prot · FY0990 · 1975-12-31 00:00:00 — Den svenska ståndpunkten angående vad resultatet av den behandlingenskall bli är ju klar, men förutsättningen för att kunna ta upp frågan tillbehandling och komma fram till ett avgörande är naturligtvis attstormakterna gär med på detta. Det finns också risk för att vi kan ta initiativsom bara förvärrar situationen, och vi mäste vidare räkna med att stormakternahar vetorätt. Därför är del en fräga Omutredning rörande ajförernas öppethållande om hur man bör gå tillväga rent taktiskt . Jag tror inte att det hos någonstormakt finns något intresse av att kriget blossar upp pä nytt pä denkoreanska halvön. Jag hoppas därför alt stormakterna är beredda att medverkatill att försöka lösa problemen pä fredlig väg. anstränger sig ivrigtför att de förhandlingar niellan de båda staterna som dock hade päbörials ochsom ännu inte är avbrutna pä nytt skall kunna komma i gång, så att risken förkrig, som talar om, inte skall bli verklighet. Hen LORENTZON (vpk): Efler herrutrikesministerns senaste meddelande behöver vi kanske inle fortsättadiskussionen längre, eftersom utrikesministern sade att vi i huvudfrågan är överens,att har den bestämda uppfattningen att de utländska trupperna i Koreasom bär FN-emblem skall bort och all man förhandlar med de nordiska staterna iden här frägan. Jagförslår alt en utrikesminister väl måste göra det uttalandet all han tror - somman gör i kyrkan - att det inle finns nägon stormakt som har intresse av krig inuvarande situation. Men med de erfarenheter vi har av handlande och dessregerings uppträdande och de alarmerande uppgifter som har kommit genomtelegram frän anser jag alt vi måste göra den bedömningen all det är mycketallvariiga saker som är i görningen, alt fara för krig kan vara överhängandeoch all del därför gäller alt handla snabbi. Överläggningenvar härmed slutad. §3 Om utredning rörande affärernas öppethållande Herr handelsministern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga, nr 194, ochanförde: i har frågat mig när den av begärdautredningen om affiirernas öppethållande konimer all tillsättas. riksdag uttalade att affärslidsnämndensresullal borde avvaktas innan någon ulredning tillsattes. Nämnden, som idagarna har avslutat sill arbete, konimer att överlämna enslutrapport med en sammanfattande bedömning av verkan av fri affärstid. Den avriksdagen begärda ulredningen kommer därefter att tillsättas . Hen i (s): Jag ber alt få tacka handelsminister för svaret på min fräga.Affärslidsnämnden konimer all överlämna sin slutrapport ochutredningen kommer därefter att tillsättas . Utredningen bör alltsåvara tillsatt inom en månad. Jag utgår frän del. I samband med handelsministernsinterpellationssvar lill mig den 4 februari i är framhöllstatsrådet: fördel första att utredningen skulle få en annan sammansättning änaffärslidsnämnden -jag utgår då från att den blir parlamentarisk - och för det andra allutredningen skulle arbeia snabbt. Jagfann båda dessa saker uto.mordentliga. Min egen uppfattning var att utredningenskulle ha som utgångspunkt att affärslidslagen skulle återinföras. Uiredningensuppgift skulle dä bli all klara ut lagens utformning. Pä della svaradehandelsministern alt han var förhindrad, all ge sådana direktiv på grund avriksdagens beslul i frågan. Näringsutskotlet skrev ungefär i sittbetänkande nr 1975 att lagens återinförande noggrant borde prövas avulredningen. har det emellertid ryktats om att affärstidsnämndens majoriteti sin slutrapport kommer all förorda en reglering av affärstiderna. Del skullelyda på alt lägel har förändrats i den riktning som jag själv önskar. Jag räknar med all affärstidslagen i någon form kommer all återinförasoch del vore bra om utredningen redan när den böriar arbeia kunde utgå fråndetta förhållande. Del skulle underlätta arbelet och förhoppningsvis ge ettsnabbare resullal. Jag ber än en gång att fåtacka för svaret pä min fråga. Omingivande av aktiebolags verksamhetsberättelser patent-och registreringsverket Överläggningenvar härmed slutad. § 4 Om ingivandeav aktiebolags verksamhetsberättelser till patent- och registreringsverket Herrhandelsministern erhöll ordel för att besvara i (m)anmälda fräga, nr 198, och anförde: i har frågat mig omjag kan upplysa om det aktuella balansläget i vad gäller aktiebolägenseftersläpning vid ingivande av verksamhetsberättelser och vilka åigärder somvidtagits eller planerats för alt minska denna eftersläpning. Verksamhetsberättelsernaskall enligl lag vara ingivna till patent- och registreringsverket senast sjumånader efter räkenskapsårets utgång. Efter sänder verketul en påminnelse lill de aktiebolag som ej inlämnat sinaverksamhetsberättelser. Vid behov sänds en andra påminnelse ul efler ännu enmånad. Ger detta ej resullal överlämnas ärendet lill åklagarmyndighet förföreläggande av vite. Under1970-talel har antalet utsända påminnelser ökat bl. a. pä grund av den kraftigatillväxten av antalet registrerade aktiebolag. Antalet påminnelser äremellerlid inte något mått på antalet försumliga aktiebolag utan visar antaletätgärder som vidtagits för att få dessa bolag all komma in med sina handlingar. Belräffandevidtagna åtgärder vill jag nämna att påminnelseförfarandet gjordes effektivareår 1970 genom all de tidigare hell rutinerna överfördes pä data. År1973 böriade verket att sända ut en andra pä- Omingivande av aktiebolags verksamhetsberättelser till patent-och registreringsverket minnelse för attytterligare öka effekten. Förall få ett effektivare förfarande vid föreläggande och utdömande avvite har regeringen i propositionen med förslag till ny aktiebolagslag m. m.föreslagit all denna funktion skall utövas av patent-och registreringsverket. HenBJÖRCK i (ni): Jag ber att få tacka handelsministern för svaret pä min fråga. Som sägsi svaret skall från räkenskapsårets utgång bolagetsräkenskapshandlingar inges till paienlverkel. Att sä verkligen skerärväsentligt. a. fär man härigenom inom industri och handel en möjlighet tillinformation om företag som man har affärsmässiga kontakter med. Förändras ellföretags ekonomiska ställning, kan det också leda till attaffärsförbindelsernas omfattning och karaktär förändras. Att göra en korrektbedömning härvidlag är inte alltid så lätt om man inle har någorlunda aktuellahandlingar tillgängliga. Jaghoppas att de åtgärder som handelsministern nämnde när del gällervitesföreläggandet skall leda till alt man uppnår de önskade effekterna. Jaghar emellertid en känsla av att de tidigare mindre tillfredsställandeförhållandena har berott pä att rutinerna inte varil så effeklivl utformade somman kunde önska. Jag tror att man även därvidlag måste göra en översynsamtidigt som man använder sig av del vitesföreläggande direkt fränpaienlverkel, som herr handelsministern talade om. Jag saknade en uppgift i svaret. Jag frågade om det aktuellabalanslägel. I min fråga pekade jag på att 1972 var det inte mindre än 57 600påminnelser som hade gått ut och jag undrar om handelsministern kunde medutgångspunkl frän detta ge etl svar pä hur balanslägel är . I mili svar försökle jag informera i om all anliilelpåminnelser inie är nägol män pä antalet bolag som släpar efter med inlämnandetav verksamhetsberättelser. Del kan icke avgöras hur niångadessa företag är. Vi har ell antal påminnelser ute, men tiden strömmarell antal berättelser in. Sedan finns det ett antal bolag som måste fä en andrapåminnelse innan berättelserna kommer. Ettvisst mått på så att säga den definitiva försummelsen är antalel fall somanmäls för vitesföreläggande. Vi har 40 000-60 000 påminnelser, men antaletvitesförelägganden ligger mellan 1 000 och 1 500. Detta visar effektiviteten iverkets arbete med all driva in dessa berättelser. Sedank;m man ha många olika uppfattningar om vad man nu egenlligen skall mena medeftersläpningen och balansen. Del måsle ha att göra med den tidsrymd somförlöper innan man till slut får veta vad ett visst bolag har för ställning.Detta går del inle all ge nägol entydigt mått pä, vilket jag försökle säga imilt svar. Jagtror inte del är så mycket mera alt göra när det gäller rutinerna. Möjligen kanman göra klarl för de försumliga alt de kan räka ut för efterräkningar i formav ekonomiska konsekvenser. Möjligen kan också höjningen av minimikapitalet föraktiebolag betyda all det försvinner en mängd pappersbolag eller liknande, somav en rad olika skäl har struntat i att skicka in verksamhetsberättelser. Detfinns kanske inle något av större inlresse all läsa i dem, men de harregistrerats i statistiken över antalet påminnelser. Jag tror och hoppas altlägel i den delen skall kunna förbäitras som resultat av en förändradlagstiftning. HenBJÖRCK i (m): ' Jag är fullt medveten om vad handelsministern sade i sill svar,nämligen att antalet påminnelser icke är detsamma som icke ingivna berättelser.Men vad jag frågade var uttryckligen om man med ledning av antalel påminnelserkunde komma fram till hur del aktuella balanslägel var . Herrtalman, detta är emellertid ingen avgörande fråga i och för sig. Jag hoppas attde åtgärder som handelsministern här har redovisat skall leda lill en bältresituation. Motivet för denna min önskan har jag redan klargjort. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om medlemskap i Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda fråga, nr 201, och anförde: har frägai mig om jag fortfarande häller fasl viduppfattningen att bör kvarstå som medlem i efter bankenssenaste kreditgivning till fascisfiunian i . Dennordiska representanten i riktade skarp kriiik ochröstade mot det län som lämnade till i börian av maj. Ävenen rad andra länder intog en skeptisk inställning lill lånet. Svenskaunderhandskontakter kan bedömas ha bidragit till detta. Underrådande förhållanden i med omfattande förtryck är det osannolikt allVärldsbankslån kan användas effeklivl lill förmån för det stora folkflertalet.Bankens län lill utgör därför givetvis en allvarlig belastning förförtroendet för verksamhet. Sverigesmedlemskap i måste dock avgöras mot bakgrund av en bredbedönining av organisationens politik liksom det stöd verksamheten har blandu-länderna. Även om syn på Världsbanksgruppen är längt ifränokritisk, är de angelägna om en fortsall hög aktivitet i Världsbanksgruppensverksamhet, eflersom bankgruppen är den största källan för obundeninternationell kreditgivning lill . Regeringenanser det därför rikligt att även i fortsättningen medverkar iutformningen av Världsbanksgruppens beslut. Endast genom forlsatl medlemskapkan vi främja krav på en utveckling i bankgruppen mot ökad hänsyntill strävanden lill jämlikhet och oberoende. Sker inte en sådanulveckling finns del anledning att närmare pröva omfattningen av del svenskasiödet till Världsbanksgruppen. Hen MÅBRINK (vpk): Jag tackar för svaret pä min fråga. I slulel av svaretsäger : "Endastgenom fortsatt medlemskap kan vi främja krav pä en utveckling ibankgruppen mot ökad hänsyn lill slrävanden till jämlikhet ochoberoende. Sker inte en sådan utveckling finns det anledning att närmare prövaomfattningen av det svenska stödet lill världsbanksgruppen." Dettaär en argumentation som har använts under en rad är av förelrädare förregeringspartiet. Man måste då ställa sig frågan: Vilken utveckling har skettinom ? Är del en ulveckling som har främjat strävandentill ekonomiskl oberoende och socialt framåtskridande? Sä är inle fallel, fruSigurdsen. Tvärtom följer och politik samma reaktionärainriktning som den alltid har gjort sedan bildades. ExempelvisHaiti - det kan vi läsa i pressmedelandena från - har fäll storalån bevifiade till vissa projekt. Vilken regim har ? Det behöver jag inlenärmare gå in pä, för del känner vi alla till. och ärfortfarande stora låntagare. Del senaste exemplet, somytterligare bekräftar inriktning och reaktionära politik, är de20 milj. dollar som man ger till fiiscisfiunlan i . Vilketblir dä nästa sleg? Man har diskuterat ytterligare till Chilejunlan för investeringar i koppargruvorna. Säkert kommerVärldsbanken sä småningom att bevifia dessa pengar. Jag tror inle all detdröjer så niånga månader, innan vi slår också inför detta faktum. Ochvilka är det som får dessa pengar? Ja, vi vet att under folkfrontstidennationaliserades koppargruvorna i . När hade hjälpt och deandra fascisterna till makten, lämnade man lillbaka koppargruvorna, och nuskall alltså ge de amerikanska kapitalisterna 30 mifioner lillinvesieringar för all mera effeklivl och ännu snabbare kunna exploaterachilenska folkets viktiga råvara, kopparn. Jag måste fråga: Var går gränsen,, för forisatt medlemskap? Vi har hört är alt sker inteen positiv ulveckling, dä skall pröva om sin inställning. Del har inteskell nägon positiv ulveckling. Var gär gränsen? Först lycker jag all vi skall hålla isär traditionella Världsbankslånenligl kommersiella villkor och IDA-krediter. bidrar till , dvs.Internationella utvecklingsfonden, och ger krediter på förmånliga villkor,och län utgår bl. a. lill länder som , , , Tanzaniaoch -jag nämner dem därför alt de ocksä är svenska programländer när detgäller värt direkta bistånd. Dessutom gär IDA-krediter lill ,, och . De svenska medlen går, som jag sade, till . Vi äralltså inte med och finansierar de lån som ges av till . Jagtycker all vi skall klara ut del först. Vargår gränsen, frågar . kan, om vi är med iVärldsbanksgruppen, verkar för genom all arbeia för all förändrainriktningen av politik. har vid åtskilligatillfällen, , officiellt ullalat sitt förtroende för . Senastgjordes delta, om jag skall ta ett slörre officiellt sammanhang, vid Världslivsmedelskonferenseni . Vadvi kan göra när det gäller våra ekonomiska insatser till är naturligtvisall bestämma pä vilken nivå värt bidrag skall ligga. Vi är nu inne i entreårsperiod, där vi har bundit oss för ett bistånd som rör sig om ungefär 252mifi. Vi brukar slå fasl vid sådana överenskommelser. När del ärdags för nästa päfyllnadsperiod, får vi naturligtvis ta ställning till hurstort bidraget skall bli . HenMÅBRINK (vpk): Det är riktigt som säger att man skall.skifia påVärldsbanken och i frågan om bidrag. Men banken och fonden harprecis samma styrelse - det är också viktigt att påpeka, inriktning är också densamma. När del gäller länder, somnationaliserar förelag osv. är banken såväl som restriktiva med lån. Underfolkfrontstiden nationaliserade vissa vikliga industrier. Dä ströp bankenoch långivningen till . är för , säger är de det. Vad har de för alternativ, när skulderna växer och deslår inför en katastrofal situation. De fär naturiiglvis väfia det enda somfinns, nämligen . Jag tycker att skulle kunna inrikta sig pä andraorgan, exempelvis , eller ge större bidrag till UNDP. Vore intedet ett alternativ till som borde kunna satsa pä? När man hör och andra företrädare för vänsterpartietkommunisterna i denna diskussion, fär man nästan en känsla av all om baraSverige lämnar konimer allt att bli gott och väl. Tror verkligenherr Måbrink att, om skulle träda ur Världsbanksgruppen, det skulle skeen snabb förändring bara därför all vi går ur? 2 protokoll 1975. Om tillämpningsbestämmelser beträffande lärartjänsterinom den kommunala vuxenutbildningen Densvenska regeringen uppfattar det som sä all har en uppgift all fyllagenom att vara med och försöka utöva påverkan. Sedansäger : Vad finns det för alternativ, har ingaalternativ. Men i näsla mening har kommit pä elt alternativ - somvi ocksä hoppas på - och del är . satsar ju förstagången i är 10 mifi. lill den fonden. riksdag har också ullalalsig när det gäller kapitalfonden och har sagt att man hoppas alt dess framtidakapacilel skall kunna förstärkas. har också sagl att bör dävara beredd att kommande är ytterligare öka stödet. Det blir detta riksdagensbeslut och andra överväganden som får vara avgörande förden svenskaregeringens handlande när det gäller det framtida multilaterala stödet. (vpk): Del ärnaturligtvis riktigt alt alternativet är . Men - del glömdejag säga tidigare - vad som brister är alt det finns för litet resurser i denfonden. De olika länderna ger för litet bidrag lill denna kapitalfond. Jagmenar att i stället för all ge till de 300 milj. kr. - som jag trordet handlar - skulle kunna lägga del beloppet i FN:s kapitalfond.Då skulle det finnas ett alternativ för . Jagtror naturligtvis inte all om lämnar , skulle alltplötsligt bli bra. Men det är en politisk och en moralisk fråga. regeringen kan inte i nägol fall påvisa all har kunnat påverkaVärldsbanken. Del finns inte ell enda sådant exempel. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om tillämpningsbestämmelser beträffande lärartjänsterinom den kommunala vuxenutbildningen Herr utbildningsministern erhöll ordelför alt besvara (vpk) anmälda fråga, nr 168, ochanförde: har frågat mig om jag avser all utfärda till-lämpningsbestämmelserför de nya fiänslerna i kommunernas skolväsende sä att de berörda lärarna ikommunal vuxenutbildning kan få sina anställningar fr. o. m. den . Innan den nya organisationen kan träda i krafl måste dock vissa förhandlingarföras niellan parterna, bl. a. om undervisningsskyldighet m. m. för de nyafiänslerna vid skolväsendet i kommunen. Ett förhandlingsuppdrag har lämnatslill avtalsverkel. Vidare gav regeringen iuppdrag all utfärda anvisningar för meritvärdering av de nya fiänslerna. Inomutbildningsdepartementet förbereds en förordning om de nya fiänslerna ochändringar av vissa äldre kungörelser. Förordningen kommer alt innehållabehörighetsbe- stämmelser,övergångsbestämmelser m. m. i enlighet med vad som sägs i 1975 ärsbudgetproposition och i uibildningsutskottets betänkande. Under della arbetesker samråd med berörda personalorganisationer. Överläggningarna med personalorganisationernaär ännu inte avslutade. Jag räknar med all författningen skall kunnakomma ut av trycket. (vpk): Försl ber jag all få lacka statsrådet för svaret. 1974års riksdag uttalade alt regeringen borde återkomma till med förslagom fiänster för lärare i den konimunala vuxenutbildningen inom sådan tid alt deskulle kunna träda i kraft . Medvanligt språkbruk borde "träda i kraft" i del här sammanhanget betydaatt den nya fiänsieorganisationen skulle böria fungera . Medandra ord: lärarna borde vid den angivna tidpunkten inneha fiänslerna.Tjänsterna skulle vara besatta från . 1 vafie fall borde detfinnas möjligheter all klara av lill-sällningsprocedurenoch eventuellt förordna lärarna retroaktivt . Trotsdet tidsschema som angav i sitt beslut framlade regeringen intenågol förslag om de nya lärarfiänslerna för den kommunala vuxenutbildningensbehov förrän i budgetpropositionen i är. Erfarenhetsmässigt, ochdetta torde inlé vara obekant för , är del mycketsvårt att fä reformer inom skolan alt böfia fungera från ett visstår om förslag framläggs i försl . Efteretl riksdagsbeslut om de nya fiänslerna måsle tillämpningsfö-reskrifler avolika slag utfärdas. Detta måste i det här fallel ske utomordentligt snabbt omorganisationen skall kunna böfia fungera från . Det är mycketsom måsle åtgärdas, som redan framhållits av utbildningsministern. Regeringenskall utfärda behörighetsbestämmelser, övergångsbestämmelser, bestämmelser omfyllnadsfiänstgöring m. m. skall utfärdameritvärderingsbestämmelser. Innan de här beslämmelserna kan utfärdas skallöverläggningar med personalorganisationerna äga rum. ochpersonalorganisationerna skall vidare förhandla om arbetstid m.m. för de nyafiänslerna. Sädana förhandlingar inleddes . Detär mot bakgrund av detta som jag har ställt frägan om utbildningsministernavser all utfärda tillämpningsbestämmelser för de nya fiänslerna så all berördalärare i vuxenutbildning kan få sina anställningar fr. o. m. den 1juli . Utbildningsministern har svarat ja pä den frågan. Men då villjag fräga: När avser utbildningsministern att utfärda dessatillämpningsföreskrifter? Omtillämpnings-bestämmelser beträffande lärartjänster inom den kommunalaVuxenutbUdningen Som jag sade i svaret pågår samråd med personalorganisationerna, ochde har förklarat sig till freds med den handläggning som Omfrilufts- och motionslokaler vid iFrescati jag har refererat i mittsvar. Så fort de samråden är över skall också berörda författningar utfärdas. (vpk): Jag är inte såsäker på att personalorganisationerna är till freds med handläggningen. skall lärarna inom vuxenutbildning vara placerade i denya fiänslerna, enligl beslul som har fallals här i . Man kan frägasig om dessa lärare pä nyll konimer all bli lurade på sin anslällningslryggheloch om eleverna inom den kommunala vuxenulbildningen fortfarande konimer allmissgynnas i förhållande lill elever inom andra skolformer i lärarfrågan. 1skolförordningen, där fyllnadsfiänstgöring skall annonseras, är dettavisserligen på gång, men fortfarande finns ingen som helst vägledning förkommunernas rektorer och lärare hur de skall bete sig i frågan. Dessutom skalltillämpningsföreskrifterna spridas. Lokall kan med nuvarande tidsschema dellaske försl i böfian på juni. Jaghar ytterligare en fräga att slälla: Varför har detta tagit sä ? Överläggningar med personalorganisationerna och de nödvändigaförändringar som krävs också förfatlningsinässigi tar en viss lid. I det<;aninianhang det nu gäller har personalorganisationerna och jag haftdirekta .samtal med varandra, och organisationerna har förklarat sig nöjda medhandläggningen. Överiäggningen var härmed slutad. §7 Om frilufts- och motionslokaler vid iFrescati Herrutbildningsministern erhöll ordel för all besvara ()anmälda fråga, nr 182, lill herr jordbruksministern, och anförde: har frågat chefen för vilka åtgärderdenne avser vidta för alt lösa de studerandes vid i av frilufts- och molionslokalileler. Frägan har överlämnats till mig förbesvarande. Efter samråd med chefen för , statsrådetLundkvist, får jag lämna föfiande upplysningar. Enligtde riktlinjer som lidigare godkänt, bl. a. i anslutning lillbehandlingen av propositionen 1970 om slöd lill idrotten, är slöd lillidrottsuiövning i form av idrottsanläggningar i första hand en primärkommunalangelägenhet. Delta gäller även anläggningar för den idrott som utövas avstudenter. I vissa fall kan studerandesammanslut- ningar få lån urlånefonden för studenlkärslokaler men då endast för begränsade molionsutrymmen. Enligtriksdagens beslul.år 1970 kan ett särskilt anläggningsstöd ulgå till kommunermed elt slort antal sluderande. Byggnadsstyrelsenhar redovisat elt förslag frän stiftelsen service tillmotionsanläggning i anslutning till i . I den män berördkommun, vilken i enlighet med vad jag nämnt har del primära ansvarel föridrottsanläggningar, är villig att uppföra en sådan anläggning i kansåledes regeringen pröva frågan om s. k. anläggningsstöd lill denna anläggning. OmfrUufts- och motionslokaler vid i Jag ber att fäframföra milt tack lill statsrådet för svaret. Bakgrunden lill den fråga jaghar ställt är det något egendomliga förhållande som råder påuniversitetsområdet i just när del gäller möjligheten för ungdomarnaatt bedriva idrott och motion. Universitetetär stort - 48 000 inskrivna sluderande, av vilka tusentals studerar på sammagäng. Deras enda möjlighet till inomhusidrott är en pä 200 m' med eltpingpongbord plus en grupp för sä att säga kameral verksamhet plus tvä duschar.Det är ganska påvert även sett från en sparsam moderat synpunkt. Jag hoppaslivligt alt statsrådet vill medverka till all de äntligen kan få en bättrelokal för inomhusidrott. Förhållandenaär inte mycket bättre för utomhusidrolt. Där finns ingen fotbollsplan, ingenlennisplan eller liknande. Man har Lilfiansskogen att gå i - där finns detmotionsslingor. Men där ligger Stora Skuggans skjut-fäll, som egentligen varhuvudämnet för min fråga. Det har sina risker att ha ett sådant här skjutfältinom ett friluftsområde, och det har förekomniit att rikoschetterhar slagit in i skogen. Det kan vara ganska farligt. Fråganom Stora Skuggan har lidigare varil uppe i . ladedåvarande konimunikalionsministern en proposilion med förslag attskjutanordningarna skulle flyttas för att Stora Skuggan skulle kunna användaslill rekreationsområde med anläggningar av olika slag - fotbollsplaner,hockeyplaner, tennisplaner, friidrottsplan etc.