prot · FY0963 · 1975-12-31 00:00:00 — Del leder självfallet lill färrearbetstillfällen på landsbygden. Del blir heller inga nya jobb i samhällenaeller i städerna för tillverkning av jordbruksmaskiner. Tekniken, kunnandetoch produktionen finns redan i de rika länderna. Delöde som möter överblivna och ulfrusina småbönder är närmast ell liv i ännuslörre nöd och fattigdom i någon av de större städernas slumområden. 1 u-ländersom saknar social trygghet är arbeie den enda garantin för brödfödan. Därför ärbiståndspolitik som uppträder i form av västerländska traktorer och andramoderna maskiner ell hot mot de arbetstillfällen som upprätthåller livel påmånga människor. Omde multinationella industriernas och i-ländernas egoistiska intressen av allexportera sin teknik via biståndel lill fär fortsätta, lederutvecklingen mot en katastrof för . De faltiga ländernas mål mästeinom överskådlig framtid i stället inriktas pä enkla konsumtionsvanor. Enproduktion av cyklar som kan användas av folkels flertal är långl rikligare änen bilproduklion som skulle kunna bli ett privilegium endast för etl fåtalunder . Delfinns en risk för all u-landspolilikerna kommer att bländas av i-ländernaslillväxtfilosofi. De starka ekonomiska och poliliska krafter som allfiämtdominerar ulvecklingen i världen har genom sin överlägsna opinionsbildandekraft lyckats fä en alllför slor del av politikerna att tro all tillväxt itraditionell mening leder till välfärd för alla. Alltför länge har man lyckatsundanhålla del faktum att tillväxten har stora minusposter. Vart leder misshushållningen med naturresurser? De härfrågorna vill inle kärnkraftsanhängare, multinationella förelag ochkonservativa politiker höra talas om. De stör bara deras ritningar förframliden. Ombiståndspolitiken får inriktas och styras av dessa intressen, kan i bästa fallmänniskorna i små, begränsade områden fä det bällre på bekostnad av alt andrablir arbetslösa. Då förblir biståndsinsatserna meningslösa. Låt i ställetbiståndspolitiken få en bred och folkligt förankrad utvecklingstakt så att allakan fä arbeie! Först dä kan man uppnå en rättvis fördelning av resurserna. Densvenska biståndspolitiken borde därför i långl större utsträckning än vad somskett inriktas pä att bygga upp en kooperativ och facklig folkrörelse för defatliga arbetarna och bönderna. Med de slora erfarenheter som finns i värtland från uppbyggnaden av såväl producent- som konsumentkooperationen borde viha goda förutsättningar i det arbetet. För min del är del litet överraskandeatt utrikesutskottet tycks känna sig lill freds med alt 30 ä 40 mifi. kr.satsas på kooperativ verksamhet. Del är inte myckel mer än ell par procent avvåra biståndsinsatser. Ettkraftigt ekonomiskl biständsslöd lill en nystartad kooperativ rörelse skulle gede fattigaste bönderna den hjälp som de behöver för t. ex. köp av utsäde ochför förädlingen och försäfining av sina produkter. En ekonomiskt starkkooperation skulle samiidigi kunna utvecklas lill en stark politiskfolkrörelse. Erfarenheterna frän olika befrielserörelsers arbeie visar hurstarka lokala folkrörelser kan vinna framgångar mot konservativa regeringar ochkorrumperade fiänsteman i demokratin. Till skillnad frän expertslyrda ochpunktvisa insalser kan bistånd som kanaliseras via kooperativa folkrörelser nåul lill de sämst ställda. Medtillgång lill ekonomiska resurser borde del även vara möjligt för den faltigalandsbygdsbefolkningen att i samverkan bygga upp småindustri och hantverk. 1en kooperativ samverkan kunde produktionen ges en inriktning som överensslämmermed den lokala befolkningens behov. En lokalt uppbyggd småindustri som bärs uppav ell lokall kunnande och som baseras pä och kompletterar den produktion somredan finns i området vore en stark drivkraft i rätt riklning. Till skillnadfrån slora och i västerländsk mening moderna industrier kan denna produktionsformbli oberoende av multinationella jättar som ekonomiskl och tekniskt styren stor del av produktionen i iredje världen. Minaslutsatser är all svensk biståndspolitik måste riktas lill de där vifår förutsättningar att sprida resurserna lill de fattigaste männi- Försl närbislåndet väcker och ger de breda folklagren möjligheter till engagemang ochinflytande blir biståndet meningsfullt. Olika progressiva befrielserörelser iAfrika och på andra häll har visat hur man kunnat ge folk utbildning ochhälsovård, hur man utvecklat bällre produktionsmetoder osv. med mycket småekonomiska resurser lack vare den starka folkliga förankringen. Svenskbiståndspolitik bör ta lärdom av det myckel framgångsrika utvecklingsarbetesom ell flertal befrielserörelser bedriver. Vi bör därför inrikta vårbiståndspolitik pä alt skapa liv i nya folkrörelser i biståndsländerna. Lätsedan dessa folkrörelser självständigt avgöra hur de bäst vill användaresurserna! Lål oss ge dem de ekonomiska förutsättningarna att utveckla sin egenteknologi ulan styrning från etablerade kommu-nistsiater eller från västvärldenoch dess multinationella storföretag! Enbiståndspolitik som när ul lill de fattigaste människorna och ger dessamöjligheter all resa sig ur sill förtryckta elände är den bästa garantin förensnabb social och ekonomisk jämlikheisutveckling. Det är den snabbaste vägenmol politisk makt för de falliga bönderna och arbetarfa-mifierna. Del är densnabbaste vägen till demokrati. Det är den snabbaste vägen till en jämlikare,tryggare och fredligare värid. Hen i (s): Om jag inle missförstod vad i sade under sina 12minuter här i talarstolen sä var det en ganska skarp kritik mol vissa centralainslag i nya biständspolitiska linje. Det tycker jag hedrar herrAndersson, och jag önskar honom lycka till i de interna nappatagen med herrförste vice lalmannen . Däremottrorjag inle all man kan exportera havererade lokalsamhälle tillu-länderna. Pä den punklen länker i fel. Påden gamle centerledarens tid fanns det inga väsentliga skillnader mellansocialdemokraternas utrikespolitik och den utrikespolitiska linje centerpartietföfide. Man fick fakiiski ibland intrycket att endautrikespolitiska princip var au i vått och torrt sluta upp bakom regeringen. Utvecklingsbiståndethar blivit en alll viktigare del av vårt lands utrikespolitik, och när centernnu hårt driver en egen linje i bislåndsfrågorna innebär del ell markerat avstegfrån den tidigare cenierlinjen. har särpräglade åsikter då del gälleralt bjuda över regeringen-naturiiglvis ulan all redovisa hur överbuden skallfinansieras. Cenlern har dessutom också tydligt markerat att man vill gedel svenska biståndet en ny och annan inriktning. a. av att förste vice lalmannen i utskottet och här idebatien i centrala frågor har slagit föfie med ochherr . Anförda av förste vice lalmannen har cenlern lagil några rejälakliv åt höger i u-hjälpsdebatten . Nuvet jag att det finns centerpartister - också här i - som beklagardella och privat säger all skillnaderna inte är så slora mellan oss och dem.Men när man granskar agerande måste man rimligen hälla sig tillparlimotioner undertecknade av och till partiets reservationer iutskottet. Del är ju inle de grönröda s. k. Åsa-nissemarxisterna som bestämmercenterns linje. Nyorienteringenmarkeras tydligt i motionen 729 med som första namn. Del är lyvärringen tillfällighet all vill spara sammanlagt 65 mifioner på anslagenlill , och . De tre länderna råkar händelsevis haregeringar som bedriver en konsekvent fördelningspolitik som står i samklangmed våra egna målsättningar om ekonomisk och social ufiämning i . Läserman motion 729, sä får man sig fakiiski lill livs ell försök allutveckla en speciell centerideologi för del svenska biståndet. Del är enförvirrad ideologi, fylld av motsägelser och inkonsekvenser. Sedan man läst deförsta 15 sidorna i centermolionen förstår man varför partiet har hamnat därdel har hamnat i de konkreta fallen. Man kommer osökt att länka på om "der utgangspunkiel är galesl blir resultatet orginalest". Denbärande principen för svenskt utvecklingsbistånd skall enligt cenlern vara attförverkliga "ell decentraliserat världssamhälle". Om detta bara varretorik skulle man kunna strunta i del, men del största borgerliga partietförsöker faktiskt anpassa del svenska biståndet så att det decentraliserarvärldssamhället. Manläser vidare i niotionen: "Med hänsyn lill utgångsläget måste ellreformprogram med global jämlikhet som mål med nödvändighet utformas ochgenomföras i etapper. Underden första och för den fortsatta utvecklingen avgörande etappen skallmålsättningen vara; mal ål alla, arbeie ål alla, kläder åt alla, bostäder ålalla. Dessa fundamentala behov är för mifioner människor intetillfredsställda. Del kan ocksä konstateras all för den, som inte kunnaitillfredsställa dessa mänskliga behov, ter sig varie annan åtgärd eller insatsmeningslös. I den andra etappen ingår garanterad ulbildning, sjuk- ochhälsovård för alla söm de viktigaste elementen. Ytterligare ätgärder för attlösa urbaniserings- och mifiöproblem är de avgörande inslagen i den iredjeetappen." Längrefram i texten talas ocksä om en fiärde etapp, utan att man redovisar vad denkonkret skall innehålla. Dessa etapper är tänkta som ramar för den tidsmässigaplaneringen av biståndet. Man anger an del gäller en planering över årtionden.Först skall man i etapper alltså ordna mal. arbeie, kläder och bostäder ätalla. Sedan, i etapp tvä något eller , skall man salsa påutbildning och sjukvård osv. När man läser detta blir man faktiskt mycketgrubblande. Den som tänkt och skrivit detta måste vara langad av en ytterligtprimitiv modell av hur etl fattigt land utvecklas. Och hur kan centergruppenshela styrelse skriva under på all mifiöfrägorna skall få vänla i fleraårlionden, lill den iredje etappen? Vivet ju alla all samhällsutvecklingen inte kan indelas i sektorer över liden pädel här sättet. Genom att bygga upp hela sill resonemang kring denna elappvisautvecklingsmodell hamnar cenlern alldeles fel i de konkreta fallen.Etapptänkandel tar helt överhanden när komnier in på resonemang omländerval och länderramar. Jag citerar ur centermolionen; "Vi har i detföregående föreslagit alt de svenska satsningarna i första hand bör inriktas påprojekt som ligger inom ramen för de angivna etapperna etl och tvä. Där inom detvä första etapperna behoven är störst och chanserna till framgång rimliga börSverige söka sina samarbels-parlners alldeles oavsett om därrådande styrelseskick kan betecknas som progressivt eller ej. Desvenskflnansierade insatserna bör i stället efter överenskommelse medsamarbetslandet vara så utformade all de oavsell rådande inrikespolitiskasituation i samarbetslandet har en fördelningspolitisk och därförjämlikhetsskapande effeki." Centernöverger alltså principen alt skall prioriiera samarbetspartner somsjälva eftersträvar social och ekonomisk ufiämning. 1 stället skall man enliglcenlern försöka få till stånd verksamhel som i sig -oavsett regimen i landet -har en jämlikhetsskapande effeki. Den logiken håller inte vare sig i teorineller i praktiken. För del svenska biståndet gäller att del genomförs i intimtsamarbete med mottagarlandets regering. De svenska insatserna görs så alt deingår i mottagarlandets egen utvecklingsplan och följer de prioriteringar sommottagarlandets regering gör. En regim som inle är särskilt intresserad avinkomstomfördelning och jämlikhet - och sådana flnns det gott om i de fatligavärldsdelarna - prioriterar inle projektsom lydligen har i tankarna. Och svenska insalser som inte står i samklang med moilagariandels politik i övrigt skulle naturligtvis vara ganska meningslösa. Delär del elappvisa sektortänkandel som lett fel. har alldelesgalna utgångspunkter och kommer därför till högst originella slutsatser. Heladel långa resonemanget om etappvis utveckling mol etl decentraliserat samhälleleder fram lill att cenlern vill salsa 65 mifioner mindre än regeringen päCuba, och . Cubabör enligl inte fä något induslribislånd. Motiveringen är bl. a. attlandet har etl utmärkt klimat som lämpar sig väl för jordbruk. - På nytt della primitivalänkande i schabloner. Demokraliskarepubliken bör enligl få mindre lill det s. k.papperskombinalel - på 50 000 årslön - som enligl cenlern egentligen är hellmisslyckai. Vi borde nalurliglvis i stället ha övertalat nordvietnameserna altsatsa på "småindustri i decentraliserade former". Tanzaniaslutligen bör enligl få 40 mifioner mindre, eftersom landelslivsmedelsläge iroligen kommer all förbäitras i framliden. När man tar del avcenterns utvecklingsfilosofi märker man avsikten och blirbedrövad. Man kan bara hoppas all yngre centerpartister som iNybro lyckas i sina ansträngningar att slita loss herr förste vice lalmannenoch andra i partiloppen från passionerade biståndspoliiiskaomfamning. Herrförste vice talmannen () kort genmäle; Vi får väl vara glada för att i ägnat II minuterät alt klanka på motion i elt anförande som har rätt litet medverkligheten alt göra. Jag skall så långt jag kan bemöta vad han har sagt. Belräffandedel första som sade om utrikespolitiska linje, alt visläpar med socialdemokralerna, vill jag påpeka att har haft sinsjälvständiga utrikespolitik. All den harsammanfillil med socialdemokraternasär ju inte så underligt, eftersom har varit neutralt och alliansfritl. HerrErikssons kritik gick ut på ställningstagande i fråga om ,och andra av dessa länder. Dä vill jag svara , att allldel han här har riktat mot bör i så fall också falla på SIDA.Vi har visserligen föreslagit mindre anslag lill och , menvi har föreslagit sanima belopp som SIDA, så kunde ju också hasagt att han slarkl klandrar SIDA för dess orealistiska inställning. Jag haremellertid inte samma uppfallning, , utan jag tror att SIDA har välreda på sig i dessa saker; kanske betydligt bällre än vad densocialdemokratiska regeringen har. - Det var alltså skälet till vårinställning. Ivad gäller säger helt lättvindigt all det är brajord-bruksfömisättningar där, så cenlern lycker att inte skall ha de 10miljonerna lill induslriprojekiet. En räll konstig kullerbytta! Men motiveringenär ju all i denna ländergrupp är del land av huvudmol-tagarländerna somhar den högsta inkomsten per capita, nämligen per invånare. Det ärskälet till att man kan böfia överväga att kanske inte bör få sammabistånd som tidigare, och dä vill vi inle an regeringen skall påböria nyainduslriprojekl. Delta är den enkla anledningen, , till att vi hargjort dessa justeringar. Svara nu i nästa anförande på frågan: Är SIDA odugligtnär det gäller all göra värderingar? SIDA och står på samma linje i dethär fallet. Omdet program som klandrar så mycket vill jag säga att där står attdel skall finnas mat åt alla. Det fiänar ju inle mycket till att göra upp någotannat program, om del inle finns någonting att äta, ulan matförsöfiningen bliroundvikligen den första punkt som måste sättas upp i etl program. Hur mycketutopier som än sysslar med måste människorna i alla fall hanågonting all äla. HerrEricson säger också alt vi inle har sall miljöproblemen så högl upp pä lislan,men del beror delvis på au eftersom man ännu inie nån fram lill enindustrialisering i dessa länder är miljöproblemen inte så stora, ulan då blirdel program som har uppsatl en lämplig riktlinje för det arbeie somskall ulföras i u-hjälp. Jag kan sammanfatta, althela kritik är högst uppkon- struerad ochverklighetsfrämmande, medan program är realistiskt. Vi har etl mål -del som misshagar mest är väl alt socialdemokratin inte har det,ulan bara sysslar med punktinsatser. HerrERICSON i (s) kort genmäle: anklagar mig för uppkonstruerade och orealistiskaresonemang, men de resonemang jag förde här består ju lill mycket slor del avcitat ur den motion som partigrupp har lämnat in. Jag förmodar all detär de resonemangen som refererar lill. Sedannoterar jag all försvarar resonemanget om etappvis utveckling ochelt utvecklingsbistånd som siktar in sig pä sektorer under en planeringsperiodsom sträcker sig över flera årtionden. Jag fick ingen klarhet i hur del hela ärtänkt - det framgår varken av motionen eller av inlägg - varfördel vore bra om han kunde återkomma lill det. 1vad gäller argumentet att cenlern bara anslutit sig lill SIDA;s siffror villjag tala om all regeringens förslag baserar sig på en politisk bedömning. Denbedömningen görs senare i tiden än den bedömning som SIDA gör när denorganisationen tar fram sina siffror. Regeringen har då tillgång lill nya faktaoch kan även göra en bedömning av vad som har hänt sedan SIDA skrev sittyrkande. All regeringen ulnytfiar nya informa tioner tycker ärfelakligt. Menjag återvänder till att del bakom besparingen på anslagen till ,och naturiiglvis ligger poliliska värderingar hoscenterpartiet. Det är väl inte bara en händelse all de besparingarna råkardrabba s. k. progressiva regimer. Herrförste vice talmannen () kort genmäle; Om det är sä, alt det var nya värderingar som låg till grund för deförhöjda beloppen som regeringen föreslog skulle man ha kunnat redovisa dem häri dag, nien det har bisländsministern inte gjort. Det förefaller därför som omden socialdemokraliska regeringen hell enkelt har "tyckt till" ochtyckt alt man skulle la 40 mifi. mera lill än vad SIDA hadeberäknat, och sä har man "tyckt till" i de andra fallen också ochhöftal lill dessa belopp. När vi vill spara dessa pengar är del för att salsadem i områden som jag hoppas all inte kan bestrida är i störstabehov av att fä ökade bidrag. Jag tror inte man skall förbise att behoven ärstörre i , och , som vi har velat ge mera, än i deländer som i pläderar så varmt för. Vihar i värt program skisserat vad vi tycker bör komma i första hand.Socialdemokralerna har tydligen inget program utan man gör punktvisa insalser.Det är då litet förargligt för att har en bestämdmålsättning. Jag skulle vilja fråga : Går del alt genomföra andraprogrampunkter om en människa inle har något att HerrEricson får väl erkänna att punkten I i värt program är omöjlig' Nr 63 alt komma förbi. Man måsteförst ge människor mat. la itu med utbildning ochmifiöproblem. När vi talar så mycket om nödvändigheten all gesvältande människor mat kanske vi skall erinra om 1967 års jordbruksbeslut.Både socialdemokraterna och lyvärr också folkpartister ansåg då att detsvenska jordbruket inte skulle producera av vad vi behövde, ochresten skulle vi importera. Ja, mina damer och herrar, vi hade inte haft någotvete att ge de svällande länderna om del programmet hade genomförts. blevdet inte så. Glädjande nog blev ulvecklingen en annan, och därmed kan ha överskott pä livsmedel som vi kan sända lill nödlidande länder. i (s)kort genmäle: flyr herrBengtson in i en debatt om jordbruksavtalet. Konsekvensenav vad säger är all sä länge det finns en enda svällande människapå del här klotet skall inte ägna sig ät något annat änlivsmedelsbistånd. När det är avklarat skall man gå vidare lill nästa etapp.Det är faktiskt så primitivt som argumenterar i niotionen. Vadgäller alt "höfta till" och alt "tycka till" anser jag alldetta är ordval som inte riktigt hör hemma i en sådan här debatt. Det ligger enpolitisk värdering bakom de förslag som regeringen har lagl fram. Del ligger enannan politisk värdering bakom förslag. Den råkar sammanfalla medmoderaternas. Cenlern har aldrig lidigare varit sä inne på linjesom jusl , och del är nalurliglvis av väsentlig betydelse för värbiståndsdebali. Del kommer kanske att innebära all vi får del besvärligare närdet gäller all argumentera för ökade svenska insalser. har i sin motionlagil avstånd från bärande principer i den svenska biståndspolitiken. Herr andre vice talmannen anmälde att herr förstevice lalmannen anhållit alt till protokollet få antecknat att han inteägde räll till ytterligare replik. Pä förslag av herr andre vice talmannen beslötkammaren att uppskjuta den fortsalla överläggningen om dessa belänkanden samlbehandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden lill . §10 Anmäldes och bordlades Proposilioner Nr 101 om nytt valsystemvid landstingsval, m. m. Nr 105 om godkännande av avtal om verksamheten vidHermods stiftelse. § 11 Anmäldes ochbordlades belänkande Nr 6 med anledning av moiioner om akupunktur,hälsohem, vissa ki-ropraklorer och naturläkemedel, m. m. Nr 9 med anledning av proposiiionen 1975:14 omstatligt stöd lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, m.m. jämtemoiioner såvitt propositionen och motionerna hänvisats till kulturutskottet. Nr 12 med anledning av propositionen 1975:14 om statligtstöd lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhel m. m. såvitt gällerfritids-ledarutbildning vid folkhögskolor jämte motioner. §12 Anmäldes och bordlades Motion med anledning avproposiiionen 1975:99 med förslag till lag om upphävande av lagen (1972:123)om förbud mol spridning av bekämpningsmedel från luften. §13 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades föfiande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet Nr 58 av ()lill herr socialministern om ökad prevenlivmedelsrådgivning: Abort enligl den lag som trädde i kraft den 1januari 1975 är med vissa inskränkningar fri. Enligt uppgift frånsocialstyrelsen utförs nu abort-operationerna praktiskt tagel utan väntetid. Detbeslut som antog om abortlag innebar också att alternativetpreventiv födelsekontroll skulle vara lika lättillgängligt som enaborloperation. Först då har kvinnan full frihet att själv väfia om och när honvill föda. Beslutetinnebar inte någon konkret målsättning för rådgivningsverksamhetens utbyggnad.Den väg man valde var att med statliga bidrag för vafie individuell rådgivningstimulera lill en utbyggnad. Påmånga håll i landet är en utbyggnad av prevenlivmedelsrådgivningen i gäng. Menväntetiderna för rådgivning, som redan tidigare var otillfredsställande långa,har på en del orter ökat. Detta är inte över- raskande med tanke på attinformationen kring möjligheterna att få gratis rådgivning har förbättrats.Uppgifter har dock framkommit som pekar på alt vissa landsting satsat hela sininformation pä möjligheterna att få abort och, åtminstone t.,v. har manunderlåtit alt peka pä den kostnadsfria prevenlivmedelsrådgivningen. Dettaberor troligen på att man ännu inle anser sig ha tillräckliga resurser för altta hand om alla som efterfrågar prevenlivmedelsrådgivning. Olikaberäkningar har gjorts för all uppskatta behovel av prevenlivmedelsrådgivning.Utgångspunkten kan inte vara efterfrågan för dagen. Om väntetiden är läng bryrsig niånga inte ens om all ställa sig i kö. Målsättningen bör vara att ocksä fäkontaki med dem som av oföretagsamhet eller av andra skäl aldrig lar initiativtill all besöka en mottagning. En uppsökande verksamhet, med information ochmotiverande upplysning till grupper som inle själva kommer sig för alt söka, ärangelägen. Inoriisocialstyrelsen har gjorts beräkningar som visar att en heltäckande rådgivningför ell landstingsområde kan uppskattas lill hälften så niånga besök somantalet fertila kvinnor inom området. Inom de flesta landstingsområden är manlängt ifrån delta mål. Hurskall prevenlivmedelsrådgivningen byggas ul? 1 stort sett är del tänkt att detskall ske inom mödrahälsovårdens organisatoriska ram, och man bör i alll slörreutsträckning använda sig av de barnmorskor som utbildas i anlikonception. Menför alt nå ungdomarna är det helt nödvändigt all inrätta särskildaungdomsmottagningar. avslutades 42 96 av alla lonårsgravidileter medlegal abort, vilket ju visar alt del var fråga om oönskade graviditeler. Dettorde förhålla sig sä alt jusl ungdomarna ulnytfiar rädgivningsmöjlighelernaminst. Föratt nå invandrargrupperna mäste ocksä särskilda åtgärder vidtas.Aborlfrekvensen är hög av naturliga skäl. Ofta har man i hemlandet endasl hafttillgäng till abort. För alt bryta detta mönster måste man anpassarådgivningens uppläggning till de speciella krav som invandrargrupperna geruitryck för. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd all lillstatsrådet få ställa föfiande frågor; Är statsrådet beredd att ge enredogörelse för hur långl utbyggnaden av preventivmedelsrådgivningen har nätt? Anser statsrådet all landslingens information ommöjligheten att få preventivmedelsrådgivning är tillfredsställande?