prot · FZ09129 · 1975-12-31 00:00:00 — Del tror jag inle all vi skulle göra. I varie fall skulleflertalet av de åtgärder som här föreslås inte kunna åstadkommas den vägen. sedan vill ha med den privala seklorn lycker jag är bra. Självklart börförhållandena vara lika över hela arbelsmarknaden, och del bör vara en slrävansom vi har gemensamt. Sedannågra ord lill . Hon ansåg alt hon var realistisk i sill första anförandedå hon under tvä tredjedelar av tiden var kritisk mol förhållandena över huvudtagel och påtalade atl regeringen var reaktionär och gjorde för lilel osv.,för all sedan tycka att regeringens åtgärder var bra. säger allåtgärderna var olillräckliga. Men vad är del då för ålgärder villförorda? Under dt 15 minuters anförande ägnade ål allbeskriva vad som behöver göras, och det var då bra att regeringen hade gjortnågonling. Nr 129 ville ha lagstiftning, del var det enda hon kom in på. Tisdagenden " ' ' något om att vi gemensamt skullehjälpas åt i hem och 18 mai 1976 '°''' skapa en bättre situation. Men i övrigt var del inte ett enda förslagfrån sida för atl komma lill rätta med de otillräckliga Kvinnor i statlig åtgärderna. Sådana förslag efteriyser jag. tjänst, m. m. Tillherr Lorenlzon skall jag bara säga något om reservationen be- HerrLorenlzon vill där att vi skall ullala oss i lönefrågan. Får jag fråga herrLorentzon: Skulle lycka del vore lämpligl, om vi finge enborgerlig regering, all den också uttalade sig i lönefrågorna och bestämde hurdet skulle se ul pä arbetsmarknaden? HertROMANUS (fp) kort genmäle; Jag är tacksam för det uttalande som utskottets talesman gjorde, attdel vore bra att fä med den privata seklorn. Men jag förstår dä inle all manavvisar vårt förslag om lagstiftning, för del är ju den enda chansen att få medden privata seklorn - all tvinga de privata arbetsgivarna att uppfylla de målsom man nu vill ålägga offentliga arbetsgivare. Det är just del som är värtsyfte. Enlagstiftning kan utformas på olika sätl. Den lagstiftning som vi har talal förskulle ge samma instrument genlemol de enskilda arbetsgivarna som vi nu fårgentemot de slalliga arbetsgivarna - alt vi fär en jämsiälldheisförordning, attde skall göra uppjämställdhelsplaner och anla målsätlning och tidtabell. Det ärjust de elementen som finns i den amerikanska lagstiftningen. Jagtolkar den här propositionen från regeringen sä att man i själva verket tyckeratl erfarenheterna från inle är sä dumma, eftersom man har lagit fastapå dem, även om man t. v. bara gör del för den offentliga sektorn. Det ärnästan en händelse som ser ut som en tanke, när man nu föreslår all televerketskall ha en särskild försöksverksamhet. Det mest uppmärksammade målet i USAenligt denna lagstiftning gäller just . Det är bara det attteleverket i råkar vara ett privat företag. Man har tvingat deltajätteföretag att göra upp jämställdhetsplaner - femårsplaner - för hurarbetsstyrkan skall vara fördelad på män och kvinnor i olikaarbetsiagarkategorier osv. Densom inte tillhör inrikesutskottet fär här överraskande upplysningar. Försthänvisar jag till meningsutbytet mellan och fruMargaretha . Sedan får vi höra hur en representant förutskottsmajoriteten instämmer i ett särskilt yttrande, som två andra ledamölerhar undertecknat. Om nu i instämmer i vad som står i detsärskilda yttrandet, varför finns då inte hans namn där? HertLORENTZON (vpk) kort genmäle: frågade mig hur jag anser del skulle vara om del blev enborgeriig regering och hur denna skulle upp- 112 träda visavi lönefrågorna. Ja, i den reservation som vi har avgivitstår : "Enförstahandsåtgärd måsle vara alt fl till stånd en jämnare lönespridning,framför allt genom väsentligt förbättrade lönevillkor för de grupper avslalliga tjänster lill vilka kvinnor i regel är hänvisade. Den slalligalönepolitiken bör inriktas härefter." Ellsådanl krav kan givelvis slällas till vilken regering som helsl. Även om delskulle bli en borgeriig regering, sä anser jag all den svenska arbetarklassenoch de folkliga organisalionerna är så starka all del skulle vara möjligt allgenomdriva detta krav. Kvinnor1 statlig tjänst, m. m. FruJONÄNG (c) kort genmäle; När det gäller frågan om lagstiftning mol könsdiskriminering är del jurikligl, som sägs här, alt del finns en skillnad mellan reservalionerna 5 och6. I reservationen 6 anser vi ju all en uiredning bör kunna underlälla etlställningstagande framöver för eller mot en lagstiftning, och vi menar allunder alla förhållanden skulle etl sådant utredningsarbete bli etl bra underlagför det forisalla arbelel med jämslälldhetsfrägorna. Jagframhöll också i milt anförande nödvändigheten av all del blir dt omfattandereform- och upplysningsarbete över huvud taget, för det är ju sä som harframhållits av fiera talare här , all många av jäm-slälldhdsproblemenberor just pä gamla värderingar och attityder som vi har svärl all komma ifrån.Därför är inle minsl upplysningsarbetet väldigt angeläget. Jag berättade också om att i kvinnoförbundhar vi försökt la vårt ansvar på detta område med den treåriga kampanj som viriar bedrivit för all åsladkomma jämställdhet mellan män och kvinnor i samhällslivet,arbelslivel och hem- och familjelivet. Den här debatten och del kommande riksdagsbeslutet är inledningen lillett brell arbele som skall förändra traditionella förhållanden pä de statligaarbetsplatserna. del fall beror kvinnans sämre situation i arbetslivet pä institutionellaförhållanden, 1. ex. bristen pä ulbildning, svårigheten att fä barntillsyn ochkanske framför alll själva arbetets uppläggning. I andra fall är orsakeninrotade vanor och attityder, ibland fördomar. Delär en slor uppgifi som föreslär. Den kräver aklivl slöd från arbetsgivaren-staten,den kräver ett djupgående engagemang och insalser frän verksledningar och andrabeslutsfattare. Den kräver inle minsl aktiva insatser och posiiiva allityderfrån de anslällda och deras fackliga organisationer. Molden här bakgrunden är jag glad över det slöd som propositionen lycks få iriksdagen. Medden insikt om del nödvändiga i ell brett upplagt arbele, som jag har redovisati propositionen och som även inrikesulskoll lycks dela, måste jagutlala min skepsis inför krav på en protokoll 1975/76:127-129 Kvinnor 1 statlig tjänst, m. m. Frågan har debatterats här tidigare. Uiöver de invändningarsom i anförde skulle jag vilja peka pä två saker. HerrRomanus ville - om jag uppfattade honom rätt - åberopa såsom förspänd hansvagn när del gällde lagstiftning. Då kan jag upplysa om att vid enkonferens som hade enades parterna - regeringar, arbetsgivare ochpersonalorganisationer - om all avtal var en lämpligare form än lagstiftningnär man skulle komma ät könsdiskriminering i arbelslivel. Delandra som jag vill påpeka är atl om vi hade etl undantagslöst förbud mol atlsärbehandla en individ på grund av kön, sä skulle vi inle ha kunnai göra en radsaker till förmån för kvinnorna i arbelslivel. Det skulle t. ex. ha varit svärlall bedriva försöksverksamheien i län och fem övriga län för atlge kvinnor arbele i traditionellt manlig industri. Vidare skulle en sådan härregel direki ha hindrat förstärkningen av arbetsförmedlingen med 100tjänstemän som särskilt ägnar sig ål kvinnliga arbetssökandes problem. Ochhade vi haft en regel som hindrar företagen alt la särskild hänsyn lill enarbetssökandes kön vid rekrytering skulle vi inte ha kunnai tillåtakvoleringsregeln vid lokaliseringsstöd. Delvisar sig alllså att om man har en lagstiftning mol könsdiskriminering, sä lederdel ofta lill all en könsdiskriminerande praxis måste fortsätta. Idenna proposilion behandlas vikliga principfrågor för de statsanställda, bädemän och kvinnor. Ulskollel lar upp yllerligare en vikiig fråga, nämligengrunderna för anslällning och befordran av stalsanslällda. Ulgängspunkien ärutredningens förslag all möjligheterna bör prövas atl tillmäta tillsyn avminderåriga barn under vissa perioder värde vid bedömningen av vederböranderiänstemans förriänsi och skicklighet. Ulskollel anser all denna fråga börutredas, och jag har ingenting emol att så sker. vill jag emellertidunderslryka all del är en komplicerad fråga, någol som också ulskoltetredovisar och som ännu klarare framgår av det särskilda yllrandet. Ellspecielll problem är all grundlagen uppställer beslämda gränser förmeritvärderingen. Den måste avse förtjänst och skicklighet och andra sakligagrunder. I detta sammanhang är det av värde all konstalera all varkenulredningen eller inrikesulskottet ifrågasätter all den slalligaui-nämningspoliliken sker på annal än sakliga grunder. Del gör däremol herrBurenslam . I etl lal , som kräver slörreärlighet i den politiska debatten, begår hans vice partiledare etl sällsyntohederligl utfall mol socialdemokratin genom all påslå all det är partibokenoch inle meriterna som avgör vilka som får jobb i departement och myndigheter.Särskilt mol bakgrund av den diskussion vi för här finner jag delangelägel, herr lalman, alt jag som ansvarig för regeringens polilik på dellaområde tillbakavisar beskyllningar. Vårtlillsäiiningsförfarande utgår från den grundlags- fästa regeln om förriänsioch skicklighet. I den män undanlag görs gäller del enbart några tiotalriänsler, där befallningarna är intimt förknippade med den poliliskamaktutövningen. är hell förenligt med grundlagen. Jag måste beklaga altherr Burenslam ulan all ge några som helst belägg för sina påståenden pådetta sätl misstänkliggör kompetensen och meriterna hos tiotusentalsstatstjänstemän. Ochännu allvarligare är enligt min uppfallning del uttalande som i samma tal gjorde om all regeringens ansläll-ningspolilik skulle ha lelltill all medborgarna här i landei inle behandlas lika av statliga verk ochmyndigheter. Om delta ullalande tas pä allvar, sä innebär del allrättssäkerheten och ovälden i statens behandling av medborgarna systematisktoch medvetet skulle åsidosättas av partipolitiska skäl. Det är en oerhört grovanklagelse, inte bara mot regeringen ulan också mot alla riänslemän som har allsköta samhällets service genlemol allmänheten. Omkravei pä ärlighet i vår politiska debatt skall ha någon mening bör redovisa del material som styrker hans påståenden - ellerockså ta lillbaka dem och be de statsanställda om ursäkt! Kvinnor1 statlig tjänst, m. m. Hert () kortgenmäle: Innan och förlorar sig i dennya uppvisning i ärlighet och saklighet, som vi nu har atl se fram emot, villjag påminna herr statsrådet om all jag ställde tre frågor - kanske av någol merbegränsad räckvidd - som jag är tacksam all få svar på. Den första var huruvidaKommunaltjänstemannaförbundets önskan om en uiredning av de kommunaltanställdas villkor kommer all tillgodoses. Den andra frågan var huruvida ävende slalliga bolagen kommer alt göra en redovisning av framstegen när det gälleranslällda kvinnor och män, eller om del bara är de slalliga myndigheterna somskall redovisa det. Min tredje fråga slutligen var om vi kan räkna med allregeringen varie är offentliggör en sammanslällning av framstegen. Sedanskall jag som en replik lill slalsrådel la upp de tvä invändningar hanhade mot en lagstiftning. Statsrådet sade att i hade parterna enats om i första hand skulle arbela med avial i slällel för med lagstiftning.Parterna på arbetsmarknaden vill väl näslan alltid försöka lösa frågorna självamed hjälp av avtal, i slällel för att få en lagstiftning över sig. Men på delhär området har de inte lyckats. borde del vara dags all inskrida medbestämmelser och inle ge dem längre lid. I del ullalande som gjordes av iaktionsplanen finns det slöd för en lagstiftning. I artikel 5säger man t. ex. alt ålgärder skall vidtas för alt förbjuda uppställande avvillkor angående de sökandes kön vid offentliga tillkännagivanden omanslällning, dvs. platsannonser, för all la ell exempel. Del finns flera. SlalsrådelFeldt sade också atl en lagstiftning kan försvåra de positiva ålgärder man villvidla. Ja, det kan den, om den är utformad på ett Nr 129 olämpligt säll. Men vi har inte föreslagil alt man skall ulforrnalagsiift- T' c nden ningen på ett olämpligt sätl ulan alllagsliftningen skall möjliggöra po- o - iQ-7 sitiva åtgärder. Ensådan lagstiftning har man t. ex. utformat i , så var dennorska arbejderparliregeringens förslag ulformal, och så är Kvinnor 1 statlig delförslag lill fri- och räiiighelsförklaring utformat som den svenska tjänst, m. m. regeringenlagt fram. Där stadgas det just förbud mot särbehandling, med undanlag för ensärbehandling som syfiar lill all skapa jämslälldhel. egen regeringhar alltså visat all man kan utforma lagstiftningen på ell område så. Dåskulle man också kunna göra del när del gäller enskilda arbetsgivare. Vi villatl man skall utsträcka de krav som nu ställer på de offenlligamyndigheterna lill all också gälla de enskilda arbetsgivarna. HertBURENSTAM () kort genmäle: Jag har bara repliklid lill mitt förfogande för all diskutera denmyckel viktiga och specielll betydelsefulla fråga som jag log upp i ett inläggi lördags. SlalsrådelFeldt hänvisar till grundlagens krav. Lål oss dä påminna oss hur socialdemokraternatrots t. ex. moderata protester ändrade del stadgande som fanns i den gamlagrundlagen om all utnämningar skulle ske pä grundval av förriänsi ochskicklighet. Det ville man inte ha kvar. Man ändrade delta och lalar nu islällel om sakliga skäl såsom förriänsi och skicklighet. Jagtror all del skett en betydelsefull förändring i socialdemokraternasinslällning lill hur dessa frågor skall handläggas. 1 dt av de senasle numrenav Tiden kan man läsa en argumentering för mer av en socialistisk förvallning.I Näringspolitisk rapport, som den socialdemokratiska kongressen antog ihöstas, beklagade man sig över att förelagsledare hade för myckel av borgerligavärderingar.Man sade all det skulle lill en alldeles speciell ulbildning avföretagsledare i den socialistiska läran. Mankan också finna en hel del praktiska exempel på detta fenomen. Ta t. ex. huroffenlliga utredningars kanslier tillsätts. Här borde verkligen skicklighet ochförriänsi vara avgörande. I stället finner man i dessa kanslier en ganska såkraftig socialdemokratisk inslällning. Ettannal exempel är de lokalradiochefer som styrelsen för utnämnt.De står enligt pressrapporter regeringen nära. Ytterligaredt exempel är när säger all de gamla lärarna måsle dö ul innan densocialdemokratiska skolan kan införas. HerrFeldt kan vara förvissad om alt jag som riksdagsman ofta mottar telefonsamtaloch brev frän personer som säger atl de med tanke på den arbetsmiljö som råderi departementen inte längre vågar erkänna sig tillhöra något annal parti än delsocialdemokratiska. Jag vill också fästastatsrådets uppmärksamhet pä all /SR under senare år i hög gradkommit alt intressera sig för denna fråga från mera Manhar, med utgångspunkt i sina egna intima kun- 116 skaper om förhållandena, lillsati en arbelsgrupp för all uireda vadsom Om /SR medutgångspunkt i sina erfarenheter kommer Nr 129 fram till att allt härinte är som del borde, skulle statsrådet då erkänna TicHaeen den att del är ettmissförhållande? Herrslalsrådel : Kvinnor 1 statlig Del är möjligt att hade korl lid tjänst, m. m. påsig, men del borde ändå ha varit möjligt för honom atl på enenda punkt tala om del som han verkligen sade , del angrepp han gjordepå regeringen, pä de stalsanslällda och på deras sätt all sköta sill arbele.Han talade nu i stället om artiklar i lidskriflen Tiden och om rapporter lillsocialdemokratiska partikongressen. Han talade om utredningskanslier, ombeslul i styrelsen för , om ullalanden av och omtelefonsamtal från departements-tjänstemän. Men på vilket sätt bestyrker dettade anklagelser som gjorde atl man i regeringensbeslul har frångått grundlagens krav när del gäller anslällning av slalligariänslemän? På vilken punkl visar del all man inle längre behandlar svenskamedborgare lika? Däremolfrågar : Om skulle ha funnit all regeringen harbrutit mol vår grundlag, skulle jag då inte vara beredd all ändra mening? Ja,, TV:s rapport uppmärksammade-och jag förslär det-deuttalanden som gjorde . Efter en intervju medherr frågade man en SACO-anställd - direktör vonFeililzen i Jurist- och samhällsvelareförbundel - om hans mening. Han sadeenligt en utskrift som jag har här att det "inte finns någon grundför påslåendet atl ijänsleiillsällningar inom de statliga ämbetsverken skulleske på politisk grund. Skulle våra medlemmar ha gjort den iakttagelsen skullevi ha fått kännedom om saken och reagerat." Jag får ta del som ell uttryckför uppfattning om hur regeringen sköter den här frågan. Jag lycker det var en beklämmande uppvisning av en politiker somspringer ifrån del ganska slora ansvar han har. HertBURENSTAM () kort genmäle: Herr lalman! Jag har inte misstänkliggjorttiotusentals tjänstemän; jag har i ställd tagit upp lill diskussion huruvidadessa tiotusentals människor upplever det som om befordringsärenden i lika höggrad som lidigare. regleras ulan partipolitiska hänsyn. Jag har inte hellersagt all myndigheterna inle behandlar människor lika. Jag har sagt all om manverkligen utnämner personer utan hänsyn till partipolitiska meriter - annat äni en ulomordenlligl begränsat anlal fall - och mera efter saklighet, kunnighet,förtjänst och skicklighet kommer den byråkrati som i så hög graddiskuteras all mera kunna vara till medborgarnas service. Omdet är någon som springer ifrån sill ansvar är det verkligen , som inte vill klart deklarera alt om företrädare för /SR gjorde gällande att här är det inle som del bör vara, kommer han atl erkänna 117 Kvinnor1 statlig tjänst, m. m. att de ord han just harfällt inte är korrekta. Statsrådet har lill skillnad från mig möjlighel allkomma tillbaka i en replik, och då har han chansen att verkligen säga ifrån påden här punkten. har yttrat sig i radio och TV är en fråga. Men jag läste vadhan yttrade i dagen efter, och jag konstaterar där en intressantförändring i det tonfall han anslog. Jag tror att jag ulan atl göra mig skyldigtill några indiskretioner kan tala om för all /SR på senare tidi så hög grad har observerat detla missförhållande i samhället alt man t. o.m. har lillsati en arbelsgrupp för atl fundera pä vilka ställningstaganden somfrän facklig synpunkl är rimliga när man möter dessa för medborgarna oroandefenomen. Jag tror inte heller alt jag gör mig skyldig till någon indiskretionom jag säger att en av de pådrivande i det sammanhangei tycks ha varit en av depersoner som yttrat sig här de senasle dagarna. Jaganser alt /SR:s syn på della kan bli föremål för yllerligare belysning. Menjag vill verkligen all statsrådet skall begagna sin möjlighel lill replikoch säga, an om företrädare för denna fackliga organisation hade denuppfattning jag här försökt redogöra för sä är del någonting allvariigt isamhällel. Vill statsrådet hålla med om del? Är det t. ex. på det sättet - rälleller fel, men det har sagts mig sä - atl man i försvarsdepartementet ickelängre utlyser tjänster i den omfattning som lidigare ulan har där inlett ettannat anställningsförfarande? säger all han har inte anklagatSlatsriänslemännen för någonting. Han säger sä här, enligt Rapports utskrift:"En viktig uppgifi för en borgerlig regering del är atl värna respektenför saklighet och sakliga meriter och på det viset bidra lill att göramyndigheterna till organ i alla medborgares riänst." har man således inte respekt för saklighet och sakliga meriter. Detla harlell lill atl myndigheterna inle längre är organ i alla medborgares riänst. Såuttrycker man sig när man vill ullrycka sig försåtligt, men man skapar ändå ellinlryck, och ett inlryck som ulan tvivel lämnats i denna intervju. Nuhar inga ytterligare repliker, och jag tror atl del ärtur för honom, herr talman. Del var ju sin egen bedömning han gjorde i dellalal. Det var som anklagade regeringen för all användapartiboken och inle de sakliga meriterna. Något underlag för denna sinbedömning har han inte lämnat. I slällel säger han atl han har gjort sig skyldiglill vissa indiskretioner genom an nämna en arbetsgrupp som skulle ha tillsattsinom /SR. HerrBurenslam säger alt del kommit till hans kännedom atl man inte utlyserriänsler i samma ulsiräckning som lidigare i försvarsdepartementet. Del är denenda konkreta uppgift som kunnai lämna under de minuterhan ändå slösar bort i talarstolen när del gällde atl visa all någonling kunderiäna som underlag för del Omdet är sä all /SR med regeringen vill diskutera de grunder som enligt vårförfattning skall gälla vid tillsättning av riänsler och befordran så är manvälkommen till mig med den diskussionen. Men, jag får upprepa det, herr lalman,som en uppvisning i ärlighet och saklighei i vår poliliska deball är del enbeklaglig utveckling som moderala samlingspartiet uppvisar, sompartiledaren vädjar lill de andra partierna om ärlighet och saklighet. Delblir ju inte resultatet av den här sorlens ulfall, ,särskilt som ni dessuiom söker fly undan en sakdebatt som jag inbjöd lill här . Kvinnori statlig tjänst, m. m. Herrlalmannen anmälde all anhållil alt lill prolokollel fåantecknat atl han inle ägde räll lill ytterligare replik. Med viss förvåning har jag lyssnai till den debatt som senast förts.Jag har lilel svårt all förstå hur egentligen den fråga som med om kunde inrymmas i rubriken. Men eflersom frågan kommil upp om hurijänsleiillsällningar sker vill jag bara erinra kammarens ledamöter om an delfinns en motion frän moderat häll som yrkar all man skall deklarera vilkatjänsler som är poliliska. Delär ju klart all en regering har behov av all ha vissa tjänsler som är renodlatpartipolitiska. Det skall klargöras vilka tjänster del är fråga om och manskall i övrigl ha ell ansökningsförfarande där del blir lillfälle tilloffentlig insyn i vilka som har sökt och där man uiifrån kan kontrollera hurriänslelillsällningarna äger rum. Denmoiionen har ännu inle behandlats, och jag hoppas an vederbörande utskottfinner anledning atl pröva detla förslag positivt; jag tror att alla parterskulle yäna på en sådan anordning. nu akluella frågan, herr talman, skulle jag vilja säga att det är bra förvarie arbetstagare att känna sig uppskattad och atl bli befordrad, del ärstimulerande och kan betyda mycket för personlighdsulvecklingen. Jag har imolion nr 857 påslåll atl del framför allt är män som blir delaktiga av dennastimulans oavsett om utbildningsnivån är densamma för män och kvinnor. Jagslöder delta påslående på mänga fakla, bl. a. pä en uiredning som /SRnyligen har gjort och som visar all av heltidsarbetande akademiker finns tre årefter examen av männen och av kvinnorna i de lägsta löneskiklen, medan25%av männen resp, av kvinnorna finns i de högsta löneskikten. Dessa siffrorgäller för hela arbetsmarknaden, men de stämmer också lyvärr för den separatredovisade slalliga seklorn. Del visar hur dåligt jämställdheten mellan män ochkvinnor på arbelsmarknaden fungerar i praktiken. Del är min förhoppning all denproposilion som har behandlats och som skall la skall få någrapraktiska konsekvenser ute i arbelslivel. Jag lycker all många ullalanden somhar gjorts i ulskotlsbelänkandel är väldigl Nr 129 vaga, och jag hyser därför tveksamhet om vad del konkreta resultatet 18 mai 1976 " viktig fråga är atl man får ett ökathänsynslagande från arbels- -------------- givarenssida till den anställdes familjesituation, och slalen har väl här Kvinnor i statlig en särskild skyldighet atl föregå med gott exempel. Jag har därför i mo- tjänst, m. m. tionen föreslagit en större'rörlighet i fråga omarbetstider och en vida- reulveckling avflexlidssyslemel så alt del skulle sträcka sig inte bara över arbetstiden perdag ulan även över dagar, veckor och månader. Jag tycker all utskottet harskjutit frågan ifrån sig på ett enkell säll genom all hänvisa till den förordningsom är utgiven om flexibel arbelslid hos slalliga myndigheter. När man tar delav den korta, kärnfulla författningstexten finner man all avsiklen inte allsär att la hänsyn lill en enskild arbetstagares speciella familjesituation, ulanhär gäller del en generell lösning för de olika arbetsplatserna. Del varfaktiskt inte alls vad jag syftade lill i min motion.