prot · FZ0954 · 1975-12-31 00:00:00 — Del innebärfakliskl all ell regeringsbeslut i etl överklagningsärende inte nödvändigtvisbehöver uppfattas som elt prejudikat. Jag kan alltså fortsätta att driva denprincip jag hävdat, kanske ensam, Jusl när det gäller den privatasektorn. Jag är därför glad för den precisering som justitieministern gjorde,som innebär au datainspektionen i fortsättningen - tills fullständigklarhet i Juridisk mening har vunnits genom det tillägg till dalalagen somjuslilieminislern aviserar i svaret till mig - kan lillämpa den aktuellaprincipen och därigenom även begränsa antalet personregisier. Skullenågot identiskt fall som det här diskuterade uppslå får vi naluriigtvisuppfatta regeringsbeslutet som en regel som vi skall följa. Överläggningenvar härmed slutad. § 10 Ombegränsning av antalet centrala persondataregister Herrjustitieministern erhöll ordet för atl besvara () den14 januari anmälda fråga, 1975/76:175, och anförde: har frågai mig av vilken anledning regeringen frångården grundprincip dalainspektionen sökt tillämpa och som medger en begränsningav antalet centrala personregister. Skälenlill atl regeringen i besvärsärenden har intagit en annan ståndpunkt ändatainspektionen framgår av vad som slår i regeringens beslul. Därutöver villjag framhålla följande. Enligldatalagen gäller all sökanden skall ha räll all få tillstånd all förapersonregister om del saknas anledning anta - bl, a, med iakttagande av desärskilda föreskrifter som meddelas - atl otillbörligt intrång i den personligaintegriteten skall uppstå. Datalagen och dess förarbeten bygger på principenatl bedömningen skall ske frän fall lill fall. Ensärskild fråga är vilken belydelse som skall tillmätas behovet av ettpersonregisier vid tillståndsprövningen. Förarbetena lill dalalagen innehållervissa ultalanden om att även mycket känslig information får registreras, om delföreligger ell slarkl samhälleligl eller annal allmänl inlresse allregislreringen får ske, I övrigi ges ingen ledning i dalalagen eller dessförarbeten. En viktig uppgift för den kommande dalalagsut-redningen blir altnärmare ange hur behovel av ell regisler skall påverka prövningen och på vilkennivå denna bedömning skall ske. Jagskall nu någol beröra regeringens beslul belräffande Del Bäsias regisler.Personkreisen i registret kan delas in i tre kategorier, nämligen kunder,sädana som aldrig accepterat någol erbjudande frän bolaget och lidigare kunder.Del är bara registreringen av de två sistnämnda grupperna som ärkontroversiell. Beträffande de personer som aldrig reagerat på bolagetserbjudanden innehåller registret bara uppgift om namn, adress, personnummersamt en anteckning om all dessa personer inte accepleral någolförsäljningserbjudande. Regeringen har inte kunnal komma lill all dessauppgifter skulle innebära olillbörligl inlrång i den enskildes personligainlegriiel. Belräffande lidigare kunder finns i registret vissa uppgifter somkan betraktas som känsliga, nämligen uppgifter om utebliven betalning samtklagomål av olika slag. Regeringen har beslutat all gallring skall ske av dessauppgifter. Vidsin tillståndsprövning har datainspektionen all utgå från de regler som gällerför del område som avses med registret. Del Bäsias regisler används fördirektreklamändamäl. Sådanl ändamål ulgör inle enligt datalagen någol hindermol tillstånd annat än i vissa rena undantagsfall. Som Jag redan nämnlinnehåller Del Bäsias register inle någon känslig information med vissaundanlag, för vilka särskild gallringsföreskrift har getts. Vid en bedömning avregistret utifrån de principer som Jag nu har redogjort för har regeringen intekunnat finna annal än all bolagets regisler slår i överensstämmelse meddalalagen. Jagvill i detta sammanhang även nämna all dalainspektionen själv frångått singrundprincip. I ell ärende om personregisier landsting fick avdalainspektionen lillslånd att föra elt register över hela länels befolkning,irois atl kretsen av registrerade personer därigenom kom all bli belydliglstörre än vad som direkt behövdes för registerändamålet, som varpatieniadministration för sluten vård. Beslutet överklagades av JK. Regeringenlämnade besvären ulan bifall. Alt,som dalainspektionen är inne på, hell allmänl söka begränsa antalet cenlralapersonregisier är inte möjligt med slöd av gällande datalag. Vill man lillämpaen sådan princip måste alltså lagen ändras. Jag fär i denna del hänvisa tillmill svar på fråga. ömbegränsning av antalet centrala persondataregister Hen (): Jag ber allfå lacka för svarei. Juslilieminislernhänvisar till den nya dalaulredningen och lill all regeringen i hösl kommermed förslag om elt centralt uppdaieringsregister. Det är riktigt alldalaulredningen skall se över dalapoliliken med ledning av de erfarenheler vifån under dalalagen. Del är bra all regeringen äntligen gör någol ål förslageiom ell centralt uppdaieringsregister. ömbegränsning av antalet centrala persondataregister Iingendera frågan har dock regeringen varil pådrivande, Dalaulredningenbeslälldes som bekani av , och när det gäller del cenlralauppdaleringsregislrel föreslog datainspektionen redan och elt halvt årsedan i skrivelse lill regeringen all ell sådanl regisler skulle inrällas förall man lällare skulle kunna begränsa anlalel cenlrala personregisier. Menregeringen har fördröjl frågan och kommer försl ell par år efterdalainspekiionens förslag all lägga sill egel förslag lill . Sedandröjer del yllerligare en lid innan registrei börjar fungera. Mennär nu juslilieminislern hävdar att också regeringen vill begränsa de cenlralapersonregistren är del desto märkligare au den fattar beslut sominnebär all den släpper loss en flod av cenlrala personregisier. Jag irornämligen atl regeringens beslul mäsle ses som prejudicerande. Del är Just detsom beslutet om Det Bästa innebär. Regeringen säger öppet i motiveringen lillsill beslul att det inte spelar någon roll för den enskildes integritet hurmänga personregister han flnns med i. Och med den bedömningen har regeringenhandlat fulll konsekvent. Då behöver man inie bekymra sig över atl det blirmånga centrala personregister. MenJag är övertygad om all de allra flesta människor i del här landet ser heltannorlunda pä saken. De är inle roade av atl deras reaktioner inför olika slagsköperbjudanden sätts på dala. De vill inte all en mängd förelag skall ta efterDet Bästas affärsmetoder. De känner oro just över all finnas registreradeöverallt utan att del rör sig om förelag, organisationer eller myndigheler,som de har en öppen koniakl med, Idalalagen slår del ocksä alt man särskill skall beakta den inställning somföreligger eller kan väntas föreligga hos de registrerade, när man prövar omett dataregister skall fä föras. Dalainspekiionens erfarenhet är helt entydig:människor vill inle finnas regislrerade i en mängd cenlrala personregisier. HarJuslilieminislern en annan bedömning av människors inställning pä den punklen? Riksdagenhar alldeles entydigt sagl ifrån all den ser slora faror i en mängd cenlralapersonregisier. Ju fler de cenlrala personregistren blir, desto svårare blirdet att skydda den enskilde. Risken ökar för att regisler övertotalbefolkningen sänds utomlands, och de riskerna är särskilt slora i sambandmed krig och oroligheier. Delär specielll allvariigl all regeringen öppnar dörren för cenlrala personregisiersom registrerar vad folk vill köpa och inte köpa. ligger myckel nära renaåsiklsregister. Jag vill fråga Justitieministern: Hur skall regeringen - eflerde motiveringar som man nu har anfört - kunna säga nej till andra förelag somkommer och vill upprätta samma slags register över alla svenska hushåll som DelBästa? Till au böna med vill Jag - eflersom säger alt han tyckeratl del har lagil för lång lid innan vi nu skall böna utreda den här frågan -erinra om att del förelåg ell förslag iriksdagen om elt sådant cenlrall personregisier. Del fälldes av - avde borgerliga och, tror Jag, även vpk. Hade det förslaget då gått igenom hademyckel varit vunnet . Iövrigt vill jag egentligen bara framhålla att jag tycker alt vi skall varamycket observanta och försöka ta största hänsyn lill vad människorna anser omatt bli registrerade och inte registrerade. Men jag tycker personligen alt viverkligen skall vara lite försiktiga med alt säga atl det liknaråsiktsregistrering när det är fråga om sådana uppgifter som inle har med det vivanligen lägger in i beteckningen åsiktsregister att göra. Det är helt andra saker:människors poliiiska uppfaiining, deras religiösa uppfaiining och myckel annalsådanl. Här är del fråga om ell renl kommersielll regisler, som skall användasför kommersiellt ändamål och som i många avseenden inte skiljer sig särskiltmyckel frän t. ex. telefonkatalogen. Ombegränsning av antalet centrala persondataregister HerrWIKSTRÖM (fp): Del här ligger ganska nära åsiktsregistrering. På vilken grund skulleregeringen kunna avvisa en begäran om au öppna dörren även för andra regisleröver vad medborgarna inte vill ha, vad de inte vill göra, vad de inte villintressera sig för? Jag tror inte all man kan komma ifrån att del finns riskföratt del här är ell prejudikai för allehanda organisalioner, l. ex. de somhar insamlingar för vissa ändamål, all fä registrera vilka som stödjer ochvilka som inle stödjer verksamheten. Det är detla som är så obehagligt!Justitieministern anför argumentet atl det här rör sig om ett rent kommersielltengagemang. Det är ocksä en debatt! Jagläste vad en socialdemokratisk riksdagsman skrev i en fackförbundstidninghäromdagen. Han är inte så mild i tonfallen som Jag är, utan del var enordentlig avhyvling. Han skriver bl. "Beslutet atl låta'Det Bäsia' upprätta etl register över landets hushåll mäsle rätlas lill. Nukrävs resoluta grepp för all återställa förtroendet för delinlegrilelsskydd vi har rätt all kräva i en alltmer dataslyrd tillvaro." Sedanfortsätter han: "Bara arbetarrörelsen kan effektivt hindra de kommersiellaintressena från atl göra inlrång i värt privatliv." Problemet ärju all socialdemokraterna själva i såhög grad representerar de kommersiella intressena pä Just detla område. Delsocialdemokratiska partiet äger del ledande företaget för direktreklam. Detblir då lätt så att man mera kommer att se dalapolitiken ur kommersiellsynpunkt än med hänsyn lill behovel alt skydda den enskilde. haruttalat att socialdemokraterna bör göra sig av med sitt direktreklamföretag,och del är ell säll alt markera all man enlydigl vill slå vakl om den enskilde. När jag i detla sammanhang sade att det var fråga om elt kommersielltförelag syftade Jag bara på det förhållandet att de rim- 4 protokoll 1975/76:52-55 Ombegränsning av antalet centrala persondataregister ligen inte har några andraintressen än atl tjäna pengar på sin verksamhet. I övrigi kan de inie ha någraegentliga intressen av all registrera någonting. Mennu tog upp en annan fråga, som inte kan lösas inom datalagensram, nämligen direktreklamen. Jag skall gärna vara med om atl diskuterabehövliga inskränkningar i direktreklamen, som lydligen mänga människor inte ärså förtjusta i och som det kan finnas anledning atl närmare studera. Men mankan inle med datalagens hjälp förbjuda direktreklam. HerrWIKSTRÖM (fp): Del är Jusl inför de prejudicerande riskerna som oron finns. Jag lyckeregentligen alt denna fråga, är ganska enkel. Kan inie regeringen erkänna har gjort etl misslag och säga, alt man skall försöka iaktta en annanordning längre fram? Jag tycker inle att del finns någon anledning alt riktakritik mol all en regering, som handlägger många ärenden, då och då gör enfelbedömning. Men säg då alt ni gjorde en felbedömning och att ni avser allundvika att fatta liknande beslut i framliden! Då skulle både den citeradesocialdemokratiske riksdagsmannen och del svenska folket känna sig lugnare. Del var ju bra atl ställde frågan så. Regeringen haricke gjort något misstag. Regeringen har omsorgsfullt prövat hur datalagen ärskriven och vad det slår i förarbetena lill den, och regeringen skulle handlailla om den icke tolkade lagen så som vi i vårt land enligt hävd tolkar lagar.Jag kan inle hjälpa all dalainspektionen tolkar lagen på eu annat sätt. Del äri och för sig ingel direkl märkligl all olika inslanser lolkar lagar på olikasäll, men Jag blir mer och mer övertygad om all man inle kan lolka den dalalagvi har pä annal säll än vad regeringen har gjorl. Om man är missnöjd med lagen,fär man i så fall ändra på den, och vi har också sagt all vi skall ta upp denfrågan. Men det är ingel fel eller misstag begånget i vår tolkning av den lagsom gäller. Det har varil en mycket omsorgsfull och grundlig genomgång avförarbetena innan vi kom fram till del resultatet atl del inte fanns någonannan väg alt gå. HenWIKSTRÖM (fp): Därmed har Justitieministern ocksåsagl all datainspektionen under innevarande år bör följa det prejudicerandebeslul som regeringen har fatlat. Ja, jag har sagl all regeringen, om del kommer upp identiskt likafall, måsie bedöma dem likadant om överklagande sker, Å andra sidan är del inlesäkert atl alla sådana fall är identiskt lika. kan på förhanduttala sig så generellt atl del är fråga om ell prejudikai för alla fall framlill dess all del kommer en lagändring. Men i identiskt lika fall kan jag inteförstå alt regeringen kan komma till någol annal resultat. Överläggningenvar härmed slutad. Omåtgärder mot långvarig isolering av underårig § 11 Om åtgärdermot långvarig isolering av underårig Herrjustitieministern erhöll ordet för all besvara () den 13januari anmälda fråga, 1975/76:167, och anförde: har - under hänvisning lill att en 16-åring i avvaktan påplacering i ungdomsvårdsskola suttit häktad i ensamcell i eltsvenskt polishus - frågat mig vilka ätgärder jag ämnar vidta för atl förhindraatt en sådan långvarig isolering av minderårig upprepas. Densituation som syftar pä kan uppkomma när en person i åldern 15-17år har anhållits som misstänkt för brott och placering i ungdomsvårdsskola kankomma i fråga som alternativ till häktning. början vill jag erinra om alt skärpta förutsällningar gäller för häktning avungdomar . Häktning fär i dessa fall inte ske annat än om det finnssynnerliga skäl lill del. Härav följer atl även anhållande av ungdomar i dennaålder bör ske restriktivt och begränsas till kortaste möjliga tid. Lagstiftningenbygger pä uppfattningen alt alla möjligheler skall tas lill vara för altundvika häktning av så unga personer. För att skapa ell nytt alternativ lillhäktning för dessa inrättades särskilda mottagningsavdelningar vidvissa ungdomsvårdsskolor. Beslut om inskrivning vid dessa skolor fattas enligl64 J; barnavärdslagen (1960:97) av socialslyrelsen. Del ankommer påbarnavårdsnämnd att ansöka om intagning av den som är omhändertagen församhällsvård. 1 brådskande fall kan ansökan göras av nämndens ordförande. Vidansökan skall fogas vissa handlingar rörande den omhändertagne. Förfarandet kanförefalla formalistiskt. Intagning i ungdomsvårdsskola innebär emellertid ettfriheisberövande och är den mesl ingripande formen för samhällsvård enliglbarnavärdslagen. Förfarandet mäste därför hell naturligt uppfylla högt ställdakrav på rättssäkerhet. Riksåklagarenhar i cirkulär 1960 (nr 93) och 1967 (C 36) lämnat anvisningar för huråklagare bör handla vid anhållande av någon som är . Enliglanvisningarna bör åklagaren i sådant fall underrätta barnavårdsnämndom anhållningsbeslulet för undersökning om den unge kan tas in påungdomsvårdsskola. Kan den unge placeras på mollagningsavdelning eller påsluten avdelning, bör åklagaren häva anhållandel och återkalla eventuellhäktningsframställning, om han bedömer alt en sådan placering är betryggande. Omåtgärder mot långvarig isolering av underårig Avde föreskrifter och anvisningar jag nu har berört framgår all åklagare ochbarnavårdsnämnd har att i samråd försöka finna elt lämpligt alternativ tillhäktning. Även andra utvägar än placering på ungdomsvårdsskola kan därvid kommai fråga. Undersökningen av alternativ placering måste givetvis ske skyndsanU.Del kan inle godlas alt den unge i avvaktan på lämplig placering förvaras ipolisarrest-under längre lid än vad som är absolul nödvändigi. Enligt vad jaghar erfarit fungerar samarbetet mellan åklagare och i dessafrågor tillfredsställande. Genom hög handlingsberedskap hos socialslyrelsen äräven sörjt för snabb behandling av ärendena. Delär givelvis beklagligt om någon pä grund av olyckliga omständigheter harkommil all förvaras längre lid i polisarrest än som är förutsatt.Tillämpningen av gällande föreskrifter följs emellertid med särskilduppmärksamhet av berörda myndigheler. Riksåklagaren har bl. a. föreskrivitrapporteringsskyldighet för åklagare som gör framställning om häktning av densom är . Jagvill slutligen erinra om att socialutredningen f n. arbetar på utformningen aven ny socialvårdslagstiftning, som bl. a. berör formerna för omhändertagande avyngre personer. Utredningsarbetet bedrivs med syfte all förslag skall läggasfram under della år. Efter samråd med socialministern anser Jag alt någolinitiativ från regeringens sida lill ändring av reglerna på området inle ärpåkallat i nuvarande läge. /ENKEL (fp): Jag ber att få tacka Juslilieminislern för det långa och utförliga svarsom jag har fått. Justitieministernunderstryker all del är myckel ovanligt atl någon under 18 är häktas och atldet måste finnas synnerliga skäl därtill. I detta fall var del en myckel hänbelastad minderårig som man log hand om. Justitieministern och Jag är ocksåöverens om atl del är olämpligt alt en minderårig och en så ung pojke får sittaså många dygn isolerad i en ensamcell. Menfrågan gäller nu hur della kunde hända och vad som kan göras för alt förhindraall någonting sådant upprepas. I svarei säger justitieministern: "Genomhög handlingsberedskap hos är även sörjt för snabb behandlingav ärendena." Jagmäsle fråga om della är rikligl. Del kan del kanske vara när inte helgdagarkommer emellan. När Jag själv satt i barnavårdsnämnden beklagade vi ofta attdet tog för ärendens behandling. All man har fått mer personal och alldel nu går fortare under vanliga veckor är jag medvelen om. Mennu var del Ju helg, och del fanns i del här fallet lydligen inte någon påsocialslyrelsen. Jag vill fråga: Skulle inie justitieministern kunna gä med päall vi behöver ell joursyslem som verkligen fungerar, oavsett om det är helgdageller ' Vi har kanske alla upplevi alt "ärstängt" . Detskulle behövas ell Joursystem hos alla berörda myndigheler: hos polis, hosbarnavårdsnämnd och framför alll hos . Jag vet atl jourfråganhar lagils upp med socialministern, och jag skulle nu vilja höraom justitieministern är beredd att verka för atl frågan om jour tas upp och kommer lill en lösning. var en sak. Sedantalas det i svarei om alla paragrafer och alla möjligheler som finns. Del börnaturligtvis alla ansvariga eller alla som medverkar i sådana fall känna till.Jag vill emellertid ställa frågan: Har de verkligen vetat det? Finns del enriktig information, och har den informationen varit riktigt utförd, sä atl dennått fram? Rektorn på den ungdomsvårdsskola där pojken senare placerades harullalal atl man ju bara behövt ta ell samtal lill skolan, - Jag ber av lidsnödalt försl få svar pä de tidigare framställda frågorna. Omåtgärder mot långvarig isolering av underårig Vi har från socialslyrelsen fåll en delaljerad redogörelse förhandläggningen av del här ärendel. När man lar del av den får man klart för sigalt så långt det gäller socialslyrelsen fanns Jour där. Man hade per telefonfåll besked om alt del skulle komma en ansökan om intagning påungdomsvårdsskola, närmare bestämt . Man hade jour då - fram tillkl. 12.10 pä måndagen - sä alt man skulle kunna fatta beslut. Men det kom ingelbrev; detta kom försl , I kan man inle ge någonförklaring lill all del dröjde . - Detla är alltså mill svar i detavseendel. Men det väsentliga ligger väl ändå i all det fannsen handlingsberedskap sä all det myckel väl hade gått alt fatta elt beslut den5 januari, om del där brevet hade kommit fram dä. Med tanke på framlidasituationer menar jag au de rutiner som finns i lycks väl täckaäven perioder med helgdagar insprängda. /ENKEL (fp): Del gör mig litet betänksam all justitieministern säger all det finnselt joursystem genomfört, som fungerar även . Jag visste inte omatl del fanns elt sådanl. Menfanns nu della, kan Jag ännu mindre förslå all man inte reagerade på ömse hållnär man först fick ett meddelande om atl det skulle komma ell brev, som sedaninte kom fram. Sä formalistisk behöver man väl ändå inle vara all man måsteinvänta brevet ulan man kunde ju ha lagil kontakt per telefon eller telegram.Den upplysningen gör mig alltså ändå mer förvånad över alt del blev en så långlids isolering. Sedanlill det som Jag i mill förra anförande inte hann med alt fråga om, nämligeninformationen. Rektorn på den här ungdomsvårdsskolan har åtminstone i entidning uttalat all man inle alls hade behövt invänta skriftligt besked frånsocialslyrelsen, eftersom vissa ungdomsvårdsskolor har fältdispens för all kunna ta hand om ungdomar Om planerna på ett nytt polishus i sä alt dessa inle skallbehöva sitta kvar i häkte. Man hade bara behövt la etl telefonsamtal medrektorn för ungdomsvårdsskolan, sä hade han kunnal besluta alt tillfälligt tahand om pojken. Jaghar inte fält lag i rektorn och fått vidimerat atl delta ullalande är riktigt,men om det är så måste ju informationen också ha klickat. Kan man inte göranågonting för att förbättra informationen? Jag har i svaret tillåtit mig atl beteckna förfarandet hossocialstyrelsen som någol formalistiskt. Del vill socialslyrelsen kanske inteskriva under, eflersom den anser all del är väldigt betydelsefullt att ha vissahandlingar för att kunna fatta beslul. Redan i det ligger ju att det går enviss lidrymd. Det kravet är inte villig au göra avkall på, förden anser att man verkligen måste ha della underlag när det gäller en så vikiigsak. Men när beslutet väl är fattat kan beskedet gä per telefon; då känner mansig fri från behovel all vara formalistisk. Kanman då göra nägot ål delta i socialutredningen? Ja, del blir väl anledning förden atl mol bakgrunden av det här enskilda fallet undersöka varje detalj förall se om del finns någonting där som inte har klaffat. Men det förefaller somom de som har haft att handlägga del här fallet har varit väl medvetna intebara om formalia ulan också om alt man skall försöka handla så skyndsaml sommöjligt. FruFR/ENKEL (fp): Jag vill myckel kort ult.ala en önskan att socialulredningen verkligentrycker på alt man inte får vara så formalistisk. Det är den enskildamänniskans väl som det i försia hand måsie gälla, och dä mäsle man göra avkallpå formalismen. Överläggningenvar härmed sluiad. §12 Om planerna på ett nytt polishus i Herr justitieministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:170, ochanförde: har frågai mig dels om regeringen är beredd alt snarastlämna projekteringsuppdrag för nytt polishus i , dels när polisensanställda i kan beräknas få arbela i tillfredsställande arbetsmiljö iett nytl polishus. Regeringenhar den ISJanuari 1976 gett i uppdrag alt projektera nyttpolishus i . F. n. räknar Jag med all lokalerna kan vara färdiga idecember 1978. Jag ber alt fä tacka för svaret, som jag bedömer som mycket positivt.Självfallet är Jag glad över alt projekieringsuppdrag nu äntligen har givits, menJag beklagar atl del inle har skett lidigare. Enköpinghar äldsta polishus - nära gammall - och med all säkerhet delsämsta. Förhållandena är inle bara olidliga för personalen, som tvingas hällatill på älta nio olika adresser och trots della är mycket trångbodd, utanframför alll direkl hälsovådliga för arresterade och omhändertagna,Duschulrymmen saknas hell. Sju åtta fyllerister kan Ivingas samsas i en cell på12 m'. Luftväxlingen är hell undermålig i lokalerna, som årligendömts ut av länsläkare. Temperaturer långt har vid flera tillfällenuppmätts. Föreskriven rastgård saknas. Den personliga integriteten kan interespekteras, eftersom gripna och anhållna måste avvisiteras i samma trångautrymme där allmänheten bl. a. söker pass.