prot · FY0921 · 1975-12-31 00:00:00 — Utantvivel har det kommit en massa nyheter på byggmaierialmark-naden som inte ärförbättringar utan klara försämringar. Jag kan bara nämna en sådan sak somplastinnertak. Man hänger upp en plastfilm i stället för att göra ett rejälttak, man har bara reglar och sedan är det tomt upp lill övre bjälklaget ellervad det kan vara för någonting ovanför. Det är konstaterat all om del blir enantändning kommer det här taket direkt all ramla ner och kanske orsaka svårabrännskador, om del finns människor i rummet. Hur som helst blir del enexplosiv brand-utveckling. ProfessorOve säger klart i ett uttalande för , alt man velalldeles för litet om plasters brandhärdighel, om vilka gaser de utvecklar osv.Däremot vet man att plasternas användning i byggnadsindustrin krävdetvå dödsoffer - inte direkt genom att plasterna brann så snabbt utan genom denrök de utvecklade, som hindrade räddningsarbetet, och förmodligen genom attgaserna var extra giftiga. Jagtycker att man utan all la till överord kan konstatera, all de nyheter sominförs innebär försämringar. Jag tror inle all man skall haalltför detaljerade bestämmelser, som skulle leda till all utvecklingenhindrades, men likafullt borde man uppställa krav på funktionsduglighet osv.Det finns exempel på lister, socklar och foder av plast som en husmor, om honhar bråttom, väldigt lätt slår hål på med dammsugaren. Del är alltså enkvalitelsförsämring, som vem som helst kan iaktta ute på en arbetsplats eller iett nybyggt hus. Men utöver detta får man tydligen in direkt farliga material -fariiga främst vid antändning. Bostadsministern borde ha haft något merpositiva besked att ge än att hänvisa lill de åtgärder som redan är vidtagna,men som uppenbarligen är otillräckliga. Omförbud mot användning av dåliga och farliga byggnadsmaterial Mitt svar skall inte tolkas så, all jag anser att allt är bra. Jagkonstaterade däremot all vi har verk och myndigheter som både har i uppdrag attfölja den här frågan och äger resurser för det, och jag utgår från all de gördet med det verksansvar och tjänstemannaansvar som de har. Naturiiglvishar inte något byggnadsmaterial i något skede kunnat utformas så, att det harskapats fullständiga garantier. Tyvärr har vi i olika Omändrat namn på sjömansvårdsstyrelse sammanhang fått upplevabåde materiella och personella förluster, men det gäller alt se till all deriskerna blir så små som möjligt. Därom är vi helt ense. Etttillfiille då den här frågan kommer upp lill diskussion och behandling är närvi utformar en ny byggnorm. Jag kan meddela i ochkammarens övriga ledamöter att arbetet med den är högst aktuellt inomdepartementet. Då kanske uppfattar svaret som mera positivt. HerrOLSSON i (vpk): Ja, del tillägget är självfallet en förbättring jämfört med del förstasvar som jag fick. Delär två orsaker lill att jag har ställt frågan. För det första har jag självupplevt, som verksam i branschen, att del blir klara kvalitetsförsämringar förhyresgäster och husägare trots all hyror osv. För det andra kan man nu konstateraatt det finns direkta riskmoment -faror - i detta sammanhang. Jagtycker att man inle först skall låta ett material erövra en stor marknad ochsedan förbjuda det, när del visat sig vara värdelöst eller farligt och så attsäga blir stoppat av sig självt. Man borde vända på del hela och säga: Det härmaterialet är inte bra, del skall ni inle använda i industrin. Föralt inle bli misstolkad vill jag upprepa att jag inte tror alt man i förväg kanutarbeta detaljerade bestämmelser för hur varie material exakt skall varautformat. Men man kan ställa vissa krav på del, inte minst att det skall varabrandhärdigi och att det inte skall få utveckla giftgaser. Dennya byggnormen kan man naturligtvis sätta stor tilltro till. Jag misstänkerinte all fiänstemännen, som sysslar med detta, på något vis undandrar sig sittansvar eller gör för litet. Men del kan ju helt enkelt vara så att de har försmå resurser eller för små befogenheter och att man borde förstärka på densidan för att hindra alt dåliga och direkt farliga byggnadsmaterial fårutvecklas och erövra marknaden. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om ändrat namnpå sjömansvårdsstyrelse Herrkommunminislern erhöll ordet för all besvara iKungälv (s) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 61, ochanförde: i har frågat mig när regeringen ämnar föreslåändring av namnet på sjömansvårdsstyrelse, så att ordet vårdutgår. 1970års kyrkomöte anhöll att namnet på sjömansvårdsstyrelse skulleändras till styrelsen för svenska . uppdrog 1970 årskyrkomöte ål styrelsen att företa en utredning angående svenska kyrkansverksamhet bland svenskar i utlandet. Styrelsen skulle enligt kyrkomötetsmening lägga fram ett förslag till organisation av utlandsverksamheten tillnästa kyrkomöte. Maj:l lämnade 1972 kyrkomötets framställning omnamnändring ulan åtgärd. Elt av skälen därtill var den pågående utredningeninom styrelsen om utlandsverksamhet. Sjöfolksförbundethar hos Kungl. Maj;t anhållit att namnet påsjömansvårdsstyrelsen ändras så att ordet vård utgår. Styrelsen har yttrat sigoch tillstyrker ändringen men framhåller att utredningen' om "Kyrkan iutlandet" beräknas vara klar med ett betänkande all föreläggas 1975 årskyrkomöte, därvid nya aspekter kan komma all läggas fram. Medhänsyn lill vad sjömansvårdsstyrelsen nu anfört om den pågående utredningenrörande utlandsverksamhet anser jag att det inle finns någonanledning all pröva framställning till regeringen förränefter kyrkomöte. Om utredningens förslag inte ger anledning till någonannan bedömning, är jag beredd all låta ändra namnet så alt del bättre slår iöverensstämmelse med framförda önskemål. Omändrat namn på sjömansvårdsstyrelse Hen i (s): Jag ber altfå tacka för svaret av statsrådet . Sjöfolksförbundelhar ju kommenterat den här problemaliken,med ordet "vård" i självanamnet på följande sätt: "Vi vill inte bli utpekade som en yrkesgrupp somär i behov av särskild vård." Dettaär alltså problemet, som också framgår av svaret. kan man lycka att ordinte har så stor betydelse, men de skvallrar om en inställning som ligger bakom. Nuär del ju stor enighet om att del här ordet skall bort. kyrkomötebegärde del hos regeringen i en skrivelse, och Sjöfolksförbundel har ocksåframfört denna begäran. De parter som är involverade i frågan är således eniga.Sjöfolksförbundet tycker att del är en diskriminering. I en artikel itidningen heter del alt förbundet inte har något emot sjömanskyrkansverksamhet utan uppskattar den. "Nej, det är benämningen sj ö m a n s v ård som så många häftigt reagerat mot. Begreppet vård för ju osökt tanken tillkriminalvård, alko-holisivård etc. Sjöfolket, som med rätta menar sig inte varaelt kollektiv av vårdfall, upplever därför uttrycket sjömansvård som starktdiskriminerande", skriver Sjömannen. Vihar ju haft frågan uppe till diskussion här i vid behandlingen av enmotion som jag väckte. var enigt i sitt avstyrkande av molionenmed hänvisning lill den utredning som statsrådet talar om, men ändå samlademotionen, när jag dristade mig all Meddelandeom tidpunkt för besvarande av interpellation nr 18 om sysselsättningsläget iVästernorrlands län yrka bifall lill den. 111röster mol 122 för utskottets enhälliga förslag. Delta visar att det också häri finns en stark önskan om att det skall ske en ändring. Nukan vi väl inte göra myckel mer än vad statsrådet har redovisat i sill svar. Vifår så alt säga låta apparaten fungera och kyrkomötet har så att ta upp fråganigen efter den utredning som är gjord. Jagtackar än en gång för svaret, beklagar att ändringen tar så lång lid men måsleändå acceptera del. och jag har ju inga delade meningar i sak. Jag haruttalat alt jag är beredd all ändra namnet - del är bara fråga om den praktiskalidpunkten för del. Om vi ändrade namnet nu skulle vi kanske få ompröva dettaigen när utredningen framlägger sitt belänkande. Jagtycker det är klokt att avvakta utredningsbetänkandel och därefter ta uppfrågan. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Meddelande om tidpunkt för besvarande av interpellation nr 18 omsysselsättningsläget i Med hänvisning lill riksdagsordningen 6 kap. 1 S får jag meddela altjag på grund av åligganden i samband med statsbesök av Nya Zeelandspremiärminister samt andra regeringsuppdrag inte varit i tillfälle all inomföreskriven tid besvara interpellation, inlämnad den 17januari . Medherr Lorenlzon har jag överenskommit att besvara inlerpellationen den 20februari . §9 Föredrogs och hänvisades § 10 Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts Nr79 av () till herr justitieministern om befogenheten förvaktbolags personal; Inomen del bostadsföretag anlitar man privata vaktbolag för vissaordningsövervakande uppgifter. Av uppgifter i pressen (Vår Bostad 1975:2)framgår all vaktbolagens personal efter påringning från hyresgäster skallkunna ingripa vid exempelvis bråk i grannlägenheter. det motiverat att, för fall av exempelvis lägenhetsbråk, faenklarare gränsdragning mellan åena sidan polisens befogenheter och å andra sidansådana ingripanden som kan tänkas bli gjorda av väktare'' Torsdagenden 13 febmari 1975 Nr80 av (vpk) lill fru statsrådet om verksamheten videxperimentgymnasiet i : Skolstyrelsen i beslöt vid extrasammanträde att avveckla verksamheten videxperimentgymnasiet i i och med att de sista eleverna utexamineras1977. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga till fru statsrådetHjelm-Wallén; del lämpligt all avbryta intagningen till ett experimentgymnasiuminnan fullständig utvärdering skett? Nr81 av i (c) till herr kommunikationsministern om färitrafikenöver vid i kommun: Enligt beslut av regeringen skall turiista mednailslopp införas för färitrafiken över vid i Gävlekommun. Denna försämring av servicen föreslås trots att såväl kommun somortsbefolkningen och lekmannaslyrelse tagit ställning mot vägverkelsförslag på grund av de olägenheter som det innebär för befolkningen i delaktuella området. beredd alt mot bakgrund av de ölägenheter beslutet innebär omprövafrågan om lurlisiförändring med nattstopp samt på lång sikt verka för att enbro kommer till stånd över älven? Nr82 av () till herr jordbruksministern om eroderingen istrandområdet vid och sirandbad; vidta åtgärder som syftar lill all förhindra ytterligare eroderingkring och strandbad samt undersöka möjligheterna till altåterställa strandområdet i ur nalurvårdssynpunkt acceptabelt skick? Nr 83 av ()till fru statsrådet om vidgad rätt till ersättning åt fackligförtroendeman: Enligt utslag i arbetsdomstolen har fackligförtroendeman inle rätt till ersättning för facklig verksamhet som bedrivs påicke ordinarie arbetstid. 2 protokoll 1975. Torsdagenden 13 febmari 1975 beredd all föreslå sådan ändring i lagen om facklig förtroendemansställning på arbetsplatsen att anställningsförmåner skall kunna utgå också närfacklig verksamhet utföres på förtroendemannens fritid? Nr84 av () till herr utbildningsministern om anställningstrygghetenför vissa anställda inom utbildningsväsendet; Lagstiftningen om anställningstrygghet äger intetillämpning på anställda i offentlig tjänst med lidsbestämda förordnanden.Sådana förordnanden förekommer främst inom utbildningsväsendet, t. ex. för amanuenseroch assistenter vid universitet och högskolor som saknar egentliganställningstrygghet. Vilkaåtgärder avser utbildningsministern att vidta för att anställda inomutbildningsväsendet med tidsbestämda förordnanden skall erhållaanställningstrygghet? §11 Kammaren åtskildes .