prot · FY0924 · 1975-12-31 00:00:00 — Först kan jag personligt notera med glädje att i Malmöär kooperatör, men kan jag inle komma ifrån att det väl ändå är såalt inle deltar aktivt i del kooperativa arbetet. De exempel somhan tagit fram. och Solidar i , är nämligen föreningar sombestår av medlemmar och där medlemmarna är representerade i olika beslutandeorgan. Dessa organ är med och fattar beslut om vilken butiksslruklur somkonsumentkooperationen på resp. orter skall ha. Det är alltså inte någonbyråkrati, herr .Svensson, som bestämmer vilken butiksslruklur som en föreningskall ha, utan det är medlemmarna i dessa föreningar som indirekt genom sinarepresentanter fattar beslut. Skulle representanterna inle sköta dessa uppgifterpå ett tillfredsställande säll får demokratin fungera där som på alla andraplatser: man får se till att det kommer in andra människor som har en annanuppfattning som ligger i linje med den som majoriteten av medlemmarna har. Jagdrar den slutsatsen att majoriteten av medlemmarna i de föreningar som herrSvensson hänvisat lill har ställt sig bakom butiksstrukluren och då alltsåaccepterat stormarknader i den mån föreningarna har sådana. i säger alt utskottet icke skall ta hänsyn till den byråkratisom finns på länsplanen. Jag har personligen ingen erfarenhet från sådanbyråkrati, men det har ju . Skulle hans vittnesmål här varariktigt alt vi har en så tungt arbetande byråkrati på länsplanen och alt mandär inle är intresserad av all få fram arbetena på sådant sätt alt del gagnarmedborgarna, då är del naturligtvis mycket tråkigt och besvärligt. Jag har intesamma uppfattning som , jag har också erfarenhet frånlänsmyndigheters arbete. Jag vill understryka att det är inte baralänsmyndigheterna ulan även , där förtroendevalda ärmed och fattar beslut, som har kommit fram lill de slutsatser som jag tidigareframfört. Del måste väl ändå i det här sammanhanget ha en viss betydelse. Därmedhar jag inte sagt all del resultat som utredningen kommit fram till kan varalillämpbart i övriga delar av landet. Det är elt faktamaterial. Nusäger i att utskottsmajoriteten borde ha tagit hänsyn lillden utveckling som ägt rum. Då vill jag säga alt vi tycker att detta är en såväsentlig fråga all vi måste ha beslulsmaterial innan vi kan fatta elt heltriktigt beslut. Det är då värdefullt att ha det material som landstinghar arbetat fram. i försöker på något sätt göra gällande alt närutskottsmajoriteten uttalar att vi liksom vid tidigare behandling av dennafråga delar den oro inför den ökade etableringen av stormarknader som kommittill uttryck i motionerna, så skulle det inle vara ärligt menat. När del gälleräriighet, , så är del alldeles uppenbart all samtliga som slårbakom utskottsmajoriteten har den uppfattningen att om vi skriver på del härsättet så står vi också bakom den formuleringen. Vill sedan bortförklara eller lägga in andra värderingar får han själv slå fördet. Jag ber än en gång all få yrka bifall till utskottets hemställan. Hen i (vpk): Jag villreplikera på tre saker. Mankan diskutera mycket om hur pass effektiv byråkratin är när den utreder, mennog finns del, som vi som lekmannapolitiker har anledning allpåtala, en sorls självförstärkande och självgenererande effekt i deltautredande, och ofta nyttjas det som motiv för alt uppskjuta i och för sig klaraoch angelägna ställningstaganden. Åtminstone med en del av "oss"byråkrater är del så alt när vi utrett en sak får vi blodad tand och skallutreda så förfäriigt myckel till och fördjupa oss, och blir ingentingrikligt färdigt. Det är tyvärr ett fel som vidlåder det svenskautredningsväsendet såväl som andra. Del är därför jag är skeptisk mot altförlänga ett beslut medan utvecklingen fortgår med hänvisning lill att delfortfarande behövs utredning, fördjupning osv. när vi bör kunna se det helaganska klart utifrån den praktiska verkligheten. Jagtackar för att han har upptäckt att även jag är kooperativtverksam. Att han inle har gjort det tidigare beror kanske på att jag är det påett lägre och anspråkslösare plan än han. Min erfarenhet därifrån säger migemellertid alt många beslut, i synnerhet principiella rambeslul, avsiktligteller oavsiktligt fallas på det sättet att de som egentligen skulle tillfrågasdirekt i verkligheten aldrig blir tillfrågade - det gäller inte barakooperationen ulan tyvärr också många folkrörelser. De får inle la ställningtill huruvida kooperationen skall ge sig in i del ena eller andra konkretaprojektet. Exempelvis fastställs vid de kooperativa kongresserna vissa ramar,men de är så pass allmänt hållna att de sedan ofta kan fyllas med ett innehållsom ser helt annorlunda ut när det hela kommer till praktik och skall sältas iverket. Då tillfrågas inte människorna om de verkligen vill ha de effekter somblir. Det är ett sätt att bedriva demokrati som är bristfälligt. Del är intekooperationen och folkrörelserna ensamma om - det gäller även detpariamentariska styrelseskiktet, där ofta den sanna och verkliga effekten avram- och principbeslut först i efterhand kan ses. Det är naturiiglvis en faraför de- mokratin som ligger idetta. På grund av att förhållandena är sådana kan människorna inle ge klarasvar och man får inte fram deras synpunkter på samma sätt som om de meramedvetet hade tillfrågats och ställts inför den faktiska verkligheten. Tillsist detta med äriighet. Det är inte jag som är misstänksam till min natur,. Men här får jag å ena sidan höra hur ärliga ni i utskottet är ier skrivning och hur ni på samma sätt som motionärerna och reservanterna äroroade av de tendenser som finns. Å andra sidan hör jag somtalesman för utskottet säga all detta är en så svår fråga att den måste avvägasmellan olika intressen. Då kommer jag i all blygsamhet och ställer frågan:Vilka olika intressen är del som skall avvägas? Hur tungt skall butikskedjornasintressen väga i det här sammanhanget? Det är de frågorna jag ställt. Jag harinte frågat om ärligheten - jar har bara frågat vad menade medsitt yttrande. HerrBLOMKVIST (s): Bara någotkort om konsumentkooperationen. Jagförstår att i inte är så aktiv inom rörelsen. Ett faktum äralt varie konsumentförening som arbetar har långiidsplaner på tre, fem ellerupp till femlon år. Däri ligger också en plan beträffande butiksstrukluren, dären målsättning för denna har utarbetats. Det gäller vilka olika butiksenheiersom skall finnas, vilka butiksnäi som skall drivas. redovisas dåföreningarna är samlade lill möten. Del finns med andr?i ord möjligheter alläven på basplanet ge sin mening lill känna om den butiksslruklur föreningenskall arbeta efter. Stormarknadernaär bara elt led i distributionsskedjan. Det innebär också alt innan man införett sådant elableringsstopp som i och hans medreservanierföreslår, måste man få fram ett beslulsmaterial så all man kan falla ettbeslut som är vettigt icke bara för dem som driver detaljhandel - del ar juockså fråga om de intressen som konsumenterna har och de intressen som dehandelsanslällda har. Del är ett brett fäll av intressen som kommer in, och delär alldeles uppenbart att för att kunna falla elt sådant beslut bör man ha ettriktigt beslulsmaterial. Samtidigtvill jag understryka det jag har sagl, nämligen all med tanke på dendebatt som förts, inte minst här i , är jag övertygad om attkommunerna och kommer all hantera de härfrågorna på ett helt annat säll . Man kommer au bli betydligt mervaksam än man har varit förut. HenSVENSSON i (vpk): Vi skall väl inle, , tvista vidare om vem som är mestaktiv. Det är myckel möjligt all är mer aktiv än jag i det häravseendet. Jag har dock deltagit i många diskussioner inom den kooperativarörelsen, där de här kritiska synpunkterna mol formerna för handelnskoncentration har förts fram. Jag vel också hur diskussionen brukar gå ochhur förhållandena är i sådana sammanhang. De som är kritiska har ofta inte delexperlkunnande och den auktoritet bakom sig som erfordras i de diskussionerna.Det framgår först i efterhand - i den praktiska verkligheten - alt de"auktoriteter" som ofta slår ned kritikerna inle alllid har så rätt.Men låt oss lämna den diskussionen, för vill väl ändå inte -även om han nu påstår att med-lemsdemokralin är så bra inom den kooperativarörelsen och att detta skulle vara en garanti mot en felaktig butiksslruklur -hävda att någon sådan garanti finns inom den privata handeln. Där måsle man juerkänna att faran i oinskränkt mening gör sig gällande. 1 privathandeln finnsju inga sådana spärrar som det trots allt potentiellt och formellt sett finnsinom kooperationen. Där har vi ju problemet. Vidare,, var snäll och svara på den fråga jag ställde: Vad menas med attdenna sak skall "avgöras även med beaktande av de olika intressen som ärinblandade"? Är det meningen att butikskedjorna och de som vill etablerastormarknader också skall få sina intressen vederbörligen beaktade, så att viskall få fler stormarknader i framliden? Är del principiellamening eller är del inte principiella mening? HerrBLOMKVIST (s): Jag vill understryka vad jag sagl tidigare, nämligen all det finns enrad intressen här. Har inle i uppfattat det tidigare, skalljag gärna upprepa det. Det är konsumenternas intressen, det är deras intressensom driver detaljhandel - alltså inte bara de stora kedjorna som lill, ulan det finns andra slag av privat handel - del är deanställdas intressen och del är inle minst, herr talman, kommunernas intresseatt åstadkomma en tillfredsställande butiksslruklur. I det sammanhanget villjag bestämt hävda att i fortsättningen kan vi räkna med alt kommunerna mer äntidigare kommer all ägna sig åt de här frågorna för att få fram entillfredsställande butiksslruklur. Enkort kommentar om konsumentkooperationen. Det var väl ändå inte avsikten, herrSvensson, alt vi skulle ha någon debatt om konsumentkooperationen. Del varherr som tog upp den. Men det är ju alldeles uppenbart att delförhåller sig med konsumentkooperationen som med alla andra folkrörelser ivårt land, nämligen all den organisation som man arbetar med inte är denslutgiltiga. Det finns ingen folkrörelse där man kan säga all nu har vi enorganisation som är så bra all vi kommer alt behålla den för all framtid.Liksom alla andra folkrörelser kommer konsumentkooperationen alt befinna sig iständig utveckling. Det är min förhoppning all vi skall kunna bygga ut ochutveckla organisationen inom konsumentkooperationen så alt medlemmarna fårstörre förutsättningar än vad de har all delta i ett sådanthär för konsumenterna myckel viktigt beslut. Överiäggningenvar härmed slutad. 9 protokoll 1975. Fredagenden 21 febmari 1975 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrBöriesson i Glömminge m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voleringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 3 punkten 1 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Glömminge m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAndersson i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Nr 4 med anledning av propositionen 1975:2 omutgifter på lilläggsstat riksslaten för /75i vad avser kommittéer m. m. inom verksamhetsområde Nr 5 med anledning av propositionen 1975:1 i vadgäller anslag inom finansdepartementels verksamhetsområde avseendebankinspektionen, försäkringsinspeklionen m. m. Nr 1 med anledning av propositionen 1975:2 medförslag om lilläggsstat lill riksslaten för /75 såvittgäller verksamhetsområde Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 12 Föredrogs och ladeslill handlingarna Inrikesutskoltets betänkande Nr 8 med anledning av lönedelegationsredogörelse för verksamheten § 13 Löneavdrag för statstjänsteman till följd av uppdragsom riksdagsledamot Löneavdragför statstjänsteman till följd av uppdrag som riksdagsledamot Föredrogs inrikesutskoltets belänkande nr 9 medanledning av motioner om löneavdrag för statsfiänsteman till följd av uppdragsom riksdagsledamot. HenFÅGELSBO (c); Jag har tillsammans med i väckt en motion, därvi yrkaratt uttalar att statsfiänsteman vid fiänsl-ledighel föroffentligt uppdrag som ledamot av bör vidkännas C-avdrag. Detinnebär, som alla vet, att man helt avslår från lönen. Som det myckel riktigtstår i inrikesutskottets belänkande nr 9 har motioner med liknande innehålloch yrkande tidigare behandlats i . Attavlöning skall utgå för ett arbete som inte utförs kan väl ingen anse vara rättoch riktigt. Jag anser att argumentering härför är obehövlig. Vi framhåller irnolionen alt förändringar i riksdagsledamots löneförmåner inte får påverkaanställningsförhållandena. Underåren 1920-1947 var de här påtalade löneavdragen s. k. A-avdrag och därefterB-avdrag. blev del dubbla B-avdrag. varlöneavdraget ett B-avdrag förhöjt med 120 96. Beträffandemotionen säger utskottet att genom kollektivavtal har de senaste årenslöneavdrag för statsanställd riksdagsman successivt ökat och utgör från den 1januari 80 96. Jag förmodar alt det bl. a. är de påpekanden som gjorts häri som bidragit till den förändring som ägt rum. Jag minns från dendebatt som fördes i 1973 alt det faktiskt inle bara var fråncenterpartiet som kritiken mot de till-lämpade avlöningsavdragen framfördes. Jaghoppas att de 20 96 som är kvar också skall försvinna vid nästalöneförhandling. Lliskollet är enigt i sill betänkande,och jag skall inle heller framföra något yrkande. gnolar sin gamla visa om orättfärdighet också ochvisar sin fientliga inställning mol stalsfiänstemännen. Motionen är i och försig inte mycket att bry sig om, men den anda som ligger bakom bör uppmärksammasicke bara i del här huset. I molionen talar man med stora ord om jämlikhet ochannat. Men om vi skall få Löneavdragför statstjänsteman ull följd av uppdrag som riksdagsledamot jämlikhet, ,måste vi plocka fram varendra riksdagsledamot och se om denne förlorar och hurmyckel. Hur mycket förlorar själv? Skall vi gå hem lill herrFågelsbo och ta 80 96 av lönen för alt få jämlikhet med statstjänstemannen? Delär ju kontentan av den uppfattning som här förts fram. Statsfiänstemännensförhållanden är offentliga, och det syns hur mycket de får ha kvar, men det äringen som vet hur myckel har kvar. Det är en väl förborgadhemlighet. Låt oss komma överens om ett system där man berövar alla 80 96. Omvi kan göra det skulle det bli jämlikhet. Men jag förmodar all det inle är denformen av jämlikhet som eftersträvar - inte jämlikhet alls. Dentanke som ligger bakom den här motionen är ganska upprörande, för i självaverket är i stället stalsfiänstemännen grymt diskriminerade. Det är nämligen såalt statsfiänsteman inte får någon reell visslidspension när de avgår frånriksdagen. De får formellt visstidspension, men den dras från lönen, så ipraktiken får en statsfiänsteman icke ett öre i visstidspension. Om herrFågelsbo och jag sitter vardera i får 49 000 kr.när han avgår och jag får inle elt skvatt. Är del jämlikhet, ?Tycker att del är rikligt? När vi är så diskriminerade på delplanet är det faktiskt minst sagl diskriminerande - för upphovsmännen - attväcka sådana häf' motioner. Omman vänder på förhållandel och en statsfiänsteman som är pensionerad från sinfiänsl kommer in i , sådant inträffar ju, får denne inget avdrag påsitt riksdagsarvode - därför att det är elt arvode och ingen lön. Det är myckelbesynnerligt! Det borde i vafie fall vara konsekvens i galenskapen. Del är detalltså inte. Kan inte väcka en motion med det syftet i stället?Då finge man någon liten jämlikhet. Sedansäger som vanligt - vi hörde den visan i fiol också - att maninte skall ha lön för ett jobb man inte gör. Men uppbärriksdagsarvode även . Går verkligen omkring här ikammaren och väcker motioner och håller små anföranden på somrarna? Kalla dåhit oss, så vi kan få höra de visdomsord som uttalar fråntalarstolen. Det är innebörden av motionen; man skall inte ha någotriksdagsarvode om man inle gör någonting . vel jag att herrFågelsbo kommer alt säga att man slår ut arvodet på årets alla månader; men delspelar ingen roll; del är faktiskt så all vi har arvode även pä sommaren, då vii stort sett icke gör något jobb som riksdagsledamöter. Somsagl, motionen borde begravas i glömska, och motionärerna har fåll en mycketbefogad knäpp på näsan av utskottet, vilket jag noterat med glädje ochtacksamhet. är som sagt avialsfrågor. Det har utskottet rätt i. Delfinns en motion när det gäller visstidspension av herrar Ekingeoch ochfruarna . Den kan vi alltså inle bifallahär i , men den bör naturligtvis bejakas av de avialsslutandeparterna. En så grym orättvisa kan inte gärna få bestå! Hen FÅGELSBO (c) kortgenmäle: Vi är vana vid att , när han kommer upp i talarstolen,brukar demonstrera olika egenskaper. har han faktiskt försökt vara någotav illusionisl och framställa del som är ett privilegium för vissa - förstalsfiänstemännen i detta fall - som om det skulle vara diskriminerande istället. Vi har i vår motion sagt att man inle skall ha lön för mer än eltarbete, och statstjänstemän har en stalstjänsie-mannalön ochriksdagsersättning, där i båda fallen staten betalar. Del är del som vi finneratt det ligger en orättvisa i. Vidareblandar i detta sammanhang också in dem som arbetar inom andranäringar. Del är en helt annan sak, som inle kan yttra sig om. Ivad gäller frågan all riksdagsarvode utbetalas också vet herrSjöholm lika bra som alla vi andra, att delta endast är en följd av attårsarvodet uppdelats på alla årets månader. Jag erinrar mig alt anförde det argumentet när vi diskuterade den här frågan i . Vad vi har velat understryka är att det i dellasammanhang inte skall utgå mer än en lön från staten. Fredagenden 21 febmari 1975 Löneavdragför statstjänsteman till följd av uppdrag som riksdagsledamot Hen () kortgenmäle: Del är rikligt all jag bemötte argumeni alt man inleskall ha lön, om man inle gör någonting, på samma sätt som i fiol, men elldumt påstående fordrar samma replik när del än framställs. Vidare skulle jag hademonstrerat olika egenskaper. Men vad å sin sida på elt myckelgravt sätt demonstrerar är en fientlig inställning mot stalsfiänstemännen. Nuvisar det sig att krav på jämlikhet krympte så alt det nästanförsvann under bänken, ty nu gällde det endast statsfiänsteman. Del skallalltså inte vara jämlikhet mellan en statsfiänsteman och en jordbrukare somherr Fågelsbo. För allt i världen - där skall del inte vara någon jämlikhet.Herr Fågelsbo har väl lön som jordbrukare som pågår -men del skulle man enligt motionärerna alltså inle få ha. Nej, ju fler gångerherr Fågelsbo yttrar sig i denna debatt, desto mera falskt skorrar hansargumentering. Det är inte fråga om något rättvisekrav utan snarare om rakamotsatsen. Hurvore det om skottade rent framför sin egen dörr innan man böriadeintressera sig för andras? Jag kan t. ex. erinra om en riksdagsman som blevlandstingsråd men som fortfarande satt kvar i för att få fullpension. Han lyfter nu . i visstidspension och har en furstlig lön somlandstingsråd. Har inle ett ord alt säga om del? Jag skulle kunnaplocka fram minst ett fiog -eller fler - centerpartister som inle har detminsta avdrag på sin lön medan de är i . Men där slutar . Det är bara stalsfiänstemännen som skall klämmas ål. Icke med eltord berörde denna diskriminering. Löneavdragför statstjänsteman till följd av uppdrag som riksdagsledamot HerrFågelsbo nämnde icke heller med ett ord visstidspensionen. Kan inte herrFågelsbo svara ja eller nej på frågan om del är rättvist att får49 . medan en bänkkamrat, som är statsfiänsteman med samma antalriksdagsår, icke får ett öre i sådan pension? Kan jag inte få ell svar på del? HenFÅGELSBO (c) kort genmäle: Det är förklarligt att blir litet irriterad i denna fråga.Det är givetvis inte så roligt för honom att behöva tala i egen sak. HerrSjöholm säger att en jordbrukare som är här i uppbär ersättning frånsitt jordbruk. Men under den liden får väl jordbrukaren - och andra som driverrörelse i någon form - leja en annan person för sitt arbete hemma. Sedanförsöker påslå all jag är ute för alt diskriminera statsfiänstemanosv. Del är inte del frågan gäller utan det är den avlöning som skall utgåeller inte utgå i delta fall. Sålog upp en annan fråga, nämligen visstidspensionen. Jag har i minhand bestämmelserna för denna, och de innebär alt det sker en samordning, såalt man får ersättning motsvarande en enda pension. I del avseendet är alltsårättvisan genomförd. () kortgenmäle; Jag hade alldeles rätt när jag påstod att det skulle bli värre ochvärre, ju fler gånger begär ordet. säger nämligen herrFågelsbo att del råder rättvisa. Det är rättvist all får 49 000kr. medan en statstjänsteman inte får någon ersättning för samma arbete iriksdagen. Del är den rättvisa som ansluter sig lill. HerrFågelsbo säger all jag blir irriterad. Man kan bli irriterad när man hör herrFågelbos upprörande argumentering. HerrFågelsbo försöker framställa det som rättvisa att vi som sitter i riksdageninte alla skall ha samma pension när vi avgår. Man skall inle ha full lön förett ansvarsfullt jobb som statsfiänsteman därför att man en gång har betroltsmed ett förtroendeuppdrag. Det är den form av rättvisa som sig lill - och förmodligen . Som jag sade är detvärt att uppmärksamma, icke bara i della hus utan bland alla statsfiänstemanute i landet. Det är en diskriminering som är ute efter. Jagtalar kanske i egen sak, men jag talar också i alla siatsfiänstemäns sak. Ochherr Fågelsbo talar i egen sak när han tycker att del är alldeles rätt att haninte har ett öres avdrag i sitt jobb, medan statsfiänsteman skall ha 80 96 -och del är dessutom en myckel sjuk sak. Hen i (fp): Som utskottets representant i den här debatten kan jag fatta mig ganskakort, eftersom motionären har förklarat sig i stort sett nöjd med utskottetsskrivning. Han har inle heller framställt något särskilt yrkande. HerrFågelsbo påminde om det avtal som träffades och noteradeatt del har skett en förändring i den riktning som han och andra motionärer harkämpat . Han inkasserade det i viss mån som en seger, och det måvara honom obelagel. Men jag vill tillägga att jag inkasserar som en seger förutskottet att vi har elt alldeles enigt utskott bakombetänkandet. Vadär del vi har sagt i utskottet? Jo, vi har sagl att det här inle är ett ärendedär vi i sak skall gå in och pröva motionsyrkandena, ulan det är enavlalsfråga. då vi har behandlat de härfrågorna är vi helt ense om detta, och det bedömer jag som en stor seger. Jag har inget annatyrkande än om bifall lill utskottets hemställan. Arbetslöshetsersätt -ning till företagare Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. §14 Arbetslöshetsersättning till företagare Föredrogsinrikesuiskottels betänkande nr 10 med anledning av motioner omarbetslöshetsersättning till företagare. Hen (); Del föreliggande belänkandet från inrikesulskollel behandlar frågan omarbetslöshetsersättning för företagare, eller närmare preciseratarbetslöshetsbegreppel för företagare. Jag har begärt ordet för att understrykaen mening i utskottets skrivning därvidlag. Betänkandet behandlar nämligen ävenen motion av mig och m. fl., i vilken vi yrkar att förelagarnasersättningsrätt vid oförvållad arbetslöshet skall förbättras. Vi kan nämligeninle acceptera att den här gruppen av medborgare, av kassamedlemmar, skallbehandlas annoriunda - betydligt strängare, hårdare och mera restriktivt - änmedlemmar i andra arbetslöshetskassor. Det är varken jämlikt ellersolidariskt. Förhållandetär som bekant följande: I arbetslöshetskassor för anställda erhåller heltnaturiigt den som drabbats av arbetslöshet ersättning praktiskt tagetomedelbart om han fyller de allmänna villkoren, dvs. han skall ha tillhörtkassan viss lid, göra anspråk på ersättning, vara anmäld som arbetssökande hosden offentliga arbetsförmedlingen, vara arbetsför, icke ha ersättning frånförvärvsarbete, vara oförhindrad all la arbete och vara beredd all la erbjudetlämpligt arbete.