prot · FZ09121 · 1975-12-31 00:00:00 — argumentation gick ju ut pä att statsbidragtill pensionstillägg också ger de rika kommunerna mer pengar, vilkel äröverflödigt. Hon menade vidare alt det behövs kraftigare åtgärder. Men detbästa behöver ju inte vara del godas flende. Det är klart att konimuner medmånga pensionärer får mera bidrag, men det måste ju verka i rätt riktning. Utskottetsvice ordförande i Göleborg kommenterade reservationen, och jag kandelvis ge honom rätt. Han menade att statsbidraget bara kan bli ett allmäntkommunalekonomiskt slöd, och då är det inte så angeläget. Man kan användapengarna pä bättre sätt, om man verkligen vill hjälpa folkpensionärerna. 1 vårareservalioner har vi kanske inte i vpk framhållit tillräckligt starkt att etlstatsbidrag lill kommunerna för kommunalt bostadstillägg måste knytas an tillett krav om lägsta nivå på del kommunala bostadstillägget för pensionärerna. Vihar tidigare alltid kopplat samman de tvä kraven atl man dels skall stärkakommunernas möjligheter atl betala ut kommunalt bostadstillägg lill pensionärerna,dels alt del måste vara en god lägsta nivå på de bidrag som ulgår. Slutligenockså några ord om reservationen 6, som man lidigare här både har talat om ochyrkal bifall lill. Den handlar om att förbättra för pensionärer med begränsadesidoinkomster. De begränsningar som där finns, . för ensamstående och . för gift pensionär, infördes . De är nu helt otidsenliga. Därförhandlar det nu om alt förbättra marginaleffekterna. Och efter allt tal och allaskriverier i olika tidningar om de effekterna förstår jag inte alt inte övrigapartier kan slödja det kravei. Del är ju inga marginaleffekter som gäller högainkomsttagare ulan del är fråga om helt vanliga biinkomster som pensionärerkan ha. Med delanförda yrkar jag bifall till reservalionen 6. Överläggningen var härmedslulad. Proposilionergavs på bifall lill l:o) ulskoltels hemställan, 2:o) reservalionen nr 1 a av i m. fl. saml 3:o) reservalionen nr 1 b av , och förklarades denförstnämnda proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Då iHölö begärde votering uppiogs för beslämmande av kontrapropositionen ånyo debåda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklaradesha flertalels mening för sig. Sedan begärt volering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voleringsproposilion: Den som vill att kammarenlill kontraproposition i huvudvoteringen angående civilulskottels hemställan ibetänkandet nr 25 mom. 1 antar reservalionen nr 1 a av i m. fl. röstar ja, den det ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda volering antagit reservationen nr 1 b av herrClaeson. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då herrClaeson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoleringsproposilion uppläst och godkänd: Densom vill atl kammaren bifaller civilutskoitets hemställan i betänkandet nr 25mom. 1 röstar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 a av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röslat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja- 172 Nej - 117 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr , och förklarades den förra-propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill all kammarenbifaller civilulskottels hemställan i betänkandet nr 25 mom. 2 röstar ja, dendet ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallil reservalionen nr 2 avherr . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkslälldesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 273 Nej - 16 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av fruOlsson i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskoitets hemställan i betänkandet nr 25mom. 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av i m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 8 och 9 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 av fruOlsson i m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller civilulskottels hemställan i betänkandet nr 25mom. 10 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av i m. fl. Vidomrösining genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. rösträkning verkställdesvotering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 6 avherrar i Bolkyrka och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 25mom. 11 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av herrar i Bolkyrka och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHägelmark begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 247 Nej - 42 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 av fruOlsson i m. fl., och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 25mom. 12 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av i Höfö m. fl. Vid omrösining genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparalverkslälldes. Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller civilutskoilds hemställan i betänkandet nr 25mom. 13 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen nr 8 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslat för ja-prOpositionen. Dä herrClaeson begärde rösträkning verkslälldes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 273 Nej - 16 Proposilionergavs på bifall lill dels .utskottets hemställan, dels reservalionen nr 9 avherr , och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Föredrogs jordbruksutskottets belänkande 1975/76:36med anledning av moiioner om jordförvärvslagstiflningen m. m. Idella betänkande behandlades moiionerna 1975/76:623av m. fl. (c), vari såvitt nu var i fråga hemslällls 1.atl beslutade a) all i avvaktan pä jordförvärvsutredningens förslagoch därav föranledda beslut upphäva 4 § andra stycket punkt 1 ijordförvärvslagen, b) all ge sin anslutning till de allmänna synpunkier rörandebl. a. jordförvärvslagsliflningens syfte och ulformning som redovisades imoiionen, 3. alt hos regeringen skulle anhålla b)alt motionen överlämnades lill bl. a. jordförvärvsuiredningen. 1975/76:817av m. fl. (s), vari hemställts atl hos regeringenbegärde förslag lill sådan ändring i jordhävdslagen som syftade till alllidsbegränsningen slopades. 1975/76:828av herrar i (c) och i Öskevik (c), vari hemslälllsalt beslutade om sådan ändring av jordförvärvslagen all överlåtelserav jordbruksföretag i bolagsform blev föremål för lantbruksnämnds prövning, 1975/76:887 av m. fl. (vpk), varisäviii nu var i fråga hemslällls au beslutade 3. all ullala sig för altjordförvärvslagen och/eller expropriationslagen ändrades så atl denmöjliggjorde för specielll kommunerna i del inre stödområdet alt förvärvastörre skogsfaslighder lill rimliga priser, 4. alt ullala sig för atlekonomiskt svaga kommuner i det inre stödområdet erhöll slalliga lån lill lågränla för förvärv av sådana fasligheler. 1975/76:1653 av herrar () och iMora (fp), vari hemslällls 1. all hos regeringenbegärde förslag om obligatoriskt sam-rädsförfarande mellan kommun ochlantbruksnämnd vid kommunala förvärv av jord- och skogsmark, 2. alt beslutade atl iavvaktan på de förslag som kunde föranledas av jordförvärvsutredningens arbeteupphäva 4 § andra stycket punkt 1 i jordförvärvslagen, 1975/76:1673 av herrar i (c)och i (c), vari hemställts all hos regeringenbegärde all jordförvärvsuiredningen fick i uppdrag atl stärka arrendalorsmöjlighel att köpa den arrenderade gärden om denna skulle bli till salu, 1975/76:1741 av m. fl. (fp), varisåvitt nu var i fråga hemställts att beslutade all i avvaktan påjordförvärvsutredningens förslag och därav föranledda beslul upphäva 4 § andrastycket punkt 1 i jordförvärvslagen (yrkandet 8), och 1975/76:2023 av m. fl. (m), vari såviiinu var i fråga hemställts au skulle 2.hos regeringen begära all jordförvärvsuiredningen fick i uppdrag all utredafrågan om dels försäljning av slal och kommun tillhörig jord-ochskogsbruksmark, dels förvärvstillslåndsprövning av kommunala markförvärv, allli enlighet med vad i motionen 1979 anförts, 4. begära all regeringen gavjordförvärvsutredningen tilläggsdirektiv för all förebygga all lagsliftningenutformades sä, alt enbart den omständigheten all viss köpare skulle kunnapåslås ha större fdrulsäilningar för effektiv jordbruksdrift än andra skulle gehonom förenade lill förvärv framför akliv jordbrukare. Uiskouei hemställde allriksdagen skulle 1. anse motionerna 1975/76:623,yrkandet 1 a, 1975/76:1653,yrkandel 2, och 1975/76:1741, yrkandel 8, besvarade med vad ulskollel anfört, 2. somsin mening ge regeringen lill känna vad utskottet anfört be träffande överiämnande lill jordförvärvsuiredningen av moiionerna 1975/76:623,yrkandena Ib och 3b såviii nu var i fråga, 1975/76:817, 1975/76:828, 1975/76:887,yrkandena 3 och 4, 1975/76:1653,yrkandet 1, f 1975/76:1673 och 1975/76:2023,yrkandena 2 och 4. Reservalion hade avgivits av i (c), i (c), herrar i (m) ochJohansson i Holmgården (c), () samt herrar Leuchovius (m) ochEnlund (fp) som ansett att ulskoltet under I bort hemslälla att skulle som sin mening ge regeringentill känna vad reservanterna anfört med anledning av motionerna 1975/76:623,yrkandet la, 1975/76:1653, yrkandd 2, och 1975/76:1741, yrkandd 8. i (c): Den jordförvärvslag som genomfördes under myckel slort motståndfrån blev aldrig någon riktig fullträff Tvärtom har vi alltmersmärtsamt erfarit att en hel del av de effekter som cenlern den gången varnadeför också blev följden av lagens genomförande. Jaglyssnade med ett visst intresse till en del kommentarer som jordbruksministerngjorde i belräffande de förväntningar med vilkaman motser den nu sittande jordförvärvslags-utredningens betänkande. En del avuttalandena förvånade mig, men av tidsskäl skall jag inte ta upp dem . 1965års jordförvärvslag fick en så ofördelaktig effekl på prisnivån för mark atlkonsekvenserna för unga jordbrukares möjligheter alt skaffa mark blev rent avförödande. Detta var naturligtvis orsaken lill atl departementet för etl parår sedan tillsatte en uiredning som skall se över den här lagstiftningen.Utredningen har fått mycket vida direkiiv. Trots del har en läng rad motionerframfört synpunkier på vad som borde hända med jordförvärvslagen och vad somborde hända som .utredningsarbetet pågår. Jag skulle för lidsvinnande bara vilja säga att motionerna omspänner ett mycket stort fäll, t. ex.införande av mark-ägande genom aktier, samråd mellan kommun och lantbmksnämnd isamband med markförvärv och arrendalorers optionsrätt. Demoiioner som lidigare behandlats i och som på ulskoltels förslagöverförts lill ulredningen har vi funnil vara besvarade med denna åtgärd. Nufinns det ytteriigare någol halvt dussin motioner som ulskoltet tycker har kommit med nyavinklingar och bedömningar av problemet. Utskottet har därför föreslagit altockså de moiionerna skall överlämnas till den sittande jordförvärvsutredningen. Omdet som jag nu sagt har utskottet varit enigt, men på en punkt - om vad somskall hända med fjärde paragrafen andra stycket, punkten 1 i den nyajordförvärvslagen - råder det delade meningar. Det är den paragraf som, närjordförvärvslagen togs 1965, egentligen innebar den gamla bolagsförbudslagensupphävande. Med slöd av den paragrafen sker det nu markförvärv som har oroat enrad motionärer. De har då velat tänka sig den lösningen atl man underutredningsarbetets gång skulle skapa ett provisorium öch upphävde bestämmelseni 4 ;? första stycket, punkt 1. Detär i stort selt detta som reservationen till belänkandet nr 36 handlar om. Trepartier har enats om reservationen, som i sin väsentligaste del lyder:"Enligt utskottets mening är del absolut nödvändigl atl regeringen ochvederbörande myndigheter härvidlag, i avvaktan på resullalel avjordförvärvsutredningens arbete, tar lill vara alla möjligheter alt hindra enprisutveckling på förevarande fastighetsmarknad som i olyckligasle fall skullekunna bli förödande förde enskilda jordbrukarnas möjligheter atl etablera sigoch vidareutveckla sina förelag." Utskottetsjuridiske expert fann det inte möjligt att, som moiionärerna föreslagil, barastryka ett avsnitt i lagparagrafen. Vi anser att reservationens förslag är eni förhållande till ulskottsmajoritetens skrivning väldigl kraftig förstärkningav möjligheterna för ansvariga myndigheter all skärpa tillämpningen av nugällande lag på dessa punkter. Jag ber atl få yrka bifall lill den till betänkandet nr 36 fogadereservalionen och i övrigt till utskottets hemställan. JordfÖr\'ärvslag-stiftnlngen Underdelta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Hert KRÖNMARK (m): För oss som representerar moderata samlingspartiet är det något av enhuvudfråga i vår ideologiska strävan all garanlera den enskildes rätt alt ägaoch bruka mark. Del finns ju en jordförvärvslag-stiflning här i landei, och viär också väl medvetna om alt förvärvet av jord måste regleras. Vi vet också,vilkel bl. a. framgått av utskotts-ordförandens inlägg, att det f n. rådervissa missförhållanden på det här området genom att konkurrensen blivitsnedvriden. Del innebär i mänga fall utomordentliga svårigheter för aktivajordbrukare alt konkurrera som köpare. Grundenlill della kommer man i och för sig inle åt genom ändring avjordförvärvslagstiftningen, för bakom den ulvecklingen ligger den accelererandeinflationen och därmed följande flykt lill realvärden. Vi har dessuiom enkrånglig och komplicerad skattelagstiftning, som innebär atl en delköparkalegorier har vissa favörer i verkligheten. JordfÖr\'ärvslag-stifiningen betona all det inte baraär de kapitalstarka privata köparna, oavsett om det är fysiska eller juridiskapersoner, som här medverkat lill prishöjningarna. Även samhället genomdomänverket och framför allt kommunerna har gjort del. Just kommunernasmarkköp har på ett avgörande sätt bidragit lill de stegrade markvärdena. Därförhar vi från moderala samlingspartiet i molion krävt bl. a. atl man skall slopaden kommunala förköpsrällen och all även kommunernas förvärv skall prövas avlantbruksnämnderna i precis samma ordning som gäller andra köpare. Vihoppas att ulredningen kan komma med ell förslag redan näsla år. Ulredningenhar alt ta hänsyn lill de synpunkter som framförts i motionerna. Minförhoppning är all man skall komma fram lill en sådan ordning all allaköparkalegorier, oavsett om de är privala eller samhälleliga, skall ha sammakonkurrensvillkor. Jaghar också lagit del av en utskrift av de uttalanden jordbruksministernLundkvist gjort i radion. Statsrådet är inte i kammaren så har han intetillfälle atl kommentera dem. Men om han gör den tolkningen av direktiven tilljordförvärvsutredningen som framgår av den här utskriften kan jag redan - ävenom jag själv inte sitter i utredningen - avisera att vi från moderatasamlingspartiet inle kan vara med om alt den kommande jordförvärvslagen skallanvändas som ett instrument för alt socialisera vissa delar av den svenskabondejorden. Del är nämligen del jag tolkar som det egentliga innehållet ijordbruksministerns ullalande. Jagräknar med all del vid något annal lillfälle skall bli möjligt för statsrådetLundkvist alt inför klarare och mer konkrei deklarera vart hansyftar. Meddella, herr talman, ber även jag att få yrka bifall lill den reservalion som ärfogad lill jordbruksutskottets betänkande nr 36. Hert (): Herr talman!Jordförvärvslagstiftningen bör lillgodose följande tre krav. Lagen bör främja ett effektivtjord- och skogsbruk i vårt land. Den bör ge företräde åt den somsjälv ämnar bruka marken och lar väl vara på dess produktionsförmåga. Den bör motverka prisslegringaroch spekulationsaffärer med jordbruks- och skogsmark. Fyllerden nuvarande jordförvärvslagstiflningen och tillhörandetill-lämpningsföreskrifier dessa krav? Del är den frågan jordbruksulskollelhaft att fundera över vid behandlingen av motionsyrkanden från samlligaopposilionsparlier angående slopandet av 4 andra stycket p. 1 i jordförvärvslagen. Huvudregelär atl lantbruksnämnden kan vägra förvärvstillsländ om förvärvaren inle självvaraktigt ämnar driva jordbruk eller skogsbruk på egendomen. Men enligt denpunkt som vi motionärer vill ta bort ur jordförvärvslagen får den huvudregelninte åberopas om köparen är ett s. k. förädlingsförelag, t. ex. ett sågverksbolageller en annan föräd- lingsindusiri som i denegna rörelsen utnyttjar produkler frän egendomen. Ulskollsmajoritetentycker del är tillräckligt all motionerna anses besvarade, och all del redanenligt nu gällande ordning flnns möjligheter atl motverka spekulationsköp ochäven att vara restriktiv när del gäller förädlingsindustriernas förvärv.Utskottet litar på all regeringen och lanlbruksstyrelsen skall ta deyiteriigare initiativ som kan behövas medan vi väntar på resultatet avjordförvärvsulredningens arbele. Vireservanler är inte övertygade om all det räcker med detla. Vi vill ha en klarviljeyttring från sida. Det har ulskotlels ordförande redanciterat. Vi anser del absolut nödvändigt att regeringen och ifrågavarandemyndigheter lar till vara alla möjligheter all motverka fortsattaprisslegringar på jordbruks- och skogsfaslighder. Densom skall ägna hela sill liv ät jordbruket kan inle bygga sina beräkningar påinflationen. Han måsle utgå från all driften på gården skall orka bära räntoroch amorteringar och dessuiom räcka lill familjens uppehälle. Prisetpå jordbruksfastigheter har stigit myckel snabbare än den allmänna prisnivån.Om vi utgår från index 1957 har priset på jordbruksfastigheter i riketi dess helhet sligil lill 250, i lill 300 och iJönköpings län till 260. Konsumenlprisindex har under samma lid sligil från 100lill 190. I Norrbollen har dock prisstegringen stannat vid 175. Liksomulskollsmajorilelen understryker vi i reservationen atl jordförvärvsuiredningenbör påskynda sill arbete. I förhoppning atl resultatet av ulredningen inteskall ligga alllför avlägset har vi avståll från all yrka pä ett direkt beslulom ändring i jordförvärvslagen. Men vi är övertygade om att del är nödvändiglmed en skärpning av laglillämpningen . Del är detla som vi villge regeringen lill känna, och därför har vi reserverat oss. Prisutvecklingenär oroande, och svårigheterna för aktiva brukare av jord och skog att förvärvamark har ständigt ökat. bifall lill reservationen är därför välmotiverat. Jagber, herr lalman, all få yrka bifall till reservalionen vid jordbruksutskottetsbelänkande nr 36. De principiella värderingar som ligger bakom den nuvarande jordförvärvslagenoch de som kan komma all ligga bakom en blivande lag skall jag inte la upp tilldiskussion i denna deball. Vi får lillfälle all diskutera dem närjordförvärvsuiredningen har lagt fram sitt belänkande. Mennär del gäller all bryta utvecklingen mot en allt högre prisnivå för jordbruks-och skogsfasiigheler är riksdagspartierna eniga. Del kan man utläsa ijordbruksutskoliels belänkande nr 36. såväl av majoritets-skrivningen som avreservalionen. Au regeringens inslällning är densamma i denna fråga framgårbl. a. av direktiven lill jordförvärvsulred- Isamma syfte skärptes anvisningarna lill jordförvärvslagens tillämp ning av lantbruksstyrelsen. Delär också de redovisade skälen som ligger bakom förslagen i partimotion1975/76:623 och folkpartimotionerna 1653 och 1741. I motionerna föreslås allriksdagen skall upphäva 4 >? andra stycket punkten 1 ijordförvärvslagen utan särskild utredning. Avflera skäl har utskottet inte kunnat tillstyrka motionerna. För del förstaskulle åtgärden leda till atl företag hindrades att förvärva mark och att manåterigen införde bolagsförbudet. För del andra skulle del leda till ickeönskvärda konsekvenser för industriell verksamhet i glesbygderna. För dettredje ingår en prövning av dessa frågor i jordförvärvsutredningens arbete,och dess belänkande väntas . Au redan nu tillgripa så drastiska åtgärdersom föreslås i motionerna - ulan att invänta den allsidiga prövning av dessafrågor som skall göras i ulredningen - vore enligt vår mening förhastat. Däremotanser utskottet atl del inom ramen för nuvarande jordförvärvslag bör finnasutrymme för en skärpt tillämpning dels för alt hindra spekulationsköp, dels föralt ge.den aktive jordbrukaren en starkare ställning genlemol företagen närdet gäller förvärv av mark. Deskäl som utskottet har för sin mening, atl det bör finnas ulrymme förytterligare en skärpning i tillämpningen av jordförvärvslagen i berörda delar,är hämtade ur lagens förarbeten. De finns redovisade i ulskollsbetänkandet.Jag skall därför inle upprepa dem. Omriksdagen beslutar i enlighet med utskottsbetänkandet, får regeringen och lantbruksstyrelsenökade möjligheter atl skärpa tillämpningen av jordförvärvslagen på förevarandeområden. Utskottet utgår ifrån att såväl regeringen som lanlbruksstyrelsenvidtar de ålgärder som kan befinnas påkallade i avvaktan påjordförvärvsulredningens överväganden. Någotförslag av annan innebörd har de borgerliga reservanterna, såvitt jag kanförslå, inte lagt fram. De har inte funnit skäl att bifalla motionskraven.Herr i har förklarat att det skulle bero på juridiskakomplikationer, och jag skall inte bestrida att det kan vara sä. Men jagkonstaterar atl kraven i moiionerna inte överensstämmer med desynpunkter som är framförda i moderata samlingspartiels partimotion, där manredovisar en helt annan principiell syn. Där sägs bl. a. följande: "Konkurrensenom jordbruksmark bör för olika köparkalegorier i princip ske på lika villkor.Om någon köpargrupp skall ges större möjligheter än andra att köpajordbruksfastigheter, framstår del för moderala samlingspartiet som naturligt,att de aktiva lantbrukarnas köp skall underlättas." Dettastämmer överens med de värderingar som från denna talarstol nysshar givit till känna.