prot · FZ0927 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:27 Förhandlingarnaleddes av herr andre vice talmannen. §1 Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. Fredagen den 21 november1975 Omföljderna av begränsning av importen inom beklädnadsområdet § 2 Om följderna avbegränsning av importen inom beklädnads-området Herr handelsministern erhöll ordet för attbesvara () den II november anmälda fråga, 1975/76:88, ochanförde: har frågat mig huruvida regeringen när den behandlatfrågan om en begränsning av importen på beklädnadsområdet beaktat risken förförsämrad sysselsättning inom den svenska industrin till följd avhandelsrestriktioner riktade mot vår export. Desvenska åtgärderna har helt förestavats av säkerhetspolitiska skäl. Med hänsynlill detta och lill att åtgärderna har så stor betydelse för vår försörjningmåste de genomföras oavsett risken för motåtgärder. Detfinns, såvitt man nu kan bedöma, ingen anledning atl räkna med motåtgärder sompåverkar sysselsättningen. Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Detär alldeles uppenbart att den här åtgärden från regeringens sida inte harblivit någon succé. Kritiken har varit hård från alla häll och oavsett vilkenutgångspunkt den haft. Fördel första: Om man betraktar saken från en principiell synpunkt är del lätt altse att det här rör sig om ett klart brott mot frihandelsprincipen, och intebara mot principen utan också mot både anda och mening i de förpliktelser somSverige har genom vår anslutning till GATT-reglerna, genom medlemskap i genom vårl frihandelsavtal med EG. Fördet andra: Skoproducenlerna och deras anställda, som man skulle hjälpa, sägernaturligtvis inte nej lill den här åtgärden, men de menar attimportrestriktioner i varje fall på denna nivå är helt verkningslösa. OchSkohandlarförbundei sade att vad regeringen åstadkommit är en"oaptitlig soppa" som därtill "är föga tjänlig som näring åt densvenska skoinduslrin". Fördet tredje: arbetade - inte minst genom herr statsrådets egenmedverkan - i aktivt för en ny ekonomisk världsordning. Dehär åtgärderna strider ganska klart mot en av de vik- Nr 27 ligaste tankarna i det dokumentet; den all rika länder skall riva sina Frprlaoenrlpn handelshinder mot lågprisimporten. Vad regeringensbeslut innebär är 21november 1975 J" P''' ' motsatsen. Men ävenom vi i vanlig ordning skulle välja all se den här saken Om följderna av urrent svensk synvinkel är åtgärderna mycket tvivelaktiga. begränsning av Detär alldeles klart all samhället måste vara berett alt la sin del av importen inom ansvaretför sysselsättningen inom sko- och tekoindustrierna, och vi mås- beklädnadsområdet tenaturligtvis också klara vår försörjning i händelse av en avspärrning. Men ingen kan väl ändå påallvar mena att priset härför är totalt likgiltigt. Därför utgår Jag från altdet karska svar som nu lämnat egentligen inte är såbokstavligt menat som det låter. så alt man inom regeringenmenat atl dessa åtgärder inte betyder speciellt myckel materiellt sett förde länder som exporterar skor lill . Vad man då har bortsettifrån är att den bedömningen i och för sig är ganska likgiltig ochatt det väsentliga är - och det borde regeringen ha insett - atl man frånEG:s håll ser detta som en viktig principiell För alt undvika attandra länder handlar på samma sätt måste man statuera exempel. Detär precis vad man har gjort. kan bli mycket dyra förden svenska sysselsättningen, eftersom de drabbar Därför tycker jag, herrtalman, att del enda rimliga från regeringens sida är all - för attundvika ytterligare motåtgärder - dra tillbaka beslutet. tyckte svaret var karskt. Jag tycker hans egna ord varkategoriska och onyanserade. Denförsta utgångspunkten är väl ändå att del torde råda en rätt stor enighet idenna riksdag om att vi behöver en beklädnadsindustri, inkl. en skoindustri,från rent ekonomiska synpunkter och försvarsberedskaps-synpunkler. Denandra frågan är hur man skall klara uppgifien atl behålla den lilla rest avskoindusiri som vi har kvar. Då är del i princip, från ekonomiska synpunkter,tämligen likgiltigt vilka metoder man använder; om man vill gå subventionsvägeneller vidta handelspolitiska åtgärder. Vi har bedömt det så attsubventionsvägen är ineffektiv och olämplig av olika skäl, som jag inte härhinner utveckla. Den handelspolitiska vägen är effektivare och den enda som ipraktiken är möjlig atl tillgripa. Självfallet undviker vi i det längsta atltillgripa handelspolitiska åtgärder i detta syfte, men det finns situationer dåman kan vara tvungen att göra del. HerrUllsten säger atl detta är ett brott mot vår frihandelsprincip. Det är fullständigt fel. Vi är lika varma anhängare av frihandeln som . Vi har i det här fallet replierat på bestämmelser av en typ som måste förekomma och på hänsyn som måste kunna tas och som också finns återspeglade i våra olika avtal bl. a. med EG,, nämligen säkerhetshän- 80 synen. HerrUllslen säger alt delta beslut komprometterar vår strävan att hjälpau-länderna. Det är ett något snett perspektiv på frågan. Vi har, ,en generositet mot som är betydligt större än något annatindustrilands när det gäller all tillåta import av deras lågprisvaror. Vi är överens omatl vi skall ha en skoindustri, i första hand av försörjningsskäl. Del sade jagockså i milt anförande. Men regeringen står faktiskt ganska ensam bakom idénatt klara försörjningsberedskapen just genom att sälta in kvantitativaimportrestriktioner. Jaghar inte lyckats hitta någon sakkunnig instans som föreslagit just denåtgärden. Däremot finns det sakkunniga instanser som avrått från den typen avåtgärder. Vi har industriverket som från sina industriella utgångspunkter - manhar bedömt frågan från rent svensk utgångspunkt och frågat sig hur man skallrädda den här branschen - säger att im-portbegränsande åtgärder ärverkningslösa. Vi har kommerskollegium som säger atl sådana åtgärder stridermot våra internationella åtaganden och av det skälet inte skall tillgripas. Vihar dessutom en försörjningsberedskapsutredning som ganska sagt attåtgärder av denna typ inte är lämpliga att vidta ens från denförsörjningsberedskapssynpunkl som de har atl företräda. Delär alliså regeringen som helt oprovocerat vall en åtgärd för att klarasysselsättningen inom den här lilla branschen med ingrepp som riskerarsysselsättningen inom väsentligt större branscher, där hotet motsysselsättningen alltså blir väsentligt allvarligare. Omföljderna av begränsning av importen inom beklädnadsområdet Det är en väldig tilltro har till möjligheten att penetrerade här problemen från rent tekniska utgångspunkter, en tilltro till densakkunskap han åberopar i olika sammanhang. Men är detta en politisk fråga och vi kanske fåråterkomma när behandlar propositionen och se om regeringen står såensam som påslår. Jag tror dess bättre inte det. Jag kan inte förslå att man inte skulle anlägga även tekniskasynpunkter på denna fråga. Man måste väl mycket energiskt eftersträva sådanatekniska lösningar som kan förenas med det politiskt lämpliga. Men här harregeringen uppenbariigen - trots atl sakkunniginsian-serna pekat på alternativ- ändå valt en åtgärd som kan få myckel allvarliga handelspolitiskakonsekvenser. Motbakgrund av det besked handelsministern lämnade nu senast är den här insatsenännu mer obegriplig än den tycktes tidigare. Man har alllid utan atl varatvingad lill det, därför alt del saknades alternativ, efter en rent politiskbedömning ansett del här sättet alt reta EG på sig vara det lämpligaste. Det ärmyckel anmärkningsvärt. 6 protokoll 1975/76:26-28 Nr 27 Herr handelsministern : Nej, , vi har inte bortsettfrån sakkunskapens synpunkter, men vi har sagt atl del til syvende og sidst blir politikernas ansvar altbedöma detta. Vi har gjort bedömningen att detta är den ef- Om följderna av fekiiva metoden, som man tyvärr måste använda. Vi har också gjort begränsning av bedömningen alt vi visserligen kunde räkna med enreaktion i omvärlden importen inom därföratt åtgärder av den här typen alllid är litet trista, men vi får också beklädnadsområdet räkna med en viss sans och måtta,atl våra handelspartner inte tillgriper åtgärder som inte står i rimligproportion till det vi har för oss. Vi har räknat med att del skall lyckas ossatl få omvärlden att begripa att skälet här inte är - som för resten herrUllslen gjorde en utvikning om - att skydda sysselsättningen i skoindustrinutan au skälet är av beredskapsnatur. Varför hoppasman att våra handelspartner inte skall tillgripa, som handelsministern säger,oproportionerliga åtgärder, när man uppenbarligen själv från svensk sidaprovocerar just den typen av åtgärder? Vad finns det för anledning för EG allha överseende med detta när man kan läsa svenska sakkunnigutlåtanden av skildaslag om att helt andra åtgärder hade varit möjliga? Vad har vi för anledningatl kräva den generositeten från EG:s sida? Vi har naturligtvis inte alls anledningtill det, och vi har också fåll erfara alt EG inte bedömer saken på detsättet utan ser mycket allvarligare på den än handelsministern tycks vilja acceptera. Det är inte möjligt att föra den här debatten med en-minulersreplikerinom ramen för en fråga. Delförsta som skiljer oss åt, , är att vi har olika uppfattning omvilka alternativ som stod till buds. Regeringen är övertygad om alt del, om viville lösa problemet effektivt, inte fanns någon annan väg alt gå än dennahandelspolitiska väg. Där har en annan mening, men vi får välåterkomma lill den debatten med anledning av propositionen. Närdet sedan gäller del ståhej som uppstått runt denna ålgärd tror jag faktisktatt det inte gagnar saken att använda så kraftiga överord som hargjort här. Den senaste tidens utveckling tyder annars på att man internationelltbörjar komma lill något mer sans och lugn i denna fråga och börjar kunnaresonera sakligt om den. Den senaste tidens händelser tyder på att EG harbedömt det här mycketallvarligare än handelsministern själv gjorde strax efter del att beslutetpresenterades - och även efter den första reaktionen från Skall man döma av de varningar som utfärdats både från in- dustrin och från annathåll är det inte uteslutet atl EG kommer alt reagera ännu hårdare. Jagför ett visst väsen om detta i förhoppningen alt regeringen skall ta tillbakasiu beslut; för atl vi skall slippa fier repressalieålgärder från EG iframtiden. Överiäggningenvar härmed slutad. §3 Om följderna av regeringens beslut om handelspolitiska åtgärder för attklara försörjningsberedskapen Omföljderna av regeringens beslut om handelspolitiska åtgärder för att klaraförsörjningsberedskapen Herrhandelsministern erhöll ordet för atl besvara iStockholm (c) anmälda fråga, 1975/76:96, och. HerrOlof i har frågat mig om vilka hot om molgärder riktade motsvensk export och därmed sysselsättningen inom landet som förekommit från andraländers eller internationella organisationers sida sedan det blev känt att densvenska regeringen beslutat om handelspolitiska åtgärder för alt klaraförsörjningsberedskapen och hur regeringen har bemött sådana hot eller sådankritik. Låtmig först säga atl regeringen självfallet fortlöpande bemöter kritiken ochdärmed hotel om motåtgärder. Vi försöker genom våra utlandsmyndigheter ochgenom andra kanaler förklara för berörda regeringar såväl våra åtgärderssäkerhetspolitiska innebörd som det begränsade omfång de har. Ingaenskilda länder har hotat med motåtgärder. De organisationer jag förslår allherr syftar på är , EFTA och EG. EFTA behandlar fortfarande detsvenska beslutet. Några motåtgärder har inte aktualiserats från GATT- ellerEFTA-håll. EGhar för sin del för del första utnyttjat en rättighet som är förutsedd i vårlavtal med EG, nämligen alt la ut iredjelandslull på vissa pap-persprodukler förden del av exporten som överstiger det s. k. indikativa taket. Fördet andra beslutade kommissionen atl föreslå atlfrysa nästa års tillväxt av de svenska pappersplafonderna. Ävendessa åtgärder är ~ om de sätts i kraft - i överensstämmelse med avtaletssärskilda regler rörande pappersexporien men får endast tillgripas i fall avkonjunkturella svårigheter inom EG. I själva verket har en åtgärd av just dettaslag förutskickals mot de pappersexporterande EFTA-länderna sedan flera månadertill följd av den bekymmersamma situationen för pappersindustrin inomgemenskapen. Kommissionensförslag innebär atl drabbas hårdare än övriga pappersexporterandeEFTA-länder. Vi kommer att göra klart för EG atl det inte finns någraekonomiska eller andra skäl för en sådan särbehandling av pappersexporten frånSverige. Omföljderna av regeringens beslut om handelspolitiska åtgärder för att klaraförsöijnlngs-beiedskapen iStockholm (c): Avsikten med min fråga var att få en officiell och samlad bild av lägetvid denna tidpunkt vad gäller reaktionen på regeringsbeslutet omhandelspolitiska åtgärder beträffande skoimporien och regeringens kommentarerlill dessa. Jag vill tacka handelsministern för svaret på min fråga. Delär alldeles klart alt EG, såsom också framhållits i debatten, har utnyltjal enrättighet som ingår som en del i vårt avtal med EG. Det finns inget annat atlgöra än att acceptera detta förfarande, som är helt i enlighet med reglerna.Ändå finns det naturligtvis anledning att beklaga den åtgärd som kommissionenföreslog , och Jag tycker alt del är viktigt att ge uttryck för delta.Det är anledning att starkt understryka det som handelsministern sade i slutetav sitt svar, nämligen att vi aldrig stillatigande kan acceptera all vi i delhär fallet särbehandlas av EG. På den punkten måste vi proteslera, och del ärvärdefullt att handelsministern så klart understryker detta. Viär ofta i debatter om frihandeln benägna atl enbart se på dennas positiva sidoroch glömma bort all den också har ett pris; och del är uppenbart all en delinte är villiga atl betala delta pris. Del kan gälla kostnaderna förförsörjningsberedskapen, utan vilken de miljarder vi lägger ned på försvaretär ganska meningslösa. Det kan också gälla slruk-turpåverkan ochkoncenlralionseffekter på del svenska näringslivet. På grund av konkurrensensinverkan får vårt näringsliv och vår produktion inte alltid en sammansättningsom överensstämmer med våra behov. Röslslyrkan i debatten om dessa frågor bordesänkas något, och man borde på alla håll åtminstone erkänna atl frihandeln harsitt pris. Detta märks mest när vi hamnar i uppfattningar som strider mot demsom omfattas av våra handelspartner. Dessanegativa sidor hos frihandeln blir särskilt uppenbara i en sådan situation somden som föreligger beträffande skoimporien. Det är där fråga om en relativtliten ålgärd. Man kan inte ens tala om restriktioner i sammanhanget, eftersomvi ökar importmöjligheterna . Det borde varasjälvklart för oss att understryka all vi av försörjningsberedskapsskäl måstebehålla vår skoindustri. Lika självklart är del alt vi måste ha kvaryrkesskicklig arbetskraft inom denna tillverkningsgren. För det kravet behövsminsann ingen sysselsättnings-politisk motivering. Det är även självklart attvi skall hävda vår rätt enligt internationella avtal och våra förpliktelser närdel gäller att fullfölja neutralitetspolitiken liksom all vi skall lakonsekvenserna av delta. Handelspolitiska åtgärder är därvid en av de vägar vikan gå. Vifår tillfälle att närmare utveckla våra synpunkter på näringspolitiken isamband med att propositionen om dessa frågor behandlas här i . Jag ber än en gång alt fålacka för svaret på min fråga. Efter den föregående ordväxlingen var det givetvis för mig glädjandeatl höra i och konstalera att det finns engemensam grundläggande syn hos och socialdemokratin inte bara påvår neutralitetspolitik ulan också på vad den kräver när del gäller ekonomiskförsörjningsberedskap, bl. a. i vad avser det nödvändiga i att vi bevarar enlevande skoindustri och det faktum alt del finns situationer, där man kan varatvungen att tillgripa handelspolitiska åtgärder för all försvara sig. Frihandelnär av omistligt värde, men den har, som antydde, sinabegränsningar och sina givna villkor. Syftetmed fråga var att han ville få reda på så mycket som möjligt omdagsläget och reaktionerna i den fråga del gäller, och det är egentligen detsom uppkallat mig till att säga ytterligare några få ord. Låtmig då tillägga, eftersom jag har setl hur man formulerar det, att kommissionenär mycket angelägen om atl inte själv gå ut i etl verbalt handelskrig.Kommissionen understryker atl den, när det gäller förslaget alt frysapappersplafonderna , vill falla tillbaka på konjunk-turbeslämmelseroch au kommissionen är utsatt för påtryckningar frånpappersindustrin i om alt hjälpa den i ett utsatt konjunkturläge. Vikan inte bestrida att gemenskapen har dessa konjunkturskäl, vilka kommissionenf ö. ytterst bedömer själv. Del vi kan ha alt invända emot i detta läge - dettycks och jag vara överens om - är atl kommissionen tydligenändå psykologiskt har låtit sig påverkas av det här skobråket till alt, närkommissionen nu skall skydda den europeiska pappersindustrin, göra åtskillnadmellan olika länder, att gå hårdare fram mot än mot och Finland.På den punkten har vi anledning au protestera, och del har vi också gjort. Vårabeskickningar i berörda huvudstäder har framfört de svenska synpunkterna . Omföljderna av regeringens beslut om handelspolitiska åtgärder för att klaraJÖrsöijnings-beredskapen HerrOLOF i (c): Jag vill myckel starkt understryka atl det är viktigt all vi på deltaområde snabbt får saklig information från . Om jagförstått rätt är sådan information på väg. Det förekommer oerhört myckel idenna debatt som jag uppfattar som rena förvrängningar. Ju tidigare man kanbemöta dessa förvrängningar desto bättre är det för den fortsatta diskussionen. Jagtycker också alt det är synnerligen viktigt atl diskutera även EG-kommissionensreaktion utifrån nyanserade utgångspunkter. Man vinner enligt min uppfattningingenting på all vi här i gör uttalanden som om vi vore våra egnaavialspariner i delta sammanhang och försöker alt på något sätt företräda etlEG-intresse eller möjligen ett EFTA-intresse. Del skulle ju kunna ge anledningtili ytterligare skärpta åtgärder från det hållet, somskulle drabba den svenska sysselsättningen. Det är bl. a. därför oerhörtviktigt alt ' -formationen når ut. Det gäller inte minst i deltasammanhang, som har diskuterats myckel. Jag noterar att det inte finns någraprotester från det hållet. I så fall skulle handelsministern ha redovisat dettai svaret. Jagnoterar också att få protester har riktals mot de bilaterala avtal somu-länderna haft men som successivt kommer att avvecklas i ochmed all de får konkurrera inom den totala ramen för skoimporien. I detavseendet hoppas jag all regeringen verkligen -del får vi diskutera närmare dåpropositionen behandlas - noggrant bevakar intresse inom dennatotala ram. Menhär rör del sig som sagt i första hand och om en ytterligt viktiginformationsfråga. Jag vill bara till det sista säga atl vi har inom regeringen i hög gradhaft intressen för ögonen när vi har utformat beslutet. Detta är såutformat all del, relativt sett, snarare är till fördel för än tillderas nackdel. Vi kommer också atl i hanteringen se till atl intekommer i kläm. Närdet gäller informationen har tidigare min företrädare på handelsministerpostenoch senare Jag själv försökt bidra med sådan. kommersuccessivt att lämna alla tänkbara upplysningar. Ilikhet med i har Jag en önskan om en fullständigoch nyanserad debatt i delta ärende. HerrOLOF i (c): Jag vill bara helt kort lacka handelsministern, i första hand för hansuttalande om informationen, men också för löftet att, som Jag tolkar del, vidhanteringen se lill all särskilda intressen bevakas. Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Omflygmilitärl samarbete med Herrförsvarsministern erhöll ordet för alt besvara (vpk)der\ anmälda interpellalion, 1975/76:32, och anförde: har frågat mig, om jag anser atl den i interpellationenbeskrivna typen av "flygsamarbele" är förenlig med svenskneutralitetspolitik och om det i interpellationen påtalade förhållandel geranledning till någon åtgärd från min sida. Sverigehar sedan början av 1960-lalet tillsammans med och arbetat föralt öka flygsäkerheten i gränsområdena mellan resp. länder. Praktiskthar detta samarbete inneburit alt etl begränsat antal militära flygplatser, sommed något undantag också är upplåtna för civil luftfart, har förberetts för alti första hand kunna utnyttjas av flygplan i nöd. Flygräddningsorgan i de treländerna skall kunna samverka inom havs-och gränsområdena för alt eflerforskaoch rädda flygförare i nöd. Denmest kritiska delen av ett flygföreiag är landningsfasen. 1 en nödsituationökar haveririsken. Föratl minska dessa risker för den flygande personalen har en överenskommelseträffals mellan svenska, danska och norska flygvapnen att i begränsadomfattning och på särskilt utsedda flygplatser få genomföraövningsnödlandningar i resp. länder. Beslut om övningslandningar fattas i varjeenskilt fall av regeringen efter framställning från resp. land. Jagvill framhålla att den överenskommelse av flygsäkerhelskaraktär som existerarmed våra grannländer inte medger några genvägar för att få tillstånd förutländska militära flygplans tillträde till svenskt territorium samt att"förbjudna områden" inte får överflygas i samband med övningsnödlandningar. Jaghar i min redogörelse för flygsäkerhelssamarbetet med och Norgeuppehållit mig vid åtgärder som underlättar nödlandning på flygfält i annatland. I är del däremot inte aktuellt att nödlanda på flygfält iandra länder. Däremot kan del där bli aktuellt all eflerforska och räddanödställda på havet. För alt bidraga lill ökad säkerhet vid flygning över havoch för sjöfarten har tillsammans med övriga Östersjöstater ingått eltformellt avtal om samverkan och maximalt utnyttjande av tillgängligaräddningsresurser. Gemensamt upplagda och genomförda sjöräddningsövningar harägt rum exempelvis med och . Detta har positivt inverkatpå flyg- och sjösäkerheten i . Jagvill slutligen meddela all ett antal verkliga nödlägen harkunnat på tillfredsställande sätt - tvingades elt svensktDrakenflygplan på grund av motorfel nödlanda i . Vi harockså medframgång kunnat undsätta nödställda människor inom . Aktivflyg- och sjöräddningstjänsl i de former Jag har beskrivit strider enligtregeringens bedömning inte mot svensk neutralitetspolitik. Del är minuppfattning alt vi skall fortsätta atl utveckla flyg- och sjöräddningstjänsteninom angränsande havs- och gränsområden för att rädda människoliv. (vpk): Jag ber atl få lacka statsrådet för svaret på min interpellation. Detär säkert inte många vanliga civila människor som känner till delta s. k.fiygsamarbele. Själv måste jag erkänna min tidigare okunnighet, och jag hartestat åtskilliga personer som alla har varit lika frågande inför dettasamarbete med NATO:s nordligaste division. Jagblev uppringd av en mängd människor i som undrade,om kriget hade brutit ut, eftersom etl stort antal stridsflygplan dånade framöver staden på låg höjd. Man såg också att det inte var svenska plan. Deflygintresserade kunde identifiera planen som Starfighters, och för en delklack det till i skallen, all del då måste handla om NATO-plan. Iett område som , som till stora delar har klassats som militärtskyddsområde, med fotograferingsförbud och andra förbud för dess egna invånare,måste detta självfallet väcka uppmärksamhet. Det bör ingen förvåna sig över,inte ens de militära myndigheterna. Isvaret på interpellationen redogör försvarsministern för del avtal som liggertill grund för händelsen. Det är alltså en överenskommelse mellan svenska,danska och norska flygvapnen om att öva nödlandning i resp. länder. Isvaret sägs också alt överenskommelsen "inte medger några genvägar för attfå tillstånd för utländska militära flygplans tillträde lill svensktterritorium samt all 'förbjudna områden' inte får överflygas i samband medövningsnödlandningar". Jaghar svårt atl förstå hur det kan vara möjligt att garantera all så inte blirfallet. Enligt de uppgifter Jag har fått har planen i fråga flugit över ,och såvitt jag kan förslå måste man då också ha haft möjlighet att fotograferaexempelvis områden som är fotoförbjudna.