prot · FY0995 · 1975-12-31 00:00:00 — Sedan har vi fått liberalare regler beträffandeförtidspension, men är det då inte rimligt att ge dem som gjort förtida uttagmöjligheten alt nu fä pensionen reducerad i enlighet med vårl förslag ochdärmed också del av den nya sänkningen av pensionsåldern? Mänga av dessamänniskor hade arbetat hårt, och de orkade inte längre arbeta för fullt. Iväntan på en sänkt pensionsålder nödgades de vidta denna åtgärd. Det är ingasvårare tekniska beräkningar som lägger hinder i vägen för den här reformen,utan frägan är om man vill skapa rättvisa åt denna grupp. Detskulle också vara intressanl all gä in på flera andra frågor, men jag skallendasl göra en kommentar lill en annan av reservationerna. Jag har myckel nogaläst en av de reservaiioner som är med på, nämligen reservationen3, som tar upp ett litet delproblem i de lågavlönades situation. Den frågan ärmycket intressant i hela sin vidd, men inte i den begränsade omfattning somreservationen gäller. Jagskulle tro att herr socialministern har studerat vad två nationalekonomer iLund har kommit fram till, nämligen att ATP-systemet f n. missgynnar delågavlönade. Just detta har vi och in tagitupp. Vi menar att en inkomstöverföring på del sättet inte är riktig. Vi görinkomstöverföringar i det här landet. Det är nödvändigt och riktigt. Men inomATP-syslemel är det inkomsiöverföringar inte från höginkomsttagarna utan fränlåginkomsttagarna som bildar de stora fonderna. Jag ber att få yrka bifall till reservationen 2 av iVikmanshyttan m. fl. Hen () kortgenmäle: Olika partirepresentanler har här framhållit vilken insats respektive partier hargjort i pensionsfrågan. Alla har varit bäst. Jag kan förslå att alla politisktvill få ut så mycket som möjligt av en reform som vi alla är överens om. Jaghade inte tänkt ge mig in i den här debatten därför att vi har diskuterat dettatidigare. Men när i nu kommer och uppmanarsocialministern att läsa riksdagsprotokollen - jag skall inte tala å dennesvägnar, men uppmaningen gällde väl också andra - vill jag säga: nog finns delskäl också för att gå tillbaka till riksdagsprotokollet. Allakänner väl ändå till det historiska skeendet. Det är det socialdemokraliskapartiet som med stöd av fackföreningsrörelsen har genomfört den lagfästa rättentill pension. Hade vi inte haft den rätten skulle vi inte heller haft möjligheteratt diskutera lagfäst rätt till deltidspension. Det var bara det som jagville säga till . Närherr sedan tar upp reservaiionen 2, vill jag säga all alla sombegärt uttag före , när sänkningen av pensionsåldern träder ikraft, i fortsättningen får pensionen omräknad med lill-lämpning av den lägrereduktionsfaktorn 0,5 96 - vilket lidigare har anförts i olika inlägg. Isamband med att beslutade om pensionsålderssänkningen antogsen särskild övergångsbestämmelse rörande omräkning av pension för sådanaförsäkrade som begärt förlidsutlag och som ännu inle fyllt 61år. Bestämmelsen innebär att minskning av pensionen i sädana fall inte skallske med högre belopp än vad som föranleds av det antal månader varunder pensionulgäll före , ökal med del antal månader som därefter återstårtills den försäkrade fyller . Dethär är kanske inte sä lätt att förstå, men om kammarens ärade ledamöter gärtillbaka till utskollsbetänkandet, skall de pä s. 59 finna en uppställning somvisar hur den här övergångsbestämmelsen verkar. Taden här bestämmelsen, , till utgångspunkt lör ett yrkande attäven de som fyllt när pensionsåldern gjort förtida uttagskall fä räkna sin pension med hänsyn till den minskade reduktionsfaktorn. Iutskottet tycker vi inte att det är sä förfärligt angeläget att man i förstahand skall ge just dessa försäkrade denna förmän. Det är det som gör att vi haravstyrkt yrkandei härom. Röriigpensionsålder m. m. Hen i (c) kort genmäle: hänvisade till bilagan i socialförsäkringsutskoltetsbetänkande - den återfinns pä s. 59. Av det första exemplet i den bilaganframgår just vad jag pekade på, nämligen att för den som har fyllt 67 är ändrasreduceringen från tidigare 28,8 till 24 96. Men allfiämt kvarstår alltsåreduceringen, om den också är något mindre. Och detta menar jag är felaktigl. Vidaresade rent allmänt att detta inle är någon angelägen reform.Men om undersöker vad anledningen har varil till att dessamänniskor har gjort del förtida uttaget tror jag Rörligpensionsålder m. m. han skall finna attorsakerna har varit de som jag framhöll i mitt tidigare anförande. Det har oftavarit så att man hafl svårt att fortsätta att arbeta för fullt, men attindikationerna för att få förtidspension inte varit tillräckliga. Däirför hardessa människor bestraffats. De har ofta inle några möjligheter attförbättra sin ekonomiska situation. HenFREDRIKSSON (s) kort genmäle: Vi har ingen statistik som visar vad som har varit anledningen tillatt en del människor har gjort förtida uttag. Man kan väl utgå från att detbland dem finns en del som har kunnat tillgodoräkna sig pension frän företagmen också andra som har haft egna företag, t. ex. jordbruk eller annanverksamhet, som har bedömt sin situation vara sådan att de kunnat räkna med enhygglig försörining om de gjorde ett förtida uttag. Omvi skulle bifalla det motionsyrkande som det här gäller, skulle det kunnauppfattas som en mycket stor och djup orättvisa av alla dem som inte har begärtförlida uttag men som ocksä kan göra gällande att de bör kunna komma iåtnjutande av frukterna av den sänkta pensionsåldern. All bara ge en gruppdenna förmån är inte rimligt. Det är därför som utskollet inte har kunnatbifalla motionsyrkandet. HerrGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Jag har svårt att förslå att det skulle kunna uppfattas som en djuporättvisa mol dem som inte har behövt att göra förtida uttag. De människornahar säkert full förståelse för den grupp som pä grund av nedslitning inlekunnat fortsätta att arbeta för fullt och vilkas enda möjlighet varil attbegära förtida uttag. Jag förslår inte resonemang om och synpä dessa människor. Herrandre vice talmannen anmälde att anhållit att till protokolletfå antecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. HenÅBERG (fp): Det har varit mycket intressant att lyssna till denna debatt, inteminst den del av överiäggningarna som mer eller mindre fördes av ledamöterna påDalabänken. Jag är intresserad av dialekter, och det var underbart att hörafyra dalkarlar av olika åsikter debattera frågorna på sin dialekt. Om jag inteär fel underrättad har också socialministern varit knuten till sammaärorika historiska landsända. Menjag kanske får lov att en liten slund ta med kammarens ledamöier från dennafina landsända ner till kusten och visa på en annan kategori arbetare som intehar förutsättningar, betingelser eller möjligheter att vare sig avtalsvägen ellerpå annal säll fä sina åsikter framförda. Jag tänker här givetvis - och detbegrep vä! alla - på yrkesfiskarna. Som jag har framhållit i min motion 764 äryrkesfiskarnas arbete mycket hårt och krävande. Det kan i del avseendet mätasig med vilket annat arbete Ordnadearbetsförhållanden och ordnade arbetstider är för dem helt okända begrepp. Närdel gäller arbetstiderna gjordes det en undersökning pä entrålare på ostkusten. Man klockade då fiskarnas arbetstider, och pä sju månaderkom man upp till en sammanlagd arbetstid som motsvarade ett helt års arbetstidför en arbetare i land. Det säger litet om fiskarnas arbetstider. Vadarbetets hårdhet beträffar får ju fiskarna ligga ute pä sjön i stormigt väder,de får stå på etl däck som sanneriigen inte ligger stilla, de får arbeta medvinschar, lafior och allt som har med fisket att göra som fartygetslingrar och har sig på grund av väderieksförhållandena. Alll detta gör attyrkesfiskaren i gemen är nedsliten och måste sluta redan vid 60 ärs ålder - ivarie fall på de större fartygen. Det finns undantag, men de flesta måste läggaav vid den åldern och får sedan dra sig fram på vad de kallar för småfiskeeller dylikt till dess de uppnår pensionsåldern. Det är därför som jag i minmotion har pekat pä, att när vi ägnar uppmärksamhet åt frågan om sänktpensionsålder för arbetare av olika slag och möjligheterna för dem alt gå ipension tidigare, så får vi inte glömma yrkesfiskarna. Mångaav yrkesfiskarna är inte anställda utan egenföretagare. På har vi båda typerna. Man har där fiskeföretag med anställda fiskare - det fannsinte tidigare - och det bildas fler och fler sådana företag. Fiskets egnaorganisationer äger trålaren där besättning och befälhavare är anställda. Menbåde de som är anställda och de som har kvar det gamla systemet har samma hårdaarbete. När vi utreder dessa frågor är del därför angeläget att ägna helayrkesflsket stor uppmärksamhet, så att inte bara löntagarna bliruppmärksammade ulan alla som har samma härda jobb bör bli ihågkomna. Jaghar velat trycka litet på dessa förhållanden och hoppas som sagt attyrkesfiskarna inte blir bortglömda i detta sammanhang. Röriigpensionsålder m. m. I detta anförandeinstämde i Lane-Herrestad (c). Hen i Nennesholm(c): Jag skall inte ta lång lid i anspråk för mitt anförande i den fråga somvi nu diskuterar, men jag vill säga några ord om den rörliga pensionsåldern ochom pensionstillskotten för människor med enbart folkpension att leva på efteruppnådd pensionsålder. Allatalare har omvittnat vikten av dagens beslut om den rörligapensionsåldern och möjligheten för enskilda människor att genom delpensionunder en övergångstid kunna trappa ner sin aktiva arbetsinsats och ersättainkomstbortfallet med deltidspension. Vi skall emellertid inte glömma, att föralt det skall vara möjligt att föra ut reformen i praktisk tillämpning måstedeltidsarbete i tillräcklig omfattning kunna beredas vederbörande. Även omfackorganisationerna fär ett stort ansvar när det gäller att genomförhandlingar med arbetsgivarna tillskapa deltidsfiänster pä arbetsplatsernamåste samhällel ändå hjälpa till och gå före med gott Röriigpensionsålder m. m. Jag menar att maninom kommuner och landsting samt på statens område liksom i alla samhällsägdaföretag måste gä före och visa god vilja att inrätta de deltidsfiänster som ärbehövliga. Här måste man också bedriva en mycket kraftig upplysnings- ochinformationskampanj riktad lill arbetsgivarna men också till arbetstagarna föratt upplysa dem om deras möjligheter till deltidsarbete och deltidspension.Ansvaret för en sådan upplysnings- och informationskampanj borde kunna ligga påförsäkringskassorna som då finge den viktiga uppgiften att föra ut vad vi härhar beslutat. Jaghar litet svårt att accepiera socialministerns uttalande om att vi inom centernskulle ha ansett oss nödda och tvungna att ena oss om genomförandet av dennareform. Om socialministern har möjlighel att efter debaiten fräga sina egnapartikamrater i utskottet hur det förhöll sig med den saken skall han finna attvi från liksom hela utskottet enigt slutit upp kring propositionen omrörlig pensionsålder. Utskottets värderade ordförande har inte heller någongång under debaiten tagit sådana ord i sin mun. Som jag ser det är utskottet idenna fråga helt enigt, här har inle förelegat någon tvångssituation. Vi menarnu att vi alla fär helhjärtat gå in för att hjälpa till att skaffa dedellidsfiänsier i samhällsägda men ocksä privalägda företag som behövs för altdenna reform skall kunna föras ut i praktisk tillämpning. Allahär i har säkert en allvarlig önskan alt tillförsäkra allaålderspensionärer en iryggad lillvaro på ålderdomen, som garanterar dem inlebara en kompensation för den fortlöpande penningvärdeförsämringen utan ocksåmöjligheter att genom pensionstillskotten få del av den standardhöjning somalla andra på olika vägar får del av. I den motion som jag och några andracenterpartister väckte i börian av detta krävde vi att man skulle gemöjlighet för dem som begärde undantagande från ATP före atti fortsättningen fä del av denna standardökning. Det är därför, herr talman,glädjande att kunna konstatera att ett enhälligt utskott nu föreslär att dennamotion skall gå till pensionskommittén, och det är nu bara vår förhoppning attdetta skall resultera i ett förslag till som ger även denna grupp avfolkpensionärer en rättvis del av den standardhöjning som alla andra folkgrupperi värt land genom olika ätgärder tillförsäkrar sig. Meddella, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 2 som är fogad tillsocialförsäkringsulskottets betänkande nr 15 och i övrigt lill utskottetshemställan. Hen FÅGELSBO (c): I denna debatts som jag förmodar sisla vill jag genägra synpunkter pä regeringens proposition 1975:97 angående rörligpensionsålder m. m. Jag har tillsammans med två andra företrädare förcenterpartiet väckt motionen 2124 och däri hemställt om vissa ändringar iproposilionens förslag. Pensionsålderskommillén eller - som namnet senareändrats till - pensionskommittén föreslog att en sänkning avpensionsåldern skulle ske från 67 till från den 1 januari 1976.Genom socialdemokraternas och överenskommelse i den s. k. framflyttades emellertid den tidpunkten till medmotivering att förslag om röriig pensionsålder och däri ingäendedelpensionssystem då skulle kunna framläggas . Jag är övertygad omatt den möjligheten är förmånlig för mänga som önskar eller behöver ennedirappning av sina arbetsinsatser, men jag anser viss del av förslagetorättvist utformad för småföretagare och deltidsjordbrukare. Det finns rättmånga småföretagare och lantbrukare som har deltidsanställning för attkomplettera sina inkomster från rörelse eller lantbruk. Arbetstiden för ensådan deltidsanställning uppgår sällan till de stipulerade pervecka som är minimum för alt man skall kunna ha rätt till delpension. Trotsdetta kommer man att ta ut den avgift som enligt förslaget skall finansieradenna delpension och som enligt förslaget skall utgöra 0,25 96 av löneunderlagetför arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifier. Här föreligger - åtminstone anserjag det - samma orättvisa som i många andra fall, nämligen att arbetsgivare ivissa fall får betala ATP-avgift utan att detta räknas till godo för anställd. Somframgår av utskottets skrivning är det problem jag nu belyser inte behandlat.Vi motionärer har föreslagit att det skulle uppdragas åt pensionskommittén attutreda delta delpensionssystem för nyssnämnda kategorier, men ulskottet hartydligen ingen förståelse för detta utan skriver: "Utskottet är inteberett - innan närmare erfarenheter vunnits av de nya reglernas tillämpning ipraktiken - medverka till en utvidgning av bestämmelsernas tillämpningsområde.Utskottet vill ånyo erinra om all erfarenheterna och verkningarna av de nyabestämmelserna skall föfias upp av ," "Skallföfias upp" - vad innebär det? Jag tyder det som en beställning frånriksdagen lill att frågan skall utredas. Socialministernhar ju ocksä varit inne pä detta i sill första anförande . Jag ställerdärför inget särskilt yrkande , men motser givetvis med största intresseriksförsäkringsverkets utvärdering - eller vad man nu skall kalla det - så attden diskriminering som enligt förslaget här föreligger elimineras.Diskriminering kan tyckas vara ett hårt ord, men jag anser i alla fall attenligt här föreliggande förslag måste en ändring komma till stånd så att mantillgodoser alla här berörda. Röriigpensionsålder m. m. () kortgenmäle: Jag skall försöka att inte förlänga den här deballen så mycket. Visstkan jag hälla med om att det finns vissa fristående yrken och vissa grupper avföretagare som har slitsamma jobb; fiskare och jordbrukare har nämnts. Men jaghar väldigt svårt att förstå hur del skulle vara möjligt att infoga dem i denhär lagstiftningen. Om man vidhåller kravet pä deltidsarbete, som vi vill göra,är det svårt att veta huruvida Rörligpensionsålder m. m. de här grupperna verkligentrappar ner sitt arbete. Jag tycker inte vi skall ge oss ut på för djupa vatteni den här diskussionen. Vi får ta det här lagförslaget som det är. Det är intemöjligt att lösa alla individuella problem i det här sammanhanget, menförslaget skall föfias upp av , som skall biträdas av ennämnd där arbetsmarknadens parter är företrädda. Nämnden skall utfärdatillämpningsföreskrifter, och jag hoppas att dessa skall ges en sådanutformning som möjliggör en flexibel tillämpning, så att lagstiftningen blir såsmidig som möjligt, Lagen om delpensionsförsäkring är mer elt ramförslag, ochdet flnns inte så många detafi föreskri fter infogade i det. Jagtror alt jag nu hinner vända mig till i , som säger attmånga på grund av nedslitning tvingats la till förtida uttag. Jag hoppasverkligen att vår sjukvårdslagstiftning inte är så dålig att det inte ärmöjligt för de nedslitna alt få ett läkarintyg så att de åtminstone kan fåförtidspension. Hen LÖVENBORG (vpk): Jag kommer just från det nordligaste gruvområdet. Jag vill försäkra attstämningen där är explosiv, och det anknyter direkt till de frågor vi härbehandlar. Detär den stora gruvarbetarstrejken, som skakade hela , Jagtycker att det finns anledning i det här sammanhanget att fästa riksdagensuppmärksamhet på att frågan om pension vid är ett krav som en eniggruvarbetarkår står bakom. Enav de stiligaste arbetarmanifestationer som gjorts förekom iMalmberget strax . Då ställdes det helt dominerande kravet ompension för gruvarbetare . har opinionen bara växtoch irritationen över att den här frågan inte kunnat lösas är nu så stark atten ytterligare förhalning kan innebära en ny stor gruvarbetarstrejk. Det ärlika bra att säga det. Vill man ha det? Kan det lig:?a i samhällets ellerLKAB:s intresse? Jag tror inte det, men mullrar det i gruvorna i norr så attrisken för en ny storkonflikt är aktuell. Det har gruvarbeiarna i malmfälten bellmig hälsa denna kammare, och den hälsningen tycker jag all denna församlingskall ta på allvar, LKABär den största gruvarbetsgivaren. Del statliga företaget borde för länge sedanha gått före med gott exempel, i stället för att som man nu gör använda sig avalla möjliga manipulationer för att skjuta frågan framför sig år såatt risken för en ny storkonflikl, med pensionsfrågan i botten, nu är heltuppenbar. Manhar enhälliga mötesbeslut bakom sig, där det sägs alt pensionsfrågan är isärklass den viktigaste. Det har de stora gruvfackföreningarna, 4:an och 12:an,klargjort inför offentligheten. Det har talats om att lägre pensionsålder ärtänkbar, men det skulle gälla enbart för underiordsarbetare, med vissamodifikationer. Det är inte acceptabelt och längst uppe i norr är det härfortfarande en öppen fräga. Dessutom vet vi att det är praktisktogenomförbart, därför att när gruvarbetare som har underiordsarbete böriararbeta ovan jord - det behöver inte ta , det kan röra sig om betydligtkortare tid - kan de vara märkta av sitt arbete underjorden. Dessutom visar enutredning som åtskilliga torde ha läst, bl, a. socialministern, att medeltidenför hur länge en gruvarbetare står ut under jorden ligger pä . Avdet kan man dra slutsatsen att med den överenskommelse som skisseras är delytterst få som kommer i åtnjutande av förmånen med lägre pensionsålder. Närdet gäller den nuvarande situationen - om vi tar gruvförvaltningsom exempel - sänks pensionsåldern för underiordsarbetare med . Mensamtidigt görs det på ett sådant sätt att pensionsåldern för ovanjordsarbetarehöjs med tvä år. Den kan möjligen låta litet konstigt, men till i århar den s, k, rationaliseringspensioneringen gällt. Den har inneburit attjobbare, oavsett om vederbörande jobbat under eller ovan jord, på företagetsbegäran kunnat få pension . har man rationaliserat färdigtoch därmed är det också slut på de s, k, rationaliseringspensionerna. Manerbjuder inte längre pension vid . Nustår man mitt uppe i en förhandling, som tydligen inte ger såtillfredsställande resultat som man krävt från gruvarbetarhåll. Jag vill erinraom alt detta inte är något nytt krav. Det är faktiskt lika gammalt somgruvdriften i , publicerades ett faksimil ipressen. Det fanns någonting som hette , som tilldåvarande riksdagsmannen aktualiserat kravetpå gruvarbetarpension vid . Så det är sannerligen ingen ny fråga och denär fortfarande olöst. Innanjag åkte hit, fick jag besök av en gammal gruvarbetare. Han bad mig läsa upp endikt för den här kammaren. Det skall jag också göra. Det är inget poetisktmästerverk, men det speglar stämningarna på ett ganska bra sätt. Den anknytertill den demonstration man hade strax . Dikten lyder så här: "Tusenman har tågat/det var demonstration/med krav om lägre/ålder att fä ut ipension/Även att den gamle/ej skall lida/- fattigdom -/Knapra och försaka/somett fattighjon , , , Såenkla voro kraven/som kom från denna här/'Som människa fä leva/så sompensionär' Attåldersgränsen sänkes/är berättigade krav/alltför många ligger/ före sextio isin grav/Alltför många lider/när kraft och hälsa svek/ en föfid av arbetsåren/igruvor och i verk. Desom sig har klarat/fram till /de äro ej så många/ de måste fä pension. Mängahar där ute/på sin arbetsplats/slutat att förnimma/för tidigt lagts igrav/Liemannen skördar,, ,/alltför många liv ,, ,/ hos dem vars hälsabrutits/av gruvors släp och slit. Dåmåste man se kravet/"Pension vid "/vara rätt och riktigt/detingen prutmån tål," Röriigpensionsålder m. m. Rörligpensionsålder m. m. Detvar som sagt inget poetiskt mästerverk, men det kom direkt ur en gammalgruvarbetares hjärta. Överläggringenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i Boriänge, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 15punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHagberg i Boriänge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr i m, fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i belänkandet nr 15 punkten2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av iVikmanshyltan m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröslat för ja-propositionen. Då i Vikmanshyltan begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels ulskollels hemsiällan, dels reservationen nr 3 avherrar Ringaby och , och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 15punklen 3 rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 3 av herrar Ringaby Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrRingaby begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherr i Boriänge, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 15punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslat för ja-propositionen. Då herrHagberg i Boriänge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Röriigpensionsålder m. m.