prot · FY0944 · 1975-12-31 00:00:00 — T. j j . Kl.9.00 Semester- och vissa §1 Justerades protokollen för den 13 innevarande månad. §2 Föredrogs och hänvisades Nr 61, såvitt avsäg lagförslag2, lill och i övrigl lilllagutskottet Nr 65 lill lagutskottet §3 Föredrogs och hänvisades Nr 1885 och 1886 tillkuliurulskotiel Nr 1898 lill socialutskottet § 4 Semester- och vissa andra arbetstidsfrågor Föredrogs socialutskottets betänkande nr 1 medanledning av motioner angående semester- och vissa andra arbelslidsfrågor. Idetta belänkande behandlades molionerna 1975:40 av m. fl. (vpk), varihemställts all beslutade om slopande avkvalifikationskravet för semester och att semeslerersätlningutbetalades i förhällande lill arbetad tid, 1975:82av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. all hos regeringenskulle anhålla om lagförslag, innebärande att 7 limmars arbetsdag med 35timmars arbetsvecka var genomförd fr. o. m. 1977 och att 6 timmars arbetsdagmed 30 timmars arbetsvecka var uppnådd , 2. all hos regeringenskulle anhålla om utarbetande av en plan för en snabbare nedirappning avarbetsveckan för skiftarbelare och jämställda grupper, 1975:153av m. ft. (fp), vari, såvitt nu vari fråga (yrkandena 151 I och 2), hemställts 1. att uttalade att detlångsiktiga målet för arbetstidsförkortningen borde vara sex-limmarsarbetsdag, 2. all begärde attregeringen genom tilläggsdirektiv gav ulredningen för översyn av semeslerlagenuppdrag alt i samråd med ul- Semester- och vissa redningen om översyn av socialförsäkringssystemet lägga fram förslag andraarbetstidsfrå- omrätt lill längre sammanhängande ledighel, 1975;154 av m. fl. (vpk), vari hemställts alt skulle 1. ullala sig för en ändring avgällande semesierlagstiflning, innebärande en lill förlängd betaldsemester, 2. anhålla hos regeringen om skyndsamtutarbetande av förslag om härav föranledda laglexländringar, 1975:344 av i m. fl. (vpk),vari hemställts all hos regeringen skulle anhålla att 10 S i denallmänna arbetstidslagen erhöll av motionärerna angiven lydelse, innebärandeatt uttag av övertid endast fick ske när synnerliga skäl förelåg ocharbetarskydds-styrelsen medgivit det, 1975:482av hen (), 1975:493av i m. fl. (s), 1975:770 av m. fl. (c), vari hemställtsatt hos regeringen begärde förslag om en förkortning av arbetstidentill från för dem som var sysselsatta ikontinuerlig drift, 1975:776av i m. fl. (s) saml 1975:779av i m. fl. (c), vari hemställts alt beslutadeall ullala sin anslutning till en förkortning av arbetstiden per dag. 1. beträffande semesterns längdalt skulle avslå motionen 1975:154, 2. belräffande semesterlagenskvalifikationskrav att skulle avslå molionen 1975:40, 3. belräffande semeslertillskotteller rekrealionsersällning att skulle avslå motionen 1975:776, 4. belräffande längresammanhängande ledighet att skulle avslå motionen 1975:153 yrkande2, 5. belräffande den ordinariearbetstidens längd m. m. att skulle avslå molionen 1975:82 yrkande 1och motionen 1975:482, 6. beträffande del långsikligamålet för arbetstidsförkortningen alt riks- dagen skulle avslåmotionen 1975:153 yrkande 1 och motionen 1975:779, 7. beträffande sänkning avarbetstiden för vissa arbetsiagargrupper att skulle avslå motionen1975:82 yrkande 2 och molionen 1975:770, 8. belräffande översyn avarbelstidslagstifiningen all skulle avslå motionen 1975:493, 9. beträffande allmän övertid allriksdagen skulle avslå molionen 1975:344. Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor 1. beträffandesemesterns längd av (vpk) som ansett alt utskottet under 1 bort hemställa allriksdagen med anledning av motionen 1975:154 gav regeringen lill känna vadreservanten anfört, 2. beträffande semesterlagens kvalifikationskrav avfru (vpk) som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa allriksdagen med anledning av motionen 1975:40 gav regeringen till känna vadreservanten anfört, 3. belräffande längre sammanhängande ledighel avherr () som ansett att utskottet under 4 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:153 yrkande 2 gav regeringen lillkänna vad reservanten anfört, 4. belräffande den ordinarie arbetstidens längd m.m. av (vpk) som ansett all utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:82 yrkande 1 och med avslag påmotionen 1975:482 gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört, 5. beträffande del långsikliga målet förarbetstidsförkortningen av her rar i (c), i Öskevik (c) och () saml fröken () och () som ansett att utskottet under 6 bort hemställa altriksdagen med anledning av molionen 1975:153 yrkande 1 och motionen 1975:779gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 6. belräffande sänkning av arbetstiden för vissaarbetsiagargrupper av (vpk) som ansett att utskottet under 7 bon hemställa att med anledning av motionen 1975:82yrkande 2 och molionen 1975:770 gav regeringen till känna vad reservantenanfört. 7.belräffande allmän övertid av (vpk) som ansett att utskottet under9 bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1975:344 gav regeringen till känna vadreservanten anfört. Nr 44 Hen i (c): p . Herrlalman! belänkande nr 1 behandlar bl. "kortare arbetstid. Jag kan inledningsvis säga att jag med del här anförandet skall medverka lill alt vi något kan förkorta den här dagens Semester- och vissa arbetstid; jag skall inle använda de minuter jag anmält. andra arbetstidsfrå- Sedan vi diskuterade arbetsiidsfrågornahär i kammaren har gor det förts en livlig debatt i olika sammanhang. Inleminst är det kvin- noorganisationerna somvarit myckel hårt engagerade i denna debatt. Det är naturiiglvis fråga omprioriteringar mellan olika aktuella behov. På vilket sätt skall vi ta ut denframtida förväntade standardökningen? Ja, det är frågeställningar som det avdebatten all döma i viss män råder delade meningar om. Såvittjag kunnat finna av den debatt som har förts detta år dels i radio, dels genomde mänga uttalanden som gjorts bl. a. av kvinnoorganisationerna har ensänkning av den dagliga arbetstiden getts en klar prioritet. Och det lycker jagär betydelsefullt, inle minst utifrån små-barnsfamifiernas situation. För dessaär en förkortad arbetstid per dag av utomordentligt stort värde, inle minst urbarnens synpunkt, dä en förkortad arbetsdag för föräldrarna ger ökademöjligheter till samvaro och famifieliv. Värdet av den ökade kontakt mellan föräldraroch barn som en förkortad arbetsdag kan ge anser jag bör få en mera framskjutenplats i diskussionen om en kortare arbetsdag. Men även när det gällerförslitningen av människor, det allt hårdare arbetstempo som vi har inomskilda områden, tror jag att en förkortad arbetsdag betyder oerhört myckel. I reservationen 5 tillutskottets betänkande begär reservanterna, del är center- ochfolkpartiledamöterna i utskottet, att skall uttala sin anslutningtill målsättningen om förkortad arbetsdag. Vi säger där: "Mol bakgrund avdel anförda" - alltså vad utskottet sagt - "anser utskottet i likhetmed motionärerna att målsättningen för den framlida arbetstidsförkortningen börvara en minskning av den dagliga arbetstiden lill . LO, TCO och SACOhar anslutit sig lill denna målsättning. Denna arbetstidsförkortning måstegenomföras successivt, och därvid bör bl. a. en avvägning ske mellan önskemålenom en femte semestervecka och en kortare arbetsdag." Utskollsmajorilelenanser emellertid att del inle föreligger skäl all göra elt sådant uttalande,eftersom någon oenighet när det gäller frågan om en framlida förkortning avarbetsdagen inle torde råda. Jag är inte lika övertygad som utskottsmajoritetenom all så är fallet. Men jag tycker alt även borde kunna avge enviljeyttring i frågan, och det är därför vi har angett våra synpunkter ireservationen. Jagsade inledningsvis att jag skulle medverka till att förkorta den härarbetsdagen, och därför skall jag begränsa mig till att med det sagda yrkabifall till utskottets hemställan på alla punkter med undanlag av punklen 6,där jag ber att fä yrka bifall lill reservationen 5. Hen (): Uppslutningen bakom tanken pä sex timmars arbetsdag är växande. För ettår sedan avstyrkte socialutskottets majoritet motion attriksdagen skulle uttala sig för det målet för arbets-tidsförkorlningen. Vårtyrkande röstades ned med 282 röster mol 31 och 8 ledamöter avstod. Vi kanskeinle vinner i är heller, men jag tror att yrkandet kommer all samla flerröster. Ochäven om majoriteten avstyrker så är man betydligt mer positiv än förra året.Del kan möjligen bero pä att under det är som gått också regeringen haranslutit sig till målet sex limmars arbetsdag. Utskottet säger många bra sakerom sex limmars arbetsdag men vill ändå inte bifalla motionens krav allriksdagen skall uttala sig för del målet. Därför har vi reserverat oss, och jagär glad all vi också har fåll med på reservationen. Varförär del sä viktigt med en kortare arbetsdag? Del finns flera skäl. Framför alltskulle den ge mer tid till famifieliv. Vi vill göra del möjligl för allaföräldrar all förena heltidsarbete med en rimlig samvaro med sina barn.Arbetstiderna har förkorlats, men restiderna gör, både i slora tätorter och pälandsbygden, all man måste vara borta från hemmet upp lill , kanskemer. Det är för lång lid för små barn att vara pä daghem. Visstfinns det möjlighet till deltidsarbete, och väl är del. De som klankar pådeltidsarbetet tänker inle pä att det har varit enda möjligheten förmånga kvinnor att över huvud tagel förvärvsarbeta. Men det är inle någonlycklig lösning alt alla småbarnsföräldrar tvingas ta deltidsarbete för all fåvara med sina barn. Del innebär en slor risk för alt kvinnan fortfarande kommeralt få ta ell större ansvar i hemmet. betyder det attsmåbarnsföräldrar - och dä i första hand kvinnor -även kommerattbetraktas som en andra klassens arbetskraft av arbetsgivarna. Enförkortning av den dagliga arbetstiden är önskvärd ocksä av andra skäl. Detskulle ge tid för fler att delta i samhällsarbetet, del skulle ge möjlighettill studier vid sidan av arbetet. Del skulle minska förslitning och utslagningoch sannolikt ocksä risken för arbetsolyckor. Visstmåste man hälla med om alldel kostar att genomföra sex timmars arbetsdag. Menvi skulle också spara pengar med ett mänskligare arbetsliv just genom minskadeskador, mindre behov av korllidsfrånvaro, möjlighet till en längre insats iarbetslivet - sett över hela individens tillvaro. Därför kan man inte rentmekaniskt säga att en förkortning av arbetsdagen lill motsvarar säoch sä många procents reallönehöjning. Vikan dock konstatera alt arbetstiden har förkortats igenomsnitt vafie är , och utrymme för enfortsalt arbetstidsförkortning bör finnas genom tillväxten i den svenska ekonomin. Måletsex timmars arbetsdag ställer naturligtvis också vissa krav på politiken. Vikan inle sannidigt prioritera allt. En veckas längre semester Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor Semester-och vissa andra arbelslidsfrågor motsvarar bara tio minuterom dagen, brukar del sägas. Ja, så kan vi resonera vafie är - men då blir detingen förkortning av arbetsdagen. Varkeni är eller har vi tagit ul någon del av standardhöjningen iförkortad arbetstid för alla. Det är inte lätt att få utrymme för arbetstidsförkortningarnär vi har etl skattesystem som tvingar fram mycket slora krav pä höjning avkontantlönerna - bara för alt de slora löntagargrupperna skall få behälla sinverkliga köpkraft. Utskottetbetonar organisationernas roll för att avgöra takten i arbetstidsförkortningenoch väga den emot andra krav. Del är riktigt. Men jag vill erinra om alt delfinns också andra som måsle las hänsyn till och som har räll att begära attriksdagen bevakar deras intressen. Det är t. ex. de många kvinnor som inle kanta elt arbete därför alt arbetsdagen är för lång, för att barntillsynsaknas eller för att deltidsarbete - eller jobb över huvud tagel - inle finnspå deras ort. De har ett slörre intresse av sex limmars arbetsdag än av denfemte semestervecka som de slora grupperna heltidsarbetande män gärna vill ha.Den femte semesterveckan skulle för många av de kvinnorna bara bli en vanligarbetsvecka med alt ge service ät man och barn - evenluelll en extra jobbigvecka i stugan eller pä campingplatsen, ulan tillgång till de normala hjälpmedlenför hushållsarbetet. De har av naturliga skäl inte haft någon möjlighet allgöra sin röst hörd i de rådslag och diskussioner som de manligt domineradefackliga organisationerna har haft. Därförvore det bra om ville göra elt uttalande om målet . 1 etl sådant ullalande ligger inget tvång på organisationerna. Mendär ligger elt löfte alt föfier utvecklingen och är beredd att vidtaåtgärder om den skulle gå i en riktning som framstår som mindre önskvärd frånhela samhällets synpunkt. Detär ell viktigt uttalande som utskottet gör - enhälligl - i sill yttrande övermolionen nr 482 av . Motionärens önskemål om utredning förförberedande av en lagstiftning om arbetstidsförkortning och för prövning avmöjligheten att bereda småbarnsföräldrar särskilda förmåner när det gäller ensänkning av den dagliga arbetstiden är således i allt väsentligt redantillgodosett, förklarar utskottet. Det säger något betydelsefullt om vad vi harrätt all vänta av delegationen för arbets-tidsfrägor och avfamifiesiödsulredningen. bör genom de här uttalandena ha enhandlingsberedskap för lagstiftningsåtgärder. Del är inte något unikt alt manlagstiftar om arbetslid. Med tanke på att det trots allt kommer att la enavsevärd tid att nä målet sex limmars arbetsdag är del mycket väsentligt altetl underiag för beslut om snabbare genomförande för småbarnsföräldrarna kommerfram genom famifiesiödsulredningen. Jagböriade med alt nämna all sex timmars arbetsdag som mål fär en växandeanslutning - det är naturligt alt stödja för både liberaler och socialister.Det socialdemokratiska kvinnoförbundet var tidigt ute med denna programpunktoch har under del haft en glädjande framgång inom sitt parti medsin opinionsbildning, som jag gärna vill ge ochhennes förbundskamrater en komplimang för. Ielt annat avseende är skillnaderna däremot betydande mellan ell liberalt ochett socialistiskt synsätt. Det gäller behovet av valfrihet. Vi menar inle attsex limmars arbetsdag löser alla problem. Tvärtom, människor är olika. Detkommer även i framliden att finnas behov av variationer i förhällande till dennormala arbetstiden, även om den förkortas. Och för vafie människa kommer delunder olika perioder att vara naturligt att önska sig en arbetslid av skiftandelängd. Därförfortsätter vi all arbeta tor ökade möjligheter lill deltidsarbete och för attdeltidsarbetet skall utvecklas sä alt det inte bara blir lågavlönaderutinjobb, som till största delen kommer alt innehas av kvinnor. Självfalletskall all diskriminering av deltidsarbetet när det gäller sociala förmåner tasbort. Bristen pä sociala förmåner har alltför länge varit en ursäkt för attinle arbeta för fler deltidsfiänster. Densocialistiska inställningen lill arbetstiderna uttrycktes myckel klart av detsocialdemokratiska kvinnoförbundet, när man sade att det skulle vara sexlimmars arbetsdag för alla, all barnen skulle vara pä daghem - och alt mandärmed hade gjort upp med begreppet valfrihet, som man ansåg var en liberalvillfarelse. Ungefärsamma tankegång uttrycks i reservationen 4 av kommunisternasrepresentant i utskottet, där hon säger: "Enkortare arbetsdag onödiggör en uppsplittring mellan hel- och deltidsarbetenoch motverkar på så säll alt arbetsmarknaden blir könsin-delad." Tankenatt bara vi fick 30 limmars arbetsvecka skulle det vara onödigt alt över huvudlaget ha möjlighet till en annan arbetstid, den är helt främmande för ossliberalder. Vi förutser alt det kommeratt finnas människor som vill arbeta 20timmar eller kanske kortare lid på grund av sin personligalivssituation. Det är vikligl all den valmöjligheten finns kvar. Flexibelarbetstid är en annan möjlighet alt anpassa arbetslivet efter individen.Alltför mycket har individerna tvingats anpassa sina liv efterproduktionsapparatens krav. Det är glädjande alt vi på den punkten kankonstatera ökad framgång för del liberala synsättet. Den tanke som framfördesav en del ledande socialdemokrater alt flexibel arbetstid slår i motsats tilljämlikheten, därför att alla inte kan få flexibel arbetstid, tycks nu glädjandenog vara övergiven. Viåterkommer också i delta sammanhang med önskemålet om längre sammanhängandeledighel. Man borde kanske tala om "flexliv" lika mycket som omflextid. Jag tror att det är som har myntat del uttrycket. Förslagetom möjlighet till längre sammanhängande ledighet har framförts här i riksdagensedan 1966. Initiativettogs av , men del har gått ganska trögt att fä gehör pä densocialistiska sidan för denna liberala lanke. Jag gör undanlag för möjligen ocksä för justitieminister , som i varie fall innan han komin i regeringen uttalade sig positivt för Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor Nr 44 tanken att man skulle kunna samla ihop lill en längre sammanhängande P . , ledighet,och på del sättet öka den individuella valfriheten. 1 rv, i07<: 8ä"8hr vi kunnat noiera för värt synsätt. Vi får nu en rörligare pen- zt mars iv/j Den kunde också enligt vår uppfattning utformas pä del sättet Semester- och vissa fick ta ut en längre ledighet tidigare under livet, och i stället andra arbetstidsfrå- gåkvar längre i arbetet i samband med pensioneringen. gor fått möjlighet till ledighet för studier. Men vi lycker att del ärdags att i del här sammanhangetböfia se livstiden som en helhet. en sådan helhetssyn kundeindividen ges möjlighet att anpassa arbetstid, studier och andraaktiviteter efter sina egna och sin famifis önskemål. Del är della som vi villalt serneslerutredningen skall länka över. beklagar att vi inte fåttgehör för denna synpunkt men tror, att precis som när det gäller denrörliga pensionsåldern och den flexibla arbetstiden kommer den liberala synenalt ha en allt starkare genomslagskrafl hos människorna och därmedockså i . Meddel anförda, herr lalman, ber jag alt få yrka bifall lill reservationerna 3och 5. HenHAGBERG i Boriänge (vpk); Sex timmars arbetsdag med 30 timmars arbetsvecka är för arbetarklassenett lika viktigt krav som det som låg bakom kampen vid seklets böfian förältalimmarsdagen. Skillnaden är alt fackföreningsrörelsens ledning inleåterfinns i främsta ledet ulan all det i stället är medlemmarna ifackföreningsrörelsen och de aktiva inom kvinnokampen som går i spetsen förkravet. Detflnns ett starkt gehör för tanken pä en kortare arbetslid. Kraven växer sigockså allt starkare inom fackföreningsrörelsen för en förkortning avarbetsdagen. Skiflarbelarna kräver ännu mer långtgående arbetstidsförkortning.Den länga arbetsdagen lägger också uppenbara hinder i vägen för likställdhetmellan man och kvinna, och därför är kravet på sex timmars arbetsdag i storutsträckning förknippat med kvinnokampen. Alla som kämpar för en kortarearbetstid har som målsättning att genomföra en arbetstidsförkortning,som innebär sex timmars arbetsdag med 30 timmars arbetsvecka. Inom arbetslivetställs krav pä all man omgående skall la etl första steg på vägen lillsexiimmarsdagen genom en förkortning av arbetstiden lill sju limmar om dagen.Denna kamp står inte i någon som helst motsättning till kvinnokampens krav påsex timmars arbetsdag. Med båda framgängslinjerna vill man uppnå samma mål meddel snaraste. Arbetstidsförkortningenär angelägen av flera skäl. Genomförandel av sexiimmarsdagen kan verksamt bidratill en ufiämning av skillnaden mellan man och kvinna i arbetslivet ochsamhället i övrigt. Men del räcker inte. Starka krav måste ställas påbarntillsyn och övrig samhällsservice. Försl då kan stegel mol jämställdhetman-kvinna fä elt resultat. Exempelfrån dagens verklighet säger oss att sexiimmarsdagen är nödvändig framför alltutifrån attkvinnan i mänga fall tvingas göra avkall på sin självklara rätt till likaställning i produktionen, altmänga kvinnor ser det som omöjligt att på ell tillfredsställande sätt kombineraföräldrarollen med ett heltidsarbete och attförhällandet i arbetslivet är sä påfrestande alt män och kvinnor är heltslutkörda efter arbetsdagens slut. Elltungt skäl för en arbetstidsförkortning är också all lönarbetarna skall få sinbeskärda del av produktionsresultatet. Det kan inte vara fråga bara omekonomiska ersättningar utan del gäller även sådant som bättrearbetsförhållanden. I arbetarrörelsens barndom odlades ju föreställningen attmed teknikens framsteg skulle arbetarklassen få både bättre arbetsförhållandenoch ekonomiska förbättringar. Maskinerna skulle göra arbetet. Jobbet skullebli lindrigare. Har det blivit sä? Svaret måste bli nej. Arbetstakten har ökatmed effektiva tidsstudier, rationaliseringar och arbetsorganisationer. Läggerman därtill ett ökat skiftarbete, så kan man lugnt påstå att arbetarehar en betryggande ledning i världen när det gäller arbetsintensitet. Slandardökningarnasker till priset av ökade fysiska och psykiska prestationer. finns bara den ekonomiska arbetsmotivationen kvar. Resultatetav detta har blivit en väg av utslagningar och ulsorteringar fränarbetsplatserna. Många lönarbetare stoppar inte för att i en hög arbetstaktunder älta limmar ulföra krävande arbetsuppgifter. Endast de fysisktoch psykiskt starka blir kvar i arbetslivet. De andra hänvisas tillarbetsmarknadens B- och C-lag. Naturligtviskan enbart en arbetstidsförkortning inte lösa de här problemen. Enarbetstidsförkortning måste kombineras med krav på alt arbetsintensiteten inleskall öka. Godkänner man alt den fär öka, förfelar man hela syftet med enarbetstidsförkortning. Erfarenheternafrän tidigare arbetstidsförkortningar är skrämmande. De bakomvarandebevekelsegrunderna för arbetstidsförkortningen har varit att man skall ökaproduktiviteten - den skall alltså inte minska. Del har betytt att variearbetare har fält göra mer pä en kortare arbetslid. Denna företelse harupplevts som mycket negativ. Därförär ett av de viktigaste kraven vid en arbetstidsförkorlning att det anställsfler i arbetslivet för att fullgöra tidigare arbetsuppgifter. I t. ex.vårdyrkena är det en tvingande nödvändighet; där kan man inte ta tillraiionaliseringsargumeniet. Skall biträdena, sjuksköterskorna och andra springafortare och bli mer opersonliga än tidigare? Nej, så kan det inle få bli. Istället måste det anställas fler inom industrin, i vårdyrkena, på kontoren ochpå andra arbetsställen. Visom skolades inom fackföreningsrörelsen i böfian av fick lära ossall vi skulle ställa oss välvilliga lill rationaliseringar, delta därför attdet skulle bli en stor arbetskraftsbrist. Men inte anade vi att arbetskraftsbristeninom industrin skulle bero på omänskliga arbetsförhållanden och arbeismifiöeroch att en mycket slor del av arbetarna - inte minst kvinnor - skulle ställasutanför, bl. a. genom att vara arbetslösa. Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor righeten att rekryteraarbetare till vissa industrier beror pä industriernas omänskliga förhållandenoch inle på all del saknas arbetskraft. Enarbetstidsförkortning , förenad med att fler anställsoch att arbetsintensiteten inle ökar, skulle öppna arbetsmarknaden för dem somi dag är utestängda av olika skäl. Arbetsförhållandena skulle bli bättre fördet slora flertalet. Lönarbetarna skulle på etl bättre säll kunna utnytfia sinfrilid, ge innehåll i sin tillvaro och upphäva en del av sin intellektuella ochkulturella fattigdom. Dettagäller kanske i ännu högre grad de lönarbetare som tvingas arbeta i skift ellerhar ett oregelbundet arbete. För dessa grupper gäller det inle i första hand enförkortning av arbetsdagen ulan en förkortning av veckoarbetstiden - och denmåste påbörias . En arbetstidsförkorlning genomförs just nuavtalsvägen för de flesta skiftarbelare. Men den bör föfias av enfortsättning där man siktar lill 30 limmar, och det resultatet bör uppnås meddet snaraste. Krav har redan höjts pä della, framför allt frän skiflarbelsgruppersom arbetar i kontinuerlig drift, Skiftarbelarnas sociala problem är väl kända.På grund därav och på grund av de ökade påfrestningar som det innebär attarbeta på oregelbundna lider i ackordslempo måste vi fä kortare arbetstid fördessa grupper,