prot · FZ09132 · 1975-12-31 00:00:00 — Men vi vel ju atl arbetsplatserna är sädana all del inle går allsnabbi förändra dem, och dä krväs det atl arbetarna fär en välbehövlig vila ochrekreation. Vadsedan gäller löneutrymmet har ju denna fråga inie diskuterals i nämnvärd gradute på arbetsplatserna. Frågan all prioritera mellan en låglönesatsning och enfemte semeslervecka har inte lagils upp ule på arbetsplatserna, utan det ärLO-ledningen som har gjort del. pä fältet har den frågan inle ställts.Därför är del fortfarande oklarl vilkel ulrymme man skall ha och vem som skallbeiala den femte semesierveckan. Man kan ju inle gå sä geni all man bara sägerall man klarar av problemel genom atl skjula på del ell år. Dä skall manlydligen hell plötsligt klara låglönesatsningarna; då finns del ulrymme enligtarbetsmarknadsministerns sätt all argumentera. Men kommer man inte allinkräkta på lö-neuirymmd 1978 i så fall? Nej,frågan här gäller om de arbeiare som har de hårdaste och mest slitsamma jobbenverkligen skall beiala den femte semesterveckan genom alt avstå fränlöneökningar, när vi har en så kraftig inflation som fallet är i värl land och som göratt lönlagarna behöver vartenda öre de kan få i löneökning. Jag lycker all detär etl säll alt diskutera som innebär ell svek mol dessa löntagare, som är isådanl behov av en femte semestervecka så snabbi som möjligt. Den överenskommelse som vi har iräffal med löntagarorganisationerna iskallefrågan innebär alt lönlagarna får en 10-pro-cenlig löneökning redan innanman börjar förhandla om löneutrymmet. Men jag håller före all LO-ledningen harväl sä god konlakl med arbetsplatsernas folk som i har.LO har inte iräffal någon överenskommelse om della, ulan det är regeringen somhar intagit denna ståndpunkt. Men jag ulgår frän all även LO-ledningen anseratt man behöver ha det tillgängliga löneutrymmet just för atl förbättralönerna, och sä lar vi den femte semesierveckan 1978, med den inskränkning somdel kommer all få på löneutrymmet del året. Omålgärder för alt förhindra sprängningsolyckor på arbetsplatser HertHAGBERG i Boriänge (vpk): I sä fall konstaterar jag bara all bäde regeringen och LO-ledningen meddella ställningstagande och denna prioritering kommer all köra över dearbetargrupper som bäst behöver den femte semesterveckan. Överiäggningenvar härmed slulad. § 7 Omå platser itgärderför att förhindra sprängningsolyckor på arbets- Herr industriministern ordet för atl besvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:323, lill herr arbetsmarknadsministern,och anförde: har frågat chefen för vilkaslutsatser han drar av sprängningsolyckan i och vilka ålgärder som kommerall vidtas föratl förhindra en upprepning. Frågan har överlämnatstill mig för besvarande. Lålmig försi redovisa några fakta kring händelsen i . Vid ,Husunis fiibriker, pågår sedan en lid omfailande byggnadsarbelen med Slorasprängningar i berg. förbrukas 75-1 000 kg sprängämne. Arbetena utförs av AB Skånska Cementgjuteriet. Pä i årdetonerade ca sprängämne som hade förvarats i en i anslutningtill byggnadsplalsen. Ingen människa kom lill skada. Däremol förstördes egendomlill ell beräknat värde av ca 2,5 milj. kr. Orsakentill explosionen har ännu inte kunnai klarläggas. Polisen arbetar efter fleraolika teorier. En teori är all brand har uppkommit i Om ålgärder för atl förhindra spräiig-nliigsolyckor på arbetsplatser en intilliggande byggnadoch sedan sprill sig lill den där sprängämnet förvarades. Deomständigheter som kommer fram i samband med den tekniska undersökningen kommernaturligtvis all beaktas i framliden i förebyggande syfte. , som alltså ännu inte är avslulad, är del emellerlid klartatl sprängämnet hade förvarals i strid mot beslämmelserna iexplosivvaruförordningen. Så stora mängder sprängämne som det här var fråga omskall förvaras i särskilda förrådsutrymmen, belägna pä betryggande avslåndfrån platser där människor regelbundet uppehåller sig. För förrådshållningen avsprängämne vid arbetsplats skall finnas en ansvarig föreståndare.Tillsynsmyndighet är länsstyrelse som lill hjälp har polismyndigheten ochsprängämnesinspeklionen. har lillsynsuppgifter vidsprängningsarbelen. Engrundläggande förutsättning för alt olyckshändelser av det här slaget skallkunna undvikas är givelvis att förvaringen av sprängämne sker i enlighet med debestämmelser som finns. Här har arbetsgivare och tillsynsmyndigheter etlutomordentligt stort ansvar. På vad säll det i della avseende har brustit tordeden pågående polisutredningen ge vid handen. Jag vill i sammanhangei ocksåbetona viklen av alt de anslällda, själva eller genom sina skyddsombud, slårlarm om man upptäcker all beslämmelserna inle följs. Hert LORENTZON(vpk): Jag lackarindustriministern för svaret på min fråga. Jag vill inte rikta någon kritik molinduslriminisiern för all svaret dröjt så . Frågan ställdes redan den 22april - del är snart en månad sedan. Jag förstår myckel väl au del har gjortsundersökningar för alt komma underfund med orsaken till denna omfailandesprängningsolycka. Men enligt svaret, som i och för sig är både långt ochomfattande, har man ännu inle nätt dithän. , som iniräffade i i , hade skettpå dagen kunde del ha gått verkligt illa. Dä arbelar 150 människor på platsen.Nu iniräffade den på nallen, och del uppstod, som industriministern nämnde,endast omfattande materiella skador; ingen människa kom lill skada. I annalfall hade det kunnat gå som i i där 41 människor omkom för korttid sedan. Varligger då huvudansvaret?. Det måste ligga på Skånska Cement, som mol allaförordningar förvarade sprängämnen i en träbarack inom en barackstad som hadebyggts upp. Del intressanta i sammanhanget är all ell jätteföretag som SkånskaCement helt kan nonchalera säkerhetsbestämmelserna, som statsrådet nyssrefererat. Hur kan tillsynsmyndigheter och Skånska Cement ta så läll på delslora ansvars om åvilar dem? Jag skulle gärna - men jag hinner inte med det -vilja beröra varför förhållandena är sådana de är i Väsiernorrlandslän, där bl.a. miljöförhållandena pä arbetsplatserna är under all kritik. Jag skulle självvilja svara all del beror på atl det är så ont om arbele. ställ pä en arbetsplatskänner lill atl man under sådana förhållanden inte klagar alltför ofta - dä vetman inle hur del går med jobbet. Industriministernsade i slutet av svaret -och del lycker jag är alldeles utmärkt - all del ärskyddsombuden och de anslällda själva som skall kontrollera atl beslämmelsernaföljs. rådde del svåra förhållanden på de svenska arbetsplatserna.Numera, när skyddsombuden fått en bättre status, lycker man all del skulle varalättare att undvika åsidosättande av bestämmelserna, men inte heller det harhjälpt. Enfråga lill industriministern innan jag slutar-jag ser alt tiden snart är ute.Industriministern säger i svarei: "är länsstyrelse somtill hjälp har polismyndigheten och sprängämnesinspeklionen. Yrkesinspektionenhar tillsynsuppgifler vid sprängningsarbelen." Jag har något undersökt denhär frågan. Jag är ingen expert, och jag är inte heller sakkunnig på området,men del har berättats mig all polisen inle alls är utbildad på detla område.Folk som är anställda i affärer som säljer dynamil och andra sprängämnen menaralt i ställd skulle ha den uppgifi som polisen här har. Delkanske är något man skulle se över? Jag frågar industriministern vad han trorom den saken. Omåtgärder för att förhindra sprängningsolyckor på arbetsplatser Självfallet har del varit överläggningar med har själv erkänt atl förvaringen skedde i strid mol gällandebestämmelser. SkånskaCementgjuteriet har tillsatt personal som har som enda uppgift all skötadenna hantering pä räll säll. Det är den lärdom som Skånska Cementgjuterietdragit av olyckshändelsen. Del förklarar inte och försvarar inle heller vad somhar skett. Förelagd bär huvudansvaret, och det har jag också sagt i milt svar. Jaghar redovisal gången vid övervakningen av gällande bestämmelser. Polisensmöjligheter all läsa och tillgodogöra sig innehållet i en lagstiftning ärstora. Det är framför alll den övervakande uppgiften som polisen skall svaraför, men i samarbele med de inspektionsmyndigheter som finns och som harsärskild utbildning. Om eventuellt skall koppläs in isammanhangei får vi fundera på. Hert LORENTZON (vpk): Jag tackarför de kompletterande uppgifterna. Delhänder emellerlid rätt underiiga saker som visar all kollen och ansvaret intefungerar. Ungefär som olyckan iniräffade i ligger en bål vidkaj i . Den har en slor last av explosiva varor. har denockså livsfariiga gifter ombord. Kajen spärras av. Sprängs båten i luften kandet ske en ny olycka. Hur kan något sådant få förekomma? Hur kan man få forslagifter lillsammans med dynamit ulan atl någon reagerar? 2 protokoll 1975/76:132-133 Omval av plats för bombfällningsövningar inom flygvapnet Delfinns fler exempel. Jag har i denna kammare vid flera lillfällen lagil uppfrågan om giflerna vid KemaNord i , där de arbetande blev utsatta förpåverkan med döden som följd. Laslbilargick med last av gift från till . någon renlvätlningskickades samma laslbilar med sallad och jordgubbar i öppna kartonger lillSundsvall. Den som uppläckle detla var huvudskyddsom-budel för transportarbdarna,och han slog larm. Där sér man nyttan av all del flnns skyddsombud och all deär på alerlen. meddelar tidningarna att mal fortfarande transporteras påbilar som också har gifter ombord. Inrikesulskotlelbesökte Versteghs, som tillsammans med = kapital ägerfabriken i , och såg de upprörande förhållanden som rådde där.Jag tillskrev arbelarskyddsstyrelsen men flck givelvis ell svar som var etlgoddag-yxskaft. En borgerlig riksdagsman som var med i delegalionen sade närvi kom in pä fabriken: 'Detta om någol måsle vara helvetets förgärdar." Jagkan ta exempel på exempel som visar hur industrierna ser ul i Väslernorrlandslän. Och vad är orsaken till de förhållandena? Jo, givetvis atl det är sä ontom sysselsättning i della län, och därför kan arbetsköparna upplräda som devill. Jag vill därför, herr industriminister, avsluta della tal med enuppmaning om ännu större aktivitet för att skaffa indusiri lill Väslernorrlandslän. Då skulle dessa problem kunna elimineras. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om val av plats för bombfällningsövningar inom flygvapnet Herr försvarsministern erhöll ordet förall besvara () anmälda fråga, 1975/76:363, ochanförde: har frågal mig om inle bombfällning mot områdeiLycksmyren, som är riksbekant för sitt rika fågelliv, slår i strid med deallmänna bestämmelser som är ulfärdade för övningar inom försvarsmakten. Undertillämpningsövningar inom flygvapnet bedrivs skjutning med skarp ammunition molmål där säkerhet kan garanteras och där inmätning och utvärdering avskjuiresullatd kan ske. Del aktuella områdei är en avflygvapnets permanenta skjulplalser. avtal med berörda markägare begränsar- bl. a. av naturvärdshänsyn - flygvapnets möjligheter all ulnylria målet undervissa perioder. Enligtdetla avtal skulle den akluella bombfällningen kunna planeras äga rum 17-20maj. Föranmälan hade gjorts och samråd hade lagits enligt överenskommelse.Chefen för flygvapnet beslutade emellertid av olika skäl att inle ulnylriaområdet för skjutning och bombfällning. Dendirekta orsaken till frågan är i någon män överspelad. Del blev ingenbombfallning över Lycksmyren. Anledningen härtill värden starka opinionen motdenna flygvapenövning. Iår har man inom naturvärden proklamerat del s. k. vålmarksåret. Den härhändelsen kom myckel olägligt med hänsyn lill della. Räkningar som gjorts påLycksmyren visar alt 45 olika fågelarter, varav en del mycket sällsynta, harhäckat där . Platsen är riksbekant av den här anledningen. Del ärjusiunder som områdei är känsligt från den här synpunklen.Tidigare flygvapenövningar på della område har Skell , och dåfinns inle dessa fåglar där. Jaglycker all del var glädjande att flygvapnet log hänsyn lill folkopinionen ochinställde övningen. Del är alt notera som en framgång för naturvården. Jagvet alt det finns bestämmelser om att man skall skydda natur-vårdsinlressenavid militära övningar. Jag skulle vilja fråga försvarsministern om inle enbombfällning över Lycksmyren vid just den här tidpunkten hör hemma under denbestämmelsen. Omval av plats for bombfällningsövningar inom fiygvapnel Enligt vad jag inhämtat beslöt chefen för flygvapnet all avlysa dessaövningar innan den här kampanjen hade salts i gång. Del är emellertid av mindrebetydelse. Delförekommer naturligtvis en konflikt mellan ä ena sidan samhället, näringslivet,miliiär verksamhei osv. och å andra sidan nalurvärdsin-Iressena. Inom delmoderna, rationella jordbruket ivingas man t. ex. ibland acceptera vissa skadorpä fågelliv osv., eflersom man i den produktionsprocess som vi numera ulnyujarinle alllid kan undvika del. Detsamma gäller flygvapnet och dess övningar; mankan inle alltid garantera alt del är möjligt att beakta de zoologiska ochbotaniska inlressen som kan flnnas. Jag.har emellertid från flygvapnet fållbeskedet all fågellivet på de platser där man övat bombfällning i stort setthar befrämjats. Det beror pä all marken förändras genom bombfällningarna, sommedverkar lill all utveckla t. ex. buskvegetationen, vilket i sin lur främjarfågellivet. Sådana här övningar har alllså även posiiiva effekier. Nuhar jag fått veta alt man på ansvarigt håll inom flygvapnet inle har någontingemot alt ta upp en diskussion för all ändra avtalet för alt lillgodose även deintressen som här talat för. På del sättet skulle man väl i stortsett kunna beakta dessa önskemål. Vikan emellertid inte komma ifrån att flygvapnet måsle beredas tillfälle attoperera även under andra betingelser än dem som gäller . Man måsteskaffa sig erfarenheter under olika årstider och frän skilda miljöer. Idetta fall finns det alltså goda förulsällningar att ändra avtalet i positivriklning. Atl flygvapenchefen hade inställt övningen innan opinionen kom i gänghade i varie fall inte gäll ut till allmänheten. En av förebeskedet om atl övningen inle skulle bli av sade en representant för Hälsingeflygflottilj i radion all övningen skulle äga rum som planerat. Det harlydligen brustit i kommunikationerna mellan flygvapenchefen och Hälsingeflygflottilj, som skulle ulföra bombningen. Jagförslår svårigheterna all flygvapnet måste öva även under andra årstider änvintern. Men häckningen äger rum under några fä veckor, och under den tiden ärdel särskilt känsligt. Del är möjligt - jag har konfererat med flygvapenfolk -all lägga sådana här övningar så all verkningarna på djuriivet och i synnerhetpå fågellivet inte blir så förödande som de skulle ha blivil i detla fall viden bombning . Överläggningen var härmedslulad. §9 Om säkerhetsbestämmelserna för luftfarten Herr kommunikationsministern erhöll ordetför alt besvara i Röslånga (fp) anmälda fråga,1975/76:346, och anförde: i Röslånga har frågal mig om jag delar JO:s ochluftfarlsinspektionens bedömning all flygsäkerhetsbestämmelser - grundade påICAO:s normer - kan åsidosättas utan atl flygsäkerheten åsidosätts. Ifråga om säkerhetsföreskrifterna för luftfarten, liksom för transportsektorn iövrigl, kan - mol bakgrund av all föreskrifterna naluriigen måsle ulformas medsäkerhetsmarginaler för att effekten skall bli betryggande - allmänt settsägas att situationer kan inträffa då säkerheten inle äventyras trots att eneller flera säkerhetsföreskrifter åsidosätts. Jag vill emellerlid som minsjälvklara uppfattning underslryka alt säkerhetsföreskrifterna på flygetsliksom på andra områden är lill för all följas i alla avseenden utan någraöverväganden om det behövs i del enskilda fallet. konkreta ärenden lar upp i sin fråga har regeringen meddelatbeslul . Den uiredning och de skäl som föranledde alt någonåigärd inte har befunnits påkallad frän regeringens sida har redovisaisutföriigl i beslulel. 1 beslutet sägs: "Ulredningeni ärendena ger inle stöd för anlagande all de frågor som tagits upp iskrivelserna behandlats utan den noggrannhet och objektivitet som måste krävasmed hänsyn lill flygsäkerheten. Inte heller i övrigt föreligger befogadanledning anla annal än att molsvarande frågor fortlöpande kommer att åtgärdaspä ett tillfredsställande sätl inom ramen för del, framför allt iförhållandel mellan de skandinaviska länderna, nära samarbele inom somredan är etablerat på området." HertPETERSSON i Röslånga (fp): I såväl myndigheternas som allmänhetens iniresse är det väsenlligl allflygande personal har respekt för och följer de ulfärdade beslämmelserna.Flygsäkerheten får inle sättas ur spel av atl olika flygbolag skaffar sigprakiiska och ekonomiska fördelar eller kanske t. o. m. konkurrerar genom allfölja gällande besiämmelser mer eller mindre re-slriktivt. Jag har ju lidigarehävdal i kammaren att del sislnämnda har förekommil. Myndigheteroch flygbolag faslsiäller en viss risknivå. Såsom konsument har man lidigarehaft den uppfallningen all nivån varit ovillkorlig, dvs. all den inle har fåttunderskridas utan all vederbörande tillsynsmyndighet reagerat med skärpa.Därför blev jag ganska beslörl, när jag tog del av luftfartsinspektionenspåstående alt flygsäkerheten inte varit reellt äventyrad trots all gällandebestämmelser åsidosatts. Än mer beslörl blir man, när man lar del av JO:sullalande i flygsäkerhdsfrågan, etl ullalande som dess värre kan lolkas såsomen sanktion för enskilda piloter all åsidosätta gällande bestämmelser. Om dennatolkning är riktig, och del hävdas från vissl häll, kan man alltså i framlidenåsidosätta flygsäkerheten utan all flygsäkerheten reellt äventyras. Jaglackar kommunikationsministern för svarei. Där finns en passus, ell personligtuttalande, som jag lycker är väldigt bra. Kommunikationsministern säger altgällande bestämmelser skall i alla avseenden följas, och del är den åsikten jaghar. De bestämmelser som har givits ul måste följas, såvida icke exceptionellaomständigheter omöjliggör della. Men del måste väl ocksä belyda atttillsynsmyndigheten skall reagera och reagera lika för de överträdelser somförekommer. Jagvill säga all del ullalande som JO har gjort har ställt till oreda,förvirring och osäkerhet om vad som är flygsäkerhet och vad som inle är del. OmJO:s bedömning skulle vara den slutgiltiga tolkningen i fråga om flygetssäkerhetsbestämmelser, så kräver piloterna alt få vela när bestämmelserkan åsidosättas och när de inte kan åsidosättas ulan all flygsäkerheten somsådan sätts i fara. Det finns egentligen inget annat all tillägga än all för all säkerhelsskull upprepa vad jag sade i svaret. Säkerhelsföreskrifierna inom flyget liksompä andra områden är lill för au följas i alla avseenden, utan någraöverväganden om det behövs i del enskilda fallet eller inle. Eveniuelllåsidosättande av bestämmelserna skall beivras, och självfallet får de ibestämmelserna inbyggda säkerhetsmarginalerna inle las till grund för allbeslämmelserna kan åsidosättas. Vad i Röstånga.och jag dessuiomär överens om är all säkerhetsmarginalerna är till för atl oförulsebarahändelser inte skall leda lill någon olycka. Nr 132 Vi vel atl oförulsebara händelser kan inträffa, men det har inte etlenda Torsdagenden ""S a" göra med säkerhetsföreskrifternas efterievnad. HerrPETERSSON i (fp): Om ökad utbildning Herr lalman! Den debatt som har förts efter JO-beslutet om flygsä- av bussförare kerhelenhar skapal en väldig oro och dä särskilt bland den fiygande Men efter handsom debatten har gått vidare i tidningarna har oron spritt sig tillalll slörre kretsar, och jag anser alt förtroendet för flygsäkerheten måsteåterställas lill vad den har varit. Därför lycker jag del ärvikligl atl det ansvariga statsrådet har deklarerat som sinpersonlig åsikt all de bestämmelser som flnns i vad gäller flygsäkerhetenskall till varie pris följas. Jag tycker också alt det är väldigl viktigt allluftfarlsinspektionen reagerar på samma sätt. Överläggningenvar härmed slulad.. §10 Om ökad utbildning av bussförare Herr kommunikalionsminislern erhöll ordelför alt besvara fröken () anmälda fråga, 1975/76:349, ochanförde: Fröken har frågat mig vilka ålgärder jag är beredd all vidlaför all förbäiira ulbildningssilualionen och öka tillgången pä utbildadebussförare. Rekryteringentill bussföraryrkel påverkas av ett flertal omständigheter, bland vilkaulbildningen men även andra faktorer spelar en stor roll. Isamband med den körkortsreform rörande differentierad förarbehö-righel sombeslöts och som gällde bl. a. behörigheten atl föra buss fästes storvikt vid utbildningsfrågan. Bedömningarna skedde i nära samråd mellankommunikationsdepartementet, utbildningsdeparlemen-lel, statenstrafiksäkerhetsverk och . Under reformarbetets gäng hardärefter ulvecklingen fortlöpande följts inom berörda departement och verk.Bussförarulbildning erbjuds f n. inom gymnasieskolan,arbetsmarknadsutbildningen, bussföretagen och trafikskolorna. Del är främsigenom arbetsmarknadsutbildningens s. k. bristyrkesulbildning som statsmakternasnabbast kan påverka ulvecklingen. Denna ulbildningsform har ocksä successivibyggts ut i den takt som har bedömts erforderlig med hänsyn lill behovei avbussförare. FrökenELIASSON (c): Jag ber alt få lacka kommunikalionsminislern försvaret på min fråga. Det ger klart uttryck för en positiv hållning från kommunika tionsministerns sida. Jag tolkar svarei sä alt landels lokallrafikfördag kan påräkna ell visst stöd från kommunikationsministern när del gäller alt förbättra den nuvarande besvärliga utbildningssituationen. 22 Del skulle vara värdefullt omkommunikalionsminislern ville ge besked om vilka mer konkretaåtgärder kommunikationsministern är beredd all vidla i della läge. Bakgrundentill att jag ställt frågan till kommunikationsministern är den besvarandebristen pä utbildade bussförare. Den är ett bekymmer inte minsl för oss iStockholmsregionen. Del är hell enkelt så atl finns det inte tillräckligt medutbildad personal så går del inte att hålla hög kapacitet och standard ikollektivtrafiken. har 1. ex. sedan börian av 1975 brist på trafikpersonal. Enligt enuppgift uppgår brislen lill ca 250 man, varav den hellövervägande delen, omkring 200 man, gäller bussförare. Personalbrislenvar 1975 så allvariig atl man tvingades skära ner turtätheten, della trotsSL:s slarki ökade ansträngningar för att utbilda mer folk. Imars beslöt atl liominu-lerslrafiken skulle återinföras såsnart som möjligt, och man Irodde då all man skulle kunna klara en återgånglill lälare irafik . Menpersonalläget kommer all förvärras under hösien genom arbetstidsförkortningaroch ändrade pensionsbe-slämmelser. Återgången till tätare trafik beräknar mannu kommer atl ske först . Dethär skall bara ses som etl konkret, men allvarligt, exempel pä de svårigheterman har när det gäller alt få fram tillräckligt med utbildad personal.Del är alldeles uppenbart all personalbrislen minskar möjligheterna all utökakollektivtrafiken. FörSL har silualionen inneburit all en oproportionerligt slor del avutbildningsresurserna fält sättas in på bussförarulbildning. Av verksamhetsberättelsenför 1975 kan man läsa sig lill all SL svarar för ca hälften avbussförarutbildningen i hela landet. Del är alllså etl mycket stortutbildningsansvar som faller på etl lokaltrafikförelag för hela landets kollektivtrafik. Varförhar vi gått den här situationen? Det har ell samband med körkortsreformen ochalt busskorlsutbildningen vid de privala trafikskolorna har sjunkit kraftigt desenasle åren. I en arlikel hell i lidskriflen Svensk lokaltrafik sägerIngemar , som är verkställande direktör i SL, att samhälleisinsatser, dvs. utbildningen inom gymnasieskolan eller vid AMU-centra, ger dttillskott på endasl några hundra bussförare . Då skall man lägga märketill all en enkät av visar att det finns etlsammanlagi behov pä 2 000-2 500 bussförare per är i hela landei för vari ochell av . Det är alllså en myckel slor skillnad mellantillgång och efterfrågan. Delbehövs alltså snabba ålgärder för all denna bristsituation inle skall blialllmer akut , lill skada för en ulbyggnad avkollektivtrafiken. Omökad utbildning av bilssförare ömverkningarna av vissa rationaliseringar inom Bland orsakerna till bristen på bussförare får vi inte glömma denkraftiga avgången frän yrket.