prot · FZ0915 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag skulle dock inle bli förvånad om denna person snart kommer atl lalalika varmt för del kloka i en uppdelning av verket i två etapper. Vi har krävt ett samgående med andra förelag och en uppdelning avprojektet i två etapper. Industriministern är i sill svar inne på sådanatankar. Men som detta projekt skötts är det inle möjligt att låta allt löpavidare utan fortsatta frågor och frågetecken. Vihar lill atl börja med kostnaderna för projeklel. Om vi försl ser lillstålverksdelen angavs dessa kostnader ursprungligen till ilöpande priser. Man hade alltså när man angav del beloppetinle tagit hänsyn till förväntad inflation. angavindustriministern att projektet nog skulle komma att kosta 5,5 miljarder. Någradagar senare meddelade NJ A-chefen att kostnaderna skulle komma att bli 5,6 ä 6miljarder kronor. debatt som vi hade här vågade jag mig på atl förmoda attsiålverksdelen skulle komma att kosta upp emot . Denbedömningen från min sida ironiserade industriministern över. Men såvitt jagförstår beräknar NJA-ledningen nu att stålverksdelen i det projekt vi härdiskuterar skall komma atl kosta . På något mer än ett århar man alltså måst räkna upp investeringskostnaden från 4,6 till 7,3 miljarderkronor. Detta är som jag ser det inget dåligt exempel på de praktiska svårigheternanär del gäller planmässig hushållning. Vi får hoppas att stålverksdelen inlekommer att bli ändå dyrare. Jag skulle inte bli förvånad - och här harindustriministern fritt fram atl ironisera igen - om den slutliga kostnaden förStålverk 80 blir dubbelt så hög som den han ursprungligen angav. Närnu kostnaderna blir så höga som de uppenbarligen kommer att bli undrar man hurdet ställer sig med lönsamheten. Det är nämligen kapitalkostnaderna som utgörden tunga posten vid slålframslällningen, och när de ökar på detta sätl blirkalkylen en helt annan. Blir det på del viset all vi kommer atl bedriva enolönsam tillverkning av stålämnen och därmed kommer alt subventioneraett valsverk där länks ingå? Dettamed lönsamheten är inte något som man kan bortse från med hänvisning till andrasyften. Projektet har presenterats med ulgångspunkl iförelagsekonomiska överväganden. Det gäller också en sådan storsatsning av vårainvesteringsresurser atl lönsamheten verkligen rnåsle iakttas. Pengarna kommeralt las från alternativa användningsområden. Små och medelstora företag kommerinte i samma utsträckning som annars att kunna genomföra olika projekt. Andraföretag kommer inte alt kunna investera lika mycket t. ex. för alt hålla konkurrensförmåganmot utlandet uppe, när nu pengarna i så stor utsträckning dirigeras lillStålverk 80. Överhuvud tagel undrar man vad det är för en beräkning av de totalainvesteringskostnaderna som industriministern nu gör. Industriministern sägerså här i sill svar till mig: "Uttryckt penningvärde kan kravet på kapitalmarknadenför del reviderade programmet i genomsnitt beräknas uppgåtill omkring 1 200 milj. kr. vid uppbyggnaden av anläggningarna." Pressenhar dragit den slutsatsen att projektet skulle komma att kosta 10 X 1,2miljarder kronor, dvs. Men Jag skulle vilja frågaindustriministern vad som menas med "kravei på kapitalmarknaden"?Menar man bara den del av kostnaden som skall finansieras på den öppnakapitalmarknaden när man talar om ? Eller avser manden totala kostnaden, då också inräknats de bilar av projektet som man tänkersig finansiera med hjälp av , AMS och i någon utsträckningStatsföretag? Ettklarläggande på den punkten måste det vara möjligt att åstadkomma. Efiersomindustriministern nämnt vissa belopp här måsle han också kunna ange hur manskall tolka de beloppen. Ettfrågetecken är också i vad mån NJA-ledningen, som har så många andra storaproblem och uppgifter på hand, verkligen har den kapacitet som fordras för atthålla samman denna gigantiska satsning. Jag gör det uttalandet bl. a. motbakgrund av att vi så ofta har hört alt man väntade sig alt förlusterna för detnuvarande NJA skulle bytas i vinster. Men så har del inte blivit.Industriministern säger alt med del investeringsprogram som redan genomförtskommer det att bli vinst så fort konjunkturen vänder. Men var delhögkonjunktur och ändå blev det förlust.Ursäkten att man bundit sig attleverera stora delar av produktionen lill varven lill fasta priser är knappastriklig eftersom t. ex. hade precis samma sorts kontrakt ilika stor ul-sträckning och ändå gjorde ganska goda vinster. Idetta sammanhang vill jag också fråga hur det egentligen är med NJA:sfinansiella ställning . Kommer det all behövas tillskott från avpengar för att täcka förluster? Har NJA för att täcka de förluster som hargjorts och som görs förbrukat pengar som man har fått för all investera iStålverk 80? Det vore mycket bra med klarlägganden på de punkterna. Industriministernsäger alt NJA snart skall bli lönsamt. Del är bra, och vi hoppas alt så ocksåblir fallet. Men vi har hört sådana uttalanden . Bara för atl ta ettexempel vill jag nämna att statsrådet , då han varindustriminister, i en proposition om NJA angav atl verkei skulle visa vinsterfr. Att det blir lönsamhet i NJA - och för den delen också iStålverk 80 - är viktigt inte minst mot bakgrund av vad slogfast i riksdagsdebatten om NJA 1970: "måste bli självbärandeär inte bara ett uttryck för ägarens, skattebetalarnas, naturliga krav påförelaget utan lika myckel ett krav som måsle uppfyllas av hänsyn till deanställda, då det bara är i ett förelag som självt kan klara sina kostnader somvi kan nå den arbetstillfredsställelse vi eftersträvar i våra företag." Delvar klokt sagt av , men tyvärr har del kravet inle visat sigmöjligt atl uppfylla. Industriministernsäger i sitt svar lill mig atl "NJA kommer alt ytter ligare Sludera förutsättningarna för del kompletterade 80-pro jektet. a. kommer lönsamhelsförulsättningarna all analyseras närmare. --- NJA har begärt atl få göra dessa nöd vändiga analyser." Lönsamhetsfrågornaskall alltså granskas bälire, och det är bra. Men är del så attindustriministern och Jag just nu resonerar om det utvidgade Stålverk80-projekiet utan att statsrådet längre har en lönsamhetskalkyl till grund förde ställningstaganden som han här gör? Så måste det nästan vara, eftersom delsägs att lönsamhetsfrågorna ännu inte är rikligt klara. Jagundrar också: Räcker det för denna fortsatta utredning? Vi vetju - enligt citatet inledningsvis från indusiriminislern - att ledningen förNJA var hårt engagerad i ell par års lid med utredningsarbete för ämnesverketoch vi vei nu också alt de mödorna inle gav ett hållfasi resultat. Då undrarjag: Räcker del med de här fyra månaderna? De utredningar som bolagetnu gör och de satsningar som man står nför måste vara hållfasta.Jag vill starkt understryka all de som bor Luleåregionen har ettsärskilt starkt intresse av att vad som drivs gång blir till framgångoch inte till fiasko. De erfarenheter som vi har haft av planeringen eller bristernai planeringen av 80 gör alt Jag anser alt vi bör tillsätta endelegation med företrädare bl. a. för riksdagspartierna och med uppgift alt följaoch gå igenom planerna för stålverket och även att utreda de näringspolitiskakonsekvenserna för inte minst mindre och medelstora företag av del minskadeinvesieringsutrymme som kommer alt slå lill buds i andra branscher och på andrahåll. Detär som skall fatta nya beslut om i vad mån man skallgöra dessa enorma satsningar. Det får inte bli så atl företagets planer,utredningar och olika avtal är hemligstämplade, att propositionen innehållerendast en mager redovisning, att utskottet under en hetsig vecka mitt i annalriksdagsarbete skall i praktiken bara kunna göra en alltför ytlig granskningoch att alla andra riksdagsmän kommer atl nästan helt sakna möjlighet att ipraktiken bedöma frågan. Frågan om 80 har varit föremål för enganska intensiv deball och följts med myckel stor uppmärksamhel. Det förefallersom om den uppmärksamheten håller på att skärpas ytterligare. Det finnsuppenbariigen mycket stor anledning för det svenska näringslivet med dess olikasorters företag all noga studera utvecklingen av detta projekt, men det finnsminst lika god anledning för det svenska samhället i stort all göra detta medhänsyn lill kapitalmarknadens ut-.seende och därest projektetkommer atl realiseras i full utsträckning. Jag har, herr talman, hafttillfälle all följa både den offentliga och den interna debatten, densistnämnda från bästa tänkbara utsiktspunkt, nämligen riksdagensnäringsutskotl, och har alltså kunnat observera de olika faserna iutvecklingen. Medanledning av industriministerns interpellationssvar till vill jag mot bakgrund av erfarenheterna från näringsutskottet och frånandra sammanhang bara säga atl del är uppenbart att regeringen,industriministern och ledningen för och 80 har tagit intryck avden mycket starka kritik som framfördes mot projektet . Del äringenting atl beklaga sig över. Jag tillhör inte dem som anser atl man skallgnola över missgrepp och försummelser i det förfiutna utan anser att det gälleratt se lill framtiden. Men det är inlressanl att se den argumentation somindustriministern ger ullryck för i interpellationssvaret, då han säger: "Omde båda valsverken kommer till stånd kan omkring stål avStålverk 80:s totala produktion på ca vänlas bli förädlat inomlandet. Valsverken skulle ge landei ett väsentligt tillskott islålförsörjningen och öka den svenska stålindustrins konkurrenskraft. Dessutommedför industriutbyggnaderna en värdefull förbättring av industristruktureninom berörda regioner och tillför nya arbetstillfällen." Delär nästan ordagrant, herr talman, den argumentation som kritikerna framfördeför halvlannal år sedan. Men det ärju bra när någon syndare sig förbättrar ochnär man har möjlighet atl få en bättre bedömningsgrund och kanske en bättreulveckling på ell sådani här astronomiskt stort projekt - jag vill faktiskt ladella starka ord i min mun när det gäller en så liten nation som Sverige.Formuleringen "dessutom medför industribyggnaderna en värdefullförbättring av industristrukturen inom berörda regioner och tillför nyaarbetstillfällen" tror jag dessutom kommer atl citeras mycket intensivt ifortsättningen, kanske framför allt av näringslivets representanter men ävenav en intresserad allmänhet, när debatten om del här projektet snart börjarligga i var mans mun. Enmycket naturlig och enkel fråga inställer sig när man får höra att dennaastronomiska satsning ger "en värdefull förbättring av industristruktureninom berörda regioner och tillför nya arbetstillfällen". Vi är allaöverens om all är en region som i utomordentligt hög grad behöver hadet svenska samhällets nästan maximala resurser till sill förfogande för attklara den svåraste sysselsättningssituation som man har någonstans i del härlandet. Den fråga som uppkommer är, som jag sade, mycket enkel: Hade kanske dehär miljarderna, investerade i några alternativa projekt, kunnal ge bättreutveckling av industristrukturen och tillföra ännu fier arbetstillfällen? Hadedel kunnat bli väsentligt billigare för samhällsekonomin om man prövatalternativ? Jagtror att industriministern i fortsättningen kommer att få vara beredd på allallt fler frågar: Vad har ni utrett för slags alternativ till detta för atl fåen kanske bättre placering av de här många miljarderna? Industriministern säger nuatt NJA skall lägga fram finansieringsförslag och att även regeringenskall lägga fram finansieringsförslag. skall del bli en utförligredovisning av 80 och planerna på valsverksutbyggnaden skallföreläggas . Då skall få de förslag som prövningen avprojektet i dess nya utformning kan föranleda. De förslagen måsteuppenbarligen i första hand gälla finansieringen. Och nog är det, herr talman,angelägel att här verkligen läggs fram en övergripande och på samma gångdetaljerad finansieringsplan, som i hög grad får la sikle inte bara på denföretagsekonomiska finansieringsaspekten utan kanske fastmera på densamhällsekonomiska. Här är del nämligen märkliga ting och märkliga siffror somredovisas. Och perspektivet mot framliden är utomordentligt oroväckande medhänsyn lill dels vilka andra slags behov som finns i det svenska samhället,dels vilka andra slags investeringar som man har bundit sig för. Industriministernsäger alt kraven på kapitalmarkanden beräknas uppgå till i genomsnitt 1 200milj. Jag kan inle nu bedöma om den beräkningen är på lok ochalldeles för låg, men det finns en myckel initierad herre som är känd för attvara en realistisk bedömare av ekonomiska ting, nämligen chefen förStatsföretag, Per . Han har sagt alldeles i, om jag minns rätl. VeckansAffärer, att en enkel huvudräkning ger vid handen att de här kostnaderna -jagkunde inte dra någon annan slutsats än att också han menade kraven påkapitalmarknaden - skulle komma att uppgå lill ca 20 miljarder totalt. Det äralltså inte 1 200 milj. kr. ulan det är 800 miljoner till, dvs. 2 000miljoner det är fråga om. Han sade att en enkel huvudräkning ledde framlill slutsatsen. Man måste - speciellt eftersom huvudräkningar tenderar attkomma för lågt - fråga sig: Vad ger preciserade kalkyler och analyser för summai slutänden? Detallvarliga i den här siiuationen - och det är där riksdag haranledning alt kräva redovisning - är ulvecklingen mot en våldsam ökning avkapitalbehovet och hur den arma kapitalmarknaden i det här landei skall se uttill slut. Jag vill ställa ett par frågor lill industriministern. Om,till atl börja med, kraven på kapitalmarknaden, som industriministern säger,kommer att uppgå till inte mindre än 1 200milj. - eller kanske 2 000 miljoner, som Statsföretags chef säger -hur mycket blir då över för de andra förelagen i Slatsförelagsgruppen? Enligtuppgifter jag har planerar de investeringar påålskilliga miljarder, och jag utgår från alt industriministern och regeringenhar någol slags planering även på den punkten, för lil syvende og sidst är detändå regeringen som har ansvar för hur kapitalmarknaden ser ut. Hur mycket blirdet över lill andra företag i ? Ochvidare: Det svenska näringslivet består ju av yllerligare några företag, utöverStatsföretagsgruppen. av det svenska näringslivet består avprivata företag. Vad blir över för dem? Och,herr talman, en ytterligare fråga: Hur har ni tänkt finansiera två - ellersnarare tre - monumentalt våldsamma projekt på en gång under Omfinansieringen av Stålveik 80 Tilldessa investeringar och krav på kapitalmarknaden kanskepå . skall man nämligen addera den resterande delen avatomkraftsutbyggnaden som kommer att kosta minst 20-25 miljarder i dagenspenningvärde. Till yttermera visso finns det planer på en daghemsutbyggnad, somär utomordenligi lovvärd och angelägen och som enligt skallkosta 32 miljarder. En stor del av dessa miljarder kommer självfallet att kunnastå till förfogande på grund av det minskade bostadsbyggandet i vårt land, mendet kommer ändå i dessa sammanhang att ställas anspråk på ytterligare miljarderpå kapitalmarknaden. Jagvill fråga industriministern: ni analyserat situationen framöver, så att nivet och kan redovisa alt den svenska kapitalmarknaden eller upplåningenutomlands räcker till de gigantiska investeringar som det är fråga om? Regeringensäger nu via industriministern att skall fä sig förelagdtill prövning förslag angående projektet 80 i dess nya och ännukostsammare utformning. Jag vill, herr talman, understryka atl jag personligeninte på något sätl försöker kritisera projektet. Del är måhända väldigt bra ochkanske t. o. m. myckel lönsamt - vi hoppas det - men jag frågar varifrånpengarna skall tas till detta och till andra projekt, framför allt till denstora satsning på atomkraften som skall ske . Jagvill framställa del kravei till industriministern när han nu lovar attriksdagen skall få förslag om 80 , så alt projektet i dess nyautformning kan prövas i grunden, atl han lägger fram den både övergripande ochdetaljerade finansieringsplan - med framför allt samhällsekonomisk syftning-somjag talade om tidigare, så att kan bedöma om vi har råd med bådealomkraftssatsningen. 80 och de andra stora projekt som planeras. Ärindustriministern beredd alt biträda det kravei? Jagvill säga, herr talman, att få situationer är mera olyckliga för ett samhälleän alt tvingas in i en återvändsgränd och nödgas göra prioriteringar mellansådana stora projekt. Först då börjar man på allvar komma in i enEnglandssituation, och det är något som vi bör försöka und-slippa. Slutligenen liten detaljfråga, herr lalman! När del nu bara är kvar lilldess all man definitivt offentligt skall redovisa läget beträffande samarbetetmed bör det finnas i varje fall vissa antydningar om hur det går meddessa förhandlingar. Är det möjligt för industriministern all här tala omhuruvida han har en optimistisk bedömning av om man kan göra upp med pågodtagbara villkor? Eller har förhandlingarna tagit den vändningen atl mantrampar vatten på något sätt? Det är mycket väsentligt för vår bedömning attverkligen ha klarhet på den punkten. Det har nämligen varit en del rykten omatl håller på all krypa ur detta projekt. Del vore därför angeläget attindustriministern talade om hur det egentligen ligger till med detta. Jag hoppas atl ursäktar mig om jag börjar med attsvara . För övrigt sammanfaller en del av svaren till de bådatalarna, eftersom deras frågor i ett par avseenden varit likartade. Låtmig då börja med . Jag kan inte ge annat besked än all degemensamma utredningar som genomförs av en grupp sammansatt av representanterför NJA och fortsätter och att man beräknar atl bli klarmed del grundläggande utredningsarbetet. Då får vi tillfälle att studerakostnadskalkyler och övriga förutsättningar. Det ärju försl därefter som ettförhandlingsarbete kan tas upp. De uppgifter som jag har från NJA-ledningen-Jag kan inle åberopa andra uppgifter - går ut på atl intresset från Kruppssida är detsamma nu som när man startade det gemensamma utredningsarbetet. Låtmig sedan ta upp de frågor som ställde om kapitalmarknaden. Dellaämne berördesju redan i de frågor som tog upp. Detär riktigt att jag här har angivit kostnaden till 1 200 milj. kr. Men jag har i denna summa inkluderat de kostnader som viberäknar ligger i de två valsverksprojekien. Del kostnadsunderlag som jag nubygger på omfattar alltså utbyggnad av stålverket i två etapper, med dentidsförskjutning och den kosinadsfördyring som därmed inträffar, och utbyggnadav de två valsverksprojekten i resp. . Kostnaden1 200 milj. kr. innefattar inte rörelsekapital och de ökaderäntekostnader som den större kostnadsvolymen kan komma all medföra. Beträffandeanspråken på kapitalmarknaden kan Jag inle finna anledning till annal än attförsöka bedöma dem utifrån de investeringar som vi genomför i värt land, iindustrin, i energiförsörjningen - såväl kärnkraftverk som oljeraffinaderierm. Enligtde bedömningar vi har-det äroffentlig statistik-ärden samladeinvesteringsvolymen ca 25 miljarder . Det är de senasie årens uppgift.Det betyder att vi inom energiområdet - inkl. utbyggnad avkärnkraften, vattenkraften och oljekraftverk - kommer att ta i anspråk ca 8 %av detta utrymme. Stålverksprojekiet inkl. de två valsverken skulle med sammaulgångspunkl la i anspråk . HerrSjönell frågar mig: Vad blir då utrymmet för den övriga delen av Statsföretag?Jag skulle gissa att stålverksprojekiet inkl. valsverksutbyggandet kommer attta i anspråk ungefärligen hälften av det investeringsutrymme som rimligenborde kunna stå lill förfogande för den aktiva satsning som kan förväntas frånSlatsförelagsgruppen. I detta räknar jag in en aktivare oljepolitik och enutbyggnad av den petrokemiska indusirin - för att nu nämna ett par områden. Närjag angett siffrorna plus eller tillsammans , har Jag ocksåredovisat det utrymme som slår till förfogande för andra ak- Om finansieringen av 80 Det betyder atltyngdpunkten fortfarande ligger på helt andra grupperingar - även om jag intepå något sätt nonchalerar den utomordentligt stora satsning som vi härdiskuterar. Jagtror också atl det, när man skall bedöma framtiden, finns anledning att iakttahur investeringarna ser ut inom andra områden. Vad har under de senasie åreninträffat i fråga om t. ex. bostadsbyggandet? Vi investerade under åren1965-1970 i ungefär 100 000 igångsatta lägenheter , 110 000. Vilåg ännu högre . Tyvärr råkar vi nu in i ett läge där viförmodligen inte kan komma väsentligt över 50 000 igångsatta nya lägenheter. Omjag beaktar atl ett större antal nya lägenheter byggs i form av egnahem,med slörre utrymme osv., finner jag atl de också tar i anspråk ett relativtsett större kapitaluirymme. Men säg att den relativa andelen av våra totalainvesteringar för bostadsbyggandet ligger vid ungefärligen hälften av densumma där den låg ! Därmed har jag velat visaalt här finns invesieringsutrymme även för andra ändamål. Och om vi, som vidiskuterade i den föregående inlerpellationsdebatien, har en situation påskogsindustriområdet där vi måste bromsa investeringarna med hänsyn till attskogsiillgången inte är tillräcklig för en utbyggnad enligt önskemålen, betyderdet Ju en begränsning av investeringarna och ett ökat utrymme förandra ändamål. Vi kommer därmed in i en diskussion om på vilka områden vi harförutsätiningar att bygga ut del svenska näringslivet, utnyttja våraråvarutillgångar och öka vår förädlingskapacitei för att därmed föra inylteriigare inkomster till landet och skapa underlag för yllerligaresysselsättning. Jag har redan nämnt skogen - en av våra utomordentligaråvarutillgångar - där begränsningen är alldeles klarlagd. Vi har ocksåtagit upp frågan om en vidareförädling av malmen såsom varande en av våra rikatillgångar, som vi borde kunna utnyttja på ett mer ändamålsenligt sätt. - Dettaär bakgrunden till förslaget om 80. Nuhar vi kommii in i en situation där kostnadsstegringarna gett ett resultat somhar varit överraskande. Det har överraskat mig - som jag klart deklarerat vidnågot tillfälle. Jag fick de här beskeden, som vi nu bygger beräkningarna på,. Det var vid en telefonuppringning, där jag under hand fickveta alt projekieringsgruppen nu var färdig med sina beräkningar och att dessapekade i riktning mot atl vi har all emotse - om jag inkluderar rörelsekapital- en fördubbling av kostnaderna i förhållande till de kostnader vi presenteradeför . Detär självklart all regeringen begärde en ordentlig redovisning av dessauppgifter. Projekteringsgruppen och NJA-ledningen blev nedkallade tillStockholm för att försl för en grupp ur regeringen och sedermera inför helaregeringen redovisa de nya kalkylerna och de nya förutsättningarna. Jag troralt jag i korthet kan ange att kosinadssiegringarna lill två fjärdedelar harsamband med den faktiska prisutvecklingen sådan dentar sig ullryck i de nu granskade offerterna. En fjärdedel anges hänförasig till anspråken på atl vi i 80 skall söka lägga in den hittillsbästa kända tekniken för inre och yttre miljö. Den återstående fjärdedelenrepresenteras av en som jag bedömer del underskattning av kostnaderna förvägar, ledningar osv., saml räntor på det kapital som kommer att engageras vidutbyggnaden. - Del är klart atl man därmed har ställts inför åtskilliga frågor. Låtmig gå litet tillbaka i tiden. Redan lidigare - vilket också har åberopat - togs kontakter dels från del tyska företagel Kruppssida, dels sedermera från sida, och diskussioner har förtsmed regeringen och även med NJA-ledningen. De här diskussionerna har juföranletts av att har fattal sitt beslut om 80. Utan dettabeslut räknar ålminstone jag inte med att vi hade fått del intresset från deprivata förelag som vill samverka med staten. Jagtycker alt , som i sin interpellation skriver att det frånmoderat sida anfördes att man borde göra en etappuppdelning och all man bordesöka samverkan med privata företag, borde kunna känna en tillfredsställelseöver alt ulvecklingen har kommii att gå i den riktningen. Jagkänner tillfredsställelse över det beslut som tog därför att utandella beslut om 80 hade vi inte fått de här kontakterna.