prot · FY0995 · 1975-12-31 00:00:00 — För den sommed uppskjutet pensionsuttag fortsätter att förvärvsarbeta efter den allmännapensionsåldern förstärks skyddet från sjukförsäkringen. Denviktigaste nyheten i propositionen gäller förslaget om en lagfästpensionsförsäkring för delpension vid övergång till deltidsarbete. Den ger heltnya möjligheter att trappa av arbetsinsatsen och att på så sätt få en mjuk övergång från arbete till ålderspension. Dennya delpensionen knyts till arbetsansiällning på dellid och kan därvid efleregna önskemål tas ut . För att ha rätt tilldelpension skall man som anställd ha haft pensionsgrundande inkomst inom ATPför efter . Dessutom skall man uppfyllaarbetsvillkoret enligt reglerna för arbetslöshetsstödet, dvs. haförvärvsarbetat under minst fem av . Den återståendearbetstiden skall motsvara i genomsnitt minst . Motivethärför är att arbetstiden skall ha sä stor omfattning att den allfiämt medförrätt lill sociala förmåner av olika slag. Pensionsnivån blir av delinkomstbortfall som uppstår vid övergången lill deltidsarbete. Man utgår därvidfrån den sjukpenninggrundande inkomsten före och efter övergången tilldeltidsarbete. Den disponibla inkomsten kommer vid en kombination avdeltidsarbete och.delpension i vanliga inkomstlägen att ligga mellan 85 och 9096 av den föregående inkomsten vid heltidsarbete. Det fastställda pensionsbeloppetvärdesäkras genom anknytning till basbeloppet. Delpensionen skall inte reduceraålderspensionen från folkpensioneringen och ATP . Den som villfortsätta deltidsarbete efter kan ersätta delpensionen med uttagav halv ålderspension frän folkpensioneringen'och ATP. Delpensionen skallockså räknas som pensionsgrundande inkomst från ATP, De grundläggandebestämmelserna om delpension anges i en särskild lag om delpensionsförsäkringsom avses bli kompletterad med tillämpningsföreskrifter avriksförsäkringsverket. Delpensionen skall administreras av verket och deallmänna försäkringskassorna. Den finansieras helt genom en särskild socialförsäkringsavgiftfrån arbetsgivarna. Reformkostnaden för delpensionsförsäkringen beräknas underde första åren till ca 400 mifi, kr, per är. För att finansiera reformenföresläs ett årligt avgiftsuttag på 0,25 96 av löneunderlaget förarbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter. Avgiften skall tillföras en särskildfond hos , från vilken delpensionen i sin helhetfinansieras. Med hänsyn till att reformen avses träda i kraft den 1 juli 1976kommer avgiftsuttaget för att utgöra . Socialförsäkringsutskotlelhar i sitt betänkande uttalat att de förslag som lagls fram i propositionen ärägnade all tillgodose högt ställda krav pä ell syslem för rörlig pensionsålder.Utskottet har också framhållit att den delpensionsförsäkring som föreslås ipropositionen i ett internationellt perspektiv framstår som unik ochbanbrytande. Förslagen om alt öka Rörligpensionsålder m. m. Röriigpensionsålder m. m. pensionsålderns rörlighethar även i den allmänna debatten fått ett positivt mottagande, inte minst frånden fackliga rörelsen. Jag finner det självfallet tillfredsställande att den ipropositionen föreslagna pensionsreformen vid utskottsbehandlingen i riksdagenocksä har fält bred parlamentarisk anslutning. Behandlingen här i kammaren avde motioner som väckts med anledning £iv proposiiionen och de övriga motionersom utskottet tagit upp i detta sammanhang skall jag inte föregripa i dettainlägg. Jag vill dock notera alt bland de moiioner som väckts med anledning avpropositionen intar partimolionen från en särställning. I motioneninstämmer uttryckligen i huvudlinjerna i det i propositionenframlagda förslaget till ett system för rörlig pensionsålder mellan 60 och 70år. Det är också föfidriktigl, eftersom i pensionskommittén varensamt bland de borgerliga partierna för att ta klar slällning till enlagstiftningslösning av delpensionsfrägan. Centerpartietoch , som mot pensionskommitténs majoritetansåg att hela delpensionsfrågan skulle lösas avtalsvägen, har ändrat sigoch instämt i utskottets uttalande om lagfäst delpension enligl regeringensförslag i propositionen. Jag vill notera detta förhållande. Omvändelsen tillatt biträda ett regeringsförslag om en lagfist pensionsreform gick snabbare denhär gången än dä det gällde ATP-striden. Enfråga som tilldragit sig stor uppmärksamhet i den allmänna debatten omdelpensionsförsäkringen gäller kombinationen med deltidsarbete. Jag vill härförst framhålla att kombinationen av deltidsarbete och delpension är självagrunden för den nya pensionsformen. Därigenom tillgodoses de krav pä enpensionsanordning med möjligheter till en mjuk övergäng frän förvärvsarbetetill ålderspension som med stor kraft förts fram av fackföreningsrörelsen. Idéntill denna helt nya pensionsform fördes ursprungligen fram av Melallinduslriarbelareförbundel.Vi har från regeringens sida lagil fasta på det behov av elt slagkraftigtalternativ till förtidspensionen som låg bakom Metalls initiativ och på LO:suttalade uppfattning om den stora betydelsen av en sådan pensionsreform somkombinerar deltidsarbete och delpension. Det är intressant att då notera hurmoderata samlingspartiet och kommunisterna ofrivilligt tycks habildat en allians mot denna grundprincip i den nu föreslagnadelpensionsförsäkringen. När man frän dessa båda häll uttalar sig för endelpension utan förening med deltidsarbete, så visar detta hur man förbisereller vill skjuta åt sidan själva idén och grundtanken om en pensionsanordningdär förvärvsarbetet successivt kan trappas av före övergången till hel pension.Vill någon helt lämna förvärvsarbetet och gä i pension , harvi ju redan en pensionsform för detta genom förtidspensioneringen - och som jagredan framhållit kommer förtidspensionen även att ha mycket stor betydelse.Vad det nu gäller dä vi talar om delpensionsförsäkringen är ju något helt annatoch något helt nytt i värt pensionssystem, nämligen möjligheten att genomdelpension inte pä en gång behöva helt lämna förvärvsarbetet vid övergången tillpensionering. En delpension som skall fylla denna nya funktion i värtpensionssystem förutsätler i sig själv en kombination med deltidsarbete.Meningen är ju att anställda i åldern skall ges möjligheten att eftereget val med slöd av delpensionen kunna trappa ner sitt förvärvsarbete införövergången lill hel ålderspension. Somjag har framhållit i propositionen med stöd från bl. a. LO är det naturligt attsamhället genom lagstiftning inom socialförsäkringen svarar för lösningen avdelpensionsfrågan och att arbetsmarknadens parter tar ansvaret för atttillskapa erforderliga deltidsarbeten. Det är givet att en anpassning avarbetstid och arbetsuppgifter är en förutsättning för en riktig kombination avdeltidsarbete och delpension. De fackliga organisationerna har också förklaratsig beredda att lösa dessa frågor, och bl. a. LO har pekat pä den roll som härankommer på över 4 000 befintliga anpassningsgrupper med företrädare för deanställda och förelaget. Det är givet att den nya lagstiftning omförhandlingsrätt och kollektivavtal som f n. förbereds iarbetsmarknadsdepartementet också kommer att bli av stor betydelse i dettasammanhang. Vi kommer därigenom att få ett grundläggande inflytande förarbetstagarsidan även då det gäller utformning av arbetstider ocharbetsuppgifter för äldre arbetstagare, och frågan om tolkningsföreträdet skalldå ocksä lösas. framhållit är delpensionsförsäkringen unik och banbrytande. Detflnns anledning understryka inte bara reformens betydelse vid ikraftträdandet,då dess omfattning kan vara begränsad, ulan också och framför allt hur reformenger möjligheter att successivt växa in i etl nytt pensionssystem med en mjukareövergång från arbete till pension. Den nya lagen skall tillämpas för skifiandearbetsförhållanden och inom olika branscher. Utskottet har framhållitbetydelsen av att inom ramen för de i lagen angivnagrunderna kommer att meddela kompletterande tillämpningsföreskrifter. Verketkommer därvid att biträdas av en central pensionsdelegation med företrädare förarbetsmarknadens parter. Som framgår av propositionen kommer regeringen ocksåatt uppdra åt att i samråd med delegationen noga föfiautvecklingen av delpensioneringen och därvid föreslå sätlana justeringar ilagstiftningen som kan visa sig erforderliga. Detfinns mot denna bakgrund goda förutsättningar att pä ett smidigt sätt kunnaväxa in i delpensionsreformen. Informationsfrågorna blir ocksä av storbetydelse, och här kommer och försäkringskasseförbundetatt ha viktiga uppgifter liksom de fackliga organisationerna. Detföreliggande förslaget om rörlig pensionsålder innebär inte bara all en nybetydelsefull social reform kommer alt genomföras. Jag vill understryka alt denrörliga pensionsåldern också är en viktig arbetslivs-reform, som i hög gradansluter sig till vår politik för arbetslivets förnyelse. Genom den rörligapensionsåldern tar vi bort de skarpa, fixerade åldersgränserna förpensioneringen och skapar i stället en mjukare övergång från arbete tillpension. Det är, herr lalman, en viklig milstolpe i utvecklingen av vårtsocialförsäkringssystem. Röriigpensionsålder m. m. 2 protokoll 1975. Rörlig pensionsålder m. m. Hen iVikmanshyttan (c): Det ärende vi nu går att behandla är en fortsättning och uppföljning avbeslutet om en sänkning av den allmänna pensionsåldern från 67 till . Vifattade beslut därom , och beslutet skall förverkligas den 1juli 1976. Vii drev linjen att pensionsåldern skulle sänkas den 1 januari 1976enligt pensionsålderskommitténs förslag. Det blev emellertid inte så.Riksdagsmajorileien stannade för . Det är bara att konstateraoch beklaga, därför att övergångsproblemen ökar. Det är flera människor som kommeri skarven. Den uppställning som finns i slutet av betänkandet ger också beläggför vad jag här har sagt. Fråganom sänkt pensionsålder har vi i drivii och under1970-talet. Vi har fört en enveten kamp på den punkten, därför alt delta harvarit en utomordentligt viktig och väsentlig reform för mänga människor, somvarit pressade av arbetslivet och frågat sig hur hälsa och krafter skall räckafram lill 67 ärs ålder. Detta har gjort att vi betecknat frägan om sänkning avden allmänna pensionsåldern som en av de mest angelägna sociala reformer vi harhaft att arbeta för . Denpensionsålder vi fortfarande har, , har gällt och gäller alltså,som jag sade, fram till . Vadvi behandlar är en utbyggnad av det beslut vi fattade ifiol. gäller det en rörlig pensionsålder och möjlighet till delpension m. m. Denrörliga pensionsåldern har tillmätts mycket stor betydelse på vissa håll.Ibland har man faktiskt en känsla av att den har tillmätts större betydelse änen allmän sänkning av pensionsåldern frän 67 till 65 är. Del har för mig, herrlalman, varit förvänande med den diskussionen. Har man kontakt med verklighetenvel man att den sänkta pensionsåldern är den väsentliga frågan för niångamänniskor. Denstudieresa socialförsäkringsutskottet gjorde i för nägon vecka sedangav också belägg för vad jag här säger. 74 96 av invånarna i hadeenligt uppgift pension . Skälen till detta var flera. Det var imånga fall medicinska skäl - arbetslivets påfrestningar medför att mångamänniskor tvingas begära förtidspension och får det. Där fanns ocksåarbetsmarknadspolitiska skäl - är man över 60 kan ingen rimligen begära, skall omskolas och flytta från den bygd där man har levt sitt liv, attrotryckas och söka sig något annal. Ur humanitär synpunkt, för att möjliggöraen meningsfull ålderdom, är det också angelägel au man i sädana fall iakttarden största försiktighet. Det gör man också. Jag har hafl lillfälle att se hurman behandlar sädana här frågor i pensionsdelegationerna, och det gläder migatt man där tar mänskliga hänsyn. Jag hoppas att det också gläder herrsocialministern. Denröriiga pensionsåldern, som vi har all ta ställning till, innebär irealiteten en anpassning till den sänkta pensionsåldern.- När vi har 67år som pensionsålder, kan man göra förtidsuttag . men man kan ocksåuppskjuta uttaget fram till . Förslaget innebär att man från den 1juli 1976 kan göra ett förtida uttag och ha ett uppskjutetuttag till . I realiteten innebär det att man sänker tiden förförtida uttag med . I övrigt innebär förslaget som sagt en anpassningtill den nya pensionsåldern . Detär klart att det kan diskuteras om man skall behålla som övre gräns. Attha ett uppskjutet uttag är väl mer av psykologisk betydelse än av reellt värde.Men självfallet är det värdefullt att den som önskar ett uppskjutet uttag ocksähar möjlighet till det. Värdefulltmed den här reformen är också att reduceringen vid förtida uttag ändras från0,, som är reduklionstal, till 0,5 96 , alltså från7,2 96 till . Närvi diskuterat pensionsfrågor här i kammaren och i den gamla har jagmånga gånger varit kritisk mot socialministerns syn på pensionsfrågorna och motalt vi inte lidigare kunnat komma fram till en sänkning av pensionsåldern. Vihar haft mänga debatter om pensionsåldern. Dagens proposition, nr 1975,har tillstyrkts av utskottet, och har inle avgivit några reservaiionertill utskottets betänkande i det avsnittet. Vi har tvärtom anslulil oss tillpropositionen. Jag bara noterar detta. Jag tror att det är väsentligt att vi pådetta sätt fått en bred uppslutning i socialförsäkringsulskottet bakom detförslag som föreläggs . Centernhar avgivit en reservation, och den gäller frågan om pen-sionstillskottet fördem som gjort elt förtida uttag och sagt nej till att vara med i ATP. i Nennesholm kommer sedermera att ta upp den frågan, så jag skallinte fördjupa mig i den diskussionen. Vidarehar vi avgivit ett särskilt yttrande, som främst tar upp kursen framöver. I eltsamhälle i utveckling och omdaning är det angeläget att pensionsfrågorna ochålderstryggheten anpassas till de förändringar som sker. Propositioneninnehåller nyheter som är väsentliga. En av dessa nyheter är förslaget ommöjligheter till delpension. Det innebär att man kan trappa ned sinarbetsinsats och ändå fä behälla den ekonomiska tryggheten. Jag tror alt denreformen är utomordentligt viktig. Socialministerns anförande andades en aningav besvikelse över att anslutit sig till den lösning som härpresenteras. Jag vill dä framhålla för socialministern att det i utredningeninte fanns någon reservation från centerhåll på denna punkt. Däremot fanns detett särskilt yttrande från ledamot i pensionsålderskomminén. Hanförde där ett resonemang kring dessa frågor och diskuterade om man inle hadeanledning att överväga andra möjligheter till lösningar än den konstruktionsom presenterades i utredningen. Det förslag som framförs i propositionen ärbättre än utredningens förslag. Därför har det varit lätt för oss att accepteraden lösning som propositionen förordar. Det har inte varit fråga om någonomvändelse. Frågan var skulle finna den mest ändamålsenliga och lämpligalösningen på detta problem, - Därmed hoppas jag att vi Rörlig pensionsålder m. m. Rörlig pensionsålder m. m. har-klarat ul della, såatt vi slipper föra en diskussion kring den frågan. Väsentligtför att delpensionen skall kunna bli en realitet är all man kan skapadeltidsarbeten. De avtalsbeslutande parterna har en viktig uppgift att fyllanär det gäller alt finna lösningar på det problemet, Isamband med della har m, fl, i molionen 2124 lagit upp frågan omdelpensioneringsreglerna, vilka han anser vara olyckligt utformade med tanke påsmåföretagare, lantbrukare och andra grupper som måsle komplettera inkomsternafrån sin rörelse eller sitt jordbruk med en kortare tids anslällningsinkomst. Utskottethar pä den punkten anfört, att man inte är beredd att ta ställning tillden motionen på annat sätt än att man vill avvakta de närmare erfarenheter, somde nya reglerna konimer att ge vid sin tillämpning i praktiken. Vad utskottetutgår ifrån är att , när det skall föfia verkningarna avden nya reformen, också beaktar egenföretagarnas möjligheter och att detdärigenom skall vara möjligt att åstadkomma lösningar somtillgodoser de intressen som genom sin motion har gjort sig tilltalesman för. Jagförutsätter att detta kommer att ske och att det skall gå att finna vägar lösning också på den punkten. Enannan fråga som föfier med en sådan reform är självfallet frägan om kosinadernaför reformens genomförande. Reformen avses finansieras genom ett årligtavgiftsuttag på av löneunderlaget för arbetsgivarnassocialförsäkringsavgifter. De niånga egenföretagarna, som inte har möjlighetatt i nuvarande läge vara med i eller komma in i denna delpensionering, harfrågat sig hur det blir med avgifterna för deras del. Av den anledningen begärsi niotionen 2123 all den frågan tas upp till prövning, I den delen harutskottet utgått från att egenföretagarna, som ju inte kan komma i åtnjutandeav verkningarna av den här reformen, självfallet inte heller skall erlägganägra avgifter för den. Jag noterar detta, dä jag troralt del är bådenödvändigt och värdefullt att det slås fast, eftersom det är svårt all kunnaläsa ul della av skrivningen i lagtexten i propositionen. har vi fält ettklarläggande genom den skrivning som utskottet har gjort i anledning avniotionen 2123, som jag har väckt, Idet sammanhanget har utskottet ocksä haft att behandla motioner av annat slag,bl, a, i fråga om pensionstillskollen i vissa fall. Del gällerpensionstillskollen för dem som under 1960-lalel begärt undantagande frånATP-försäkringen och som i vissa fall har råkat i en besväriig ekonomisksituation. Då pensionstillskotten infördes i slulel av 1960-lalel råkade dessamänniskor i den silualionen all de inle fick del av den standardförbättring somändock låg i pensionslillskollel. Centernhar hävdat att vi i botlen måste ha en ordentlig baspension som grundtrygghet,I den grundtryggheten ingår ocksä pensionstillskotten. Vill man låla alla fädel av den standardhöjning som dessa pensionstillskott ger - ocksä förpensionärerna - är det angeläget alt alla pensionärer får etl grundbelopp somger dem en tillräcklig standard och även möjlighel till denstandardhöjning som beslutar. Detta är, skulle jag vifia säga, ocksåen klar låglönefråga, varför det är väsentligt att den föfis upp. Utskottethar för sitt vidkommande ocksä sagt att det finns anledning att låtapensionskommittén - som den numera heter, sedan pensions-åldersfrågan blivitavklarad - se över de här frågorna. Jag förutsätter all man där skall finnamöjligheter till lösningar som är tillfredsställande ur just pensionärernassynpunkt. Detta gäller framför alll de pensionärer som har gjort förtida uttagunder , innan frägan om pensionstillskotten kom upp. betänkande har representanter fogat ett särskilt yttrande,där vi som jag sade inledningsvis vill ange någol av kursen framåt i tiden. Dethar förekommit en rad motioner i vilka det hävdas all vi behöver enlagstiftning angående lägre pensionsålder för vissa utsatta grupper som harett särskilt hårt eller pressande arbete. Dessa frågeställningar är specielltaktuella f n. Den som har lyssnat på morgonens radionyheter har kunnatkonstatera alt det pågår en diskussion pä det här området, inte minst omgruvarbetarnas möjligheter att få sänkt pensionsålder - och då inte bara förunderiordsarbetarna, utan över huvud taget för gruvarbetare. Vi har förcenterns del hävdat att dessa frågor måste lösas avtalsvägen, och att det mästevara den rätta vägen. Vi tror nämligen att det ar svårt att uppnå rättvisagenom all lagstiftningsvägen rycka ut vissa grupper ur detta sammanhang. Härvill jag tillägga, att det mäste finnas möjligheter alt också via en generösbedömning genom förtidspensionering kunna tillgodose önskemålen om en sänkningav pensionsåldern för de människor som har ett pressande arbeie och som ärutsatta för både fysisk och psykisk förslitning. Detta gäller inte baragruvarbetare utan också fiskare, skogsarbetare, lantbruksarbetare, byggnadsarbetareoch många fler, I den män dessa gruppers speciella problem inte kan lösasavialsvägen måsle det ske inom ramen för systemet med en förtidspensioneringdär man just kan ta särskild hänsyn till dessa gruppers arbetssituation. Det ärangelägel alt man vid en sädan prövning inte bara tar hänsyn lill arbetets art.Man bör också kunna la hänsyn till del antal arbetsår som vederbörande harbakom sig. Dethar för sedan gjorts en utredning som visar - och det har vi fråncenlern hävdat - all de högavlönade och hög-utbildade är specielltgynnade av del nuvarande pensionssystemet där 30 arbetsår ger fullfiänsiepension och de 15 bästa åren räknas. Detta innebär att de som har enbrant inkomslkurva genom befordringsgång osv, får en pension som i förhällandelill inbetalda avgifter är betydligt högre än pensionen för dem som har mängaanställningsår - kanske - med en flack inkomstkurva. Vi har där frågatoss om det inte borde vara möjligl all finna vägar där man kan ta hänsyn tillde människor som har många anställningsår och således har gjort mångårigainsatser i arbetslivet, så att vi på det sättet får en bättre balans än den vihar mellan de avgifter som har inbetalats för olika inkomsttagare. Torsdanden 29 maj 19t5 Röriigpensionsålder m. m. Rörlig pensionsålder m. m. Det finns anledning attverkligen beakta även denna problematik när vi framöver skall diskutera dessafrågor. Socialministernhar här betonat vikten av att tona ner arbetsinsatsen så att man så att sägakan flyta in i sin pensionsålder. På den punkten vill jag säga, att vi fråncentern har hävdat att alla människor borde ha rätt att efter många års arbetefå gå i pension medan de fortfarande har hälsa och krafter kvar. På det sättetfår man en rikare ålderdom och en möjlighet till personlig utveckling och tillengagemang på allehanda områden. Jag upplever det som stimulerande att se hurmånga av dagens pensionärer - om man jämför med hur det var förr - ändå harfått ökade möjligheter till detta. Men fortfarande finns det alltför mångamänniskor som når pensionsåldern först då de är alltförnedslitna för att kunna uppleva en meningsfylld ålderdom,Pen-sionsälderssänkningen kommeratt förbättra dessa människors siiualion;framför alll gäller delta de grupper som har de tunga arbetena. Men - som jagtidigare sagt - för många av dem är en alltför hög pensionsålder om manser på hur många som pensioneras av hälsoskäl. Vid en internationell jämförelsekan vi också konstatera att pensionsåldern i andra länder oftast ligger lägreän . Närvi i vårt land för en diskussion om hur vi skall la ut framlidastandardhöjningar är det angeläget att frågan om en lämplig avvägning avpensionsåldern också får väga tungt vid de prövningar och avvägningar somkommer att göras. Där kan en ytterligare sänkning av pensionsåldern,flexibilitet och standardförbättringar av pensionen verkligen ge möjlighetertill en större rättvisa än den vi har . Som vi ser det från sidainnebär de lösningar som vi nu kommit fram till i fråga om sänkt pensionsålder,deltidspension och rörlig pensionsålder ingen slutlig lösning. Det finnsanledning att på allt sätt fortsätta arbetet att förbättra pensionärernasvillkor i det framtida samhället. Det är ändock den som har gått i pension sommed sin arbetsinsats skapat förutsättningarna och möjligheterna för denstandard som vi har och den standard vi skall ha under morgondagen. Dåflnns det all anledning att också beakta pensionärernas rätt och möjligheteratt få del av den standardhöjning som de gjort sig förfiänta av och som degjort en insats för. Jagskulle vifia sammanfatta så här: Målet måste vara att få en pensionsålder somger möjlighet till en meningsfull ålderdom för de många människorna genom attde får gå i pension medan de fortfarande har hälsa och krafter kvar. Jagber, herr talman, att med dessa ord få yrka bifall till reservationen 2, Iövrigt ber jag att fä yrka bifall lill utskottets hemställan på alla punkter. Hen RINGABY (m): Socialministern böriade sill anförande med att vara litet kritisk molmoderaternas och kanske även centerpartisternas ställnings- tagande ipensionsålderskommillén och tyckte all vi lättvindigt gått med på en lagfästdeltidspensionsräll. är det så, herr socialminister, all det fortfarandeblir en avtalsfråga att fä deltidspension.