prot · FY0996 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag finnerdet högst rimligt att påstå att etl beslul om regional Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet Nytt system för ADB inom folkbokförings- ochbeskattningsområdet lösning garanterar attalla länsstyrelser har tillgäng lill högavlönade och kompetenta datateknikeroch fiänsteman inom skattedataorganisatio-nen. Det är ingen däliglokaliseringspolitisk effekt. Genomförs däremot förslagfinner jag det sannolikt att det bara kommer alt finnaslåglönegrupper kvar för stansning och terminalhantering på våra länsstyrelser. Riksdagentog 1963 ett principbeslut om en regional lösning. Den sades då vara dyrare änett centralt system. Man sade också att en lokalisering till 19 länsstyrelserskulle kosta 5 milj, kr, mer per är än etl centralt syslem. Och del gjorde detkanske. kostar det fortfarande bara 5 mifi, kr, mer fastän i ell lägrepenningvärde. har fattat tvåutlokaliseringsbeslul av myndigheter lill landsorten. Vad anser iutlokaliseringsfrågan är alltså klart, Skat-tedalaorganisationens fortsattaullokalisering har blivit billigare, men vi fär ett förslag frånfinansministern om inlokalisering. Var finns logiken? Idalasammanhang har vi nog nägra är kvar innan vär respekt för de konstigamaskinerna släpper, Datasamordningskommillén har funderat generellt pä dettamed central kontra regional databehandling. Kommitténs svar är i korthet: Viser ingen fördel av att frän den tillämpade principen om separatacentrala register för varie myndighet övergå till regionala datasystem.Kommittén talar om likformig regionalisering, elt ord som kort och gottbelyder att alla länsvisa dalabe-arbetningsbehov sammanförs lill en ellerkanske ell par datorer i varie residensstad. Ja,delta ar experternas språk. Man kan mera rakt säga: De som avlokaliseringspoliliska, integritetsmässiga eller säkerheismässiga skäl villhävda regionala datasystemlösningars värde och principiella företräde behövernumera inte längre oroa sig för svårlösliga tekniska problem eller merkostnaderi förhällande lill centrala lösningar. Delkonkreta exemplet på skaltedalabehandlingen bekräftar delta. Attregionaliseringen, som del påstås, medför merkostnader skall man ta med en nypasalt. Flera plusposler pä den regionala sidan räknas nämligen inle in ikalkylerna, exempelvis fördelen av en slörre kapacitet all växa i. Närhetentill verksamhetsområdet och andra decenlraliseringsinläkter utesluts även,Ulskottet näninerocksåalldet regionala alternativet lättare kan anpassasbelräffande kapaciteten, och del är otvivelaktigt rätt. Vi har ju under årengåll ner frän 19 lill 15 länsdatorer i dagens system. Hur ingår den fördelen ikalkylen och med vilkel belopp? Jagförmodar att ocksä finansministern anser alt det befintliga RAFA-dalasysiemeifyller vikliga samhällsfunktioner, men en allvarlig sak är att delta centraliseradesystem inle är tillräckligt skyddat. För all det skall vara det krävsminst två datacentraler med ell visst inbördes avstånd på en eller annankilometer. Antag all RAFA-datorn skadas genom en brand i vitala delar, genomelt lerrorislangrepp eller genom nägon annan olycka. Hur anserfinansministern del vara rimligt att den slår stilla innan barnbidrag,pensioner och sjukpenningar äter kan böria betalas ut? Ochhur läng tid kan det vara rimligt att ett cenlralt skattesystem i motsvarandesituation står stilla? Av kostnadsberäkningarna att döma konimer nämligenskallesyslemel att utformas utan lillräckliga dubbleringar, varför del blirlika osäkert som RAFA-datorn är . Ettslentriankrav pä nya datasystem och även på det aktuella gäller s, k,riksåtkomsl. Det anses att på vilkel samhälleligt kontor vi än gär in skall vikunna befiänas lika snabbt. Del kravel har experterna ställt upp och delanvänds som huvudargument för centrala register, Läl oss försöka värdera det.Nästan alla ärenden som allmänheten har vid sådana besök gäller den egna lokalakommunens innevånare, företag, fastigheier eller något liknande. Utanterminaler fär då de som inle går lill den egna skattemyndigheten, försäkringskassanetc, vänta en kvart extra. Del räcker för att klara ärendet med en vanligtelefon. För att få bort denna kvarts väntan för dessa fätal kunder behövsfiärranknutna terminaler. Och de kostar enormt mycket. Visst är det elegant ochfiusigt och tilltalande för perfektionisten att ha tillgång till dessafiärransluina terminalleksaker, men sist och slutligen är del en fråga omhuruvida relationen är rimlig niellan dessa mera diskutabla fördelar ochkostnaderna för att nä dem. Den bedömningen skall naturligtvis göra.För alt skall kunna göra det mäste olika alternativ läggas fram. Närdet gäller ambitionsnivån i del nu aktuella förslaget har vi nu liksom tidigarebara fått elt alternativ. Det bygger pä att experterna dimensionerat både detcentral/regionala och det regionala alternativet på sä sätt all även utsocknesregisteruppgifter skall kunna näs och all nägra minutersväntan för de kunder som begär dem inte kan accepteras. Del regionalaalternativet i förslag har därför utrustats med ett cenlralthjälpregister. Jag vill hävda all detta centrala hjälpregister inte ärnödvändigi och all effekten av det inle pä något sätt motsvarar kostnaderna fördel, Riksskatteverkel har här förbisett de möjligheter som televerkels nyaallmänna datanät ger. Det kommer i drift 1979, Med detta nya hjälpmedelkomnier del att gä sä fort all bokstavligt talat leta igenom 23 länsstyrelsersdataregister all något centralt hjälpmedel absolul inte behövs. Man kan naturligtvis anlägga ytterligare mänga synpunkler pä dennavikliga fråga. Av tidsskäl skall jag dock avslå frän del . Jag har redanöverskridit min tid ser jag. Låt mig bara än en gång säga att om villha för det första ell verkligt inflytande på utvecklingen inom detta område ochför del andra en verklig möjlighel att överblicka följderna av sina beslul -och del är väl ell ganska rimligt krav - dä måste genomparlamentarisk representation vara med redan i utvecklingsarbetet. Därför, herrtalman, yrkar jag bifall lill reservaiionen. Nyttsystem för ADB inom folkbokförings- och beskattningsområdet Överiäggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrSundkvist m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt volering uppläsles och godkändesföfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 32punkten 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av m, fl. Vidomrijstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkslälldes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föfianderesultat: §2 Ledamotskap i AB Föredrogs skatteutskottets belänkande nr 33 medanledning av propositionen 1975:108 om ändring irusdrycksförsäfiningsförordningen (1954:521) jämte motion, I propositionen 1975:108 hade regeringen - efterföredragning av statsrådet - föreslagit att anla vidpropositionen fogat förslag till lag om ändring irusdrycksförsäfiningsförordningen (1954:521), 1proposiiionen hade föreslagits sådan ändring i rusdrycksförsäfinings-förordningen(1954:521), att hinder inte skulle föreligga för ledamot av styrelse för annatföretag med rätt till tillverkning av rusdrycker än AB Vin- &Spritcenlralen att vara ledamot av styrelsen för nämnda bolag, I detta sammanhang hade behandlals den medanledning av propositionen väckta motionen 1975:2157 av iAlingsås (fp) vari hemställts att skulle avslå propositionen1975:108, attriksdagen med avslag på motionen 1975:2157 och med bifall lill proposiiionen1975:108 skulle anla det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändringi rusdrycksförsäfiningsförordningen (1954:521), Reservalionhade avgivits av (), som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:2157 skulle avslå propositionen1975:108, HenHÖRBERG (fp): Den nuvarande rusdrycksförsäljningsförordningen bygger bl, a, på tankenall de som tillverkar alkohol inte skall vara med och slyra överförsäfiningen. Det är en viktig alkoholpolitisk tanke. Vi minns från sältel altlansera mellanölet van det-kan föra om pro-ducenlintressena på detta områdetillåts häria frilt. Därför är det viktigt all hålla gränsen klar niellan dem somlillverkar och stålen som försäfiare lill allmänhelen. Omdetta har det rätt enighet. Men vill regeringen ändra pä den härbestämmelsen därför att staten numera producerar alkohol även genom all manövertagit , Är del ell hållbart skäl lill all ändrarusdrycksförsäfiningsförordningen? Blir det mindre angelägel att hålla tillbakainflytande från producentintressena över alkoholhanteringen bara därför allstaten slår för dessa producenlinlressen? Nej,jag kan inte se det. ökar väl då riskerna för att de som står förtillverkningen påverkar utformningen av försäfiningen tillallmänhelen. slår ju staten för både tillverkning och försäfining. Kan manmed en regel av det nuvarande slaget i någon mån bidra till au hålla gränsen mellanden del av staten som tillverkar alkoholen och den del som försäljer den, måstedel vara bra för en social alkoholpolitik, I vafie fall kan det inte bli mindreangeläget nu än lidigare. Med dessa få ord ber jag,herr talman, att fä yrka bifall till reservaiionen. HenWÄRNBERG (s): Ulskollels majoritet har inte rikligt förslätt alt del skulle kunna hanågon slörre nykterhetspolitisk belydelse, om en person som är fiänsteman istatsförvaltningen och som tillhör styrelsen för ell förelag med räll alltillverka alkoholhaltiga drycker också efter regeringens medgivande fick varastyrelseledamot i ell förelag som har räll alt sälja sådana drycker. Det ärnämligen delta proposiiionen handlar om. Viförstår som sagt inle vidden av den olycka som skulle kunna inträffa, ochutskoltsmajoriteten har tillstyrkt propositionen. Jag ber därför all få yrkabifall lill skatteulskottets hemställan i belänkandet nr 33, HerrHÖRBERG (fp): Utskottets värderade ordförande sägerall ulskollels majoritet inte har förställ den viktiga principiella skillnadenniellan förordningens nuvarande lydelse och den som föresläs i proposiiionen.Jag har däremot förstått del, och del är därför jag har reserverat mig. Överiäggningen var härmedslutad. Vissaformer för upplåtelse av bostadslägenhet Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrHörberg, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad, Nr 25 med anledning av motion om vidgad rätt förmarkägare att ställa villkor vid tomträttsupplåtelse. §4 Vissa former för upplåtelse av bostadslägenhet Föredrogs lagutskottets betänkande nr 26 medanledning av motioner om vissa former för upplåtelse av bostadslägenhet, 1detta belänkande behandlades motionerna 1975:300av m, fl, (m), vari såviii nu var i fråga (yrkandet 1 delvis)hemställts att skulle anhålla om sådana författningsändringar somsyftade till alt direkt ägande av lägenhet i flerfamifishus möjliggjordes, allli enlighei med vad i molionen anförts, saml 1975:1138 av hen (). 1, all skulle avslå molionen 1975:300,såvitt nu var i fråga, 2, all skulle avslå motionen 1975:1138, Reservation hade avgivits avherrar () och () som all ulskoltei under 1 borthemställa att skulle bifalla motionen 1975:300, såvitt nu var ifråga. Hen (): Det är som frägan om äganderätt lill bostadslägenhetförsia gängen aktualiserades här i . De som log upp frägan hade dengången inle någon slörre framgång. Sedan kom man lillbaka i slulel av1960-lalet med ungefiir sanima förslag, och resultatet blev ungefär detsamma.Det var bara frän det dåvarande sida som det visades nägolintresse för förslaget. har moderata samlingspa.rtiei aktualiserat frägan pånytt i en partimotion. Anledningen härtill är att vi hos de människor som bor iflerfamifisfastigheler alldeles otvivelaktigt kan notera etl hell annalinlresse för all äga de lägenheter som de bor i än vad som fanns lidigare.Delta är hell dokumenterat här i i samband med de niånga rivningar avbostadsfastigheter som har förekommit. Där har niånga människor försöki att påett eller annat säll fä överta fastigheten eller lägenheten för all kunna bokvar där de kanske har boll mycket länge och där de trivs. mött ganska slorasvårigheter. Det har emellertid förefallit oss riktigt att fundera pä hur mandär skall kunna åstadkomma goda lösningar. All della inlresse för äganderätt tillden bostad man bebor har ökat framgår inte minst av den diskussion som försom småhusbebyggelsen. Visom i utskottet har behandlat denna fråga har inte kunnai glädja oss särskiltmycket ät de remissyttranden som lagutskottet har inhämtat över motionen. De säalt säga mera opolitiska instanser som yttrar sig och som antas vara objektivaoch mera tekniska, som t, ex, , har sagl att della är ett svårttekniskt och avvikande problem. Det är litet främmande för den struktur vi harpå vår rättsordning. Och så har hovrätten avstyrkt förslaget av denanledningen. Andra instanser, t, ex, företrädare för bostadsrättsföreningar ochderas sammanslutningar, har naturiiglvis tyckt all det institut som man därföreträtt är bra, och därför har man inte haft nägon slörre förståelse för altinföra institutet äganderätt till bostad i flerfamifishus. Man har i sådanaremissyttranden staplat svårigheter och invändningar på varandra. Men dettainstitut som det här gäller finns dock i etl 15-tal europeiska länder, och dethar där fungerat bra. Jag har själv haft tillfälle alt studera den saken i etlpar av dessa länder, och jag har kunnat konstatera att de som äger sinabostadslägenheter är nöjda med förhållandena. finns också iFörenta staterna. Jag vet inte riktigt hur det är där, men man skulle väl inteha kvar institutet, om det var så kassabeli som remissinstanserna anser. Omen liten stund skall vi, hoppas jag, här i kammaren anta ett annat förslag iell belänkande frän lagutskottet, där vi enhälligt har tillstyrkt en motion somhandlar om inteckning av hus på arrenderad mark. När utskottet behandlade denniotionen sade ledamöterna: vel att väldigt niånga människor har elt hus päarrenderad mark och att de med ljus och lykta söker efter möjligheter attbelåna fastigheterna pä normalt sätt med hjälp av inteckningar eller liknande.Vi har ocksä i ulskottet bekant oss lill den uppfattningen att vårt samhälle ären sorls servicedemokrati, och vi har sagl all vi skall försöka att med lagstiftningenshjälp finna lösningar pä dessa människors problem och tillgodose derasönskemål. Vivel au problemet är svårt att lösa när del gäller inteckningar i hus som stårpå ofri grund, men vi lycker att man skall försöka göra del därför au folkuppenbarligen vill ha den möjligheten. Jag kan säga detsamma om del härärendet. Vi vet att det finns människor som vill äga de bostadslägenheter iflerfamifishus som de bor i. Vi vet ocksä all del är svårt att finnalaglekniska lösningar; del skall inle pä nägol sätt fördöfias all del medförproblem. Å andra sidan kan jag inle förslå att del är någon större skillnadmellan all äga en del i en radhuslänga, som ligger utlagd pä marken, och kunnainteckna den och alt - om nu den där radhuslängan reses pä högkant - äga enlägenhet som ligger instoppad på tredje'eller fiärde väningen eller något i denstilen. Har man funnii lösningar' på del ena problemet bör man kunna finna detpä del andra. Jag vill avslutningsvissäga, herr talman, alt yrkandei i vår reservalion Vissa former för upplåtelse av bostadslägenhet Vissaformer för upplåtelse av bostadslägenhet är avsett all tillgodoseönskemål som vi vet alt en mängd människor har. Därför yrkar jag bifall lillreservationen. HerrSVANSTRÖM (c): I det här betänkandet nr 26 från lagutskottet behandlas tvä motioner.Den ena är en parlimotion från moderalerna för vilken hartalat. Den andra är en motion av . Båda de här motionerna tar uppproblem pä hyresmarknaden. Belräffandemoderalmotionen har redan i sill anförande antytt attremissyttrandena inte var odelat positiva. Verkligheten är den att så gott somsamtliga remissinstanser har avstyrkt motionen. Jag tror emellertid inte altlagutskottets majoritet vid det här tillfället har velat avfärda tanken somsädan. Men eftersom boendeulredningen och bostadsfinansieringsutredningen harsagt all de frågor som är berörda i motionen 300 faller inom ramen för detuppdrag som meddelats de båda utredningarna anser ulskotlei all del kan varaanledning att invänta de synpunkter som kan komma på de här frågorna från debåda utredningarna - detta så myckel mer som utredningsarbetet är avsett attavslutas . Jagvill med delta ha sagl för vidkommande att vi inte har avvisattanken på att möjliggöra enskilt förvärv av bostadslägenheter. Vi menar dock,som sagt, liksom de övriga i majoriteten inom ulskottet, att man bör invänta debesked som kan komma frän utredningarna. Jag ber alltså att få anmälabeträffande motionen 300 att vi har ansett all en sådan ytterligare fördröjningav ärendel inte kan vara annat än överkomlig. Enligt utskottets mening börriksdagen avvakta det säkrare underiag för bedömningen som komnier atttillhandahållas genom det omfattande utredningsmaterial som kan väntas bliresultatet av utredningarnas arbete. Belräffandeden andra niotionen av gäller enahanda förhållande. Även i dendär upptagna frågan har de båda nämnda utredningarna för avsikt att anförasynpunkter, och därför menar vi i utskollet att också den tanke som framförs iniotionen 1138 om en översyn av de mindre frekvenl förekommandeförelagsformerna vid förvaltning av flerfamifishus kan anstå till dess allutredningarnas förslag föreligger. Meddet anförda, herr talman, ber jag alt få yrka bifall till lagutskottetshemställan i dess betänkande nr 26. () kortgenmäle: Normalt har jag myckel stor respekt för den synpunkt som , nämligen att när en utredning pågår skall nian avvakta dess resullat.Men som alla hörde sade all ulrednin;äsresultatet väntas bliframlagt under den kommande månaden och del är väl inte helt okänt att de härproblemen inie komnier alt bli särskilt djuplodande behandlade där. Därför har jag för engångs skull som etl undanlag tillåtit mig att skriva en reservation somjag direkt har kopierat på den socialdemokratiska reservationen vid dettillfälle när man drev igenom avskaffandet av den fria glesbebyggelserällen,trots att bygglagutredningen ännu pågick. Jag har använt samma formuleringarför att ingen skall känna sig stött. HerrSVANSTRÖM (c) kort genmäle: Det tillhör inte heller mina principer att alltför ingäende polemiseramed mina värderade ulskoitskamrater. Jag känner emellertid liksom utskottetsmajorilel - möjligen lill skillnad mol -inle lill vadutredningarna i fråga kommer att föreslå. Det är helt klart all möjlighetentill nya överväganden kvarstår, men vi bedömer det så att det konimer altfinnas ett säkrare underlag när utredningarnas resultat föreligger föroffentligheten. Jag vidhåller således mittyrkande om bifall till ulskollels hemställan. Vissa former för upplåtelse av bostadslägenhet Hen i (s): Man kan fräga sig: Vilket är egenlligen syftet med den motion som herrLidgard talade sig sä varm för? Om det är - och del kan man delvis misstänka- mening att den här vägen åstadkomma större demokrati i boendet,då är det en helt felaktig väg som har valls. Inflytandet från de boende skullestarkt försämras, om man slog in pä den väg som här anvisar.Möjligheter för en enskild att köpa sig majoritetsinflylande utan att därmed tanågot som helst ansvar för hela fastighetens förvaltning, det blir resultatetav systemet med ägarlägenheter. Inflytandet för dem som bor i fastigheten -vilka inle behöver vara desamma som lägenhetsägarna - skulle starkt försämras. Nej, förutsättningarna för att utveckla formernaför en vidgad boendedemokrati är goda i vårt land, med en stor delicke-spekulativ bo-stadsförvaltning och växande organisationsanslulning blandhyresgästerna. Motionärernasäger ocksä att bostadsägandet behöver reformeras. Jag delar den uppfattningen.Behovet beslår emellertid inte i en ytterligare uppsplittring av ägande- ochförvaltningsformerna utan i försia hand i alt få bort de ägarinlressen som utansocial ansvarskänsla spekulerar i boendet. Ävenjag har sett ägarlägenheter och de områden där del finns sädana i Västtysklandoch i . Den erfarenhet man främst gjort där är alt det man har lyckatsmed det är en segregation i boendet. De områden där det finns ägarlägenheterblir segregerade. Det gäller här en social fråga och vi har i vårt landbostadsrätten, som väl tar hand om detta slag av boende. Närdel sedan gäller niotionen 1138 av vill jag bara säga att detfinns starka skäl för en sådan översyn av lagstiftningen som han föreslär. Detär inte helt bra med den olikhet i lagstiftningen som 12 protokoll 1975. Vissaformer för upplåtelse av bostadslägenhet råder pä det här området.Utskottets skrivning är också positiv pä den punkten. Men, som sagt, i avvaktanpä boendeulredningen är del inle befogat all nu gå vidare i den frågan heller. Meddel anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan. HenLIDGARD (m): Mellan i som socialdemokrat och mig sommoderat finns det en väsentlig skillnad i uppfattningen om ägandet, om ägandetsbetydelse, om den tillfredsställelse som ägandet ger den enskilda människan, omden känsla av trygghet och frihet som ligger bl. a. i detta att äga sin bostad.Det är egentligen grundskillnaden niellan våra politiska uppfattningar, och detär det som motiverar att vi kommer lill olika resultat i denna fråga. Jaglycker att vårl samhälle kan vara så generöst att det tillåter människor attsjälva bestämma litet grand över hur de skall ordna sill boende. Är det de somvill äga sin lägenhet, anser jag att det hör samhället till att försökaorganisera sina rättsinslilut sä att det blir möjligt. Är det de som vill habostadsrätt till lägenheten, bör samhället se till att det möjliggörs. Och jagskall gärna tillägga att bostadsrätten är helt förträfflig. Jag vill pä ingetsätt underkänna det institutet, och jag skall t. o. m. gä sä långt att jagerkänner att del i många delar inte är så förfärligt stor skillnad mellan debåda instituten. Men människor upplever dem olika, och del är det jag tyckeratt man skall ta hänsyn till. HenGUSTAFSSON i (s): säger att så många människor som möjligt bör fä känna dentrygghet som man har i att äga sin bostad. Men, , alla människorkan inte få känna den tryggheten, eftersom inle alla konimer all kunna äga sinbostad. Så är del ocksä i de länder där man har det syslem som för. Del är en elit som talar för. I stället bör vi fortsätta på den väg som vi harslagit in pä, nämligen att reformera hyreslagsliflningen, all förbättrabesittningsskyddet, all ge de boende ett större inflytande över sina egnalägenheter. Det håller vi pä med, och det skall vi fortsätta med. Jag har medvetet undvikit alt gå in i en sakdiskussion om de problemsom är berörda i motionen 300, men eftersom i isitt anförande tog upp principiella värderingar skall jag be att för centernsvidkommande få deklarera, alt vi inte har nägra föruifatlade meningar i del härsammanhangei. När ulredningarnas förslag föreligger kan vi myckel väl pä ellobjekiivi säll överväga även införande av del system som innefattar ägande avlägenheter, om det över huvud taget är möjligt i lagtekniska och andrasammanhang alt lösa de problem somonekligen är förenade med just den ägandeformen. Men på den punkten delar jagsnarast uppfattning. Eftersom det har gått att klara dessabekymmer i andra länder i och i finns det väl anledning att prövaocksä den formen jämsides med övriga former för boende. Frånvår sida är vi mycket intresserade av att olika boendeformer ytterligareutvecklas och demokratiseras. Vissaformer för upplåtelse av bostadslägenhet HenLIDGARD (m):