prot · FY0966 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag uppfattade statsrådet så atl om miljö- och hälsovårdsnämnden iStockholm skulle med omedelbar verkan förbjuda Linjeflyg alt flyga på ,så skulle regeringen inle ingripa utan respektera del beslutet. Jag tyckerfortfarande att del är fantastiskt diirför all då ikläder sig regeringenansvaret för atl inrikesflyg lamslås. är faktiskt ännu inlenågon alternalivflygplals för Linjeflyg. Kommunikationsministernsyttninde måsle ha fällts i hastigt mod under diskussionen här. Självklartskall regeringen pröva den då uppkomna situationen och se vad dess ansvar införsvenska folket bjuder den alt göra. Ja just del. Regeringen skall taansvaret för svenska folkel, inklusive dem som bor kring . Hen i Stenkyrka(c): Jag har begiirt ordet i egenskap av motionär i frågan om Brommaflygplats. Det är av naturliga skäl vi pä intresserar oss speciellt förflyget och dess ulveckling. Flygel behöver ju inga viigar och ingen riils.Luftrummet ligger öppet över land som hav. Diirför har utvecklingen avinrikesflygel en utomordentlig stor betydelse för Gollands ulveckling somregion. Det är också uppenbart atl skall flygel kunna utvecklas på det sätt somvi önskar, måste del finnas tillgång lill viil-beliigna flygplatser. Jagskulle tiinka mig alt det väl knappast kan finnas någon som på allvar kanifrågasätta del viirde som flgplals har haft för utvecklingen avinrikesflyget i vårt land. Jag har också svårt att tro att någon skulle stå uppoch säga atl iir helt olämplig. tjänarviil sitt iindamål, och det iir min uppfattning alt den kommer att göra detiiven i forlsätiningen, om vi vill salsa på att utveckla flygplatsen. Vad som anförs emot all viskulle fortsätta trafiken där är ju miljöskäl. När jag har lyssnat tilldebatten har jag för min del tyckt det vara ett störande inslag att man frånvisst håll har försökt lägga monopol på miljösinnei. För mig är del alldelesuppenbart atl del aldrig har diskuterats så mycket miljöhiinsyn i Brommafrågansom . Det gäller såvitt jag har förstått från alla parters sida. Man villta hänsyn till miljöfaktorerna, och man är också beredd att göra det. Närjag försökt följa debatten om har det emellertid slagit mig atl det ärså mycket som är oklart. Det förefaller mig som om man har fattat drastiskabeslut utan att ha riktiga belägg och en riktig bakgrund. Detta är anledningentill att jag har motionerat om en allsidig och förutsättningslös utredning. Jagskall inte förlänga debatten ytterligare, fru talman, utan vill yrka bifalllill utskottets hemställan. Hen (): När regeringen lät meddela att under enförsöksperiod på två och ell halvt år skulle trafikeras med jetplanet , utlöste detta både bestörtning och besvikelse bland de många miinniskorsom lever i bullerkoniakt med . De hade i det längsta hoppatsatt införandet av jetplan på inrikeslinjerna skulle kopplas i liden med enutfiytining av trafikflyget till . I det omstridda regeringsbeslutet lågemellertid all flygtrafiken på skulle avvecklas senast . Deiutbesked dämpade reaktionerna. Man visste att regeringen befann sig i en svårbeliigenhet. Ulfiyttningen av flygel var spikad av regeringen. Det godtogs somfinalen på många års olägenheter av en allt intensivare fiygtrafik. Införandetav F-28:, som hade föregåtts av en till hushållen utdelad trycksak medinformation om de nya planens förbättrade miljöprestanda, har blivit en klarbesvikelse. Verkligheten har hårdhänt korrigerat Linjefiygs hushållsfolders.Den ringa iroviirdigheten i trycksaken iir för många i. området alltjämt svårall smälla. Sedandetta regeringsbeslut fattades 1972 har upprepade attacker satts in för atlupphiiva regeringens sliillningstagande. Vi har haft frågan i både1973 och 1974. Båda gångerna har avvisat krav på att låta Brommaflygplats förbli ett alternativ niir det gäller lösandel av flygplatsfrågorna iSlorstockholnisregionen. Nuär vi där igen. Utredningskraven har lätt slöd av trafikutskotleis borgerligamajoritet. Man iir visserligen inte redan nu beredd atl uttala all Brommaflygplats skall behållas. Liigg miirke lill uttrycket "inle redan nu"- men i utredningskravens förliingning ligger förviintningarna om altflygplatsen skall bli kvar. Det iir huvudinriktningen, det angelägna. Man riverdärmed också upp den beslåndsdel i regeringsbeslutet som befolkningen dålog som ett bindande löfie från statsmakterna. Om det sker en föriindring iirdet emellertid inte sialsmakterna som sviker utan då iir det i huvudsak denborgerliga majoriteten i . De oliigenheler somhälsovårdsnämnden i Slockholm konstaterat - och som barabestrids av dem för vilka miljön är motbjudande och föraktlig - är alltjämtrelevanta. uppgifter atl ca 140 000 personer harbullerkontakt med Brommaflyget och all ca 30 000 av dessa störs avsevärt ärväsentliga fakta i ärendet. Inte någon annan kommun i detta land och desshälsovårdsnämnd skulle godta en fiyg-verksamhel med sådana sanitära ölägenhetersom , även om antalet störda omräknades proportionellt lillinvånarantalet. Del är nämligen ett klart ullalat samband framtaget genom denförnämsta expertis som finns att tillgå i Slockholm. Vad skall vanligamänniskor få för uppfattning om del finns politiker, i en vanligen sårespekterad församling som riksdag, som sätter sig över demätningsresultat som en så erfaren hälsovårdsnämnd som kommit framtill? Till detta kan man foga vetskapen att , planverket ochnaturvårdsverket helt och fullt delar hälsovårdsnämndens ståndpunkt. Det varilla nog att regeringen i beslutet satte sig över hälsovårdsnämndensbeslut, som var någonting helt annat än den lösning som regeringen så småningomkom fram lill. Måtte inte detta ske en gång lill. Vadtjänar del lill för en enhällig hälsovårdsniimnd i Slockholm, där partierna påvanligt sätt är företrädda, att leva upp till sina skyldigheter när de högstabeslutande myndigheterna - i detta fall - tänjer sig för atlförtränga den vikliga funktion som de hiilsovårdande myndigheterna har. Det ärinle bara ett etikettsbrott atl uppträda ulan hänsyn och respekt för dess svåraarbete. Löften om tystare plan har av s. k. experter getts med jämna mellanrumunder . Var och en kan överlägga med sig själv om var vi står i bullerfrågan när det giiller flygverksamheten på . När jagläste igenom den handling, som ett Slort uppbåd landshövdingar hade med sig viden uppvaktning för kommunikationsministern , så såg jagatt bullerpro-blemel enligt landshövdingarna skall lösas . Manhänvisade då lill en utredning från . I nr 1975 av Aktuelltfrån har man tagit upp den utredning som utförts av . Omdenna osignerade utredning säger planverket så hiir: "Denna bör enligt planverkets mening ses som en ren partsinlaga, därföreträdare för flygplansinduslrin försöker teckna en så gynnsam bild sommöjligt av flygets miljömiissiga inverkan." anser diirefter alldet vore olyckligt om beslutet om avveckling av flygtrafiken på revsupp. Det anser däremot inte landshövdingarna. Det står litet liingre fram iskrivelsen så hiir: "Linjeflyg bör också kunna åliiggas all anskaffa,trots eventuellt högre kostnader, de tystaste plan som vid varje lilinillefinns på marknaden." - De tystaste plan som finns påmarknaden! Så säger landshövdingarna. informationschef siiger i dagnågonting annat. gav i sin förslå replik tillkommunikationsministern, något upprörd, intryck av atl det skulle hapåståtts alt landshövdingarna inle begriper någonting. Det gör de självfallet,men det kan hända att just i den här frågan inte bara ledamöter utanockså tiotusentals människor ute i de berörda områdena vet lika mycket ombuller-, miljö- och flygproblem som de uppvaktande landshövdingarna gör. Viskall akta oss för atl med någon särskild status märka de synpunkter som kommerfrån myndighetshåll. Det kan hiinda all den största klokskapen ligger ute ochgror hos de vanliga människorna. Dethar sent omsider uppstått en debatt om vad som hiinder med sysselsättningen påBromma om flyget avvecklas. I den haren arbetsgrupp från den fackliga sidandeltagit. Vi känner till att gruppen har uppvaktat både statsråd och enskildariksdagsmän. Jag har forskat en del i de uppgifter som har förekommit omantalet berörda anställda pä . Innan den fackligaarbetsgruppen för bevarande kom in i bilden talades det allmiint om attca 3 500 anställda var berörda av nedläggningen. ansågs, givelvis medriitta, vara ett besviirligi problem. Den siffra som gruppen har använt i olikasammanhang är 1 000 anställda. Även om del kan vara svårt atl exakt ange hur ennedliiggning av flygverksamheten återverkar på personalen har en färsk analysav förutsättningarna utarbetats i . I den analysenkonstateras all Linjeflygs 250 och lufilärisverkels 100 anställda klart liggeri farozonen. Hur har då arbetsgruppen kommit fram till I 000-talel anställda?Svaret iir att man har räknat in bl. a. Liniaverken i det uppgivna antalet. Föratlfå svar på frågan i vad mån Liniaverken berörs av en nedläggning lär vi gå lillett extra meddelande till personalen från SAS centrala företagsnämnd, som höllsitt sammanträde . Jag citerar två stycken ur dettapersonalmeddelande: "Påen fråga om Liniaverken skulle fiyttas när inrikestrafiken avvecklas frånBromma och förs över till , svarade alt del absolut intefinns några planer på detta. BetriiffandeLinjefiygs utflyttning till sade att driften avinrikesflyget torde bli billigare på della siitt. Man försöker nu ordna platsför LIN-flottan i SAS hangarer på .Arlanda och på elt effektivt siitt koordineraarbetsuppgifterna diir." Detfinns också andra positiva tecken på nya arbetsplatser i del upptagningsområdesom tillhör. I arbetsområde pågår som biist byggandet av ca I 000nya arbetsplatser för förelagen SRA och RIFA. iir inne islutförhandlingar med ytieriigare förelag som kommer att etablera sig i sammaområde. Det rör sig också hiir om ca tusentalet nya arbetsplatser.Förutsiiitningar för alternativa sys-selsiiliningar för arbetskraft på Brommaflygplats iir minst sagt myckel lovande. Då har jag inle räknat med dearbetsplatser som blir aktuella niir nygfiltel en gång blir tillgängligt förplanering. på ell så stort filt. utrymme finnas för nyetableringav förelag. Det finns, herr talman,många som kan vittna om det obehagliga i atl vistas på eller intillell nygfält. inkvarterades det svenska ishockeylandslagetförsitt fortsatta VM-spel på Airpori i den västtyska staden bodde den både fysiskt och psykiskt vältränade gruppen endast en natt.Flygbullret drev dem därifrån - trots all arrangörerna sagt all del bara varmåttlig trafik . Jag har inte heller hört talas om någolidrottsförbund som planerat sin träningsläger intill flygfält - inteintill någol annat flygfält heller för den delen. Kanske det svenska inrikesflyget blir ett folkflyg. En sådanniålsiinning ställer många av oss sig bakom. är det elt Ijiinsleflyg. Ävendetta har självfallet sin givna uppgifi i det svenska samhället. Men då måsteen samordning ske. Placera allt flyg på en och samma flygplats - där är Arlandasjälvskrivet! Samordna verksamheten mellan SAS och Linjeflyg! Vad vi behöverär en trafikpolitisk plan, där vi bestämmer oss för hur satsningen skall ske påSJ och hur satsningen skall ske på fiygel. Vi har inte råd atl låta dessa tvåtrafikgrenar så alt säga konkurrera med varandra, fördel sker i så fall iväxande utsträckning på skattebetalarnas, på samhällets bekostnad. Det är fulltklarlagt all minst var fiärde resenär på inrikesfiyget är en civil person ochatl tre av fyra är portföljbärare. Del står på s. 3:6 i revisionsrapportenLufifarisverkels roll i inrikesflyget. Delfinns också en säkerhetsaspekt på som inte bör glömmas. den 4december 1969 störtade ett plan vid uppflygning från , och delkostade två besättningsmän livet. Det anses vara ett rent under attdödssiffrorna inte blev större - en jiiliekaiastrof kunde ha inträffat i deltätbefolkade industriområdet. I tidningen den 5 december 1969uttalade sig direktör , bas för , upprörd efterolyckan på följande sätt: "En flygplats bör inte ligga mitt bland sådanbebyggelse. Det står ju utom all diskussion." Och han fortsatte: "Iåratal har piloterna protesterat enioi all behöva landa på ." Delkan, fru talman, efier den aktivitet som har utvecklats i den här frågan av detsocialdemokratiska partiet och fackföreningarna i lyckas som om denvar en angelägenhet bara för oss. Men jag kan gärna medge atl del hargjorts en bred politisk salsning från andra partier med sin självklaraförankring utbredd i Västerort. Vi vet också atl hälsovårdsnämndsbeslut beträffande har fattats i fullständig politisk enighel. Vidarevet vi att komniunfullmäk-tigc vid sammanträde ianslutning lill en remiss av ULF-ulredningen diskuterade flygplats.Socialdemokraterna, och vpk var då helt eniga om alt säga nej lillBrommaflyget. Några folkpartister följde samma linje. Underårens lopp har jag kunnat följa den här frågan på niira håll. I området finnsskolor, sjukhus, bostäder och arbetsplatser. Obehaget av fiygel varierar, är för alltför många påtagligt och besviirande. Jag vet atl folk kännerosäkerhet och rädsla för flygplanen, jag vet atl andra, som ärskifiarbeiare, inle får tillräckligt med sömn på grund avfiygningarna. Jag känner folk på arbetsplatser som mår medicinskt illa närplanen på låg höjd sveper över fabrikslaken. Jag vet om föräldrar som har gettsina små barn sömntabletter för att de inte skulle väckas och bli skrämda av debullrande planen. Det är för dessa människors skull som jag vädjar till dekolleger i kammaren som ännu inle har tagit ställning eller är tveksamma.Frågan om gäller inte i första hand trafikflyget, den gäller miljön. Detär därför jag yrkar bifall lill den reservation som har fogats lilltrafikutskottets betänkande nr 4. Hen SCHÖTT (m): Debatten om har pågått här i snart , ochtiden är långt framskriden. Då jag dessutom så sent som i fjoldellog i en interpellationsdebatt i frågan här i kammaren, kan jag nu fatta migmycket kort. AlltsedanLinjefiygs start har jag varit i tillfälle att pä nära håll följatrafikflyget och dess utveckling. Första året räknade vi i min hemstad ca 14 000 passagerare, senaste trafikåret med 46 000. Det är en glädjandeulveckling, och den har varit av den största betydelse för och Kalmarlän, vars kommunikationer i övrigt är mycket otillfredsställande. Tillinrikesfiygets glädjande ulveckling har i hög grad bidragit 'centrala läge i huvudstaden. Varje gång hotats av nedläggning, har vidärför i län bestämt motsatt oss delta. Representanter för näringslivoch myndigheter, ja, praktiskt taget alla, har bedömt det som djupt olyckligtom trafiken på skulle upphöra. , som talat här , tordei vårt län vara ganska isolerad i denna fråga. Jag kan till och med nämna atthans tidning därhemma i länet har en annan uppfattning än han och anser att detinte vore någon olycka om regeringen i Brommafrågan led nederlag. Frånmånga håll har man erinrat om att elt slopande av skulle "fåolyckliga följder för hela vårt inrikesfiyg. Som exempel kan nämnas att vi förflyget i befarar en allvarlig nedgång av passagerarantalet. Även förGoilandsflyget befarar man svåra konsekvenser. Jag blev därför någol förvånadnär jag hörde antydas alt man på inle hade någonting emot att Brommaskulle upphöra som flygplats. Den uppgifien betraktar jag som missvisande. Jagvill också understryka att uppvaktningar har gjorts från många håll och avmänniskor som ute i sina län väl känner förhållandena och säkert vet vad Brommabetyder. Det är, som här har sagts, åtskilliga landshövdingar bland dem, mångakommunalpolitiker och landstingspolitiker, åtskilliga av dem socialdemokrater.Vi som slagit vakt om har här utmålats som cyniker som inte skulleintressera oss för niil-jövårdsfrågan. Del är en kritik som då också drabbar deav mig nämnda representanterna för olika landsdelar. Jagskall inte ingå på skräckmålningar. Efier att ha lyssnat tilldem blir man alltmer övertygad om att det behövs en ordentlig utredning i denhär frågan. Jag tycker att det är en synnerligen rimlig begäran när vi kräveratt del skall bli en ordentlig parlamentarisk utredning av Stockholmsfiygplatsfråga och alt den skall inkludera även alternativet bibehållande avBromma. Tillslut vill jag endast än en gång understryka alt vad del här gäller är enriksfråga och icke en exklusiv Stockholmsfråga. I likhet med många beklagar jagalt man så bestämt motsätter sig detta rimliga önskemål om en förutsättningslösutredning. Befarar man möjligen atl en sådan utredning skulle ge vid handen attBromma kan behållas? Jag ber attfå yrka bifall till utskottets hemställan. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hen (vpk): Som framgick av i anförande stårvänsterpartiet kommunisterna fast vid sin tidigare intagna ståndpunkt attfiygel på bör avvecklas. Starka miljöskäl talar för det. Alla ärmedvetna om alt tiotusentals människor i de berörda delarna av Stockholmskommun upplever flygbullret som en plåga. Olikamotiveringar har från borgerligt håll anförts mot en nedläggning av Brommafiygplats. a. har det sagts att fiygfält ligger närmare city änandra tänkbara alternativ och atl näringslivets företrädare vill ha Brommakvar. Vad man anser på bolagskontoren och i bankernas styrelserum tycks allisåför dessa partiers representanter väga tyngre än omsorgen om tiotusentals människorshälsa. Del har sagts att man vänjer sig vid flygbullret liksom vid annatbuller, och det är möjligt att några människor kunnat anpassa sig och leva meddet, att man försöker inrätta sig efter det trots trassliga nerver, dålig sömnoch andra ölägenheter. Men del betyder inte att de sanitära olägenheterna ochde miljömässiga olägenheterna blir mindre - de kvarstår oförändrade och måsteundanröjas. Detborde naturligtvis vara de berörda människornas intressen och uttalade krav ochönskemål och inte företagens intressen som skall vara avgörande. Den miljö somomger oss formas av människor - men miljön formar också människorna och delfinns därför ingen miljö vi kan underlåta alt ställa krav på. De restriktionersom miljöaspekterna sätter upp måste vara av avgörande betydelse. Avgörande kanexempelvis inle få vara om fiygpassagerarna får 10-15 minuters kortare resvägeller ej. Dettabetyder självfallet inle att man i en bedömning kan låta bli att ta hänsyn ävenlill kommunikations- och kostnadsaspekter. Klart är också alt oavsett var enalltmer stegrad flygtrafik förläggs kommer ett ston antal människor att blidirekt eller indirekt störda. Därför måste man utvidga frågeställningar ochdiskussioner från att i stort sett bara gälla var flygtrafiken skallföriäggas till att även gälla en kritisk granskning av flygtrafikensulveckling. Flygtrafiken måste sättas in i ett totalt trafikpolitisktsammanhang. innebär att fiygel måste bedömas mot bakgrund av både behovetav snabba transporter och alternaliva fiirdsän. Svårigheternamed energiförsörjningen, som gör sig alltmer påminda, aktualiserar behovet avett energisnålare samhälle inte minst då det gäller kommunikationerna. Deltabetyder exempelvis att fiyg i förhållande till järnväg ter sig alltoförmånligare på avstånd . Vivet att de satsningar som har gjorts på privatbilismen har försämrat underlagetför en väl utvecklad kollektivtrafik på marken. Det finns nu risk för att enohämmad utveckling av privalflyget både försämrar underlaget för ett välutvecklat trafikflyg och åstadkommer svåra skadeverkningar på miljön. Vii vpk utgår från atl skall läggas ned, och den ståndpunktenhar vi företrätt i olika sammanhang där frågan har blivit föremål fördiskussioner och ställningstaganden. Däremot har vi hävdat atlsysselsättningsaspekterna för de människor som berörs måste ägnas ytterligare uppmärksamhetoch atl samarbete måste etableras mellan å ena sidan den personal som kan kommaatl beröras och å andra sidan myndigheter och förelag. Vi har alldeles särskiltunderstrukit vikten av att de fackliga organisationerna därvid får en ordentligrepresentation och ett verkligt inflytande. Vihar också sagt all om undersökningar och evenluella uiredningar omsysselsällningen skulle visa att det är nödvändigt, så skulle vi kunna vara medom alt någol förlänga tidsfristen för flygplatsen för att inle berördamänniskor skall komma i kläm. Men detta har ingenting med frågan om enutredning om bibehållande eller nedläggande att göra, utan där är detendast fråga om att tillvarata den berörda personalens intressen. Eftersomdel i deballen från olika håll har åberopats olika uttalanden som gjorts föroch emot en nedläggning av vill jag säga attHyresgästföreningen i , där jag har varit verksam i ett tiotalår, uttalade att man an.ser det orimligt att riskera hörseloch psykisk hälsa för tusentals boende och arbetstagare för att nå denkortfristiga vinsten av 15 minuters kortare bussresa till centrumför tillfälliga resenärer. Föreningen krävde då för hyresgästerna i ,, , och atl flygtrafik från ochlill ej tillätes ske med de flygplan som man då hade föravsikt att sätta in, nämligen F-28 eller liknande plan. Man krävdevidare att möjligt skulle avvecklas, varvidinrikeslrafiken helt skulle förläggas till . Jag har velat nämna dettasista därför atl man inte kan vifta bon vad och dessmedlemmar anser. Om någon skall anses sakkunnig i dessa frågor, när det gällermiljön och miljöförstöringar, så är ändå en av deorganisationer som måste tillmätas betydenhet. Jag yrkar bifall till den reservation som fogals lill utskottetsbetänkande nr 4. HenJANSSON (s): Även om jag är fullt medveten om att jag så här dags hadeblivit populär genom atl avslå vill jag säga några ord i denna fråga. Jagråkar nämligen vara ordförande i den irafikbullerutredning som åberopats vidett fierial tillfällen i denna debatt. Vissa uppgifier ur del ännu ickeslutjusterade betänkandet har här använts på ett felaktigt sätt, och della villjag gärna lägga till rätta. Man har bl. a. jämfört flygbullret medvägtrafikbullret, och man har från visst håll sagt alt vägbullrei på mångaplatser är mer besvärande än flygbullret. Naturligtvis kan del vara så. Vi harpå denna punki framlagi ell belänkande som kommer atl remissbehandias, och ommyndigheterna i politiskt avseende beslutar i enlighet medförslagen i betänkandet kommer del att bli avsevärda förbättringar påvägtrafikbullersidan. 1vån land är det betydligt färre människor som drabbas av störningar frånflygbuller än det är som drabbas av exempelvis motsvarande störningar frånvägtrafikbuller. Flygplatser finns nämligen inte överallt, medan vägar ochgator i stort sett finns överallt där människor bor och vistas. Flygbullret ärfrämst ell start- och landningsproblem, under det all själva marschen mellanstart- och landningspunkl sker på sådan höjd atl det som regel inte vållarnågra större miljöproblem. Men detta till trots är svårigheterna all komma lillriitta med flygbuller betydande. Det kan jag intyga efier atl. hajobbat ganska intensivt med delta problem. Orsakerna till dessa svårigheter ärbl. a. all bullernivån i llygplalscrnas omedelbara närhei är betydligt högre änbullernivån vid andra typer av buller. De människor som drabbas av detta bullerlär alliså uppleva betydligt högre ljudstyrkor. Mankan också peka på atl många fiygplatser av olika skäl är lokaliserade på ellsiitt som är mindre lämpligt'ifrån miljösynpunkt. Det iir uppenbart atl Brommaflygplats är en sådan flygplats, som icke iir rätt lokaliserad frånmiljösynpunkt - den ligger mitt inne i bebyggelsen. Vidarekan man konstatera att möjligheterna atl dämpa flygbullret genomplaneringsåtgärder är synnerligen begränsade. Här inskränker sig medlen i stortsett till förbud mot byggande inom vissi avsiånd från flygplaisen saml, då såär möjligi, till ljudisolerande åtgärder på byggnader. Dådet giiller isolcringsåtgärder på byggnader har man betydligt störresvårigheter och problem när det gäller flygbullret än när det giiller vägtrafiken.Man kan skydda sig mot vägirafikbullcr genom alt isolera fasaden, siilla inbättre fönster mot gatan och disponera om liigenheicrna så att vissa rum venerål gården; diirmed uppnår man en biinre innemiljö. Dessa möjligheter föreliggerinie då del gäller flygbuller - del iriingcr in genom både tak och viiggarpåett mera generelli siin än vägirafikbullcr.