdsammanhangen anser vi det särskiltviktigt att vårdintygen noga granskas. Som vi ser del kan inte vårdintyg fåutfärdas av läkare som inte har verklig kompetens och erfarenhet på det områdevarom det här är fråga. Det måste också kontrolleras och noga tillses attintyget verkligen utfärdas i anslutning till intagning och att den person förvilken intyget utfärdats verkligen ocksä blivit undersökt på föreskrivet sätt.Det kan synas självklart all sä alltid skall ske, men tyvärr kan det gesexempel på motsatsen. Får den intagne alltid juridiskt biträde borde sädanaundantagsfall kunna helt undanröjas. Motionenhar fått en välvillig behandling i utskottets skrivning, så välvillig att vårrepresentant i utskottet inte funnit anledning att reservera sig. Jag är ocksäpersonligen av den meningen att en reservation till den föreliggandeskrivningen skulle vara en överloppsgärning. Utskottetuttalar förståelse för de synpunkter som framförts i motionen. Del sägsvisserligen, i anslutning till behandlningen av en annan motion, att utskottetinte anser sig kunna förorda en ordning, enligt vilken den enskildetillförsäkras en ovillkorlig rätt till offentligt biträde i ärenden 14 protokoll 1975/76:423 Ändring i rättshjälpslagen m. m. därhan är eller kan bli berövad friheten. Man förordar i stället en vidaretillämpning av gällande bestämmelser om rättshjälp. Isin skrivning uttalar utskottet samma mening som motionärerna i vad gäller demänniskor som ivängsmässigl intagits försluten psykiatrisk vård. Man säger alldet här gäller personer som ofta kan ha särskilda svårigheter att ta till varasin rätt. Utskottet utgår från alt den fråga som aktualiserats i motionenkommer att förutsättningslöst övervägas av Ulredningen för en allmän översyn avrättshjälpssystemei. På denna formella grund avstyrks motionen. Motionens yrkande berör kanske inte så många människor här i landet,men de människor det gäller kan knappast tillvarata sin rätt själva. Även ommotionen nu avslås så har en viktig fråga för en minoritet i samhället förts ini fokus och uppmärksammats. Motionärernas förhoppning, som också delas avutskottet, är att den pågående ulredningen skall presentera förslagtill en godtagbar lösning av det i motionen aktualiserade problemet. Jaghar således inget annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan pädenna punkt. i (c): Den nya rättshjälpslagen har varit i kraft ,alltså i det närmaste två och ett halvt är. Vi var väl alla av denuppfattningen när vi tog beslutet att reformen inte var fulländad. En storminoritet av denna kammares ledamöter ville redan från början ha medytterligare en grupp som skulle kunna vara betjänt av systemet, nämligennäringsidkarna - de mindre företagarna. Vidare hade vi väl, oavsett politisktillhörighet, den uppfattningen att rällshjälpslagen skulle fä verka föratt eventuella kanligheler i systemet skulle få tillfälle alt yppa sig ochdärefter rättas lill. Det var med andra ord svårt att fä denna relativt storareform att fungera lill alla delar redan från starten. Ja, innan lagen skulle träda i kraft kom enproposition om viss utvidgning av lagen. Enligt denna skulle rättshjälp kunnalämnas i större omfattning pä förvaltningsområdet, vilket angår den personligarörelsefriheten eller integriteten, huvudsakligen inom mentalsjukvården,nykterhetsvården, barnavården och kriminalvården samt påutlänningslagstiftningens område. Önskemål i propositionens riktning hadeframkommit inte minst från . gjordes också ändringar i lagen. Mot bakgrund av erfarenheter som dä efterknappt redan vunnits av systemets tillämpning fann man redanotympligheter som borde rättas till. Dä gällde det den stora arbetsbalansen ochdröjsmålet med behandlingen av ärenden hos vissa rättshjälpsnämnder. Man gavden gången rälishjälpsnämnderna ökad kapacitet genom att indela nämnderna iavdelningar. Vidare rättades det till en blotta i systemet, som vi inte hadetänkt pä när vi antog lagen 1972. Det var högst olämpligt alt ha det så ordnatatt endast kostnad som uppkommit efter dei att beslut om allmän rättshjälpmeddelats skulle ersättas av allmännamedel. Detta ledde till ölägenheter av skilda slag i den praktiskatillämpningen. Men detta rättade vi till och sade då att biträdeskostnadsom uppkommit före ansökningen skall betalas, om ansökningen gjorts ulanoskäligt dröjsmål. Det är enligt mitt förmenande inte sä egendomligt all enreform, när den tillämpats , framträder med vissa brister, men vad som ärviktigt dä är att man rättar till dem sä fort som möjligt. Jag vill också påståalt regeringen här varit föredömligt snabb att komma med förändringar som tagitbort dessa kanligheter. Vidare kan man inte heller ha invändningar mot atträttshjälpslagen utvidgas successivt efter råd och lägenhet. kommer att besluta om en ytterligare utvidgning av lagen. Jaghälsar detta med tillfredsställelse. har det framkommitönskemål frän enskilda motionärer att rättshjälp .bör ges för skiftesman vidbodelning. Redan vid rätishjälpsreformens tillkomst 1972 fanns motionskrav pädetta. har också vid tidigare tillfällen framhållit angelägenhetenav att frågan om en tillfredsställande reglering av kostnadsansvaret försärskill utsedd skiftesman bringas till en snar lösning. Ianledning av det lagförslag vi behandlar har det väckts motioner, där manmenar att departementschefen är alltför restriktiv i sin bedömning när detgäller möjligheten att erhålla biträdeshjälp. I propositionen sägs t. ex. atträttshjälp i bodelningsfråga inte regelmässigt kan få omfatta både förmånen avskiftesman och förmånen av biträde åt en eller båda makarna. Vidare framhållsatt en rimlig avvägning mellan rättsskyddsintresset och kostnaderna måstegöras, och därvid bör bistånd genom skiftesman prioriteras. Naturligtvismåste kostnadsaspekter för samhällets åtagande på rätts-hjälpsområdei las in ibilden. Det råder ingen tvekan om del. Men ocksä rättssäkerheten måsteprioriteras. Vi skall ha klart för oss att bodelningar numera som regel är merakomplicerade . Motionärernas uppfattning alt skiftesman och biträdekompletterar varandra är naturligtvis riktig. Utskottet säger i detta avsnitt: "Ävenom utskottet biträder departementschefens uppfattning att rättshjälp ibodelningsfråga inte regelmässigt kan få omfatta både förmånen av skiftesmanoch förmånen av biträde ät en eller båda parterna, synes del förhållandet atten mera bemedlad part kan skaffa sig en alltför fördelaktig position ofta kunnaleda till stötande resultat." Ettenigt utskott har därför uttryckt som sin mening att denna del av lagförslagetborde tillämpas med mindre restriktivitel än vad som kan utläsas avdepartementschefens uppfattning. är utskottet införstått med attsamhället lar på sig kostnader i och med denna utvidgning av rättshjälpslagen,varför vi i ett inledande skede bör godtaga departementschefens bedömning.