prot · FY097 · 1975-12-31 00:00:00 — §I Herr lalmannen meddelade all lill kammaren inkommit läkarintyg för herrEriksson i , som var sjukskriven ylterligare den 20-26januari. Erforderlig ledighet beviljades. Herr lalmannen anmälde alt i ävenunder denna lid skulle tjänstgöra som ersättare för i . §2 Föredrogs och hänvisades Nr 142-144 lill lagulskollel Nr 146 och 147 lillförsvarsulskollel Nr 148 och 149 lillsoeialförsäkringsutskotlet Nr 157-160 lill ulbildningsulskollel Nr 190 till civilutskotlet §3 Föredrogs och bifölls inlerpellalionsframställningen nr 15. §4 Herr talmannen meddelade att propositionerna nr 1 och 2 skulle sällas sisl påföredragningslistan för nästkommande sammanträde. §5 Anmäldes och bordlades Nr 191 av herrWachtmeister i om en utvärdering av 1974 års temporära sänkning avmervärdeskatten 113 Nr 192 av m.fl.angående skattepolitiken Nr 193 av herrar och om vidgad rälllill insättning på skogskonto Nr 194 av . om skattelättnader för jordbruk Nr 195 av och om vidgadräll för kommun all beslämma om hundskall Nr 196 av och i omräll för handikappade all vid inkomslbeskallningen göra avdrag för vissakostnader Nr 197 av herrar i ochLothigius om ändrade skatlebeslämmelser för förvärvad rolpost Nr 198 av i m.Jl. omhöjning av del skattefria beloppet vid gåvobeskatlningen Nr 199 av omålgärder mol bulikssnalleri Nr 200 av herrar Fridoljsson och omlagstiftning rörande ekonomiskt förtal Nr201 av i m.fl. angåendevårdnaden av barn utom äktenskapet Nr202 av i Agnas m.fl. om rätl tillresekoslnadsersällning vid sjukdom i vissa fall Nr 203 av m.fl. om klassning av dens. k. sjukhussjukan som yrkessjukdom Nr 204 av m.fl. om vidgad räll förulländska medborgare till bidragsförskott Nr 205 av och iRönneberga om överförande av apoleksverksamhd på landslingen Nr 206 av i m.fl. om vidgad rälllill bilbidrag ål handikappade Nr 207 av m.fl. angående slalsbidraglill daghem, frilids-hem och familjedaghem Nr 208 av fröken och iStaffanstorp angående den uppsökande verksamhelen inom vuxenulbildningen Nr 209 av och om inrällandeav en slallig konsulentorganisation för intellektuellt utvecklingshämmadeskolelever Nr 210 av herrar och omförsöksverksamhet med förkortad utbildning för fritidspedagoger ochsocialpedagoger Nr 211 av i m. fl. angåendeansvarel för underhåll av vägar i vissa kustområden Nr 212 av i m.fl. om ökadupprustning av vägar och järnvägar Nr 213 av angående flygplats Nr214 av iMora m.Jl. Nr 215 av m.fl. angående principerna förtillståndsgivning för fjärrbusslrafik Nr 216 av herrar i ochNyhage om slopande av beslämmelsen all cykel skall vara försedd med lykta ävenunder daglid Nr 217 av in.jl. om höjl anslag för ulökning av SJ:s godsvagnsbestånd Nr 218 av herrWinberg m.fl om vidgad rätl lill transportstöd Nr 219 av iStaffanstorp om viss översyn av bestämmelserna om utsäde Nr 220 av . om ålgärder mol kollisioner mellan motorfordon och älg Nr 221 av herrOlsson i m.Jl om statsbidrag lill förvärv av buliksfaslighd i glesbygdNr 222 av m.fl angående regionalpolitiken Nr 223 av . om lagstiftning mol könsdiskriminering Nr 224 av m. fl. omslalsbidrag för uppförande av industrifastighet i vissa fall Nr 225av herrar Henmark och i om utbyggnad avhem-konsulentorganisationen §6 Anmälan av interpellationer Anmäldesoch bordlades följande inlerpellalioner som ingivils lill kammarkansliet Nr16 av () lill herr finansminislern ombe-talningsbalansproblemen på grund av de höjda oljepriserna: Den ekonomiska utvecklingen i industriländernapräglas i hög grad av den monetära oro och de slora belalningsbalansunderskottsom de kraftiga oljeprishöjningarna orsakat. Atl så är fallel understryks äveni finansplanen. Föratl della läge skall kunna bemästras fordras genomgripande internationelltsamarbele. Omfattande ansträngningar har gjorts för atl ge innehåll åt eltsådant samarbete. Olika planer har framlagls. Vid betydelsefullaförhandlingar, som jusl hållils i Washinglon, har man be-slulal all ytterligareutvidga de möjligheler IMF redan lidigare givils all bistå länder som drabbatsav särskilda belalningsbalanssvårigheler på grund av oljeprishöjningarna.Vidare har i-landsgruppen -som utsatts för de största störningarna i detinternationella betalningsväsendet - beslutat atl inrälla en myckel slor fond,avsedd all möjliggöra en betalningsbalansuljämning inom gruppen. hardeltagit i dessa olika förhandlingar. Del har rapporterats atl vi uppenbarligensom enda i-land ej givit besked om all vi önskar della i i-landsgruppens fond,och det trots de uppenbara belalningsbalansproblem som vi själva har att kämpamed. Jag hemställer all lillherr finansminislern få rikta följande frågor: Vill finansministern redogöra för de förhandlingarsom jusl hållils i Washinglon? Vilken slällning har regeringen intagit till alldella i den särskilda i-landsfonden för betalningsbalansuljämning? Nr 17 av ()lill herr juslilieministern om ADB-regislrerade personuppgifler: beslöt all uppdra ålstatistiska centralbyrån all kartlägga levnadsförhållandena i samhällel. Delhuvudsakliga syflel med en statistik över levnadsförhållandena var all belysafördelningen och utvecklingen av centrala s. k. välfärdskomponenler som eltunderlag för samhällsdebatt och reformarbete. Den beslutadeundersökningen skulle i första hand inriktas på komponenterna hälsa,utbildning, sysselsättning, ekonomi och boende. Ingenting sades i beslutet omsättet för undersökningen. SCBinkom lill datainspeklionen med redogörelse för hurundersökningen skulle läggas upp. Därvid framgick all ca 12 000 personer skulleintervjuas och all materialet skulle databehandlas. Medverkan i undersökningenskulle vara frivillig. Deuppgifler som samlas in från de intervjuade är av utomordentiigl känslig nalur.Frågan arom så intrikata personuppgifter' insamlals ochADB-regislrerats i vårt land. Del var också med slor tvekan somdalainspektionen gav SCB lillslånd atl ulföra ADB-behandlingen. Enrad villkor angavs för all ADB skulle få användas. Det kanske viktigaste rördefrågan hur länge registret skulle få finnas kvar med möjlighet lillpersonidenlifiering. Datainspektionen menade att materialet - så snart detsammanställts - skulle avidenlifieras. Del innebär i princip all personnummeroch namn tas borl ur registret. Därmed har man i prakliken omöjliggjort vidareidentifiering. Mol della besvärade sig bl. a. SCB. Myndighetenhävdade all del var väsenlligl alt behålla individanknyi-ningen för alt senareevenluelll kunna göra uppföljande undersökningar. Vidare anförde SCB altmaterialet ej längre skulle vara sekrelesskyddal om avidenlifiering företogs.Regeringen valde atl följa SCB:s linje. Materialel skall inle avidentifieras. Denhuvudsakliga argumentationen gick ut på atl "möjligheterna all få framtillfredsställande underlag för utformningen av den sociala utvecklingen ilandet skulle minska om materialel avidentifierades". Dessutom stödderegeringen i dess uppfattning alt materialet skulle mista sin sekretess ompersonnummer och namn logs bort. Om detta är följande all säga; Argumentet atlintegriteten skulle hotas om materialet avideniifierades och därmed blev offentligtär synnerligen diskutabelt, för all inle säga felaktigt. Del förutsätter atlden som vill identifiera viss person i undersökningen "bakvägen"måsle försöka göra della. Sannolikheten är dock utomordentligt lilen all imaterialet ingår så udda individer all della är möjligl mer än i något enstakafall. Denna rent hypotetiska risk måsle slällas mol de slora vinsler urinlegritelssynpunkl som man gör genom alt avpersonifiera materialet. Om detskulle komma på avvägar, så är del - borlsdl från den lidigare nämndahypotetiska risken -nämligen icke görligt atl hänföra de känsliga uppgifternalill viss person. Ylleriigareaspekter är av iniresse. Del faktum atl en person lämnar sill samtycketill all medverka i undersökningen och således lämnar en mängd uppgifler om sigsjälv och sin familj, innebär inle all vederbörande om en viss lid - säg - är lika villig all figurera i registret. Registret är dessutomsläktskapsrelaterat, vilkel gör all elt mångdubbelt slörre anlal personerberörs än de ca 12 000 som intervjuas. Vad vel vi om alla dessa individersinslällning? Genom en avidenlifiering elimineras denna typ av problem. Delär över huvud lagd nödvändigl atl ingående diskulera hur om-fallandepersonregistreringen med hjälp av ADB skall få vara inom myndigheterna, i vadgäller både statistiska ändamål och myndigheternas normala verksamhel. Avavgörande betydelse därvid är hur uppgifterna används, hur länge de lagras samli vilken mån sekretesslagen är till-lämplig. Men aldrig så goda sekretessreglerär inle skydd nog. Malerial kan komma på avvägar och missbrukas. De politiskaförhållandena kan förändras. Jag länker bl. a, på risken för en ickedemokratisk regim i landel, Beredskapsaspeklerna är också centrala i dellasammanhang. Och sisl men inle minsl: Medborgarna känner i växande utsträckningoro inför all strängt personliga uppgifler lagras inom myndighderna påADB-medium, hell oavsell om uppgifterna är sekretessbelagda. Själva del förhållandelall myndigheterna samlar och lagrar omfattande personinformation upplevs somintrång i privatlivet. Utvecklingenhar givit en omfattande och snabb utbyggnad av offentliga ADB-system.Ålskilliga myndigheter - däribland SCB - lagrar ytterst känslig information ommedborgarna på dalamedium. Tendenser lill koordinering och centralisering avsyslemen föreligger i flera sammanhang. Elt sådanl fall gäller förslaget omett centralt folkbokförings-och uppbördssyslem, någol som senareskall la ställning lill. annal rör önskemålen från myndighetshåll allintegrera studiemedelsregislrel med riksförsäkringsverkels omfattande syslem.Denna ulveckling mol alltmer omfattande och centraliserade syslem ingerallvarlig oro. Molbakgrund av vad som anförts hemställer jag om kammarens lillslånd alt tillherr justitieministern slälla följande frågor: I,Anser herr statsrådet del försvariigl ur inlegritelssynpunkl alt yllerslömtåliga personuppgifter om slora grupper medborgare lagras på datamediumunder lång lid ulan all materialel avidenlifieras? Anser herr statsrådet all en ulvidgning avsekretesskyddet för ADB-regislrerade personuppgifler inom olika myndigheter ären lillräcklig ål-gärd för atl lösa inlegritetsproblemen i sammanhanget? Hur ser herr statsrådet rent allmänt på enintegrering av slora slalliga persondalasystem, t. ex. studiemedelsregislreloch riksförsäkringsverkels syslem? Nr 18 av (vpk) lill herr arbetsmarknadsministern om sysselsättningsläget iVästernorrlands län: "Trots krisen i minskar arbetslösheleni ", löd de slora rubrikerna i landels tidningar för endasl någradagar sedan. "Samlidigl som arbetslösheten runt om i når nyaloppar så forlsäller den alt sjunka i ", utropades glädjeslrålande.Regeringen gonade sig i de siffror som senast räknalfram. Anlalel personer ulan arbele hade minskal från 68 000 lill 62000 . Självklarlär del glädjande med sjunkande arbetslöshetssiffror då del gäller landel somhelhel. Lika nedslående är del all del fortfarande finns områden som jämt ochständigt måste kämpa med slora sysselsältnings-svårighder och därarbetslöshelen är i stadigt stigande. hör och framför alllÅdalen. Delta län, som lillhör de områden i landet där avfiytlningen söderutvaril särskill markant , måste sländigl kämpa med en besvärande arbetslöshet. Enliglarbetsförmedlingarnas senasle räkning var anlalel icke sysselsatta i länet 4863 personer - en ökning med 400 , men mer än en fördubblingsedan september, då siffran var 2 321 personer. Mestprekärt är lägel i och del inre . 1 går del 7 arbelslösapå varje ledig plals. I 10, I Ange 30. I är de ickesysselsalias antal I 566, därav enbart i 789. 1 Ange kommun 300. Befolkningsantaleti Väslernorriand utgör någol över 3 96 av landels invånarantal men måste drasmed en arbetslöshet, som var över 7 96 av samtliga i landelregislrerade arbelslösa kassamedlemmar. Denegentliga arbetslöshelen är dock betydligt högre, då omkring 10 000 personersaknar fast anslällning. Av dessa är 5 280 personer föremål för olikaarbetsmarknadspoliliska ålgärder. Även denna siffra är högre än för ell årsedan. De I 000 lediga plalser som slår lill förfogande innebär 10 personer påvarje ledig plals. Härtill kommer den stora dolda arbetslösheten. Del gäller demånga som inle söker sig lill arbetsförmedlingarna, eftersom de anser delmeningslöst all söka arbele då sysselsältning inle slår all erhålla. Dennaständigt stigande och i vissa fall kalaslrofala arbetslöshet skall ses motbakgrunden av atl fåll vidkännas en om- fallandebefolkningsminskning, omkring 40 000 personer . Under åren1965-1970 försvann 10 000 arbelstillfällen. Ävenom Väslernorriand varit föremål för statsmakternas lokaliserings-politiskainsalser i form av lån och bidrag till industrier har ökning av arbetslösheteninle kunnal förhindras. De många miljonerna har i stor utsträckning satsats påföretag som meddelat all de hafl svårigheter atl behålla de anslällda. NCB iÅdalen har exempelvis erhållit 80 milj. kr. i slöd utan all del skapals någranya arbetstillfällen. Statsmakternas om-skrulna lokaliseringspolitiska ålgärderi form av lån och bidrag lill förelagen har för Västernorriands del visat siginte hålla måttet. Vadländ behöver är arbetskraftsinlensiva arbetsplatser. För all komma upp i sammayrkesverksamhetsgrad som riksgenomsnittet behövs ell omedelbarl tillskott av 8000 nya arbetstillfällen. Den dominerande industrin i -skogsindustrin - höjer stadigt sin produktion, men följden blir en ständigutslagning av arbetskraft. Den kemiska induslrin efterfrågar inle arbetskrafti samma lakl som produktionen ökar. Alltdet myckna talet om all en expansion av den offentliga sektorn skall lösasysselsättningsfrågan i landel gäller dock inle Väslernorriand och Ådalen.Ansvarel för arbdslöshelseländel i Väslernorriand kan -trots all ledande ilänsstyrelse, landsling och kommuner lidigare slälll sig välvilligalill regeringens ulflyllningskrav - inle övervältras på kommunerna ochlandstinget. Inom vårdsektorn exempelvis finns etl slorl överskott påarbetssökande. Arbetslösheten ökar inle minsl bland ungdom och kvinnor. Delmåste bli slalens uppgifl all klara sysselsättningen i ,genom slalliga arbetskraftsinlensiva industrier. Detta län har under årtiondenfåll slå lill förfogande med arbetskraft för industrierna söderut, medregeringens fulla gillande och aktiva medverkan. kan inte äveni forlsällningen behandlas på ell så slyvmoderligi säll som hillills varilfallet. Medhänvisning till del anförda anhåller jag om kammarens tillstånd atl lill herrarbetsmarknadsministern slälla följande fråga; Hurbedömer statsrådet sysselsättningsläget i , och harregeringen någon utarbetad plan över omedelbara såväl som långsikliga ålgärderför atl komma till rätla med den besvärande arbetslösheten i detta län? §7 Meddelande om fråga Meddelades atl följande fråga framställts den 17januari Nr 35 av ()till herr arbetsmarknadsministern om lagerstöd för sågverksinduslrin: Nr 7 Sedannågra månader lider den svenska sågverksinduslrin av stora ex- Fredaeen den porlsvårigheler.Ekonomiseringen av lagerhållningen har tvingat fram 17iinuari 1975 belydandepermiileringar. Mol bakgrund av del anförda vill jag fråga Meddelande om beredd att framlägga förslag till lagerslöd fråga för sågverksinduslrin för all därmed kunnaupprätthålla sysselsättningen i branschen? §8 Kammaren åtskildes .