prot · FZ09126 · 1975-12-31 00:00:00 — Det torde varaofrånkomligt atl cirkus- och varietékonsten innebär vissa risker för utövarna.Del ligger i sakens natur att den risken kan bäst bedömas av dem som utarbetatoch utför artistnumren. Det måste förutsättas all artisterna själva ser tjllalt erforderliga säkerhels-anordningar finns och används. Jag vill emellertiderinra om att det behövs tillstånd av polismyndighet för atl anordnacirkusföreslällning eller liknande nöjestillslällning. Vid tillslåndsgivningenankommer del pä polismyndigheten att pröva om det behövs särskildasäkerhetsföreskrifter för alt skydda åskådares och artisters hälsa. Jagvill tillägga all arbelarskyddslagen självfallet är tillämplig när anställdaanvänds i arlistverksamhel eller när två eller fiera artister driver verksamheilillsammans. Givetvis har man dä även möjlighel all vända sig lillarbdarskyddsmyndighelerna för all få råd och hjälp. Omanvisningar rörande skyddsåtgärder för cirkusartister /ENKEL (fp): Herrlalman! Tack för svarei! förstår är bakgrunden till min fråga den olyckshändelse sominiräffade på etl utomhustivoli i . Det var ensjuilonäring som skulle gå uppför en |äng lina, vilken var spänd snetl uppåt frän marken lill . När han kom lill halva linan ställde hansig pä huvudet - del var ett mycket farligl nummer - och folkel jublade ochlyckle alt del var väldigt spännande. - Så fortsätter han upp och skall justgöra om samma nummer högst uppe, och då faller han handlöst i marken och skadasdödligt. Delfanns alllså inget skyddsnät. Någon timme senare går artistens fjortonärigasyster upp och gör om samma livsfarliga nummer. När man då frågar fadern omsaken säger han: The show must go on. Jagmåsle säga all jag blev myckel upprörd, och del var väl egentligen därför jagställde frågan lill socialminislern, för jag lycker del här är snudd påbarnmisshandel. Jagförsökte la reda på vad det finns för bestämmelser, och jag har verkligenluskal i arbdarskyddslagarna - de är ju synnerligen svåra all penetrera.Svenska lealerförbundet hade faktiskt lill arbelarskyddsstyrelsenskickat in en fråga med ungefär samma innehåll som min. om del inle fanns någrasärskilda anvisningar för skyddsåtgärder. Om anvisningar rörande skyddsåtgärder fÖr cirkusartister Svaret frånarbelarskyddsstyrelsen har jag fått la del av, och del är egentligen likasvårt alt tyda. Men efter vad jag förslär förhåller del sig så, alt om det ären cirkus med flera anställda träder lagsliftningen i krafl, och då kanartisterna fordra att det skall vidtas en skyddsåtgärd för dem, alltså all ellskyddsnät sätts upp. Men om del är en familj som ensam uppträder behövs del ingentingi skyddsväg, utan familjeöverhuvudet kan själv besiämma hur det skall vara. Detlycker jag är horribelt. Vihar ett liknande förhållande när det gäller sjöarbelstidslagen. Där är delockså på det sättet alt familjen är undantagen. svar står det: "Vid tillslåndsgivningen ankommer del på polismyndigheten att pröva om det behövs särskilda säkerhetsföreskrifter --- ." Därför måste jag fråga: Borde det då inte finnas några bestäm melser eller liknande, som polisen har att rälla sig efter? Sådana lycks inle finnas , utan där ser det ut all vara godtyckligt. Delta är en myckel svår fråga, eftersom flertalei cirkusartister inieär anslällda ulan egna föreiagare. Enligi den undersökning som vi gjort liggerdel i själva yrkets natur en viss våghalsighel, och jag ser framför mig vissasvårigheter all inruta artisterna i normal ar-beiarskyddsverksamhel. Det finnsju inte bara artister som arbelar högt över marken, utan vi har också sådanasom går in till lejon och tigrar etc, och jag har litet svårt att tänka mig hurman skall kunna göra sådant helt ofarligt. Cirkuslivetär i och för sig farligl, och våghalsigheten ingår som etl led i självaartisteriet. Jag kan inte tänka mig att man skulle ha tillstånd avarbeiarskyddsmyndigheien - alllså hur många man fick göra och liknande.Däremot är del helt klart att de som är anställda vid en cirkus har rätt attkräva skyddsnät, säkerhetslinor och liknande anordningar. Den föreskrift sompolisen har att följa i sädana här fall är myckel gammal. Den lillkom redan på1930-talel. Då fanns det många fler cirkusar och artister, vilket kommer ihåg. Jag har som sagt myckel svårt all länka mig någotannat och mer än atl anställda kräver all arbelarskyddsstyrelsen ger dem alltdel slöd som de kan få, men att tvinga in sådana artister som är egnaföretagare går helt enkelt inle. /ENKEL (fp): Statsrådet säger att väghalsigheten ingår i själva utförandet, och delär ju riktigt. Men jag lycker ändå att väghalsigheten inle fär vara så stor riskerar att offra människoliv. Nuhar jag faktiskt inie hunnit all la reda på hur del är ordnai i andra länder,men i en stat i kom jag av en händelse lill etl ställe därartister gjorde våghalsiga akrobatiska övningar pä lina, och den linan varspänd över en bassäng. Jag frågade varför och fick lill svar au del är därförall här i siaien mäsie man aniingen använda skydds- näl, eller också måsle manha något annal som gör alt artisterna inte slår ihjäl sig, om och när de fallerner. Jag har inle kunnai kontrollera om delta stadgades i lag eller liknande,men en av dem som arbetade på denna lina föll faktiskt ner, och det var myckelspännande när han plaskade i vattnet och simmade i land. Hursom helst lycker jag inle all man skall få leka med människors liv. vel jagall mänga säger, att del skulle ju inle vara så spännande all gå på cirkus omman visste all artisterna inte löpte några risker om de föll ner, men jagtycker att man skall kunna se dem som artister även om det finns skyddsnät. Ochskulle man inte kunna pröva metoden all polismyndigheten fick rätt all fordraskyddsnät, åtminstone för sådana här luftakrobaler? för liden finns del juinie så myckel menagerier, det är inle så många som går in lill lejon ochtigrar längre - och det är väl skönt del! Omåtgärder mot vandalisering av skollokaler Överläggningenvar härmed slulad. §9 Om åtgärder motvandalisering av skollokaler Fruslalsrådel erhöll ordel för all besvara i (s)anmälda fråga, 1975/76:325, och anförde: i har frågal mig om jag vill medverka till attåtgärder sätts in för att begränsa vandaliseringen av skollokaler. Frågansom ställs berör ytterst ansvaret för den gemensamma arbetsmiljön i skolan.Enligt min uppfallning måsle insalser göras pä flera olika plan för atl skapaförståelse för de gemensamma värden skolan omfattar. Elevernamåsle i en helt annan utsträckning än f n. få aklivl medverka i utformandet avskolmiljön. En sådan medverkan ger eleverna etl slörre ansvar och störremöjlighel lill en positiv inställning till arbete och arbetsplats. Ipropositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete har jag framhållit alleleverna i enlighet med skolans mål måste få möjlighel alt träna sig i atlhjälpa varandra och ta ansvar för varandra liksom alt della i utformningen avskolans miljö och skötseln av skolans lokaler. sker i många skolor.Genom lokala iniiialiv låter man eleverna della i den prakiiska skötseln avverksamheten i skolan. har givit goda resultat. Förutom en ökad trivseloch en ökad medvetenhet om betydelsen av en bra arbetsmiljö har del medfört allskadegörelsen i skolorna minskal. Enligtmin mening gäller det inte bara atl sälta in ålgärder i skolans fysiska miljö.Skolans konlakl med samhällel liksom skolans arbetssätt och arbetsmetoder ärockså av stor betydelse. I SIA-proposilionen föreslås flera förändringar föralt eleverna i skolan skall kunna uppleva delaktighet, medbestämmande ochmedansvar i skolarbetet. Det gäller att få en bätlre verkligheisanknylning ochmera av prakiiska och laboraiiva Omålgärder mot vandalisering av skollokaler inslag i undervisningenoch inte minst alt åstadkomma bättre kontakter mellan skolan och arbetslivet,både i själva undervisningen och genom direkt kontakt pä arbetsplatser därarbetsmiljö- och demokralifrågor kan behandlas mer konkret. Elevernas medverkani undervisningens uppläggning och genomförande är nödvändig för att elevernaskall känna atl skolans arbete och miljö angår dem. Ävenom jag i mitt svar har hänvisat till proposilionen om skolans inre arbele villjag underslryka att ålgärder som medverkar lill ökat ansvar för skolansarbetsmiljö bland eleverrw kan och bör vidtas . Del gäller inleminsl ökad elevaktivitet i skolans dagliga verksamhet. Vad som behövs ärytteriigare lokala initiativ där man är beredd atl låta eleverna ta eget ansvari utformningen och vården av den egna skolmiljön. i (s); Först etttack till statsrådet för svarei. Inågon mån har del som under det senasle halvåret hänt i milt egel hemlän,främst inom.Karlstads polisdistrikt, legat till grund för frågan. Enligterfarenheterna från milt län har inte skadegörelsen minskal ulan snarare ökat. Jaghar samlat på tidningsartiklar som kan berätta att del inom av fem månaderhar inträffat ett 60-tal inbrott i skolor i . Skador för har åstadkommits, en fullkomligt meningslös skadegörelse. Det ärde slörre, moderna skolorna som varit värst utsatta. Antaletskadegörelser och inbrott ökar oroväckande i vår del av landei. I fråga omKarlstad kan man med fog lala om en vandaliseringsvåg. Allt del här verkar såmeningslöst. Och när massmedia presenterar förslasidesrubriker omskadegörelsen reagerar allmänheten. Manfrågar sig vad som kan vara orsaken lill all ungdomar går löst på en skolasinventarier. Den digra polisrapporten lalar om all handlingar och slora lagerav blanketter har rivits sönder, tekniska hjälpmedel har lolalförsiörls,glasrutor och speglar har samvetsgrant krossats och väggarna har smetats ned.En skola dränktes i vatten, i en annan hade man hällt ut lim över hela golvet. Jag skall inte ge fler exempel ulan bara korl konstatera alt är detnågoi som folk i allmänhet reagerar hårt mot sä är del besked om all skolor,barndaghem och andra samlingslokaler ulsälls för skadegörelse. Därför stårdessa frågor i fokus för debatten. Vi måste finna former för atl brytaden här trenden. Anledningentill att jag i min fråga blandat in är all jag har ell lilel hopp om atl enframkomlig väg skall vara den som bl. a. pekar på i sittremissyttrande om SIA-proposilionen när ungdomsrådet undersiryker vikten av allmöjlighelen till ökat lokalui-nytijande kan tillgodoses. Det är möjligt all dentanken är långsökt, men vi måsle verkligen gripa efter varie halmstrå för atlråda bot på problemet med skadegörelsepå våra skolor. I någon mån borde väl föreningarnas kvällsverksamhet kunna blien tillgång. Menom föreningslivet och framför allt ungdomsorganisationerna skall bli lill någonhjälp, kan del inträffa lidigasl läsårel 1978/79. Frågan är dä vad man kan göraunder liden. Del hjälper ju föga med ökad elev-akliviiel i skolans dagligaverksamhei, eflersom vandaliseringen nästan undantagsvis sker pä . Omåtgärder mot vandalisering av skollokaler Del finns, som jag nämnde, kommuner som har vidtagit en hel delåtgärder, alla i avsikt att skapa en större hemkänsla i skolan för eleverna.Det sker naturiiglvis i skolarbetet under skoldagen men det kan ocksååstadkommas genom att eleverna har en meningsfull fritidsaktivitet i skolan,som i säger. Jag tror det vore välgörande om denna lyp avinitiativ kunde spridas till fier kommuner, och jag tror all del också sker. HertOLSSON i (s): Jag är medveten om att lokala initiativ kan betyda mycket i dettaavseende. Som jag har uppfattat situationen, framför allt i Karislad, harskolmyndigheterna emellertid praktiskt taget stått maktlösa inför vägen avvandaliseringar. Jagfinner det inte särskilt meningsfullt med etl ytteriigare replikskifte infördenna nästan tomma kammare, utan jag ber att än en gång få tacka för svaret.Timmen är sen och jag skall sluta med atl önska lalmannen, statsrådet ochinvolverade tjänstemän god natt. Överläggningenvar härmed slulad. § 10 Kammaren åtskildeskl.