prot · FY0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Men måsle verka för all dessa system förbättras. Delgäller särskilt i fråga om de länder - bl. a. EG-sialerna -som tillämpar syslemmed lullkontingenler, dvs. vafie år fastställer en viss ram för hur mycket somfår föras in till förmänliga eller inga tullar. OcksåSverige har skäl att se över sitt lullpreferenssyslem, sä som vi krävt frånfolkpartiet. Av statistiken frän 1973 framgår att import för långt över mifiardenfrån de 59 länder som då hade anslutit sig lill systemet inle omfattades varesig av tullfrihet eller av den nya förmänsbehandlingen. Härfinns skäl all ylleriigare vidga varuområdet och vara mer återhållsam medkvantitativa begränsningar gentemot . Jag vill frågahandelsministern om han delar min uppfattning. Hen (vpk): Utrikesministerns deklaration inleddes med tvä meningar, bådadjupt betydelsefulla: "Världens folk förenas i längtan efter fred.Kärnvapenkriget framstår som del ödesdigra hotel för hela mänskligheten. "Dessa tvä meningar barett utomordentligt vikligl komplement i vad som sadesmol slutet av deklarationen; att den officiella reaktionen på kolonialism,rasförtryck, grova sociala orättvisor och andra kränkningar av mänskligarättigheter hämtar sin kraft i en engagerad svensk opinion. Fred och framstegär konkreta tillstånd, men de uppslår inle och de bevaras inte ulan en ständigfolklig kamp. - under det kalla krigels höjdpunkt - var delta ingensjälvklar, okonlroversiell sanning. offentliggjordesStockholmsappellen, en enkel appell i fyra meningar med krav på"ovillkorligt förbud mot atomvapnet, som är ett vapen för terror och förmassuirotning av människor". Till den dåvarande hederbör det sägas att det inle gjordes några officiella svårigheter förVärldsfredsrådet att samlas i för att överlägga om åtgärder mol dettredje världskrig, som då verkade sä ohyggligt sannolikt. i övrigt var del gott omsvårigheter. Direktören för gamla , där det nya med sammanamn nu finns, bröt kontraktet med Svenska Fredskommillén föresammanträdet. Det hjälpte inle alt vi väntade professor ,, och många andra världsberömda personligheter.Hotelldirektören sade utan omsvep att han varken ville ha dem ellerVäridsfredsrådet som gäster. Den appell som gjorde till ettlegendariskt namn i snart sagl vafie liten stad och by väriden över utarbetadesi en fönsteriös källarlokal vid Götgalan, den enda lokal som fanns att få medkort varsel. Underen väldig folklig kampanj i de allra flesta av jordens länder samlades sommarenoch bortåt 500 miljoner namn under Stockholmsappellen,- därav 330000 i . denna mobilisering av väridsopinionen, den största ihistorien, är del möjligl all kärnvapen hade använts i eller mol devietnamesiska befrielseslyrkorna vid . Detär Stockholmsappellen offentliggjordes, och det finns skälatt understryka att denna och andra världsomfattande kampanjer mol kärnvapenhoieloch den ständiga verksamhet som fredskommittéer, progressiva politiskapartier, den fackliga rörelsen samt kristna och andra religiösa samfundbedrivit och bedriver har varit förutsättningen för de stora framgångar som -trots allt - kan registreras. De har utgjort den engagerade opinion som genkraft ät mänga regeringars ansträngningar all minska spänningen, ökasäkerheten, vidga och fördjupa det mellanfolkliga samarbetet och till sistgöra freden till ett bestående och oåterkalleligt tillstånd. Utrikesministernhar i sin deklaration redogjort för de många betydelsefulla organ ochkonferenser som bearbetar olika avsnitt av detta viktiga tema:SALT-förhandlingarna, nedrustningskonferensen i , förhandlingarna i Wienom ömsesidiga truppreduktioner i , konferensen för säkerhet ochsamarbete i och den konferens -- som inleds i förall granska tillämpningen av icke-spridningsavtalet rörande kärnvapen. Enmyckel viktig uppgift för den sistnämnda konferensen blir an förmå ,och ytterligare några stater att biträda icke-spridningsavtalet och attstärka kon-irollorganisalionen så att kärnkraftens fredliga användning inle avnågon stat kan transformeras till militär. Den viktigaste uppgiften av allaförblir givetvis alt hejda den nukleära kapprustningen och få till stånd entotal nukleär avruslning. Så länge del finns 7 000 amerikanskakärnslridsspel-sar enbart i är det verkligen motiverat att en bredopinion har uppmärksamheten riktad mot della ständiga, verkliga hot och inleavleds av kampanjer om verkliga eller hypotetiska hot av en hell annan ochoändligt mycket mindre storleksordning. Molbakgrunden av den utveckling i positiv riktning som varit så tydlig i Europakontrasterar USA-imperialismens desperata ansträngningar att hålla krig ochförtryck i gång i andra delar av väriden. "vill inte hafred i Cambodja under Sihanouks ledning", hette del i en Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt ledarartikel i denamerikanska tidskriften . "Men han kan inle vinna iCambodja och det är tydligt all han förlorar om det inte blir en amerikanskinvasion i slor skala. Alt kriget inte fiänar några ideologiska syften ärförenligt med Kissingers förakt för ideologi som grund för maktpolitik .Hundratusentals blöder och svälter och dör bara för attupprätthälla vår utrikesministers rykte som världens kanon nummer ell." ;skongress antog 1973 en lag som förbjöd regeringen att direkt eller indirektanvända budgetmedel för kriget i Cambodja och Sydvielnam. Men harUSA s. k. privata flygbolag, som kan fortsätta interventionen med flygvapnetsplan och flygvapnets piloter. Sedan planens militära tecken målats över ochpiloterna fåll en civil maskering kan ;s regering fortsätta alt hälla degenomrullna regimerna i och under armarna. Svenskaregeringen borde nu också formellt erkänna realiteterna i Cambodja ochSydvielnam genom att upprätta fulla diplomatiska förbindelser med de regeringarsom så länge, sä tappert och så skickligt varit sina folks legitimaföreträdare. borde nu ulan ylleriigare dröjsmål erkänna PRRoch GRUNC. Del är också nödvändigt att alla regeringar, som i olika formerstöder de indokinesiska folken, uttalar sin mening, klart och kraftfullt, mot USA-regeringensfortsatta intervention i . IChile fortsätter terrorn. Också där stöds den alltmer isolerade mililäriunlanmed alla medel av det officiella , som ju också har ansvaret för attmililäriunlan kom till makten. Jagdeltog i den session som Internationella kommissionen för undersökning avjuntans förbrytelser i höll i . Deföregående sessionerna i och fick - liksom denna session- solidaritetslelegram från statsminister och statsministrarna i bl.a. de övriga nordiska länderna. Också i fick slöd av regeringen i värdlandet. president, , höll öppningsanförandei i De sköna konsternas palats, som fylldestill trängsel av 3 000 personer från 35 länder. Han fördömde i otvetydigaordalag roll i ; "Interventionen har bevisats, erkänts och ävenskarpt kritiserats av framstående personer och institutioner i elt land somgentemot använde former för inblandning som inte får tolereras." Fleratiotal chilenare vittnade om den barbariska tortyr de själva underkastats ijuntans tortyrkammare. I sin deklaration på grundval av allt del förelagdabevismaterialet upprepade den internationella kommissionen med ännu starkareeftertryck sina tidigare maningar lill personer, organisalioner och regeringarall avslöja de allvarliga förbrytelser som begåtts av fascisfiunian i ,all fördöma intervention i , att aktivt stödja det chilenska folkeli dess kamp för all återupprätta mänskliga rättigheter, en laglig ordning ochen författningsenlig regeringsform samt all kräva omedelbar och villkorslösfrigivning av alla de mer än 8 000 politiskafångarna. Ellsärskilt problem utgör de chilenska flyktingarna i . Bara i treländer har de beretls en någoriunda trygg - i , ochMexico. 1 andra länder, som i , lever de under outhärdliga förhållandenoch i ständig fruktan för att bli utlämnade till tortyr och en ofta säker död.Frågan är pä vad sätt skulle kunna bidra utöver de slora insatser somgjorts här för att la emot chilenska flyktingar. En möjlighet, kanske denbästa, skulle vara att bistå de flyktingar som tagits emot i de nämndalatinamerikanska länderna. Bidrag lill deras försörining, utbildning ochsysselsättning där skulle möjliggöra för flyktingar i andra länder, såsomArgentina, all komma dit och fä leva under tillfredsställande förhållanden,tills den chilenska motståndsrörelsen störtat juntan och återupprättat ellfritt och demokratiskt . Tillsist bara några kommentarer lill etl utrikespolitiskt engagemang som står sticki stäv mol den politik som för i FN, vid de internationellakonferenserna och gentemot folken i bl. a. och de tidigareportugisiska kolonierna. Jag syftar på vad som omväxlande kallas lEP, lEA och"ofieklubben" men som jag i interpellalionsdebalten med utrikesministernden kallade "Kissingers neokolonialisliskapetroleumfront", ett namn som mera korrekt karakteriserar dennaorganisation. Jag kan inle nu inom ramen för den lid jag har till miltförfogande gå i polemik mot handelsministern, men mitt partis ordförande, , har redan berört della tema. Vänsterpartietkommunisterna kräver all regeringen avstår från all engagera i dennaUSA-ledda blockbildning. Vårt land kan och bör köpa ofian direkt frånproducentländerna. Vi bör nationalisera de multinationella energiföretagen iSverige. Delta är det enda acceptabla alternativet lill all underordna svenskenergipolitik under och de multinationella bolagens välde. Detta är etlalternativ till gagn för både del svenska folket och folken i . Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt Med hänsyn till karaktären pä de inlägg som har gjorts i denna debatttror jag att jag i detta tiominutersinlägg kan begränsa mig till att ta uppnågra frågor som har rests. Jagvill till säga all vad del gäller situation och denpåverkan som denna kan utsättas för genom inrättandet av så ärdet väl en tänkbar konsekvens att tillkomsten av stödfonden i själva verketökar möjligheter att låna i Valutafondens s. k. ofiefacililet,eftersom arrangemang uppenbart nog minskar industriländernas anspråk pälän från Valutafonden. Den bör alltså i det avseendet lämna ett större utrymmeför att använda sig av Valutafonden. Dessutom har förslag lagts framom ytterligare särskilda åtgärder inom ramen för både och Valutafonden,somskall la sikte på situation. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt är dels en möjlighet lillån lill subventionerade räntor i Väridsbanken, det som har kallats "tredjefönstret", dels ell liknande arrangemang inom Valutafondens ofiefacililet.De här båda förslagen bearbetas nu inom banken och fonden. HerrBurenstam tar upp den i och för sig viktiga frågan om skyddsklausulernavid de kommande GATT-förhandlingarna. Del finns ell samband mellanskyddsklausuler och den grad av lullavveckling som man kan uppnå iinternationella förhandlingar. Allt lyder nämligen pä att en långt gåendehandelsliberalisering förutsätter all man skapar möjligheter attskydda sig vid s. k. marknadsslörning. Jag instämmer i alt förhandlingarna i inte får leda lill arrangemang som görall skyddsåtgärder kan tillgripas på elt otillböriigl och icke avsett säll. Medandra ord: De får inie bli ell bidrag lill allmän proteklionism, utan de skallfiäna syftet alt underlätta en liberalisering av världshandeln. Fråganom selekliva skyddsåtgärder, som vände sig mol, är merkomplicerad än han låler påskina. Nuvarande GATT-regler innebär all man vidmarknadsstörande import får tillgripa skyddsåtgärder, men de måste varaicke-diskriminaloriska, dvs. de kan inte sältas in bara mol det eller de ländersom förorsakar marknadsstörningen. Även i sammanhanget helt oskyldiga länder -som inle stör någon marknad - drabbas, och det anser vi strider mol detövergripande syftet med . är jag medveten om att det, om vi nulegaliserar selekliva skyddsåtgärder - vilket jag ännu inie vel -, finnsproblem som måsle lösas i sammanhanget. Det blir en uppgift för våraförhandlare att bidra lill en väl avvägd förhandlingslösning. Men jag delaralltså inte uppfattning att vi skulle sträva ål andrahållet och vid förhandlingarna försöka undanröja tanken på selekliva skyddsåtgärder. Jagvill också säga lill att den parallell han drar medSveriges läge under EG-förhandlingarna kanske inle är hell lyckad. Jag vill imin lur påminna om alt den förutsättning som moderatasamlingspartiet då, och lydligen också , arbetade med - att etlneutralilelsförbehåll kunde göras - inle existerade. Jag har i den här kammarenvid flera tillfällen försöki göra klart för företrädare för moderatasamlingspartiet all vi hade fän entydiga besked om att man inte genom någotförbehåll kunde dra sig undan frän de politiska syftena med den europeiskagemenskapen om man ville bli medlem. Men den pedagogiken har ännu inte gått inhos moderata samlingspartiets ledning, det är tydligt. Tillherr , som lar upp frågan om den handelspolitiska behandlingen avutvecklingsländerna, skulle jag vifia säga föfiande: I Tokyo-deklarationen, somalltså är det politiska underlaget för de kommande GATT-förhandlingarna, harman erkänt betydelsen av att inle bara behälla ulan också förbättra det s. k.generella preferenssysiemet, dvs. de särskilda tullältnader som i-ländernalämnar lill men i princip inte till andra i-länder.Vi kommer naturligtvis i anslutning till GATT-förhandlingarna alt undersöka ivilken utsträckning vi också kan förbättra del varuurval och det system vi har.Genom tullsänkningar och särskilda tullförmåner för är nämligen i stort sett av den totala importen från de här länderna tullfria iSverige. Med andra ord; tullbeläggs bara etl fåtal varor. Del är dels demyckel känsliga produkterna på textil-, konfektions-,.sko- och läderomrädena,dels vissa produkter som faller under jordbruksregleringen men lulllekniskiklassas som industrivaror. Frände länder - inte 59 utan 66 - som har erbjudits tullpreferenser uppgick dentotala importen till lill ungefär 3,5 mifiarder kronor . Avdelta belopp omfattades 324 mifi. av del svenska preferenssystemet ochdärmed av tullfrihet. faller alltså utanförpreferenssysiemet. Man måste fråga sig: Varför? Denförsta och mycket, enkla förklaringen är att ungefär 2 mifiarder kronor avdenna import redan tidigare var tullfri. Då återstår alltså 1,1 mifiarder kr.Av dem utgjordes 630 mifi. Pä kaffe ulgår en myckel låg tull, 3 ä4 96. Den har inte någon handelspolitisk syftning utan en fiskal innebörd. ligger alltså inom vår känsliga sektor, dvs. textil, konfektion, skoroch läder. Viförbättrade för någon lid sedan - del var -preferenssysiemetpä det sättet att ytteriigare ett antal varor lades in. Del gällde föru-länderna så pass intressanta produkter som frukikon-server, vindruvor ochvin. Under fiolåret bevifiades ytteriigare etl antal länder förmånsbehandling.Vi utvidgade alltså gruppen. Jag kan konstalera att de möjligheter tillförmånsbehandling som finns utnytfiades lill 73 96.Internationellt sett är det en myckel hög siffra, kanske den högsta i väriden. Jag har velat lämna denna redovisning därför all drivertesen att det finns omedelbara möjligheter att utvidga det svenskapreferenssysiemet för utvecklingsländerna. Jag måste fråga : Kan manmol den bakgrund jag har målat upp ange vilka varuområden vi skall lägga undertullfrihet? Den motion som har väckt ger inle någon vägledning idelta grundläggande avseende. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt () kortgenmäle: Jag är överens med handelsministern om alt stödfonden uppenbart lillsin effekt ökar volymen på kredilmarknaden och därför också bör kunna vidgamöjligheterna för till lån i oljefaci-lileien. Handelsministerngav en intressant information beträffande utvecklingen av de ytterligaresärskilda åtgärder som planeras, t. ex. den subventionerade räntan iVärldsbanken. Min fråga såsom en logisk följd av denna information blir: Anserden att detta är tillfredsställande? Vilken är den svenskaregeringens vifieinriktning när det gäller möjligheterna att vidta åtgärder föratt ufiämna förhållandena Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt mellan rika och faltigaländer och därmed skapa förutsättningar för avspänning i världen? Sedan,herr talman, vill jag kommentera vad handelsministern senast sade omhandelshindren. Jag skulle vifia komplettera med att konstatera att delknappast räcker med att analysera problemen. Regeringen måsle också agera motde protektionistiska tendenserna. Min fråga är: Vilka åtgärder planerar man föratt komma till rätta med de oroande företeelser i protektionistisk riktning somvi nu med växande intensitet varseblir? Låtmig säga alt det finns också en positiv sida i delta, nämligenutvecklingen av handelsutbytet med de ofieproducerande länderna. Del hade varitav värde om handelsministern här hade kunnai redovisa hur detta samarbeteutvecklas och vilka åtgärder som är aktuella för att ytterligare utvecklahandelssamarbeiel med dessa länder. Hen ()kort genmäle: Jag tror faktiskt all jag begriper sambandet mellan tullavveckling ochskyddsklausuler ungefär lika bra som handelsministern. Vad jag konstaterade imitt förra inlägg var alt sådana skyddsklausuler som finns kan böriaförtydligas, della alldeles särskilt om tullpoliliken medför att olikanäringsgrenar ligger allt öppnare för snabbt skiftande internationellakonkurrensförhållanden. Jag vilt emellertid understryka än en gång att jaganser all det är ell väsentligt svenski intresse all dessa klausuler inteutformas så att de blir en ofta utnytfiad ersättning för tullar. Här finnsnämligen en ganska påtaglig risk för att när de handelspolitiska instrumentenblir mer och mer selektiva får ell litet land, under tryck frän större länder,svårt att använda dessa selektiva åtgärder, som det lilla landet harsvårt alt protestera när större länder tillämpar åtgärderna. Delta tror jagfaktiskt att handelsministern nästan skulle vara beredd all instämma i. Sedanhar vi frågan om min parallell mellan den internationella energipolitiken ochEG-förhandlingarna. Den var inle så lyckad, sade handelsministern. Det ärklart att alla paralleller hallar en smula, men jag lycker att den här ärganska lyckad. Först och främst var krislägessi-tualionen myckel aktuell iEG-diskussionerna, och vi har ju en parallell här. Vad sedan gällerneutralilelsförbehållel ändrade regeringen inställning i frågan huruvida manskulle förhandlingsvägen undersöka möjligheterna alt få elt sådant förbehåll.Regeringen ändrade sig långt innan man hade undersökt dessa möjligheter. Omregeringen sedan i efterhand finner att del kan vara lämpligt i en debatt, t.ex. den vi för , att göra gällande att ell sådant förbehåll inte skullekunna medges, så anser jag alt del inle har så stort bevisvärde. I fråga om deninternationella energipolitiken har del ju visat sig möjligt att fä etlneutralilelsförbehåll. Varför hade det inte varit sannolikt, ifall den svenska regeringenhade önskat det, att den också skulle ha kunnai få ett sådant förbehåll iavtalet med ? Vidare har vi frågan omvalutasamarbetet. Del finns en allvarlig risk - och del skulle varaintressant att höra handelsministerns uppfattning här - all kostnadsnivånkommer att stiga snabbare i än i andra länder. Är handelsministernberedd att säga att regeringen måsle driva en bättre antiinflationspolitik, omdet skall vara möjligt att utnytfia de fördelar som handelsministern ideklarationen menar är förenade med delta valutasamarbete? HenWIRTÉN (fp) kort genmäle: Det finns en rad skäl för att vidga möjligheter att kommamed i den internationella handeln. Jag tror inte att det behöver råda någonmotsättning mellan handelsministern och mig om detta. Lät mig bara peka på ensådan sak som all exportinkomsterna naturligtvis spelar en betydligt störreroll för dessa länder än hela del offentliga biståndet från den övriga världenoch alt handelsutbytet påskyndar hela den ekonomiska utvecklingen i u-ländernapå ell alldeles speciellt sätt. De har ju en ojämnt sammansatt export. Det ärråvaror som de exporterar i första hand, och flera av länderna är beroende avbara etl fåtal råvaror. Man kan vidare peka på hur faktiskt andelav världshandeln har sjunkit och hur flera av i-länderna harspeciellt höga tullar på färdigvaror, som just dessa länder har behov av attsäfia mer av - och lägre tullar på råvaror som skulle kunna förädla. Dellaär alltså några skäl - del finns betydligt fler - som talar för all den linjevi i har kämpat för, all vidga chans i deninternationella handeln, varit välmotiverad. Vi är i och för sig beredda attsäga all regeringen i olika sammanhang - i GATT-förhandlingarna och vid denärliga översynen inom av systemet med tullpreferenser för - hartryckt pä för att fä förbättringar i också andra länders handelsförmåner föru-länderna. Men del hindrar inte, herr talman, alt man kan konstatera all ocksåSverige har bibehållit tullar på områden där är särskiltkonkurrenskraftiga och att regeringen har ingripit mol u-landsimport när denenligt regeringens bedömning har tenderat att konkurrera för hårt med svenskaföretag. Atthär precisera vilka varor man skall ta med utöver dem som finns med låtersig knappast göra. Den debatten måsle föras i annat sammanhang, och därföravstår jag från det för dagen. Menlåt mig lill sist säga, herr handelsminister, att om vi nu själva har varitgenerösa i några fall. så är väl en huvudroll i fortsättningen all också selill att andra länder går i samma spår och gör det i allt snabbare takt för altge en ökad chans i väridshandeln. Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt (vpk) kortgenmäle: Herrlalman!Jag lycker att behandlingen av verkligen sticker en i ögonen närdel gäller Kissingers ofiefront. hållning är representativ för denoro som åtskilliga av dessa länder ger uttryck åt, uttryck som praktiskt tagetinle alls refereras i svenska massmedia. När de 13 OPEC-stalerna höll sintoppkonferens i i börian av denna Utrikes-,handels-och valutapolitisk debatt månad, var del betecknandeall ofiefrågan kopplades med frågan om andra råvaror och den s. k. tredjevärldens utvecklingsproblem. Observatörer frän var närvarande. Isitt hälsningsanförande föreslog president att OPEC bildar en specialfond pä för alt göra de ofieproducerande ländernas exporlöverskott tillgängligtför länder som befinner sig på utvecklingens väg. Beträffandevissa ofieproducerande länder - Boumedienne syftade tydligen pä lEA -sade hanbl. a. föfiande: "Trots OPEC:s framgångar avstår imperialismen inte sålätt från sina privilegier. Det våldsamma ordvalet, de öppna hotelser somuttalats som svar på justeringen av ofiepriserna, och alla planer som syftartill att förstöra dessa åtgärders effektivitet är ett karaktäristiskt uttryckför imperialismen." Boumediennefortsatte; "I denna nya fas av våra relationer med de industrialiseradeländerna bör vi fördubbla vår vaksamhet om vi vill försvara och konsolidera vadvi vunnit i vår kamp ." Ocksåav det utkast till en "högtidlig deklaration" som OPEC-kon-ferensenoffentliggjorde framgick klart vilken skarp motsättning del finnsmellan OPEC och Kissingers neokolonialisliska pe-iroleumfront. vidgade med ell raskt grepp den här debaiten till allomfatta hela den svenska biståndspolitiken, då han efterlyser den svenskaregeringens vifieinriktning när del gäller ufiämningen mellan rika och fattigaländer. Jag tror inle att vi nu har möjlighet att la upp en debatt om hela densvenska biståndspolitiken. Men låt mig svara på mera konkreta ochnäraliggande fråga, nämligen om regeringen anser att lägel ärtillfredsställande. Svaret är ett rungande nej. Del som borde göras och det somi en enkel anständighets namn måsle ske är all alla de länder som har ställt utslora löften också, åtminstone i ringa mån, böfiar uppfylla dem när det gällerdet reala resursslödet från i- lill . Jämfört med del gapande hålet ii-ländernas solidaritet med spelar naturligtvis de här arrangemangeni Valutafonden och Väridsbanken en mycket liten roll. situation ärnästan desperat i en rad fall. Men,herr lalman, om jag nu går över lill vad den här debatten egentligen skullehandla om, så ville också ha reda på hur angriper deoroande företeelser till proteklionism som har dykt upp .