prot · FZ09111 · 1975-12-31 00:00:00 — under /77, att medge att bidrag tillprototyp- och demonstrationsverksamhet fick beviljas intill ett belopp av . under /77, att medge att bidrag tillkommunala och landstingskommunala byggnader fick beviljas intill etl belopp av50 . under /77, atl lill Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m.m. för /77 anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjl reservationsanslag av . 1.beträffande stöd för installation av värmepump atl skulle avslåmolionen 1975/76:1961, belräffande högsta belopp förbidrag och vissa lån att skulle avslå motionen 1975/76:2121, yrkandelBl, beträffande ökat låneunderlagför bostadslån all skulle avslå motionen 1975/76:2121, yrkandet A 1, beträffande energisparstöd tillvissa ej allmänna samlingslokaler att med bifall lill motionen1975/76:673 som sin mening gav regeringen lill känna vad utskottet anfört, belräffande informalion m. m.att skulle a. avslåmotionen 1975/76:1914 angående förslag lill en folkrörelse kampanj, b. avslåmotionen 1975/76:1929, yrkandet 1, angående information om alternativ till konventionell eluppvärmning, beträffande bidrag tillkommuner för information m. m. att skulle avslå motionen 1975/76:2121, yrkandet B 2, beträffande etl tioårsprogramför lilläggsisolering m. m. atl skulle avslå molionen 1975/76:683,yrkandel A 3, beträffande kontroll ochtillsyn m. m. atl skulle avslå molionerna 1975/76:683, yrkandena Aloch A 2, 2121, yrkandet A 2 och 1960, belräffande ändring ibyggnadsstadgan (1959:612) all skulle avslå motionen 1975/76:1929,yrkandet 2, 10. beträffanderamar och anslag att med bifall till rege ringens förslag och med avslag på motionen 1975/76:2121, yrkandena C 1-6, skulle a. medgeall bidrag för energibesparande åtgärder i civila statliga bygg nader fick beviljas inlill ett belopp av 15.000 000 kr. under /77, b. medgeatl bidrag och lån för energibesparande åtgärder inom bo stadsbeståndet fick beviljas inlill ett belopp av . under /77, c. medgeatt bidrag för energibesparande åtgärder i samlingslokaler fick beviljas intill ett belopp av . under /77, d. medgeall bidrag till prototyp- och demonstrationsverksamhet fick beviljas intill ett belopp av 6 000 000 kt under /77, e. pädriftbudgeten under tolfte huvudtiteln för /77 till Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet anvisa ett reservationsanslag av , 11. beträffandeförnyad prövning av anslagsfrågorna att skul le avslå motionen 1975/76:2038. Energihushållningen,m. 1.beträffande högsta belopp för vissa bidrag och lån av i , herrarÅkerfeldt och i samt (samtliga c)som ansett att utskottet under 2 borl hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2121, yrkandet B l,som sin meninggav regeringen till känna vad reservanierna anfört. Energihushållningen,m. 2.beträffande ökat låneunderlag för bostadslån, m. m. av i (c),herrar Åkerfeldt (c), i (fp), () och OlofJohansson i Slockholm (c), () samt () somanseti all utskottet under 3 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2121, yrkandet Al, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanierna anfört. 3. beträffande bidrag tillkommuner för information m. m. av son i , herrar Åkerfeldt och i samt (samtliga c) som ansett all ulskotiei under 6 borl hem ställa atl skullebifalla molionen 1975/76:2121, yrkandet B 2, 4. beträflande etltioårsprogram för tilläggsisolering m. m. av i (fp) som ansett att utskottet under 7 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975/76:683, yrkandet A 3, som sin meninggav regeringen till känna vad reservanlen anfört, 5. beträffande kontroll ochtillsyn m. m. av i (c), herrar Åkerfeldt (c), i Slockholm (c) och i (fp) samt () som ansett att utskottet under 8 borl hemställa att med bifall till motionerna1975/76:683, yrkandena A 1 och A 2, och 2121, yrkandet A 2, samt med anledningav molionen 1975/76:1960, som sin mening gav regeringen lill känna vad reservanternaanfört. 6.beträffande ramar och anslag m. m. av i , herrar Åkerfeldt ochOlof i samt (samtliga c) som ansett attutskottet under 10 borl hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionen 1975/76:2121,yrkandena C 1-6, skulle a. medgeatt bidrag för energibesparande åtgärder i civila statliga bygg nader fick beviljas intill ett belopp av . under /77, b. medgeatt bidrag och lån för energibesparande ålgärder inom bo- stadsbeståndet fick beviljas intill ett belopp av . under budgelårel 1976/77, c. medgeatl bidrag för energibesparande ålgärder i samlingslokaler fick beviljas inlill elt belopp av . under /77, d. medgealt bidrag för energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader fick beviljas intill ett belopp av 50 000 000 kt under budgelårel 1976/77, e. medgeatt bidrag till prototyp- och demonstraiionsverksamhet fick beviljas intill eU belopp av . under /77, f. på driftbudgetenunder tolfte huvudliteln för /77 lill Vissaenergibesparande ålgärder inom bosladsbeslåndel anvisa ett reservationsanslagav , 7. belräffande förnyad prövning av anslagsfrågornaav herrar () och () som ansett att utskottet under 11 borthemställa allriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:2038 som sin mening gav regeringenlill känna vad reservanterna anfört. Energihushållningen,m. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden beträffande informalion m. m.av herrar Åkerfeldt (c) och i (c), beträffande individuell mätningav varmvallen m. m. av herrar i Göleborg (s), Lindkvisi (s), Jadesiig(s). Häll (s) och (vpk), () sami herrar iTrelleborg (s) och i (s), belräffande ökat låneunderlagm. m. av (vpk). beslut angående den framtida energipolitiken har påen del håll tolkats som ett klart nederlag för . Det är ingen anledningatt fördölja atl beslutet verkligen var ett nederlag med hänsyn till det starkaengagemang som vi frän har haft i de här frågorna. Menjag vill betona, herr lalman, alt det nederlaget bara var ett formelltnederlag. I praktiken har våra synpunkter börjat segra. De har trängt utalltmer till de många människorna på etl sätt som vi knappast ens kunnal drömmaom bara . är utomordentligt många människor i detla land,uppenbariigen majoriteten, hell klara över att man - genom all satsa påhushållningsåtgärder på energiområdet i form av energisparande inom bådelokalsektorn och industrisektorn och genom att satsa på allernalivaenergikällor och la fram dem - inle i vårt land behöver tänka sig någonkärnkraft för energiförsörjning. Den har redan nu kunnat konstateras varaonödig med hänsyn till utvecklingen under den korta tid som har förfiutit sedanfiolårsbeslutet. OlofPalme har , bland de mänga aforismer och liknande som hanbrukar använda i den politiska debatlen, tillverkat en alldeles egen, där hansäger all verkligheten är politikernas värsta fiende. Och nog har verklighetenvisat sig fientlig mot både socialdemokraterna och , som drev igenomfjolårets enligt vår uppfattning huvudlösa beslut om alt binda vårt landhårdare till kärnkraften . Nya fakta har framkommit som utövertidigare skäl har raserat grundvalarna för delta beslut, och jag skallåterkomma lill det litet . Detär mot denna bakgrund som vi på värt håll finner det närmast obegripligt allutskotlsmajoriteten nu säger att det "inte framkommit några nya fakta sommotiverar en omprövning" av det svenska kärnkraftsprogrammet för 13aggregat 1985. Det är ett mycket djärvt utta- Energihushållningen,m. En del kommer välalt påstå att det är etl okunnigt uttalande. Jag skall inte föra fram någravärderingar i anslutning till det. Jag bara konstaterar att det är ettuttalande som för oss förefaller både överraskande och obegripligt mot bakgrundav vad som har hänl och händer i verkligheten. Denbindning nu till kärnkraftssamhällel som beslutet om de 13 reaktorerna innebärförefaller atl bli en praktisk verklighet ifall inte någon radikal ändring skeri synsättet. Det är dock mycket som i varje fall lyder på att tiden inte ärmogen för denna förändring ännu, trols den krassa verkligheten. Den krassaverkligheten visar t. ex. alt vi är 1985 bara har av uranbehovel säkratgenom giltiga och inte uppsägbara kontrakt. Redan det är ett faktum som bordeskaka den mesl trosvissa. Anrikat uran finns förreslen inte tillgängligt föross genom anrikning i . OECDpåpekar hur den ständigt ökande efierfrågan på uran skapar oro för all självagrundmaterialet i kärnkraftsdriften över huvud taget skall stå till förfogande.Det finns också andra tunga skäl som jag skall åierkomma till. Centernsgrundsyn på energipolitiken och partiets praktiska uppläggning av dennavinner, som jag sade, ständigt ökad uppslutning både här hemma ochutomlands. I allt fiera länder förekommer protester och demonstrationer mot kärnkraften.Jag vill bara nämna länder som och och även - på senare lid -. Där är det en vetenskaplig opinion som har börjat med skarpaprotester och demonstrationer. Man för fram krav på att satsningen skall skedels på hushållning, dels, och del är lika viktigt, pä de alternativaenergikällorna. Vårsyn som vi har presenterat den är, vill vi själva hävda, enkel, logisk ochlättfattlig. Det är uppenbart att alla människor och alla länder måste slå vaktom jordens energibalans. Om man rubbar den, finns det ingen framtid förmänskligheten. Del är det enkla men mycket härda faktum som vi har framför oss.Vi måste utnyttja de ständigt återskapande energiresurserna, så atl säga varai balans med naturen och inte åstadkomma någon obalans. Energipolitikenmåste, som vi ser det, bidra till att garantera den välfärd som vårt samhälleför dagen har uppnått men också kommande generationers trygghet, säkerhet,sysselsättning och utkomst Den måste då utformas med tanke på dettavälfärdsmål. Handlingsfriheten i dessa sammanhang är utomordentligt viktig,och den måste garanteras. Den saken har även regeringspartiet varit helt enigtom, i varje fall i det förflutna. Det är inte länge sedan höll sittkända Sundsvallslal. där alltså socialdemokratin via sin partiordförande mycketsiarkt underströk fordringen pä en handlingsfrihet i energipoliliken,innebärande atl vi icke skulle bli bundna vid kärnkraften utan kunna väljaandra vägar. Jagvill erinra om Sundsvallslalet, och jag vill faktiskt ciiera etl avsnitt ur detsom inte uppmärksammats särskilt mycket av massmedia men som jag tyckerförtjänar att uppmärksammas: "Vi avser inte heller nu att framföra förslagom uppförande av upparbetningsanläggningar, an- rikningsanläggningar elleranordningar för förvaring av radioaktivi avfall. Det skulle i hög grad innebäraen långsiktig bindning för alt i stor omfattning satsa pä kärnkraften somdominerande kraftkälla." Deltauttalande står i skarp relief till regeringspartiets position . Man haruppenbarligen lämnat denna målsättning, lämnat ambitionen att garanterahandlingsfriheten i det här avseendet, vilket föste så stortavseende vid den gången i . Man är pä del klara med allupparbetnings- och anrikningsanläggningar måste till för alt vårt av riksdagen1975 beslutade kärnkraftsprogram över huvud tagel skall kunna genomföras. Detfinns andra tecken som visar all regeringspartiet har glömt kravei påhandlingsfrihet och inle längre fäster något avseende vid den utan har bunditsig för ell definitivt kärnkraftssamhälle för vidkommande. Jag tänkerpå den uiredning som industridepartementet gjorl och som väl som politiskthuvudändamål hade att skaffa fram ett vedträ att slå i huvudet med. Jagskall inte gå närmare in på utredningen, men jag vill erinra om attplaneringschefen i underströk hur osäkertmaterialet som sådanl var. Rapporten utmynnade i alla fall i att det skullekosta alt avveckla kärnkraften , vilket vi i centernhar förutsatt kan komma att bli nödvändigt. Rapporten framhöll atl det äralldeles för dyrt för den svenska ekonomin med en sådan avveckling och atl detblir för stora påfrestningar på kapitalmarknaden och annat. Rapporten skullenaturligtvis också tjäna det syfiet atl vara ett s. k. expertunderlag för altinför nationen påvisa hur ihålig cenierns ståndpunkt har varit. Rapportenhar varit ulomordenlligl viktig med hänsyn till de konsekvenser som den fält.Jag lämnar det osäkra siffermaterialet, som kanske delvis är helt felaktigt,därhän, men rapporten visar för del första alt regeringen har skippatambitionen om handlingsfrihet och i klartext fastslår att nu definitivtär bundet vid kärnkraften och all vi endast har atl traska palrullo efterkärnkraftsexperternas anvisningar beträffande vår framtida energiförsörjning.För det andra tror jag att vi i det här landel skall vara lacksamma förulredningen, därför alt den visar vilka astronomiska utlägg det skulle röra sigom därest vi låter de 13 kärnkraftsreaktorerna bli färdigbyggda. Vad kostardet att avveckla 13 kärnkraftverk? Utredningen visar alt det skulle kosta 19miljarder kronor med kapiialförslöring och alll vad som finns med i denbilden all avveckla 5 reaktorer. Men en avveckling av 13 kärnkraftverk med denkapiialförslöring som det innebär och dessulom nedläggning avupparbeinings-anläggningar och anrikningsverk skulle kosla liotals och äterlioials miljarder uiöver del nämnda beloppet Jag håller inie för oiroligi alldel på 1980-ialet, framåt 1990, kan röra sig om bortåi 100 miljarderkronor. Del visar hur definitiv bindningen vid kärnkraftssamhällel blivii redannu. Energihushållningen,m. Energihushållningen,m. Delkan komma att visa sig att riskerna med kärnkraftsdrifl ackumuleras sä snabbtatt man omgående måsle stoppa den - jag erinrar t. ex. om utvecklingen i ,där radioktivt vatten i tusentals ton har läckt ut, och en katastrof som var päväg atl bli den störsla i med en lilen ljusstump i en reaktor som höll päatt tända eld pä alltsammans. Vad gör vi då? Som jag sagt, måsle energipolitiken ulformas efter det innehåll vivill ge välfärden i form av trygghet, sysselsättning osv. Vi vill då slå faslall välfärden inte är beroende av en bestämd nivå i fråga omenergianvändningen, Skulle sä vara fallet, skulle den här nationen till slulhamna i etl fullständigt olidligt prylsamhälle. Det tror jag ingen av oss vill,och det är heller inte nödvändigt, därför att det existerar inget klart sambandmellan sysselsättning och energiproduklion. Det har funnils och finns många,mänga bevis för det. Ettav de mest eklatanla bevisen innebär omändringen av 80. Del föreslåsnu att man drar ner planerna på stålverket till nära hälften - i stället föratt producera stålämnen skall verket producera någol över hälften,men det blir precis samma sysselsättning. Jag tycker alt detta är ell slåendebevis på frånvaron av samband mellan energiproduktion och sysselsättning. Vihar ju hela liden hävdat alt något sådant samband inte finns. Välfärdi vidsträckt bemärkelse innehåller inle bara materiella ingredienser. En godmiljö är ett av de väsentligaste inslagen i en välfärd. Av alternativaenergikällor - och dä menar jag allernativ inte bara till kärnkraften ulan ävenlill de fossila bränslena - är de förnyelsebara de förnämsta all satsa på frånmiljösynpunkt: vindkraft, solenergi, yljordvärme osv. Del är bl. a. av denanledningen vi sä siarkt satsar på dessa och vill utveckla dem. Påtal om energikällor, herr lalman, hävdar vi starkt all energihushållningenligt vår uppfattning är en av de förnämsta av alla energikällor. Del finnsstora energi vinster att göra inom industrin. Vi har pekat påexemplet från massafabriken i , och jag kan nämna , där man hartagit fram processer som minskal energiförbrukningen med 60-70 96.Ångpanneföreningen, som brukar räknas till de främsta experterna på området,har funnii atl man genom alt utnyttja spillvärme från industrin kan spara intemindre än 600 000 m' olja. Dealternativa energikällorna är också på en intressant snabb frammarsch. Detgäller inte bara solenergins utnyttjande och vindkraften, som det arbetas påbl. a. i hos , utan det gäller även yl-jordvärmen. Det har gålluppmärksammade reportage i pressen, senast , om ett hus i ulnylljar den s. k. ytjordvärmen. Plastslangar har lagts ner under tjälen,och man utnyttjar den lågenergi som finns där. + i jorden omvandlasvia värmepump till högre värmemängd och pä del sättet värms huset upp. "Sensationellaresultat" slår det i pressen, sedan anordningarna har testats undervintern: . och för alt värma upp en villa om ca 150 m', totalt ca800 kr. Det är ingenting mindre än en sensation när det gäller dealternativa energikällorna, som enligl vad det sagts skulle kunna komma framförst någon gäng bortåt . De finns , och om de utnyttjasmedför de enorma besparingar i fråga om oljekonsumtionen. Cenlern vill genom motionen 2118 ta nödvändiga medel fränkärnkraftssalsningen och satsa dem pä energihushållning. Med sädanainvesteringar kan ökningen av energiförbrukningen inom industrin hällas nere pä2,mol enligt regeringens beräkning. Siffrornalalar även i del här sammanhanget. ökadeindustrins energiförbrukning utan atl några extra åtgärdersaltes in för alt hushålla med energin. Regeringen räknar nu för perioden1975-1985 med en ökning av 3 96 . Jag tror mot bakgrunden av de siffrorsom presenterats ulifrån verkligheten att vår uppskattning om ärmer realistisk. I varje fall är del inte någon omöjlig siffra. 'Det kannämligen framhållas atl ligger industrins energiförbrukning redan 10 %under regeringens planer. Detär så pass stora mängder som kan sparas via induslrin och medhushållningsinsalser över huvud taget att vi utan vidare vill fastslå att mankan slippa kärnkraften enbart på grund av genomtänkta och planeradehushållningsåtgärder i fråga om energi. Utifrån dessa mera principiella och ideologiska synpunkler som vi icentern lägger på energipoliliken och dess uppläggning och genomförande ber jagnu atl i största korthet få kommentera de reservationer i näringsutskoitelsbetänkande nr 42 som vi har anmält från cenlern och som vi medverkar i. Kommunernaspelar en viktig roll i energiplaneringen. Enligt vår syn måste utgångspunktenvara att energiförsörjningen på lång sikt får lov atl byggas på deförnyelsebara energikällorna. Vi anser atl utredningen om kommunalenergiplanering måste fä lilläggsdirekliv, innebärande alt man beaktar atlplaneringen underlättar utvecklingen mol de förnyelsebara energikällorna ochell bälire utnyttjande av energin, och att man också är beredd att ta hänsyntill kapitalförsörjningen i della avseende. Utskottsmajoriteten avstyrker värtförslag med argument av mycket formelll slag. Vi kan alltså inle acceptera demycket formella invändningarna. Närdel gäller grunderna för energibesparande åtgärder inom näringslivet vill vifrån inle göra skillnad mellan stora och små företag. Därför vill vislopa nuvarande begränsning som innebär att slöd får gälla endasl förelag medupp till 200 anställda. Slödet måste få mycket större räckvidd, och därförmåste även förelag med över 200 anslällda få vara med. Ipropositionen föreslås på goda grunder att maximibeloppet för bidrag skall höjaslill 100 000 kt Vi anser att det inle räcker, och vi vill höja det till 200 000kt, så all iniressel från att ha varil måtlligl inom industrin skall kunnaövergå lill att bli slort. Energihushållningen,m. Eneigihushållning-en,m. Detär angelägel att understödja investeringar för hushållning med energi.Härigenom ökar både produktion och sysselsättning. Näringslivet har visalintresse för energibesparande investeringar, men läne- och bidragsmedlen harvarit för otillräckliga. Vi föreslår därför, som framgår av reservationen 5,ekonomisk förpliktelse för staten "i samband med bidrag till framtagandeav prototyper och demonstrationsanläggningar, vilken inberäknat löpande beslutinnebär åtaganden om högst 25 000 000 kt /78 och högsl 15 000000 kt under /79". Vi föreslär också atl tillEnergibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. anvisar ettreservationsanslag om 202 milj. kr. och när del gäller Län lillenergibesparande ålgärder inom näringslivel elt investeringsanslag av 330milj. under statens uiläningsfonder. Vianser del även angeläget all gränserna rörande bidrag till försök meddemonstrationsanläggningar höjs och alt regeringen sålunda skall fåbemyndigande att disponera 20 milj. kr. för detta ändamål. Genom denverksamheten kan utomordentligt viktiga incitament ges lill ulvecklingen avallernativa energikällor. Medde motiveringar som jag anfört föreslår vi också attnäringslivets investeringsfonder skall lä användas för energihushäl-landeinvesleringar i näringslivet. Utbildningsåtgärder i energibesparande syfte är ytterst viktiga. Ulanutbildning kan man inte nå resultat pä dessa områden. Vi anser att regeringensuppräknande av nuvarande anslag med . till 3 milj. kr. är för magertoch föreslär i stället 5 milj. kr. Forskningenär, herr talman, av naturliga skäl en vital punkt i utvecklingen av en sundenergipolitik. Av den anledningen har ända från början i allaenergipolitiska sammanhang kämpat för all ge energiforskningen en framskjutenposition. Men vi har också starkt reagerat - och gör det fortfarande - mot denoerhörda snedbalans i de knappa energiforskningsanslagens inriktning somregeringens prioritering har medfört. Det har varit och är i och för signalurligl, med hänsyn lill regeringens och satsning pä ett svensktkärnkrafissamhälle, att kärnkraftsforskningen har getts dominerandeprioriteringar. Men det är emot det som vi reagerar. Mot den bakgrundenföreslår vi frän cenlern i en rad reservationer dels kraftiga höjningar av deolika energiforskningsanslagen, dels betydande överfiyttningar avforskningsanslag från kärnkraftsforskning till forskning rörande utvecklingdels av hushållning med energi, dels av alternativa energiproduktionskällor. Beträffandefissionsforskningen så är det ganska naturligt, med hänsyn till vår inställningtill kärnkraften, all vi vill myckel väsentligt minska anslaget till dennaforskning. Vi vill bara vara med om en forskning som rör säkerhet föravfallshantering och liknande med etl belopp på 11,5 milj. kt När del gäller utnyttjandet av kärnkraften har jag tidigare i mittanförande behandlat cenierns syn på saken. Jag vill sammanfattningsviskonstatera all energipolitiken enligt vår uppfattning måste ut- formas så, attinvesleringar som syftar till hushållning med energi skall leda till atlkärnkraftsutbyggnaden och kärnkraftssatsningen onödiggörs. Medel som frigörsfrån kärnkraften måste då satsas på hushållningsäl-gärder och på de alternativaenergikällorna. Säkerhetsproblemen är sä långt ifrån lösta som denågonsin varit tidigare, och det finns en rad skakande fakta om hur hotande denproblematiken är. Men jag skall här inte närmare gå in på delta - det har vigjort i andra sammanhang, då vi påvisat att varken när del gäller upparbetningsanläggningar,hantering av avfallet eller deponering av det slutliga högaktiva giftigaavfallet finns några lösningar. Visäger i koncentrat när det gäller kärnkraftsengagemanget och kärnkraftssalsningeni vårt land att de fem aggregat som finns i drift skall fä fortsätta, men enberedskapsplan för deras avveckling måste upprättas, därför atl katastrofer kaninträffa som medför att en snabb avveckling måste äga rum. De tre aggregat somännu inle börjat byggas skall, säger vi, aldrig börja byggas. De fem som ärkvar. får man lov att fortsätta alt bygga ut tills vi har klaratkontraktsavvecklingar och liknande ting. Omriksdagen godtar våra förslag finns det inget behov av att ta i anspråk demedel som beräknar för kärnkraflsutbyggnaden. Del finns inget behovav någon kärnkraft i det här landet. Jag ber atl få föreslå bifall till reservationerna 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8,10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 30, 31,33, 34 och 35. Energihushållningen,m. När det gäller de ämnen som diskuteras i den gemensamma debatlenskall jag hälla mig till den statliga verksamheten på oljeomrädet Det ärendetbehandlas i näringsutskottets betänkande nr 44. Altåsikterna skiljer sig i fråga om vad som bör göras och inte bör göras framgårav att utskottsbehandlingen resulterat, inte i fullt så många reservalioner somnyss räknades upp men likväl i 13 reservationer. Oenigheten är alltsåbetydande. Päen punkt är vi emellertid eniga, nämligen om att aktivitet inom oljebranschenär förenad med stora risker och med stora svårigheter att göra hållbaraprognoser.