prot · FY0976 · 1975-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokolletför . § 2 Föredrogs ochhänvisades Föredrogs civilutskottets betänkande nr 14 medanledning av propositionen 1975:1 i vad avser anslag till statistiskacentralbyrån jämte motioner. Regeringen hade i propositionen 1975:1 bilaga 9() under punkterna B 2-B 4 (s. 13-29) föreslagit riksdagenatt för budgetåret 1975:76 på driftbudgeten under sjunde huvudtiteln anvisa 1. till Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser ett förslagsanslag av , 2. till ;Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 3. till ;Utrustning ett reservationsanslag av Idetta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:404 av herrarWestberg i (fp) och i (fp), 1975:1752av m. fi. (m), vari hemställts att begärde att regeringengav i uppdrag att fullfölja utredningenangående den dolda brottsligheten, varvid kostnaderna för utredningen bordetäckas genom omdisponering av beviljade anslag samt 1975:1788 av herrarRaneskog (c) och i Ulfsbyn (c). 1. beträffandearbetsmarknadsprognoser att skulle avslå mo tionerna 1975:404 och 1788, 2. beträffande utredning om dendolda brottsligheten att skulle avslå motionen 1975:1752, 3. att på driftbudgetenunder sjunde huvudtiteln för /76 skulle Anslagtill statistiska centra/byrån a. tillStatistiska centralbyrån; Statistik, register och prognoser anvisa ett förslagsanslag av , b. tillStatistiska centralbyrån; Uppdragsverksamhet anvisa ett förslags anslag av , c. tillStatistiska centralbyrån; Utrustning anvisa ett reservationsanslag av Reservation hade avgivits av () ochfru () som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa beträffandeutredning om den dolda brottsligheten att med bifall till motionen1975:1752 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Med hänvisningtill den motivering som återfinns i reservationen i anslutning tillcivilutskottets betänkande nr 14 ber jag att få yrka bifall till reservationeni fråga. FruOLSSON i (c): betänkande nr 14 avser anslag till statistiskacentralbyrån, och här är utskottet i stort sett enigt. Det är bara på en punktsom representanterna för moderata samlingspartiet har en annan mening, nämligennär det gäller en undersökning för att kartlägga den dolda brottsligheten.Utskottet finner att en sådan undersökning i och för sig skulle varaintressant, men vi har inte varit beredda att göra de omdisponeringar somskulle vara nödvändiga för att få pengar till denna undersökning. Detär också att konstatera att reservanterna inte har funnit att några andraundersökningsobjekt skulle kunna utgå. De anvisar heller inga pengar utanöverlåter på regeringen och SCB att träffa avgörandet om vad som i så fallskulle uteslutas av övriga undersökningar. Detpågår en provundersökning, och jag tycker att det redan av det skälet kan varariktigt att avvakta och se hur den faller ut innan man anvisar medel. Omprovundersökningen har utfallit väl förutsätter jag att SCB återkommer för attfå medel. Därför, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan. Jag villgentemot civilutskottets ordförande säga att vi har anvisat medel genombesparingar i vad gäller andra anslag till , Jagtänker på vad som avhandlades här i kammaren - den dåbeslutade folk- och bostadsräkningen, som vi utan att gå miste om något väsentligtskulle kunna hoppa över och på det sättet spara 60 ä 70 milj. kr. i (c); Jag hänvisar bara till vad reservanterna själva anför i reservationen,nämligen att man överlåter till regeringen och SCB att göra omdisponering avmedel. Övedäggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrAdolfsson och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 14punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAdolfsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 245 Nej - 34 Avstår - I Punkten 3 Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs civilutskottets betänkande nr 15 medanledning av motioner rörande expropriationslagen (1972:719). Idetta betänkande behandlades motionerna 1975:301av m. fi. (m), vari - såvitt nu var i fråga (yrkandena b och c) -hemställts att beslutade b) att 2 kap. 1 §expropriationslagen med bestämmelse om tätbebyg-gelseexpropriation skulleerhålla av motionärerna föreslagen lydelse, innebärande att dylikexpropriation endast fick ske för att säkerställa att mark på skäliga villkorvar tillgänglig för tätbebyggelse och därmed sammanhängande anordningar, c) att upphäva 4 kap. 3 §expropriationslagen samt 1975:1758av m. fi. (c), vari - såvitt nu var i fråga (yrkandena 2-4) -hemställts att beslutade 2. att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om grunderna förexpropriationslagens presumtionsregel, 3. att mot bakgrund avutvecklingen av markpriserna hos regeringen begära förslag, innebärande attersättningsbedömningarna knöts direkt till intrång i pågående markanvändning, 4. att tomträtt inte längre skulleutgöra självständig expropriations-grund. 1. beträffandetomträttsexpropriation att skulle avslå motionerna 1975:301,yrkandet b i motsvarande del, och 1758, yrkandet 4, 2. beträffandetätbebyggelseexpropriation i övrigt att skulle avslå motionen1975:301, yrkandet b i vad det inte behandlats under 1, 3. beträffande presumtionsregelnsfortsatta giltighet att skulle avslå motionen 1975:301, yrkandet c, 4. beträffande bevisfrågorna vidtillämpning av presumtionsregeln att skulle avslå motionen 1975:1758,yrkandet 2, 5. beträffande grunderna förersättningsberäkningen att skulle avslå motionen 1975:1758, yrkandet3. 1. beträffandetomträttsexpropriation av i (c), herrar Åkerfeldt (c), i (fp), i (c), () och i (c) samt () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975:301, yrkandet b i motsvarande del,och 1758, yrkandet 4, skulle anta av reservanterna framlagt förslag till lag omändring i expropriationslagen (1972:719), 2. beträffandetätbebyggelseexpropriation i övrigt av () och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:301, yrkandet b i motsvarande del,som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 3.beträffande presumtionsregelns fortsatta giltighet av (m) och () somansett att utskottet under 3 bort hemställa att med bifalltill motionen 1975:301, yrkandet c, skulle a. somsin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört, b. avslåmotionen 1975:1758, yrkandet 2 - vid bifall tillreservationen nr 3 skulle utskottets hemställan under 4 förfalla -. Församhällsbyggandet och planeringen behövs ingen tvångsrätt mot enskilda partersom vill samarbeta. Den nuvarande expropriationslagen däremot ger samhälletgenom kommunen befogenheter att ingripa i renodlat markfördelningssyfte påpolitiska grunderäven mot samarbetsvilliga parter. Att enskilda företag ärberedda genomföra bebyggelse som kommunen enligt sin planering önskar utgöringet hinder för tvångsrätt. Medden nya expropriationslagen som grund och det av antagna s. k.markvillkoret utvecklas nu ett kommunalt markmonopol till byggnadsmark. Det blirdärmed omöjligt för enskilda parter att utveckla bebyggelse på enskilt ägdmark. Det kommunala markmonopolet leder till en politisk styrning av helabostadsmarknaden som kan bli mycket olycklig från konsumentsynpunkt, eftersomde politiska besluten inte kan anpassas till växlande konsumentkrav. Denkommunalisering av byggnadsmarken som därmed genomförs kan inte motiveras avkonkurrenssynpunkter, utan bottnar i renodlat politiska önskemål om styrning avbyggande och markfördelning. För att åstadkomma sunda konkurrensförhållandenpå byggnadsmarknaden räcker det att samhället har möjlighet att ingripa motstörre, monopolbildande markinnehav. Expropriationslagen i den lydelse somfanns tillgodosåg fullt ut dessa samhällsbehov att slå vakt omkonkurrensför-hållandena på byggnadsmarknaden. Enligt motiven för vår tidigarelagstiftning syftade kommunernas expropriationsbefogenheter i fråga omtätbebyggelse just till att bryta eventuella monopolsituationer på fastighetsmarknaden.Lagstiftningen i sin tidigare utformning tillgodosåg också samhällets behov avatt kunna ingripa, då markägare inte var samarbetsvilliga eller hade möjlighetatt förverkliga av samhället planerad bebyggelse. Den tidigare utformningen avexpropriationsrätten tillgodosåg således de för samhällsbyggandet relevantabehoven. Någon tvångsrätt mot samarbetsvilliga parter ansågs också ligga heltutanför tidigare tvångsbefogenheter, och reglerna om tvångsrätt var enbartinriktade på att eliminera markinnehav som verkade stagnerande från utbyggnadssynpunkt.Det kan sålunda hävdas att den nuvarande expropriationslagen sträcker sig långtutöver de behov av tvångslagstiftning som är motiverade frånsamhällsbyggnadssynpunkt. Den nuvarande lagstiftningen har utformats med ettöverdrivet mått av tvång från samhällets sida som uppenbart är meraideologiskt än praktiskt motiverat. Dennuvarande presumtionsregeln i expropriationslagen utgör enligt regeringens egnauttalanden ett undantag från principen att ge ersättning efter marknadsvärde.Regeln kommer därmed att drabba nyckfullt och. försätta sådana medborgare somutsätts för tvångsrätt i en sämre position än andra medborgare. Vid vanligafrivilliga fastighetsförvärv får ju fiertalet medborgare rätt att sälja sinafastigheter till gängse marknadspris. Presumtionsregeln strider därmed motfundamentala rättsprinciper om lika behandling av medborgarna och detgi-undläggande kravet på lika behandling inför lagen.Presumtionsregelns utformning är uppenbart ägnad att skapa en nyckfulltillämpning i praktiken, eftersom just bevissvårigheter för de enskildaparterna kan leda till att de får ersättning för sina fastigheter. Sådanabevissvårigheter kan t. ex, mycket väl leda till att fastighetsvärdenersättningsfritt överförs till samhället, trots att inga egentligainvesteringar företagits från samhällets sida som påverkat fastighetsvärdena.Det förhållandet att lagstiftningen arbetar med en presumtionsregel avbeviskaraktär till de enskilda parternas nackdel bäddar alltså förrättsosäkerhet och godtycklighet i behandlingen när det gällerexpropriationsersättningar. En lagstiftning som tillgodoser samhällets berättigadekrav på att få ersättning för nedlagda kostnader borde inte vara utformad pådetta sätt, utan grundas på rimliga hänsyn till likställdhet när det gällerbeviskrav och bevisproblem. Rimlig hänsyn till samhällets anspråk påkompensation för stadsplaneringsåtgärder och följdinveste-ringar kan fullt uttillgodoses, om samhället tillerkänns befogenhet att tillgodoräkna sigbevisligen nedlagda kostnader. Den nuvarande regeln bygger på en helt annanprincip och leder, som här framhållits, till konsekvenser som inte ärförenliga med grundläggande principer orrrlikvärdig behandling av medborgarna. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 2 och 3 vidcivilutskottets betänkande nr 15, som avgivits av moderata samlingspartietsrepresentanter i utskottet. FruOLSSON i (c); betänkande nr 15 tar upp två huvudfrågor, nämligentomträttsexpropriation och bevisbedömningen vid tillämpning av presumtionsregeln.Härtill kommer två reservationer från moderata samlingspartietsutskottsledamöter, där man framför samma meningar som vid ett fiertal andratillfällen. har också här från talarstolen framfört sammaåsikter. Beträffandetomträttsexpropriation har utskottet delats. Socialdemokraterna och vpk slårvakt om gällande lagstiftning medan ledamöterna från , ochmoderata samlingspartiet reserverat sig för att vi nu skall mönstra ut regelnur expropriationslagen. Även om bakgrunden till de anförda meningarnaredovisats utförligt i betänkandet kanske jag ändå skall ge en kortsammanfattning. Avden föreslagna bilagan till betänkandet - alltså reservanternas förslag tilllagändring - framgår också nuvarande lydelse av regeln. Den innebär attexpropriationstillstånd kan påfordras på grund av en kommuns blotta påståendeatt den i en oviss framtid ämnar upplåta en fastighet med tomträtt. Det krävsinte att fastigheten skall användas för tätbebyggelse - det skulle t. o, m.vara tänkbart att man exproprierade för att upplåta jordbruk med tomträtt. 1förarbetena har statsrådet sagt att avsikten varit att inte vidgatidigare grunder. Kritiken mot att regelns ordalydelse säger något annatbemötes med påståendet att tomträttsupplåtelse i praktiken inte blir aktuellför annat än tätbebyggelse- Det har slumpatsig så att den första ansökan om tomträttsexpropriation som kom in gällde markför handelsträdgård - såvitt jag förstår en form av jordbruksdrift - ochsålunda genast besannade farhågorna på denna punkt. majoritetår 1971 gjorde ett försök att precisera motivuttalandena och konstaterade atten förutsättning för tomträttsexpropriation var att det skulle föreligga etttätbebyggelsefall. Tomträttspåståendet skulle vara ett bevis för att detta fallförelåg. Utgången av det nu av mig nämnda ärendet kan bli ett bra test på hurbärande utskottsmotiven har varit. Om påståendet är ett bevis, kan det ju ocksåmotbevisas av omständigheterna i övrigt. Omdet nu - trots regelns vidare innebörd - inte var några andra praktiska syftenän att täcka tätbebyggelsefallen, kan man också fråga sig varför den någonsinhar skrivits in. Ett enda motiv anfördes på den punkten. Man ville, som detuttryckets av statsrådet , låta tomträttsinstitutets betydelsekomma till uttryck i expropriations-reglerna. Vi skall inte här diskuteratomträttsinstitutet. Om man nu emellertid vill betona tomträttens vikt, såförefaller det märkligt att man inte han hitta på andra sätt än att göra enregel som man själv medger inte stämmer med de egentliga avsikterna. Slutligenbör också noteras den tidigare invändningen att det rent principiellt ärfrämmande att ange en markupplåtelseform som expropria-tionsgrund. Det är ocksåpraktiskt märkligt, eftersom man i så fall måste bestämma sig på ett myckettidigt skede. Man kanske inte ens kan få någon tomträttsinnehavare. Det ärockså lagstiftningstekniskt olämpligt att ett påstående som i motiven angesersätta vanlig bevisning om en användningsavsikt skall överföras till lagtexteni form av en rättsgrund. Omnu avsikten varit att tomträttsexpropriation skulle ske på sakligt oförändradegrunder och det inte funnits några praktiska ambitioner att täcka någontingannat än tätbebyggelsefallen, så måste man fråga sig varför regeln vidhålls. Dåger ju vårt reservationsförslag precis samma praktiska möjligheter. Jag kaninte avhålla mig från att säga att jag tror att det har gått troll i ord ochatt det närmast är några för mig dunkla prestigesynpunkter som styrmajoritetens officiella syn på frågan. Men jag skulle tro att om vårreservation vinner kommer det inte att framläggas något förslag liknandedet som vi nu haft att behandla. Besvärsfrågornavid presumtionsregelns tillämpning har vi i utskottet i princip enat oss om.Jag hoppas och tror att den skrivning vi gjort på den här punkten skalluppfattas som klargörande och undanröja den oro som har funnits. Det är, tyckerjag, närmast självklart både att vi måste ha glidande beviskrav i fråga omorsakssammanhangen och att de inte får glida så långt att presumtionenupphöratt vara en presumtion. På värdeuppskattningssidan däremot kan vinaturligtvis komma nära rena sannolik helsöverväganden. Demoderata reservationerna 2 och 3 är, som jag sade förut, upprepanden avtidigare teser, och jag skall nöja mig med att helt kort beröra dem. Föralla partier utom för moderata samlingspartiet är det närmast en självklarhetatt när en kommun behöver mark måste kommunen också ha en obetingadföreträdesrätt till marken. Men det har inte, , någonting medsocialistisk ideologi att göra, som det uttrycks i reservationen, utan det äri linje med allmänt vedertagna principer att samhället, som måste svara förbostadsförsörjningen, också måste gå före enskilda intressen. Jagvill emellertid klart säga ifrån att man skall handha expropriationslagen medvarsamhet och med gott omdöme, och den skall naturligtvis endast tas till närfrivilliga avtal inte kan ingås. Förhandlingar måste alltid föregå expropriation,och jag tror att man då också i de fiesta fall kan uppnå frivillighet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan utom i vad gällertätbebyggelseexpropriation. I den delen yrkar jag bifall till reservationen 1. HerrBERGMAN i (s): Den enda punkt där jag har några invändningar mot vad utskottetsvärderade ordförande sagt är tomträttsexpropriationen. Invändningarna gällerinte beskrivningen av frågan utan närmast argumentationen. Dåtomträttsexpropriation infördes var det aldrig tal om tätbebyggelse eller inte- tomträtt gällde bara för tomtindelad mark. reform avtomträttsinstitutet kan man i princip upplåta tomträtt i alla slag avfastigheter och utan begränsning till ett visst ändamål. Så är det fortfarande.Det är mot den bakgrunden man skall läsa statsrådet uttalande omändamålsangivelsen proposition, nämligen att problemet har "enviss principiell men ringa praktisk betydelse". uttalds attavsikten varit att tillåta tomträttsexpropriation "på sakligt settoförändrade grunder". Vihar väl alla utgått från att tomträttsinstitutet i praktiken kommer attanvändas på samma sätt som förut. Utskottet uppfattade förslaget så att ocksåtomträttsexpropriation skulle förutsätta ett tätbebyggelsebehov. Formuleringengav en anvisning om ett förenklat bevisförfarande i de här fallen. Utgår man -som jag tror att både utskottets ordförande och jag gör - från kommunensobetingade företrädesrätt till tätbebyggelsemark blir reservanternasresonemang nästan akademiskt. Slutligentycker jag inte att det finns någon anledning för mig att här ta upp ett ärendesom ligger under regeringens prövning. Vi har väl våra funderingar på vilketregeringens ställningstagande kommer att bli, men jag är inte benägen attdiskutera eller anlägga synpunkter på ett ärende som prövas av regeringen. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. Överläggningen vad härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I av fruOlsson i m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 15 punkten 1 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m.n. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 158 Nej - 155 Avstår - 2 Punkten 2 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i belänkandet nr 15punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAdolfsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja- 267 Nej - 47 Avstår - 1 Punkterna 3 och 4 Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr och . och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringspropo-sition: Den som vill all kammarenbifaller civilulskottets hemställan i betänkandet nr 15 punkterna 3 och 4röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av och , Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAdolfsson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 267 Nej - 47 Avstår - 1 Punkten 5 Utskottets hemställan bifölls. betänkande nr 16 med anledning av motioner rörande förköpslagen(1967:868), I delta betänkandebehandlades motionerna 1975:300av m, fl, (m), vari -såvitt nu var i fråga (yrkandet 1 delvis) -hemställts att skulle anhålla om sådana författningsändringar sombl, a, syftade till att hyresgäster gavs förstahandsrätt vid överlåtelse avfastighet, allt i enlighet med vad i motionen anförts, 1975:301av m, fi, (m), vari -såvitt nu vari fråga (yrkandet a) - hemställtsatt beslutade upphäva förköpslagen (1967:868), 1975:303av m, fi, (vpk), vari - såvitt nu var i fråga (yrkandet C)-hemställts att beslutade att gällande förköpslag ändrades så attprövning av köpesummans skälighet kunde ske och att försäljning eller köp avbolag som ägde fastigheter skulle betraktas som likvärdigt med direktafastighetsaffärer, 1975:964 av herrAugustsson (s) och (), 1975:967 av herrarGöransson (s) och (), 1975:972 av iÖstersund m, fl. (s), (s), 1975:975av m. fl. (m), vari hemställts att skulle besluta omsådan ändring i 4 >; förköpslagen att kommun ålades alt inom viss lid lämnaförhandsbesked huvuvida den ämnade utöva förköpsräii samt 1975:1766av m. fi, (fp), vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla om förslag om lagstadgad förköpsräii för hyresgäster vidförsäljning av saneringsfastigheler i enlighet med motionens riktlinjer. 1. beträffande ett upphävande avförköpslagen (1967:868) att skulle avslå motionen 1975:301, yrkandeta, 2. beträffande förköpsräii m, m,för hyresgäster all skulle avslå motionerna 1975:300, yrkandet 1 imotsvarande del, och 1766, 3, beträffande förköp av aktier ifastighetsaktiebolag, m. m,, att skulle avslå motionen 1975:303,yrkandet C delvis, 4, beträffande förköpsrätt avbostadssociala skäl att skulle avslå motionen 1975:973, 5, beträffande förköp av fastighetför fritidsfiske att skulle avslå motionen 1975:972, 6. beträffandeprisprövning vid förköp att skulle avslå mo tionen 1975:303, yrkandet C i vad det inte behandlats under 3, 7, beträffandeutredningar om åtgärder mot markprisstegring, m. m,, alt skulle avslå motionerna 1975:964 och 967, 8. beträffandeskyldighet att lämna förhandsbesked att skul le avslå motionen 1975:975. 1. beträffandeett upphävande av förköpslagen av () och () som ansett all utskottet under 1 bort hemställa att med bifall till motionen 1975:301, yrkandet a, skulle a. som sin mening geregeringen till känna vad reservanterna anfört, b. avslåmotionerna 1975:303, yrkandet C, 964, 967, 972, 973 och 975 - vid bifall till reservationen nr 1 skulle utskottets hemställan under 3-8 och reservationerna nr 2 b, 3 och 4 förfalla -, 2, beträffandeförköpsrätt m. m, för hyresgäster a. avherr () och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:300, yrkandet 1 i motsvarande del, ochi anledning av motionen 1975:1766 som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, b, av i (fp) som ansett attutskottet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:1766 och med avslag på motionen1975:300, yrkandet I i motsvarande del, som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört. 3, beträffande prisprövning vid förköp av herrClaeson (vpk) som ansett att utskottet under 6 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:303, yrkandet C i vad det intebehandlats under 3, som sin mening gav regeringen till känna vad reservantenanfört. För/<öps/agen 4,beträffande skyldighet all lämna förhandsbesked av () och fruDiesen (m) som ansett att utskottet under 8 bori hemställa