prot · FY0978 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Föredrogs och hänvisades §2 Föredrogs och hänvisades §3 Föredrogs men bordlades äter konslitutionsutskottets betänkande nr 14,jordbruksulskollets betänkanden nr II och 12 samt inrikesutskoltets belänkandennr 6 och 11-13. Nr 15 med anledning av proposiiionen 1975:69 medförslag till lag om forlsalt giltighet av lagen (1969:36) om telefonavlyssningvid förundersökning angående grovt narkotikabrott m. m. §5 Narkotikabrottsligheten m. m. Föredrogs justilieutskottets belänkande nr 16 medanledningav motion om åigärder mol narkolikabrottsligheten m. m. I delta betänkande behandlades molionen 1975:1100av m. fl. (m), vari såvitt nu var i fråga yrkats allriksdagen begärde att regeringen föranstaltade orn att polisen, tullen och dencivila och militära luflbevakningen gemensamt utarbetade förslag om ätgärderför en effektivare gränskontroll (yrkande 8), attriksdagen begärde alt regeringen log initiativ till åtgärder pä bred front motnarkotikamissbruket i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 9), attriksdagen begärde att regeringen lill prövning upptog de förslag som framladesi motionen angående det internationella samarbetet för att konima lill rättamed narkotikamissbruket (yrkande 10) saml attriksdagen begärde att regeringen till prövning tog upp de förslag som framladesi motionen angående utredning för alt möjliggöra all narkotikamissbrukarekunde dömas lill alternativa påföfider (yrkande 11). 1. att beträffande den internationellabrottsligheten m. m. skulle avslå motionen 1975:1100 i denna del (yrkandena 8och 10), 2. att beträffande åigärder pä bred frontmot narkotikamissbruket skulle avslå motionen 1975:1100 i denna del (yrkande9), 3. alt beträffande brottspäföfiderna förnarkotikamissbrukare skulle avslä motionen 1975:1100 i denna del (yrkande 11). 1. avfru () och () som beträffande den internationella brottsligheten m. m. ansett att utskottet under 1 bort hem ställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:1100 i denna del (yrkandena 8 och 10)begärde alt regeringen dels föranstaltade om all polisen, tullen och den civilaoch militära luftbevakningen gemensamt utarbetade förslag om åtgärder för eneffektivare gränskontroll, dels lill prövning upptog de förslag som i motionenframlagts angående det internationella samarbetet för att komma till rätta mednarkotikamissbruket, 2. av ()och () som beträffande åtgärder pä bred front mot narkotikamissbruket ansett all utskollet under 2 bort hemställa altriksdagen med bifall till molionen 1975:1100 (yrkande 9) begärde alt regeringenlog initiativ till åtgärder pä bred front mot narkotikamissbruket i enlighetmed vad som anförts i molionen, 3. av ()och () som beträffande brolts- påföfiderna för narkotikamissbrukare anseit att utskottet under 3 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionen 1975:1100 i denna del (yrkande 11) begärdeatt regeringen till prövning upptog de förslag som framlagts i motionenangående ulredning för alt möjliggöra all narkotikamissbrukare kunde dömaslill alternativa påföfider. FruKRISTENSSON (m): I det här belänkandet från justitieulskoltet behandlas en parlimotionfrån moderala samlingspartiet, där vi bl. a. tar upp frågorna om deninternationella brottsligheten och narkotikabrottsligheten. Sammanfattningsvisskulle jag vifia säga all man lyvärr inte kan spåra några tecken på fiusning,varken när del gäller den inlernationella brottsligheten i stort eller i frågaom narkotikabrottsligheten. Det innebär egentligen inga större svårigheter altsmuggla vapen, konstföremål eller narkotika. Utskottethar i sin redovisning av situationen varit myckel utförligt. Jag har i och försig inget all klaga på i fråga om utskottets beskrivning av de insatser somgörs och dess referat av de inlernationella organ där är företrätt ochkan göra insalser. Det vi har velat kritisera med våra reservationer ärnärmast avsaknaden av nya grepp och nya initiativ, som enligt vär mening skullekunna vrida ulvecklingen åt rätt häll. Vikonstaterar i vär första reservalion all de som ägnar sig ål internationellbrottslighet självfallet bedömer var riskerna finns och var vinsterna ärstörst. De gör en rent affärsmässig bedömning. Vi menar att situationen i värtland i varie fall lidigare varit sådan när del gäller kriminal- ochnarkotikapolitiken att har framstått som ett ganska bra land alt satsapä. har del i dessa avseenden blivit någol bättre, men del är viktigt att fåtill stånd etl mer effektivt internationelll samarbete för alt harmoniseralagstiftningen och försöka fä samtliga länder alt göra ordentliga insatser föratt komma lill rätta med de här svåra problemen. Vi har i reservaiionensärskilt tryckt pä alt den ökande användningen av skjutvapen bland deinternationellt opererande brottslingarna gör del påkallat alt överväga enskärpning av den särskilda flygplatskontrollen av ankommande resenärer ochbagage. Vidaretycker vi fortfarande att bevakningen av det svenska luftrummet ärolillfredsställande. Åtskilligt borde kunna göras för att skärpa denkontrollen, och vi menar all man över huvud tagel bör fästa uppmärksamhetenvid frågorna om gränskontrollen. Vi tror all det skulle vara ändamålsenligt omrikspolisstyrelsen, och den militära och civila luftbevakningen ficki uppdrag alt gemensamt framlägga förslag till hur man skulle kunna få eneffektivare gränskontroll. Jagvill, herr lalman, ändå i det här sammanhanget understryka att vi med våraförslag inle menar att vi skulle försöka sträva efter elt slutet samhälle. Vimåste värna om det öppna samhälle som vi har och som är ett stort värde i sig.Men del utesluter inte all man inom ramen för del öppna samhället förstärkergränskontrollen sä myckel som man kan. Jagvill också erinra om att det i samband med överenskommelsen om den nordiskapassfrihelen förutsattes, att man skulle försöka siärka den inregränskontrollen. Vi vel alla all ulvecklingen gått i motsatt riklning. Vi harfäll en minskning också av den inre gränskontrollen. Därför menar vi alt delbör vara angeläget alt expertisen pä dessa områden, dvs. de instanser som jaghar nämnt och därtill kanske också invandrarverket, ges lillfälle all läggafram förslag lill hur man skall kunna få till stånd en effektivaregränskontroll. Närdel sedan speciellt gäller hanteringen av narkotika ur internationell synpunktär det ju riktigt att har gjort insalser i de internationella organen.Men vi lycker exempelvis all man genom svensk försorg borde kunna ta initiativtil! all få länderna i den s. k. gyllene triangeln, som svarar för denövervägande delen av opieodlingen, att om inle förbjuda odlingen - det tror viär nästan ouppnåeligt - så dock i varie fall begränsa förädlingen och utförselnav förädlad vara. Vi tycker, som jag sagl lidigare i kammaren, också att densvenska regeringen vid tillfälle borde ta kontakt med i synnerhetNederländerna. är som bekant den svaga länken i konlrollkedjan.Holland har tyvärr blivit dislribulionsbas När vi vetvilken roll heroinet spelar för den som drabbas av detta missbruk lycker jagall det är konstigt att inte regeringen för länge sedan har tagit de kontaktersom vi har efterlyst mänga gånger. Jag menar med della självfallet inte altregeringen skulle kunna ge några order till den holländska regeringen, men manbör sträva efter all fä lill stånd etl samtal i syfte alt försöka nä ömsesidigförståelse. Därmed,herr talman, är jag inne på reservaiionen 2, som mera direkt lar uppnarkotikaproblemet frän inrikespolitisk synpunkt. Anledningen lill att vimoderater nu begär en satsning pä bred front mot narkotikamissbruket är deltilltagande missbruket av heroin. Man kan då fråga sig vad som gör just bruketav heroin så specifikt. Det är ju bekant alt det i vårt land förekommer ettomfattande missbruk av alla möjliga andra narkotikapreparal. Varför skall juslhéroinmissbruket föranleda sä slora ord som man kanske tycker att vi tillgripiti vår skrivning? Jagvill då, som jag gjort sä förut, understryka att det specifika medheroinmissbruket är att missbrukaren blir i så dåligt skick att han icke självkan gä ut för att sfiäla eller på annat sätt skaffa sig pengar för alt köpaheroin. Han är helt avhängig av alt andra begär dessa olagligheter för hansräkning. Han måsle ständigt dra in nya människor i missbruket för attdärigenom själv bli försörid. Del är den spridningseffekt som heroinetbevisligen har och som är så allvarlig och så skrämmande. Jagkan nämna att del i har gjorts en undersökning innefattande enjämförelse mellan situationen och , där man fann attantalet heroinister hade ökat med 66 96. Det visar, menarjag, kraften i den spridningseffekt som föreligger. slora insatsen från polisen 1969 i kampen mot narkotikamissbruketengagerades ungefär 700 poliser. är del ca 220 polismän som ägnar sig ålnarkolikabekämpning. Del är siffror som väl lalar för sig själva. Vi menar allen samordnad satsning kräver ökade åigärder från polisens sida. Menman får inte heller glömma bort vårdproblematiken. Jag skall inte tröttakammarens ledamöier med att ta upp en debatt om narko-likavården - det skullekanske föra för långt - men jag vill bara i korthet understryka del vi frånmoderata samlingspartiet så mänga gånger framfört, nämligen att del ärnödvändigt att få lill stånd en genomtänkt värdpolitik. Annars blir alla andraåtgärder etl slag i luften. Man löser inle narkotikaproblemet enbart medpolisiära och kriminalpolitiska åigärder. Man måste ocksä se till all devårdbehövande kommer under värd sä all man på det viset kan minska missbrukelsomfattning. Tillsist, herr talman, några ord i all korlhel beträffande den iredjereservaiionen, som handlar om brotlspäföfider för narkotikamissbrukare. Jagvill bara erinra om att det förslag vi nu återkommer lill - del behandladesockså vid förra årets riksdag - innebär alt en narkotikamissbrukare i ställetför all dömas till brotlspåföfid skulle kunna dömas till Om han inlefullföfier behandlingsprogrammel skall han auloma- Nr 78 tiskt las lillbaka förkriminalpolitiska åigärder. Det är ett ganska enkelt T-sHappn Hen förslag, tycker vi, ochsystemet har prövats i andra länder: , ,-, iq-ic: Vi tror alldel bör få effekt också i värt land. i det hänseendet har viemellertid nätt nägon framgång. Jagber med della, herr lalman, alt få yrka bifall lill de vid utskottets heten m. m. betänkande fogade reservationerna. FruBERGANDER (s); De yrkanden som föreligger i justitieutskottets belänkande nr 16behandlades sä sent som . I justilieutskottets belänkande1974:33 redovisades dä en hel rad exempel pä att aktivt verkar församarbete såväl pä konventions- och lagsliflningsplanel som i fråga om rentkonkreta polisiära insalser. Även problematiken rörande kontrollen av detsvenska luftrummet belystes. Jag tänker ta kammarens tid i anspråk för att till protokollet läsa inen del av vad som har skett och sker på de olika områdena. 1fråga om den inlernationella brottsligheten konstaterade utskottet all sådanverksamhel under senare är styrts av ligor eller syndikat och att derasaktivitet oftast planläggs i utlandet. Åtgärder har vidtagits såväl när detgällt intern svensk lagstiftning som pä det internationella planet. Närdel gäller den svenska lagstiftningen vill jag peka på skärpningen av straffenför olaga innehav av vapen och explosiva varor, som genomfördes efter förslagi propositionen 1971:109, och pä lagstiftning - föreslagen ipropositionen 1972:96 - mot den från utlandet delvis styrda illegalaspelverksamhelen. Närdel gäller internationellt samarbete som föranlelt skärpt lagstiftning iSverige vill jag hänvisa till och Mon-irealkonveniion,som lett till lagsliflning om flygplalskontroll, flygplanskapning ochluftfarissabolage enligl propositionerna 1970:75, 1971:92 och 1973:92. Terroristlagenkommer vi att förlänga . Det är en annan åtgärd i fråga omvilken man under lagstiftningsarbetet underströk viklen av det inlernationellapolisiära samarbetet och mellanstatligl samarbete av annat slag. Jaggår sä över lill den svenska lagstiftningen beträffande narkoti-kabrotlslighel.Där vill jag peka på den höjning av maximistraffet för grovt narkotikabrott ochgrov varusmuggling som genomfördes . I della lagstiftningsarbete uttaladesviklen av att bekämpa den illegala narkotikahanteringen, och del framhölls från svensk sida ville satsa hårt på en utbyggnad av det internationellasamarbetet. Jag vill ocksä nämna Wienkonvenlion om psykolropa ämnen,som har utarbetats under aktiv medverkan från . Sverigehar också bidragit lill FN:s fond för kontroll av beroende- framkallande medel. Vidare har det från svensk sida gjorts - och görs fortfarande - insalser för alt vidga aktiviteten inom och In- 9 Nr 78 lernalionella tullsamarbetsrädel. . . Viförlänger nu lagen om telefonavlyssning för avslöjande av narko- 13 '1975 tikabrotl med ytterligare elt år. Värdfrägorna, som log upp, hör till socialutskottets Narkotikabrottslig- ansvarsområde, som vi alla vel. Liksom vill jag ge rådet all heten m. m. moiioner i det hänseendet ställs tillsocialutskottet. Däremot vill jag peka på den grupp inombrottsförebyggande rådet som arbetar med narkolikafrågan och som har lilluppgift att samordna och lägga fram förslag till åigärder. Meddella, herr lalman, har jag velat framhålla all vad motionärerna ochreservanterna kräver är föremål för aktivt arbete och åtgärder, varför jagyrkar bifall lill utskottets skrivning pä samtliga punkter, innebärande avslagpå reservationerna. HenWESTBERG i (fp): Missbruket av alkohol, narkoiika och andra berusningsmedel är värtlands största sociala problem. Det är därför synnerligen angeläget all allamöjliga ätgärder vidtas för att förhindra - eller åtminstone minska - deallvarliga skadeverkningar del här gäller. Om del skall bli möjligl all kommatill rätta med narkotikamissbruket, krävs insatser pä många områden samtidigt.Genom internationella överenskommelser, skärpt gränskontroll och särskildaansträngningar för att komma ät inlernationella narkolikahandlare ochstorimporlörer måste man söka spärra tillförseln av narkotikapreparat hit tillvärt land. Polisen måste ha resurser för åigärder i brottsförebyggande syfteoch för att hindra narkolikalangning. Folkpartiethar under de senasie riksdagarna i flera motioner framlagt förslag tillåtgärder mot narkotikamissbruket. Problemen i fråga om kampen mot deninternationella brottsligheten har ocksä sedan en föfid av år varit föremål förbetydande uppmärksamhet frän svensk sida. På den punkten delar jag denuppfattning som här framförde. Narkotikabrottsligheten äremellertid allfiämt av sådan omfattning att den utgör ell myckel allvarligtsamhällsproblem. Narkotikaproblemet kan dock inle lösas enbart med förstärktapolisresurser, med gränskontroll o. d. Vårdresursernabehöver ylleriigare byggas ut, som redan lidigare här harframhållit. Under alltför läng tid har delade meningar om behandlingsmetoderlett lill en viss handlingsförlamning inom narkomanvärden. Vi har efteriysl enmer målmedveten satsning för all komma lill rätta med narkotikamissbruket.Narkomanvårdskommilléns arbete föfides enligt vår mening inte upp tillräckligtsnabbi och målmedvetet. F.n. synes del råda en relativ enighet bland dem som arbelar pä fältet om delnödvändiga i alt behandla både själva missbruksproblematiken och bakomliggandesociala och psykiska faklorer. Förall på läng sikl komma lill rätta med missbruksproblemen är det 10 enligt min mening angelägel med ytterligareätgärder som undanröjer missförhållanden som kanvara anledning lill att man tillgriper narkotika. Nr 78 Del kan t. ex.framföras krav pä bältre arbeismifiöer, bällre boendemiljöer, Slörre satsningpä frilidsmifiön. Vi vel ocksä att tillgången lill ett meningsfullf arbete ären viktig förutsättning för elt harmoniskt liv. Men det blir också här fråga omelt omfattande socialpolitiskt handlingspro- Narkotikabrottsli-gram.Standardulvecklingen har visat sig långt ifrån avhjälpa alla sociala heten m.m. missförhållanden. Själva urbaniseringsprocessen har också skapat nya problemi känslan av övergivenhet och ödslighet i nya förorismifiöer och i uppkomstenav mifiö- och stressfenomen av delvis ny karaktär. Kraven pä effektivitet ochproduktivitet får inte bli så dominerande och hela tillvaron sågenomrationaliserad att känslor och initiativ kommer i kläm, alltmera trängsbort och inte fär komma lill ullryck. Folkpariiel har i olika motionerföreslagit åtgärder, bl. a. för att underiätta för föräldrarna att stödja sinabarn i deras ulveckling och till förbättringar av den sociala tryggheten. partimotion till förra årets riksdag lade fram ett program motmissbruket som framför alll innebar förslag lill förstärkningar pä en radpunkter av samhällets insalser inom narkoman- och nykterhetsvärden. En delförslag ledde till förbättringar redan förra årel. Vissa anslag räknas upp iårets budgelproposilion. Andra förslag har vi upprepat i en motion lill årets riksdag. Enligtvär mening saknades således den erforderliga målmedvetenheten inarkotikapoliliken. Bristen pä handlingskraft förklaras lill slor del av dedelade meningar som råder om den lämpliga inriktningen. Frågan omnarkomanvården är fortfarande kontroversiell. Jagtror att del är mycket angeläget all man går de här problemen inpå livet medallvar för alt försöka åstadkomma en politik som verkligen leder lill ensanering, till en förbättring av förhållandena på området, och där har vi ju endel all hoppas av brottsförebyggande rådets arbeie. Del verkar som ommyndigheterna ändå fält problemen något så när under kontroll. Nyrekryteringenav missbrukare förefaller i stort sett ha avstannat. Del är dock viktigt attobservera hur osäkra alla uppgifter på det här området är. Vi vet inte särskiltmycket om hur långl missbruket når och i vilken utsträckning narkotikamissbrukförekommer. Delär synnerligen allvarligt all en del missbrukare går över lill nya ochfarligare preparat. Särskilt oroväckande f n. är ju förekomsten av heroin iSverige. Vidareär det enligl min mening vikligl alt ta lill vara del ideella engagemang somolika folkrörelser och även enskilda visar när del gäller all hjälpa människorsom har alkohol- eller narkotikaproblem. Exempel pä sådant engagemang är delarbete som utförs av för filantropisk verksamhel och Dekristna samfundens nykterhetsrörelses RIA-verksamhel. Jag tror som sagt alldel är viktigt alt man tillvaralar de möjligheler som där erbjuds, och att manverkligen siöder det arbelet. Narkomanvården är allfiämtell område där kraftfulla insalser är er- 11 Nr 78 forderiiga. Jag förutsätter att den meningen är allmän och att det är -j-. . A en gemensam uppfallning alt vi skall göra alll vadvi kan för att konima ,q.jr till rätta med den problematik som jag här någolhar berört, och jag har fördagen inget annat yrkande än utskottets. Narkotikabrottslig heten m. m. I detta anförande instämde (). FruKRISTENSSON (m): Bara ett par ord lill . Hon sade alt vi behandlade dessafrågor så sent som , och det äger sin riktighet. Men vivar inte överens då, och ingenting har egentligen inträffat som skulle göra detlättare för mig att ansluta mig till majoritetens uppfattning . Utvecklingenbeträffande den internationella brottsligheten är ju dess värre negativ. FruBergander lämnade en ganska tydlig redovisning av vad utskottets belänkandeinnehåller. Som jag förut sade tycker jag all beiänkandel är mycket fylligt ochatt del med all önskvärd tydlighet visar alla inlernationellaengagemang samt de insalser som där görs. Men yrkandet i motionen utmynnar i tväkonkreta saker. Den ena är frågan om en effektivare gränskontroll. Den frågantog över huvud tagel inle upp. Den andra frågan är ökade insatsermot narkotikamissbruket pä bred front, speciellt mol bakgrund av den oroandeulvecklingen när det gäller heroinet. Det är de två konkreta frågorna, plus denbehandlingsfråga som berörs i reservaiionen 3 och där utskollet har avstyrkt .vär moiion, som gjort att vi har funnit anledning all reservera oss och yrka pååigärder i dessa avseenden. FruBERGANDER (s): Jag är medveten om att inle kommer att ändrauppfattning i de frågor niotionen gäller, och del hade väl ingen i utskottetheller väntat sig. Men jag vill bestämt ta avstånd frän att utskoltsmajorilelen nonchalerar de andra frågorna. Vi ser barainte på dem pä samma säll som . Vi anser alt del arbetas aktivtbåde med gränsbevakning och med narkolikafrågan. Del är där skillnaden ligger,! Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels re servationen nr 1 av och , och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiande voierings- 12 proposition: Den som vill att kammarenbifaller justilieutskotlels hemställan i be- Nr 78 länkandetnr 16 punkten 1 rösiar ja, t-, . Tisdagenden den det ej vill röstar nej, j . j. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av heten m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Däfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av fruKristensson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller justitieutskotteis hemställan i betänkandet nr16 punklen 2 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 2 av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Dä fruKristensson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av fruKrislensson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voleringsproposition: Nr 78 Den som vill all kammaren bifaller justilieutskottets hemställan i be- T-j j länkandel nr 16 punklen 3 rösiar ja. ,r,nc dendet ej vill rösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservaiionen nr 3 av Fortsatt giltighet av och . k. terroristla gen Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalel av kammarens ledamöier ha röstat för ja-proposilionen. Dä begärde röst räkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröst ning gav föfiande resullal; §6 Fortsatt giltighet av den s. k. terroristlagen Föredrogs justilieutskottets belänkande nr 17 medanledning av propositionen 1975:72 med förslag till lag om fortsall giltighetav lagen (1973:162) om särskilda ätgärder lill förebyggande av vissa våldsdådmed inlernalionell bakgrund jämte moiioner. I proposiiionen 1975:72 hade regeringen(jusiiliedepariementet) föreslagit all anta i propositionen framlagtförslag lill lag om forlsalt giltighet av lagen (1973:162) om särskildaåigärder lill förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Iproposiiionen hade föreslagils att den s. k. lerrorisllagen skulle få forlsatlgiltighet till utgången av . Idella sammanhang hade behandlats delsden under allmänna motionstiden väckta motionen 1975:1122 av i Kilm. (fp), vari hemslällls all beslutade alt den s. k.lerrorisllagen inle förlängdes, delsden med anledning av förevarande propositjon väckta molionen 1975:2028 av herrHermansson m. fl. (vpk), vari hemslällls all beslutade att avslåproposiiionen. attriksdagen med bifall lill proposiiionen 1975:72 och med avslag på molionerna1975:1122 och 1975:2028 skulle anta del i proposiiionen framlagda förslagetlill lag om fortsatt giltighet av lagen (1973:162) om särskilda åtgärder lillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Reservation hade avgivits av iVästerås (vpk) som anseit all utskottet bort hemställa altriksdagen med bifall till molionerna 1975:1122 och 1975:2028 skulle avsläproposiiionen 1975:72. Till belänkandet hade fogats ell särskilt yttrandeav i (fp). HerrPETTERSSON i (vpk);