prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — Mankan väl fråga sig om inte den här enigheten - och någon annan motion än vår ombeställning fanns alltså inte - kan vara en lika stor eller kanske t. o. m.större framgång för dem som slår vakt om mer pengar lill särskilda åtgärder påskolområdet än några frampressade miljoner jusl . Jag säger inte att den kanvara det, men att den möjligen kan vara det. Det får man ta med i beräkningen. Dåkanske någon skulle vilja säga: Varför inte ta bådadera -både pengar nuoch beställning på medel nästa budgetår? Ja, ärade kammarledamöter, det låtersig naturligtvis sägas. Men därom finns intet ens i mitten- och vpk-motionerna.Och som bekant får man inte alll ens i sagornas värld. Jag ber att få yrka bifalltill utskottets hemställan. (vpk): Motionen 116, som behandlas i delta betänkande, är en uppföljning avett förslag som ställdes i en motion under den fria motionstiden ,avseende särskilda åtgärder på skolområdet. Förslaget gällde ett höjt anslag iförhållande till det i budgetpropositionen föreslagna beloppet på 30 milj. kr.Motionen utgick från beräkningar om ell anslag på 60 milj.kr., ett belopp som vi ansåg vara väl motiverat. Varkenutbildningsulskottets majoritet eller kammaren var beredda att tillstyrka etthögre anslag, men utskottet uttalade som sin mening atl då medelsbehoven bättrekunde överblickas borde regeringen - om medelsbehovet avsevärt översteg vad somförulsetts - lägga fram förslag om all ytterligare medel anvisas påtilläggsbudget. De30 miljoner som beviljades var i verkligheten en reducering av föregående årsanslag med hänsyn till kostnadsstegringarna. Enbart personalkostnaden steg med10 % och beräknas stiga med . k. SÅS-pengarna kom till , men varalla överens om alt detta anslag också fortsättningsvis borde utgå. Anslagetskulle användas för alt lösa akuta problem i skolan, i första hand igrundskolan. Storstadskommunerna och kommuner med stora invandrargrupper fickden större andelen. Skolor som ansökt om andel av anslaget fick inte bara talaom sina problem - de måste också ge förslag till lösningar av problemen. Attkunna påverka sin egen arbetsmiljö genom förslag lill lösningar av skolansproblem upplevdes som positivt av såväl lärare och elever som skolledning. Ettav de vanligaste kraven i skoldebatten under många är har varit kravet påmindre klasst9rlekar, och elt av de vanligaste motargumenten har varit att detkostar för myckel. sade dåvarande chefen för utbildningsdepartementetatl när det gäller drar även relativt små förändringar iklassiorleken med sig mycket kraftiga kostnadsökningar, eftersom det är såmånga personer som berörs. Utan all närmare gå in på den matematik som användesvid uträkningen fastslogs alt en minskning av klasstorlekarna med en elev, från30 till 29, skulle kosta 80-100 milj. kr. En minskning med fem eleverskulle kosta 500-550 milj. kr. och en minskning med tio elever betydligt över 1miljard. Denna ökning avsåg enbart lärarlönekostnader plus sociala avgifter.Till detla skulle sedan läggas ökade lokalkostnader. Utbildningsministernifrågasatte om en minskning av klassiorleken var bästa sättet att användaeventuella tillgängliga medel och förordade i stället selektiva insalser direkiinriktade pä alt hjälpa de elevgrupper som har de största problemen. Densedan tillstyrkta särskilda resursen för åtgärder på skolområdet har motsvarathögt ställda förväntningar, det är samtliga mottagarkom-muners enhälligautlåtande. I första hand har pengarna gått till personell förstärkning vidundervisningen genom anställande av resurslärare av olika kategorier, genomklinikverksamhel samt special- och invandrar-undervisning. När det gällerelevvård och fritidsverksamhet har man satsat mest på fritidsledare och skolvärdar.Här följde skolorna i stort SlA:s förslag, och verksamheten blev ett led ielevvårdsarbelel. Intemindre än av rektorsområdena ansåg att resultatet helt svarat mot derasförväntningar när det gällde undervisningen och när det gällde elevvårdenoch fritidsverksamheten. Vissa svårigheter förelåg alt få kvalificerade läraretill de extratimmar som man med de särskilda resurserna kunde ordna, men del ärett problem som borde kunna lösas . när del finns ell överskoll på vissalärarkategorier. Ävenföredragande statsrådet vitsordade au erfarenheterna av användningen avifrågavarande medel hade varit övervägande positiva. Utskottet går ännu längreoch lalar om dessa åtgärders utomordentligt stora betydelse förarbetsförhållandena i landets skolor och uttalar som sin mening att anslaget måsteanpassas till de redovisade reella behoven. Trotsde positiva erfarenheterna, som alla är överens om, blev del slutligaresultatet av utskottets behandling alt socialdemokraterna tillsammans medmoderaterna avstyrkte motionerna om ökat anslag utöver de 9 milj. kr. somanvisats pä tilläggsbudget,elt beloppsom-det har vi redan konstaterat -baratäcker kostnadsökningen och återställer realvärdet. Dåkommunerna inte har fält besked om anslagets storlek förrän nästan en termin avskolåret har gått, har de tvingats revidera den tidigare planeradeverksamheten. Detta är svårt när del gäller anställandet av extrapersonal. Jagvet all det i har varit svårigheter. Även om skolförvaltningen istörsta möjliga utsträckning har strävat efter alt minska sådana kostnader sominte automatiskt medför friställande av personal har man inte helt lyckatshärmed. Heltidstjänster har blivit deltidstjänster, och i andra fall har mantvingats skära ned limunderlaget på olika verksamhetsområden. a. bardenföreslagna tilldelningen av 53 veckolimmar för skolsköterskor reducerats till5 timmar. Det är bara etl exempel. För atl i fortsättningen undvika sädanadrastiska nedskärningar av planerade åtgärder har kommunisternaansett det angeläget att det i samband med budgetpropositionen avskolöverstyrelsen begärda beloppet pä sammanlagt 60 milj. kr. Med detta yrkar jag bifall till reservationen 2, i vilken hemställesatt på tilläggsbudget anvisar ett reservationsanslag pä 30 milj. kr.till Särskilda åtgärder på skolområdet. Fröken (): som anslaget lill särskilda åtgärder på skolområdetfunnits har det skattats mycket högt av de människor som är sysselsatta iskolan. Del gäller såväl lärare och elever som lokala beslutsfattare. Del ärett anslag som går att anpassa efter de lokala behoven av ekonomiska insalser,och det ger de berörda bättre möjligheter atl utföra sitt arbete, ofta i en merpositiv miljö än eljest. Resurserna kan sättas in där de bäsl behövs. SÖhar ocksä i sina anslagsframställningar för /77 framhållit atlman på många håll anser "alt inom hela undervisningssektorn har knappastnågon annan prövad resurs relalivi sett givit större utbyte". Del ärstarka ord, och man lycker atl ell anslag som givit ett så gott resultat skulleförstärkas. Så har emellertid inte blivit fallet . Denuppräkning som föreslås i den tilläggsbudget som behandlas i utbildningsutskottetsbetänkande nr 16 återger endast anslaget det realvärde som motsvararföregående års anslag på 30 milj. kr. Del slutliga anslaget skulle omutskoiismajoriieiens förslag går igenom i kammaren - det har herrElmstedt redan påpekat - uppgå till 39 milj. kr., medan kommunerna begärtbidrag på sammanlagt 69,5 milj. kr. Då är all märka alt utskottet närdet behandlade denna fråga formulerade sig så här, och detta blev ocksåkammarens beslut: "Enligl vad ulskoltel erfarit går liden för ansökan om medel för budgeiårei 1975/76 ut den 15 april1975. Utskottet har den uppfattningen all 30 milj. kr. nu bör anvisas underanslaget Särskilda åtgärder pä skolområdet. När nyssnämnda ansökningslid gällut och medelsbehovet bättre kan överblickas, bör regeringen - om medelsbehoveiavsevärt överstiger vad som förulsetts - lägga fram förslag om att ytterligaremedel anvisas på tilläggsstat lill riksslaten för budgeiårei 1975/76. "Detta gavs sedan regeringen lill känna. Frånfolkpartiet och cenlern har vi hell följdriktigt nu motionerat om denuppräkning som enligt min mening utskottet och kammaren beställde. Nuhar dock inte utskottsmajoriieten stött denna höjning i relalion lillmedelsbehovei, utan moderater och socialdemokrater nöjer sig med ett anslagtill särskilda åtgärder pä skolområdet som endast motsvarar realvärdet förföregående års anslag. Mig förefaller det gåtfullt att utskottet inte kunnalenas om del lämpliga i att i större utsträckning främja något som visat sigvara till sådant gagn för undervisningen i sin helhet. Vadsedan beträffar molion om beställning av ökade anslag lill nästabudgelår är bara atl konstatera att del önskemålet ligger i linje medfolkpartiets och motioner innevarande år. Det är sant atl moderaternapläderat för en beställning för framtiden. Det är bara skada alt enighetenendast gäller framtiden. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3 i utskottets betänkandenr 16. Hen ALEMYR (s): Jag skallfalla mig mycket kort. Härär del egentligen fråga om hur mycket pengar vi anser alt vi har möjlighet attanvända i årets budget. Jag kan hänvisa till vad ulskoltel tidigare skrivit -del har fiera talare nu hänvisat lill - nämligen att det här är pengar somsåvitt vi i ulbildningsutskottet vet används väl och är skolan till nytta. Omvi hade bedömt del ekonomiska läget så att vi nu hade siörre resurser, skullevi naturiigtvis ha kunnat lägga på mera pengar på delta anslag. Men vi tvingasalla till återhållsamhet. Det statsfinansiella läget är besvärligt. Långtidsutredningensbedömningar av landels framtida ekonomi ger oss alla anledning att försökavara återhållsamma. Del är vad det här gäller. Majoriteten har bedöml det såall innevarande budgetår får det som föreslås i tilläggspropositionen räcka,men sedan får vi återkomma. Detla är ett betydelsefullt anslag, och därför fårvi se på budgetpropositionen och SIA-förslagel. Därefter är det fritt fram förkammarens ledamöter atl motionera när budgetpro-posilonen kommer, omman inte är nöjd med det förslag som där framläggs. Delär bara ett par punkter t il I som Jag vill ta upp, herr talman, och de gäl lerSÅS-pengarna. Det läggs inte ned några glesbygdsskolor,del läggs inte nednägraskolenheteröverhuvud taget,om inlekommunochlänsskolnämndär överens om det.Därför vore det oriktigt att använda dessa pengar i det sam- 8 protokoll 1975/76:37-39 Skulle en litenskola vara hotad skall man-jag håller med på den punkten -göraalll vad man kan för all behålla den men göra det inom ramen för de normalaanslagen för skolväsendet. Jaghåller ocksä med om att vi inte skall tala för mycket om , förden utredningen löser naturligtvis inte alla problem. Många av de problem sommed hjälp av SÅS-pengarna angrips framgångsrikt skall vi naturiigtvis såsmåningom se på i ett större sammanhang. Det lar innan SI A ärsjösatt. Men den gång del har skett skall vi försöka hitla olika metoder föratt komma ät de problem som vi laladeom i den föregående debatten. Del är intealldeles säkert atl del skall kallas SÅS-pengar vid del tillfällel. Del kanskemåste kallas något annat och ha andra uppgifter. Iavvaktan på det ber jag, herr talman, alt få yrka bifall till utskoueis förslagi delta avseende. Hen ELMSTEDT (c): Jag kan hålla med om att del anslag vi nu diskuterar i storutsträckning används på områden där kommer alt gripa in. Vadsom närmast gjorde att Jag begärde ordet var all sade alt mankan diskutera beloppets storlek, att nya bud kommer fram och att man kan väljadet ena eller det andra beloppet. Det var inga speciellt nya bud som kom framnär vi diskuterade dessa frågor i utskottet . Från vårsida var det hell enkell en uppföljning av vad vi sade i samband medbehandlingen av budgetpropositionen. Och vi är i gott sällskap, eftersom ävenskolöverstyrelsen har gjort bedömningen alt anslaget bör räknas upp med 20milj. eftersom regeringen i propositionen stannade för 30 milj. kr.Herr Nordstrandh säger alt utskottsmajoriteten beställer mera pengar iframliden. Ja, uiskotismajoriteten i detta fall är hela utskottet. Därvidlag ärvi sålunda helt överens. Jagär förvånad över all inte har ansett sig kunna sluta upp bakomreservation 1 som vi har avgivit. Det hade rimmat bättre med den mycket hårdakritik som ni från en håll ofta riktar mol skolväsendel i landet. Det hadealltså varit mera logiskt om ni hade slutit upp bakom reservationen 1 som vihar avgivit. Det hade rimmat bättre I stället noterar Jag att den framtidsskrivning som vi alla är överens om helt förlitar sig på atlregeringen skall gå utskollel och till mötes. Det är också etlavsnitt där jag inte rikligt känner igen . Jagläste en artikel i tidningen , som står rätt nära.I den artikeln kallas dessa pengar för medicin, och det kanske kräver enförklaring. Jag citerar vad Skolvärlden skriver: "bör ta chansenatt vara klokare än regeringen när del gäller alt använda lillgänglig medicinmol skolsvårigheler. Sås-anslaget bör räknas upp med minst det belopp som SÖföreslagit, nämligen 20 milj." Jag begär inte atl vare sig herrNordstrandh eller någon annan från hans parti skall stå till svars för vadSkolväriden skriver. Jag tyckte bara atl det var intressant atl notera vadtidningen sagt på den här punkten. HenNORDSTRANDH (m): Om fattade det så när jag talade om bud att jag skullesyfta på budgivning vid bordet eller någonting sådant som jag intetyckersärskill mycket om,så är det fel. Mendet förekomjuiallafall bud imotionerna. Uttalandet skall tolkas på del sättet. Jaghar försökt redogöra för bevekelsegrunderna till alt vi inte ville ge dessapengar . Det beror på budgetläget osv., men Jag skall inte upprepa det. Jagslår fast ändå, , au den här skrivningen om framliden som jaganser vara mycket viklig, knappast hade kommit till stånd om inte vår molionhade funnits. Jag är rätt övertygad om det, och innan jag blir övertygad ommotsatsen håller Jag på det. Vaddel gäller alt lita på regeringen så hör ju jag inte lill de varmastebeundrarna av regeringen och till dem som förlitar sig på regeringen. Beloppenkan ju alltid diskuteras, men alt man helt skulle nonchalera den härframtidsskrivningen förefaller mig alldeles omöjligt. Skulle man göradel,Jadä-det är inget hot, utan bara eu konstaterande-omprövar vi på vår kantnaturiigtvis värt ställningstagande. Då kan vi sitta i varandras knän igen,. HerrELMSTEDT (c): Med tanke på den positiva inställningsom finns när det gällereffeklernaavdet härsystemet påalla hålldärmansysslarmed dessa frågor - ulbildningsuiskoltei i dess helhet, regeringen,och andra-skulle det ha förvånat mig mycket om en satsning pädet här området framöverskulle ha uteblivit,även om formuleringarna skulle hablivit andra, om den moderata motionen inte hade väckts. Däremot är det säkertatl om och hans parti hade anslutit sig till reservationen nr1 skulledetta anslag kunnal räknas upp med II milj,kr. til I gagn för lösningena v de problem i skolorna som och apdra så ofta talar om. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 avherr i m. fi, samt 3:o) reservationen nr 2 av fruNordlander, och förklarades den förstnämnda proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening försig. Sedan fruNordlander begärt volering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angående uibildningsutskottetshemställan i betänkandet nr 16 punkten 1 mom, 1 antar reservationen nr 1 avherr i Staffanslorp m. fi, röstar Ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2 av fruNordlander, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Då fruNordlander begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill alt kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 16 punktenI mom. I röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av i Staffanslorp m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-proposilionen. Dä herrElmstedt begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr i m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voleringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsulskottets hemställan i belänkandel nr 16 punkten1 mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av i m. fl. Vidomrösiriing genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat förja-proposilionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Tiden för öppethållande av vallokal Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. §10 Tiden för öppethållande av vallokal Föredrogs konsiitutionsutskotiets betänkande1975/76:24 med anledning av propositionen 1975/76:55 om ändring i vallagen(1972:620) m. m. jämte motioner. I propositionen 1975/76:55 ()hade hemställts att skulle anta 1) förslag till lag om ändring ivallagen (1972:620), 2) förslag till lag om ändring ilagen (1975:474) om ändring i vallagen (1972:620), 3) förslag lill lag om ändring ilagen (1972:704) om kyrkofullmäkiigval. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Iproposilionen föreslås nya regler för hur dubbelvald kandidat, dvs. kandidatsom står i tur atl få mandal i mer än en valkrets, skall ersättas i valkretsdär han inte tillträder mandal. Förslaget förebygger all särlistor som harsamlat förhållandevis få röster blir överrepresenterade. Vidareföreslås all parti som inte fär partimarkerade valsedlar utlagda genom centralavalmyndighetens försorg - dvs. de partier som f n. inte är representerade iriksdagen - skall få räli all lägga ut partimarkerade valsedlar på postanstaltdär röstning anordnas. En förutsättning är dock att partiet har fått sinpartibeteckning registrerad. föresläs en mindre vidgning avstatsverkets åliggande att förse lokal där röstning äger rum med partimarkeradevalsedlar. Slutligen föreslås enmindre Jämkning i lagen om kyrkofullmäkiigval. De nya reglerna är avsedda alt tillämpas förstagängen vid allmänna val." I detla sammanhang hadebehandlats delsden under allmänna motionstiden vid väckta motionen 1975:228av (), vari hemställts att begärde att regeringen ladefram förslag lill sådana ändringar i lagen om Tidenför öppethållande av vallokal kyrkofullmäkiigval atlröstning till kyrkofullmäkiigval kunde ske hos svensk utlandsmyndighet, delsden med anledning av proposilionen 1975:27 väckta motionen 1975:2137 av herrTorwald (c) och i (c), vari hemställts alt hosregeringen skulle anhålla om utredning och förslag lill höslsessionen av1975/riksmöie angående ändrade öppethållandetider för vallokaler vidallmänna val i enlighel med vad som anförts i motionen, och delsden med anledning av propositionen 1975/76:55 väckta motionen 1975/76:135 avherr (), vari hemställts att vallokal skulle hållas öppen förröstning mellan kl. 8 och 20. 1. avslå motionen 1975:228, 2. avslå molionerna 1975:2137 och1975/76:135, 3. med bifall lill propositionen1975/76:55 anta de framlagda lagförslagen. Reservation hade avgivits av herrar i (m). Fiskesjö (c) och i (m) som ansett att utskottet beträffandetiden för vallokals öppethållande bort hemställa att skulle 1. med bifall till motionen1975:2137 i vad avsåg yrkandet all vallokal skulle stängas samt motionen1975/76:135 anta av reservanierna föreslagen ändrad lydelse av 9 kap. I Svallagen (1972:620), 2. avslå motionen 1975:2137 i den mån den intelillgodosetls under Hen FISKESJÖ (c): Den vallag som antog i dess helhet 1972 och som prövades i1973 års val har redan ändrats på en rad punkter. Det gäller en hel deltekniska ändringar bl. a. för atl anpassa vallagen till den nya grundlagen, menockså en del ändringar som är av stor saklig belydelse. Man kan t. ex. erinraom den nya ordning för fördelning av landslingsmandal som vi antog . Nuföreligger på nytt två betänkanden från konstiiutionsutskotiet vilka innebärförslag till förändringar i vallagsliftningen. Betänkandet nr 25 - som skallbehandlas senare - om rösträtt för invandrare är av stor saklig ochprincipiell vikl. Betänkandet nr 24, som är uppe till behandling, rör mertekniska delar av vallagen, men därmed är inte sagl atl det skulle saknabetydelse. Dentunga bilen är förslaget till nya regler för hur kandidat som fåll mandat i merän en valkrets skall ersättas i valkrets där han inte tillträder mandat, dvs.nya regler för avveckling av s. k. dubbelvalssituationer. Del visade sig nämligen,som påpekades i en ceniermotion till förra årets riksdag, atl de regler somgällde vid val i en del kommuner flck mycket märkliga följder vidfördelningen av mandat på olika listor inom ett pani. Det inträffade såledesall en lista som fick minst antal rösler kunde få flesl mandat, vilkel inte varsärskilt vettigt. rättas dessa brister till. 1betänkandet behandlas vidare bl. a. ell par motioner, en centermotion och enmoderatmolion, som rör en praktisk detalj av belydelse för självavalförfarandel, nämligen tiderna för öppethållandet i vallokalerna på valdagen.Motionärerna menar att man kan slänga vallokalerna i stället för kl. 21.Den sammanlagda röstavlämningstiden skulle således bli påmorgonen till . Utskottsmajoriteten har inte velat gå medpå den föreslagna förändringen, vilkel jag och två andra reservanter anser attutskottet borde ha gjort. Detfinns flera goda skäl som lalar för en tidigare stängning av vallokalerna. Delviktigaste skälet är naturiigtvis atl den sista timmen , den mellankl. 20.00 och 21.00, utnyttjas i myckel liten utsträckning av de röstande. Detvisar erfarenheten och det visar lill yttermera visso en undersökning somriksskatteverkel har låtit göra. Något egentligt behov av att hålla öppetmellan och finns således inte. Vallokalerna är i huvudsak tommapå röstande, men valförrällarna får sitta och lilla på varandra och kan intebörja med den sammanräkning som väljarna sitter hemma vid sina TV-apparater ochväntar på resultatet av. Omvi stänger vallokalerna lidigare fär vi således valresultaten entimme tidigare, vilkel är viktigt för massmedias rapportering och förmedborgarnas informalion om hur valet har gått. Vidare får val-förrattarna entimmes kortare arbetsnatt, vilkel kommer au underlätta rekryteringen avvalförrättare - en inte helt oväsentlig sak. Allt detla kan således uppnäs utanatt man kan visa atl någon kommer lill skada och utan all man träder någonsrättigheter för när. Förden skull, herr lalman, yrkar jag bifall lill den reservaiion som är fogad tillkonstitutionsutskotlels betänkande nr 24. Tidenför öppethållande av vallokal " Hen iMalmö (m): har presenieral propositionen i vissa delar och deframlagda förslagen till ändringar vallag. Jag kan därför gå förbiden redogörelsen. Jag ville dock med tillfredsställelse notera ett par saker. Allaregistrerade partier, alliså även icke riksdagspartier, får nu möj-lighel alllägga ul valsedlar i posilokaler där röstning skall ske. Alla partier medpartistöd erhåller rätt atl få sina valsedlar utlagda i vallokalerna.Därigenom undanröjs en uppenbar orättvisa från tidigare val. Jagvill säga elt par ord om den reservation som har fogats till belänkandet ochsom gäller stängningstiden. De motionärer - bl. a. från vårthåll - som yrkat på stängning av vallokalerna kl. Tiden,för öppethållande av vallokal 20 i stället för kl. 21har verkligen fog för sitt yrkande. Vi vet att riks-skatteverkets enkät tillvalnämnderna ute i kommunerna visade att man till ansåg all vallokalernakunde slängas utan men för de röstande.