prot · FZ0961 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagtror, herr lalman, alt Jag gör bäst i alt citera vad ulredningen sagt på dennapunkt. "Detfinns f n. på flera områden regler där åldersgränserna inle följermyndighetsåldern. Här må erinras om all man på det traflkpolitiska områdetfunnit anledning alt fastställa en rad skilda åldersgränser för rätt atl föraolika slags fordon m. m. Likaså anses t. ex. åldersgränserna inom området förbrollsbalkspåföljderna inle böra påverkas av ändringar i myndighetsåldern.Kriminalpoliiiska skäl har ocksä föranlett alt det alltjämt är förbjudet förden som är under 21 äralt förvärva el ler inneha spri ngstiletl eller springkni v.-I sam manhangei kan också erinras om att systembolagen undermolboksliden i praktiken tillämpade en åldersgräns , trots alt inköpsålderndå enligt försäljningslagsliftningen sammanföll med myndighetsåldern." Så fortsätter man litetlängre ner: "Åandra sidan har, som sagts, andra synpunkler ansetts väga tyngre på t. ex. deltrafikpolitiska och kriminalpoliiiska fältet." - Orden "Å andrasidan" syftar på elt stycke som Jag har utelämnat. "Följande alkoholpoliliskaaspekter kan anläggas. Alkoholpolitikens uttryckliga strävan när del gällerungdomen är atl någon konsumtion av belydelse inte skall förekomma. De ungalorde framför allt komma över alkohol genom atl äldre kamrater köper ät dem.Det förhåller sig säkerligen så all 18-åringar generellt sell har en betydligtyngre umgängeskrets än 20-åringar. En sänkning av inköpsåldern skulle därmedmedföra en starkt ökad åtkomlighet av alkohol i känsliga åldrar och skulledessulom kunna uppfattas som en opinionsyttring från samhällel. Dealkoholpoliliska riskerna måste därför bedömas som allvarliga." Vadman i själva verket säger är all åldersgränserna kommer all gå ned en bit under18-årsgränsen, dvs. Till slut sammanfattar man: "APUhar funnil att övervägande skäl talar för att inköpsäldern för starkaalkoholdrycker, trots ändringen av myndighetsåldern, behålls oförändrad. Inleheller inköpsåldern för mellanöl bör ändras." Motivenfcir alkoholpoliliska utredningen är alltså klara. Målel är atl hållaungdomsåren utanför spritkonsumtion av någon belydelse. inställningen har varilvägledande. Envelenskaplig undersökning frän en delstat i som redovisades Torsdaeen den i slulel av 1974 är nog så inlressanl i della sammanhang.Åldersgränsen för inköp sänktes där 1971frän 21 till . Man gjorde alltså där som - en del vill göra här.Bland manliga bilförare var utslaget enormt när del relaterades tillalkoholpåverkan. Jag har här några siffror som kom fram vid denna undersökning. Iåldrarna är ökade antalet olyckor med 162 "i. efter ändringen. För18-åringarna - då hade man alltså kommit upp lill den gräns som gällde-varökningen 339 ''.,för l9-åringarna 346 "« och för 20-äringarna 256"11. Jag tror all dessa siffror lalar för sig själva. Vadjag vill säga med della inlägg är bara all vi som riksdagsledamöter måste länkaigenom denna fråga och ta del av de undersökningar som har gjorts. Remissinstansernaär naturligtvis delade i denna fråga. Men man kanske skall lägga märke tillalt de som står problemen närmasl i sitt arbeie, skol- och socialmyndighelerna,sluter upp kring 20-årsgränsen. För min del måste valet också bli 20 är. Jaghar, herr talman, redan nu velat redovisa min inställning i den frågan. Man åberopar all del är logiskt atl inköpsåldernskall följa myndighetsåldern. Den logiken skulle komma alt kosta oss förmyckel sociall och ekonomiski, och del har vi inle råd med. Om vi inför18-årsgränsen ser jag också framför mig en ny mellanölsdebaii. Man kommerframöver att anklaga för all den inte log del sociala ansvar som denbör la. Jag tror man kan säga all frågan om åldersgränserna för inköp avalkohol i sysiembolagsbuiikerna är belydligl allvarligare än mellanölsfrågan,hur vikiig den än har ansetts vara. Hen JADESTIG (s): I den allmänpolitiska debatlen lar vi gruppvis upp olikasamhällsområden, med variationer. berörde i Ljusdalunder rubriken och regionalpolitik i större delen av sittanförande nykterhets- och alkoholproblemen. Han kom dä ocksä in på den undersökningangående skolungdomens alkoholvanor som skoldireklionen i Slockholm publiceradei slulel av . Siffrornai den rapporten är myckel alarmerande. har antalet elever som varitkraftigi berusade fördubblats. Bruket av starkare alkoholdrycker har blivitvanligare. Direktionen var förvånad över hur lätt tonåringar kommer överalkohol. Del är jag också. 'alkoholpolitikenssyfle måste vara all begränsa konsumtionen och därmed hålla anlalelalkoholskadade på en sä låg nivå som möjligl. Au hålla ungdomsåren fria fränalkohol är oerhört angeläget frän såväl medicinsk och social som ekonomisksynpunkl. Alkoholfrågansbelydelse från hälsovårdspoliiisk synpunkl visas av en undersökning frånGöteborgs sjukvårdsdirektion. Av denna framgår att var sjätte sjuksäng upptasav personer som mer eller mindre direkt vårdas för konsekvenser avalkoholbruk. I en undersökning som gjordes vidSerafimerlasarettet i var motsvarande siffra var Ijärde säng. Vimåste medverka till atl skapa ett samhälle där alkoholbruket bland de ungaersätts av en positiv fritid. För all klara det måste vi komplettera depositiva insatserna i forskning, undervisning och information med åtgärder somkan uppfattas som negativa, dvs. idel här fallet restriktioner som omgärdaralkoholbruket. Enprincip som vi allvarligt måste slå vakl om och yllerligare betona är alt detprivata vinstintresset i alkoholhanteringen elimineras. Del är därför positivtatt den alkoholpolitiska utredningen har föreslagit ell förbud förbryggeriindustrin och andra med ekonomiska intressen i alkoholhanteringen allsatsa pengar i pubar, diskotek och liknande. Men etl sådanl förbud måstekompletteras med en satsning pä folkrörelserna och andra som är beredda allerbjuda främsl- ungdomen alkoholfria miljöer. Ungdomens fritidsmiljöer måsteförbättras. Den kommersiella priigeln pä ungdomens nöjes- och friiidsliv är oroväckande.Direkt förkastligt anser Jag det vara atl alkoholen används som elt effektivtkonkurrensmedel. Här måste vi sälla in styrmekanismer, som på olika sältfrämjar tillkomsten av alkoholfria miljöer och som möjliggör driften av redanbefintliga sådana. Denalkoholpolitiska ulredningen har också föreslagit en försöksverksamhet för attfå lillbaka publiken till folkrörelselokalerna. Del är etl bra förslag, men vimåste gä längre. Alkoholfria restauranger, hotell och motell måsie - ulaninkomsler från alkoholhanteringen - kunna konkurrera på Uka villkor. Del är juväsentligt både ur nykterhetsrörelse-synpunkt och ur folkrörelsesynpunkt. Mankan naturligtvis ha olika uppfattningar om den absolutistiska nykterhetsrörelsenoch dess verksamhet. Helt klart är dock att liinder med en starknykterhetsrörelse har förhållandevis låg alkoholkonsumtion och därmed färreantal alkoholskadade än länder som saknar en stark nykterhetsrörelse. Vi måstehålla i minnel all den svenska och folkrörelserna iallmänhet lar på sig många av de arbetsuppgifter som i andra länder åvilarstatsmakten. Men eflersom vi i olika sammanhang försöker finna vägar för ellökat samhällsengagemang via folkrörelserna skall naturligtvisnykterhetsrörelsen inkluderas i delta och ges ekonomiski slöd som medger atldess verksamhet kan expandera och dä inle minsl arbetet för alkoholfriamiljöer. Tyvärrär del inle så enkell all anledningen till medlemsmässigatillbakagång enbari är'all söka i egen verksamhet eller -som man säger ibland när man vill spetsa till det - brist på verksamhet. Desenasle årtiondenas alkoholpolitik har medfört en ökad alkoholkonsumtionfrämsl bland den yngre generationen. Alkoholkullurens utbredning har naluriigtvisförsvårat rekrytering, och Jag vågar säga atl många andrafolkrörelser har haft samma problem. Vivel genom erfarenheter från vårl egel land och genom internationella undersökningaralt om man sänker inköpsåldern för alkohol försämras nykierhetslägelallvarligt. hänvisade till Canadaunder-sökningen, och jag beratt få instämma. Men vi vel också alt ungdoms-fylleriet i vårl land ökade mednäsian 100 "t, , dä inköpsåldern i prakliken sänktesfrån 25 till . Trots att 15-l7-åringar då lika litet som fick köpaalkohol ökade fylleriet i denna ungdomsgrupp med 120 "o. Desiffror som jag nu nämnl och de som nämnde kan del vara av värdeall fundera över i en lid då irafiksäkerheisverkei via sina undersökningarkommit fram lill alt irafiknykterhetsbrott i vårl land förekommer vid ca tremiljoner tillfällen . Kraveifrän olika håll atl inköpsäldern för alkohol skall anpassas tillmyndighetsåldern måste avvisas. Vi har hell enkell inte råd all yllerligareförsämra de ungas situation. får inle uppfattas som nägol slags njuggheimol de unga människorna utan las för vad det är, nämligen en ärlig strävan altge de unga en positiv start i livet. Menlål oss ocksä förhindra alkoholreklamen. Jag hoppas all den proposilion som visnart har all förvänta skall innebära all del s. k, mellanölet ersätts med ettalkoholsvagare öl och alt vi dä också skall kunna förhindra en alkoholreklamsom skapar samma gloria kring det nya, förhoppningsvis alkoholsvagare ölet somkring mellanölet. Ijanuari 1976 beslutade bryggerier att gå ut med elt tävlings-erbjudandetill återförsäljare av mellanöl i , ,och norra . Erbjudandet gällde gnilisresor lill Englandförde försäljare som beställde ölpartier på minst 75 000 burkar mellanöl.Metoden hade granskals av jurisler, som funnit att delta iniekolliderade med det nya lagförslaget om förbud mot mutor. Efter kritik ipressen log företaget konsekvenserna och drog frivilligt in kampanjen omkringden i är. Från sida framhöll man dock, all liknande metoderförekommer inom stora delar av näringslivel, och man säger sig också vela atlkonkurrenterna lillämpar likartade metoder. Jag tycker vi måste vara observantaemol den här formen av reklamkampanj som bryggerinäringen sä envist försökerhålla vid liv. Jagtror all vi måsie salsa på folkrörelserna. Vi måste främja en bredundervisning, skapa än bällre information i alkoholfrågan. Jag hoppas all radiooch TV och övriga massmedia solidariskt ställer upp i en sådan information.- Vimåste naturligtvis också skapa ell organ som följer ui-vecklingen och somsnabbi kan vidta korrigerande och slimulerande ål-gärder för all hållaungdomsåren fria från alkohol. iSlaffanstorp (c): Skola och undervisning, både lägre och högre, är så väsentliga lingatl allmänintresse spontant knyts lill vad som händer där. Del visar exempelvisskoldebatten om i hösias. Den debatlen rörde mest deorganisatoriska formerna i skolan, Slori inlresse visades även förmöjligheterna lill decentralisering av beslutsfunktionerna i skolan, vilkastarkt präglats av centralism. Centralbyråkratin har berövat skolstyrelsernamånga möjligheler lill lokala initiativ. Det är helt nödvändigi ull både eleveroch lärare fåren bättre skolmiljö. vardagen får inte bli en individernasstressande kamp med varandra. Kan vi alltså förhoppningsvis se fram emol engrundskola med bättre organisation och miljö? Nästaangelägna fråga blir: Vad gör vi föratt faen bällre och tidsenligare läroplan?Den frågan mötte jag mänga gånger under höstens debatt. Centernframförde redan vid antagandel av läroplan 1969 angelägenheten avatl få in mera praktiska moment i undervisningen. Förmånga elever kan en praktisk sysselsällning vara den bästa inlärningsformen.Del har visal sig alt vi fått räll om Lgr 69. Många elevers inlresse förskolarbete försvinner om de inle kan lyckas inom några ämnen. Ingen miinniska,inom vilket gebit det vara må, kan trivas om hon misslyckas i alll hon får sigförelagt. Många elevers skoltröithet motverkas hell säkert av mera prakliskainlärningsformer. Iriksdagen fortsaite vi vår kriiik mot läroplanen, och i etl par cen-termolionerbegärdes bättre balans mellan teoretisk och praktisk undervisning igrundskolan. Vi fick även bifall lill della. Men trots riksdagensskrivelse lill regeringen i frågan har hillills ingel av vad motionärernabegärde förmärkis. föreslär därför i en partimotion i är en vissöversyn av läroplan. Dels vill vi fullfölja vad Jag här sagl ompraktiken, kontakten med arbetslivet osv., och dels vill vi förbättrakunskapsinhämlandei i basämnena, som svenska och matematik, vilket ärnödvändigi. Pressdebattenom de s. k. funktionellanalfabelerna ger en skev bild av verkliga förhållandet.Dock är det uppenbart all genomsniilskunska-perna i svenska behöver förbättras.Även om endasl 12-15 "n av 9-orna ligger under genomsnittsnivån av klass 6i läsförståelse, kan en bättring behövas. Vid ett svenskt test blandvärnpliktiga slavades ordet människor korrekl endasl av hälften av de testade.Man har gjorl likartade tester i matematik, och inte heller de har givilsärskill uppmuntrande resullat. Vihar från de olika partierna framfört förslag om i skolan. Därvid har vi ocksä anmärkt på all regeringen använder vissaäskade medel på elt för skolan alltför njuggt sätt. Jag länker då på del s. k.SÅS-anslagei för särskilda stödåtgärder på skolområdet. Ursprungligen begärdesdetta anslag av lärarförbunden. Dessa framhöll all del fanns god tillgång pälärare, varför ett resursanslag till särskilda åtgärder borde kunna beviljas. Utbildningsministernhörsammade delta, och de första 15 miljonerna ställdes lill förfogande.Erfarenheten av de stödåtgärder som sattes in ute i kommunerna blev verkligenposiliv. Utrop som "della var del bästa som hänt skolan!" hördes frånmånga håll. SÖ begärde därför i Ijol 60 milj. kr. för samma ändamål, menregeringsförslagel stannade vid endasl 30 milj. kr. .Mitlenpartierna föreslog ien gemensam partimotion 50 milj. begärdeinte några pengar, men uttalade sig förhoppningsfullt om framtida anslag. Närhöstlöven föll samma är begärde utbildningsministern ytterligare 9 milj. kr. ianslag, men mitlenpartierna höll fasl vid sin ursprungliga summa, och i bådadessa riksdagsbehandlingar stöddes vi även av vpk. Till vår glädje kan vi nu konstatera alt den akluella anslagssumman iårets budgetproposition har stigit jusl till 50 milj. kr. Vi biiräder därförlivligt detla äskande, som vi förutsätter alt pengarna skall ingå ide siörre anslag för en bättre undervisning som SIA-propositionen kommer atlinnehålla. Jag hoppas också, herr lalman, alt anslaget för särskildastödåtgärder pä skolområdet knytes till prisutvecklingen sä atl del inleurholkas av infiationen. DenI började den nya gymnasieskolan, omfattande de treulbildningsvägarna yrkesskola, fackskola samt 3- och 4-äriga gymnasielinjer. Istort setl har den ulbildningspolitiska satsningen inneburit alt intresset ökatför en kortare utbildningsgång mot etl besläml yrke. Under 1960-lalel gick enmycket kraftig studerandeslröm till de akademiska yrkena. Därvid upplevde mångabesvikelsen över atl inle få etl arbeie inom det yrkesområde man tänkt sig. I dagär situationen den att de studerande inom gymnasieskolan undviker dé teoretiskalinjerna, och all man inom högskolan söker sig lill de kortare yrkesinriktadekurserna. Endasl var tredje studerande vid universiteten läser för att nå framtill en examen. hade de flesta en fil. kand.-examen som mål, men detla ärinle fallet . Ävenom de akademiska studiegångarna i vissa fall var överfrekventerade verkar delnu som om utvecklingen svängt för starkt mol yrkesinriktade studiegångar.Särskill de naturvetenskapliga och lekniska linjerna har alllför fä elever.Della kommer säkerligen att innebära en otillräcklig rekrytering tillnäringslivel och lill forskningen pä de naturvetenskapliga och lekniskaområdena. Observera atl nedgången här drabbar hela skolsystemet! Centerpartiethar pekat pä delta problem i parlimotionen om läroplan. Vi harvidare på förslag av vår utbildningskommilié begärt en parlamentarisk utredningom gymnasieskolans inriktning och arbetsformer. Där understryker vi juslangelägenheten av en större elevrekrytering lill naturvetenskapliga ochtekniska linjer. Del är välbekant att N- och T-linjerna fordrar en siörrearbetsinsats av eleverna, vilket gör alt många hellre väljer andrautbildningsvägar. Studiepressen är nog också för hård i dessa ämnen. 1dag skall en gymnasist klara den mycket krävande fysikkursen på nästan halvalektionstiden mol förr - delta nämnl som ett exempel. Många hoppar av medmotiveringen atl de inte klarar en så pressande studiegång. Endast omkring tvåtredjedelar av eleverna fullföljer studierna. Eltannat bevis på nödvändigheten av en översyn av gällande studiegångar är att ca20 ".. av de studerande i gymnasieskolan inle genomgår Denna slora dröp oul-frekvens kan även bero pä att mänga inlekommer in på den linje de sökl lill i första hand. Deras studiemolivering blirdärför ibland inle den bästa. Intagningentill gymnasieskolans olika linjer bör också bli föremål för en översyn. Sökandelill gymnasielinjer vilka skaffat sig exempelvis elt ärs praktik kan ändå imerileringshänseende inte göra sig gällande pä grund av praklikarbetels lågabetygspoäng. Den situationen gäller pä exempelvis jordbrukslinjerna ochvårdlinjerna. Det finns alltså starka skäl för den nu sittandebeiygsulredningen atl lägga fram bättre förslag härvidlag. har gjorl en enkäl bland gymnasieeleverna. Där framgick bl. a.atl en överväldigande majoritet önskade en övergång lill etl trelerminssystem.En reformering behövs på så sätt att eleverna bör få möjlighet lill enpraktikiermin. Många elever har svårigheter alt finna praktisk sysselsättningunder ferierna. Det bör därför undersökas vilka förutsättningar som finns altdela upp skolåret i tre terminer, därav en praklikperiod. Jagtror all gymnasieskolan i huvudsak är i behov av den här omtalade översynen -inte minsl med tanke på all omkring kommer det all finnas 16 000-18 000fler 16-åringar än . En ökande kader måste alltså beredas plats i våragymnasieskolor. Jag vill sluta med alt påpeka - inför de nya beslut som skall fattasom våra skolor - att verkställigheten och effekiueringen av de besluten måsteske under samverkan med skolans personal, elever och deras föräldrar ochmålsmän. Del är Just de nära berörda, de i skolans vardag arbetande, som bästvet hur en god skola och dess undervisning fungerar. Del finns i huvudsak tvä metoder alt nä balans mellan samhälletsvärdbehov och vårdresurser. Den ena äralt bygga ut resurserna och den andra ärall minska behovet av värd. Bådametoderna måste användas parallellt, men i elt läge dä koslnaderna förvårdsektorn tar en alll större del av våra samlade resurser måste alll störreuppmärksamhet ägnas våra möjligheter atl pressa ned del lolala vårdbehovet. Villvi göra det, måste vi se oss omkring och slälla frågan: Vad är det som orsakarde många sjukdomsfallen och olyckorna under arbete och frilid och i Irafiken?Vad är del som utlöser våldsbrott och kriminalitet? Allt della som sätter igång strömmen av värdbehövande till våra sjukhus, ungdomsvårdsskolor ochkriminalvårdsanstalter. Görman en sådan inventering av samhällets skadefaktorer får man säkerligen en länglista av orsaker: stress i arbetslivet, dålig miljö för barnen, trångboddhet,farlig trafik, de gamla normsystemens upplösning, andlig och ideologiskrotlöshet, minskad påverkan frän de ansvariga instanserna, hem, skola ochfolkrörelser, allt siörre inflytelse från en kom- mersiell nöjesinduslri,som bara frågar efler ungdomarnas pengar men inte bryr sig om derasframtidsmöjligheter - alll della och mycket annal. Nären katastrof inträffar i en människas liv kan där bakom ligga en lång kedja avsamverkande olyckliga faktorer - kanske hela den lista som Jag räknadeupp. Därför måste samhället la itu med alla dessa företeelser och söka rättatill missförhållanden. Vi måste gä in och så tidigt som möjligl försöka bryta denorsakskedja som leder fram lill eil vårdfall och personliga tragedier. Detär billigare alt förebygga en skada än att reparera den. Del gäller bådemaskiner och människor. Men för människornas del tillkommer andra och störrevärden än pengar. Människorna måste skyddas för olyckor, sorg och elände. uppräkning av skadefaktorer jag gjort har jag utelämnat en somotvivelaktigt tillhör de allra svåraste, nämligen alkoholen. Den senasleveckohelgen har givit exempel på svåra våldsbrott, där alkoholen har varit denutlösande faktorn. Den 19-åriga flickan i som dödade en för henneokänd jämnårig flicka med en morakniv och den värnpliktiga 23-äringen som meden kulsprutepistol sköt ihjäl tvä personer på ett diskolek i Göieborg var bådaenligt tidningsuppgifterna kraftigi berusade. I båda fallen kan en mängdolyckliga omständigheter ligga bakom tragedierna. Tämligen säkert är dock altdessa förfäriiga händelser inte skulle ha inträffat utan alkoholpåverkan. Mordeni och , polismordet i och mordet på iHuddinge har väckt sorg och förstämning hos hela svenska folket. Men jag hoppasatt vi blir förskonade från Iblksiormar mol olyckliga unga människor. Denfråga som Jag tycker all vi bör slälla och som Jag vill framföra här ikammaren, herr talman, har följande lydelse: Varför blir det inga folkslormarmot alkoholen? Dessroll som skadefaktor i vårt samhälle är vid det här laget tämligen klanredovisad. Kostnaderna i pengar och mänsklig olycka kan knappast mätas. Och vivet atl alkoholskadorna ökar. Mellan35 och 50 'n av alla som söker vård vid sjukhusens akutmottagningar haralkoholproblem eller akuta alkoholförgiftningar. Frånvaroni arbetslivet är högre bland alkoholförbrukare än bland andra. Entredjedel av dödsolyckorna i irafiken och hälften av drunknings-olyckorna harsamband med alkohol. Ökningenav våldsbrotten är en direkl parallell med den totala ökningen avalkoholkonsumtionen. Antalet brotl som begåtts under alkoholpåverkan tre- lillfyradubblades under 1960-talel. Alkoholbrukettränger alll längre ner i åldrarna, och genomsnittskonsumtionen perkonsumtionstillfälle har ökat avsevärt i . Resultatetav denna ulveckling är all vi f n. har mellan 200 000 och 300 000 alkoholskadademänniskor i vårl land. Samhällets kostnader för vård och produktionsbortfalluppgår lill miljardbelopp. Vikan, herr talman, från folkpartiels sida inle förhålla oss overksamma inför denulveckling jag nu talat om. Det alkoholpoliliska program som antogvid sitt landsmöte i hösias innehåller en rad förslag till åtgärder. Programmetutgör ett klart ställningstagande på de viktigaste punklerna ialkoholpolitiska utredningens belänkande. Ulredningensäger atl alkoholpolitikens huvudmål skall vara all å-siadkomma återhållsammaalkoholvanor. Folkpariiei tycker inte alt det räcker. Vi säger atl målet skallvara en minskad alkoholkonsumtion. Reservanterna i utredningen, förrelOGT-NTO-chefen och folkparlirepresenlanlen , vill haen 20-procenlig minskning fram lill 1985. Men vi från vill också haetl delmål för den närmaste femårsperioden. Om inle den önskadekonsumiionsminskning-en uppnås, vill vi ha skärpta alkoholpolitiska insatser. Åldersgränsen20 år för alkoholinköp på systembolaget, som har berörts nägot tidigare idebatten, bör bibehållas. Vi vill ha bort skatten på lättöl. Men skallen påalkohol bör höjas och utformas så au alkoholens realpris inle blir lägre. Vianser att sociala synpunkler bör vara helt vägledande i alkoholpolitiken ochatl ansvarel för denna därför bör överföras från tillsocialstyrelsen. Statlig och kommunalrepresenlalion skall vara spriifri. Alkoholhallen i mellanöletbör sänkas frän 3,6 lill 3,0 "n. Vi vill ha förbud förreklam för mellanöl och starkare drycker. Polisen hör få rätt tillrutinmässig'kontroll av bilförares nykterhet. Slutligenvill jag nämna stödet lill de ideella organisationernas upplysnings- ochvårdinsatser. Detjag nu nämnt är några av de viktigaste punkterna i alkoholpoliliskaprogram, beslutat vid partiets landsmöte och redovisal i en partimotion tillårets . När proposilionen om alkoholpolitiken kommer påriksdagens bord kommer Iblkpartiet all utforma mera detaljerade förslag ienlighel med programmets riktlinjer. Närdel gäller upplysningsarbete och information intar nykterhelsor-ganisationernaen nyckelposition. De samlar skaror av människor lill frivilligt och oavlönatarbeie för atl sprida kunskap om alkoholens roll i del moderna samhällel. Desamlar ungdom lill en värdefull gemenskap i alkoholfria miljöer.