prot · FZ0913 · 1975-12-31 00:00:00 — Om detta rättssäkerhetskrav säger nuutbildningsministern helt lakoniskt i sitt svar atl han inte kan ge mig någotentydigt svar. "Jag vill dock betona", säger utbildningsministern,"att del är angeläget att tandvårdsreformen snabbt följs upp även påutbildningssidan." Delta får väl tolkas så att tycker detär viktigt atl få dessa ändringar genomförda så snabbt som möjligt. I klartextbetyder alltså svar all de unga människor som håller påatt utbilda sig lill tandläkare utan all ha fåll säga sin mening skallpåtvingas en ändrad siu- dieordning som bl. Är delta månne symtomatiskt för det reformarbete sompågår inom uibildningsdepariemenlet? Självfallet är del angeläget atl tandvårdsreformen tryggas också genomalt utbildningen följer med i den reformverksamhet som pågår. Men vad vi nu hargjort, , är bara att se lill all vi inte förlorar tempo ireformarbetet. Vi vill så snabbt som möjligt skaffa oss det underlag sombehövs. Det är vad vi nu har bett och kanslersämbelel att lafram. Sedan skall vi ta ställning till det. Självfallet skall socialstyrelsenoch kanslersämbetet - det förväntar jag mig att ochkanslersämbelel är medveina om - överlägga med resp. berörda parter, ochsjälvfallei skall vi efter det att underlaget kommit fram diskutera det med demsom är berörda. Jag förutsätter att vi skall få möjlighetertill ett sådant samtal. Jagmenar också att det är väsentligt att de som befinner sig i en utbildning fårordentlig information om vad som händer. Det ar klart alt man under en så långutbildningstid som det här gäller kan behöva företa förändringar, mennaturligtvis skall del i så fall ske under samråd med dem som är berörda. Menjag vill understryka det angelägna i all det inle blir ett sådantstopp i arbetet på att förverkliga tandvårdsreformen all del blir till nackdelför dem för vilka den är avsedd. Jag har ansett del angeläget att få ett såfullvärdigt underlag som möjligt för att i vår kunna göra den bedömningen. HerrMOLIN (fp): Utbildningsministern försöker nu komma undan del faktum all regeringenvill genomföra en förändring i tandläkarutbildningen ulan alt ens höra deberörda genom all säga att del här gäller all la fram ett underlag för enreform. Så är det Ju inie. I propositionen -och det påminner också herrZachrisson om i sitt svar - sägs det att regeringen har lagil ställning för atlen allmäntjänsigöring i folktandvården skall införas ochatt det skall ske genom en förändring av den gällande studieordningen.Utbildningsministern har genom sitt andra anförande bekräftat att detta harskett utan någon som helst remissbehandling. LJniversiietskanslersämbeteitvingades till den extraordinära åtgärden att icke höra de odontologiskafakulteterna, och kanslersämbetet skrev att man förutsatte att regeringenskulle skicka ut förslaget på remiss i vanlig ordning. Studentkårerna hadeväntal sig alt få förslaget på remiss. Jagmåste erkänna att jag. när jag ställde min fråga, trodde att den skullebesvaras ungefär som remissbehandlingen pågick. Jag visste inte attvi skulle få en proposition som delvis redan innehöll svaret på min fråga. har sedanhan blev chef för Om de studerandes representation i regionalahögskole-kommittéer gjori endel underliga turer i remissbehandlingen - det gäller inte minst denparlamentariska beredningen om U 68. Men vi får verkligen hoppas atl det nuinte blir praxis alt man så totalt kör över de berörda alt de inie ens får enchans att säga sin mening. Med tanke på hur omvälvande förslaget är för demänniskor det berör är del någol av en rättssäkerhetsskandal alt man kanhandla på del viset. Det är fel, . De berörda parternakommer både under det att utredningen pågår i verken och efter del alt dessahar tagit fram ett material att få en chans all yttra sig och delta idiskussionen om förslaget. (Ip): Jo, men regeringen har ju redan tagitställning! Regeringen har redan tagit ställning för ett syslem där manförkortar grundutbildningen med en halv termin och efteråt lägger på ett årsobligatorisk tjänstgöring inom folktandvården. Del är del vi diskuterar. Vadär del för mening med att låta de berörda komma in med sina remissynpunkterefter det att regeringen redan har bestämt sig? Är del här symtomatiskt för dengrad av hänsyn till andras mening som man tar i ? Ärdet så atl eftersom man ändå inte bryr sig om vad andra säger, så kan man likagärna ta remissen efier del alt man har bestämt sig? Överläggningen var härmed slutad. §6 Om de studerandes representation i regionala högskolekommittéer Herr utbildningsministern erhöll ordet för aubesvara i (vpk) anmiilda fråga, 1975/76:42,och anförde: i har frågat mig om jagbeträffande de regionala organisationskommittéerna för högskolereformen ärberedd att initiera sådana förändringar i representationsprinciperna atl intestora studerandegrupper blir orepresenterade i arbetet. Vid val av studeranderepresentanter i kommittéer ochliknande är del självfallet principiellt önskvärt atl frågan om representationså långt det är möjligt löses inom "studentrörelsens" ram i samverkanmellan berörda organisationer. Enligt min mening bör man alltså för nomineringav stu-deranderepresenlanler i första hand förlita sig på de samarbetsorgan somfinns för studentkårer (motsvarande). I det aktuella fallet har vi-vänt oss till den störstasamarbetsorganisationen, (), och beil denatt i samråd med övriga centralasamarbetsorgan saml enskilda kårer, som inte medverkar i någol sådant organ,nominera studerandeföreträdare i samtliga sex regionala kommmitléer. Jaghar följt SFS:s förslag, som emellertid studentkår inle kunnal ansluta sigtill. När, som i detta fall, berörda organisationer inte kan enas om ellförslag lill studeranderepresentant är en situation som den nu uppkomnaoundviklig. Jag beklagar detta, men av de principiella skäl jag redovisat ärjag inte beredd att initiera de av i önskade förändringarnai representationsprinciperna. Omde studerandes representation i regionala högskole-kommittéer HerrSVENSSON i (vpk): Jag lackar för svaret. Vad det gäller är Ju inle bara att en helstudentkår utestängs från insyn i den konkreta utformningen av sina egnaarbetsförhållanden. Del gäller också principerna för representation ochrepresentativitet över huvud laget i sådana här sammanhang. Engrundtanke i representativa system är att alla röster skall ha lika värde, medandra ord all representationen skall vara proportionell. En annan princip ärrepresentationens universalilet, dvs. att en berörd grupp eller valkorporationi sin helhet - eller någorlunda i sin helhet - skall kunna vara representerad.Man skall då inle utesluta delar av gruppen från rättigheter som åtnjuts avandra delar. Man skall inte vid t. ex. ett universitet låta studenterna därrepresenteras av folk från en organisation som dessa studenter inte tillhöroch inte vill tillhöra. Görman det, bryter man mot principen om demokratisk, likvärdig representation.Följden blir naturligtvis en dålig förankring av beslul och diskussioner hos deberörda. All överlåta människors räll atl vara representerade på enorganisation som de inte lillhör är att införa ell slags korporativ princip. Vikänner sådana principer från bl. a. del , och principens ursprung ärinle oväntat av preussisk natur. Vi känner den t. ex. från tidigareförbundstyska regeringars metod atl låta särskilda reaktionäraflyktingorganisationer offlciellt företräda alla flyktingars intressen,oavsett om dessa flyktingar delade organisationens politiska uppfattningareller ej. har redogjort för sinaprincipiella skäl, och jag skulle då vilja fråga: Är statsrådet anhängare avdenna korporativa re-preseniationsprincip och tycker han - om vi ser det frånen mer praktisk synpunkt - att del fortsatta organisationsarbetet exempelvis iUmeå hell får sakna förankring bland alla sluderande vid ett så stortuniversitet? Det är inte så att någon studentkår har utestängts. Vad som har skett idetta fall är alt en studentkår inte har kunnat komma överens om hur representationenskall se ul, och den har avstått från att delta i samarbelel när del gäller altutse representanter. Jag beklagar det, men den erfarenhel vi har från alltfackligt arbete säger oss atl en sammanhållen facklig verksamhet är avutomordentligt stor betydelse. 2 protokoll 1975/76:13-14 Omde studerandes representation i regionala högskole-kommittéer i har en viss erfarenhet av vilka risker en splittring i denfackliga rörelsen har - att man låter olika grupper mer eller mindre la kål påvarandra. Jag tror all del också i del studentfackliga arbetet är avutomordentligt stor betydelse att man har en sammanhållen facklig verksamhet.Jag vill inte medverka till en uppsplittring av den. Därför anser jag detangeläget att alla berörda parter försöker komma överens. Flera av destudentorganisationer som finns har också lyckals få en gemensam representation. Detär ju inte bara i den regionala organisationskommitté det här är fråga om somarbetet bedrivs. En rad lokala arbetsgrupper har tillsatts, där studentkåreni , såvitt jag vet, fått en fullvärdig representation och därigenom ocksåerhållit betydande möjligheter alt påverka arbetet i den regionala kommittén. HerrSVENSSON i (vpk): Det är ingen här som har någonting emot principiellareflexioner rörande facklig enhet resp. facklig splittring. Men det handlar juinte om detta, utan om huruvida politiska myndigheter skall ha rätl att blandasig i de berördas sätt atl göra upp vilken typ av facklig organisation de villansluta sig lill. Skall politiska myndigheter ingripa för all framtvinga ellerpåverka siiuationen så, atl man får fördelar av att tillhöra en vissorganisation jämfört med all tillhöra en annan? Skall ni blanda er i detfackliga arbetet? Det tycker Jag är en felaktig princip. Att ni gjort det harföranlett den här olyckliga situationen. Denhär representalionsprincipen som gör sig till tolk för har inlebara preussiska förebilder ulan även inhemska. Denbekante riksdagsmannen i i Kröken blev en gång anklagadför att han hade medverkat till att han skapat ett val-syslem som gynnade vissapartier. i Kröken avvisade föraktfullt de anklagelserna genom altsäga all det bara var för människorna all rösta på de partier som var gynnadeav valsystemet, så skulle de få sina fulla rättigheter och deras röster skullefå den avsedda tyngden. Bortsettfrån det skämtsamma i delta inslag vill jag slutligen fråga: 1 den faktiskakonkreta situation som uppstått och med det missnöje som finns blandstudenterna vid ell stort universitet på grund av den ordning valt tror då atl del är ägnat att gagna förtroendet för delfortsatta arbetet i den här saken atl del här tillståndet f&r bli såsomherr en gång bestämt? Del är naturligtvis inte så, , all vi anser att vi skalllägga oss i vilken organisation en student vill tillhöra eller hurrepresentativiteten skall se ut. Det är precis därför vi har valt den härmetoden. Vadherr förespråkar är atl regeringen skulle sitta och välja och vrakabland de olika kårerna och bestämma vilka som skall få sitta i en sådan här kommitté.Vi har sagl till alla studenter atl de skall försöka göra upp om det här ochhitta en gemensam representation. Det har man lyckals med på alla ställen utomi och Jag beklagar detta. Men därför all man har misslyckats med detta påett enda ställe, så lycker Jag inte atl man skall gå in och genomföra någradrastiska förändringar. Sedanvill Jag upprepa alt jag tror atl den konkreta verksamhet, den direktaarbetsinsats som sker, i de lokala arbetsgrupper som regionkommittén hartillsatt ger ett utomordentligt utrymme för arbetsinsatser även förstudentkåren i . Omekonomiskt stöd för deltagande i konferensför vissa nationella minoriteter HerrSVENSSON i (vpk): har väl ändå fel när han säger all han inte har gåttin och försökt påverka dem. Det måsle han varit medveten om hela liden all hanhar gjort. Om han har vall en viss representationsprincip med hänsyn lill deförhållanden som råder i måsle han ha vetat att det skulle väckaopposition och uppfattas som någonting som fick följder och skulle varaogynnsamt för representativiteten vid det . Då måste man väl ändåsäga att har gått in och valt denna representalionsprincip påett sätt som har framkallat ett sådant resultat. Ni har alltså gått in ochpåverkat situationen på del sätt som jag sade. Ni visste alt det inte skullelyckas. Jagupprepar min fråga: Tror - med det som har skett och med denrepresentalionsmetod som har valls-atl detta kommer atl väcka förtroende blandstudentkårerna vid , som kanske har det starkaste inslaget avstudenter från arbetarklassen och inte minst har väldigt många sympatisörerlill eget parti? Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om ekonomisktstöd för deltagande i konferens för vissa nationella minoriteter Herrutbildningsministern erhöll ordet för atl besvara (vpk) den 22 okiober anmiilda fråga, 1975/76:45, och anförde: har frågat mig om jag vill medverka till en omprövningav frågan om ett svenskt ekonomiskt stöd lill ell nordiskt samedeltagande ivärldskonferensen för vissa nationella minoriteter. Fråganom stöd till konferensen har aktualiserats i två sammanhang. till Nordiska samerådels svenska sektion för de svenskasamernas dellagande i konferensen. Delta är alltså därigenom säkrat. 1 höst har samerådetssvenska sektion begärt all regeringen skall stödja med ett bidrag till konferensens arrangemangskosinader. Torsdaeen den Fråganom stöd till en konferens av delta slag bör i första hand vara " '°' regeringen i det land där konferensen hålls. Omekonomiskt (vpk): stöd för deltagande Herr talman! Jag lackar utbildningsministern för svarei. i konferens för vissa dock dess negaliva innebörd. nationella minori- Till saken hör all ägde en konferensrum påfolketingei teter I Chrisliansborg i mellan indianer och inuiis från saml grönländare och samerfrån de ire nordiska länderna angående gemensamma minoriieisproblem. Här blevman överens om all genomföra en världskonferens för auloklona minorileier.Denna världskonferens öppnades den 27 okiober i och beräknas pågå underen vecka. Enligi uppgift beslår den svenska delegationen av tre samer. Utbildningsministernssvar stämmer med de uppgifter Jag redan fått att ur samefonden har anslagits . för finansieringen av resekostnader och annat. Men dessa pengar är jutagna ur samefonden; del är ju samernas egna pengar. Det gäller dock altfinansiera arrangemangen som är förenade med en dylik världskonferens. Enligtde uppgifter jag har fåll har både och lämnat anslag vardera avstorleksordningen . har svarat nej. Man har inleangett skälen för avslaget lidigare. ger utbildningsministern denmotiveringen att det land där konferensen skall genomföras också skall svaraför kostnaderna. Givetvisär det av största intresse att nationella minoriteter i världen över som harlikartade problem kan komma samman - inte minst med hänsyn lill rätten tillland och vatten - och ges möjligheter all konferera och söka skapa ålgärder förall lösa svåra och angelägna problem. Delgäller inie någon slörre summa i den svenska budgelen, om regeringen anslog100 . som man gjort i och enligt de uppgifter jag har. Menå andra sidan skulle del ha slor betydelse för de minoriteter det är fråga omatt komma samman även i fonsätt-ningen. Ett avslag nu kan verka negativt påderas ställningstagande till att sammanträffa . Jagskulle vilja hemställa till regeringen att man omprövar sitt beslul, även omkonferensen i stort sett nu är genomförd. Jag tror som att det här i och för sig är en mycketangelägen konferens. Vi brukar när konferenser av detta slag äger rum i Sverigevara mycket generösa. Om motsvarande konferens skulle hållas i , skullevi självfallet gå in med ett direkt anslag. Det är den praxis vi har. Idet här fallet är det så att den kanadensiska regeringen ända in i 20 det sista har varit tveksam om den skulle ställasig bakom konferensen genom all ge den stöd. Dethar naturligtvis i det sammanhanget varit omöjligt enligt vår bedömning för densvenska regeringen atl gå in med ett slöd när icke värdlandets regering harvarit beredd att ge ell sådant slöd. Det har alltså varil orsaken till vårbedömning. Jagupprepar milt svar att jag anser att det i första hand är värdlandets regeringsom skall ge stöd ål konferenser av del här slaget. Överläggningenvar härmed slutad. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren attåierstående på föredragningslistan upptagna frågor skulle besvaras efterbehandlingen av ulskottsbetänkanden. §8 Föredrogs och hänvisades 1975/76:34 lillnäringsuiskoiici §9 Föredrogs och hänvisades 1975/76:7 lillcivilutskottel 1975/76:8 lilllagutskottet § 10 Föredrogs och bifölls interpellationsframsiällningen 1975/76:42. § 11 Allmänpolitiskdebatt (forts.) iVikmanshyltan (c): Trygghet är ett återkommande tema i den politiska debatten. Del är enslor och väsentlig fråga för ett lands medborgare. Genom lagstiftning på en radområden har trygghetsreformer genomförts. Trygghettill arbeie och utkomst, skydd för inkomstbortfall vid arbetslöshet ochsjukdom är väsentliga områden. Genom en vidgad sociallagstiftning söker viåstadkomma trygghet för barnfamiljerna liksom för pensionärerna. Skol- ochutbildningsfrågorna är ytterligare ett fält som har nära samband med tryggheteninför framtiden. Ylteriigare områden kan nämnas. Trotshela denna utbyggnad av en rad reformer finner vi ändock områden där samhälletmisslyckats i sina strävanden all skapa trygghet och harmoni i tillvaron. Vadsom här avses är alkohol- och narkotikafrågorna, om vilka jag inte tvekar attsäga alt de är vårt största sociala problem, vår mest svårlösta sociala fråga idetta . Alkoholfråganbörjar också bli vår största socialmedicinska fråga. Till denna uppräkningskall också läggas alkoholens negativa roll i fråga om trafiksäkerheten. Dennaalkoholens skuldbörda i fråga om svårbemästrade samhällsproblem är väl känd.Vad som förvånar är alt dessa frågor inle ställts under debatt när vi vetvilket fruktansvärt smygande gift alkoholen ändock är. "KanDu konsten alt dricka rätt", möter oss frågan i en annonskampanj från detstatliga systembolaget. På en dubbelsida i en av våra störstafackförbundsiidningar gavs upplysningen atl det är, som det stod, systembolagetsom gärna vill lära dig konsten atl dricka räll. Avsiktenär att läsaren av annonsen med slöd av en tabell skall kunna kolla sig självoch sina alkoholvanor, se hur stor veckokonsumtionen av alkohol är. Au delfinns risker med den egna alkoholkonsumtionen framgår av att doktorn, som äravfotograferad i annonsen, med ledning av testresultet ger råd och anvisningarom hur man lämpligen bör umgås med "alkohol" i fortsättningen. Lagomtill Folknykierhetens dag publicerade Svenska Bryggarföreningenen SIFO-undersökning där del konstaterades att "mellanöl dricks alltmersällan bland ungdomen". Vid genomläsning av materialet framgick att dettavar en sanning med stor modifikation. Man startar med mellanöl ilI-12-årsåldern för att sedan övergå lill starkare drycker. I åldersgruppen14-15 år har 1971-1974 mellanölskonsumenterna minskat från 71 lill ,vinkonsumenterna har gått ned från . har emellertidandelen av 14-15-åringarna som dricker sprit ökat från till 41 %år 1974. Av det redovisade materialet framgår också att antalet storkonsumenterav mellanöl, vin och starksprit ökal kraftigt i dessa åldersgrupper. Dessabåda exempel på alkoholkonsumtionens framfart är minst sagt skrämmande, om manvet något om del smygande, vanebildande gift som alkoholen är - del må sedanvara mellanöl, viner av olika slag eller starksprit. Vilkenär då egentligen situationen i fråga om alkoholkonsumtionen? Under en långföljd av år har den svenska alkoholkonsumtionen ökat med . År 1974blev ökningen . Dentotala konsumtionen av alkohol kom därmed upp i den högsta siffra som uppnåttsunder - alkohol per invånare . Tilldetta skall också läggas konsumtionen av hem-tillverkat vin samt hembränningen,som lär vara omfattande, utan atl myndigheterna kommit lill rätta med dennaolagliga hantering. Utöveren ökad total alkoholkonsumtion har också en övergång skell tillalkoholstarkare drycker, vilket är en logisk utveckling av en ökadalkoholkonsumtion. Enannan aspekt på denna utveckling är vad som kan förmodas ske under de närmasteåren framöver. Antag atl alkoholkonsumtionen ökar lika mycket somunder 1974 - ell inte alls orimligt antagande med hänsyn till ulvecklingenunder lidigare år. Med en årlig ökningstakt av kommer totalaalkoholkonsumtion på alkohol per invånare alt 1986 ha ökat lill - en Dennorske alkoholforskaren , verksam vid institutför alkoholforskning, har i en tidskriftsartikel på grundval av ell nytt norsktmaterial kommii fram lill alt en fördubbling av den totala alkoholkonsumtionenleder till en fyrdubbling av antalet storkonsumenter av alkohol. De norskaresultaten stöds av data från både och . Delfinns därför starka skäl atl anta att samma sak kommer atl ske i underförutsättning av en fördubbling av alkoholkonsumtionen. Socialstyrelsenschef har hävdat alt antalet alkoholskadade i f n. uppgår till mellan200 000 och 300 000 personer. Om ulvecklingen av ökad alkoholkonsumtionfortsätter i samma takt som 1974 skulle del alltså innebära all år 1986kommer alt ha ca en miljon alkoholskadade personer. En miljon alkoholskadadeom - detta borde innebära en allvarlig tankeställare. Del är inte barasjukvårdsapparaten som kollapsar - hela samhället kommer i olag. Kanansvariga politiker slå handfallna länge lill inför vad som håller på alt ske?Katastrofen väntar bakom nästa kurva. Detfinns uppgifter om atl en sjättedel av vårdplatserna på våra sjukhus redan nutas i anspråk av patienter med alkoholskador - att av intagningarna lillpsykiatrisk vård beror på alkoholbesvär. I har nyligentagits fram ett material om dödlighet och överdödlighet där "skrumplever"toppar listan för samtliga dödsorsaker. Och del är endast en av de mångadödsorsaker som beror på alkoholmissbruk. Av trafikolyckor med dödlig utgånghar en tredjedel samband med al-koholförläring. Attkostnaderna försjukvården ständigt stiger och att sjukvårdsbehovet ökar är tillväsentlig del beroende av alkoholsjukdomar. Ingen är född med sådan sjukdom. Riskernamed asbesten som cancerframkallande har skakat oss alla, inle minst dennasommar. Vi är alla ense om angelägenheten av riskfria, bra arbetsmiljöer. Sanningenär dock den atl riskerna för lungcancer på grund av cigarettrökning ärmångdubbelt slörre. Och ännu farligare för hälsan är alkoholen med sin smygandepåverkan, denna alkohol som är orsaken till några tusental dödsfall per år.Listan över alkoholens roll som för-giflare och känsloavirubbare kan göraslång. Den kan fullständigas med den nedbrytande roll alkoholen har för individ,hem och familj och för samhället. Vi vet att var tionde person får och harproblem med spriten. Var och en som använder någon form av alkohol, öl, vineller starksprit, löper risker i delta avseende. Den miljöfara och denhälsofara som är förenad med alkoholen borde allmänheten upplysas om. Med enökad alkoholkonsumtion ökar alkholskadorna, som Jag redan redovisat. Delförfiutna är framtidens bästa lärare, har del sagts. Det förfiutna visar, attur ett allmänt bruk av sprit följde förfallet och förnedringen av del santmänskliga. Ur denna verklighet växte folkrörelserna - nyk- lerheisrörelsen - fram somen proteströrelse mot del bestående, ./Ö/- en helnykter livsstil. Nykterhetsrörelsensbetydelse för land och folk torde vara välkänd för alla. År1975 ärett märkesår, i fiera avseenden. Folknykierhetens dag, dennamanifestation på en alkoholfri livsföring, firades för femtionde gången. Delär motboken avskaffades och mellanölet infördes. Spårenav motbokens avskaffande och mellanölels införande är skrämmande. 1975,det är det år då vi får uppgifter om en högre alkoholförbrukning än någonsinunder hela 1900-talel. 1975är del år då återigen uttalar sig för att mellanölet skallbort från detaljhandeln. 1975är också det år då den socialdemokratiska partikongressen under "glam ochskratt", för all citera en socialdemokratisk skribent, beslöt atl varjekommun i jämlikhetens tecken skall ha en egen sysiembo-lagsbuiik.