prot · FZ097 · 1975-12-31 00:00:00 — Följaktligen kan vem som helstkomma upp och inte bara läsa den här offentliga handlingen utan också be att fåen fotokopia mot betalning av kopieringskostnaden. Detvar det som jag vid den här tidpunkten såg som ett oöverstigligt hinder, sommåste utredas. Men problemet går att lösa. Alla problem går att lösa. Nuförstår jag bättre det i sade om konsulter. Del är alltsåbokföringskonsulten som får uppgiftslämnandet som ett till-läggsuppdrag.HerrOlsson menar inte att man har något aktiebolag , som idkarblankettifyllning ål svenska företag, ulan man vänder sig till en enskildrevisionsbyrå eller någonting sådant. Det kan jag förstå. Företagensuppgifts- och uppbördsskyldighet m. m. Jag skall inte lägga mig i själva debatten och inte heller förlänga dennämnvärt. Jag vill bara lämna en sakupplysning, föranledd av om konsulterna. Fördet första är del, , vanligt och det blir allt vanligare alt mindreföretag måste anlita ej mindre konsulter än även bokföringsbyråer och ävensina organisationer i ökande utsträckning för alt klara uppgiftslämnandet. Fördet andra är det fullkomligt klart att det uppslår inte bara irritation utanbåde desperation och förtvivlan hos dem som blir övermäktigt belastade av denhär bördan och som får extra utgifter och extra arbete. Jagkan slutligen, herr talman, inle inse varför det skulle bli någon fördröjningav utredningens resultat för att man lägger till ett par mycket välbefogadedirektiv. HerrHÖRBERG (fp): Jag tycker att debatten efter talarlistans slut något seglat i väg ifel riktning. Vi som före debattens början hade anmält vår önskan om alt fåordet poängterade samtliga att det inte alls rör sig om ersättningar ellerarvoden av mer betydande omfattning lill de stora företagen. Dessa harpersonalavdelningar och statislikavdelningar med expertis av olika slag, ochför dem är det inte något problem alt lämna uppgifter, även om det kan vara ettomfattande arbete att ta fram sådana. Det poängterade jag också i mitt förstainlägg. Vadjag däremot underströk särskilt var att det är ett problem för dem som drivert. ex. en mindre mekanisk verkstad med tre fyra anställda eller som driver ettjordbruk, ett konditori, en diversehandel eller liknande och kanske bara harfamiljemedlemmar eller någon enstaka anställd. För dem är det uppgiftslämnandesom de nu är skyldiga all fullgöra myckel betungande, och det är många kvällaroch många veckoslut som gått åt för sådant arbete, helt utan ersättning. Omvi lägger sådant arbete på dessa småförelag, får vi inle några nya sädanaföretag, och vi får inte heller behålla dem som vi har. Del är en utvecklingsom åtminstone beklagar starkt, eftersom vi vill ha endecentraliserad ekonomi, något som förutsätter att det finns arbetsutrymme försmå och medelstora företag. Men vill man få dessa utrotade, skall mannaturligtvis inte bry sig om att göra någon utredning om en rimligkostnadsersättning för uppgiftslämnandet i små och medelstora företag. HerrTRÄFF (m): Får jag bara anknyta lill den sista delen av debatten och bekräfta audenna kostnadsaspekt är särskilt påtaglig för de alira minsta förelagen. Detfinns många organisationer i vårt land. och det finns en också för de minstaföretagen. Dess medlemmar kallar sig själva för miniföretagare ochrepresenterar förelag i storleksordningen 4-5 an- De allra fiestaav de företagen är nödsakade att anlita extern hjälp för sin redovisning, ochdet innebär att alla nya sådana uppgifter medför en ökad kostnad för dem. Manhar inom denna organisaiion räknat ut alt ifyllandet av de blanketter ochlämnandet av.deuppgifter som myndigheterna infordrarkräver en insats motsvarande 17 000 heliidssysselsaita personers arbete. Delär alltså ganska aktningsvärda arbetsprestationer som utförs och som bordeersättas. Företagenstippgifts- och uppbördsskyldighet m. m. HerrSIVERT i (s): Debatten har under de sista minuterna svängt över från alt tidigare havarit en argumentation för hur man med avgifter skall kunna underlätta förföretagen att fullgöra skyldigheten all lämna uppgifter lill myndigheternatill att bli en manifestation till förmån för den lille förelagaren. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrOlsson i m. fi., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästesoch godkändes följande voieringsproposition; Densom vill alt kammaren bifaller skatleutskoltets hemställan i betänkandet nr 1 mom. 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. § 16 Beskattningen avmakar Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:2 medanledning av motioner om vissa ändringar rörande beskattningen av makar. 1detta betänkande behandlades motionerna 1975:241 av () och (m), vari hemställts 1. att hos regeringenbegärde tilläggsdirektiv till skatleutredning om en rättvisarebeskattning av makars B-inkomster, 2. att i avvaktan därpåbeslutade om sådan ändring av lagen om statlig inkomstskatt, att makarsB-inkomster till den del de understeg . alllid skulle särbeskaltas. 1. beträffande avräkning avoutnyttjade allmänna avdrag mellan makar alt skulle avslå motionen1975:241, 2. beträffande tilläggsdirektivtill skatleutredning om en rättvisare beskattning av B-inkomster attriksdagen skulle avslå motionen 1975:1090 punkten 1, 3. beträffande särbeskattning avB-inkomster som understeg . att skulle avslå motionen1975:1090 punkten 2. Reservation hade avgivits av () och fruTroedsson (m) som ansett att utskottet under 2 och 3 bort hemställa 2. att hos regeringenbegärde att molionen 1975:1090 punkten 1 överlämnades till 1972 årsskatleutredning för beaktande, 3. att med bifall lill motionen 1975:1090punkten 2 hos regeringen begärde skyndsamt förslag lill sådan ändring av lagenom statlig inkomstskatt att B-inkomster lill den del de understeg 2 000 kr.alllid skulle särbeskaltas. Vi har haft en individuell beskattning , men trots detta harvi fortfarande kvar sambeskattning på stora områden. Sålunda sambeskatlasfortfarande förmögenheler - det skall jag återkomma till vid behandlingen avskatteutskottets betänkande nr 8. Dessutom sambeskatlas s. k. B-inkomsler, dvs.inkomster av kapital och liknande, samt inkomst av jordbruk eller annanverksamhet som drivs i form av enskild firma. Del sistnämnda problemet, den s.k. faktiska sambeskatl-ningen, kommer av allt att döma att lösas fr. o. m.nästa år, men när det gäller sambeskattningen av B-inkomster har ingentinggjorts trots all den av många uppfattas inle bara som orättvis utan också somett markant undantag från synen på äkta makar som enskilda individer. Den härsambeskattningen innebär att makarnas B-inkomsler läggs samman och beskattasovanpå den högsta makeinkomsten. portioneras skatten påmakarna i förhållande lill deras B-inkomsler. Sär-beskauning sker i dessa fallendast då makarnas sammanlagda B-inkomsler understiger . Man börobservera att den här sambe-skattningen av B-inkomsier inte drabbar bara äktamakar utan också sammanboende som har eller har haft gemensamma barn. Någonmotivering för att äkta makar eller sammanboende föräldrar i åtskilliga falldrabbas av en hårdare beskattning än Övriga inkomsttagare har aldrig lämnats.Utskollel anför visserligen att de "rättviseskäl och arbelsmarknadspoliiiskamotiv som låg bakom den beslutade övergången till individuellbeskattning av arbetsinkomster ansågs inte böra leda till en motsvarandelättnad vid beskattning av kapitalinkomster och därmed jämföriigainkomster", men utskottet glömmer bort alt nämna alt all sambeskattningföre skatteomläggning skedde efter en gynnsammare skatteskala än övrigbeskattning. skatteomläggning med sin enda skatteskala har i självaverket i många fall lett till en avsevärd skärpning av makars och jämställdasB-inkomstbeskatt-ning i förhållande till övriga gruppers. Vad vi är ute efterär inle några omotiverade lättnader ulan helt enkelt skallerältvisa. Jagskall, herr lalman, ta ett exempel på hur sambeskattningen slår i ett fallsom inte alls är ovanligt. En man och en kvinna hade boll tillsammans undernågra år. Kvinnan hade deltidsarbete med en förvärvsinkomst på ungefär 15 000kr. och dessutom en B-inkomsl på . När de sedan fick ett barn gemensamtsambeskattades de, och det innebar för B-inkomsternas del en fördubbling avskatten från . Trots ökad försörjningsbörda växer alltsåskattebelastningen också på B-inkomsten i sådana här fall. Del är väl ändåganska lätt att förstå att parterna knappast uppfattar detta som ett utslag aven rättvis och likformig beskattning. Vi menar därför all del är hög tid attåstadkomma en övergång till en rättvisare beskattning också när det gällermakars och jämställdas B-inkomster. 1avvaktan på en långsiktig lösning av den här frågan bör enligt vår mening endelreform kunna genomföras redan från nästa är. Som jag nämnde särbeskaltasmakars B-inkomster om de tillsammans understiger . Överstiger de 2 000kr. sambeskattas de däremot från allra första kronan, och det får i mänga fallmyckel drastiska iröskeleffekter. Jag skall också här visa detta med ettexempel, som är räknat efter de skatteskalor och genomsnittsinkomster somkommer att gälla . Låtoss anta att hustrun i en familj deltidsarbetar och har en B-inkomst på knappt2 . Den B-inkomsien särbeskaltas om andra maken inte har någon B-inkomst.Skulle B-inkomsten i stället vara en hundralapp högre - alltså drygt 2 000 kr.- skall den sambeskattas. Det innebär att skatten blir mer än fördubblad. Enhundralapp mer i B-inkomst leder alltså i det här fallet till en skatteökningpå . - och då har jag tagit makar med genomsnittliga inkomster. Förston-i B-inkomsten överstiger . - alltså fördubblas - får hustrunbehålla lika mycket av den som när den uppgick lill . Naturligtviskan inle delta betraktas som särskilt tillfredsställande. Det är vi heller inleensamma om att mena. Dagen efter det att det här betänkandet justerades avresteskatteutskottet till . Det visade sig där all man hade dragit lärdom avde svenska erfarenheterna och misstagen, när man i är log ett principbeslut omen övergång till individuell beskattning också i . För att undvikasådana drastiska iröskeleffekter som jag har givit ett exempel på hade manbeslutat att makars B-inkomster, till den del de understeg 2 000 mark, alltidskulle särbeskaltas. Delär precis den typen av lösning som vi anvisar i vår reservation. I övrigthemställer vi att motionen 1090 överlämnas till skatleutredning förbeaktande. Jag ber attfå yrka bifall till reservationen. HerrWESTBERG i (s): Som vi hört av har de moderata ledamöterna iskalteutskoltei avgetl reservation under punkterna 2 och 3 i utskottelshemställan angående särbeskattning av B-inkomster. Underpunkten 2 yrkar reservanterna all motion 1090 skall överlämnas till 1972 årsskatleutredning för beaktande. Utskotlsmajoriteten har avstyrktmolionsyrkandel med motivering att frågan om beskattning av makars B-inkomsierkommer au prövas av skatleutredning i dess fortsatta arbete. Såvittjag kan förstå är reservanternas yrkande i detta avseende i det närmastetillgodosett. Underpunkten 3 begär reservanterna all ett lagförslag skyndsamt skall framläggas omatt rnakars B-inkomster lill den del de understiger . Frän utskottsmajoriietens sida har vi ej funnit någon anledningatt gå utredningen i förväg med ett lagsliflningsyrkande i avvaktan på ettförslag från utredningen. I motsats till reservanterna kan jag ej finna att denhär frågan är så akut alt den måste ha förtur i förhållande till, som jag serdet, många andra mer angelägna reformer inom skattelagstiftningen. Jaghar ej tänkt att i detalj gå in på problemställningar kring denna fråga, utanjag vill sluta med alt säga alt majoriteten av skalleulskoltel vill vela vilkaeffekter förslag kan få för den enskilde skattebetalaren och förstaten innan vi rekommenderar en skyndsam lagstiftning om en generellskattesänkning av den här omfattningen. Med detta vill jag yrka bifall lillskatteutskottets betänkande på alla punkter. Del är riktigt att skatleutredning skall ta upp frågan ominkomst- och förmögenhetsbeskattningen i alla dess aspekter. Men i direktivenfinns inga påpekanden om att det behövs en översyn av de bestämmelser somreglerar beskattningen av B-inkomsler. Jag tycker det hade varit önskvärt altutskottet ändå hade understrukit att de nuvarande bestämmelsernaingalunda är till fyllest utan att det är angeläget att skatteulredningenverkligen inriktar sig på all lösa dessa problem på ett sätt som kan uppfattassom tillfredsställande. Jagvill också påstå att en viktig förutsättning för en bättre skattemoral är attde enskilda skattebetalarna verkligen upplever skattebestämmelserna somrättvisa och korrekta. Vi menar därför att det av många skäl är mycketangeläget att vi snabbt får en förbättring när det gäller beskattningen avB-inkomster. Dessutomvill jag erinra om att statsminister menade att det varotillfredsställande att pengar som placeras på bank ofta blir föremål för enrent negaliv avkastning. Ett sätt alt i avvaktan skatleutredningnågorlunda förbättra situationen skulle vara att just låta de iB-inkomst utgöra sä all säga ett grundbelopp i stället för, som , ettgränsbelopp. HerrWESTBERG i (s): Jag vill bara säga till att del är en gammal tradition iskatteutskottet att om en utredning sitter och vi vet att den kommer att läggafram ett förslag i ett ärende som den behandlar, så går vi inte gärnautredningen i förväg, ulan vi avvaktar hellre för att se vilka konsekvenserförslaget kan få. FruTROEDSSON (m): Vi har ändå menat att dét hade varit önskvärt alt skatteutskottet hadeunderstrukit angelägenheten av att en förbättring sker i dessa avseenden. Delhar man inte gjort. Överiäggningenvar härmed slutad. Mom. 2 och 3 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrTräff och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 2mom. 2 och 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av och . Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-proposilionen. Justeringav inkomsttaxeringen vid beslut i besvärsinstans om taxeringsvärde på fastighet räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 17 Justering av inkomsttaxeringen vid beslut ibesvärsinstans om taxeringsvärde på fastighet Föredrogs skatteutskoitets belänkande 1975/76:3 medanledning av motion om justering av inkomsttaxeringen vid beslut ibesvärsinstans om taxeringsvärde på fastighet. HerrFÅGELSBO (c); I skatteutskoitets betänkande 1975/76:3 behandlas min motion 1975:430angående automatisk justering av inkomsttaxering vid beslut i besvärsinslans omtaxeringsvärde blivit ändrat vid överklagande. Vidfastighetstaxeringarna får fastighetsägarna i allmänhetpreliminära uppgifter om taxeringsvärdena. Uppgifterna om de definitivataxeringsvärdena i första instans skickas ut senare . Om däremottaxeringen av en fastighet överklagas, dröjer det som regel ganska länge innanöverinstanserna hinner meddela beslut. Det inträffar därför att enfastighetsägare vid' minst ett deklaraiionstillfälle måste beräkna sin inkomstpå grundval av ett faslighetstaxeringsvärde som är fastställt i första instansmen därefter överklagat. Blir det dä en värdeändring, måste ändring göras iinkomsttaxeringen. De som ekonomiskt berörs av delta är i första hand ägarnalill en- och tvåfamiljsfasiigheter, som kan lida rättsförluster om de inle harklart för sig att de måste anföra besvär och att besvärstiden är sex månaderför den skauskyldtge. 1praktiken förekommer det alt den skattskyldige inte är medveten om att hanmåste anföra besvär över inkomsttaxeringen för all denna skall kunna rättastill hans egen förmån efter det alt skatterätten i länet eller annan instanshar beslutat ändra taxeringsvärdet på hans fastighet. Om han inte anför besvär,sä blir felet inte lillrättat. Delär i regel först när den skattskyldige får slutskatlesedel för det aktuellaåret som han upptäcker felaktigheten, och då är det . Min uppfattningär att sådan rättelse för fysisk person skulle göras automatiskt av berördaskattemyndigheter och inte vara beroende av etl formellt överklagande avinkomsttaxeringen. Riksskatteverket.RSV, som har haft min motion för yttrande, säger också att det är angeläget attundanröja varje risk för rättsförlust för den skatlskyldige och finner därföratt de synpunkter som jag framfört i och för sig är riktiga och bör övervägas.Men frågan bör, säger , övervägas i ett större sammanhang. RSV säger också:"För att göra de skattskyldiga uppmärksamma på att gällande bestämmelserkräver besvär för attföljdändringar med säkerhet blir vidtagna kommer RSV att medverka lill attdomstols beslutsblankett förses med tydlig påskrift härom." Skatteutskottelhar följt vad RSV anfört i sill yttrande och tillagt: "Härigenom tordesyftet med motionen till viss del komma att bli tillgodosett." Detjag framfört i molionen hör enligt min mening till de vardagsnära problem somborde kunna lösas utan alt man inväntar den tidpunkt då frågan prövas i ettstörre sammanhang, som del står i skatteutskottets betänkande. Del kan dröjatills den tidpunkten kommer. Detföreligger ett enhälligt utskottsbetänkande och jag har, herr talman, intenågot yrkande. HerrBOSTRÖM (s): Som själv påpekade är skalleulskoltel liksomriksskatteverket ense med motionären om att det är angelägel att undanröjavarje risk för rättsförlust. har emellertid i sitt yttrandepåpekat att del även finns andra fall där det kan vara nödvändigt med exofficio-rättelse. Det har föranlett att föreslå att fråganskall prövas i ett större sammanhang, och det är också vad skatteutskottelföreslagit. Det innebär att skatteulskottel förutsätter att man inomriksskatteverket ser över dessa frågor. Skatteulskottets ställningstagandeinnebär att vi avser att pröva frågan på nytt, och vi finner det angelägel. Detsäger vi också i slutklämmen: "i avvaktan på att frågan prövas i sittstörre san-m-ianhang avstyrker utskottet bifall till motionen". Jag ber attfå yrka bifall till skatteutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottels hemställan bifölls. betänkande 1975/76:4 med anledning av motioner ommervärdeskatten. 1 detta betänkandebehandlades motionerna 1975:11 av (), 1975:1050av m. fi. (vpk), vari hemställts att hos regeringenbegärde tilläggsdirektiv till skatteutredning av innebörd att dennamed förtur behandlade frågan om slopande av mervärdeskatt på maten och omskärpning av beskattningen av kapitalet samt att förslag härom snarastförelades , 1975:1059 av (). (m, fp) samt 1975:1087 av m. fi. (m). 1. beträffande avveckling avmervärdeskatten på livsmedel all skulle avslå motionen 1975:1050, 2. beträffande beskattningen avbegagnade varor att skulle avslå a. motionen 1975:1075, b. motionen 1975:1087, 3. beträffandegränsen för redovisningsskyldighet att skulle avslå a. motionen 1975:11, b. molionen 1975:1059. Tillbetänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av (). Mervärdelagens regler om skattskyldighet gäller endast om säljarenbedriver yrkesmässig verksamhet. Detta gör alt det uppstår särskilda problemför de företag som köper in eller tar i utbyte begagnade varor. Eftersomsäljaren i sådana fall endast undantagsvis är skattskyldig får köparen normallingen avdragsrätt men är ändå skyldig alt betala full skatt vid försäljning avvaran. Detta gäller såväl s. k. konsumtionskapitalvaror som konst ochantikviteter. Närdel gäller de begagnade bilarna har frågan lösts på ett tillfredsställandesätt, nämligen så all begagnade bilar undantagits från beskattning samtidigtsom skattebortfallel har kompenserats genom särskild accis på nya bilar. Ocksåhandeln med frimärken är befriad från moms. Närdet gäller handeln med konst och anlikviteter är problemet däremot ingalundalöst. Tvärtom är förhållandena där särskilt besvärande. Det beror på attförsäljning är momsbelagd om den sker genom antikhandeln men inte om den skerpå offentlig auktion. föreslog 1973 avlämnatbelänkande att också auktionsförrällare skulle anses som skattskyldiga, mennågon ändring kom inte lill stånd, främst därför att följden skulle bli enbeskattning också på auktion av personligt lösöre. Deskäl som anförts för en neutralare utformning av mervärdeskatten vidförsäljning av konst och antikviieter kvarstår och har enligl min meningytterligare tilltagit i styrka, bl. a. genom följderna av alt auktionsmonopolennumera helt upphävts. Den som har värdefullt inre lösöre att sälja tror signaturligtvis kunna påräkna en betydligt bättre ersättning om han lämnar införemålen till auktion än om han går lill en antikhandlare - detta på grund avden bristande likformigheten vad momsskyldigheten beträffar. Enallt större del av försäljningen av konst och anlikviteter sker därför päoffentlig auktion, en allt mindre del genom den traditionella konst- ochantikhandeln. Det här problemet accentueras ytterligare genom att denanlikhandlare som förvärvar ett föremål på auktion går miste om sin rätt lillavdrag för ingående skatt även i del fall all säljaren också yrkesmässigt handlarmed konst och antikviteter. Antikhandeln belastas på detta sätt genomgående medhela momsen. Deltahar inle bara lett till en alltmer ohållbar situation för den seriösa konst-och antikhandeln, ulan det har också medfört all allmänhetens möjligheter tillurval och jämförelser med sakkunnigt bistånd minskat. InomEG har man funnit olika lösningar pä motsvarande problem. 1 är sålundamomsen på anlikviteter endast en fjärdedel av den normala skattesatsen. 1Västtyskland utgör momsen på konst och samlarobjekt mot normalt 11 96.1England uttas normal mervärdeskatt men den beräknas inte på helaförsäljningspriset utan bara på skillnaden mellan den skattskyldiges inköpsprisoch hans försäljningspris. Detta för att ta några exempel. Utskottethar behandlat samtliga de motioner som gäller handeln med begagnade varormycket välvilligt. Utskottet anser det angeläget alt finna en lösning påmervärdeskalleproblemen i dessa fall och hänvisar till altmervärdeskatleutredningen ämnar ta upp frågan till förnyad behandling. Jag har inget yrkande men har ansett det viktigt alt understryka hurangeläget del är all vi får en snabb lösning på dessa problem, inte minst påkonst- och antikhandelns område. Det är viktigt all lösningen kommer i så godlid alt inle ytterligare nedläggningar tvingas fram inom branschen på grund avden olikformiga behandlingen av momsskyldighelen. (vpk): Prisstegringarna på dagligvaror fortsätter i skrämmande takt trots attvissa av dessa varor är prisstoppade. lill augusti steglivsn-iedelspriserna enligt konsumentprisindex och totalakonsumentprisindex med 7,5 96. Räknat från augusti 1974till augusti har livsmedlen blivit 15,6 96 dyrare och totalindex har ökatmed . Dennautveckling måste bekämpas. Infiationen drabbar personer med låga löner ochfasta inkomster, den drabbar småsparare men gynnar spekulanter och storbolagsom kan höja sina vinster genom att pressa upp sina priser och minska värdet avsina fasta utgifter. Kampen mot prisstegringarna är därför en klassfråga. Denstatliga politiken gentemot prisstegringarna är minst sagt kluven. Å ena sidanhar vi ett begränsat prisslopp som skall vara ägnat att dämpa prisstegringarna.Dess verkningar begränsas dock av undanlag. Å andra sidan har vi statensunderbalansering av driftbudgeten och den växande statsskulden. Och vi har deindirekta skatterna som direkt och påtagbart driver upp priserna. 7Riksdagens protokoll 1975/76:6-7 Mervärdeskattenpå livsmedel är särskilt betungande. Livsmedelspriserna är de priser somstiger snabbast av konsumentpriserna.