prot · FZ09145 · 1975-12-31 00:00:00 — Frånarbetsgivarsidan har man befarat stelhet och försening i besluis-fallandet meddärav följande ineffektivitet i näringslivet. Det kan nog förutsättas atlliksom ett mycket litet antal frågor går vidare till centralförhandling. Vad beträffar företagsledningsfrågor är del viktigare föriindringarsom avses. Som regel fordrar dessa ganska lång lid för iila-nering och beslut.Tid bör därför finnas för förhandling, och företagsledaren har rätt att omsynneriiga skäl föreligger besluta ulan all avvakia förhandling. Som jagtidigare påpekat, fungerar moderna företag redan i stort sett på det viset, medplaneringsgrupper, projektgrupper o. d., där anslällda är med. Icenierns parlimotion framhålles att normal återanskaffning av maskiner sominte innebär förändring av verksamheten inte lar fördröjas avförhandling som medför lidsuidräki. Den skrivning utskonet gjort Nr 145 med anledning av cenierns motion är klarläggande. Det ärinte möjligt den all idetalj förulse upiikommandc situationer. Ulskoilcl ullalar all del 2 juni1976 är viktigtall näringslivets cffekiiviici och konkurrenskraft bibehälles. En problem som livligi diskuierals ule i samhället ochunder utskotts- Arbetsrättsreform behantllingen har varit många småföretagaresinformation om sina fö- m. in. rctags ekonomiska förhållanden ochgränsdragningen till den privata ekonomin samt skytldei för ticn personligaintcgriielen. kommer all närmare beröra den frågan. Hell kon villjag bara med lill-fredssiällelsc konstatera att uiskoitet enhälligl hai'g,joriklara ulialanden om all gränsen lill den privata ekonomin, den personligainiegriieien, ilen privata borgenskrafien m. m. inic färdras lorsnävi. a. med hänvisning lill I S all privaui förhållanden faller uumförlagen. Efter dessa ulskoiisuiialanden bör del kännas belydligl iryggare förmånga som oroal sig. Del har inie rån några delade meningar om att denpersonliga integriteten skall tryggas. Aktiebolagslagen och de associationsräitsliga Ibrhälhmdenahar också varit föremål Ibr livlig diskussion. I propositionen speglas klartalt lagrådet och regeringen har delade meningar om rätisliigei bciräftandcakiiebo-lagslagens och medbeslämmandelagens anpassning lill varandra. Lagrådetdelar inte departementschefens uppfattning all aktiebolagslagen ochmcdbcsiämniandelagcn skall kunna förenas ulan komplikationer. Lagrådet ärmyckel kriiiski. Man slår bl. a. fasl all beslut och ansvar måste Ibljas ål.Man konsiaicrar all aktiebolagslagen är en speciallag som lar övermedbestämmandelagen, om det uppslår kollision dem emellan. Vid utfrågningimiler uiskoiisbchandlingen av ansvariga personer från de-partemeniei gavsklara besked om all akiiebolagslagen är all hänföra lill sådan speciallag somlar över medbesiämmandclagen om det uppslår kollision. Därom råder alltså ingatvivel. Huruvida delta faktum hindrar avial om nicilbcslämmandc kan inte hellerregeringen ge klara besked om. Rällslägei är oklart. Del iirenligi vår meninghögst otillfredssiälhinile. Regeringen säger också all en utredningsinsats ärnödvändig. Ulskolis-majoriteicn vill påskynda denna, så atl rällslägei är klanden och så all eventuella reformer har kunnal ske . Viser del som myckel förvånande an socialdemokraierna inic vill gå med på delta. Del kan ju förhindra reformens fulla genomförande. Med utgångspunkt i rådande rättsläge kan densocialdemokratiska inställningen i praktiken innebära attförelagsledningsfrågor undantas som avialsbara. Sedan må man uttala en aldrigså god vilja i annan riktning. Därmed tror jag. all jag också svarat på herrFageriunds fråga till mig pä den hiir punkten. Likhet inför lagen iir ju en grundläggande princip i densvenska lag stiftningen. En lika grundläggande princip är all inie diskriminera politisk opinionsbildning. Socialdemokraterna kan inie gä med pä an klan ta en positiv ställning i dessa frågor i deila sammanhang. Del hör också lill del förvånande i det föreliggande bciänkandei. Piir kommer '' Nr 145 all närmare och mer uiförligtbehandla dessa frågor. den ' - ' 200-kronorsregeln är en annan stridsfråga. 2 iuni1976 Fiansson kommer atl gä närmare inpå {\cn och andra frågor. --------------------- Bara några ord om 200-kronorsregeln. Vi menar alt detta inte är någon Arbetsrättsreform stor skiljelinje mellan majoriiei och minoritci i utskottet. Vi anser liksom m. m. ilciiartcmcnischefeii all ilci behövsandra medel än rättsliga sanktioner Ibr allålersiälla arbetsfreden efter olovliga konflikter. Sanktionen biir enligtdepartementschefen dock behållas Ibr all siryka under den princip regelsysicmeibygger på, nämligen bindande avial. Majoriiei och mi-noriiel i uiskoiiei äreniga med depariemenlschefen om delta principiella synsätt och anser altskadestånd i dessa fall bör hällas inom måttliga ramar. Den omständigheten all200-kronorsgränsen tas bort innebär inte an skadesiändsgränscn generellt skallhöjas. Allt tal om detta iir en vrångbild av i.\cn mening som vi ger ultryckför. Denna fråga, liksom frågan om avsked på grund av olovligstrejk, som orsakade demostrationer, kommer all ta upp i sittanföranilc. Medbestiimmandelagen omfatiar även den offentliga sektorn.Med hänsyn till den politiska demokratin, som departementschefen liksomutskoilei enigt uttalar all man vill garantera, är del nödvändigl med vissasärbesiämmelscr. Utskottet är dock inte enigt om deras utformning. Enighet råder om an avtal inte fär träffas i strid motregeringsformen, kommunallagarna eller annan tvingande lagstiftning. I dessafrågor finns varken förhandlings- eller avtalsriin. Vi är också eniga om - och jag citerar idxn s. 55 ibciänkandei - "all del skulle slrida mot vår vedertagna demokratiskaordning all låta de offentliganställda genom kollektivavtal få ett annat, meraomedelbart inflytande iin medborgarna i övrigt över beslul som bestämmer myndigheternasverksamhet i fråga om mål, inriktning, omfattning och kvalitet". Det har uttalat. De anställdasorganisationer har också betygat alt man respekterar den politiska demokratinssuvc-räniiei. Slutsatsen måste bli all enighet råder om all inom den avpolitiska organ fastlagda ramen kan fackliga avtal träffas. Vissa ulialanden ger visserligen anledning alt fråga omenigheten verk ligen är så stor inom socialdemokratin kring den politiska demokratins gränsdragning, såsom den utformas i propositionen. Propositionens kon struktion innebiir all frågan om offentligt organs verksamhet beiriiffande mål, inriktning, omfattning och kvalitet kan bli en avialsfråga. Vid in tervju i utskottet uttalade representanten för atl re geringens förslag kommer all inskriinka utrymmet för del politiska be- sluisfältct. Dessa uttalanden till trots förulsäiier vi all det vaktsläende om den politiska demokratin, .som uttalats från alla berörda parter, står fasl, Desio mer förvånande är del alt del inte går all nå enig uppslutning kring vårt krav alt detta skall komma till uttryck i lagtext. 2 1 andra sammanhang har vi i vårtland fäst demokraiins regler och funktionsformeri lag, ulan all del funniis anledning iro all demokratin Nr 145 arii houideller ifrågasaii. Del har heller inte varit fråga om misstroende Onsdagenden mot någon. Del är samma läge i denna fråga. Det är lika naturligt och moiivcraiall enligt svensk demokraiisk irailiiion inskriva den politiska ------------ demokraiini lag i delia sammanhang som i andra. Uirymmei Ibr avial Arbetsrättsreform ochförhanillingai' måsle ju i princip vara lika siori för alla partier om m. m. viverkligen slår vakt om den politiska demokraiin. Den primära förhandlings- ochinformaiionsskyldigheien och reglerna i övrigi för meil-besiämmande har inicifrägasails för den oflcniliga sekiorn inom ramen för vad som avseiis höra lillden politiska demokraiins beslulsfäll. Vill inte socialdemokraler ochIblkparlisicr acceplera delta måsle man i stället vilja inskriinka denpolitiska demokraiin. Detsamma måsle gälla dem som så kaicgoriski ullalar sigom atl del fackliga beslulsområdei skall ulvidgas över gränserna för denpolitiska besluisbefogenhcien. Varför vill man biyia ilei iradiiionella lagsliftniiigsföifarandei,som garanterar den politiska demokraiin' Del är givelvis av lika slorl värde på den olTenlligasektorn som i arbetslivet i övrigt all lillvaraia crfarenheier och kunskaperoch ge anslällda inflytande pä arbeismiljö m. m. Del kan också vara nödvändiglför alt politiker skall rätl kunna bedöma möjligheierna för vcrksamhelens mål,inriktning, omfaiining och kvalitet. Besluten därom bör dock ligga hospolitiker. Bör vi inte kunna vara eniga om det? Förändringar ochutvecklingstendenser kan genom medbestämmandelagens regler inom ramen fördemokratiskt fattade beslut leda lill vad som är lagens syfte inom såväloffentliga som övriga samhällssektorer i arbetslivet. Reglerna i 11-13 SSmedbesiämmandclagen skall inom den ofténiliga sekiorn gälla Ibr alla frågor sominte genom grundlag, kommunallag eller annan lag lillkommer offeniligi organall besluui om. En uttrycklig bestämmelse härom bör las in i lagen om offentligansiällning. Enighei råder om principfrågan an en spcciclli organ medsiirskikl sammansällning bör handlägga ivisler om gränsdragning beirälTande denpoliliska demokraiin. Socialdemokraler och folkpariislcr vill inic ange deiui ilag. Vi anser däremoi all del är konstilulionelll rikiigl all ange formernahärför i lag. Demokraiin är inie förhandlingsbar. Vi har angeil rikllinjer Ibr organcis sammansällning menbegär ui-redning och förslag an föreliiggas före lagensikraftiriidande den . PerGransiedi kommer all uiförligarcbehandla denna fråga i sill anförande. Jag ber med deila all få yrka bifall lillreservalionerna 4, 19, 21, 23 och 55. 1 övrigi yrkar jag bifall lill uiskoneishemsiällan. En grundläggande löruisiinning för denramiagsiiftning för arbcisrällen som nu går all beslula om är all vi pä den svenska arbeismarknadcn har väl fungerande organisationer - organi sationer som har lång erfarenhet av förhandlingar, överenskommelser 43 Nr 145 och avtal, kunniga och ansvarskiinnande repre.scnianicr ochföreirädare Onsdagenden '' '"beisnuirknadens parier. 2 iuni 1976 '''''' '" lagens uilbrmning och huvuddragen av lagen är eniglicicn --------------- slorhiir i lika väl som den var del inom arbelsräilskommiiicn. Arbetsrättsreform Varom skilda meningar råder är hur längi medinflyiande och medbe- m. m. slammande skall snäcka sig pä olika områden. samlingspariieis släilningligger vissa principiella upplänningar, som jag korifaiiai vill redogöra för. Moderaiasamlingspartiet förespråkar en poliiik, vars mål är all öka den enskildesrörelsefrihel och möjliggöra ett större personligt ansvarstagande. Vi finnerdel angeläget alt arbetssituationerna i arbetslivet är sådana atl varje löntagarekänner att han får användning för sina kunskaper och kan utnyttja sinarbetsförmåga och sina personliga erfarenheter. Delta gäller alla anställda,och det är också ett samhällsintresse av allra största vikt. Vidförändringar av arbetslivets besluisformer, som enligt moderata samlingspariicibör ske och måsle ske, skall man också rcsi)ekiera bibehållande av CII friiiekonomiski syslem. Den kommande arbetsrätts-reformen måsle också beakta alt delinie skapas krånglig byråkrati, som kan omöjliggöra eller försvära effekiiviicloch snabba beslul i brådskande siiualioncr. Vi finner all vårt näringsliv måsleha - del tror jag an vi är överens om - konkurrensförmåga, elTcktiviict ochproduktivitet. Den nya lagslifiningen måste ta hänsyn lill utvecklingens kravoch ge utrymme lör enkla besluisformer och smidig föreiagslcdning. Därigenomskapas trygghet Ibr alla, såväl anslällda som företagare. Enligtvår uppfattning hade arbcisriiiiskommiiién lyckais ganska väl när del gällde all balansera olikaintressen mot varandra. Del var också underlång lid i arbeisrällskommillén stor majoriiei bakom kommilicns uppfatlning.Tyviirr splittrades den under uiredningens gång, och det beklagar jag.Propositionen har därefter pä liera vä.senlliga områden avlägsnat sig fränkommitiéns förslag. Mindreföretag präglas som regel av nära koniaki mellan föreiagslcdare och anslällda.Vi llnner del diiilbr felakiigl all dessa förelag skall behöva fullgöra sinIbrhandlingsskyldighei och sin inlbrmaiionspliki genlemoi uiomsiående föriroeiulemäneller ijänsiemän inom den fackliga orga-nisaiionen. Förslaget innebär, eftervad jag kan se, en inkompetensför-klaring av arbetstagare och ijänsiemiin i småföretag och på små arbeisplaiser, där del saknas lokalarbelslagarorganisalion. FiJrslagci innebiir även risk all beslul som direklberör den enskildes Ibrhållanden på ar-bcis|>lal.scn kommer all fallas överhans huvud. Delfinns ca 136 000 aflarsdrivande enheler med ansiiillda. men endasi i 14 000 avdessa finns del lokala fackklubbar. Inom i. ex. Vcrksiads-lörcningen med dess 2300 medlemmar saknas klubbar Ibr ile ansiällila enligt följande: 60 ".. avdem saknar , dvs. I 380 företag; 77 "n saknar - I 770företag; 83 ".. .saknar - 1 910 företag. Alla de mindre och medelstora förelagen måsle enligt våruppfaiining Nr 145 få samma möjlighei som de siora förelagen all fullgörasina förhandlings- den och inlbrmaiionsskyldigheier direkl medföreirädare för föreiageis an- j siällda,aniingen med verksiadsklubb eller med ijänslemannaklubb i fö- -------- reiageieller med facklig förtroendeman, ansiiilld i föreiagel och anmiild Arbetsrältsreförm och ulsedd av organisaiionerna. m. m. I reservalionen 4 har moderaia samlingspartietsrepresentanter i uiskonel lillsammans med cenierpariiei föreslagii eii syslemför medinflyiande inom mindre förelag där fackklubb saknas - en syslem som gerde i föreiagel ansiiillda direkl koniakl med förelagaren genom ombud ellerkontaklman som ul.ses av den fackliga organisaiionen. Om man inie komnieröverens om frågornas lösning inom förelagd vid de överläggningar man har,skall ombudet ha skälig tid på sig alt la kontakt med sin lokala fackligaorganisation, som i sin tur har möjlighei atl ta upp förhandling med förelaget.Sådana regler som vi här föreslår gör del möjligi all flyiia ned medinflytandetoch informationen till verksiadsgolvei. Del iir all läggamcdinflyiandei hos de vanliga arbetarna, de vanliga ijänslemännen - somsiaisminisiern uttryckte del i TV . Jag beklagar att vii uiskottel inte har kunnal få majoritet för detla förslag. Arbeisrällskommillén föreslog an arbeisgivaren skulle varaskyldig all vänui med beslul och verkställighet därav tills förhandlingarna äravslutade, om sådant uppskov skäligen kan krävas av honom. Enligt propositionensförslag har arbetsgivarens möjlighet atl fatta beslut innan förhandlingavslutats ylleriigare beskurits, och man har infört begreppen"särskilda" eller ""synnerliga" skäl. Enligt vårmening är de av arbets-räliskomminén föreslagna reglerna bäiircänproi-)osiiioncns,och jag yrkar därför bifall lill reservalionerna 7, 15, 16 och18. Låi mig i deila sammanhang också yrka bifall lill reservalionen 4. Vi kan inie godia förslagel all förhandlingsskyldigheien-om enighet inte uppnås pä lokal nivå - skall föras upp tillcentralorganisation. I reservaiion nr 8 har vi uigit upp denna fråga ochföreslagit en lagregel som undantar central förhandling. Vi anser detlanödvändigt föran undvika an förhandlingsförfarandei byråkrati.seras. vilketjag tidigare uiiryck-le farhågor för och vilket kan medföra betydandeförseningar av beslul som iir väsentliga för produkiionen. Givcivis - del villjag siarki un-dcrsiryka - slår del parterna friii all genom avtal komma överensom all ha ceniral förhandling i vissa frågor. Jag yrkar bifall lill reservalionen 8 och lillföljdrcservaiioncrna 11 och 22. Enligt arbetsräiiskommillcns förslag skulle arbelsgivarnaåläggas att fortlöpande hålla den lokala moiparien undcrräiiad om förelagets pro duktionsmässiga och ekonomiska utveckling saml om personalpolitiken. I propositionen är denna skyldighei belydligl ulvidgad liksom kreisen av inlbrmaiionsberäiiigade, ulan an cll däremoi svarande sekrciesskydil stadgas. Nr 145 Lagrädci unalade all beslul och ansvar bör förenas i fråga omföreiageis Onsdagenden informaiionsskyldighel, för an kravel pä lämnad inlbrmaiion inie skall Dciui sammanfaller med vär upplänning, och --------------- vi harockså gen uilryck för deila i vår moiion. Jag yrkar bifall lill re- Arbetsrättsreförm .servaiionen 24. Också reglerna för tystnadsplikt har fåll en något annan uilbrmning i propositionen än iutredningsförslaget. Möjligheter föreslås all förhandlingsvägen överenskommaom lysinadspliki. Vi finner del uppenbartall lysinadspliki skall kunna ulkrävas, t. ex. då information lämnas omförhällandcn som myckel nära ansluter lill företagarens privata ekonomiskaförhållanden, lill föreiageis interna kalkyler m. m. Särskilt viktigt iir allsådan lysinadspliki kan åläggas facklig ijänsieman, om denne i sin vcrk.samheihar all la einoi informalioner från flera företag inom samma bransch elleravtalsområde, lliirav följer all regler beiräflandc lysinadspliki ocksä måsieförses med sanklioner. Jag yrkar bifall lill reservalionen 27 medföljdrescrvaiioner. Arbeisrällskommillén föreslog också i sill beiiinkande skulle avgränsa medbcslämmandefrågorna lill arbclcis ledning ochfördelning. 1 proposiiionen har lillkommii möjligheier all iräftakolleklivavial även beiräffande vcrksamhelens bedrivande i övrigi, dvs.förelagsledningsfrågor. Förmåganall falla snabba beslul, an göra de rikliga marknadsmässiga bedömningarna samlviljan all la risker kan vara hell avgörande för en förelags möjligheier allöver huvud laget fungera. Alt utan föregående utredning och remissbehandlingvidtaga så långtgäende ingrepp i de svenska förelagens ledningsfunktioneringer enligt vår mening myckel starka beiiinkligheier. Oav.seli hur beslutanderättfördelas mellan arbetsgivar- och arbetstagarsidan bör del göras klart allbelbgenhei an besluia och skyldighet all la ansvar bör följas ål. Vi ärmedvetna om all vissa gränsdragningsproblem kan uppslå, men vi är ocksåövertygade om all dessa ulan siörre svårigheter skall kunna lösas i delprakliska livet enligt den modell vi föreslår. Jag yrkar bifall lillreservationen 31. 1frågan om tolkningsföreträdet pekade arbetsrättskommittén på all en uividgningi olika former av arbeislagarsidans inflytande över arbetslednings- ocharbeisfördelningsfrågor kommer atl reducera betydelsen av den nu tillämpaderegeln. Kommittén föreslog också en lagreglering av frågan, som i principinnebär att arbetsgivarens tolkningsfö-rctriide kvarstår men att arbetsgivarenåläggs att la iniiiaiiv till förhandlingar, i sisla handjirövning i arbetsdomstolen. 1 denna fråga var också arbctsränskommiiténsmajoritet enig fram till sista sammanträdet, dä del uppstod oro i lägret, medkänt resultat som följd. Starka skäl lalar Ibr allarbeisräiiskommitténs förslag läggs lill grund för lagen i detta avseende. Jagyrkar bifall till reservationen 33. Frågan huruvida poliliska strejker ärlagliga eller inte är oklar. Lagsiiftningoch därmed också klara rättsfall saknas. Vi ansluter oss för Nr 145 vär dellill del synsätt som priiglas av arbeisräiiskommitténs övcrvä- den ganden.Det finns enligt vår mening anledning att nu - när arbetsrätten y 197/; i heladess vidd görs lill föremål för ny rättslig reglering - i lag fasisiälla deniradiiion på den svenska arbeismaiknaden som har lagii avslånd Arbetsrättsreform frän poliliska strejker. m. m. Jag yrkar bifall lill reservationerna 40 och 42. Lål migsedan gå över lill den offentliga sekiorn. Den föreslagna lagsliftningen gäller ju även denolTenlliga sekiorn. Därvid uppkommer problem avseende gränsdragningen mellanfrågor varöver anställda skall ha rätt lill inflytande och sådana frågor somdet med hiinsyn lill den iwliliska demokraiins krav, som vi är överens om,måsie ankomma pä de poliliskl ansvariga inslanserna all ensamma falla beslutom. Detta är en fråga som vi bedömer vara av allra största principiellabetydelse. Gränsdragningen måste vara klar och reglerna för lösande av tvistdärom stå i överensstämmelse med demokraiins principer och de krav på rättsligprövning av dylika ivisler som frågans karakiär moiiverar och som vi på andraområden är överens om. Arbeisrällskommillén föreslog all det nuvarandeavialsförbudei skulle ersiillas av en regel om ogillighei av avtal sominskriinkcr del allmännas rätt all beslula om myndighets verksamhet. Förslagethar emellertid fått siark kritik under remissbehandlingen. Del iir möjligt att en regel om ogillighei inic var denbäsla konsiruk-lionen, men principen var kommillén ense om, nämligen all maninte får förhandla och sluta avtal om myndighetens verksamhet. Enligt statsrådet bör avtal inte få iriiffas i frågor somgäller den off-eniliga vcrksamhelens mål, inrikming, omfaiining och kvalitet.Denna uppfattning delar vi. Efter en omfailande redovisning av vilka ålgärdersom måsie förbehållas de poliliska organen kommer dock depariemenlschefen framlill all del emellertid kan ""finnas fall där en påverkan genomlörhanillingar och avial på en verksamhels kvalilei är av ringa beiydel.sc iförhållande lill arbeisorganisalionens iniresse att kunna påverka dean-siiilldas arbetsförhållanden. 1 sådana fall kan det vara skäligt all godtagaen avialsreglering även från den politiska demokratins synpunki. ""Därigenom har vi icke någon klar griinsdragning. Det nuvarande avialsförbudei gällande myndighetsverksamhet - varmed vi avser verksamhetens mål, inriktning, omfaiining ochkvaliiei - bör 1. v. bibehållas. 1 del fall ivisl uppslår bör ivisicn lösas avdomstol. Frågan bör bli föremål för ylleriigare uiredningoch nyit förslagföreläggas under hösien 1976. alltså innan reformen träder i krafi. Dessförinnanbör lagrådels mening inhämias. An lagrådei icke hörts angående denna del aviiroposiiioncn framstår för oss som icke försvarbart. Vi gjorde i utskonet enhemsiällan om lagrådsremiss, men det fick vi ingen anslutning till, och detbeklagar jag. På denkommunala sekiorn finns inie några lagliga möjligheier '' Nr 145 lill personalmedverkan i beslutssituation i grupp. den iroendemännenansvarar i nämnder och styrelser för praktiskt laget hela 2 iuni 1976 förvaltningsverksamheten- verkställigheten av beslul m. m. --------------- varandekommunallagar kan delegation ske lill en ijänsieman eller grupp Arbetsrättsreform avpoliliska förtroendemän men icke till grupp av anställda eller lill blan- m. m. dad grupp förtroendemän och anställda. Vikan inte, som vi framhåller i reservationen 55, godta alt den poliliskademokratin görs förhandlingsbar. Vi vill, som jag har sagt, ha klartbesked om var gränsen går mellan den politiska beslutanderätten ochmedinflytandet från fackliga organisaiioner. Jagyrkar härmed bifall till de reservationer där moderaia samlingspartietsrepresentanters namn finns med. HerrHALLGREN (vpk): Jag kan inte stämma in i den lovsäng som från denna talarstol harbasunerats ut från de övriga partierna om hur bra det här förslaget är, hur delkommer all genomsyra samhällei och hur demokraliseringsprocessen genom del härförslagel kommer all ta stormsteg framåt. Vänsierpartieikommunisterna har på de mest väsentliga punkterna inte kunnal godkännaregeringens förslag lill lag om medbestämmande i arbetslivet. Vi har lagt framalternativa förslag i de viktigaste och avgörande frågorna. Vårtparti kan inte acceplera en lagsiiftning som förutsätter och bygger vidare påklassamarbetet, en lagsiiftning som har samma innehåll som den gamlaklasslagstiftningen från 1928- kollekiivavtalslagen och lagen om arbetsdomstol- och som t. o. m. på vissa punkter skärps. Vårparlimotion 2495 och övriga moiioncr från vpk som behandlas är frånarbeiarsynpunki det enda aliernalivci lill regeringens förslag. De borgerligapartierna har i slorl sen godkänt regeringsförslaget. Del säger allt ominnehållet. Och detta har redan nu deklarerats från samtliga tre borgerligapartier - även om de på vissa punkicr inte är hell överens. Närdel gäller målsättningen i denna s. k. arbelsrältsreform har rc-geringspariieioch de borgerliga samsiämmigi uiialat följande -jag citerar ur uiskoneis betänkande: