prot · FZ09135 · 1975-12-31 00:00:00 — Det har vi i utsagt både i vårt partiprogram och i senareuttalanden. Vaddebatten gäller är frågan om vilka finansieringsformer kan ha -eller rättare sagt avvägningen mellan olika finansieringsmodeller. Redan nubedriver sin verksamhei ekonomiskt med stöd av kyrkoskatt,direkta statsbidrag, avkastningen av fondmedel och frivilliga offer. 1framliden får man räkna med samma källor. Del som man diskuterar är närmast omkyrkoskallen kan ersättas med någon form av medlemsavgift, som inkasseras medeller utan slalens hjälp. Jagär alldeles övertygad om all de ledande inom skulle föredra enmodell där man kan avstå från kyrkoskatt och få medlemsavgiflen inkasserad påannat sätt än genom all staten flskalt driver in den. Dessutom hoppas ochräknar man på ökade direkta statsbidrag, större frivilliga offer och kanske enökad avkastning av den kyrkliga egendomen, som ju kyrkan själv skulle få taansvar för. Valet slår alltså mellan attå ena sidan säga all allt skall vara som det nu är, å andra sidanmena all avvägningen mellan dessa olika fi- 20 nansieringsformer kan och säkerligen måste bli annorlunda. i fråga om angelägenhetenav att vara lyhörd för de existerande önske- Nr 135 målen inom svenska kyrkanom all inte lill varje pris vidmakthålla en Måndagen den kyrkoskatt, som i sinfiskala utformning har betydande nackdelar, som jd mai 1976 våra uppfattningar gårisär. Om en redogörelse (). Kommunminister menade att det skulle vara na istat-kyrka-frå-motstridiga ståndpunkter att å ena sidan vilja ha likvärdigaarbetsför- gan hållanden för de fria samfunden och , å andrasidan önska alt församlingssiyrelselagen med beskattningsrätlen bör bibehållas. Jagbedömer inte detta som motstridiga ståndpunkter. För mig är det väsentligt, somjag sagt i mitt anförande med anledning av svarel på interpellationen, att vibereder de fria samfunden och likvärdiga - observera att jagsäger likvärdiga - arbetsvillkor. Men vi iTiåste ha klart för oss att det ändåfinns en skillnad mellan och de fria samfundens förutsättningarpå ett par punkter. Fördet första kräver man av att alla medborgare som så önskar skallha tillgång lill dess tjänster i olika avseenden. Fördet andra måste väl även erkänna att det finns ganska storageografiska skiljaktigheter i förutsättningarna att bedriva det som vi kallarreligiös verksamhet i vårt land. Därför kan jag tänka mig att man bibehållerförsamlingssiyrelselagen med beskattningsrätlen och samiidigl är generös justföratt åstadkomma likvärdiga möjligheter - bl. a. när del gäller ekonomisktstöd ål de fria trossamfunden - naturligtvis lill lokaler, naturligtvis tillavlöning av predikanter, till ungdomsverksamhet etc. Jaghar poängterat att vi från vårt håll icke en gång för alla är bundna i fråga omjust beskattningsrätten, men vi ser helst att den bibehålls. Jag har uttrycktdet så att alternativ kan diskuteras, men mer tidsbegränsade provisorier kaninte övervägas. Under alla förhållanden måste systemet för svenska kyrkansfinansiering utgå från kravet på en sammanhållen och solidariskt finansieradfolkkyrka. Iövrigt lycker jag inte att del i vissa principiella frågor, som är av storvikl, finns så betydande åsiktsskiljaktigheter här. Jag vill än en gångunderstryka au vi från vårt håll säger all förhållandel mellan svenska kyrkanoch staten bör reformeras så att kyrkan får så stor frihet som möjligt,som garantier för folkkyrkan behålls genom en grundläggandelagsliflning och en säker ekonomi. Strävandena efter bättre arbetsvillkor förandra irossamfund bör fullföljas. Det är för oss del väsentliga i dessafrågor. Eljestär vi beredda alt diskulera praktiska reformer inom kyrkan, men i det sammanhanget är det ju - vilket vi också tycks vara överens om här - kyrkan själv som bör ange riktlinjer för en revision av de inom kyrkliga förhållandena. Jag kan som exempel på praktiska reformer säga att kyrkomötet, som vi bara har , borde kunna ersättas av ell permanent organ på riksnivå med starkt lekmannainslag; att man 221 Nr 135 på siiflsnivå borde kunna ha ocksåde nuvarande sliflslingen som per- Måntfigenden manenta organ; all kyrkan får enriksstyrelse med representanter både 24 nni1976 '" kyrkan i dess egenskap avkyrka och för lekmannainflyiandei. --------------------- Del är sådana reformer som jag tror skulle stärka kyrkans egen ställning Om enredogörelse och som jag för min del är helt öppen för. för överläggningarnai stat-kyrka-frå- (): gan Fru talman! Då jag för en stundsedan här använde ordet "lättvindig" var detalls inte för all känneteckna någons inställning i de svåra frågor som vi härdiskuterar. Jag tror tvärtom alt alla nalkas dessa spörsmål med stort allvar.Det jag sade var att när man här diskuterade avskaffande avförsamlingssiyrelselagen, så betraktade man med alltför stor lättvindighel deekonomiska konsekvenser som det skulle innebära särskilt vad avser möjlighetenför au fungera som en öppen folkkyrka för hela riket. All dethär flnns hänsyn som går utöver vad som sades i interpellationssvaret och vadjag har hafl lillfälle att höra tidigare i debatten visas ju också av dendeklaration som kommunministern gjorde i sin replik lill mig, en deklarationsom jag tror del är betydelsefullt att vi flck. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Föredrogs men bordlades åter konsiiiuiionsuiskoiictsbctänkanilc 1975/76:55 finansutskottels betänkande 1975/76:42skalteulskoltels betänkanden /76:62 och 65 juslitieutskolieis betänkanden1975/76:40-43 försvarsutskottets betänkanden /76:38-41socialförsäkringsuiskoiicis betänkanden /76:40 och 42 socialutskottetsbetänkande /76:45 utbildningsutskotlets betänkande 1975/76:28jordbruksutskottets betänkande 1975/76:45 näringsulskoltets betiinkandcn 1975/76:38. § 15 Fru tredje vice talmannen medtlcladc att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle dels skalteulskoltels betänkande nr 62 uppföras närmastefter utbildningsulskottets betiinkandc nr 28, dels näringsuiskoucis betänkande nr 38 sättas närmastefter social-försäkringsuiskoucis betiinkandc nr 42. § 16 Anmäldes och bordlades 1975/76:214med övcrliimnande av årsredovisning för § 17 Anmäldes ochbordlades Nr 135 1975/76:64 med anledningav dels propositionen 1975/76:142 om upp- 24 nni 1976 lysning i alkohol- ochtobaksfrågorna och om anslag lill hiilsovårds- upplysning, m. m.,såvitt propositionen hänvisats till skaitcuiskouct. jämte motion, ilcis övrigatill utskottet hänvisade motioner rörande fråga alkoholpolitiken § 18 Anmäldes och bordlades 1975/76:2560 av herrBohman m.Jl. 1975/76:2561 av herrJosefson m.Jl. 1975/76:2562 av herrLöjgrcn 1975/76:2563 av fruTroedsson och herr/\7(/,i,'//(/.v.w// i med anledning av propositionen1975/76:178 om ändraile avtlragsrcgler för cgenav- gifler, m. m. §19 Meddelande om fråga Meddelades au följandefråga framställts 1975/76:382av () lill herr justitieministern om åtgärder molvåldshandlingar av s. k. raggare: Den svenska poliskåren utsätts för stora riskergenom den provocering som sker vid upprepade tillfällen av s. k. raggare ellerav bilburen ungdom, som det heter i förfinad omskrivning. En mycket allvarlighändelse inträffade på under det senaste veckoslutet, då en nypolisbil helt förstördes. Först vältes bilen och därefter kom stenar och andralillhyggen till användning. Detla var bara ett exempel. Det förekommer mångaliknande händelser nästan varje veckohelg. Vilkenrekommendation ger justitieministern poliskåren föratt komma till rätta meddenna tilllagande avart i vårt samhälle? §20 Kammaren åtskildes . /Siihvii; GciHcri