prot · FY0952 · 1975-12-31 00:00:00 — Vii har fått gehör för åtskilliga synpunkter som vi tycker ärvikliga. Jag skall bara nämna etl par exempel, som jag vill notera somglädjande, nämligen dels höjningen av anslaget lill Adoplionscenl-rum med . utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen, della pä grund av enmotion som jag har väckt tillsammans med några andra ledamöter, dels höjningenav S:t Lukassiiftelsens anslag med anledning av den moiion som har väckts avKersti m. fl. Vi lycker att det är värdefullt all utskollet har velat gåmed pä den sistnämnda höjningen. Den innebär ell ökat stöd åt stiftelsensverksamhet, som san- Avstörre räckvidd är kanske den myckel ingående behandling ulskottet har givitavsnittet om hälsovärdsupplysning. Utskollet föreslär en avsevärd höjning avdet anslagel, och jag skall be all fä ägna några ord ål den saken. Ibudgetpropositionen kan man läsa föfiande - del är socialministern som harordet: "Som framgår av vad jag anfört i av-sniitsinledningen anser jag detangelägel all ökade resurser kan ställas till förfogande förhälsovårdsupplysning. Jag förordar därför en höjning av anslagel för nästabudgetär lill 7,5 mifi. I budgetpropositionen framställs alltsåförslaget om anslagel lill F 5 Hälsovårdsupplysning som en ökning från 5,5 lill7,5 mifi. kr., men del ger ell felaktigt intryck. Om man läser motiveringenmyckel noga, finner man att det anslaget också skall räcka lillupplysningsverksamhet om abortförebyggande åtgärder och preventivmedel. Tilldet ändamålet ulgår det 4 mifi. vid sidan av det häranslagel. Deltotala anslaget lill hälsovärdsupplysning är alltså för innevarande budgetär9,5 mifi. kr., och regeringens förslag innebär i verkligheten en minskning med2 mifi. Nukan man säga att en av dessa mifioner har varit avsedd för en annonskampanj isamband med abortlagens införande, sä den kan vi bortse ifrån. Men budgeteninnebär ändå en reell minskning med 1 mifi. samiidigi som kostnadernanaturligtvis ökar. Del är inle tillfredsställande att del framställs som enresursökning. Vidaresäger socialministern i motiveringen: "Upplysningsarbetet bör inriktas påsärskilt angelägna områden. hör upplysningsverksamheten omaborlförebyggande ätgärder och om preventivmedel samt informationen omtobakens skadeverkningar. Det är också angeläget alt kunna fortsättaupplysningen i narkolikafrågan och den pågående informationen i kost- ochmolionsfrågan. Inom ramen för anslaget bör genom attitydundersökningaroch på annat sätt regelbundet mäta effekten av den upplysning som ges. "Om anslaget fått slå oförändrat, hade det i själva verket förelegat eltallvarligt hot om nedskärning av dessa verksamheter, framför allt avinformationskampanjen om kost och motion. Eftersom det har rått stor osäkerhetockså belräffande andra vikliga aktiviteter, har moiioner väckts frånåtskilliga häll. Frän folkpariiel yrkade vi att man skulle återföra anslageltill nolläge, dvs. så att del blir möjligl alt fortsätta verksamheten i reelltsamma omfattning som tidigare och att hänsyn las lill kostnadsstegringar. Delskulle i och för sig inneburit en ökning lill ungefär 9,5mifi. Därutöver föreslog vi en höjning av resurserna till information omalkohol och narkotika. Efteren ingående diskussion i utskollet har vi kunnai enas om det förslag som finnsi utskottets belänkande och som innebär att anslagel nu höjs med 1,3 mifi. kr.utöver vad som föreslås i budgetpropositionen. Det skulle innebära alt kost-och motionskampanjen i stort sett kan fullföfias oförändrad - inte riktigt meni stort sell. Vi har varit överens om all den verksamheten i viss mån harbefunnit sig i en skarv, och när man planerar nya aktiviteter skulle man fååterkomma och begära Hälso- och sjukvård, m. m. Hälso-och sjukvård, m. m. ökade resurser förkommande budgetär till dem. Jag kan hänvisa till de motioner som har väckts,bl. a. en från socialdemokratiskt häll av m. fl. om införande avnya synpunkler i kost- och mo-lionskampenjen, hur vi skall ta hänsyn lilllivsmedelssiluationen i världen, osv. Del är alltså sådant som kommer att ledalill ökningar i framliden. Del är bra att vi har kunnai uppnå del konkretaresultatet. Vidaresägs i utskottsbetänkandet all utgivningen av tidningen skall, utöver delhär anslagel, täckas av en reservalion. Vi har varit helt överens om iutskottet att om inle den reservalion skulle flnnas skall Vigörsmedelsbehov läckas genom tilläggsanslag. Slutligenbekräftar utskottet i sitt betänkande inle bara det som sägs i budgeten,nämligen alt del kommer ett förslag senare om insatser pä bred front mollobaksskadorna, ulan utskollet lämnar också den konkreta upplysningen att delkommer att innebära elt informationsanslag på 2 mifioner. Eftersom jag tidigarehar angripit den, som jag har tyckt, senfärdighet regeringen visat när detgäller tobaksinformationen vill jag gärna säga, att jag är glad åt att ettsådant här verkligt rejält anslag till informationsverksamheten nu harutlovats. Jag hoppas all även andra ätgärder kommer all vidtas. Vi fårlillfälle att återkomma till della, och därför har vi t. v. varit ense om altde moiioner som har väckts om tobaken inle nu skall leda till några ätgärder. Beträffandealkoholomrädet hänvisar utskottet till att när alkoholpoliliska uiredningensförslag framläggs, finns möjlighel all falla ytterligare beslut om resurser tillinformation om alkohol och andra bruksgifier: narkotika, sömnmedel osv. Inomden vidgade ramen har del också varit möjligt all ge en viss ökning avresurserna till information om sex och samlevnad, preven-livrädgivning ochandra aborlförebyggande åtgärder. Del är värdefullt med tanke på alt delfortfarande brister pä många håll när det gäller upplysning om de resurser förprevenlivrädgivning som kommii fram efter den nya abortlagens ikraftträdande. Närdet gäller narkomanvärden skall jag framför allt beröra en fråga som på sälloch vis är grundläggande för allt vad vi företar oss inom detta område. Detgäller behandlingsforskningen och utvärderingen av de olikabehandlingsmetoderna. Del är ju känt för alla som har sysslat med narkomanvårdpraktiskt eller politiskt all det finns räll skarpa motsättningar bland de påområdet verksamma om hur narkomanvården skall bedrivas. Eftersom den kostarganska slora summor är det angeläget all man får ell bättre underlag för attkunna la ställning lill hur dessa pengar skall användas. Ännu viktigare ärgivetvis att man pä det sättet fär möjlighet alt rädda människor som annarskommer i en katastrofsituation. Förraåret gjorde utskottet med anledning av ett par moiioner, bl. a. en fränfolkpartiet, etl mycket utförligt uttalande som jag skall be att få citera:"Det framstår emellertid för utskottet som självklart att planer på eltlångtgående nordiskt samarbete pä forskningsområdet inte får tas lill intäkt för att vi ivårt land skulle underlåta att la initiativ lill sådan behandlingsforskning somefterlyses i de båda molionerna. All forskningen inom bl. a. narkomanvården ärelt ännu relativt obearbetat område understryks i den rapport- somligger lill grund för förslaget av den delegation som skallknytas till med uppgift alt svara för en samlad bedömningav olika projekt som aktualiseras i fråga om forsknings- och utvecklingsarbetesamt försöksverksamhet inom den sociala sektorn .Som framgår bl. a. av en av är 1973 upprättadpromemoria med översikt över aktuell narkolikaforsk-ning i , vilken äravsedd all ligga till grund för bl. a. överläggningar med forskningsråd, pågårdock viss behandlingsforskning i vårt land. De i promemorian redovisadebehandlingsstudierna har emellertid den svagheten att studierna endasl ibegränsad omfattning är jämförbara sinsemellan. Av det sagda föfier enligtutskottets mening all det är nödvändigt all ytterligare initiativ las för alli vårt land fä lill stånd narkotikaforskning och då inte minst beträffandebehandlingsmetoder och deras effekt. Utskollet anser emellertid mot bakgrund avvad som anförts under avsnittet rörandeanslaget under A 3 om delegalionen för forsknings- och utvecklingsarbetesaml försöksverksamhet inom den sociala sektorn att någon åtgärd iden i molionerna upptagna frågan inte är erforderlig. Med hänsyn till storlekenav del anslag, som Kungl. Maj;l föreslagit lill forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet, är någon ytteriigare uppräkning avanslaget ej heller påkallad. Av del sagda föfier att utskottet anser all syftetmed motionerna kommer att bli tillgodosett utan någon åtgärd ianledning av dessa." Jaghar, herr talman, läst upp delta långa citat därför att jag vill visa allriksdagen ställde sig bakom kravet på en behandlingsforskning som skulle geunderlag för en utvärdering av olika behandlingsmetoder, sä att vi får bättremöjligheter att fatta beslut om var resurserna skall sättas in. Vi skulle inleheller vänta pä något nordiskt samarbete. Hurhar del nu gått? Ja, förs en mycket intressant och intensivdiskussion i om utvärderingen av narkomanvärdsforsk-ningen. Denhar delvis förts i en ton som man kan beklaga. Den är ganska hätsk. Den får denfamifiepoliliska debatt som vi förde här pä förmiddagen attframstå som någonting ät söndagsskolehållet, och det är ju inte tilltalandealt en seriös debatt i en vetenskaplig tidning förs på det sättet. Men faktumkvarstår, sedan man läst denna diskussion, att den behandlingsforskning som istort sett har utförts och legat till grund för den officiellanarkotikapoliliken den utsätts för en förödande kritik. De svar som harframförts har gjort ett myckel svagt intryck. Det har varit en serieundanflykter och sparkar på smalbenen på dem som har dristat sig att framförakritik. Den som inle är engagerad på den ena eller den andra sidan kan inteundgå alt få ell intryck av all del här är en sjuk sak och att den kritik somhar framförts är riklig, eftersom den inte bemöts på elt sakligt sätt. Hälso-och sjukvård, m. m. Hälso- och sjukvård, m. m. Dessaundersökningar har säkert gjort intryck på både ,och . Vi inom folkpariiel kan inte heller sväraoss fria, utan i vår motion föreslår vi ytterligare 100 platser i behandlingshemför bl. a. narkomaner med hänvisning till de goda resultat som man anser sig hauppnått. Viär medvetna om att utvärderingen har brister. Del var därför vi framförde vårtförslag , vilket vi också fick gehör för. Men vi vidhåller ändå värtyrkande om ytterligare 100 plalser. har ju föreslagit 250 nyaplalser, medan regeringen bara är med pä 50. Vivill emellertid understryka att del nu måsle komma till enutvärdering som är värd namnet och som ger klara besked för framtidenom den här verksamhetens resultat. Man får inle bara slå ifrån sig och säga attdel är etl alltför begränsat synsätt, när man vill studera om patienterna ärdrogfria. Det går inle att hänvisa lill allmänna resonemang, det ger barainlryck av att man inle har några goda resultat all redovisa. Den attityd somsocialstyrelsen har visat i massmedia är inte förtroendeingivande. Här måstelill ell omlänkande, om del som socialutskottet begärde skallinfrias. Jag ber att fä yrka bifall lill reservationen 16 som gällerytterligare 100 platser. Ireservationen 15 föreslår jag all det, när fyllerislraffutredningens förslagförverkligas, ocksä skall komma etl förslag lill stöd för kommunerna altinrätta akutkliniker för alt ta hand om fyllerister. Huvudprincipen i förslagetanslöt sig lill och beställde av regeringen etl förslag,att den här gamla utredningen nu änlligen skall plockas fram och görasverklighet av. behandlas frågan i justitieutskottet, och jag skall därförinle fördjupa mig i den. Skall vi ha en humanitär behandling av alkoholskadadekan vi inte bibehålla fylleristraffet, del är orimligt. Del tror jag vi ärense om, i vafie fall i socialulskotlel. Ireservationen 17 föreslår ylleriigare satsriing på personalutbildninginom narkomanvården, och i reservaiionen 19 tar vi upp förslag lill ökadsatsning på länkrörelser och andra organisalioner för arbete bland narkomaneroch alkoholskadade. Dethär anslagel är i någon män förvirrande. påpekade att det äruppdelat på olika delar. Egentligen är det tre olika anslag. Jag kan inleansluta mig lill tanken att man skall slå ihop dem. Jag tror inte man vinnernågot på del, utan bara möjligen riskerar att del blir en minskning avresurserna för organisalioner som man inle vill skall få någon minskning. Omherr vill ha en ökad satsning, hade det varit bättre att stödja värtförslag, som vill tillföra delta ändamål ytterligare resurser. Vi föreslär althela anslagel skall höjas till 7 mifioner. Genomdel yrkandet tillgodoses också yrkandet i motionen av om utrymmeför ökade bidrag till den s. k. RIA-verksamhelen. Vimenar också au man inom den här tredje delen av anslaget har en sektor för enviss fri försöksverksamhet med olika vårdformer hos både kommuner ochorganisationer. Vi anser att man bör stimulera flera kommuner an ta efter deansträngningar som har gjorts i med rehabilitering av hemlösa män.Men jag vill tillägga att också i del här fallet är det nödvändigt alt, när enverksamhet kommit i gäng, ta in som en del i planeringen hur man skall värderaresultaten av det arbeie som utförs. Lika lite när det gäller de här frivilligaorganisationerna som när del gäller terapeutiska samhällen och behandlingshem ikommunernas regi kan del i längden vara fråga om alt man bara skall kvitteraul pengar för en verksamhet som man inte kan påvisa några resullal frän. Vistöden förslaget om en fastare form för vuxenundervisningen för psykisktutvecklingsstörda. Del har begärt. Och det är verkligen dagsatt ge de psykiskt utvecklingsstörda det erkännandet alt deras vuxenutbildningockså skall ha en fast form. Del är ändå fråga om bara en bråkdel av vad mansatsar på de icke utvecklingsstördas vuxenutbildning, varför del bara är enenkel gärd av rättvisa att det beslulel fattas. Jag yrkar alltså bifall lillreservaiionen 21. Jag ber för säkerhets skull att än en gång fä yrka bifall till samtligade reservationer där mitt namn finns med. Hälso- och sjukvård, m. m. (vpk): omkom 233 barn genom olycksfall. Det innebär att olycksfall ärden vanligaste dödsorsaken bland barn, i vissa åldersgrupper t. o. m.vanligare än alla andra dödsorsaker tillsammans. Ungefär 150 000 barn i Sverigeråkar varie år ut för ell olycksfall som kräver läkarvård. Mellan 5 000 och 10000 barn skadas så svårt att de måste läggas in på sjukhus. Barnolycksfallenmåsle alltså betraktas som etl betydande samhälls-medicinskl problem. Förutomden mänskliga tragedi en svår barnolycka innebär för barn och famifi innebärvården av alla skadade barn betydande kostnader för samhället. Att säga att vissa barn är olycksfåglar är felaktigt.Alla barn är olycksfåglar under vissa perioder av sin-utveckling. Olycksfallsker ibland på grund av dålig tillsyn men sällan pä grund av slarv ellernonchalans. Man vel ännu alltför litet om barns förmåga att klara sig pä egenhand. Genom att salsa pä bra föräldrautbildning och pä en utbyggd brakollektiv barnomsorg kan man förmodligen förhindra en del olyckor. Deflesta olyckorna sker i barns lekmiljö, inne eller ute. Riskfaktorer som finnsi barnens miljö kan direkt bindas vid de flesta olyckorna. Barnen lever alltsåi en mifiö som är farlig för dem. För att kunna hindra olyckor måste man alltsågöra insatser för att radikalt förbättra barnens mifiö. Enrad initiativ har lagils inom barnskyddsomrädet under de senasie åren.Planverkets bestämmelserom barnsäkerhet i lägenheter,som trädde i kraft ,är ell stort framsteg. Men fortfarande saknas bestämmelser Hälso-och sjukvård, m. m. Det ärbra all lekmifiörädet har bildats och alt tagit sig anproblemen med produktsäkerhet. Menman löser inle alla problem med lagstiftning och en förbättrad planering. Iplanverkels föreskrifter om barnsäkerhet finns bl. a. en bestämmelse om attalla spisar skall ha lippskydd. När barnavårdscentralens sköterskor har gjorthembesök och bl. a. kontrollerat barnsäkerhelen har de också hittat lippskydd -men ofta liggande omonterade bakom spisarna. Del krävs alltså en aktivbevakning av mifion ur risksynpunkl och en uppföfining av vilka olyckor somsker. Manskulle kunna jämföra barnskyddet med arbetarskyddet. har storainsatser gjorts för att förbättra arbetarskyddet. Kraven på en god ochnågorlunda riskfri arbetsmifiö har växt sig starka. Skyddsombudens slällninghar stärkts. Barnens lekmifiö är deras arbetsplats. Men för barnen finns ingetarbetarskydd - inget barnskydd, ingen aktiv förebyggande företagshälsovård.Barn och familjer är ofta utlämnade till frivilliga och godtyckliga initiativfrån kommuner och byggherrar. Barnen borde kunna få egna skyddsombud för en aktivbevakning av barnens mifiö. Sådana är lika nödvändiga på lekplatsen som påarbetsplatsen. Ofta talas om behovet av föräldrakunskap. I det här falletskulle man kunna vända på resonemanget: Här finns nämligen en massa kunskap hosföräldrarna, som man kunde la lill vara t. ex. genom att låta dem bliskyddsombud. Förbarnskyddsarbetel saknas lokalt samordnande organ. Föräldrar som upptäckerrisker i barnens lekmifiö vel inle vart de skall vända sig. Ansvaret ärsplittrat pä en rad olika organ -t. ex. gatukontor, trafikberedning,fritidsnämnd,social centralnämnd, bostadsrättsförening, privat byggherre m. fl. Enligtbarnavärdslagen åläggs barnavårdsnämnden - numera sociala centralnämnden - altbl. "göra sig väl förtrogen med barns och ungdoms levnadsförhållandeninom kommunen" och alt "främja anordningar för bättrefritidsförhållanden för barn och ungdom". .Somligahar i denna formulering velal läsa in en skyldighet för socialacentralnämnderna all aktivt bevaka barnens lekmifiö också ur skyddssynpunkt.Lagen är dock myckel vagt formulerad, och i praktiken har skyddsaspekternalämnats ål sidan. Det enda egentliga undantaget är , som haren särskild barnolycksfallskonsuleni knuten till nämnden. Ettannat problem i det lokala barnskyddsarbetel är att del f n. saknas enfortlöpande registrering av barnolycksfall. Om en kommun skulle komma pä idénatt förbättra kommunens lekplatser och för den skull vänder sig tiil kommunenseller områdets lasarett för alt få besked om vilka lekplalsolyckor sominträffat inom kommunen eller området, så inle alt få fram sådanaupplysningar. En lokal olycksrapporlering utgör basen för alltbarnskyddsarbele. De är lika vanliga som vid mitten av 1950-talel. Intressetför problematiken har ökat. på ett mer kraftfullt sättreglera arbetet för barnskyddel på samma sätt som för arbetarskyddet. Därförkrävs också ell samordnande centralt organ, som har lill uppgift att handhaalla barnskyddsfrågorna och alt verka för registrering av barnolycksfall.Dessutom måsle barnskyddsarbetel fä en fast lokal förankring med ett ansvarigtorgan i kommunen, dit föräldrar och eventuella kommande barnskyddsombud kanvända sig. Vpkhar i molionen 1265 till årets lagt fram dessa synpunkler. Iutskottsbehandlingen avstyrks motionen med föfiande motivering: "Medhänsyn till det engagemang som redan flnns hos olika ansvariga instanser närdet gäller arbetet mol barnolycksfall" och med hänvisning lill den är 1973tillkallade barnmifiöulredningen "påkallar motionen 1975:1265 inte någonriksdagens åtgärd." Detär ju jusl della, herr lalman, all del finns sä många olika instanser som ärengagerade i barnolycksfall, ulan all något övergripande ansvar finns över alltbarnskyddsarbele, som föranlett molionen. Med della yrkar jag bifalllill reservaiionen 14. Hälso- och sjukvård, m. m. Hen i (s); Utskottet har avvisat den moiion som talar om. Det innebärinte att vi nonchalerar frågan om barnolycksfallen. Tvärtom - vi har slorrespekt för det arbete som bedrivs för alt minska barnolycksfallen, och viuttalar vär varma förhoppning om att ytterligare åtgärder skall kunna vidtasför att minska dessa. och jag föfier alltså i sak samma linje i detfallet. Utskottetunderstryker dock i sin skrivning all olika initiativ lagils för alt förbättrasilualionen pä detta område. Det bör bl. a. ske en registrering avbarnolycksfall, men eftersom det finns så slarkl engagemang hos många instanseri landet i denna fråga och enär direktiven för barnmifiöulredningen, somtillsattes 1973, upptar bl. a. uppdraget att undersöka barnenslevnadsförhållanden och föfiaklligen denna utredning kommer alt la upp fråganom barnolycksfallen i sill utredningsarbete, har ulskottet inte ansett att delfunnits anledning att tillstyrka motionen. Jag ber, herr talman, anfä yrka bifall lill utskottets förslag. FruLANTZ (vpk) kort genmäle; i sade all det inte har saknats engagemang, ochdet har jag ocksä påpekat i min motion. Det har visats ell mycket stortengagemang för dessa frågor, men del finns inle på något håll, varken centralteller lokalt, något samlat övergripande ansvar. Del är just del förhållandetsom vi har försökt komma till rätta med. Vi vill alltså ha både ell centraltsamlat ansvar, kanske knutet till , och ett lokalt samlatansvar. Vi tror alt man skulle få en bättre effekt om man gjorde så. Med ettcentralt organ skulle man också ha möjlighel till en bältre utvärdering ochkunna få reda på var man bör sälla in tyngdpunkten i kampen mol barnolycksfall.Det är också, som jag sade tidigare, mycket vikligl alt man har en övergripandere- Hälso-och sjukvård, m. m. gistrering, och även denskulle kunna handhas av etl centralt organ. Sedan tror jag att insatserna pådel lokala planet måsle kompletteras med särskilda åtgärder. Man kan t. ex.föra ul kampen mot barnolycksfall i bostadsområdena för bevakning och rapporteringlill etl enda lokall ansvarigt organ. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle; Vi är hell överens i sak och jag. Jag bara påpekar attutskottet redovisar att den utredning som tillsatts på barnmifiöområdet skallbehandla barnolycksfallen. Dä menar jag alt de önskemål som harkommer all bli tillgodosedda. i har nämnt reservationen 21, som behandlarfrågan om bidrag lill driften av särskolor. Enighet råder om altvuxenutbildningen är myckel väsentlig för de psykiskt utvecklingsstörda, menvi är kanske också överens om alt del inte är alldeles självklart°all detenbart är huvudmännnen, landstingen, som skall sköta denna vuxenutbildning.Utvecklingsstörda bör få rätt lill vuxenutbildning som alla andra, men ocksä påsamma sätt och i samma former som alla andra. Det står väl i överensstämmelsemed tanken på integration. Delär många utvecklingsstörda som myckel väl kan della i den regufiäravuxenutbildningen, och mänga deltar i den regufiära sludiecir-kelverksamhetengenom studieförbunden. Handikappades möjlighet att delta i cirkelsludier kommerall öka ytterligare genom FÖVUX-propo-sitionen 1975:23, som vi kommer allbehandla senare i . Del är, menar utskollet, viktigt att klariägga deinbördes förhållandena mellan olika former av vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda. Iproposiiionen 23, som handlar om vidgad vuxenutbildning, lar man upp studiestödetlill vuxna, och där finns en redogörelse för vad FÖVUX (försöksverksamhet medvuxenutbildning) har skrivit om handikappade och deras möjligheter att della istudiearbetet. Man skriver bl. a. att handikappade gärna blir isolerade, ochsom en föfid av della men också av andra orsaker har vuxna handikappade bristeri sin ulbildning. Därför menar FÖVUX att det behövs uppsökande verksamhet. Mankonstaterar ocksä att del finns brister på läromedelsmarknaden. Man uppleverall del finns ell akut behov av ett varierat studiematerial, anpassat lillvuxna utvecklingsstörda. Departementschefen föreslår en höjning av bidraget förproduktion av studiemedel för handikappade med , i enlighet med delförslag som FÖVUX har lämnat. Del är alltså en proposition som vi kommer attbehandla senare men som jag tycker del finns anledning all la hänsyn lill. Detär därför utskottet har skrivit.all den verksamhet som SÖ nu bedriver snart börkunna överföras i fasta former. Jag ber med delta all få yrka bifall lill utskottetsskrivning på den punklen. log uppfrågan om bidrag lill vissa hjälpmedel för han- dikappade, bl. Utskottet har lämnat en myckel utförlig redovisning överallt som hänt den senasie tiden när det gäller tillverkning av oriopediskaskor, och olika utredningar är redovisade. Men del var en sak jag reageradeemot och del var när kom in pä de långa väntetiderna.