prot · FY0994 · 1975-12-31 00:00:00 — Man kan klagahos länsskatterätlen och hos kammarrätten. Det flnns i nr1-2 en mycket iniressani artikel, som jag faktiskt skulle vifiarekommendera för studium om "den nya skat-tedomslolen". Författarenfrågar sig vilka möjligheler det över huvud taget finns all fä rätt med dearbetsmetoder som man ofta har i en skalledomstol . Herr lalman: En sakär att ha rätt, en annan sak är all få rätt. Den frågeställningen måsle manfaktiskt göra när man tar del av den arbetsordning som enligt den nämndaartikeln råder i en skattedomsiol. Jagvill ocksä ta upp ett annat fall från en länsskatterätt där vederbörandelänsräd går in med mycket slarka krav mot en deklarant. När man tar del av denutredning som ligger bakom detta fall flnner man att myndigheten försökerpressa vederbörande deklarant att göra medgivanden, som det inte finnsunderiag för. Man måste då fråga sig: Var finns rättsaspekten över huvud taget,när man pä ett tendentiöst sätt redovisar de uppgifter somär till nackdel för deklaranten och utelämnar uppgifter som är till förmän fördeklaranten? Nuär detta ärende överlämnat till justitieombudsmannen för granskning, och detär nödvändigt. Visst kan del sägas att man kan få rätt i kammarrätten. Tyvärrär det på det säUet att det dröjer , och för mer än en deklarant hardenna långa tidsomgång fört med sig slora svårigheler. Del är också enrättssäkerhetsfråga. Jagär medveten om, herr talman, att det här är svära och ömtåliga områden och attmånga besvärliga spörsmål uppkommer. Men när man tar del av vad som sker kanman konstatera att det är en mängd fel som aldrig kommer under granskning. Herrtalman, det är nödvändigt med omsorg och varsamhet i skatte- ochtaxeringsfrägor med hänsyn till den enskilda människan. Jag ifrågasätter - ochdet har vi också gjort i vår motion 2054 - om det inte ändock behövs klarareregler om ansvar för funktionärer inom taxeringsorganisationen, en klarareredovisning av ansvarsfördelningen när del gäller frågan om taxeringsarbetet påalla nivåer. Tilsyvende og sidst är ändock frågan: Hur skall man kunna hävda den enskilda människansrätt i detta sammanhang? Det är angeläget att se till att lagar ochförordningar och myndigheters ingrepp fungerar på ett sådant sätt attallmänheten icke förlorar förtroendet för de myndigheter som den har att möta. Detär från den utgångspunkten, herr talman, som jag ber att fä yrka bifall tillmotionen 2054. Ansvar för funktio -närer i offentlig verksamhet Hen (): Jag är medveten om att del både från den kommunala arbetsgivarens sidaoch frän de kommunala arbelslagarnas organisationer har sagts vid beredningenav detta ärende att de avtalsreglerade disciplinbestämmelser som man har pådet kommunala arbetsområdet fungerat väl. Därför skall jag inte hellerkritisera när han säger att han tycker att den moderata motionenverkar som ett sorts misstroende mot kommunerna eller mot de konimunalaarbetslagarna, för del ligger väldigi nära till hands att uppfatta den pä detsättet. Nuär emellertid inte saken riktigt sä enkel som man i förstone kanske tror, fören avtalsrörelse liksom en statlig avtalsrörelse gäller ju sä väldigtmånga disparata ting. Man förhandlar inte bara om löner och lönetillägg, utanman går in i detafier, i reglementsbestämmelser, och man går alltså även in idetafier när det gäller t. ex. disciplinreglerna. Jagkan gott säga att jag av erfarenhet vet hur svårt det kan vara att hälla emotnär det gäller exempelvis en frän arbetsgivarsidan önskad ändring i enreglementsbestämmelse, då förslaget i lönehänseende ser relativt hyggligt ul.Jag vill inte påslå att arbetsgivaren bär sig särskilt illa åt, men man kan juha olika värderingar på arbetstagarsidan och arbetsgivarsidan. Det kanaccepteras när det gäller ett allmän lönereglemente eller någonting i denstilen. När man kommer över till den Ansvar för funktio -närer i offentlig verksamhet myckel speciella del somhandlar om disciplinbestämmelser menar jag däremot att man får tänka sigväldigt noga för. Det är ju inte bara förhållandel mellan arbetsgivaren ocharbetstagaren som regleras med di-sciplinbestijmmelserna, utan den storaallmänheten som är beroende av den verksamhet kommunen eller slaten bedriverhar också intresse av att disciplinreglerna är utformade så att de tillgodoserden enskilda människans intressen. Det var väl litet grand av det som herrCarisson i menade alt man måste tänka pä när utformar bestämmelserna. Detär därför inte någon misstro mot de kommunala niyndigheterna eller mot denkommunala förhandlaren på arbetsgivar- eller arbetstagarsidan niir man fränmoderat håll har reserverat sig och lycker att det i stället bör finnas endisciplinregel, utan det är en önskan att få in en sådan här specielllagstiftning - om vi nu skall kalla den sä -under en allmän bedömning, där detinte är förhandlingparter som bestämmer utformningen. Jagär väl medveten om att jag trampar bäde arbetsgivare och arbetstagare på tärnanär jag säger detta, men jag tycker det är nödvändigt att framhålla att härligger etl allmänt intresse i botten, som man aldrig kan förhandla om. Hen LARFORS (s): i talade mera om skatteutskottetsbetänkande nr 31 än om justitieutskottets betänkande nr 22, som vi behandlarjust . kan ha sin nalurliga förklaring med tanke på all herrCarlsson tillsammans med har väckt en motion som är ganskanärbesläktad med både det ärende som justitieutskottet här behandlar och detärende som skatleutskottet behandlar i sill betänkande nr 31. talade om vad JO anfört i en hel del fall tyckte jag mig däravkunna konstatera att det förslag som framlagts om riktlinjer för ändradskatteadministration och taxeringen i försia instans är mycket välbefogat. Jaguppfattar det som en del av svaret pä den kritik som riktade motdet som har varit. Men här är det bara friiga om riktlinjer som vi skall laställning till under morgondagen i anledning av proposiiionen 87. Därefterkonimer utarbetandet av de regler och föreskrifter som skall lillämpas ute päfältet. Motden bakgrunden tycker jag ocksä att justitieutskotlet har kommit fram till ettriktigt beslut. Vi har i utskottet fattat motion pä det sältelalt han vill ha en utredning som syftar till att ulöver begreppet oriktigmyndighetsutövning ocksä skall införas begreppet vårdslös myndighetsutövningför de personer som arbetar pä laxeringsomrädet. Men del är väl litet förtidigt alt beställa en sädan utredning innan man har klart för sig hur detkommer att bli, hur pass myckel av laxeringsarbelet som komnier att utföras avfiänsteman osv. Därför måste det vara rikligt med den slutsatsen som utskottethar kommit till, nämligen att man f n. inte skall vidtanägon åtgärd utan att denna fråga skall tas upp i samband med den fortsattabehandlingen av ändrade regler för skatteadministrationen och taxeringen iförsta instans. Somjag sade inledningsvis hör väl det som anförde mera hemma iskatteutskottet, och jag förmodaratt de frågorna kommer upp till debatt närskatteutskottets betänkande behandlas under morgondagen. Men också vad de ord betyder som slår pås. 109 i utskottels belänkande,nämligen "kan drabbas av ansvar". ';:mi jag fattar det kan denfiänsteman, som medverkar i taxeringsnämndens granskningsarbete på sådant sättalt en felaktig handläggning av ell ärende förorsakar elt oriktigt resultat,ställas till ansvar för medverkan till myndighetsmissbruk. Om iVikmanshyttan menar alt jag skall ge något konkret exempel på det, sä kan jaginte göra det , men jag har i alla fall angett min tolkning. HerrLidgard kom in på elt helt annat område, nämligen om disciplinregler förkommunala fiänsteman skall fastställas genom avtalsförhandlingar eller om detskall ske genom lagstiftning. talade om det slora fäll på vilketman arbetar vid kommunala förhandlingar, och hans beskrivning är riktig. Jagvet att ingalunda är okunnig om att kommunala förhandlingar liksomandra förhandlingar inte bara gäller löner. Det kan handla omanställningsförmåner men också de skyldigheter som fiänsiemännen har gentemotarbetsgivaren och allmänheten. Det brukar sammanfattas i allmänna bestämmelserför olika fiänslemannagrupper. Jaganser alt man i elt så öppet och demokratiskt samhälle som värt skall kunnaanförtro arbetstagarna och - i det här fallet - de kommunala arbetsgivarna attförhandla ocksä om dessa ting. Det var skillnad , då vi hade ettannat samhälle. Då fanns inte avtalspartner som kunde förhandla med varandra omrättigheter och skyldigheter med bindande verkan. När det dessutom från olikahåll talas om att ordningen med avtalsreglerat disciplinansvar fungerar bra,anser jag det knappast finns någon anledning att ändra på det. HerrLidgard nämnde att vad som anförs i motionen frän sida inle varnågot misstroende. Det var mycket angenämt att fä höra del, men jag fattar ändåherr så att han vill begränsa förhand-lingsulrymmet för arbetstagarnasorganisationer. Ansvar för funktio -närer i offendig verksamhet Hen iVikmanshyttan (c): Jag skall inte gå i polemik mot utskottets talesman. När emellertidherr Larfors säger att jag har berört ärenden som egentligen hör tillskalleutskottet, vill jag bara erinra om att justitieutskottet i sin skrivningi vissa sammanhang hänvisar till skatteutskottet likaväl som skatteutskottelhänvisar lill justitieutskottet. Dessa frågor går med andra ord i en delavseenden in i varandra och borde rimligen ha behandlats i ett sammanhang. Dåhade vi kanske fått en bättre samordning av diskussionen. Ansvarför funktio -närer i offentlig verksamhet iaghar valt att i elfte timme begränsa mig till att ta upp frågan isamband med behandlingen av justitieutskottets betänkande, därför att frågan omansvars utkrävande av funktionärer i offentlig verksamhet sammanhänger, somjag inledningsvis sade i mitl försia anförande, med rättvisa och rättssäkerhetför allmänheten, för den enskilda människan. Man kommer inte ifrån attämbetsutövningen ofta är avgörande för den enskilda människan ochrättssäkerheten. Det är frän den utgångspunkten som jag anser det riktigt alldiskulera den här problematiken i samband med behandlingen avjustitieutskottets betänkande nr 22. Fårjag till detta säga, herr talman, att jag tror det finns anledning attverkligen beakta de synpunkter som jag framförde redan i mitt tidigareanförande när man nu skall gå vidare i delta arbeie. Det är en väsentlig frågajust för de enskilda människorna i vårt land, de medborgare som ändåfunktionärer i offentlig fiänsl skall fiäna på olika sätt. Överläggningen var härmedslutad. Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av fruKristensson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskotteis hemställan i betänkandet nr22 punklen 2 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 1 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä fruLindquist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja - 261 Nej - 47 Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen hr 2054 avherrar Carisson i och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av fruKristensson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja .besvarad. Sedan begärt volering uppläsles ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller justitieutskotlets hemställan i belänkandet nr 22 punkten 5 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då fruLindquist begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Nr 23 med anledning av propositionen 1975:106 medförslag till lag om ändring i §5 Vräkning av hyresgäst Föredrogs lagutskottets betänkande nr 22 medanledning av motion om översyn av beslämmelserna om vräkning av hyresgäst. I detta betänkande behandlades niotionen 1975:1140av () och (), vari hemställts att hosregeringen begärde en sädan översyn av bestämmelserna i hyreslagen som syftadetill att förhindra vräkning från bostäder i enlighet med vad i motionenanförts. Utskottet hemställde attriksdagen skulle avslå motionen 1975:1140. Reservation hade avgivits av herrar () ochWinberg (m) som ansett alt utskottets yttrande skulle ha av reservanlernaföreslagen lydelse. HenLIDGARD (m): Såvitt pä mig ankommer skall detta bli en mycket kort affär. Utskottetär i detta ärende överens i sakfrågan, nämligen att avstyrka den motion som vihar behandlat och som gäller en översyn av beslämmefserna i hyreslagen i syfteatt förhindra vräkning från bostäder i vissa fall. Sedan har vi delat oss någoti fråga om motiveringen. Som kammarens ärade ledamöter kanske har sett är deten utomordentligt kort reservation som och jag har fogat vidbetänkandet. Vi har bara menat att man skulle sätta punkt än vadmajoriteten har tyckt. Vianser för vär del alt det borde ha räckt med den motivering som finns för attmotionen skall avstyrkas. Allt väsentligt i frägan sägs på en sida, där mantalar om att de senaste årens reformer inom hyres-lagstiftning:en har givithyresgästerna en väsentligt starkare ställning i förhållande till hyresvärdenän vad de har haft. "Mot denna bakgrund", säger utskottet,"anser utskottet att något egentligt behov av översyn avhyreslagsliflningen i det hänseende motionärerna åsyftat f n. inte kan ansesföreligga." Därtycker vi att man kan sätta punkt och gä direkt pä avstyrkandet. Det har numajoriteten inte gjort, utan den har gäll litet längre och fångat in en tanke iett remissyttrande som utskottet har fäll från riks-skatteverket, därytterligare en del synpunkter las upp. Jag skall gärna hälla med om att deligger sä att säga i motionens riktning, men jag menar att riksskatteverketssynpunkter redan för länge sedan kommit till regeringens kännedom.Riksskatteverket lät nämligen lagutskottet veta vad man hade sagt i ettremissyttrande över lagberedningens betänkande, Utsökningsrätt XII, som f n.är föremål för beredning inom regeringen och som kommer att få i formav ett lagförslag. Vi tycker att man kan vänta på det utan att ge någraanvisningar till regeringen om vad den skall göra. När regeringens propositionföreligger är det fritt fram för alla möjliga olika synpunkter. Det är ettnormalt sätt att arbeta i och vi har, herr talman, tyckt att viskulle hålla pä det. Jag yrkar bifall till vår lilla reservation. Jagskall kanske säga att jag inte avser att begära votering. Del ärverkligen inget stort ärende det är fråga om. HenSJÖHOLM (fp): Det är en mycket besynnerlig reservation som talade för.Det hela är inte riktigt så enkelt som han säger. av och herrLindkvist åsyftade just att reglerna för vräkning skulle ändras så att manslapp att kasta ut famifier med barn, bohag och allting. Sedanhade motionen olyckligtvis fäll fel kläm. Man ville ändra hyreslagsliflningen.Det skall avslås. Men att helt bortse frän det goda syftet med motionen äringenting annat än moderat brist pä socialt samvete. Här gäller det verkligenatt förhindra tragedier. Utan att det skulle vara till men för någon skulle mange litet extra rådrum för den exekutiva myndigheten att samråda med socialamyndigheier för att se till att dessa stackars människor fick en annan bostad.Då har de moderata representanterna krupit bakom en formalism bara för attslippa att gå med på denna myckel framsynta majoritetsskrivning. Det är ju rättbra att man gör delta så att vi ser var man står i sociala frågor. Pä detsättet kan vi välkomna reservaiionen. Jagskall, herr talman, helt kort yrka bifall till den mycket framsyntamajoritetsskrivningen. HerrLIDGARD (m) kort genmäle: Jag mäste säga att hjärta rusat i väg med hans förståndnär han försökte väga in någon sorls djupare social filosofi i detta renttekniska ärende. Jag betackar mig verkligen för detta. HerrSjöholm är ju normalt känd för sitt jultomteri, men det är inte delta som skallleda beslut ulan del är fakla i sammanhanget. Och fakta i del härärendel är, alt den fråga utskollet har tagit upp redan är föremål förregeringens bedömning. HenSJÖHOLM (fp) kort genmäle: Vems förstånd som har rusat i väg när man böriar tala om jultomteri nui maj månad det får kammaren själv avgöra. Detär så typiskt att framhärdar. För är det en rentteknisk fräga om man vräker ul folk på grund av ekonomisk oförmåga. Det varprecis vad jag sade. hade kunnat instämma i mitt anförande såhade vi förkortat diskussionen. HerrLIDGARD (m) kort genmäle: . Det är faktiskt inte på det sättet utan vidare vräker ul folk för att de inte betalt hyran. vetmycket väl från sitt eget yrke att här finns rådrum. Det är sagt i utskottsbetänkandetatt det råder ett gott förhällande mellan olika myndigheter vid behandlingen avsådana här ärenden. Jag tycker att det räcker. Hen () kortgenmäle: Del är litet löjligt när ifrågasätter vem som vet mest omvräkning, själv eller jag. Jag har faktiskt haft den tunga pliktenatt meddela beslul om sådana här vräkningar. Jag tror inte att blivit vräkt själv. Herrförste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat alt han inle ägde rält till ytterligare replik. HerrHAMMARBERG (s): Jag skall inle blanda mig i den direkta trätan mellan ochherr , men låt mig ändå erinra om att uttalande att vi iutskottet är överens i sakfrågan verkligen är en sanning med modifikation. Viär överens i utskottet om all hyresregleringslagen genom de senaste årensreformarbete har fåll en utformning, som innebär större trygghet förhyresgästerna i vräkningsför-hällanden än de har haft tidigare. Men när vikommer in på de sociala verkningarna av vräkningsförfarandet är vi inte överenslängre. HerrLidgard påpekade för att det redan nu finns ett mycket gottsamarbete med de sociala myndigheterna för alt förhindra socialaskadeverkningar vid vräkningsförfaranden. Det stämmer, men, , detsom utskottet konstaterar på den punkten vill ni och i erreservation ta bort. Ni vill ta bort den del av motiveringen som börjar på s.14 med orden "Om man". I de stycken som ni således vill ta bort finnsvårt konstaterande att samarbetet redan nu är gott mellan de socialamyndigheterna och de som är tvungna att syssla med verkställighet avvräkningar. Låtmig också erinra om att det i den del av motiveringen som vill tabort finns två väsentliga påpekanden som utskottsmajoriteten har velat göra.Det ena gäller möjligheten för kronofogdemyndighet all vid vräkningar gelängre anstånd än f n. - och om synnerliga skäl föreligger fyraveckor. Vi har understrukit i vår motivering att den möjligheten bör vidgas. Vihar vidare i utskottsmajoritetens motivering lagit upp det ganska unikaförhållande som råder att en vräkningsdom inte preskriberas och menat alt säbör ske. Vihar också pekat på det fortsatta reformarbetet med en ny utsökningsbalk,vilket tog upp i sitt inlägg, och understrukit att man vid dettaarbete bör ta hänsyn till dessa synpunkter. Under utskotlsarbetet fick vivetskap om att den nya utsökningsbalk som förbereds inomjustitiedepartementet inte väntas träda i kraft förrän tidigast . Omdet kan dröja så länge, sade vi oss inom utskottsmajoriteten, ligger detmycket i vad riksskatteverkel framhållit om möjligheten alt redan tidigarebryta ut de två frågorna om anstånd och preskription för att ta upp dem i enprovisorisk lagstiftning i väntan pä den utsökningsbalk som skall varabetydligt reviderad , och vi har uttalat alt möjlighetentill en sådan provisorisk lagstiftning bör prövas. Meddelta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till lagutskottets hemställan idess betänkande nr 22. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen av herrar och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. §6 Avbrytande av ekonomiska förbindelser med Avbrytandeav ekonomiska förbindelser med Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 9 medanledning av motioner om avbrytande av ekonomiska förbindelser med . Idetta betänkande behandlades motionerna 1975:331av herrar i () och (), vari föreslagits att riksdagensom sin uppfattning uttalade att svenska ekonomiska förbindelser med Sydafrikautgjorde ett stöd till det orättfärdiga sydafrikanska samhällssystemet och attriksdagen därför uppmanade svenska företag att avveckla sina intressen i ochförbindelser med , samt 1975:1152av m. fl. (vpk), vari sävitt nu var i fråga (yrkandena 1 och 2)föreslagits 1. att hos regeringenhemställde om lagförslag innebärande förbud mol svenska investeringar iSydafrika sä länge rasförtrycket bestod, 2. att skarpt fördömde svenska förelagsinvesteringar i och förbindelser med och krävde att de skyndsamtavvecklade dessa. 1. att skulle ansemotionen 1975:331 besvarad med vad utskottet anfört, 2. att skulle avslåniotionen 1975:1152 såvitt nu var i fräga. HenMÅBRINK (vpk): Det har kommii ut en bok som heler guldålder. Den harskrivits av börskommenlalor . Sundqvistsäger föfiande i den här boken: De vita i har ett genomtänkt systemför landets framtid. På etl plan en järnhård styrning av de svarta, pä ellannat eftergifter ål dem. Man kommer aldrig alt frivilligt ge de svartarösträtt eller låta dem slippa passlagarna. Däremot komnier deras materiellavillkor att förbättras i takt med att det vita systemet kräver bättreutbildning och högre prestationer av de svarta. Denicke vita befolkningen i representerar 83 96 av landels befolkning.Den är inte bara berövad alll inflytande, ulan ocksä utsålt för en förnedringsom jag tror saknar motstycke i den övriga delen av världen. Del är genom dets. k. aparlheidsyslemel, som denna förnedring Avbrytandeav ekonomiska förbindelser med Det innehåller enrad lagar som införts av den vila minoritets-klicken. Vihar velal om att vissa svenska företag etablerat sig i . vet vi attdenna verksamhet är mer omfattande än vad vi anat frän börian. Jag skall nämna18 välkända svenska företag som är etablerade i . De 18 är: AGA,, , , , , E-leclrolux, ESAB, ,Incentive, , , , STAB, Säfveån, Tetra , Transatlantic ochVolvo. Varförbefinner sig nu svenskt kapital i ett land med en rasislisk regim? Frägan ärnalurliglvis inte svår att svara på. Svenska kapitalister skifier sig inte frånexempelvis västtyska eller amerikanska. Del handlar i realiteten om att fåhöga vinster. I är villkoren för utländskt kapital gynnsamma. Svartarbetskraft finns i överflöd. Lönerna för svart arbetskraft är ungefär fyrafem gånger mindre än för vit. visar i sin bok att svenska förelagäven föfier de av rasisterna rekommenderade lönerna. Det innebär att den ickevila befolkningen ivingas leva på svältgränsen. Men del mesl avskyvärda är altsvenskt kapital är ett direkt slöd ät rasistregimen och dess lagar, vilka föfistill 100 96 av de svenska förelagen. Dethar nu satts i gång en kampanj mot de svenska företagen och deras behandlinglönemässigt av den icke vita befolkningen i . Det är , LO och TCO som dragit i gång den här kampanjen. Det är naturiiglvisbra. Det fäster uppmärksamheten på rådande förhållanden i , men detkommer inle pä något sätt att förändra rasismen och förtrycket. Apartheidsystemetär inte främsl en fräga om löneskillnader. Om man skjuter in sig på del,skjuter man in sig på ett symptom - inle på det ondas rot. Man försvagar interasismregimen genom att ställa det i och för sig berättigade kravet alt svenskaföretag skall höja afrikanernas löner. Både , LO och TCO bordenaturiiglvis i stället ta upp kontakt med motståndsrörelsen i , ANC,och ge sitt bidrag till kampen mot apartheid i överensstämmelse med dessrekommendationer.