prot · FZ09123 · 1975-12-31 00:00:00 — I delta läge har utskotld fatt ägna åtskillig lid och mödaät att på egen hand bedriva ett utredningsarbete för att fa etttillfredsställande beslulsunderiag, sä all frågan inle skulle ytteriigareförhalas. Ulskollel har som ell resullat av delta kunnai enas om au enöverflyttning skall ske och all en förulsällning därvid är att rådets nyaarbetsuppgifter preciseras och atl rådd även fortsäliningsvis far en allsidigsammansällning med fördrädare för olika ungdomsorganisalioner, represenierandeskilda in-iresseområden och poliliska åsiklsriktningar. Med de vikligauppgifter får är del nödvändigl alt kraven på allsidighdoch bredd tillmäts stor vikt och all rådet kan leva upp till det ansvar somfaller på en myndighet som har ett samlal ansvar för all främja ulredningen avdl självsländigl och mångskiftande föreningsliv. Slaiens ungdomsråd harhiliills genom sin ulredningsverksamhel belyll myckel när del gällerbidragssyslemens konstruklion och framför allt när det gäller att kasta ljusöver vilken roll organisationsarbetet spelar och kan 74 spela bland olika ungdomsgrupper. Som framgår av ulskollsbetänkandet har kulturutskollelbehandlal en molion av om ungdomsrädds Nr 123 arbele med allkartlägga ungdomsforskningen. Jag vill här bara underslryka dendet som sägs i beiänkandei pä denna punkl, nämligen au ulskoltet finner |2p-,; del angelägel att arbelelmed all kartlägga den akluella situationen inom----- ungdomsforskningenfullföljs och förutsätter atl ungdomsrådet lar nödvän- Anslag till iiiig- diga iniiialiv för aU sä skall kunna ske. I reservalion nr 1 fräncenterns ledamöler i ulskollel framhåller vi all nerna, m. m. del är väsentliglall del cenlrala bidraget flr en så enkel och generell utformning som möjligt.År 1975 beslöt om en ny utformning av det slalliga slödel lillungdomsorganisalionernas cenlrala verksanihei. Med del nya stödet skullebidragssyslemel bli både enklare och bäilre. Frän sida hade viemellertid anledning all vända oss mol all man i proposilionen gjorde gällandeall ungdomsorganisalionernas cenlrala verksamhd relativt sell blir billigareju fler medlemmar man har i en organisation. Vi föreslog ett enhetligt beloppper medlem i röriigt bidrag i stället för del differentierade bidrag somförordades i proposilionen. I årets proposition föresläs en yiteriigaredifferenliering. Frän sida vill vi i slällel ha en generell höjning ialla slorieksgrupper med . Vi menar alt del är rättvisare. Viunderstryker vidare alt effekterna av del nuvarande differentierade bidragetnoga bör följas och atl i näsla års budgetproposition bör fl enredovisning av hur bidraget har verkat. Ireservation nr 2, också den frän ledamöler, ålerkommer vi med förslagom ell särskili slöd lill de poliliska uppsökande verksamhei. 1 det aktiva arbetet bland ungdomar i skola ocharbetsliv och bland unga väljargrupper har ungdomsförbunden en angelägenuppgift atl fylla för all stimulera till engagemang i samhällsarbetet. Del ärav slor betydelse både för all stärka demokratin och öka ungdomens inflytande ipoliliken. Alt genomföra della kräver emellertid en hel del resurser bäde personellloch ekonomiskt för förbunden. Det måste här bli fråga om en återkommandeverksamhei och inte bara punktinsatser under valår. Detär ett steg i räll riktning all regeringen nu gått med på all anvisa 100 000kr. lill de poliliska akliviieler i skolorna isamband med valet . Del är angelägel all det mycket blir klarthurdessa pengarskall fördelas och användas sä alt organisationernasplaneringsarbete inte försenas yiteriigare. Men del är ell klart otillräckligtslöd. Som har visat i en ekonomiundersökning har depoliliska ungdomsförbunden del särskilt svårl alt självfinansiera sin verksamheti jämförelse med andra organisaiioner. har tidigareföreslagil all förbunden skall 11 etl slöd om sammanlagi 2 milj. kr., och videlar från sida den uppfallningen. De hittillsvarande erfarenheterna- del kan jag bekräfta från skolor - visar alt del behövs förstärktainsalser i form av bl. a. utbildning och maierialproduklion för allverksamheien överiag skall bli ell posiiivi och stimulerande inslag i skolan. I reservationen 5, somaren gemensam reservalion från cenlern, folkparliel 75 Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. och vänsterpartietkommunisterna, kräver vi all det av uppsatta målet om , persammankomst i lokalt aktivitelsstöd infrias. I en läng rad motioner ochreservationer har vi krävl alt bidraget skall utgå med 10kr. Resultatet har blivil uppräkningar av bidraget och en övergänglill förslagsanslag. Med tanke pä de ökade kostnaderna förungdomsorganisalionerna anser vi del ofrånkomligt atl anslaget nu ökas meddrygt 4 milj. kr. för atl organisationerna skall fl sina . Iutskottet har socialdemokrater och moderaier än en gång gemensami bromsatansträngningarna atl se lill alt organisalionerna flr det aktivitelsstöd deskall ha. I stället vältrar man över kostnaderna pä organisationerna ochkommunerna. Detta rimmar illa med talet om den vikt man säger sig tillmätaföreningslivet och del slora värde man ser i ungdomsorganisationernas arbete.Från , folkpartiels och kommunisternas sida anser vi detväsenlligl alt del lokala aktiviielsstödel nu kommer upp i åtminstone detbelopp som länkle sig vid beslutet . Jag yrkar bifall lill reservalionerna 1, 2 och 5 och i övrigt lillutskottets hemställan. Underdella anförande överlog herr försie vice lalmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hert i Agnas (m): Innanjaggärin på milt direkla uppdrag vill jag framföra någrahögsl privala funderingar, som inte är förankrade i partiprogram e. d. men somjag känner ett behov av all fl uttrycka. , som skulle ha talal omden del av frågan som rör anslaget till idrotten, var förhindrad atl närvaravid ärendets behandling, och därför har jag fltt i uppdrag all göra del. Stundomhar jag betänkligheter mot att ordet "slöd" används i den utsträckningsom nu sker. Verkligheten i begreppet stöd är något värdefullt, ja, hellunderbart i vissa fall. Det ärdjupl förankrat i vår demokratis principer. Dethänger samman med solidaritet och samverkan - den som orkar, den som är stark,den som har tillgångar hjälper den som är i ell sämre läge. Den nödställdeskall stödjas. Vi är överens om det. Men i de moiioner som behandlas här ochäven i andra betänkanden använder man ordel stöd i en sådan omfattning och i enbetydelse som gör atl jag blir betänksam. Viär hell överens om atl den verksamhet som bedrivs av de organisationer som vi skall beslula om anslag till behövs. Men jag måste för min del fråga omsamhällets goda syfte verkligen resulterar i vad vi vill uppnå; om vi har laglupp arbetet räll. Idrottenflr pengar av det allmänna. I slort sell alll vad man begär anslås, även om delär sant all vi från moderat sida den här gängen inte har kunnai vara med om endireki höjning lill . Men del är en ekonomisk bedömningav årets budget som vi har gjort. Del är ansenliga belopp som går tillidroltsorganisationer och sammanslutningar. Det gäller ettstort och viktigt område, det är sant. Vi som har dt ganska långt perspekiivbakåt i tiden undgår emellertid inte frågan om verkligen det sker som borde skemed en sä stor salsning. Idrottenhar betytt myckel för att fostra och dana de unga. Den har betytt hälsa ochsundhet för många, den har givit ett rikare innehåll åt friiiden och livet. Denhar räddat etl otal unga människor frän den olycka som del innebär att flfanggå, som det heter i ordstä vet. Men långt innan anslagen kom idrotten lill delväxte rörelsen starkt och omfattades av stora skaror. Jag lycker att den pänågot sätt var friskare och färgstarkare dä, atl den var någol av ensamhällsförnyare. Det är den inte trots att den omfattas av så mänga,vilket vi naturiiglvis ser med glädje. Den utgjorde förr enligt min mening imyckel högre utsträckning de aktivas rörelse. Del var skapandet, framåtandanoch glädjen som präglade den. Jag minns min egen barndom och ungdom medfrisksportarrörelsen och annat. Jag minns - det var då verkligenfart bland idrottsungdomen och ungdomen i allmänhet. Nuhar förhållandena i samhällel ändrats - det skall medges. Samhället är svårareför de unga och för alla andra. Det är längre lill skog och mark - många av osshade nära lill underbara rekreationsområden. Del är nu en längrefrilid som skall fyllas. Del är mindre arbete för tonåringarna, och de fårmindre av kroppsrörelse och träning på det sättet. Del är också slörrefrestelser. Del finns, som jag upplever det, nu mer än tidigare en organiseradond makt som försöker sprida gifter och droger. Vi anser alla atl vi skallförsöka hjälpa de organisationer som lar hand om ungdomen. Men ändå har jagbörjat undra om det inle blivit alllför myckel av passivt idrollsintresse. Deunga ser nu mer på idrott än de utövar den. Det finns inle längre så mycket avden där friskheten som fanns . Idrotten ger för lilen utdelning i verkligfysisk träning, rikt fri-tidsliv, hälsa och framför alll glädje. Jagmåsle fråga mig om de fina anläggningarna, som jag inte alls vill riva, debrett upplagda programmen och del myckna pappershanlerandet verkligen ger vårungdom vad den behöver och vad vi velal ge den. Jag frågar mig själv - detla ärinle en förebråelse som jag riktar mot någon: Kan vi inte finna en väg som enskilde mer atl syssla med, mer att ägna sig åt som verkligen ärberikande? Sedan skall jag gärna gå med på ännu störte anslag även på del här området.Jag skulle vilja ha en fläkt som livar upp, en puls som slår igenom samhällel -en annan anda. Dethär var mycket privata funderingar. Jag tror alt del är många som går ochtänker så här. När jag sprungit eller åkt skidor i skog och mark har jag träffatmänniskor som sagt detsamma. De som verkligen idrottar och är ute och rör påsig är mänga gånger människor som inle på något säll behöver ekonomiska anslag. Dellavar en lång inledning lill ell myckel kort anförande i övrigl. Jag skallnämligen be alt fl yrka bifall till reservationen 4 av och mig. Vihar i denna reservation följt upp partiets förslag i motionen 1975/76:2016. Viföreslår atl alla frågor som rör anslagen till idrotten skall Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. Anslagtill iing-domsorganlsatio-iierna, m. m. behandlas av ett och sammadepartement. Mig förefaller det vara veUigt och prakliskl, och därför yrkar jagbifall lill reservalionen 4. Vihar även avgivit ell särskilt yttrande, nr 2, beträffande överförande tillstatens ungdomsråd av vissa uppgifter. m. fl. har i en molionframfört tanken all dessa uppgifter borde ligga kvar hos . 1propositionen ges ingen närmare motivering lill ell överförande. Därför har vii moiionen framfört denna tanke. Men på grund av utredningar som gjorts inomutskottet och med hänsyn till upplysningar som inhämtats under hand har viavstått från all reservera oss lill förmån för moiionen. 1 övrigl yrkar jag bifalltill vad utskottet hemställt. /ENKEL (fp): Till del utskottsbetänkande som vi nu behandlar har jag fogal ell särskiliyllrande om anvisande av medel lill poliliskl informa-lionsarbeie blandungdomar: Jag instämmer i vad kulturutskollel anförde i sin betänkande 1975:9,nämligen all det i och för sig finns skäl au ge de politiska ungdomsförbundenett ekonomiskt stöd för sådan verksamhet. Intresset för information frän depolitiska ungdomsförbunden till olika delar av samhället ökar. Inle minslframlidens skola kommer alt slälla slora krav pä medverkan i undervisningen. Pånågra platser i landei har försöksverksamhet redan kommil i gång. Någolsärskilt statsbidrag för denna informationsverksamhet finns inle. Kostnadernakommer atl delvis kunna läckas av medel ur statsbidrag till Timmar lillförfogande, till Fritt valt arbete och lill Resurslimmar. Men som vi vel komnierdessa statsbidrag alt vara hårt intecknade. Informationsverksamhetenkommer atl innebära en mycket stor uppgift för de politiska ungdomsförbunden.För atl informationen skall bli meningsfull krävs del all ungdomsförbunden gesresurser bäde alt förbereda sin medverkan noggrant och atl la fram material somkomplement lill vad man framför och för alt lämna lill ungdomarna. För allinformationen dessutom skall bli objektiv måste samlliga poliliskaungdomsförbund ges ekonomiska möjligheter all lämna likvärdig informalion. Hurresurserna skall fördelas och slällas till de poliliska ungdomsförbundensförfogande är en angelägen fråga, som enligt min mening måsle klarläggas innanman beslämmer sig för ett belopp. Därför kan jag inle yrka bifall lill reservalionen2 om ell anslag pä 2 milj. kr., ulan jag yrkar på den punklen bifall lillulskoilds förslag. Närdel gäller siorieken av del lokala bidraget per sammankomst har målsättningenalllsedan 1971 varit . Jag instämmer i den synpunkt som framförts i reservalionen5 och som också fröken har framfört från denna lalarslol, nämligen altbeloppet /77 skall uppgå till . per sammankomst ochatt den frågan alllså inte längre skall skjutas på framliden. Jag yrkar bifall lill reservationen5. (vpk): Det finns inga delade meningar om vikten av all fånga uppungdomens iniresse för olika organisatoriska verksamheter och att del måste skeredan vid ganska tidig ålder. Men dä måste samhällel på ell bäilre säli änhiliills la etl slörre ansvar genom ekonomiska bidrag lill deungdomsorganisalioner som med olika akliviieler lockar ungdomen till dellagandei sin verksamhet. Ävenom regeringen gått kommunisterna ett sleg till mötes genom attförändra anslaget lill ungdomsorganisationernas lokala verksamhet lill ettförslagsanslag, har den målsättning som beslutades på grundval avungdomsrådels förslag inie fullföljts. arbetsgrupp framhöll däall bidraget per sammankomst inte borde sällas lägre än del dåvarandegenomsnillliga bidraget per frilidsgruppssammankomsl och föreslog all bidragetskulle ulgå med . Moliveringarnaför bidragsgivningen, som vpk siälli sig bakom, är minsl lika akluella i dagsom 1971. Jag skall inle göra någon uppräkning av moliveringarna men villunderslryka en vikiig synpunkl som då framfördes, nämligen att samhällsslödelinle skulle uppfällas som etl stöd till ungdomen och dessfritidssysselsättningar, ulan som ell klart och entydigt slöd lillorganisalionerna. Arbetsgruppen hävdade all del är en väsenilig samhällsuppgiftall stimulera organisationerna och därmed den verksamhei som bedrivs blandungdoni. Samhällsslödel skall inle heller vara etl slöd till en viss form avverksamhet. All verksamhei skall i princip berättiga lill bidrag. Jag tror detär en vikiig princip all ulbudel av organisatoriska aktiviteter blir så brellall man kan fånga upp flertalet av ungdomarna i alla åldrar. Bidragetmåsle också vara sä slort all del stimulerar lill skapandel av nya akliviieler,samiidigl som det ger organisalionerna en viss garanti för oberoende iförhållande lill andra åsiktsriktningar och inle minsl olika kommersiellaintressen. Detta oberoende är nödvändigt om ungdomspolitiken skall syfta lillall medvdandegöra ungdomen lill engagemang för vikliga samhällsfrågor,ulvecklandd av demokralin, förbällring av samhällsmiljön, jämlikhelsfrågor elc. Vänslerparlielkommunisierna vidhåller i moiionen 1365 kravei på ell bidrag av . persammankomst och anser all del beloppet bör ulgå redan under budgelärel 1976/77,som framgår av den gemensamma reservalionen i denna fråga. Man kan enligi vårmening inle skjula beslulel på framliden. Kosinadsökningen under de senasle femåren innebär ändå en avsevärd sänkning i förhällande lill den målsättning manvar överens om 1971. I fortsällningen måsle inriktningen vara alt säkrarealvärdet av bidraget till ungdomsorganisationernas lokala verksamhei. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall lill reservalionen 5 i föreliggandebelänkande. 1likhet med är vi inte klara över och inte överens om denfördelning som man här föreslår när del gäller de poliliska ungdomsorganisalionerna.Vi är överens om all de borde få ell bäilre ekonomiskt Anslagtill ungdomsorganisalionerna, m. m. Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. slöd än del som ges ,men fördelningen måsle man titta vidare på. Därför röslar vi med utskottet iden frågan. FruJOHANSSON i (s): Principerna för det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centralaoch lokala verksamhei har länge varit föremål för översyn och bearbetning föralt slödel skall bli så effektivt och dessutom så rättvist som möjligt. Dessaprinciper har varie är diskuterals länge och ingående i kulturutskottet, ochutskottet har också samrätt med . Del är alllså en fråga somvarit föremål för intensiv behandling i utskottet, och detta visar också denvikt man där fäster vid ungdomsorganisalionernas verksamhei. Ipropositionen har anslagen föreslagits höjda med drygt 3 milj. kr.lill del cenlrala och 4,5 milj. kr. lill del lokala slödel, så all ungdomsorganisalionernaskall kunna vidmakthålla och vidareutveckla sin verksamhet. Trots denföreslagna höjningen har en motion, där man önskar yiteriigarehöjningar. I molionens första alt-sals begär man en generell höjning av delcentrala stödets röriiga del med . i varje intervall och föreslår tillföljd härav en ökning av anslagsposten med . Del är emellertid 1milj. En sådan generell höjning av intervall-beloppet skullekosta 1,5 milj. kr. Utskottsmajoritetenär inte beredd all föreslå en sådan höjning, och jag yrkar alltså avslag pämotionen 1349 i denna del och följaktligen avslag på reservalionen 1. Isamma molion föreslår etl särskilt bidrag lill politiskt informationsarbetebland ungdom. Liknande motioner har behandlats i tidigare och dåavslagits med hänvisning till de höjningar som gjorts av stödet tillungdomsorganisationerna. liksom övriga utskott, göraprioriteringar, och majoriteten i ulskoltet har anselt alt delta yrkande böravslås även . Jag yrkar alltså avslag pä reservalionen 2. Centermoiionen1349 innehåller också etl förslag om atl etl utredningsarbete skall läggasfram skyndsami belräffande stödet till ungdomsorganisationernas verksamhei.Utskottsmajoriteten har här uttalat sig för vad som anförs i moiionen ochföreslår att ge. regeringen till känna vad ulskollel anfört i frågan.Vi från den socialdemokratiska gruppen i utskottet samt representanten för vpkharavgivii reservalion mol delta. Del gäller reservalionen 3, Iproposilionen och även i ulskotlsbelänkandel redogörs tämligen ingående förlurerna i denna fråga, sä jag har ingen anledning alt göra någon längreutläggning här. Lål mig bara peka pä några enkla fakta: Enöversyn pågår inom . Den pågick under hela fjolåret.Kontakter har i detla sammanhang lagils med ungdomsorganisalioner och medKommunförbundet och . Inom dessa båda organisaiioner pågårockså utredningsarbete rörande bidragsgivningen till ungdomsorganisalionernafrän kommunerna resp, landstingen, I mo- tionen åberopas ett riksdagsbeslutfrån är 1972, Vid del tillfället fanns alltså inle Kommunförbundels promemoria,och då hade heller inte nya bidragsregler utformats för den cenlralaverksamheien. Vidare var dä del lokala akliviieisslödet uppdelat i två ,en för idrott och en för övriga organisationer. Lägel var alllså etl hellannal vid tiden för riksdagsbeslutet än del är . Kraveipä "översyn" drevs också här i förra hösien. Då gällde detidrottsanslagen. Men det kravei hade inte förankring i idrottsrörelsen, ochnågol krav pä allmän översyn har heller inle framförts från ungdomsorganisationerna.Däremol finns del naluriiglvis alltid krav på anpassningar av bidragen lillvissa förhållanden, t. ex. atl deltagare i öppen verksamhet skall godtas som "statsbidragsberältigade"medlemmar och att nya organisaiioner skall godkännas för statsbidrag. Sådanafrågor bör väl prövas av allsidigl sammansatta grupper, och del är då lämpliglatl blir myndighet för anslagen. Där finns ju olika parterföreträdda. Anslagen lill handikapporganisationer och till Pingströrelsensungdomsverksamhet har utformats i nära kontakt med de berördaorganisationerna. Detla är ytteriigare ett par exempel på del fortgåendeöversynsarbelet. Iproposilionen 1975/76:39 anmäls att en översyn skall ske av bidragen tillungdomsverksamhet. a. anförs där alt verksamheten bland äldre föreningsungdomarbedrivs på helt andra villkor än vad som gäller för de yngres aktiviteter. Denskulle troligen främjas av atl samhällsstödet vore utformat pä ett annat sätt.I del sammanhanget kan påpekas - i anslutning lill vad som förul sagts omsärskilt bidrag till poliliskl informationsarbete bland ungdom - att depolitiska ungdomsorganisationerna självfallet kommer atl beröras av just dennaöversyn. Jag yrkar alllså avslag på utskottets skrivning i denna del och bifalltill reservationen 3. Imoiionen 2016 frän moderalerna hemställs atl alla frågor som rör anslag lillidrotten skall sammanföras till en huvudtitel. En molion med samma förslagfanns 1974 och behandlades i utskottets betänkande nr 3 . Jag villalltså påpeka, herr lalman, atl del blivit etl tryckfel i belänkande nr 37, somvi nu behandlar, där det slår att denna molion behandlades i kullurutskolleisbelänkande nr 1975. Det skall alllså vara nr 1974. avslogdä förslagel, i enlighet med utskottets hemställan, och utskottets majoriieihar inle funnil anledning att inla någon annan ståndpunkt . Jag yrkardärför bifall lill utskottets förslag och avslag på reservationen 4. Vadgäller siorieken av bidraget per sammankomst i ungdomsorganisationernas lokalaverksamhei saml anslagsbeloppet i anslutning till della har cenlern,och vpk gäll samman i en reservalion, där de begär en ökning med 41/4 milj. kr. Anledningen är att man vill att beloppet per sammankomst skallgaranteras lill , I propositionen förutsätts atl delta belopp skall höjasnästkommande budgetär, och det har redan i del nuvarande förslaget höjts frånnågot , till , Utskottsmajoriteten har uttalat sinlillfredsslällelse över denna målsättning i proposilionen och godlagilförslagel om lolall 38 milj, kr, f n. Vi är i ulskollel mycket sam- Anslagtin ungdomsorganisationerna, m. m. 6 protokoll 1975/76:123-124 Anslagtill ungdomsorganisationerna, m. m. siämmiga närdet gällervikten och nödvändigheten av atl vi har fungerande ungdomsorganisationer. Inomparentes vill jag säga att del också är viktigt att de dr arbeta på sina egnavillkor och under slor frihet. Men i utskottet borde vi väl då vara mersamstämmiga också när det gäller det gemensamma ansvaret för samhällsekonominoch för de prioriteringar som ständigt måsle göras. Vi har en statsbudget althälla oss inom. Man tycker kanske alt även de övriga partierna borde haansvarskänsla och insikt om den nödvändiga stramhet som vi har alt iaktta irådande ekonomiska läge. Jag yrkar bifall till vad utskottet hemställt ochavslag på reservationen 5. Jag yrkar alllså avslag pä reservalionerna 1, 2, 4 och 5 och bifalllill utskottets förslag i alla delar utom när del gäller en översyn avsamhällets totala stöd till den inom olika organisationer bedrivna ungdomsverksamheten,där jag yrkar bifall till reservationen nr 3. Fröken () kortgenmäle: Fm i lalade om ansvarskänsla. Från sidamenar vi att när nu för fem är sedan slog fast vissa principer fördet lokala aktiviielsstödel skall inte statsmakterna försöka smita från sittansvar och vältra över kostnaderna på organisalionerna och kommunerna. Ipraktiken har ju många kommuner tvingats gå in med etl betydligt ökat slöd föralt fylla igen de luckor som har uppstått. Mälsällningenvar klart uttalad : , och i den mån pengarna inte räckte til! skulledet ske en viss nedtrappning. Det kan väl konstateras alt lyvärr har delbrustit betydligt i ambition hos socialdemokrater och moderater, och därförhar vi inle lyckats fl majoriiei i utskott och kammare för all siödet skulle flden omfattning som beslöt 1971. lämnade den uppgiften om det centrala stödet att det i själva verketskulle bli fråga om större kostnader än vad vi har räknat med. Jag känner intetill de uppgifterna. Vi har i vår motion och i vår skrivning i reservationenbyggt på då tillgängligt siffermaterial. Del är möjligt att det har framkommitnya uppgifter, men då påverkas väl anslaget i stort, sä jag tror inte att detär någonting som berör enbart reservationen i sä fall. Sedantill den viktigaste frågan, nämligen samordningen.