prot · FY0990 · 1975-12-31 00:00:00 — Utifråndenna verklighet valde jag att skriva en motion som syftade till enliberalisering av charlerreglerna, vilkas öde främst bestämmes av deskandinaviska trafikministrarna. Åtgärderna för en liberalisering kan varamänga, men framför allt har önskemålen kretsat kring förändring av reglerna omantalet minimidagar för charterresa, möjligheten att arrangera resor mellaneuropeiska huvudstäder och kanske framför allt nya resmål. Under de år somexpansionen pågätt inom den skandinaviska charterverksamhelen har ocksåreglerna dä och dä förändrats till det bättre. Nya regler om kortvariga resoroch mindre antal passagerare pä resorna är några förändringar som förbättratutbudet av resor. Iförra årets motion berörde jag en näraliggande fräga som gällde behovet av enparlamentarisk utredning om bl. a. den framlida charter-verksamheten. Deltagjorde jag nu inte bara för all det brukar vara populärt att krävaparlamentariska utredningar i viktiga frågor, utan jag gjorde det av denanledningen att vi just inom luftfartspolitiken har haft så gott som enbartämbetsmannautredningar, där trafikministrarna kommit in i slutvändorna. Dettagäller inte bara chartertraflken utan ocksä vårt inrikesflyg - i frågor omlinjetaxi m, m. Det skulle inte skada, enligt min och mänga andras - även inomluftfartsverkets fiänstemanna-kär - uppfallning, om parlamentariker fickmöjlighet alt utreda frågan om vårt framlida flyg och dä inle minstcharterflyget. Det skulle vara intressant att få höra kommunikationsministernssynpunkt pä,denna min uppfattning. Denstora frågan måste vara hur längt man kan gä i liberaliseringen avcharterreglerna utan att allvarligt ifrågasätta SAS verksamhet. I del nuvarandesystemet med återkommande - om jag så får kalla dem -presenter lillresearrangörer och charlerbolag med exempelvis nya resmål, lycks man helt lämnaprincipfrågorna därhän. Således måste vi veta svaren pä frågorna hur enutbredning av charterflygel egentligen skadar det regufiära flyget, om man överhuvud laget kan tala om någon skada, och var gränserna i sä fall gär förcharterflygets verksamhet så att vi inte skall försvåra SAS arbeie. Jag ärövertygad om att del skulle vara till fördel för arbetet och planeringen inomSAS, hos researrangörerna och charterbolagen om man verkligen flck klarlagt hurreglerna skall se ut . Som exempel pä svårigheter som kan uppslåvill jag nämna att när de nya resmålen, däribland , offentliggjordesförra året uttalade SAS stor förvåning - i alla fall enligt tidningsuppgifler - Omstörre frihet för charterflygtrafiken Nr 90 eftersom man i det flygbolaget jusl var i färd med att öppna enregufiär Måndagenden '""'''" M''°- Detta visar att vet man inte rikligt vilka spelregler som 26 mai 1975 finnspä marknaden, sä kan det slälla lill trassel för alla inblandade parter. Jagkan också hänvisa till uttalande som DAC - ett skandinaviskt Om större frihet fördepartementalt arbetsutskott för översyn av charterbeslämmelserna-charterflygtrafiken gjorde . Där sades bl. a. alt sällskapsresorinte bör tillålas till sådana destinitioner som beflygs av SAS eller som påverkarIraflkun-derlaget för närliggande SAS-linjer. Vidare uttalades att det kan varaett skandinaviskt intresse att reservera vissa deslinationer för linjefarten,trots att SAS ännu inte tagit upp trafik pä ifrågavarande sträckor. - Dettaframgår av trafikutskottets betänkande 1974:24. Jagmenar att med sådana mycket vaga formuleringar är del svårt för alla inblandadeall egenlligen vela vilka regler som gäller. Det skulle vara av stort värde omkommunikationsministern även pä denna punkt ville redogöra för sin syn på deprincipiella frågor som berör både charter-och reguljärflygets framtidavillkor. Somsvar på min fråga om vilka ätgärder kommunikationsministern vidtagit ianledning av den positiva inställning som traflkutskottel visade ivad gäller charterverksamheten redovisar kommunikationsministern utförligtjust utskottets ställningstaganden . Men endast etl par rader iinterpellationssvaret innehåller uttryck för en fortsalt positiv behandling pådepartementsnivå av charterreglerna. Kommunikationsministern säger bl. a. attförra årets förändringar av charterreglerna och den positiva syn påcharterverksamhelen som visades därmed "återspeglats i den prakliskautformningen och tillämpningen av charlerreglerna. Utöver de omfattande förbättringarsom var en direkt föfid av beslutet har vissa andra betydelsefulla åtgärdervidtagits." Som exempel på del senare nämns att bestämmelserna omföreningsflyg mjukals upp. Med anledning av denna avslutning påinterpellationssvaret mäste jag göra följande kommentarer. Fördel första kan man knappast tala om omfattande förbättringar som en föfid avförra årets nya charterregler. Det var förbättringar, men huruvida de varomfattande eller inte tvistas det om på mänga häll. Av de dä nya sex resmålenär del bara ett - - som anses vara realistiskt. De övriga resmålen - som inte heller de bestämdes i samrådmed researrangörerna - kommer knappasl att ulnyUjas pä grund av länga och dyraresor men ocksä pä grund av resp. länders små möjligheter att erbjudaskandinaviska turister den eflerfrågade servicen. 1della sammanhang vill jag fråga kommunikationsministern: Vad finns det för möjligheter alt exempelvis -och - skall öppnas för chartertrafik? är del mest efterfrågade nya resmålet, och de berörda länderna har vid uppvaktningar gjort en rad propåer där de klart uttalat att de är villiga att la emot svenska turister. Del synes som om och dessutom är prioriterade 50 länder i vär u-hjälpspolilik, och del kan ocksåvara elt skäl all visa att nian har intresse för attnärma sig dessa länder med en turisttrafik. Fördet andra skulle jag vara tacksam om kommunikationsministern kunde utveckla vadsom menas med all "vissa andra belydelsefulla ätgärder vidtagits"för att liberalisera charterreglerna. Såvitt jag förstår ger de nya reglerna omföreningsflyg ingen betydelsefull effekt vare sig för de stora gruppernakonsumenter eller för producenter i branschen. Det finns mycket mer att tala om när det gäller charter ochturistresor, men jag skall inte vidare utveckla dessa frågor i dagens debatt.För den skull nedvärderar jag inle sådana frågor som - för alt ta ett exempel -varför det skall vara så höga passageraravgifter när man åker frånSturup som när man åker från . En del andra frågeställningar flnns somsagt också. Avslutningsvisvill jag dels tacka kommunikationsministern för del svar jag fått, delsunderstryka det viktiga i att man - och det tror jag att vi är överens om - närdet gäller både det regufiära flyget och charterflyget får klara regler fördenframtida verksamheten. Detta är ju ytterst en fråga om att vi till lägstamöjliga priser och med god service skall kunna erbjuda fler människor att påsin semester besöka geograflskl avlägsna - och om inte chartern fanns ävenekonomiskt sett avlägsna -resmål. Omstörre frihet för charterPygtrafiken Det var mänga frågor som ställde, men jag skall försökafatta mig så kort som möjligt. Låtmig dä böfia med den fråga som framställde i slutet av sitt anförande.Han efterlyste en parlamentarisk utredning, som jag uppfattade skulletillsättas här i vårt land. Sä här har jag litet svårt att se vilkenglädje vi skulle ha av en sådan parlamenlarisk utredning här i landet, när viju hela liden måste diskulera dessa frågor utifrån skandinavisk synvinkel. Viarbelar ju här med gemensamma skandinaviska regler och bestämmelser, och ingenhar ifrågasatt att vi skulle fortsätta att resonera pä skandinaviskbasis. Vidaretycker jag del är litet orättvist mot DAC all säga all det inte har skettnågonting där. Tvärtom har del skett en hel del förbättringar, naturligtvisinte så mänga och stora som researrangörerna hoppats - dithän lär vi välaldrig komma - men utöver det som jag tyckte var värt att ta med iinterpellationssvaret har det skett rätt mycket som jag är övertygad om allocksä känner till och som vi väl alla kan vara överens om flnns medi hela detta paket. Jag nämner här bara rent rubrikmässigt all det nu ärmöjligt att anordna fyradagars sällskapsresor lill de traditionellasemestermålen vid . Det aren gammal begäran frän researrangörhållsom vi ju har sagl ja till. Likaså vill jag nämna utvidgningen av möjligheternatill charter med s. k. weekend-resor med två övernattningar över veckosluten,dels till frän andra europeiska länder, dels från huvudstäderna iSkandinavien till olika platser i våra grannländer. Jag vill ocksä nämna kravetpä en Nr 90 ändring av sällskapsresegruppernas storlek. Det har vi ocksätillgodosett. .,, , ._ nämnde bl. a. de nya resmålen, och därkan det definitivt ,n-ir intevara riktigt att säga att flertalet av de sex resmål som nämndes har varilobekanta eller ointressanta. Redan innan traflkministrarna fal- Om Större frihet för tadebeslut om dessa nya resmål hade ansökan inkommit om tillståndcharterflygtrafiken till sällskapsresor till ålminslone ett av de nya målen,nämligen till . Ansökningar har också inkommit och bevifials när delgäller resor till och . Såvitt jag förstår är resebyråerna ocksäintresserade av de resmålen. HerrDanell diskuterade också frågan om linjeiraflken kontra chartertraflken ochtog på nytt exemplet med och i . Där vill jag klart ochtydligt deklarera att vi till de länderna redan har stamlinjer av denkaraktären att ansökningar som inkommit frän researrangörer, oavsett om de harkommit in i , eller , konsekvent har avslagits med detgemensamma motivet att vi till de resmålen h;ir mycket känsliga stamlinjer somvi inte kan gä förbi i diskussionen. Jag tycker också vi skall försöka bliense om all i den diskussion som frän tid till annan förs om ylleriigareliberaliseringsåtgärder inom charterflyget måste vi ändå ta med den verklighetsom vi lever i och som vi alllid måste ta hänsyn till, nämligen den att vi harSAS-företaget som vi knappast kan komma förbi, hur gärna vi än skulle vifia detutifrån någon eller några intressenters synpunkler. Sedantror jag ocksä att har litet fel när han säger att man inte hardiskuterat principerna för nya chartermåls inverkan på linjetrafiken. Jag haråtminstone ell svagt minne av att det i DAC-kom-mitléns rapport frän juni ifiol förs ett resonemang om dessa förhållanden. Jag kan inte pä ögonblicketsäga var någonstans i belänkandet detta behandlas, och jag kan inte hellersäga hur ulföriigt kommittén diskuterar saken, men att det förs ett resonemangom konsekvenserna för linjelrafiken kontra chartertrafiken tror jag migbestämt komma ihåg. Jaghar all respekt för behovet av nya resmål och av alt genomföra nyaliberaliseringsätgärder pä delta område, som tog upp i slutet avsitt anförande. Jag tror att vi valt rätt väg när vi frän tid till annan pånordisk basis och med utgångspunkt i krav frän researrangörer och andradiskuterar vad som kan göras nu och vilka åtgärder och förslag vi måsle vänlamed. Pä del sättet har vi sä gott som sländigl en dialog i gäng mellan de treländerna, deras regeringar och övriga intressenter för att göra det bästamöjliga av en mänga gånger svår materia, som della ändå är. harinte ifrågasatt del sistnämnda. HenDANELL (m): Belräffande mitt förslag om en parlamentarisk utredning vill jag säga all del är givet att man måste ha etl skandinaviskt samarbete. Vad jag har uttalat är att principen att även parlamentariker skall fä vara med när vi utformar vär luftfarlspoliiik är sympatisk. Sä är 52 inte fallet, oavsell om del gäller internationelleller svensk luftfart, och det beklagar jag. Vikan naturligtvis resonera om huruvida de förbättringar som genom- Nr 90 fördesförra året var omfattande eller inle. Det framgår dock klarl vilka MAndaeen den ätgärder det var som vidtogs - kommunikationsministern nämndeen 26 mai 1975 del, jag nämnde en delandra. Som jag sade innebär de förbättringar, och det har under årenslopp skett förändringar och förbättringar av reg- Om större frihet förlerna. Men de kan, som jag ser del, inle betraktas som omfattande. skrev i etl yttrande med anledning av minmotion: "Dessa liberaliseringar, som föranletls av den skandinaviskainterdeparlemenlala arbetsgruppen DAC:s framlagda utredning, ärenligt RTS mening utan nämnvärd praktisk belydelse och utgör inte nägonrealistisk lösning av de i niotionen berörda problemen." Därefter skrevman: "Snarare får man säga, all detta försök att lösa dessa problemunderstryker riktigheten av den i motionen uttryckta uppfattningen, att manicke bör hänskjula dessa frågor till ulredning av en ämbelsmannakommitlé." Meningarnaär som sagt delade. Vi kan konstalera att det fortfarande bara är ett stortresmål bland de presenterade sex nya och del är . Det visarväl att utredningen trots allt inte gav så mycket. Såtill resonemanget huruvida man skulle kunna acceptera som etl resmåleller inte. I och för sig är del elt önskemål från både konsumenter ochproducenter att få använda sig av . Även frän och Tanzaniahardel framförts önskemål om att få ta emot svenska och skandinaviska turister.Vilken linje man skall föfia och i vilken utsträckning SAS skulle bli lidandeom man införde charlertrafik är naturligtvis en svär fräga. Men vi skallkonima ihåg att det är fel alt säga att vafie ny chartertrafiklinje undergräverdet regufiära flygels verksamhet. Det har aldrig framförts' några klara bevisför ell sådant påslående. gjordes en irländskutredning om lio europeiska länder och deras charterlraflk, och i den kundeman 1. o. m. visa att del reguljära flyget vann på chartertrafiken. Pä Mallorcahade man exempelvis chartertrafik först, och därefter flck man regufiär iraflk.Del är alltså inte entydigt att chartertraflken undergräver det regufiäraflygets verksamhet. Jag menar att del här är ell svårt problem. Därför gör jaginga klara uttalanden om vad som är rätt och riktigt. Men jag tror att detskulle vara oerhört värdefullt om alla intressenter när det gälleren ulvecklingav chartertraflken - representanter för researrangörer, representanter förluftfarten och parlamentariker - flck sätta sig ned, precis som RTS föreslår isill yttrande över min motion, för all gemensamt flnna de vettigaste linjerna.Det är inte bra som det nu är - ell är konimer man med en present i form av nyaresmål, så går det , del görs härda påtryckningar, och så ger manefter ylleriigare litet grand. Jag tror som sagt att det även för SAS skullevara värdefullt, om man kunde spika klara och fasta riktlinjer för denforlsalla verksamheten. Jagvill till slut bara citera del som kommunikationsministern skriver i sitt svar på min interpellalion, där behandlingen av min motion förra aret nämns: "Utskottet påpekade all de skandinaviska ministrarnas beslut 53 Nr 90 ocksäinnebar att charterreglerna skall ses över kontinuerligt." Måndasen den kommunikationsministerninte emolsagt, och framgår det också av 26 ma' 1975 DAC-kommilténsutredningsbetänkande. Då frågar jag: Pä vilket sätt skalldessa ändringar användas? Ännu mer intressant vore det att få Omstörre frihet för veta påvilket sätt man har använt sig av denna möjlighet under del charterflygtrafiken gångnaåret, sedan man senast ändrade charterreglerna. Som svar på den senast framställda frågan vill jag svara att kommitténsarbete fortsätter; det har ju inte avslutals. Det är en läng rad frågor som denhar framför sig - både dem som har angripits fram till nu och de nya frågor somväcks från tid till annan. Idet sammanhanget vill jag påminna om att kommittén vid del arbete som pågickfram till dess att rapporten framlades i fiol hade hearings med depersoner som här nämner och som enligl honom tydligen skulle hastått utanför delta arbete. Det var emellertid både researrangörer ochcharterföretag som kallades in till kommittén för att lämna sina synpunkter påarbetet innan delta avslutades. Här har inle förekommit något försök att döfianågot för nägon eller rättare sagt att undvika att lyssna pä synpunkter frånnågon som kunde ha intresse av frägan. Attsedan Researrangörernas samarbetsorganisation, när det hela är färdigt, sägeratt ingenting av delta har nägon praktisk betydelse, tycker jag är litet trist.Man må ha vänlat sig myckel mera, men jag upprepar att det trots allt hände endel positiva ting. Anser man att detta inte var av någon som helst praktiskbetydelse, fär väl det uttalandel slå för räkning. Jaghar aldrig hävdat - och jag vill inle hävda det heller - att vafie nycharterlinje skulle vara lill skada för SAS. Däremot hävdar jag gärna att man,innan man startar eller ger klarsignal för en ny linje, åtminstone bör veta vadman gör - även i den fräga som gäller SAS verksamhet kontra den tilltänktacharterlinjens. Det är väl rikligt att del inle finns bara antingen svart ellervilt i den här frägan, ulan att det säkert finns niånga andra nyanser av olikaresultat, beroende på vilken linje och vilka destinationsorter man väfier. Jagtycker del är värdefullt att kunna konstalera all man måste gå ganska försiktigt fram utan all förlora det mål man har i sikte, vilket ocksä framkom när den senaste rapporten presenterades i fiol sommar. Dä uttalade ministrarna att allmänheten i de skandinaviska länderna bör få ökade möjligheter lill rekreation och lill att lära känna andra länder. 1 den män detta inte kan ske inom ramen för den vanliga flygtrafiken eller föreningsflyget är det önskvärt all del flnns sällskapsreseflygningar pä charterbasis. Vi lillade dä all ulvecklingen inte fär leda till all lin jebolagen utsätts för sådan konkurrens frän charlertrafiken. att möjlig- 54 heierna att upprätthålla den regufiära trafikenallvarligt inskränks. konstaterade vi när vigemensamt lade fram resultatet. Jag tror knappast att i den delenhar nägon avvikande mening. Hen (): Först vill jagsäga om del arbete som har ulförts att det är bra att man har haft kontakt medalla intressenter och att man har hållit hearings. Det är bara litet beklagligtatt resultatet av utredningen sedan upplevs som en total överraskning för allainblandade parter. Det skulle nog ha varit lill fördel, om man hade arbetat framen gemensam lösning. Jag tror även att researrangörerna kan inse realiteter ochall också de kan slå av på sina krav, men jag anser det vara oerhört viktigtmed en samverkan för att nå de bästa lösningarna. Jagskulle vifia ställa en direkt fräga till kommunikationsministern. Jag tror attsvaret pä den kan ha både principiell och praktisk betydelse. Del gällerprincipfrågan om nya charterlinjer. Jag tar som ett exempel. Kan viräkna med att kommunikationsministern är sysselsatt med att - genom deolika organ som finns - tillsammans med de andra skandinaviska länderna försökafinna nya resmål? Den direkta frågan tror jag är värdefull att få besvarad. Jagdelar den uppfattning som i mycket allmänna formuleringar uttryckteförra året om förhållandet mellan del regufiära flygel och charterflygel. Detcitat som jag tidigare läste upp av vad uttalat om vilka reglerman skulle föfia visar dock med all önskvärd tydlighet att det är fräga ommycket allmänna formuleringar. Det måste, som jag ser det, skapa stora problemi det utredningsarbete som pågår. Det skulle säkert vara en fördel om manvågade släppa in några parlamentariker i detta arbete. Tillslut måste jag kommenlera det som kommunikationsministern skrivit i sitt svar,nämligen att del har vidtagits betydelsefulla åtgärder även efter förra åretspresenterade resmål. Jag har inte fått några exempel pä sädana belydelsefullaåtgärder. Del kanske händer någonting i det tysta. I så fall är jag tacksam om vikunde få exempel pä sådana åtgärder. Jag vill först säga, , att självfallet kommer vi både här iSverige och i de övriga skandinaviska länderna att , liksom vi gör fn., föfia vad som händer i fråga om tänkbara nya resmål. Det förulsätteremellertid att del konimer någon och vill diskulera nya resmål. Vi skall gärnaäven utan att sädana förslag framföres ändå diskutera nya resmål, men såviiijag erfarit är del inte särskill gott om förslag lill sådana just . Östafrikaflnns där, det vel vi, och det har jag till sagt minprincipiella uppfallning om. Utöver del tror jag mig veta att det inle finnsgott om förslag jusl för tillfället. Det hindrar som sagt inte att de skandinaviskaregeringarna ändå kan diskutera dessa frågor. I min tidigare replik omnyheier och liknande hade jag även förenings- Omstörre frihet för charterflyglrafiken Ommöjlighet för riksdagspartierna att deltaga I förberedelsearbetet inför flygning i tankarna. Pådirekt fråga av vad som kunde ligga i milt svar i den delen villjag säga att det s. k. splitcharlerförbudel innebär att en föreningsflygninginle fär beslå av mer än fem grupper. Efter skandinaviskt samråd harluftfartsverket lämnat tillstånd lill ett amerikanskt bolag alt utföraen serie föreningsflygningar lill , där vafie flygning kan beslå av femgrupper. har självfallet stor betydelse också ur svensk lurislsynpunkt. Ettstarkt önskemål från charterbolagens sida har varit all få kombinerasällskapsresor till med längre utfärder till södra , vilketcharterreglerna inte tillät. I linje med liberaliseringen av reglerna fördeninierkonlinenlala chartertraflken har också del önskemålet tillgodosetts. Detär alltså en rad saker och ting som har skett - kanske inte alla haruppmärksammats men det sker en ulveckling. Överläggningenvar härmed slutad. §16 Om möjlighet för riksdagspartierna att deltaga i förberedelsearbetet införFN:s extra generalförsamling erhöll ordet för att besvara () den 29 aprilanmälda interpellalion, nr 61, till herr utrikesministern, och anförde: har i en interpellalion till utrikesminisiern ställtfrågan på vad sätt denne avser bereda riksdagspartierna möjlighet att della idel svenska förberedelsearbetet inför FN:s generalförsamlings sjunde extra mötei . Inlerpellationen har överlämnats till mig för besvarande. utgör en uppföfining av det sjätte extra mötet medFN:s generalförsamling om råvaror och utvecklingsproblem samt av de konferensersom sedan hållits om bl. a. livsmedel, befolkning, industri och miljöproblem.Mötet kan bli en belydelsefull etapp på vägen mot mera rättvisa ekonomiska förhållandeni världssamfundet. Föratt utarbeta underlag till svenska positioner vid den extra generalförsamlingenhar en arbetsgrupp tillsatts under min ledning med deltagande avstatssekreterare och andra fiänsteman i berörda departement. Detta arbete harpågått , varvid kontakter ocksä tagils såväl med i- som medu-länder. Vadavser olika riksdagspartiers möjlighel alt della i förberedelsearbetet vill jagförst nämna att som sker inför regufiära möten med de iutrikesutskottet föreirädda partierna inbjudils att delta i den svenskadelegationen vid den extra generalförsamlingen. De förelrädare som dessapartier utser kommer också all inbjudas lill samråd med arbetsgruppen. Ellförsta möte planeras äga rum . komnier i sinom tid allfä la slällning till den instruktion som skall utarbetas förden svenska delegationen vid generalförsamlingens extra möte. Jagvill ytterligare i detta sammanhang nämna att arbetsgruppen kommer attsammanställa elt informationsmaterial som skall offentliggöras inför den extrageneralförsamlingen. HenSVEN i (fp): Interpellanten tycks inle vara närvarande. Jag tycker emellertid attdet vore fel om inle någon tackar statsrådet för svaret. Jag vill gärna göradet och uttrycka min lillfredsslällelse med all de parlamentariskarepresentanterna fär tillfälle all della i förberedelsearbetet. Av särskiltvärde är att de som kommer att utses får tillfälle att innan de reser till samråda med den arbetsgrupp som här finns. Jag hoppas att det inte barablir ett formellt sammanträde, ulan all delegaterna kan komma dit väl rustadeför sin uppgift. Ommöjlighet för riksdagspartierna att deltaga i förberedelsearbetet inför Överiäggningenvar härmed slutad. §17 Föredrogs och hänvisades Nr 2161 till lagutskottet §18 Föredrogs men bordlades åter skatteutskottets belänkande nr 30,lagutskottets betänkande nr 23, försvarsutskottets betänkande nr 15, utbildningsutskottetsbetänkanden nr 19 och 20, jordbruksutskottels belänkanden nr 18-21,näringsutskoltets betänkande nr 20 saml civilutskottels belänkande nr 28.