prot · FZ0997 · 1975-12-31 00:00:00 — Den känslan kan sälla spår i personligheten för åratalframöver. Folkpartielhar föreslagit konkreta åtgärder för all förbättra situationen för ungdomen,vilket kammarens ledamöter har påmints om och känner väl lill. Många av dessaåtgärder har vidtagits redan, och del är bra. Vi folkpartister hälsar meduppriktig tillfredsställelse alt enighet har kunnat uppnås på många punkterdär vi har framlagl förslag. Påsysselsätiningsuiredningens initiativ har införts en intensifierad arbetsförmedlingför ungdom på fem platser. På de fem försöksorterna bedriver man uppsökandeverksamhet bland ungdomen, och arbetsförmedlarna har en intensivare kontaktmed förelagen . Jag tror det var som nämnde att detär viktigt au del finns en kanal för sådana kontakter. Det har visat sig pådessa försöksorler all man verkligen har ägnat inlresse, lid och kraft ål aujust kanalisera in ungdomen till företagen. Jaghar med inlresse följt utvecklingen och resultatet på en av försöksorterna,nämligen . Där har man från till nuhaft kontakt med ungefär 1 000 ungdomar . Av dessa har man lyckatsplacera ca 800, varav ungefär 130 i Statliga praktikarbelen. Av de 200kvarvarande, som inte är placerade , är ett75-tal placerade på korttidsvikariat. 125 har man inle lyckats bereda någotarbete. av de 800, eller omkring ett 80-tal, är placerade i arbetsmarknadsutbildning.Jag vet att statsrådet har fått en delrapport om siffrorna för den samladeförsöksverksamheten fram l. o. m. november månad och att den visar i stort settsamma resultat för samtliga försöksorler. För min del är jag väldigt nöjd meddet resultat som man har uppnätt, ja, jag tycker att det är utomordentligt. Närjag har talat med de personer som haft hand om de här uppgifterna har jag ocksåfått del av några andra saker som jag gärna vill peka på i den här debatten. Manhar mycket god erfarenhet av praklikplalser och placeringar av ungdom vid destatliga arbetsplatserna, och man betonade från flera håll all del därexempelvis har gäll utomordentligt bra all placera flickor i jobb som tidigarehar varit typiska jobb för pojkar. Det tycker jag är en sidoeffekt som vi kanhälsa med tillfredsställelse. Islutet av tillskrev man i Karistadsområdet ett 70-lal företag ochredovisade situationen för den arbetslösa ungdomen i området. Det gav ingetresultat. En av de arbetsförmedlare som hade den här uppgiften säger att detvar deprimerande att se att det inte gav någon som helst effekt trots att manskildrade hurdan situationen var i området och kraftigt underströk behovet avatt fä ut ungdom i meningsfull praktik och sysselsättning. När nu förslaget omtiokronan - de 8 -h -har blivit känt har ett stort antal företagsjälva låtit höra av sig. De har undersökt bestämmelserna för stimulansbidragetoch förutskickat att de är beredda att ordna beredskapsarbeten när dedefinitiva bestämmelserna kommer. Deltavisar att det regeringsförslag som vi nu är praktiskt taget eniga om - vi hartidigare varit inne pä det - kan ge en god sysselsättningseffekt. Om det skullege en mycket god effekt, tycker jag att majoritetsskrivningen i inrikesutskottetsbetänkande är en garanti för höjning av det tak vid 10 000 ungdomar somregeringen föreslog - om arbetsmarknadsläget kräver det, som vi har skrivit iutskottet. Jag vill passa på tillfället att säga lill arbetsmarknadsministern,eftersom han är anmäld på talarlistan , att jag utgår från att vi nu får enbekräftelse på att takel höjs, om effekten blir så god att vi bryter igenomdet. Jag förutsätter att det ställs medel till förfogande, så att ungdom inteden vägen spärras ut från möjligheter till meningsfull sysselsättning. Ytterligareen liten kommentar till försöksverksamheten! Man skriver nu till ungdomarnaeller håller kontakt med dem på annat sätt en gång . Delta visar hurriktigt det var när vi från folkpartiel tidigt talade om ett finmaskigt nät, ivilket man skulle fånga upp ungdomarna när de slutade sin utbildning och gickut i arbetslivet. Man har praktiserat detla system pä fem försöksorter ochhäller pä alt bygga ul det - med mycket god effekt. Jagvill alltså sammanfatta erfarenheterna från den intensifierade arbetsförmedlingför ungdom, som jag har försökt sätta mig in i genom kontakt pä nära håll, sommycket goda. Initiativtagarna - sysselsättningsutredningen - har tillskrivitstatsrådet och gett en etappredovisning, som jag nämnde. Man har begärt enföriängning till slut, och man har också begärt ett svar för att manskall kunna planera. Därför är det med tillfredsställelse jag konstaterar attarbetsmarknadsministern nu har gett ett sådant svar - att det blir enförlängning. Det tycker jag är värdefullt, och det ligger precis i linje meddet som vi har sagt tidigare i debatterna och anfört i motioner och som enmajoritet av utskottet är inne på. i kommer att redovisa motiveringarna för de reservationer somfolkpartiledamöter har anmält pä vissa punkter i detta betänkande, och jagskall inte gå in på dessa motiveringar. Idet här skedet av debatten, när samtliga partiers representanter har gjort enallmän översikt, är det klart att en del av det man hade planerat alt säga fränutskottets sida redan är avbetat, och jag hoppas att herr talmannen håller migräkning för att jag inte utnyttjar varenda minut som jag är anmäld för. Jagvill ändå göra några kommentarer till vad som har sagts här. Uskotletsvice ordförande tog upp motionen 1905, som väckts av herrWirtén m. fl. och som har tillstyrkts av en majoritet i utskottet. HerrFageriund menade att vi genom bifall till den motionen skulle försvagatryggheten för de handikappade. Jag skall inte nu gå in i detalj, men jag kanhänvisa till alt motionen har precis motsatt syfte. har utvecklatdet utförligt i motionen 1905, och han har tagit konkreta exempel som kommerfrån del vardagliga livet och som arbetsförmedlare har låtit honom ta del av.De säger att anställningskravet "har lett till att arbetsförmedlingarnainte som tidigare kan söka upp en arbetsgivare för all denna mot en ekonomiskersättning till företaget provanställer en handikappad". Jag böjer mig fördenna erfarenhet som man har pä fältet, och jag har varit med om atttillstyrka motionen för de handikappades skull -jag betonar det med skärpa. Jagtror att det är fråga om enstaka fall, och det betonas också i majoritetensskrivning att denna möjlighet skall användas endast i undantagsfall. Jag tyckeratt vi skall undanröja det hinder som här finns, för del väsentliga är ju atthandikappade, även om det rör sig om ett fätal, får denna möjlighet tillutbildning utan tvånget att bli anställd, som kan innebära att han också gårmiste om utbildningstiden. I vissa fall är det ingenting som utesluter att han,även om det inte är planerat vid utbildningstidens början, kanvisa sig speciellt lämplig och då få anställning. Jagåtervänder nu till ungdomsarbetslösheten och det stimulansbidrag som jag nysslalade om och som verkar ge god effekt. När vi har samtalat om detta har detfrån några håll sagts att man nu hoppas att det blir en ordentlig, snabbinformation ut till företagen och ut till arbetsmarknaden om tiokronan. I detsärskilda yttrandet nr 1 har i och jag sagt: "Viförutsätter också att regeringen och arbetsmarknadsmyndigheterna görkraftfulla insatser för att sprida kännedom om den nyastödformen." Jag vill säga lill statsrådet all jag hoppas attstatsrådet bekräftar detla - att man verkligen sätter in marknadsföringsåtgärderför att få största möjliga effekt. Jag har i den här talarstolen varit kritiskmot att man dä det gällde femkronan marknadsförde den myckel ojämnt. Jaghoppas nu att det ställs krafter och medel till förfogande sä alt vi får effektav delta stimulansbidrag. Tillsist vill jag säga att jag inte tänker blanda mig i ordväxlingen mellan herrGranstedt och vice ordföranden om vem som har ändrat sig sedan fjolåretsbehandling av detla ärende, då vi var ensamma om kravet på en ungdomsgaranli,som vi benämnde det, när vi nu har fått större anslutning för kravet på enlillförsäkran. Vi noterar bara med tillfredsställelse att vi har fått ett starkarestöd, liksom att en enig sys-selsätiningsutredning har ansett saken säbetydelsefull att utredningen i en skrivelse och i ett delbetänkande harklargjort sin syn på frågan. Vi noterar vidare med tillfredsställelse -jagsäger det lill sist - att konkreta åtgärder, som vi har förordat många gångeroch som debatterades senast , nu har föreslagits avregeringen. Vi hoppas alla att detta skall ge god effekt, sä att vi får inungdomen i meningsfullt arbele, praktik och utbildning. Meddetla ber jag, herr lalman, att få yrka bifall lill folkpart i reservationernaoch i övrigt bifall lill utskottets hemställan. I de inlägg som vi lyssnat till hitintills har frågan omungdomsarbetslösheten intagit en mycket dominerande plats, och det gör denockså i utskottsbetänkandel. Regeringenhar ju under den senaste liden satsat väldigt myckel för att ökasysselsättningen för ungdomarna. Del har vi gjort konsekvent och målmedvetetjust därför att arbetslösheten bland ungdomarna är högre än bland övrigaarbetstagare. Vi har också gjort det i medvetande om att ungdomarna, som förförsta gången möter arbetsmarknaden och de problem som där finns, behöver ettsärskilt stöd från samhällets sida. Nuvill jag mycket kraftigt understryka att jag anser att den arbetslöshetssiffrasom vi redovisade - 26 000 - är för hög. Men man får ju i denallmänna debatten ett intryck av att ungdomsarbetslösheten stadigt har ökat.Det är fel. Ungdomsarbetslösheten har minskat, men jag vidhåller alt 26 000arbetslösa är en för hög siffra. Ungdomarnahar naturiigtvis ingen egen arbetsmarknad, utan ungdomarna är också heltberoende av alla de insatser vi gör på arbetsmarknaden i allmänhet för attåstadkomma mer sysselsättning och för att hålla nere arbetslösheten. Vi harunder haft 100 000 fier i arbele än , och arbetslöshetenmotsvarade 1,6 96 av arbetskraften. De senaste siffrorna vi har tillgängligatyder fortfarande på att vi befinner oss i en sådan silualion alt vi har högsysselsättning, och vår arbetslöshet är jämförd med omväridens låg. Men den ekonomiskaåterhämtning ute i världen som är skönjbar går ju inte med någonexpressfart, och del får ändå anses troligt att det kommer att dröja innan denblir mer påtaglig. Därför krävs det av oss en mycket kraftig handlingsberedskapnär det gäller att finna åtgärder för alt hälla sysselsättningen uppe, och vikommer att fortsätta längs de linjer som har varit vägledande försvensk arbetsmarknadspolitik och som givit goda resultat. Vihar ju gjort allt för alt söka förmå företagen att behälla sinpersonal, även om vi är inne i en lågkonjunktur och har svårigheter medavsättningen av produkterna. Vi har gjort det möjligt för företagen att behållasin personal, dels genom att man har fått använda investeringsfonderna - somhar varit omfattande och betytt myckel för sysselsättningen -, dels genom attge företagen möjligheter att producera och bygga upp lager. De merkostnader somdetta fört med sig har vi varit beredda att hjälpa företagen med. I stället föratt permiltera sin personal har företagarna fått bidrag för att utbilda den.Det har också många företag gjort. Vihar alltså satt in en hel rad åtgärder för att företagen skall kunna behållasin personal. Arbetslöshetssiffrorna har också visat att detta har varitframgångsrikt. Jag vill gärna understryka del, mot bakgrund av hur situationenär i västvärlden. Där har man 17 miljoner arbetslösa och procentsiffror påmellan 4 och 9 96. Jagvill också passa på att ge företagarna en eloge. De har visat god vilja ochfaltal det fina med vår arbetsmarknadspolitik. När vi åter kommer in i enhögkonjunktur och det ute i världen blir slor efterfrågan på våra produkter, sähar vi bra lager. Men framför allt har förelagen kvar sin personal, och den ärbättre och utbildad. Dettaär alltså den första försvarslinjen, och den har varit framgångsrik. Den andraförsvarslinjen går självfallet ute i samhället, med beredskapsarbete,arbetsmarknadsutbildning och alla de insalser som vi där har gjort. Dennatyp av arbetsmarknadspolitik har uppmärksammals och bonat tillämpas iomvärlden. Vid ett möte i medarbetsmarknadsministrarna från industriländerna uttalade man sin högauppskattning av den svenska arbetsmarknadspolitiken och de medel som har varilvägledande för vår politik. Man antog också en rekommendation som i slorutsträckning präglades av det synsätt på arbetsmarknadspolitiken som vi har. Meddenna selekliva eller riktade arbetsmarknadspolitik som utgångspunkt har visatsat mycket kraftigt på att öka sysselsättningen för ungdomen.Arbetsmarknadsverket har vidtagit särskilda åtgärder inomarbetsförmedlingen för au hjälpa ungdomen med yrkesvägledning, anskaffning avjobb, prakiikanlarbeien och vidareutbildning. Som utskottets värderadeordförande påpekade har också sysselsättningsutredningen fått bedriva särskildförsöksverksamhet med intensifierad arbetsförmedling för ungdomar. Det har mangjort pä fem orter. Sedan har på eget initiativbedrivit motsvarande verk- samhet på ytterligare ellljugotal orter. Denna försöksverksamhet har haft ett omfattande program medinformation, utbildning, uppsökande verksamhel och ökad ackvisition av ledigaplatser. Man skall också följa de ungdomar som har fått arbele. Detta innebäralt man prövar olika former för samverkan mellan arbetsförmedling, skola ochkommun. Denna verksamhet, som pågått , har enligt hell samstämmigarapporter givit mycket goda resultat. Därför har regeringen nu beslutat ställaökade medel till förfogande så alt verksamheten kan fortsätta i första handtill årets utgång. Jagkan meddela resultatet av verksamheten på de fem orter där den bedrivits. Ihöstas hade man i 175 arbetslösa ungdomar. Man har skaffat jobb ål125. I hade man 100 arbetslösa ungdomar och är nu nere i 23. ISkellefteå hade man 165 och är nu nere i 46. I hade man 300 och är nere i 90. I hade man 400 och är nu nere i 190. Siffrornavisar alt denna intensiva verksamhel, som gör det möjligt för arbetsförmedlarenalt så att säga ta de enskilda ungdomarna i handen och leda dem, ger resullal.Men man får också lägga ned stor möda på att finna jobben. Jag skall återkommatill del. Arbetsförmedlingen förfogar ju inte över alla lediga platser,eftersom det inle finns något åläggande för arbetsgivarna all anmäla ledigaplatser till arbetsförmedlingen. Vihar också ställt medel lill förfogande för statliga praktikanlplatser. Detkommunala bidraget med 75 96 till dagsverksbilliga beredskapsarbeten har givitgoda resultat när det gäller ungdomarna. Vi får nu rapporter om att man ivissa kommuner har anordnat sådana lämpliga jobb för ungdomar men inte fåtttillräckligt med ungdomar till dem. Det finns alltså kommuner som varit säaktiva alt de får söka efter ungdomar till dessa jobb. Närföretagen nu genom den förda politiken försöker alt undvika att permilterapersonal är det klart att det uppstår svårigheter för de nytillträdande påarbelsmarknaden - det ligger i sakens natur och har inte med trygghetslagarnaall göra. Man anser sig inte behöva mera personal. - Jag skall återkomma tilltrygghetslagarna. Inomen snar framlid måsle svenskt näringsliv nyanställa personal, dels på grund aven naturlig avgång, dels på grund av den uppåtgående konjunkturen. Vad manbehöver är alllid yrkesulbildad personal. Vi har då beslutal alt del förelagsom utbildar en redan anställd och anställer en arbetslös person får . itimmen för del. Det är ett sätt att stimulera företagen att se över sinpersonalpolitik. Vihar vidare som bekant beslutat stimulera förelagen med . för allaungdomar mellan som man anställer. En förutsätining för all manskall få dessa bidrag är att man betalar av-lalsenliga löner och attrekryteringen sker i samråd med den fackliga rörelsen. Vi har haft enöverläggning med företrädare för företagsamheten här i landet, och reaktionernavar myckel positiva. Jag märkte ingen företagare som tyckte att bidraget på 10kr. var snålt tilltaget. Avsiktenär att dessa bidrag skall utgå . Man måste alltid tidsbegränsa sådana här konjunturpoliliska åtgärder. Det gäller också pro centsatsen. Man skall inte braka ut i statsbidrag när det inte är nödvändigl för konjunkturen. Den möjligheten skall man ha kvar. hade regeringen den möjligheten, men vi ansåg att statsbidragen skall höjas i det läge då det är praktiskt och riktigt. som anställer ungdomar tror jag kommer att ge god effekt. Skulledet visa sig att fler än 10 000 behöver placeras på detta sätt är visjälvfallet - jag behöver väl knappast säga det - beredda alt höja den gränsen.Men jag är tveksam till om det behövs. Delhar hävdats att del skulle vara så intressant att utnyttja detla statsbidrag pågrund av att trygghetslagarna satts ur spel. Trygghetslagarna har aldrig gälltför beredskapsarbete, och detta är en form av beredskapsarbete. De som fårdenna anställning i företagen är beredskapsarbetare, men arbetsförmedlingenskall följa dem från och se om de inle sä småningom kananställas i företaget. Då gäller trygghetslagarna för dem. Om ungdomarna självaefter någon månad finner att "egentligen var del dumt av mig att integenomgå den utbildning som så mänga har rekommenderat mig" och vill slutaför att genomgå utbildning är det också mycket bra. Vissaföretagare är offer för sin egen propaganda då det gäller trygghetslagarnaseffekt. hade vi inga trygghetslagar för ungdomarna - då var de gamlatryggade i äldrelagarna. Det året var 46 000 ungdomar arbetslösa. Varför fickinte de jobb på de äldres bekostnad? Trygghetslagarnahar inle den negativa effekt som man målar ut. Om en företagare anser all hanbehöver personal - han ser framför sig ett behov av personalrekrylering - anställerhan också folk. Och sä skall man komma ihåg att ungdomarna inte har samma skyddsom de äldre. Enligt beslut av är en ung person inte tryggad medsamma långa uppsägningstid som de äldre-det är bara en månads uppsägningstidför de unga. Detär synd att företagen har fallit offer för sin egen propaganda pä den härpunkten. Det är klart att det kan finnas enstaka problem, men i stort ärtrygghetslagen så värdefull att det väger över de eventuella problem som kanuppslå. Vihar alltså med nuvarande åtgärder försökt hjälpa ungdomarna på ett som jaganser effektivt sätt. skall vi ändå ha klart för oss att vi aldrig kan kommai den situationen att vi har noll arbetslösa ungdomar. strömmar det utfrån skolorna en årskull på 100 000 och de flesta av dem får jobb med en gång.De som har det svårast är de som bara har grundskoleutbildning. Många ungdomarär naturligtvis litet tveksamma om vad de skall göra, och vi får räkna med attdel går en lid sedan de slutat skolan innan de har bestämt sig för vad de skallgöra. är naturligtvis väldigt viktigt att vi så långl möjligt begränsararbetslösheten bland ungdomarna. Del har sill intresse att påpeka att dengenomsnillliga arbetslösheten bland ungdomarna är lägre än den är för de vuxna.Vad vi måsle vara klara över är att ungdomarna inte får lämnas vind för väg, närskolan är slut, för att själva söka sig ut i arbetslivet. Här krävs i förstahand insatser frän skolan och arbetsförmedlingen i samverkan för alt hjälpaungdomarna i ett val som kan bli avgörande för hela deras framtid. Om riksdagennu följer SIA-propositionen kommer vi all få en sådan reguljär samverkanmellan skola, arbetsförmedling och näringsliv. Vimåste se till att arbetsförmedlingen får möjlighet att klara sin viktigauppgift: Vi har försökt att systematiskt bygga upp arbetsförmedlingen.Kontorsnälet har successivt utvecklats och förbättrats och personalen harutökats. Enbart under den gångna delen av har 1 000 nyamedarbetare kommit till arbetsförmedlingen. Utbildningen av personalen harförbäilrats och kommer, om bifaller del regeringsförslag som nubehandlas, under nästa är att ytterligare avsevärt förbättras till gagn bådeför förmedlarna själva och för de människor som skall betjänas. Viförsöker utnyttja den moderna tekniken i arbetsförmedlingens tjänst. Modern datateknikinförs undan för undan för framställning av platslistor. Den verksamhetenprövas nu och används också i det dagliga förmedlingsarbetet. Menet är också nödvändigt, herr lalman, att arbetsförmedlingen får möjlighet attöverblicka hela del tillgängliga utbudet av lediga platser. Samtliga talare idebatten har understrukit detta. Man har sagt att det måste finnas bättrekanaler mellan arbetsmarknaden och de unga. Dessa kanaler går viaarbetsförmedlingen, men dä måsle ju denna också ha tillgång lill de ledigajobben. Regeringen har föreslagil en obligatorisk skyldighet förarbetsgivarna alt anmäla sina lediga platser. Del gläder mig all utskollel iprincip har tillstyrkt en sådan lagstiftning. Men jag är en smula förvånad överatt mänga av dem som önskar dessa bättre kanaler, bättre möjligheter förarbetsförmedlingarna all bevaka ungdomarnas intressen från denna lagstiftningvill undanta alla arbetsgivare med 10 anställda eller mindre. Det skulleinnebära att de lediga platserna pä en mycket stor och viktig del avarbelsmarknaden inte automatiskt skulle komma all kanaliseras tillarbetsförmedlingen, och därmed minskas möjligheterna att hjälpa de unga. Enligten utredning som låg till grund för regeringsförslaget anmäldes bara 32 procentav de lediga platserna vid småföretag. För mig är det myckel viktigt att denhär frågan får en rimlig lösning. Det ställs krav på all vi skall vidtakonkreta åtgärder och hjälpa ungdomarna med alla lill buds slående medel, mendå del föreslås ett mycket effektivt medel blir man rädd för sin egen djärvhet.Det har förvånat mig en smula alt man i , då alla är så intresseradeav all ungdomarna skall få ell jobb, vill försvåra för arbetsförmedlingarna attvisa ungdomarna var jobben finns. Mot denhär bakgrunden och mot bakgrunden av alla de uttalanden som gjorts omsmåföretagens stora betydelse - en betydelse som jag inle på något sätt villförneka ulan tvärtom understryker - är del förvånande alt man vill undantadessa småföretagare från anmälningsskyldigheten för att bespara dessaarbetsgivare besväret alt lyfta på telefonluren och anmäla en ledig plats tillarbetsförmedlingen. Det skapar ett visst tvivel om uppriktigheten hos dem somsäger sig vilja hjälpa ungdomarna med alla till buds stående medel. Under detta anförande övertog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrERIKSSON i (fp) kort genmäle: Tack, statsrådet , för beskedet om att det inte är någotproblem att höja taket när del gäller dessa 10 000 personer. Statsrådet antyddenärmast att det var onödigt att ta upp denna fråga, men skälet till att jagberörde den är den formulering som fanns i regeringsmeddelandet där det ståratt bidrag får utges längst till utgången av och att verksamheten böromfatta högst 10 000 personer. Vi ansåg alt om denna åtgärd hade den mycketgoda effekt som man räknat med, så skulle denna gräns inle få ulgöra någolhinder. Pä den punkten är vi alltså överens. Detvar en sak av del statsrådet sade som jag fäste mig alldeles särskilt vid ochdär jag delar hans uppfattning. Han sade all vi måste se till all ungdomarna inlenär de kommer ut från utbildningsanslalterna får vind för våg driva in påarbetsmarknaden. Del är alldeles rikligt sagt, och det är därför somsysselsäitningsulredningen så starkt har betonat vikten av all man underlättarövergången frän utbildningen till arbetslivet. Del är också typiskt all denförsta punkten i utredningens långa önskelista på åtgärder är alt speciellaarbelsmarknadsdagar bör anordnas för de ungdomar som sluiar skolan , så aude bältre kan förbereda sig för inlrädel på arbelsmarknaden. Jag Iror all detvore klokt att i framliden ställa mer medel lill skolans förfogande just förintroduktionen pä arbetsmarknaden. Ifrån arbelsförmedlarhåll ser man en brist iatt ungdomen inle är tillräckligt förberedd för denna. Vi är överens om all försöksverksamheten har slagitväl ut, och det kommer väl, om jag har tolkat del hela rätt, alt bli ensamordning mellan de initiativ som sysselsäitningsulredningen tagit och denförsöksverksamhet som AMS mer enskilt bedriver.