prot · FZ09125 · 1975-12-31 00:00:00 — Deträcker inle med all jusiera gränsvärdena, vilkel nalurliglvis i och för sigmåsle belraklas som posiiivi och är ell krav som vänslerparliel kommunisiernavid flerfaldiga lillfällen rest. Vad som är svårt all komma ät belräffandedieselavgaserna är atl de lillsammans med andra föroreningar kan varaallvarligt skadande långl innan de s. k. gränsvärdena är nådda. Skyddsombud ochyrkesinspekiörer har då ingen möjlighel all effekiivi ingripa. Ingen kan i dagge besked om hur farligt del är att arbela i en gruva eller ulföra annalunderiordsarbele, där exempelvis nitrösa gaser och radongas blandas, även om des. k. gränsvärdena för någondera gasen inle har överskridils. Ingen kan hellerklart uttala sig om hur farligl del är alt arbela i ell lastrum i etl fartygdär dieselavgaser och olika lyper av damm och andra föroreningar förekommersamtidigt, oavseii om gränsvärdena för de olika ämnena inte har överskridits. Ulskollsmajoritetenhar i sin motivering för avslag på motionsyrkandena hänvisal lill skärpningarav vissa besiämmelser och lill atl forskningen på området kommer all öka iomfattning. Del är ålgärder som vi hell nalurligl hälsar med tillfredsställelse- delta är också krav som vi har resl lidigare. Men under liden som del utredsoch forskas och omarbdning av skyddsbestämmelser pågår ulsälls ju tusentalsgruvarbetare, hamnarbdare, anläggningsarbetare och många andra för påtagligahälsorisker som inle kan accepteras. Vikan inle förslå varför alllid arbetarna skall avvakla och fä vänta på rimligaåtgärder. Varför kan del inte lika gärna vara arbetsköparna som skall vänia ochförhindras all bedriva verksamhet som uppenbarligen medför hälsorisker förarbetarna? Vihar i vår motion krävt atl all dieseldrift underjord skall förbjudas i lag. Vihar också krävl all hos regeringen begär atl åtgärder vidtas för alli övrigt begränsa användningen av dieseldrift på arbetsplatserna. Det är kravsom stöds av den överväldigande majoriteten av berörda arbetarkategorier, ochvi anser atl dessa krav verkligen är rimliga. Jag vill med del sagda och med vad som f ö. anförls i moiionen 1276också yrka bifall till reservalionen 9. Hert (): I inledningen av sitt belänkande gör ulskollel en redovisning av delomfattande reformarbete som har bedriviis på arbetsmiljöns område under deförsta fem åren av 1970-lalet. Ulskollel slår också fast all väsentligaförbättringar uppnåtts genom del reformarbete som har bedrivits. Huruvida deälerslående fem åren av delta årtionde kommer alt präglas av ell forlsalireformarbete i syfte all ytterligare stärka de anställdas ställning ule påarbetsplatserna återstår all se. Altkrav på och behov av nya reformer finns vittnar inle minsl den aktivitet om somlöntagarna och deras organisaiioner bedriver. Och för socialdemokratins och fackföreningsrörelsensdel är det en självklarhet all reformarbetet skall forisalla på arbelslivelsområde. kommer ju också redan i vår atl få la slällning lillregeringens förslag om en ny lag om rätt till medbestämmande i arbetslivet, enlag som rensar bort resterna av S 32 och i slällel ger de anslällda ett ökatinflytande. Arbeismiljöulredningensslutbetänkande, som innehåller förslag lill en ny arbeismiljölag, är just nuule på remiss. Enligt de av regeringen presenterade planerna skall en propositionkunna läggas fram för under nästa . Även del blir en lag somkommer all ge de anställda' ökat inflylande. Deltaär lagar som inte bara understryker ulan också lillgodoser de anställdasberättigade krav på inflylande, trygghet och en god miljö, oavsett om manarbetar i ell liid, medelstort eller stort förelag. Oavseii var i landei jagbor, i vilken bransch jag arbelar eller i vilken lyp av förelag jag är anställdmåsle jag ha samma rällighder. Del är etl myckel vikligl krav som de anslälldareser, all rältighelerna skall vara desamma oavseii om jag arbetar i ett lileleller i dt slörre förelag. Densom följl Svenska fabriksarbdareförbundets kongress har sannolikllagil intryck av del som där har förevarit. Man- har där redovisat en enkät omhur medlemmarna upplever sin arbetsmiljö i dagslägel. Av den enkäten framgårall av de medlemmar som deltagit i undersökningen klagar över buller, 61 %har besvär av damm, 54 96 . klagar över drag, klagar över olika andraklimalproblem, och 73 96 - som jobbade inom den kemiska industrin - säger sigkänna oro över de kemiska riskerna. Endast 24 96 av de i undersökningarnadeltagande medlemmarna var nöjda med de gjorda arbelsmiljöinsalserna. Dessauppgifter ger besked om hur oerhört myckel som återstår atl göra påarbetsmiljöns område. När man får ta del av uppgiften att av ca 2 500företag inom verksamhetsområde har 2 300 förelag,alllså mer än 90 "n av samlliga. färre än 50 anslällda bör det vara lällall förslå de anställdas krav på samma rättigheter oavsett företagets sioriek. Ävenom bristerna är slora har det, som ulskoltet säger i sitt belänkande, häntmånga positiva saker. Vi har salsal myckel i syfte all förbättra förhållandenapå arbdsplalserna. Insalserna av 1970-lalel böriaronekligen ge viss uldelning. undersökning som gjorts vid socialforskningsinslituld kommer det fram en delräll inlressania ting. Undersökningen är unik sä till vida atl man harintervjuat samma människor 1974 som man intervjuade ilevnadsniväundersökningen 1968. Enligtdenna undersökning var del färre människor som upplevde sill arbele som fysisktbetungande 1974 än fallet var 1968. framgår emellertid all depsykiska påfrestningarna har ökat. Andelen som har lungl och krävande arbelehar emellertid minskat med en femtedel. Här kan nalurliglvis en förändradyrkesstruktur ha spelat in, men lill slörsia delen beror minskningen på all nyamaskiner och nya hjälpmedel lillkommil för all utföra de tunga och slitsammajobben. Undersökningenvisar vidare atl man upplever all rörelsefriheten på arbetsplatsen ökat, ochdel är någol som man uppskattar. Möjligheterna lill koniakt med yttervärldenunder arbelslid upplevs som värdefulla. Jag ulgår ifrån alt alla vi som träffarmänniskor som står ute pä arbetsplatserna, vid möten eller i andra sammanhang,har ett klart intryck av all reformer som de fackliga förtroendemännensförbättrade ställning, rätlen lill ledighet vid studier ochanställningstryggheten med trygghetslagarna av många människor upplevs sommyckel bdydelsefulla, kanske inle minsl med tanke på förhållandena i våromvärld med 18 miljoner arbetslösa i västvärlden. Detär också naturligt att arbdarskyddsslyrelsens och yrkesinspektionens ökaderesurser med bl. 500 nya tjänster har satt sina spår ute päarbetsplatserna. Man kan avläsa det bl. a. genom ell kraftigt ökat antalförelägganden och förbud. Under 1960-lalel förekom mellan 10 och 20förbud och förelägganden. 1974 var molsvarande siffra 100. 1975 var antaletuppe i 253, och ökningen lycks fortsätta under innevarande år. Dellaspeglar del förhållandel all del fortfarande råder stora brister i arbetsmiljönute på våra arbetsplatser men också den ökade aktiviteten när delgäller alt förbättra arbetsmiljön för de anställda. De anvisningar som ges utav arbelarskyddsstyrelsen har blivil fler och strängare. Skyddsombudensslarkare slällning har på de flesta arbetsplatser resulterat i en bätlrearbetsmiljö. Ulbildningen för dem som jobbar med arbelsmiljöfrågorna har förbättratsoch utvidgats. Tillkomsten av arbelarskyddsfonden och dess verksamhet har haftoch kommer all ha slor betydelse i miljöarbetet. F. n. pågår inle mindre änöver 300 forskningsprojekt som alla syftar lill all komma lill rälla med någolproblem ule på arbdsplalserna. Andra exempel på vad som har hänt och vad som ärpä gäng skulle kunna anföras, men del här får räcka. Fleraav de frågor som las upp i de reservalioner som är fogade vid ulskoltelsbelänkande har varii föremål för behandling tidigare, och inom alla de områdensom reservationerna behandlar pågår arbele på olika säll. Flertalet av frågornahar dessutom behandlats av arbetsmiljöuiredningen, vars förslag nu är ule påremiss, och vi har all vänia en proposition från regeringen under nästkommanderiksmöte. Jagber, herr talman, atl i övrigl få hänvisa till ulskoltels skrivning och yrkarbifall lill utskottets hemställan på alla. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) kort genmäle: vill inte diskutera enskildheterna i varie reservationutan hänvisar i stort sett till att arbete pågår. Del är emellertid ganskabeklämmande att höra en socialdemokrat säga att § 32 kommer all avskaffas. HerrNordberg måste ha läst förslagel om medbesläm-manderäll och vel dä all i detför-esläs inle all 5 32 i skall avskaffas ulan den paragrafenfinns kvar. Dessutom är tj 32 ett uttryck för äganderätten till företagen, ochden avskaffas inte heller. HerrNordberg hänvisade till enkät men glömde en viktigsak som har att göra med en av reservationerna. Två tredjedelar avskyddsombuden tyckte att de inte hade fått något större infiytande sedan lagen1974 trädde i kraft. Det finner jag anmärkningsvärt. Det har direkt att göramed kravet i vår reservation alt skyddsombud skall fä ökade möjligheter attavbryta arbete. Beträffandeden psykiska arbetsmiljön behövs inte så myckel mer forskning utan konkretaåtgärder. Utskottet godkänner nu all väsentliga regler för alt förhindra enökning av arbetsintensiteten skjuts pä framtiden och accepterararbetsmarknadsministerns förslag i vilket han går ifrån allt som gällervetorätt och makt för fackföreningarna - alll skall ske i samarbetets anda.Vad medbeslämmanderätlslagens avtal kommer att innebära illustreras av detavtal som har träffats mellan SAF, LO och PTK om företagshälsovården.Arbetsgivarna säger där klart att det blir ingen klavbindning av arbetsgivarnanär det gäller företagshälsovården ulan del skall vara ett samarbetsavial omarbetsmiljön. Där har faktiskt tidningen alldeles rätt - del är ensådan form av avial som man kan vänia sig när del gällermedbestämmanderällsavialei. Ochvarför, , går man hell förbi atl yrkesinspektionen ocharbetarskyddsstyrelsen, som har utarbetat anvisningar, vill överlåta ålarbetsmarknadens parter att komma överens? De myndigheterna har hållil pä medsitt arbete i 4-5 är, och vänlar de sig ett snabbt resullat när de vet allvi har så myckel anvisningar alt ulfärda pä så många olika områden. Vad kan ddbli för resultat av en arbetsmiljöpolilik där man skall få förhandla omarbetsmiljön över medlemmarnas huvuden? Hert (vpk) kortgenmäle: När skulle försvara utskottets skrivning undvek han dendirekta fråga som jag hade ställt lill ulskottsmajoritetens talesmän om hur deser på förhållandena i de svenska hamnarna. Om lagen strikt följs skall det därinte finnas ett enda skyddsombud på en arbetsplats med 500 arbetande. Del fårinte heller finnas några representanter frän arbdarsidan i skyddskommittéernadärför atl dess organisation inte är en kolleklivavialsslulande part. 3 protokoll 1975/76:125-126 Nuhar man varit tvingad att gä vid sidan av lagen och låta den organisation sominte är avtalsslutande part utse skyddsombud och skyddskommitté. Skulle mansiriki följa lagen, någol som man gör i vissa fall, blir del inga skyddsombud ien del hamnar, och skyddsarbeiei skall då enligi ulskollsmajorileiens meningligga hell nere. Jagfrågade arbeismiljöulredningens ordförande om han ansåg alt del var elltillfredsslällande förhållande. Han hänvisade bara lill den praxis som gällerför arbetsrältslagstiftning, nämligen atl del är de kollekliv-avtalsbundnaorganisalionerna som skall ha ansvaret för arbetarskyddet. Detär naturiiglvis beklagligt att det blir sä. Statistiken visar attslu-veriarbetarnas olycksfallsfrekvens är den högsta i landet, den är fleragånger högre än de flesta andra gruppers. Därför borde man, inle minsl frånsocialutskottets sida, vara mån om all få ell effektivt skyddsarbete ihamnarna. Hert () kortgenmäle; i Boriänge sade atl § 32 även i fortsättningen kommer atlfinnas kvar i stadgar. Det må den gärna fä göra. Detväsentliga med lagen om medbestämmanderätt är att man tar bort arbetsgivarnasmöjligheter alt utnyttja den paragrafen. skall vi inte diskuterautformningen av medbestämmanderättslagen i den här debatten, men onekligenkommer den lagen att betyda en hel del även för arbetsmiljöverksamhelen. Sombekanl kommer medbestämmanderättslagen att bli föremål för en särskildbehandling i . Jagblev rätt förvånad över den filosofi som präglar inställning tillsträvandena atl åstadkomma en bätlre arbetsmiljö. Innebörden av vad han sade isin replik nu är ungefär densamma som innebörden i vad han sade i sitthuvudanförande . En förulsällning för alt förbättringar iarbetsmiljön skall bli bra för arbetarna är att förbättringarna genomförs istrid med arbetsgivarna. Del är en myckel märklig inställning. Jag är övertygadom atl de anslällda upplever förbättringar i arbetsmiljön lika positivt varesig dessa genomförs i samförstånd eller i strid med arbetsgivarna. Skulle detvara någon skillnad är del sannolikl sä att genomförandet av de förbällringarsom man måste kämpa sig lill i strid med arbetsgivarna försenas. Delta innebärinle all vi i fortsättningen har anledning atl avstå från alt driva en aklivfacklig kamp. Men jag tycker, , att vi i stället böruppskatta de företagare som är beredda all förbättra arbetsmiljön för sinaanslällda ulan strid. Imotsats till och vpk har vi frän socialdemokraternas sida ettmycket stort förtroende för den fackliga rörelsen och dess medlemmar bl. a.när det gäller del arbelsmiljöpoliliska fältarbetet. Samtidigtvill jag deklarera att vi är beredda alt utforma en lagstiftning, som ger deanställda och deras organisaiioner det lagliga stöd som behövs för atl bedrivaen aktiv arbetsmiljöpolilik. Dessutom är vi beredda att steg för steg skapa deresurser som behövs för ett effektivare skyddsarbete. När del gäller herrHallgren lycker jag alt vi borde kunna vara överens om att den fackligaorganisation som har ansvaret för alll annal som förekommer på arbetsplatserna,nämligen den kollektivavialsbundna fackliga organisationen, rimligen också börha ansvaret när det gäller arbelsmiljöfrågorna. HerrHAGBERG i Boriänge (vpk) korl genmäle: redovisade en undersökning gjord avvilken del framgick all de psykiska obehagen var större än de fysiska.Uppfattningen av arbetsmiljön har förändrats. Frågan är om inte den illusion som reformisterna - alltså socialdemokraterna - haft i allaår. Man tror att man hand i hand med arbetsköparna kan nå förbättringar. Närdet gäller den psykiska arbetsmiljön är det i väldigt hög grad fråga omarbetstakten, arbetsintensiteten och vad man gör på sitt jobb. Man kommer gångefter gång direkt i strid med arbetsköparna om arbetstakten, omrationaliseringarna osv. Inte har väl varit borta frånarbetsplatserna så länge att han inte vet om detla förhållande? Det pågårständigt förhandlingar, dag för dag, om att minska antalet anställda och alt desom är kvar skall göra mer. I det läget måste man ge de lokala fackligaorganisalionerna maktmedel att kunna sätta emot sådana beslut. Mot detta villherr faktiskt bara sälta medbestämmanderätt. Den ger inte någon maktmot ägandet annat än atl man har räll alt i samverkan ta upp en diskussion. Attställa hela sin fackliga organisation bakom kraven vill inte varamed om. I del nya lagförslaget i ij 32-frägan är förhandlingsrätten inle såsjälvklar. I sådana lägen där etl ärende brådskar -eller vad lagtexten säger-har faktiskt arbetsköparna i krafl av sill ägande ingen primärförhandlingsskyldighet. Något som direkt gäller och inte kanhänskjutas till några utredningar är arbelarskyddsstyrelsens anvisningar förgränsvärden. Vi har i en molion begärt en dokumentation över varförarbetarskyddsstyrelsen fastställer ell värde till en viss nivå. Men ett sådantförslag vägrar utskottet alt gä med på. Jag kan inle fatla varför. Man måstefråga sig - när man i det nya förslagel hänvisar till sädana källor som står istrid mot varandra, nämligen den amerikanska gränsvärdeslistan och dentjeckiska - vilken lista arbetarskyddsstyrelsen använt för de olika ämnena ochvilken bedömning man gjort frän fall till fall. Nog är det ett rimligt kravfrån dem som finns på arbetsplatserna atl få veta vilken bedömningarbelarskyddsstyrelsen tillämpat för visst ämne i en viss situation och vad dehar att rätta sig efter då uppgifterna från ursprungsmaterialet är motstridiga. Hert (vpk) kortgenmäle; Jag vill bara för upprepa frågan: Hur skall det gå lillför en kolleklivavialsslulande organisation att la ansvar för arbetarskyddet på enarbetsplats där man inte har några medlemmar? Skall man skicka dit främmandemänniskor som skyddsombud eller skall de som är på arbetsplatsen utses tillskyddsombud? Det är de frågorna jag ställer mig. Vii kommunisterna har aldrig påstått atl vi inte har någotförtroende för den fackliga rörelsen. Vi arbetar inom den fackliga rörelsen ochvi har förtroende för dess styrka. Det är litet tvetydigt när : Vi iror inle på all förbättringarna inom arbetarskyddet blir bättre omman vinner dem i strid, men vi är naturiiglvis beredda att fortsätta en aktivkamp. Det är en aktiv kamp vårt parti krävt i dessa frågor och även imedbestämmandefrågorna. Vi skall inte diskutera de frågorna utan det blirtillfälle all ingående diskutera dem, och då kan man lägga frammånga synpunkter på inlägg om atl § 32 skall försvinna. Den uppfattningenhar inle vi. HertNORDBERG (s) kort genmäle: Jag tror att det fortfarande finnsanledning att för understryka nödvändigheten av att den fackligaorganisation som är kollektivavialsbunden åtar sig ett stort ansvar för allverksamhet ute pä arbetsplatserna. Varför skulle man då frånta denna fackligaorganisation ansvaret när det gäller arbetsmiljöverksamheten? Vad beträffarhamnarna råder exceptionella förhållanden, men man har såväl i hamnen iGöteborg som i och på andra ställen i landet trots detta klarat atlbedriva skyddsarbetet just genom ansvarsförhållandet lill den fackligaorganisation som också har kollektivavtalsansvaret på dessa plat- Jagvill sedan vända mig till beträffande frågan om de hygieniskagränsvärdena. Hans påståenden att utskottet nonchalerar denna fråga ochsåledes inte är intresserat av all utöka listan för gränsvärden är felaktigaoch osakliga. Sakförhållandet är att gränsvärdeslistan f n. är underrevidering, och den kommer att innehålla skärpta bestämmelser för de ämnen somredan är upptagna på listan och troligen också bestämmelser om fler ämnen änsom finns där. Jag vill också hänvisa till vad arbetsmiljöuiredningensäger i dessa avseenden, vilkel vi f ö. har i-edovisai i ulskotlsbelänkandel.där del slår: "Ulredningen anser all dt system med gränsvärden är elloumbärligi hjälpmedel för all komma till rätta med bl. a. de kemiska riskernai arbetet. Gränsväidessysteniei bör efter hand utsträckas lill yllerligarekemiska och fysikaliska faklorer i arbdsmiljön. För all ökaeffekten av gränsvärden är del lämpligt, anför utredningen, all de förankras iden nya lagsliftningen om arbetsmiljön. Utredningen undersiryker augränsvärdena är minimikrav." Dettavittnar om att dessa frågor har varit föremål för en mycket ingåendeuppmärksamhet också från arbeismiljöulredningens sida, och vi har anledning allfölja del arbcie som bedrivs av arbeiarskyddssiyrelsen. Hert i Slockholm(vpk): Jag har inle för avsikt att fortsälta den sakdebatt med utskottelstalesman som mina partikamrater har fört, utan jag vill bara redovisa någraallmänna synpunkter i sammanhanget. som ju för utskottets talantycker att allt är bra när det gäller arbetsmiljön, och del som inle är bra ärunder utredning. Om det vore sä väl skulle alla vara nöjda, men problemet äratt och hans parti alllid kommer atl tycka atl allting är braeller under uiredning, oavseU vilken katastrof som än skulle uppstå. HerrNordberg gick inle närmare in pä de enskilda reservationerna utan redovisadeendast vad som gjorts eller vad som häller på all utredas, och han anförde altalla problem skulle försvinna. Jag vill därför anknyta till dessareservationer. Dencentrala lagsliftningen omfattar endasl en del av del slrafföelagda området.Vid sidan av finns ett otal ansvarsbestämmelser i andra lagar ochförfattningar. Ett exempel är arbetarskyddslagens tillsyns- ochansvarsbestämmelse. Från skärptes maximistraffet för bronmol föreläggande, förbud eller föreskrift från fängelse till ettär. I realiteten har dock arbetslivet varit praktiskt taget helt undantagetfrån rättsverkningar. Vårdslöshet eller försummelse som i andra sammanhangskulle bedömas som oaktsamhel som orsakar annans död eller i trafikbrottslagensom grov vårdslöshet i irafik föranleder vanligen ingen åtgärd alls när delgäller arbetslivet. Avsaknaden av straffrällsligt efterspel är regel, inleundanlag, även när del är fråga om flagranta försummelser som lell tilldödsolycksfall i industrin och arbetslivet i övrigt. Grovabroll mol arbetarskyddslagen borde behandlas som kriminalitet. Syftet med detär inte att fängelserna skulle fyllas av verkställande direktörer ochföretag-sledare, men man måsle äntligen göra klart au den arbetsköpare somvållar annans död, kroppsskada eller sjukdom genom all slrunla iarbeiarskyddslagens och andra författningars bestämmelser har atl räkna medslraffrällslig påföljd. Delskulle vara intressant alt höra företrädare för moderata samlingspartietullala sig om delta. Från det hållet brukar ju alllid hävdas att lag ochordning kan upprätthållas endasl med fler poliser och hårdare siraff 1rättsliga sammanhang säger man alllid att det måsle finnaspå-följdsbeslämmelser. Jag är själv någol tveksam lill om hårda fängelseslraffär den bäsia draghjälpen för allrnänprevenlionen, men när del gäller allupprätlhålla arbelarskyddslagen genlemol arbdsköparna så är jag hell övertygadom all straffsankiioner mol lagöverträdare skulle verksami bidra till bäilrearbetarskydd. Förall arbelarskyddslagen verkligen skall bli en realitet på svenska arbetsplatsermåste yrkesinspektionens resurser och ingripanden bli slagkraftiga. Myckettyder på atl polis och åklagare varken behärskar arbetarskyddslagen eller serbrott mol denna lag på samma sätt som andra kriminella handlingar. Uppenbart ärockså all den siraffrällsliga behand- lingen av vållande tillannans död, skada eller sjukdom inom industrin hälls lillbaka av räilsvärdandemyndigheter. Utskottetskriver atl riksåklagaren skall inleda en serie kurser för åklagare i ämnetbrolt pä arbetslivets område och att i samband med den nyaarbdsmiljölagsliftningens lillkomsl frågan om fortbildning av poliser ochdomare blir aktuell. Därmed avstyrker uiskottd vpk-molionen 1247.Remissförfarandet och utarbetandet av proposilionen tar emellertid ianspråk, och det lar ytterligare tid innan siraffrältskipningen. som det här ärfråga om, kan bli verklighet. Enligtvår mening bör ingen lid gä lill spillo innan en informalions-verksamhd pä bredbasis kommer lill stånd som kan göra polis- och åklagarväsendet skickat allhandlägga en slrikiare lagslifining i ansvarsfrågor på arbetsmiljö- ocharbelarskyddsområdei. För all avdela särskilda polismän, åklagare och domareall handlägga arbelsolycksfallen och yrkessjukdomsfallen krävs atl regeringenulan dröjsmål vidlar de åtgärder som är erforderliga. Jag yrkar med della bifalllill reservalionen 4. Delfinns flera problem på arbetsplatserna. Till dessa hör språksvårigheterna.Ovana vid svenska arbetsförhållanden, otillräcklig informa- , lion ochbrisiande lolkservice är ofta orsak lill all invandrare löper slörre risk förolycksfall än svenska arbetskamrater. Information om arbetsförhållanden ocharbetarskydd till invandrare, specielll vid nyansiällning, måsle tillmätas slorbetydelse. F. n. är den informationen bristfällig vid de flesta företag ilandet. Del finns heller inte några lagstadgade regler som förplikligararbetsgivaren alt förmedla denna för invandrarna så vikliga informalion.Invandraren får självklarl informalion om vad han eller hon skall göra för attproduktionen skall bli så effektiv som möjligt, men däremot ges i regel ingaupplysningar alls om olycks- och hälsorisker i arbelel. Därför måslearbdsköparna åläggas skyldighd all ge invandrarna informalion om de risker förolycksfall och hälsofaror som finns på arbelsplaisen. måsle ske påinvandrarnas egel språk.