prot · FZ09135 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:135 §1 Justerades prolokollet för den 14 innevarande månad. §2 Meddelande om tidpunkt för besvarande av interpellation 1975/76:173 omkollektivanslutning av fackliga avdelningar till politiskt parti Jag har attmeddela all jag inte är i tillfälle att inom föreskriven tid besvara herrGustavssons i interpellation om kollektivanslutning av fackligaavdelningar till politiskt parli. Jagavser att besvara interpellationen i samband med kammarens behandling avkonstitutionsulskollels belänkande med anledning av propositionen 1975/76:209om ändring i regeringsformen. Meddelandeom tidpunkt för besvarande av interpellation § 3 Om fotografering avdemonstrationståg Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:364, ochanförde: har frågat mig om jag anser det förenligt medmötesfriheten och förbudet mot åsiktsregistrering att polisen på det sätt somskedde den i fotograferar demonstrationståg. säger att polisen enligt pressuppgifter skulle ha fotograferatdemonstrationen Arbetarpolitik och socialism i . Enligt vadjag har inhämtat är dessa uppgifter felaktiga. Någon fotografering genompolisens försorg förekom alltså inte. HerrHERMANSSON (vpk): Bakgrunden till min fråga är vad som från en rad iakttagareinrapporterats om polisens agerande i samband med demonstrationenArbetarpolitik och socialism i . Enrad personer har uppgivit alt de iakttagit fotografering från en polisbil.Sådan aktivitet har rapporterats dels från demonstrationens startpunkt, delsfrån dess mål. Vidare har personer iakttagit fotografering från en polisbil somkört längs efler demonstrationen. Dethandlar här givetvis om indicier eflersom det är svårt all visa all bilderverkligen tagits om man inte har dem i sin hand. Men om en bil har vindrutannedvevad och ett objektiv sticker ut är del svårt att förslå vilkel syfte dellaskall tjäna om inte fotografering. Nr 135 Jag förutsätter alltså att polisen inte arbetar med kameraatlrapperoch Måndagenden '' handlande kan logiskt förklaras. Om justitieministern anser detla 24 mai 1976 senarevara en överdrift får han protestera. Representanter för polismyndigheterna har förnekat alt fotografering Om fotografering avförekommit. De medger emellertid alt kameror funnits till hands. Dedemonstrationståg skulle användas vid eventuellt bråk. Någol sådanl förekomdock inie i samband med vpk-demonstrationen. Fotograferingen förefaller alltsåha varit en rutinmässig åtgärd. Sådan fotografering har karaktär av åsiktsregistreringoch strider mot lagen. Den är också ett hot mot mötesfriheten.Justitieministern utgår i sitt svar från polisens uppgifler. Tyvärr har viunder hafl en rad fall av åsiktsregistrering - telefonavlyssning,underrättelseverksamhet på arbetsplatser osv. - där polismyndigheternaförnekat dylik verksamhei tills bevisningen blivit överväldigande. som jag formellt lackar justitieministern för hans svar villjag säga att jag anser det värdefullt om justitieministern ville deklarera häratt rutinmässig fotografering från polisens sida av t. ex. en demonstrationenligt hans uppfattning inte är förenlig med mötesfriheten och förbudet motåsiktsregistrering. Vi kan tyvärrinte komma längre beträffande del aktuella fallet. Jag måste lila på deuppgifter jag har fått från den ansvariga polisledningen. Men saken har också,som framhöll, en principiell sida, och belräffande den skullejag vilja säga följande. Förstvill jag nämna att del är varje medborgares rätt att fotografera t. ex.demonstrationer. En sådan rätt ingår i den grundlagsskyddade informationsfriheten.Fotografering utgör i och för sig inget ingrepp i mötesfriheten eller någonkränkning av förbudet mot åsiktsregistrering. Men därmed är givetvis inte sagtall polismän i tjänsteutövning utan vidare får fotografera demonstrationer.Tvärtom bör del som regel inte få förekomma. kan emellertid fotografering vara en lämpligmetod att förebygga eller uppdaga brott i samband med demonstrationer.Förekommer brottslig verksamhei i samband med demonstration -demonstranternautsätts t. ex. för angrepp av åskådarna - eller det flnns grundad anledning allräkna med alt brott kommer att förövas finns självfallet inte någol hinder motatt fotografering sker. Genom fotografering kan man i så fall få fram bevis omvad som verkligen inträffat. Hen (vpk): Jag lackar justitieministern för den principiella deklarationen. Nuförekom det inget bråk, som polisen uttryckte sig i en tidnings-intervju, detförekom inget brott i samband med den här demonstrationen, så det fanns alltsåingen anledning alt tillämpa den sista regeln som herr justitieministernföredrog. Man bör i stället tillämpa den andra regeln han nämnde, nämligen alldel principiellt inte är lämpligt att polis i uniform rutinmässigt fotograferarett demonstrationståg. Jag skulle vilja tillägga att jag heller inte anser dellämpligt att civilklädd polis gör det i sin tjänsteutövning. Däremot vill jagnaturligtvis inte inskränka den informationsfrihet som bör existera för vae medborgare. Mendet avgörande är ju hur bilder tagna i ett sådant sammanhang sedan används.Herr justitieministern säger att uppgift står mot uppgifl när del gäller detkonkreta fallet. Faktum kvarstår all en polisbil enligt en rad vittnesbörd mednerrullad sidoruta och kameraobjektiv i bilfönstret har uppträtt invid ochlängs efter demonstrationen Arbetarpolitik och socialism i . Jagkan naturligtvis inte bevisa all man använt denna kamera för fotografering,men jag tycker all indicierna talar för detla. Oavsett hur därmed har varitfallet skulle jag vilja ge polisledningen i , eller den myndighet somkan anses apostroferad, det rådet att icke utfärda order om handlingar elleralternativt att tillhålla underordnad alt icke utföra handlingar som innebär enprovokation mot demonstrationer. Omutgivningen och spridningen av noter Detsistnämnda kan jag helt instämma i. Beträffandedet aktuella fallet vill jag bara tillägga att vi infordrat uppgifler frånpolisledningen i , och det är den som svarar för uppgiflen attdemonstrationen inte har fotograferats. Om så hade skett borde det finnas någrafotografier som de ansvariga i polisledningen hade sett. Men det finns intenågra sådana. Därför tycker jag all den uppgift som lämnats förefallertrovärdig. Om något missförstånd har uppstått vet inte jag. Principiellt villjag bara vidhålla vad jag sagt. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om utgivningenoch spridningen av noter Herrutbildningsministern erhöll ordet för att besvara ()den II maj anmälda fråga, 1975/76:361, och anförde: har frågat mig när jag avser att i enlighet medlilleraturuiredningens förslag låta en särskild sakkunnig utreda problem somär förknippade med utgivning och spridning av noter. vill också vetaom jag avser all vidta några åtgärder för alt stödja utgivning av äldre svenskamusikalier i avvaktan på att en uiredning kommer till stånd. Detkulturpoliliska reformprogram som har genomförts har inriktats påhuvudfrågorna i de utredningsförslag som har lagts fram. Det flnns emellertidanledning att senare överväga också några av de mera de-taljbeionadc frågor ochuppslag som utredningarna har behandlat, lill Omutgivningen och spridningen av noter dem hör de problem som ärförknippade med utgivning av noter. Där flnns ett klart samband med andrafrågor som gäller tillgängligheten av musikaliska och andra verk för användningi olika sammanhang, särskilt inom det amatörkulturella området. FruMOGÅRD (m): Jag tackar försvaret på mina frågor. Det var förvånande negativt. Denandra frågan besvarades inte alls, men det skall väl tolkas som nej. Litteraturutredningenföreslog i sitt huvudbetänkande att utgivningen ochspridningen av noier skulle specialulredas. Några huvudproblem berördes:svårigheterna för unga och nya tonsättare att bli utgivna, den allt sämrelagerhållningen av klassiker. Vidare togs det förhållandet upp au svenskatonsättare inte så sällan utger sina verk i utlandet - noter är ju eninternationell vara. Att delta har fått stora negativa följder för svensktmusikliv är obestridligt. Noterär i musikhandeln närmast en marginalvara i förhållande lill grammofonskivor,musikinstrument och ofla radio- och TV-apparaier, bandspelare etc. Även om delfortfarande finns ett tiotal affärer som mer eller mindre specialiserat sig pånotförsäljning, inte minst på postorder, så har medlemmarna iMusikhandlareföreningen, som representerar endast handeln med noter, stadigtminskat . Mångaväsentliga kompositioner av svenska tonsättare flnns f n. endast imanuskriptform hos . De är alltså inte tillgängliga för denmusikintresserade allmänheten och det innebär också svårigheter för yngreyrkesmusiker. Den äldre musiken uppvisar stora luckor - t. ex. har WilhelmStenhammars pianokonserler i klaverutdrag inte funnits i marknaden , violinkonserier inte . Alternativetför musikintresserade är då notbibliotek. Men också de är underförsörida medanslag. Iutredningen nämndes utgivningsslöd och lagerhållningsstöd som tänkbaraåtgärder. Iremissomgången yttrade sig bl. a. och ,som underströk den allvarliga situationen. föreslogatt man provisoriskt skulle införa ett utgivningsstöd på . Meningenting har ännu hänt. Förklaringen är enligt statsrådets svar att det här ären detaljbetonad fråga. Jag vill understryka au jag inte delar statsrådetsbedömning. Jag vädjar till att utse sakkunniga, så attunderlag för åtgärder kan las fram. Jag vill bara säga lill att svaret på frågan inte skalltolkas som nej. Vi har diskuterat dessa frågor i de årliga överläggningarnamed KLYS, dvs. företrädarna för konstnärsorganisationerna. Där har vi varitmedvetna om att del inte har funnits några direkta konkreta uppslag, som manskulle kunna följa. Förnågra veckor sedan lade fram ett mycket intressantförslag, som har presenterats på departementet. Jag förstår att det är isamband därmed som har ansett att hon behövde ställa den här frågan.Del uppslaget skall vi pröva i överläggningar med konstnärsorganisationerna,och del är därför möjligt att man inte behöver sälla till någon särskildsakkunnig utan att det går all vidta åtgärder direkt, efler de uppslag somTonsättareföreningen har lagt fram. FruMOGÅRD (m): Den senaste utläggningen från statsrådet ger en helt annan bild än detsvar som upplästes först från lalarslolen. Jag är naturligtvis tacksam om detblir litet fart på den här saken. Jag vill än en gång understryka alt det härfaktiskt är en allvarlig fråga - inte bara för del amalörkulturella områdetulan också för yrkesmusikerna. Det är skrämmande - om man bedriver en aktivkulturpolitik - alt det finns sådana brister som jag nämnde i mitt förstainlägg. Men jag är betydligt mer tacksam sedan herr statsrådet nu har utvecklatfrågan ytterligare. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om säkerhetenpå flygbåtar Herrkommunikationsministern erhöll ordet föratt besvara ()anmälda fråga. 1975/76:370. och anförde: har frågat mig om jag med hänsyn till de risker som kanvara förknippade med flygbåtstraflken och de speciella förhållandena inom dennaär beredd medverka till all en pågående genomgång av brandsäkerhetsfrågor påbålar påskyndas. Kravenpå bärplansfarlyg när del gäller hastighet och vikt har lett lill au lättmetalli allmänhet används som byggnadsmaterial. Delta är ell förhållande som måstebeaktas från brandskyddssynpunkl. Fråganom säkerheten för nya typer av fartyg, t. ex. svävare och bärplansfarlyg,behandlas f n. inom Mellansiatliga rådgivande sjöfartsorganisationens (lMCO:s)underkommittéer. Huvudansvaret ligger hos kommittén för fartygs konstruktionoch utrustning. Vidare deltar flera andra kommittéer, bl. a. de för brandskydd,stabilitet och flytbarhet och för livräddningsuirusining. Ett fullständigtutkast lill regler föreligger och väntas bli slutbehandlat i december i år.Reglerna kan komma att antas i vidvårsammanträdet . F.n. gäller i inga särbestämmelser för dessa bärplansfartygs konstruktionoch utrustning. För brandskyddet tillämpas de säkerhetsbestämmelser som avserpassagerarfartyg i allmänhet. Nr 135 taljbestämmelser i fråga om brandskyddet är . den tiskatillämpningen har emellertid särskild uppmärksamhet ägnats frå- gornaom utrymningsvägar och kravet pä all material i inredningen är --------------- godkäntfrån brandskyddssynpunkt. Delta har skett med hänsyn lill dessa Otn säkerheten på fartygssärskilda konstruktion. flygbåtar har undersökt rapporter om olyckor och har inte funnit att någolav de svenska bärplansfartygen har varit utsatt för olycka. Avslutningsvis villjag också nämna att trafik med svenska bärplansfarlyg f n. bedrivs endastmellan och . FruTILLÄNDER (c): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga, som jag tolkar ganskapositivt. Då tänker jag särskilt på den passus där det sägs att ettfullständigt utkast till regler föreligger och väntas bli slutbehandlat idecember . Säkerhetsfrågornaär naturligtvis ständigt föremål för uppmärksamhet. Del förslår jag väl. Mendet som egentligen föranledde min fråga var alt säkerhetsnormer som kanskevarit tillräckliga - och jag tänker då speciellt på brandsäkerhelsnormer -snabbt föråldras genom den tekniska utvecklingen. Då tänker jag inte bara påall hastighelerna ökas och all kapaciielsutnyttjandet effektiviseras utan ocksåpå all fartygstyperna blir mer specialiserade. Därför måste också normsystemetför säkerheten utvecklas, specialiseras och specificeras, vilket tydligen nuockså sker. Kontrollen av eflerlevnaden borde heller inte få eftersättas. Ocksånya material, t. ex. för inredning och skrov, vad gäller både säkerheten förpassagerarna och arbetsmiljön och tryggheten för de anställda ställer störrekrav på myndigheternas uppmärksamhet. Det gäller ju all "länka eflerföre" - efleriänksamhel får inie vara någol som i likhel med eflerklokheikommer först efteråt. Materialmed stor brännbarhet och egenskaperna all utveckla mycket rök och giftiga gaserhar på senare lid diskuterats mycket som en följd av brandkataslrofer medtragisk utgång. Del har då gällt fall som inträffat på landbacken. Attflygbåtarna kräver speciell uppmärksamhet hänger samman med all de relativtsett är ganska nya. De måste med tanke på passagerarantalet vara förhållandevissmå om iraflken skall löna sig. Detla leder oundvikligen lill stränghushållning med utrymme, och det påverkar disponeringen. Passagerna ner lilloch upp från salonger under däck är tilltagna för all tillgodosepassagerarsirömmen under av- och päsligning vid normala förhållanden, men hurgår det vid en hastig utrymning'' Kan inte trappuppgångar plötsligt visa sigvara för trånga? Existerar i en sådan situation tillräckliguirymningskapaciiet och har befäl och besättning kunskap som ständigt hållsaktuell, t. ex. genom övningar för hur beredskapsålgärderna snabbt kanmobiliseras? Statsrådetavslutar svaret med att slå fast all har un dersökt rapp.orter om olyckor och funnit, au inte någol 172 av de svenska bärplansfartygen varit utsatt förolycka. alt det inte harinträffat någon olycka kan tolkas positivt. Det visar traflkens säkerhet, som isin lur kan ses soni en följd av förebyggande åtgärder. Men del kan också haden negativa effekten all den kan invagga i en säkerhet som kan bädda för ettnymornat uppvaknande. Det är väl viktigt att som svar på del som nu frågade omnämna - utöver vad jag anfört i mill svar - all bärplansfartygen, liksomfartyg i övrigi, underkastas fortlöpande besiktning. Dessutom förekommer extrabesiktningar när det uppstår särskild anledning all göra sådana. Under1971 exempelvis gjordes en sådan extra inspektion i ett av bärplansfartygen,och del ledde till att utrymningsvägarna justerades och klädseln i stolarnaundersöktes - för alt ta eti par exempel. Jagnämnde i mitt svar att man f n. ularbeiar iniernalionella regler för dessaspecialfartyg. Reglerna lar naturligtvis sikte på helasjösäker-hetssitualionen. Vad som särskilt har intresse för brandskyddet är bl.a. krav på anordningar just för snabb utrymning och alt snabb sjöräddningsinsatsskall vara möjlig under hela resan. Delär väl i det sammanhanget också värt att nämna kravet på att fartyg av dennatyp under hela resan håller ständig radiokontakt med sin basstation. Omutformningen av formulär vid körkortsprov Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om utformningenav formulär vid körkortsprov Herrkommunikalionsminisiern erhöll ordel för all besvara herr förste vicetalmannen () den 14-maj anmälda fråga. 1975/76:365. och anförde: Herr förste vice talmannen har frågat mig om jag anseralt det överensstämmer med den objektivitet som bör iakttagas vid prov förerhållande av körkort att det i de av utfärdade"Förarprotokoll" endast markeras en viss form av utbildning. Vidstatens iraflksäkerhetsverk förrättas förarprov med körkortssökande som anmälstill prov genom trafiksskola eller privat. Förnotering av iakttagelser under olika delmoment av provet och för anteckning avprovresultatet använder förrättningsman vid verket en blankett,Förarprovsprotokoll. Vissaprotokollsuppgifler fylls i av kontorspersonalen före provet, nämligensökandens namn, personnummer, sökt körkortsklass, tidigare körkortsinnehav ocheventuella villkor för körkort. Dessutom anges om sökanden anmälts till provetgenom trafikskola eller privat. Har sökanden anmälts till prov genomiraflkskola antecknas också skolans namn. Om utformningen av formulär vid körkortsprov min mening innebär delförfaringssätt som jag här har beskrivit inte att objektiviteten på något sätleftersatts. HenBÖRJESSON i (c): Eftersom herr förste vice talmannen inte har lillfälle attvara närvarande här , ber jag all å hans vägnar få framföra ett lack lillkommunikationsministern för svaret på hans fråga. Jagvet inte om anser all svarel är lillfredsslällande. Dock kan välkonstateras att kommunikationsministern här klart har sagt ifrån all deltillämpade förfaringssättet vid körkortsprov enligt hans mening inte innebäralt objektiviteten på något sätl eftersatts. Delkan flnnas anledning att fråga sig: Varför har man skyldighet alt antecknanamnet på iraflkskolan i del s. k. förarprovsprotokollel? Del kan vara av värdeatt få veta det. Är det för alt få fram antalet personer som blivit kuggadeeller på någol sätl inte klarat av provet? Eller vad är anledningen till skall anteckna iraflkskolans namn? Jagär som sagt tillfredsställd med att av det lämnade svarel framgår att det inteförekommer någon diskriminering mellan olika slags utbildning. Jag hoppas attfrågeställaren därmed också är nöjd med svaret -även om jag skulle varaintresserad av att vela varför det just är sä nödvändigt all man antecknartrafikskolans namn. Jag hoppas nalurligtvis också all förste vice talmannen ärnöjd med svarel, men jag kan väl som en replik lill den fråga som herrBörjesson i här log upp nämna alt det i 34 § körkortskungörelsenanges att sökande vid förarprov i vissa fall skall förete bevis omförarulbildning. Föreskriften gäller oavsett om utbildningen har skett iiraflkskola eller om den har skett privat. Som ett led iinspektionsverksamheten tar iraflksäkerheisverket på grundval avförarprovsprotokoll fram statistik över antalet godkända och underkända provför varje iraflkskola och totalt för samtliga trafikskolor. Sådan statistikredovisas också för varie förrättningsman och för totalt privat anmälda prov. Engranskning av de statistiska uppgifterna och provresultaten ger inte någolbelägg för antagandet att förrätiningsmans kännedom om huruvida körkortssökandeanmält sig lill prov genom trafikskola eller privat skulle inverka påobjektiviteten vid bedömningen av provet. Jag vill också framhålla att denteoretiska delen av förarprovet sker i form av slandardprov, som helt uteslutersubjektiva bedömningar. HerrBÖRJESSON i (c): Jag ber att få lacka kommunikationsministern för det senasteklargörande inlägget, och jag är därmed nöjd med det lämnade svaret. Överläggningen var härmedslutad. § 7 Om aviserad prishöjning på järnvägssträckan - Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i (fp) anmälda fråga,1975/76:369, och anförde: i har frågat mig om jag, mot bakgrund av allregeringen diskuterar nya prisreglerande åtgärder, anser det rimligt att, somSJ avser, höja priset för en resa mellan och med 56 96. SJser fortlöpande över sitt taxe- och rabatlsysiem för all anpassa det tillutvecklingen. När del gäller bl. a. lågresor fram och åter på sträckanÖrebro-Hallsberg avser SJ - enligt vad jag inhämtat - alt slopa enspeciell s. k. endagsrabatt som inneburit en rabattering av mellan ca 3 och ca6 kr. Dådella är en fråga som SJ självt har alt avgöra i anslutning lill sinakommersiella överväganden, har jag inte anledning alt närmare kommentera SJ:såtgärd. Omaviserad prishöjning på Järnvägssträckan Hen i (fp): Det har varit intressant all få höra kommunikationsministernkommentera denna utveckling och SJ:s förslag om att la bort rabatten för de härendagsresorna. Detär alldeles tydligt att de har varit populära. gjorde ira-fikdistrikieii en bedömning i form av stickprov på antalet resande med endagsbiljell.Del visade del sig då all under en månad reste 1 250 personer mellan Hallsbergoch . Mellan och var antalet resande 500. Mellan ochÖrebro reste 400 och mellan och 215 personer. Detär klart all de som har utnyttjat dessa rabatter och som har bil nu ihuvudsak kommer att använda bilen. Besvärligt blir det självfallet för dem sominte har bil. Mendet är förvånansvärt att sådana här beslut fattas. Det förs ju en allmän debattom de kollekliva trafikmedlen, och det framhålls i den debatten all man på allasätt bör stödja och uppmuntra människor all utnyttja dem. fattade f.ö. ett beslut i denna riktning. Delsägs på s. 19 i trafikutskottets betänkande nr 18 att försök med sänkning avbiljettpriserna för att popularisera det kollekliva resandet bör bibehållas sålänge utredningsarbetet pågår. Mankan inte komma ifrån all ell slopande av endagsraballen medför rätt kraftigaprishöjningar - de ligger mellan 25 och 65 96. Delta gäller för resande frånÖrebro lill alla orter som ligger utanför och för resande lill Örebro.Nuvarande pris för en endagsbiljell är t. ex. mellan och 17kr., men det blir nu höjt lill . För sträckan är priset i dag11 kr. men det blir 17:20, för Om information rörande ändrad trafikområdesin-delning vid SJ är priset , men dethöjs till 12:40 och för är priset . påendagsbiljell men del blir sedan 17:20. Man frågar sig då vad orsaken är tilldessa krafliga prishöjningar. Jag förstår au SJ självt bestämmer och bedömervad SJ anser vara rimligt. Del gjorde väl SJ också när dessa endagsresor infördes.Del är ju inget tvivel om att de har slagit väl ul. Att det är besvärligt altsälja endagsbiljetter, att det tar sådan tid - att den resande måste tillfrågasvart han skall åka, om det skall vara endagsbiljell, osv. - kan ju inte varaskälet lill beslutet, som anförs från den kommersiella avdelningen på SJ. Statsrådetmå väl hålla med mig - mot bakgrund av den debatt som förs om dekollektiva trafikmedlen - om att man borde uppmuntra dessa resande i ställetför alt driva ul dem. Jag håller i räkning för att han inte i sin frågahar begärt alt jag skall vidta någon åtgärd. Han har ställt frågan vad jaganser om det som SJ här har tänkt sig att företa. Jag tycker att det trots alltär viktigt att på nytt ifrågasätta om vi från och regeringens sidaskall gå in och delaljreglera på områden av det här slaget. SJ har en gång fållförlroendei alt pröva de kommersiella grunderna för olika former av rabatter. Sedandet är sagt vill jag framhålla att det är självklart att de beslut somriksdagen har tagit i anledning av trafikpolitiska motioner,ulskolls-betänkanden osv. i sinom tid kommer all tillställas bl. a. SJ för utifrån dessa riksdagsbeslut skall ha möjligheter all, om så beflnnes riktigt,ändra på gällande regler. HerrANDERSSON i (fp): Jag är självfallet ingen vän av detaljreglering. Men det kan motbakgrund av den allmänna debatten om de kollektiva iraflk-medlen betraktas somorimligt att så här bryta ut en del. Givetvis får SJ göra sin bedömning. Menden stämmer föga överens med den policy som uttalat sig för. Del äralldeles tydligt au SJ har en helt annan syn på dagligirafikanierna än vadriksdagen har.