prot · FZ09127 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagvill, herr talman, också påminna i om att hon i en reservationtill civilutskoitets betänkande nr 16 , vilken vi då sympatiserade med, varmed om all hävda all "grunderna för planeringssystemet måste uppfattassom svåröverskådliga i praktisk tillämpning". Del avser alllsä det som vinu diskuierar; Vi var överens om att det är något fel med grunderna förplaneringssystemet. Del blev loltning om förslaget alt ändra lagmotiven, ochvi vann lollningen, så man kan ju hoppas att rättsolrygghelen skall försvinnaframöver. Men av argumentation verkar det som om hon helthade glömt bort den deball som förts tidigare och de cenlerpartistiska moiionersom jag berört i debatten, vilka ju också lar upp den slarka oro som finns utei landet över att glesbebyggelserätten har försvunnit eller i vissa fallkrånglats lill. Vad gäller möjligheternaatt ta enskilda initiativ i den kommunala planeringsprocessen har vialdrig ifrågasatt det kommunala planmonopolet, utan våra yrkanden går ut påatt stimulera enskilda initiativ för att få etl bredare underiag. Kommunerna harju sedan alltid rätt att ta ställning till sädana förslag, att avvisa dem helteller att behandla dem på annat sätt. Men vår uppfattning, att det bordeföreligga skyldighet för kommunerna att motivera sitt ställningstagande när deavvisar ett planförslag, jämför med atl "återgå lill den40-gradiga skalan". Det visar hennes utgångspunkt i denna utomordentligtinflammerade debatt. Jagvet att och jag inte står så långt ifrån varandra, och då är detbeklagligt att behöva läsa ett sådant här betänkande, där det bl. a. sägs attvi moderater uppenbarligen syftar till "att ge de enskilda intressena ettbevisbördemässigl försteg". Det påståendet har inte någon som helst grundi de ställningstaganden som vi har gjort. Utskottet påstår också att när vivill bredda underiagel för den kommunala planeringen, så betyder det att vi"inskränker medborgarinflylandet och den kommunala demokratin" pådelta område. Vi har funnit att det har förelegat anledning alt kommenteradessa utskottsmajoritetens skrivningar, och det har vi gjort i det särskildayttrande som vi har avgivit. Hert (vpk): Jag begärde ordet med anledning av yttrande ianslutning till hennes kommentarer till min reservation. ansåg attvänsterpartiet kommunisternas agerande och förslag i dessa frågor varonyanserade. Ja, jag kan väl hålla med om att de är onyanserade i den meningenatt de går rakt på sak och talar om vad del är fråga om. Vi envisas också medatt återkomma med som vi tycker riktiga förslag i de här frågorna, och vi menaralt de förslagen ger uttryck för en ganska allmän uppfattning, nämligen den attsamhället skall äga all mark för samhälls- och bostadsbyggande. Krångligare ärdet inte. Och mera nyanserat bör man heller inte skriva. Sedanfrågade vad det kan vara för vits med att bara samhällsägd markskall få stadsplaneläggas. Ja, lill det behöver man väl inle göra någon annankommentar än alt det måste vara självklart atl det i så fall skulle bli ganskaointressant för privata byggintressen och markspekulanter att fortsätta attköpa upp och handla med mark. Vi tycker det är naivt att tro, att man kanfortsätta att låta markaffärer, bostadsbyggande och förvaltande vara beroendeav de s. k. marknadskrafterna, om man verkligen vill komma till rätta med destora problem som sammanhänger med markinnehav och boende. Vi menar att det baraär stora samhälleliga engagemang som kan garantera och trygga mark- och bosiadsförsörininglill rimliga kostnader. Och de privala förelagen har fortfarande - trots atten alll slörre del allmännyttiga och kpoperäliva förelag står som ägare ochförvaltare av flerfamiljshus - etl alltför stort inflytande genom sinmarkägande. Vi anser därför att det kommunala markmo-nopolel skall utökas, säatt samhälleligt, kommunalt ägande av mark är en förutsättning förall stadsplaneläggning skall kunna ske. Det är klart alt de kraven äroförenliga med den kapitalistiska konkurrensen på bosladsmarknaden och demarknadskrafter som framför allt de borgerliga partierna tyvärr inte vill taitu med. Men om hyresgästernas intressen skall kunna tillgodoses på etlriktigt sätt måsle också samhället genom kommunerna och bosladskooperalionen lainitiativ på detta område. Del måsle också utsträckas till ägande och förvaltningav alla flerfamiljshus, som kommunisierna föreslagil i annatsammanhang. Låtmig sedan bara säga några ord till . Moderata samlingspartietsrepresentanter talar så vackert om fri konkurrens och demokratisk värdegemenskap.Man säger att man vill ge större möjligheter för flera atl della i planeringoch annal och bygger upp dessa resonemang kring det enskilda ägandel. Dettaägande skall ge en viss grupp människor i samhällel rätt att profitera på dennuvarande situationen pä bostads-och hyresmarknaden. Det är avslöjande förmoderata samlingspartiet. Det visar vems intressen som moderata samlingspartietegentligen slår vakt om. Inte slår man vakt om människorna i de 400 000 hushållsom är trångbodda eller om människorna i de 250 000 lägenheler somfortfarande är hell omoderna eller om de hundratusentals barnfamiljer somfortfarande bor trångt och dåligt. Nej, man slår vakt om principen attbostaden skall betraktas som en marknadsvara vilken som helst och atthyresgästerna skall betala priset för den på samma sätt som man betalar prisetför bilar, TV-apparater och andra varor. Längre bort kan man inte komma frånuppfattningen att en god bostad är en social rättighet som skall tillkommaalla och att ingen skall ha rätt att spekulera i och profitera på bostäder. i (c): Först några ord till . Vi har så olika utgångspunkter närvi diskuterar markägande och bostadsbyggande atl vi naturligtvis har svårl attnä varandra. Men en sak tycker jag ändå atl och jag skulle kunnavara överens om trots våra olika utgångspunkter, och det är att försökaåstadkomma ett bra slutresultat, en bra produkt. Jagtycker att för ett suddigt tal och försöker att släta över vad somstår i motionen och framför allt vad som yrkas i moiionen, nämligen att vi intelängre skall ha de lagar på detta område som tillkommit . Dåmåste vi lolka det så att ni vill ha det som det var förut och att ni har deåsikter som ni framförde den gången. Vi kan inle göra annat. Ni för ett annattal , men ni har samma krav. Det skulle vara roligt om kunde talaom vad som är det nya, vad ni vill stå för . Då skulle vi kunna ta upp en sakdiskussion.Det är alldeles omöjligt med det suddiga tal som ni för och som sedan utmynnari dessa omöjliga yrkanden. Det är väl inte denöversiktliga planeringen som kritiserar? Vi har varit överens omriksplaneringens riktlinjer. Ärdet fel att vi skall ha kommunöversikterna ellermarkhushållsplanerna, som del ännu inte varit möjligt att få fastlagda? Underplaneringsskedet är det naturiiglvis, som jag sade tidigare, många kommuner somtolkar uppmaningen att vara restriktiva litet för hårt och därför lägger en dödhand över detta område. Men i så fall kan man inte binda upp de besluten tillriksdagsbeslutet. Vi har sagt att enskilda intressen skall prövas mot de allmännasynpunkterna. När det gäller fritidsbebyggelsen skall man inte behöva göranågra stora planer - man skall bara behöva tala om hur man vill ha det, och såskall kommunen kunna pröva det. Överläggningen var härmedslulad. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoilds hemställan, dels reservalionen nr 1 avherrar Wennerfors och . och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemsiällan, dels reservalionen nr 2 avherrar Wennerfors och . och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill ali kammaren bifaller civilulskolieis hemsiällan i belänkandd nr 28mom. 2 röslar ja, den del ej vill röslar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen nr 2 av herrar Wennerfors och . Vid omrösining genom uppresning förklaradesfierlald av kammarens ledamöler ha rösial för ja-proposilionen. Då rösiräkning verkslälldes volering med omröslningsapparal. Denna omrösininggav följande resuliai: Proposilionergavs på bifall lill dels ulskottds hemställan, dels reservalionen nr 3 av herrClaeson, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Den som vill all kammarenbifaller civilulskottels hemställan i betänkandet nr 28 mom. 3 röslar ja, dendel ej vill röslar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservalionen nr 3 avherr . Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalei av kammarens ledamöter ha röstal för ja-proposilionen. Dä herrClaeson begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa moment hemställt. 1975/76:29 med anledningav moiioner om vissa vigselfrågor 1975/76:30 med anledning av motion omställföreträdare för vissa dödsbon 1975/76:31 med anledning av propositionen1975/76:196 med förslag till lag om moiortävlingsförsäkring, m. m. Kammarenbiföll vad utskotld i dessa betänkanden hemställt. §13 Anmäldes och bordlades 1975/76:2556 av herrarAhlmark och med anledning avpropositionen 1975/76:150 med förslag lill slutlig reglering av statsbudgetenför /77, m. m. §14 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 14maj 1975/76:365 av herr förstevice talmannen () till herr kommunikationsministern om utformningenav formulär vid körkortsprov: Anser statsrådet alt det överensstämmer med denobjektivitet som bör iakttagas vid prov för erhållande av körkort atl det i avstatens trafiksäkerhetsverk ulfärdade "Förarprolokoll" endastmarkeras en viss form av utbildning? 1975/76:366 av herrJonsson i (fp) till herr arbelsmarknadsmi- Nr 127 nistern om tidsplaneringen för fullgörande av vapenfri tjänst: Fredagenden Antalet vapenfria värnpliktiga som genomarbetsmarknadsstyrelsens I"* "J 1976 (AMS) förmedling fullgörvapenfri tjänst har ökat kraftigl . AMS har dock alltförbegränsade resurser för att de vapenfria skall kunna inkallas till tjänstgöringinom beräknad lid. Redan nu finns en lång kö, som växer kraftigt för varjemånad. Därmed senareläggs deras tjänstgöring, till men för både samhällel ochde vapenfria värnpliktiga. Denknappa tilldelningen av medel medför också att utbudet av olika uppgifter, somkan ges de vapenfria, har blivit starkt begränsat. Med anledning härav villjag fråga arbetsmarknadsministern: Vilkaåtgärder avser statsrådet vidla för all möjliggöra för de vapenfriavärnplikliga all få fullgöra sin riänsi inom beräknad tid? Pä hemställan av herr förste vice lalmannen beslötkammaren att ajournera sina förhandlingar till , dä de lilldagens bordläggning anmälda utskollsbetänkandena väntades föreligga. §15 Då förhandlingarna återupptogs anmäldes och bordlades 1975/76:37 med anledning av i proposilionen1975/76:100 framlagt förslag lill slal för riksgäldsfonden för budgelärel 1976/77 1975/76:38 med anledning av i proposilionen1975/76:100 gjord framsiällning angående siat för statens allmännafaslighdsfond för budgelärel 1976/77 1975/76:61 med anledning av propositionen1975/76:181 om ändring i väglrafikbeskaitningen, m. m. jämle moiioner 1975/76:37 med anledning av motion om reglerna förkompletterande sjukförmäner i vissa fall 1975/76:39 med anledning av motioner om vissapensionsfrågor för invandrare m. m. 1975/76:43 med anledning av motioner omunderrättelse till anhöriga om olycksfall samt om dödsbevis 1975/76:44 med anledningav motioner om legitimation för psykologer 1975/76:47 med anledning av motioner om samarbetemellan sjukvårdshuvudmännen m. m. 1975/76:48 med anledningav motioner om införande av Nr 127 Trafikutskoueis betänkande Fredaeen den /76:25med anledning av motioner om föriäggning av service- och 14 mai 1976 underhållsarbetenpå statens isbrytare och sjömälningsfartyg till Gus- - tafsviksvarv samt om lokalisering till av ledningen för 1975/76:44 med anledning av moiioner om denkommunala avfallshanteringen m. m. 1975/76:61om lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam 1975/76:42 med anledning av proposilionen1975/76:173 om kvinnor i statlig tjänst jämte motioner i jämslälldhetsfrågor 1975/76:29 med anledningav propositionen 1975/76:164 med förslag till lag om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m. m. jämte motioner1975/76:30 med anledning av propositionen 1975/76:198 om ändring i byggnadsstadgan (1959:612)jämte i ämnet väckta motioner §16 Anmäldes och bordlades 1975/76:2557 av herrBohman m.jl. 1975/76:2558 av herrHermansson m.jl. 1975/76:2559 av herrLarsson i Slaffansiorp m.jl. med anledning avpropositionen 1975/76:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgetenför /77, m. m. §17 Kammaren åtskildes .