prot · FZ0962 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag vill avslutningsvis säga att Jag inle på något sätt vill döma ul detnya syslem och de nya arbetsrutiner som arbetsförmedlingarna har fält. Men Jaganser atl det inle behöver innebära en försämring av redovisningen ochstatistiken beträffande de arbetshandikappades situation och belräffande densom söker arbele. MenJag vill poänglera, herr talman, alt den statistiska avdelningeninle är det viktigaste. Det viktigaste är naturligtvis insatserna för attväsentligt förbättra de arbetshandikappades siluaiion på arbelsmarknaden. Herrarbelsmarknadsminislern : Herr lalman! Som framgick av mitt svar var det ju inte bara en om läggning av statistiken utan en väsentlig omläggning av hela arbetsför medlingens säll att verka. Hur man skall behandla personer med han dikapp är en ideologiskt mycket vikiig fråga. har enhälligl ställt sig bakom detla syslem - alt vi inle har någon arbeisvårdsexpedilion ulan atl vi har en arbetsförmedling. Men sä har vi - vilket ställde sig bakom - en utredningsavdelning, där alla experter finns: per sonal för arbeisvård och yrkesvägledning, arbeisvårdare och arbelsför- 138 medlare. Enperson som har elt fysiskt handikapp behöver ju inte ha etl arbeishandikapp.Del finns väldigl mänga sådana personer. Varför skall de gå lillarbelsvårdsexpeditionen och bli regislrerade? Del finns ingen som helstanledning. De fär ell jobb och klarar det oberoende av sitt handikapp. Det ärbara de som den allmänna förmedlingen inte kan klara - då det fysiska ellerpsykiska handikappet är sådanl alt speciella ätgärder mäste till - som kommer ikontakt med utredningsavdelningen. Försl då finns det Ju anledning att noleraoch slalisiikföra dem - de måste Ju ha olika former av stöd. Delär inle så all man inom denna förmedlingsverksamhet har ägnal sig mindre ät dehandikappade genom omläggningen av statistiken. Jag kan garantera så inle har skell. Dessulomfanns det många i statistiken som genomgick arbetsiräning och arbeisprövningeller arbetsmarknadsutbildning. Om de hade varit anmälda påarbelsvårdsexpeditionen sä var de ocksä handikappade. Men finns de interegislrerade, ulan de finns bland andra som fär arbelsmarknadsulbildning i ensärskild åtgärdsstalisiik. Delär mycket farligt atl ur den här statistiken läsa ut atl det har blivit enförsämring för de handikappade; det är alldeles tvärtom. Syftet med omläggningenvar alltså atl man bättre skulle kunna ägna sig ät dem vilkas fysiska handikappockså medförde arbeishandikapp. På det sället skall man läsa statistiken Såsmåningom kommer vi att få fram den nya statistiken och kan använda denna. Denär inget självändamål - där delar Jag mening - ulan den skallnaturligtvis vara elt hjälpmedel för oss när del gäller alt vidta åtgärder. MenJag ser ingen som helst anledning all registrera en person av det skälel allhan har elt fysiskt handikapp dä det inle är någol hinder för del jobb hanskall utföra. Omde handikappades situation på arbetsmarknaden (vpk); När arbetsmarknadsministern nu redovisar all omläggningen är lill föralt förbällra de handikappades situation, så är jag fullkomligt överens medarbetsmarknadsministern om del. Viinom kommunisterna har Ju hela liden följt Jusl de handikappadesproblem på snart sagl alla områden och även på del här området. Det är Ju intesä konstigt om man börjar undra vart de här 30 000 människorna har tagit vägen,när man finner en sä väsentlig förändring i statistiken. Nuhar jag fått förklaringen alt del kan vara sä all de är placerade endera iarbeislräning och arbeisprövning eller i arbelsmarknadsulbildning, och jag ärgivetvis nöjd med den upplysningen. Men jag vill ändå Slälla en fråga, då jaglycker all del skulle vara viktigt att kunna följa dessa människor på eltrikligl sätt. Del vore väl värdefullt atl ha klart för sig: Hur många av de härmänniskorna har hamnat i arbelsmarknadsulbildning, hur mänga är del iarbetsiräning och hur många är det som har placerats i arbeisprövning? Det kanju ligga en risk i alt några som har kontaktsvårigheteri förhållande lill myndigheierna helt enkell har hamnat utanför, och jag anserdet vara beklagligl om så skulle ha skett. ömde handikap- Överläggningen var härmed slutad. arbetsmarknaden § 4Föredrogs och hänvisades 1975/76:111 lillkonsiitutionsutskottet §5 Föredrogs och bifölls interpellalionsframställningarna 1975/76:105-109. §6 Anmäldes och bordlades 1975/76:48 med förslagtill ändring i lagen (1929:145) om skiljemän, m. m. 1975/76:97 med förslagtill lag om gemensamt nattvardsfirande mellan och andra kristna samfund i landet 1975/76:107 om ändrade regler förbeskattning av rennäringen m.m. §7 Anmäldes och bordlades 1975/76:31 med anledning av granskningen avriksdagens ombudsmäns ämbetsförvaltning 1975 1975/76:32 med anledning av riksdagensinformationsulrednings belänkande om riksdagsinformalion lill allmänhelen 1975/76:33 med anledning av framställning ibudgetpropositionen 1976 (prop. 1975/76:100) om anslag underjustitiedepartementets verksamhetsområde för /77 till partistöd 1975/76:34 med anledning av framställning ibudgetpropositionen 1976 (prop. 1975/76:100) om anslag underjustitiedepartementets verksamhetsområde för /77 lill vissakostnader i anledning av allmänna val 1975/76:16 med anledning av propositionen1975/76:101 med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /76 såvitt avser försvarsdepartementelsverksamhetsområde 1975/76:17med anledning av propositionen 1975/76:100 såviii avser beredskapsbudget förtotalförsvaret 1975/76:13 med anledning av propositionen1975/76:101 medförslagom tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för /76såviii avser verksamhetsområde 1975/76:29 med anledningav proposilionen 1975/76:85 om godkännande av konvention om förhindrandeav havsförorening från landbaserade källor1975/76:31 med anledning av propositionen 1975/76:101 medförslagom tilläggsbudget II lillstatsbudgeten för /76 såvitt avser 1975/76:20 med anledning av propositionen1975/76:34 i vad avser förslag lill lag om ändring i lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m.m. 1975/76:21 med anledning av motion om etttotalinlegreral syslem för pappersformal, grundat pä Sl-enheler 1975/76:22 med anledning av proposilionen1975/76:100 i vad gälleran-slag inom verksamhetsområdeavseende bankinspektionen, försäkringsinspeklionen m. m. 1975/76:30 med anledning av redogörelsen /76:12för lönedelegalions verksamhet 1975/76:31 med anledning av propositionen1975/76:101 medförslagom tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /76, såvitt gällerarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde §8 Anmäldes och bordlades Moiion 1975/76:2169 av henBohman m.fl. med anledning av propositionen 1975/76:99 omteckning av aktier i §9 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellalionersom ingivits till kammarkansliet 1975/76:110 av herrBurenstam () lill herr industriministern om statliga förelag: Del är svårt all vid etl studium av den statligaförelagsgruppen finna någon genomgående princip och något genomtänkt syslem ihur denna företagsgrupp byggts upp. Motiven för olika engagemang är högst varierande:investeringar i kapitaltung industri, strukluromvandlande ingrepp,beredskapsskäl, en önskan atl satsa på basindustrier, försök atl skapa innovationsinduslri,regionalpolitiska överväganden, sysselsäUningspoliliska hänsyn, satsningarinom verksamheter med särskilda "samhällshänsyn" osv. Vissaav dessa motiv är bärande. Det förefaller emellertid som om i mängden avingrepp motiven ofta är lagade efler läglighet i syfte all möjliggöra ytterligaredirekta slalliga satsningar. Den enda systematiska önskan som kan spåras är dendoktrinära önskan all socialisera och utsträcka del statliga företagandet. Ävenom slalliga industripoliliska satsningar i vissa fall - t. ex. inomregionalpolitiken - är motiverade finns dock allvarliga risker med den typ avnäringspolitik som bedrivs. Dessa risker inryms ifunktions-sammanblandningens problematik: siaten som statsmakt fungerar illanär den har speciella hänsyn alt la till av siaten själv ägda företag ochstaten som företagare fungerar illa när de olika förelagen har all la hänsynsom ofta kan bli partipolitiskt betingade. Pådet mera förelagsekonomiska planel skall man inte underskatta de svårighetersom gör sig gällande atl leda en så brokig samling företag som den statligagruppen blivit. Erfarenheterna frän olika siora s. k. konglomerat i andraländer visar klart vilka svårigheter som föreligger. Industriministern har förnågon lid sedan i ell brev lill Statsföretag vidrört dessa ledningsfrägor menom delta brev har sedan ingel hörts. Attekonomiska påfrestningar lätt gör sig gällande visar också den nuvarandesituationen inom Statsföretag. Det synes som om industriministern i syfte allverka expansiv och dynamisk verkat för olika utvidgningar och satsningar somvarit svåra atl inrymma inom Statsföretags ram. Lönsamhet, soliditet ochlikviditet har därmed blivit allvarliga problem inom Statsföretag. Svårigheternalar sig iögonfallande ullryck i vissa problemförelag. Dit hör Sonab, Svelab, ESSBO,Uddcomb, och . Ekonomiska misslyckanden görs i mångaenskilt ägda företag, men fel-satsningarna inom Slalliga förelag måste bedömasmot bakgrund av de proklamationer om socialismens och del statliga ägandetsföreträden som den nuvarande näringspolitikens företrädare ofta utfärdar. Trotsatt påfrestningar på olika säll gör sig gällande inom del statliga företagandetföreligger omfallande planer på vidlyftiga, nya initiativ: 80, olikavalsverk och elt statligt raffinaderi för atl ta några exempel. Hurledningsfunktionerna för alla dessa projekt skall handhas, när redan denuvarande engagemangen tydligen på den punkten ställer för stora krav, äroklart. Vad man vidare har anledning atl fundera över är hur finansieringen avde statliga industriella engagemangen skall ske och hur samiidigi resurser itillräcklig utsträckning skall stå lill förfogande för enskilda förelag - ochdå särskill de mindre och medelstora företagen som inte har tillgäng lill eninternationell kapitalmarknad. Motdenna bakgrund anhåller jag all lill industriministern fä rikta följandefrågor: Hur bedömerindustriministern ekonomiska slällning Efter vilken näringspolitiskprincip äger enligl industriministern olika utvidgningar inom den slalligaföretagsamheten rum? Vilka erfarenheler drarindustriministern av misslyckandena inom olika statliga förlustbolag såsomSonab, ESSBO och ? Vilka åtgärder vidtar man föratl de anslällda i dessa förelag skall garanteras sysselsättning? Hur ser industriministern på definansieringsproblem som gör sig gällande om regeringen förverkligar olikaplaner som diskuteras på omfattande industriella slalliga satsningar utöverdel program som inryms i nyemissionen lill Slalsförelag? 1975/76:111 av herrBörjesson i (c) till herr socialministern om ändrade villkor försjukförsäkring för pensionärer: 1 olika sammanhang hävdar vi nödvändigheten av attvåra pensionärer tillförsäkras en god levnadsstandard. Så långt är ocksåenigheten dess bättre mycket slor bland de politiska partierna. Trots delta kandet inle påstås att folkpensionerna följt de allmänna inkomslsiegringarna ochinle heller att de inneburit full kompensation för prishöjningarna. Till följdhärav finns del elt otal folkpensionärer som har svårt all klara sitt livsuppehällemed den pension de fär. Delfinns emellertid anledning påtala andra omständigheter som innebär en direktdiskriminering av folkpensionärerna. De regler som gäller för sjukförsäkringenbetyder atl en folkpensionär kan erhålla sjukpenning under högsl ;vårdas han eller hon pä sjukhus utgår ersättning för sjukhusvård under högst365 dagar. Under återstoden av sill liv tvingas pensionärerna alt självabelala eventuella sjukvårdskostnader av sin folkpe;ision. Dessa bestämmelsergäller från ingången av den månad varunder den försäkrade fyllt ellerdessförinnan börjat åtnjuta ålderspension enligl lagen om allmän försäkring. Imänga enskilda fall kan detta fä hell förödande konsekvenser. Au gå miste omden lilla sjukförsäkringen och betala av sin pension de kostnader som ensjukdom vållar utöver de fastställda dagarna kan betyda au pensionärer tvingasvända sig lill del sociala och be om hjälp. För åldriga människor innebär etlsådant steg utomordentligt slora påfrestningar, och del rimmar ocksä illa medtalet om irygghel i etl välfärdssamhälle. Ävenöm vårdkostnaden är relalivi liten, t. ex. på sjukhus, är den ändå betungandeför en folkpensionär. Del kan bli hell omöjligt för denne au klara de löpandeutgifterna, såsom kostnader för bostad - om inle bostadstillägg utgår -.telefon, TV etc. Ingen lorde hävda all en pensionär i så fall bör avslå frånall ha t. ex. telefon och TV om han/hon inie klarar avgifterna. Dessa saker ärför en pensionär om möjligl viktigare från många synpunkler än för människor iaktivt arbeie. Detsynes uppenbart all en ändring av dessa "utförsäkringsbesläm-melser"snarasl företas. Den trygghel som sjukförsäkringen liksom andra försäkringarinnebär för människorna bör självfallet ocksä gälla pensionärerna. Alt blisjuk en längre lid är något som särskilt kan drabba åldriga människor. Sijälvasjukdomstillståndet kan vara påfrestande nog och får inle förvärras genomekonomiska bekymmer för hur man skall klara de utgifter del för med sig efterviss stipulerad tid. Medstöd av vad Jag anfört hemsläller jag om kammarens tillstånd atl lill herrsocialministern framställa följande fråga: beredd medverka till alt sådan ändring av de s. k.ut-försäkringsbeslämmelserna företas atl pensionärer jämställs inom sjukförsäkringenmed människor i aktivt arbele och därmed skall åtnjuta kostnadsersättning frånförsäkringen oavsett den tid sjukdomen omfallar? 1975/76:112 av herrBeigqvisi (s) lill herr handelsministern om ändrade former förföretagsrevision: har vi hafl en livlig deball omföretagsrevisorernas ställning och arbetsuppgifter. Kraven pä reformer harframför allt gällt följande: Flera förelag borde varaskyldiga alt bekosta revisor eller granskningsman. Revisorernas arbetsuppgifterborde vidgas. Revisorerna måste få en hellsjälvständig ställning gentemot företagsledningen. 1samband med den nya akliebolagslagen kommer plikten att hakvalificerad revisor att utvidgas. Alla bolag som har etl bundet egel kapitalpå I milj. kr. eller mer mäsle ha auktoriserad eller godkänd revisor. Ombolagel har tillgångar moisvarande 1 000 basbelopp eller mer än 200 anställdaeller aktier eller skuldebrev noterade pä fondbörs, måste bolaget ha enauktoriserad revisor. I direktiven lill utredningen om handelsbolag sägs allulredningen bör utgå från all del skall finnas revisor i handelsbolag. "Del är emellertid möjligt alt den nu angivna principen av prakliska skälinle kan genomföras fulll ul. Tillgången på utbildade revisorer är nämligenbegränsad." Pålång sikt är del enligl min mening önskvärt all alla företag blir skyldiga altbekosta revisor eller granskningsman. Eftersom vi har ganska ont omkvalificerade revisorer och granskningsmän mäsle vi göra målmedvetnautbildningsinsatser. Utbildningenmåste också bli mer allsidig. F. n. begränsas granskningen starkt lill deföretagsekonomiska synpunklerna. Del är aktieägarnas och fordringsägarnasinlressen som står i förgrunden. Men det viktigaste med företagens verksamhelär deras betydelse för de anställda, för orten och regionen samt för samhälleli stort. Även om dessa siörre aspekter i huvudsak får anläggas av andra änrevisorerna skall man inte bortse frånatt etl värdefullt bidrag kan lämnas av revisorerna. Inte minsl bör della gällafrågor om hur förelagen efterlever skattelagarna. Vad som här är viktigt är allrevisorerna inle bara uppmärksammar älgärder som är direkt olagliga ulan ocksåsädana åtgärder som uppenbart måste strida mot avsikterna med lagarna. Enförutsättning för en effektiv granskning i samhällets intresse är dock atlrevisorerna har en oberoende slällning gentemot förelagsledningen. I sillbetänkande Förelag och samhälle (SOU 1970:41) konstateradesamarbetsutredningen således: "Medall respekt för del sält pä vilkel åtskilliga revisorer utför sina uppdrag dock sägas att revisorer inle har den oberoende slällning som krävsför all de skall kunna ge fullödig information om de reviderade bolagen.Ägarspridningen och bolagsstämmornas alltmer formella karaktär medför bl. a.alt revisorerna om inte formellt så dock i praktiken utses av demvilkas verksamhet de skall utöva tillsyn över, nämligen styrelsen ochverkställande direktören. Detla förhållande kan enligl utredningens mening itillspetsade situationer inle erbjuda tillräckliga garantier för opartisk ochkonstruktiv revision." I lagutskottets betänkandenr 1974 sägs också: "Föratl en opartisk revision i alla lägen skall kunna garanteras, är det enligtutskotlels uppfattning angeläget atl revisorerna intar en självständigslällning inle bara i förhållande till styrelse och verkställande direktör utanocksä i förhållande lill bolagsstämman." Betänkandet godkändesenhälligl av . av antagna propositionen om ny akliebolagslag sägerstatsrådet all revisorerna mäsle inta en självständig slällning intebara i förhållande till styrelse och verkställande direktör ulan också iförhållande lill bolagsstämman. "Från denna synpunkt kan det vara ensvaghet atl del är bolagsstämmans uppgift all tillsätta revisorer. Detla kannämligen leda till atl revisorerna trots allt blir benägna att inte vid singranskning stöta sig med de aktieägare som representerar slämmomajoritelen.Della skulle kunna lala för atl uppgiften atl utse revisorer eller åtminstoneen av revisorerna borde läggas på någol utomstående organ." Dåpropositionen skrevs var frågan om offenlliga revisorer ocharbets-tagarkonsuller under beredning i industridepartementet, varförstatsrådet inte ansåg sig beredd all la slällning lill dessa frågor. Sedanavtal träffats om arbelsiagarkonsulter och ekonomikommittéer har dessa frågoremellertid kommil i ett nytl läge. Från industridepartementet synes det intevara aktuellt med förslag om speciella offenlliga revisorer. Därför är delmyckel angelägel alt ändra formerna för hur nuvarande företagsrevisorerutses. Det är hell orimligt alt revisorerna i praktiken väljs av dem som deskall kontrollera. I stället bör utse minsl en revisor i varjeförelag med skyldighet all ha revisor. Koslnaderna bör liksom hillills bärasav företagen. Mol denna bakgrund ber Jagatl lill herr handelsminislern fä slälla Villhandelsminislern ge en översikt av regeringens planer för alt reformeraförelagens redovisning och revisorernas slällning i förelagen? Ärhandelsminislern beredd atl föreslå att länsstyrelse eller annal samhällsorganskall få rätt atl utse minst en revisor i varje förelag med skyldighet att harevisor? § 10 Meddelande omfråga Meddelades all följandefråga framställts 1975/76:219av () lill herr statsrådet om siörre upplagor avstatliga ulredningsbelänkanden; Statliga utredningars betänkanden röner ofta livliguppmärksamhet i massmedia som därmed också inspirerar organisationer,institutioner och andra till debatt och förslag. Det omfattanderemissförfarandet som följer på ett utredningsförslag kräver medverkan av mångamänniskor bland såväl myndigheter som organisalioner. Med den begränsadeupplaga som dessa ofta trycks i är det utomordentligt svårt all erhållatillräckligt antal exemplar. skapar ofta slor irritation. Med anledningav detta vill Jag ställa följande fråga: Vilkaprinciper ligger lill grund för beslul om storleken på en upplaga av etlstatligt betänkande? §11 Kammaren åtskildes .