prot · FZ0923 · 1975-12-31 00:00:00 — Det är givet atl ulvecklingen inom Norrköpingsregionenmåste studeras mycket noga vid en utlokalisering. problem måsle dåväga myckel tungt i slalsmaklernas bedömning. Jag har med detta, herr talman,bara velal fästa statsrådets uppmärk- Omutlokalisering av delar av Svei-iges Radlos utbildningsverksamhet samhet på , föratt herr statsrådet - om det blir aktuellt med en utlokalisering - skall läggamina ord på minnet, så att vi kan se framåt mot en bättre ulveckling inomNorrköpingsregionen. För dagen avfordrar jag inte statsrådet vare sig någotbesked eller något löfte. Så mycket kan jag lova herrarna på det här stadiet att vi skallöverväga lokaliseringsaliernativen mycket noga i . Menjag antar all ni håller med mig om alt vår väsentligaste uppgift är att prövavar den här verksamheten när del gäller utbildningsprogramproduklionen blireffektivast och billigast. Del måste ändå vara väsentligt för hela riksdagenatt vela atl den prövningen också blir seriös. Viskall självfallet också pröva om man kan gå fram efter den idé som framförde, att fundera på om vissa delar av verksamheten kandecentraliseras. Jagvill emellertid i del här sammanhanget gärna underslryka - precis som man gjorti många av remisserna, men kanske inte just de som herrarna lagil upp här -vikten av atl pröva verksamhetens innehåll i relation till de krav som ställspä den. Del är inte bara fråga om närheten lill utbildning, universitet osv.,även om del är viktigt, utan också lill alla de tekniska resurser som krävs föratt denna verksamhet skall bli effekliv - närheten lill laboratorier och annat.Allt detta måste vägas in i den här lokaliseringsprövningen. Men, som sagt, jaglovar att den skall bli noggrann. Hen i (c): Jag ber att få tacka för beskedet i statsrådet senasieinlägg atl en noggrann prövning kommer att ske innan propositionen läggs fram.Han framhöll att frågan om effektivitet och kostnad måsie noga utredas ochdessutom även andra förhållanden. När del gäller alla de här faktorerna hoppasjag atl statsrådet inle minst också undersöker vilka resurser del finns ute idistriktet att skapa kvalitet till låga kosinader. Jag har uppfattningen att enav de största bristerna hos utredningen - som jag tycker har många brister - äratt den inte har belyst denna fråga. Jagvar också glad för att statsrådet särskilt tog upp idén om att delar avTRU-verksamheten skall kunna utlokaliseras. Det är anmärkningsvärt att inteden frågan är redovisad i utredningens betänkande. Sedanett par ord till i . Han vill som stockholmare framhållaSlockholm -en kommun som ändå planeraren ökning med 69 000-70 000 människor . Det är en mycket stor ökning, och TRU måste väl anses som helloväsentligt i det sammanhanget med tanke på den stora utveckling som manförutsätter. Då är TRU av helt annan betydelse för t. ex. . En annan sak som också börnämnas i detta sammanhang och som jag hoppas att slalsrådetväger in i prövningen är den nytta som när-ringslivet, kullurlivet osv. pä denort dit TRU kommer alt utlokaliseras kommer att ha av verksamheten. Del ärhäpnadsväckande alt läsa uttalande alt t. ex. intebehöver TRU. Del behövs inte där ur befolkningsmässiga och kuliurmässigasynpunkter eller för atl berika massmedieproduklionen, säger utredningen. Jaghoppas alt statsrådet har en betydligt vidare och mer objektiv inställning iden här frågan än den part som har utrett den. 0/77sakupplysningar i samband med TV-sändningar HenSTRINDBERG (m): Jag vill bara säga att del i milt lidigare inlägg fanns eti och annal"om". Jag delar nämligen statsrådets uppfattning au det väsentligastenär det gäller all statlig verksamhet trots allt är att de pengar vi lägger nedverkligen innebär att vi bedriver verksamheten pä effektivast möjliga sätl. Detär ett tungl vägande argument. Jagvill bara säga statsrådet en sak, och lämnar den här delen åsido: Jagbeklagar atl man frän regeringens sida inte redan i tidigareutlokaliseringselapper har anlagt de värderingarna på utlokaliseringen. Då hadedet hela kanske sett annorlunda ut. HenNORRBY i (fp): i gjorde sig skyldig lill en symtomatiskfelsägning. Han sade att planerar för en befolkningsökning på69 000-70 000 människor . är denkommun i landet som f n. avfolkas snabbast. i avsägnaturligtvis , men del är ett ganska heterogent län. Denlokaliseringsort jag nämnde, , har i vissa hänseenden utprägladeglesbygdsproblem. uppvisar alltså större variationer än vadsom är fallet med . HenNILSSON i (c): Givelvis avsåg jag . Uppgiften är hämtad ur TRU:sbetänkande. Med tanke på kommuns geografiska utsträckning är delväl troligt att den ökning som sker inom länet kommer att beröra hela kommunen.Det är kommunalpolitikernas uppgift alt se till att sä sker. Överläggningenvar härmed slulad. § 10 Omsakupplysningar i samband med TV-sändningar Herrutbildningsministern erhöll ordet för atl besvara iSkärstad (c) anmälda interpellation, 1975/76:42, och anförde: Nr 23 Herr talman! i Skärstad har frågai mig om jag, mot Tsdneen den bakgrundav stadgarna i radiolagen och i avtalet mellan staten och Sve- "' , anser att uppgift bör lämnas i anslutning lill alt man itelevisionen visar icke autentiska situationer saml om jag anser 0/77 sakupplysning- altTV-programmel Fokus som sändes den 17 seplember 1975 uppfyller ar i samband med bestämmelserna i nämnda lag och avtal. TV-sändningar Detankommer på radionämnden att övervaka, atl följer de riktlinjer förförelagels programverksamhet som fastställts genom avtal mellan staten ochföretaget. Enligt vad jag erfaritavser radionämnden atl behandla det akluella HenJOHANSSON i Skärslad (c): Jag ber att få tacka för svaret på min interpellation. Statsrådethänvisar i sitt svar till radionämnden. Jag vet att radionämnden har somuppgift all bevaka alt följer de riktlinjer som fastställtsgenom avtalet mellan staten och företagel. Men radionämnden kan ju endast iefterhand granska, anmärka på och fälla program och programinslag som stridermot avtalet. Då är ju redan skadan skedd, och skadeverkningarna går oftast intealt reparera. Med tanke på den bredd och genomslagskraft som TV har somprogram- och nyhelsför-medlare borde det väl finnas någon instans som kundeförhindra alt vissa tveksamma program och programinslag någonsin fick sändas. Demänga klagomål som kommer radionämnden lill banda bekräftar att systemet inteär helt tillfredsställande. Med anledning av svareikunde man ställa fiera frågor. Finnsdet någon punkt i avtalet som säger atl den ena parten, i det här falletstaten, inte får lycka något eller uttala sig om något program? Fårinle staten under några omständigheter, vad som än händer, la lill orda? Ärdet alltid radionämnden som är högsta instans, och är radionämnden den endainstans som TV-iiilarna har alt vända sig till? Har det aldrig hänt all mantalat med den andra parten direkt när del gällt tvivelaktiga programutbud? TVär en mycket slor tillgäng för de svenska medborgarna, och många är de sombelalar sin licensavgift föratt få del av de olika programutbuden. Säkerligenskulle detta massmedium kunna göra mycket mer av positiva insatser. Svenskafolket har lärt sig att uppskatta och värdera många av dem som arbetar påSveriges Radio/TV och de program de producerar och förmedlar. För dessamedarbetare måste det kännas olustigt att del finns en och annan som bryter motgivna spelregler och därigenom förorsakar irritation och missnöje. Jag har tagit upp ettvisst program som exempel för att belysa hur det kan gå till. I ettTV-program visades tvångsmatning av en person. Programmet behandlade detakluella fallet med värnpliktsvägraren Chris- 156 ter Sandstedi, vilken utsatts för tvångsmatning på grund av matstrejk. I programmet visades dentvängsmalade liggande med slangar i näsan, och man hörde rosslingar och snörvlingar.Del blev emellertid klarlagt atl TV inle hade tillåtelse alt filma en sådansituation. Det var en helt konstruerad ivångsmaining av en helt annan personsom visats. Del var alltså fråga om ett rent falsarium från TV:s sida, eftersomtittarna bibringades tron atl del var just den omdiskuterade värnpliktsvägrarensom de fick se. Då man inte fått tillstånd att filma, borde man naturligtvis halalal om för titlarna att det inle var som man filmat medanhan tvångsmatades, ulan någon annan person. Del är oförklarligt att TV inle ärmer att lita på i programutbudet. Att sådana programinslag rubbar förtroendetför TV är uppenbart. Nuär det min förhoppning - och den delas av många - att man lar hänsyn till denkritik som riktats mot olika inslag i programutbudet.Delta gäller både vad som sänts och vad som inle sänts. Jagär medveten om atl man inle helt kan undgå kritik. Jag är också medveten om attde som producerar och förmedlar program måsle ha slor frihet. Men man måsle väländå analysera och utvärdera den kritik som riktats mot en hel del av det somsänts. Detär som sagt min förhoppning atl man beaktar den här kritiken. Dä har man storamöjligheter all göra sådana förbehåll i näsla avtal att man slipper onödigaövertramp, med irritation och missnöje bland de många TV-iittarna ochlicensbelalarna som följd. 0/77sakupplysiting-ar i samband med TV-sändningar Jag reagerade - liksom i Skärstad och många, många andra- starkt negativt då Jag såg del nu aklualiserade programinslaget i TV. Somen bakgrund lill mitt vidare agerande i denna sak vill jag ge några upplysningar. Viden föredragning inför revisorer av generaldirektör kriminalvård och kriminalpolitik ställdes bl. a. frågor beträffandedet uppmärksammade fallet med den unge man som vid inkallelse lolalvägral avreligiösa skäl och efter ådömi fängelsestraff intagits på Härlanda-anslallen,där han t. o. m. vägrade intaga föda. Vifick av generaldirektör en saklig redogörelse för kriminalvårdsmyndigheternasskyldighet all verkställa den behandling som domstol ådömt vederbörande allundergå enligt gällande lagbestämmelser. Jagriktade då till generaldirektör en direkl fråga om myndigheternaverkligen givit /TV rätt att i samband med en beviljadpresskonferens filma för att i ett senare programinslag in i minsta detalj visanärbilder av själva tvångsmatningen. kunde inte geett klarläggande besked, men återkom med ett brev, varimeddelades dels att någol tillstånd till filmning inte givits, dels attbilderna av tvängsmalningen tagits med 0/77sakupplysningar i samband med TV-sändningar användande av en hellannan person än matvägraren. Dettaföranledde mig atl skriva en artikel, som infördes i . 1min artikel har jag redovisat min uppfattning i fråga om programinslaget ochsamtidigt anfört alt jag ansåg det angelägel all radionämnden log upp deliniräffade lill ingående prövning. Jaghar också tagit del av det bemötande från den för programinslaget ansvarigavilket också införts i samma tidning, den 18 okiober. Bemötandetär enligt min uppfattning både svagt och helt otillfredsställande. Det går bl.a. i polemik mot mig beträffande en rubriksätlning som inte är min egen utantidningens. Jaghar delgivit en ledamot av radiönämnden de av mig åberopade artiklarna och hardärvid fåtl bekräftelse på atl programinslaget skulle komma att upptagas tillbedömning med anledning av min tidningsartikel. Någon ytterligare anmälanbehövdes alltså inte från min sida. Herr statsrådels interpellationssvarbekräftar nu detta. Jagär glad över att i Skärstad senare väckte sin interpellation.Det är ytterligare ett bevis för den opinion som reagerat starkt negativt överolämpligt utformade programinslag. Delblir nu radionämndens sak atl göra sin bedömning. Jag emotser detta med stortiniresse, inle minst av hänsyn till de ansvariga inom kriminalvården, som medorätt kan ha misstänkts för atl ha medgivit /TV alt filma ochvisa dessa olämpliga bilder av tvångs-matningen. Det är i och för sig utmärkt med en offentlig debatt omprogramverksamheten. Företaget har självt aktivt medverkattill att intensifiera en sådan debatt, även på de olika konferenser som harhållits på olika håll i landet. Men när det gäller att övervaka avtalet -vilket har aktualiserats i den här frågan - är radionämnden vårt instrument.Det aktuella programmet ligger alltså, såsom det har sagts här, påradionämndens bord, och det kommer atl granskas. Detta är för mig betryggande. Sedanvill jag gärna säga - det är möjligt atl i Skärstad upplysningdär är felaktig - att antalet ärenden i radionämnden faktiskt har minskal underdet och att detta har inneburit att radionämnden kunnat ägnat sigåt en intensifierad granskningsverksamhet på eget initiativ. Vi har också - somjag antar all ärade ledamöier erinrar sig - gett radionämnden ökaderesurser för att kunna intensifiera sin egen granskning på eget initiativ mennaturligtvis också för atl se lill att den fortlöpande analys och utvärderingav programverksamheten som är radionämndens uppgift blir så effekliv sommöjligt. HenJOHANSSON i Skärstad (c): Eftersom jag tror alt många kommer att läsa protokollet skulle jagvilja ställa följande fråga till statsrådet: Hur många anmälningar får radionämnden in per äroch hur mycket har anmälningarna minskat Nr 23 Jag beklagar att jag inle har några exakta uppgifter om 0//7sakiipplysning- det, men såvitt jag nu kan erinra mig är minskningen ett hundratal an- ar isamband med målningar i förhållande till det tidigare antalet. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Föredrogs och hänvisades 1975/76:61 tillskaiieuiskoliei §12 Föredrogs och hänvisades 1975/76:66 lillinrikesulskoiiei 1975/76:67-70 lillnäringsulskoliel §13 Föredrogs men bordlades åter konstitutionsutskottels betänkanden /76:20och 22 skatteutskottets betänkanden /76:12 och 13 Jusiitieutskottetsbetänkanden /76:8, 10 och 11 uirikesuiskoiieis belänkande 1975/76:1socialförsäkringsutskotteis betänkanden /76:9-12 socialutskottetsbetänkande /76:16 utbildningsutskottels betänkanden /76:1-4 och 6jordbruksutskottets betänkanden /76:12 och 13 näringsutskottetsbetänkande /76:3 inrikesutskotteis betänkande 1975/76:9 §14 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:56. §15 Herr förste vice talmannen meddelade att på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle inrikesutskotteis betänkande nr 9 ochkonstiluiionsutskollels belänkande nr 22 i nu angiven ordning uppföras främstbland två gånger bordlagda ärenden. §16 Anmäldes och bordlades Skrivelse 1975/76:8 Redogörelse för verksamheten inom §17 Anmäldes och bordlades 1975/76:71 av herrHermansson m. 1975/76:72 av herrarLidgard och 1975/76:73 av herrNyciuisi 1975/76:74 av henNvquisi med anledning avpropositionen 1975/76:18 om ändring i utlänningslagen (1954:193), m. m. 1975/76:75av och 1975/76:76 av herrar och med anledning avpropositionen 1975/76:42 med förslag lill lag om ändring i , m. m. 1975/76:77av m.jl. med anledning avpropositionen 1975/76:67 med förslag till terrängkörningslag §18 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1975/76:57 av herrPeiiersson i (c) till herr jordbruksministern om förvärv avjordbruksfastigheter som ägs av aktiebolag: Jordförvärvslagen ger lantbruksnämndernamöjligheter att i rationaliseringsfrämjande syfte vägra förvärv av "faslegendom, som är taxerad såsom jordbruksfastighet". Därvid jämställstillskott till bolag, t. ex. vid en aktiebolagsbildning, med vanligaöverlåtelser i form av köp, byte och gåva. Detsamma gäller utskiftning frånbolag. Lantbruksnämnderna har däremot inte möjligheter att ingripa vid ettägarskifte i ett aktiebolag. Enaktieförsäljning kan emellertid i många fall jämställas med en fastighetsöverlåtelse.Ett begränsat men växande antal jordbruksföretag drivs i aktiebolagsform. Säljsett sådani bolag till ny ägare, kan transaktionen som regel helt och hålletJämföras med en fastighetsöverlåtelse, bortsett frän att del formellt rör sigom en försäljning av aktier. Samma silualion kan föreligga vid ägarbyten ibolag, som äger jordbruksfastigheter, såsom ett led i annan verksamhel. Avsaknadenav en jordpolitisk prövning av överlåtelser av slörre andelar i bolag, somäger jordbruksfastigheter, framstår enligt min uppfattning som en lucka iförvärvslagstiftningen. Risk finns för att ett väx--ande antal försäljningar avjordbruk kommer atl genomföras vid sidan av jordförvärvstagen. kommeren sådan ulveckling atl försvåra rationaliseringsverksamheten. Problemet berörsinte i direktiven till den sittande jordförvärvsulredningen. är som siatligmyndighel inie i någol fall skyldigi atl inhämta förvärvslillslåndenligt Jordförvärvslagen. Slörre förvärv kan dock prövas jordpolitiskl i annanordning. torde dessuiom begära yttrande fränlantbruksnämnden innan ett köp genomförs. Lantbruksnämnderna och övriga berördaorgan har på så sätt vissa möjligheter atl öva inflytande på domänverketsfastighetsköp och bevaka att de genomförs i enlighet med de av statsmakternaantagna riktlinjerna för jordbrukets yttre rationalisering. Domänverketsköp tycks dock inte heller bringas till lantbruksnämndernas kännedom, om detformellt rör sig om köp av aktier. I ett aktuellt fall i län harlantbruksnämnden inte beretts möjligheter att yttra sig om ett stort sådani köpförrän del blivit aktuellt alt överföra fastigheterna lill domänverkets egenförvaltning. Ett sådant förfarande är enligt min uppfattning intetillfredsställande. Medhänvisning lill del anförda hemställer jag om kammarens tillstånd att till herrjordbruksminislern få ställa följande frågor: Anser statsrådet nuvarande lagstiftning tillräckligför all säkerställa att Jordförvärvslagstiflningens syften beaktas vidöverlåtelser av jordbruksföretag i bolagsform? Vill statsrådet vidla några ålgärder som gör detmöjligt för lantbruksnämnderna att yttra sig över domänverkets köp avJordbruks- och skogsfasligheter även om det formellt rör sig om köp av aklier iell aktiebolag? 1975/76:58av () till herr kommunikationsniinislern om SJ:s överlåtelserav trafikrältigheler på vissa vägsträckor: SJ bedriver inom många kommuner i vårt landlinjelrafik på vissa vägsträckor. Myndigheterna har lämnat trafiktillstånd tilldetta. I fiera fall, där detta tillstånd har lämnats, har SJ numera funnit attirafiken i fråga icke är bärkraftig. Man har därvid valt alt antingen hota atllägga ned Irafiken helt och hållet eller sälja trafiktillstånden lillkommunerna. har SJ av vissa skäl lagt ned järnvägslinjer och överförtirafiken till landsvägsbussar. Successivt har SJ emellertid pä vissa av dessalinjer minskal antalet turer och därigenom siarki försämrat servicen för kommunensinvånare. har del hänt alt, när dessa linjer är bärkraftigautan mäste läggas ned, man har erbjudit kommunen att mot ersättning övertatrafikrättigheterna på ifrågavarande linjer. Kommunerna har tvingats tilldetta för all kunna klara servicen för sina invånare. Detsynes mig mycket egendomligt att SJ, trots atl ifrågavarande linjer går medstora förluster, skall ha ersättning av kommunerna för trafiktillstånd pälinjer som inte är ekonomiski bärande. Jaganhåller om kammarens tillstånd atl till herr kommunikationsministern få ställaföljande fråga: att det är skäligt att SJ, som i vissa landsändar måste belraktassom ett monopolförelag, kräver ekonomiskt vederlag för trafiktillstånd pålinjer som uppenbarligen går med förlust? § 19 Meddelande omfrågor Meddelades atl följandefrågor framställts 1975/76:104av () till herr statsministern om åtgärder mot vålds- ochegendomsbrott av bilburen ungdom: Den laglösa bilburna ungdomens uppträdande har nuurartat i sådan grad att man inte längre får fasthålla vid den utslätandeattityd som jag tidigare mött, då jag ställt frågor om vilka åtgärder som kansättas in mot dessa ligisier. Förhållandena har blivit sådana att jaghemställer att landets statsminister ger sin syn på nödvändiga åtgärder. Jagvill därför fråga herr statsministern: Vilkaåtgärder anser statsministern böra vidtagas för att komma till rätta med denlaglösa bilburna ungdomens uppträdande? 1975/76:105av \ (fp) lill herr jordbruksminislern ommiljöskyddsprövning av väg- och fiygplatsbyggen: I motionen 1974:326 hemställde representanter förfolkpartiet atl skulle besluta om sådan ändring av miljöskyddslagenatt tillståndsplikt infördes för byggandet av vägar och flygplatser. Motionenbifölls av med klar majorilel . Med hänvisning till detanförda vill Jag fråga: Vilkaåtgärder har statsrådet vidtagit med anledning av beslul? När kommer den avriksdagen begärda ändringen av miljöskyddslagen? §20 Kammaren ålskildes .