prot · FZ0945 · 1975-12-31 00:00:00 — IMönsterås kommun nere i län hade man också förutsatt altmiljöskyddslagens besiämmelserskulle uppfyllas för den där planeradeuibyggnaden av massafabriken och fabriken för vidareförädling av massan lillpapper, är del också klart att dessa krav kommer att vara tillgodoseddanär en ny fabrik sätter i gäng. Man har förloratsysselsäliningstillfällen i kommunen men räknal med atl den väntade utbyggnadenskulle kompensera dessa. Del skulle då också innebära att de kommunalainvesteringar som gjorts i bostäder, skolor och annan service skulle bliutnyttjade på del sätt de'varit avsedda för. Komplettering har också gjorts iden kommunala servicen för all möta den planerade utbyggnaden och de nyasysselsättningstillfällen den skulle medföra. Denväntade sysselsättningsökningen har varit efterlängtad. Utbyggnad avmassafabriken och dess komplettering med ett pappersbruk har beräknats gesysselsättning i en omfattning som såväl kommunen som de fackliga organisationernaanser som nödvändig för fortsatt existens och utveckling, Behovelav samspel mellan näringsliv och kommun har vuxit sig alllstarkare - det har kommunen konstaterat i sin yttrande i Länsplanering 74 - föratt man skall kunna verka för en allt bättre samhällsutveckling. Nr 45 Den råvara som den här uibyggnaden kommer atl la i anspråk finns Fredaeen den redantill stor del utan ytterligare uttag av skog-dels genom överflyttning '" råvara från det närbelägna Emsfors bruk, som bl. a. av miljöskäl lagt --------------- ner denverksamhet som krävt vedråvara, dels genom omdisponering Ändring i byggnads- avråvara i samråd med annan stor skogsindustri. Det torde vara ell lagen uttag av relativt små ytterligare kvantitetermassaved en utbyggnad av Efteralt ha hört det interpellationssvar som industriministern lämnade den 4december, och som ocksä har påmint om, vill Jag i delta sammanhangåberopa de synpunkter industriministern framförde där, nämligen atlregionalpolitiska synpunkter i framliden skall få en mer avgörande betydelsevid tillståndsgivningar för indusirietablering och utbyggnad av det slag vi nudiskuterar. Då dessulom uibyggnaden, som i Mönsierås, inte kommer all la sämyckel ytterligare träfiberråvara i anspråk all den i sin omfattning kan ansesha väsentlig betydelse för hushållningen med landels råvarutillgång, börregeringen kunna medge all den i Mönsierås planerade uibyggnadenkommer lill stånd - och della, herr lalman, även om biträderpropositionen om ändringen i 136 a ! ; byggnadslagen och civilutskottels hemställan med anledning härav. Jag ber allfå yrka bifall lill utskottets förslag. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till l:o) utskotlelshemställan, 2:o) reservationen nr 1 av m. fl. samt 3:o)reservationen nr 2 av herrar och , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering, upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering även beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarentill kontraproposition i huvudvoteringen angående civilutskottels hemställan ibetänkandet nr 8 mom. 2 antar reservationen nr 1 av m. fl.röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 2 av herrarAdolfsson och . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 113 Nej - 49 Avstår - 151 I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Formernafor nänindemansval, m. m. Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 8mom. 2 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröslningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 155 Nej - 155 . Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på att ärendetskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter pä herrtalmannens anmodan i (m) ur urnan upptog den ena avdessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservationennr 1 av m. fl. §2 Formerna för nämndemansval, m. m. betänkande 1975/76:18 med anledning av propositionen1975/76:64 med förslag till lag om ändring i m. m. jämtemotioner. I propositionen 1975/76:64 hade regeringen (iusiitiedepartemeniel) efter hörandeav lagrådet föreslagit att anta förslag lill 1. lag om ändring irättegångsbalken, 2. lag om ändring i lagen (1973:188)om arrendenämnder och hyresnämnder, 3. lag om ändring i vattenlagen(1918:523), Formernaför nämndemansval, m. m. 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring i lagen(1946:804) om införande av nya , 6. lag om ändring i lagen(1974:371) om rättegängen i arbetstvister, 7. lag om ändring i lagen(1969:246) om domstolar i fastighetsmål, 8. lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 9. lag om ändring i lagen(1971:52) om skatterätt, fastighetstaxerings-rätt och länsrätt, 10. lag om ändring iförvaltningsprocesslagen (1971:291), 11. lag om ändring i sjölagen(1891:35 s. 1), 12. lag om ändring i lagen(1974:1082) om bostadsdomslol, 13. lag om ändring i lagen(1961:262) om försäkringsdomstol. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Ipropositionen föreslås vissa ändringar i reglerna om val av nämndemän. Enminoritet inom kommunfullmäktige skall vid val av nämndeman i tingsrätt kunnapåkalla tillämpning av proportionell valmetod i de undantagsfall, där någonöverenskommelse mellan partigrupperna om fördelningen av kommunensnämndemansplatser inte kan näs. Den nuvarande sexåriga mandattiden förnämndeman behälls. En nyhet är emellertid alt hälften av nämndemännen skalltillsättas , sedan nyval av kommunfullmäktige ägt rum. Uppgiftenatt utse nämndemän i fastighetsdomstol föreslås bli överförd till landstingen.Beträffande nämndemän i fastighetsdomstol föresläs i övrigt liknandebestämmelser som för nämndemän i tingsrätt. Detsamma gäller i fråga om val avnämndemän i skatterätt och länsrätt. Ipropositionen föresläs också att tingsrätts sammansättning skall kunnaförstärkas med en juristdomare och en nämndeman vid huvudförhandling ividlyftiga brottmål. Vidare föreslås alt det religiösa inslaget i vittnesedenoch andra eder inför domstol skall tas bort. I fortsättningen skall enligtpropositionen ed avges pä heder och samvete. Förslagenom nämndemansval avses träda i krafl den . Övriga förslag avsesträda i kraft den ," I delta sammanhanghade behandlats delsde under allmänna motionstiden vid väckta motionerna 1975:20av i m. fl. (c), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla om förslag till sådan ändring av ,att rätt infördes lill proportionellt, val av nämrtdemän i tingsrätt, 1975:449av m. fl. (s), vari hemställts att hos regeringen skulleanhålla om förslag till sådana lagändringar, varigenom edgång ersattes medförsäkran på heder och samvete. 1975:1106av i m. fl. (s), vari hemställts atl riksdagenbegärde förslag av regeringen till sådan lagändring alt eden avskaffades ochatt i stället, i de fall som här avsågs, det föreskrevs att försäkran skulleavges, 1975:1116av (), vari hemställts atl hos regeringen skulleanhålla om utredning och förslag till ändring av dom-förhetsreglerna vidhandläggning av större brottmål i tingsrätterna. Formernaför nämndemansval, m. m. delsden med anledning av propositionen väckta motionen 1975/76:45 av herrar Nilssoni Agnas (m) och (), vari hemställts all hos regeringenbegärde att det religiösa inslaget i vittneseden och andra eder inför domstolskulle behållas, åtminstone som ett alternativ. 1. altriksdagen beträffande formerna för nämndemansval med an ledning av motionen 1975:20 och med bifall till propositionen 1975/76:64 skulle anta a) 4 kap. 5, 6 och 8 !;! ; i det ipropositionen framlagda förslaget lill lag om ändring i jämteingressen och övergångsbestämmelserna till lagförslaget såvitt gällde 4 kap.5-8 !;! b) förslaget till lag om ändring ivattenlagen (1918:523), c) förslaget till lag om ändring ilagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål, d) 8-10!;! ; förslaget till lag om ändring i lagen (1971:52) om skatterätt, faslighetstaxeringsrättoch länsrätt jämte ingressen och övergångsbestäm melserna till lagförslaget utom såvitt gällde II ! 2. ätt beträffandetingsrätts sammansättning i vidlyftiga brottmål med anledning av motionen1975:1116 och med bifall till propositionen skulle anta I kap. 3 och 4!;! ;samt 29 kap. 1, 3 och 6!;! ; förslaget lill lag om ändring i , 3. all belräffande edoch försäkran med anledning av motionen 1975/76:45 skulle i/e/savslå motionerna 1975:449 och 1975:1106 samt propositionen såvitt gällde a) 4 kap. 11 ! ;, 5 kap. 7 ! ;, 6kap, 2 ! ;, 36 kap. 11-15 och 21 !;! ;, 40 kap. 9 och 14 !;! ; förslaget till lagom ändring i , b) förslaget lill lag om ändring ilagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, c) förslaget till lag om ändring ibrottsbalken, d) förslagetlill lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya , e) förslagetlill lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, Oförslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Formernaför nämndemansval, m. m. g)Il ! ; förslaget till lag om ändring i lagen (1971:52) om skatlerätt,fastighetstaxeringsrätl och länsrätt, h) förslaget till lag omändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291), i) förslaget till lag om ändringi sjölagen (1891:35 s. I), k) förslaget till lag om ändring i lagen (1974:1082)om bostadsdomslol, I) förslaget lill lag om ändring i lagen (1961:262) omförsäkringsdomstol, delsge regeringen lill känna vad utskottet anfört om framläggandet av nyttlagförslag, 4.att skulle bifalla propositionen i vad den inle omfattades avutskottets hemställan under 1-3. 1. beträffande formerna förnämndemansval av fröken , herrar Larfors, i och iVisby, i Kumla samt (samtliga s) som beträffandemotiveringen ansett alt utskottets yttrande i viss del skulle ha avreservanterna angiven lydelse, 2. belräffande ed och försäkran avfröken (), herrar Larfors (s), i (s), i (s) och Lövenborg (vpk), i Kumla (s) samt () somansett atl utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen beträffande ed och försäkran med anledning av motionerna 1975:449och 1975:1106, med bifall till propositionen samt med avslag på motionen1975/76:45 skulle anta a) 4 kap, 11 ! !, 5 kap. 7 ! ;, 6kap. !, 36 kap. 11, 13-15 och 21 !;! !, 40 kap. 9 och 14!;! ; förslaget tilllag om ändring i , b) förslaget till lag om ändring ilagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, c) förslaget till lag om ändring ibrottsbalken, d) förslagetlill lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya , e) förslagetlill lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, Oförslaget lill lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, g) Il ! ; förslaget lilllag om ändring i lagen (1971:52) om skallerätt, fastighetstaxeringsrätl ochlänsrätt, h) förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291), i) förslaget till lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1), k)förslaget till lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomslol, I)förslaget lill lag om ändring i lagen (1961:262) om försäkringsdom-slol. Hen (): Två reservationer är fogade till detta belänkande. Reservalionernarymmer principiella och ideologiska -Ja, t. o. m. leologiska skäl. Förstnågra kommentarer till reservationen 1. Den handlar om nämndemansuppdraget. Vii utskottet är överens om den s. k. klämmen. Den innebär bl. a. att enminoritet skall vid val av nämndemän kunna påkalla proportionellt val. Deltahar f ö. bilrätts av samtliga remissinstanser. Om klämmen är alltså inte meratl orda. Men motiveringarna skiljer oss ål. Och del tycks inte vara enbartnyansskillnader. I så fall hade vi kunnat finna kompromisskrivningar. Men delfanns inget intresse för del hos utskottets borgerliga majoritet. Möjligen varfolkpartiets representant en aning intresserad. Denprincipiella skiljelinjen gäller synen på nämndemansuppdragels politiska natur.Den borgerliga konservativa uppfattningen är att nämndemännens politiskahemvist är helt ointressant. Del förefaller t. o. m. vara så att de anser altdel skulle vara nästan skumt att ha politiska värderingar när man fungerar somnämndeman. I betänkandet står det t. ex. på s. 26-27: "Ett ensidigtpolitiskt hemvist hos nämndemännen skulle kunna ge anledning lill misstanke attderas politiska värderingar inverkade på deras ställningstaganden i den dömandeverksamheten och därigenom" -jag understryker och därigenom -"äventyra allmänhetens förtroende för domstolarna," En sådanformulering kan uppfattas så atl allmänheten endast har förtroende förnämndemännen om de saknar politiska värderingar. Sådana tankegångar kan vireservanter verkligen inte acceptera. Självfalletdelar vi departementschefens uppfattning att garantier måste skapas mot atlnämnden får en i politiskt hänseende ensidig sammansättning. Del ärdemokratiskt väsentligt all införa ett korrektiv mot att etl parti ellerpartiblock kan utnyttja sin majoritetsställning till att utse endast egnakandidater. Men etl sådant korrektiv innebär naturligtvis inte att nämndemännenavpolitiseras. Iremissyttrandena över departementspromemorian finns några anmärkningsvärdauttryck för en konservaliv avpoliliserande myt. betonade t. ex. att nämndemansuppdragei inte har med denutsedde nämndemannens politiska hemvist att göra. o. m. alt del i propositionen skulle komma till uttryck atlnämndemansuppdraget inte på något vis har och inle heller bör få politiskkaraktär. Detär sant all nämndemansuppdraget inte är förenat med något politiskt ansvar påsamma sätt som andra politiska uppdrag är. Men det kan aldrig för osssocialdemokrater bli fråga om atl ansvaret för den politiska ideologin,ansvaret för de värderingar som är vägledande för oss, försvinner om vi blirvalda till nämndemän. Den människosyn vi har kan vi naluriigtvis inle lyftaundan. Den är tvärtom högst betydelsefull. Del är självklart sä att även deborgerliga nämndemännen har m. m. 12Riksdagens protokoll 1975/76:44-45 Formerna för näinndemansval. m. m. politiskavärderingar, Atl inbilla sig att en högerman som blir nämndemanhell plötsligt släpper sin konservativa människosyn ärgivetvis - Just inbillning. Från demokratisk synpunkt är det alltsåsjälvklart att nämndernas politiska sympatier och värderingar skall ha en spridning som i ston motsvararde åsikter medborgarna i allmänhet har. Del vore t. ex, illa om det tydligenkonservativa Domareförbundels medlemmar skulle vara omgivnaav enbari konservativa förtroendemän. Det äralltså, som departementschefen säger i propositionen, "angelägel alt garantier skapas mot att nämnden fåren i politiskt hänseende ensidig sammansättning". Med den alternativa skrivning av motiveringenlill förslaget till beslut som framgår av reservationen 1 markeras den syn på nämndemansuppdrageisom utskottets socialdemokrater hävdar.Den synen innebär alltså sammanfattningsvis dels att demokratiska garantierskapas för att ell parti eller parliblockinte skall kunna ensidigt utnyttja sin majoritetsställning, dels atl nämndemännen inte åläggs en omöjlig opolitisk värderingsutslälning. Jag yrkarbifall lill reservationen 1. Den andra reservationen behandlar det religiösa inslaget i vittneseden och andra eder inför domstol. Egentligen är del ganska märkligt att del inle finns en klarmajoritet i utskottet för propositionens förslag. Detta förslag,som innebär all det religiösa inslaget i viitneseden och andra legala edsformulär skall tas bort, har nämligen tillstyrkts av en mycket slor majoritet blandremissinstanserna. Alla remissinstanser utom två ställer sig positiva. Såväl kyrkligasom andra organ tillstyrker. Del äruppenbarligen sä alt en betydande opinion i vårt land menar att ed i fortsättningen böravläggas endast på heder och samvete. När Jag läste propositionen gjorde Jag en liten extraiakttagelse beträffande tvä speciella remissvar. Utskotlels borgerliga ledamöter hänvisar enögl endasl lill ett av dem. Båda remissvaren ärfrån : och hovrätten.Domkapitlet i slift anser atl del på västkustenfinns en kompakt uppslutning kring det nuvarande eds-formulärei. o. m. lägga till följande generella omdöme: "För hundratusentals människor i är en edsavläggelse i nuvarande form en väsentligt allvarligare sak än en försäkran påheder och samvete." Tvärtemot dellauttalar hovrätlen för Väslra Sverigealt del förefaller som om åtskilliga av de personer som avlägger viitneseden ägnarföga tanke ål edens allvarliga och högtidliga innebörd.För dessa, säger hovrätten,skulle sannolikt en försäkran på heder och samvete vara i högre grad äneden ägnad att mana lill eftertanke ochiakttagande. De som erfar hur personer i en domslolssituationreagerar har alltså en hell annan uppfaiining än det frånpraktisk domsiolsverk-samhet något periferadomkapitlet. Utskottets borgerliga ledamöterstöder sin argumentation på . Ärkebiskopentillstyrker emellertid - efter hörande av övriga biskopar som del heter när man menar biskopsmötet - att eds- avläggelse med religiöstinslag avskaffas. Som skäl hänvisar han bl. a. till det etiska krav som finns iBergspredikan. Del är främst . 5:33-37 som åsyftas. Där förkunnas att viinle skall svärja vid varken eller Jorden. Vårt tal skall vara sådanl atlja är ja och nej är nej. är ell tungt argument, iall synnerhet om man vill argumentera som ! Delkan f ö. vara värt att observera all ärkebiskopen i sitt remissvar passar påatt också framhålla all ed inför kyrklig myndighet i fortsättningen inteheller bör avläggas "vid och hans heliga ". Det ärnaluriigtvis konsekvent - etik torde få gälla även idomkapitlen! Isamband med ärkebiskopens remissvar beredning om stal och kyrkautvecklade han närmare beredningens tanke att ha edsavläggelse ochsanningsförsäkran som två likvärdiga alternativ. Ärkebiskopen reste frånkristet håll principiella betänkligheter mol brukandel av ed i olika offentligasammanhang. Han konstaterade emellertid all edgång av tradition har ansettstillåten för en krislen - om staten kräver det. 1 och med att staten intekräver edgång ulan medger ett "borgerligt" alternativ i form av sanningsförsäkran,saknas från synpunkt motiv för atl bibehålla ed som alternativ.Ärkebiskopen förordade därför dä, liksom , att sanningsförsäkran i allaoffentliga sammanhang får ersätta edsformulär. Vi lever i ett samhälle som är pluralistiskt och som hyllarreligionsfriheten. I ell sådant samhälle mäste det vara olämpligt atleds-avläggelsen vid våra domstolar sker med handen pä . Visserligen sägsdet atl edsavläggelsen "inför den allsmäklige och vid hans heligaord" särskilt vill understryka det allvarliga i vittnesmålet, men del ärorikligt att samhället pä della säll använder sig av en religiös akt. Varjesådan form av religiös handling i en sekulär samhällsfunktion är kränkande förden kristna tron. Samhällel äger enligt min uppfattning inte rätt att användareligiösa handlingar i sin maktutövning. Låtmig till delta lägga ytterligare en liten fundering. hör man kristnahävda att en försäkran pä heder och samvete i och för sig är någol värdefulltmen all den inte är så förpliktande som en ed "inför den allsmäktigeoch vid hans heliga ord". Jag förstår inte del. Enkrislens samvete kan inte lösgöras från . Försäkrar Jag som kristennågonting på heder och samvete upplever jag det sanneriigen som förpliktandeockså inför . Etl kristet samvete behöver inget yttre påtryckningsmedel. Åandra sidan - den som inte är måste uppleva en ed "inför denallsmäklige" som meningslös, eftersom han inle iror på . Heder ochsamvele begriper han sig däremol på! Jag yrkar bifall lillreservalion nr 2. Jag känner ett visst behov av atl också få ge några specielltpersonliga synpunkter på den här frågan. Jag gör del närmast därför att Jag ärkristen. Jag vänder mig alltså särskilt till de kristna Formernaför nämndemansval, m. m. m. m. vänner i denna kammare somär mina politiska motståndare. Av för mig oklar anledning upplever inte alla avoss kristendomens innersta budskap i denna fråga lika. Jagkan inte förstå alt förslaget om alt ta bort vittneseden skulle vara etl steg ien sekulariseringsprocess. Del menar motionärerna i mo-lionen 1975/76:45. handlar inle om del. Egeniligen handlar del djupast sett - för en kristenalltså - om det som pä teologiskt språk kallas försoning. Kristiförsoning i relation lill slraff Ty genom Krisli försoning är all människansskuld försonad. Detta måste påverka den kristna synen på straffet. Detfinns, herr talman, mycken teologi som försvarar straffet. Men del tragiska är,att sådan teologi blundar för alt man genom att försvara straffet i självaverket ocksä försvarar ett utstötande av människor ur gemenskapen med både Gudoch medmänniskor, Ipropositionen, på s. 92, åskådliggörs della pä elt nyktert kanslispråk:"Edgång såsom ell medel att tvinga fram sanningsenliga uppgifter ellergarantera uppfyllandet av ämbetsplikt har myckel gammall ursprung inom rälts-och slatslivet. 1 eden har sedan lång lid tillbaka ingått ell religiöst inslagvilket har kommit till uttryck i avfattningen av olika edsformulär. I dessa harregelmässigt använts ordalag som all den som går eden 'svär vid och Hansheliga ' e. d. Med äldre lids uppfattning om religionens funktion isamhällslivet har det också varit naturiigl all sanningskravel ellerämbetsåliggandel underslröks inle bara genom risk för världsligastraffpåföljder ulan även genom föreställningar om påföljder-av religiösart." Summanav en sådan teologi är följande: I stället för atl lagöverträdaren skall kännasig innesluten i rättsgemenskapen upplever han sig som utstött. Intesju gånger ulan sjuttio gånger sju gånger skall vi föriåta. Del är en centraltanke i det kristna evangeliet. har emellertid teologer ägnatmycken möda åt att vrida och vända på förkunnelse så alt den skulle bli såsamhällsbevarande ofarlig som möjligt. Den moderna kriminologins försök allförverkliga i varje fall delar av föriålelsens -dvs, all försöka seförmildrande omsiändigheier för brottslingen och den avvikande - möts alltförofta av bekymrade farhågor om normlöshel och slapphet. Fromma människor hävdar,ibland t. o. m. ihärdigare än andra, atl den felande måste få ta konsekvensernaav sina gärningar och la sill slraff sona sin brotl. De säger också, atl mandegraderar den felande genom atl bara föriåta. Detta läler för många humant ochriktigt. Mentänk - kan del vara så att en sådan reaktion bara är elt bevis på hur fast visitter i vårt skuld- och strafftänkande? Så fast atl inte ens brottslingensjälv orkar la emot evangeliet om förlåtelsen. Krislen-domen tycks ha bliviträttskipningens religion. Därför har många så svårt för atl inse hur bakväntdet är när med nådens och föriålelsens ligger pä domarensbord. Idetta anförande instämde , , i Kumlasamt (samtliga s). FruKRISTENSSON (m): Låt mig först uppehålla mig vid ordningen för val av nämndemän! Utskottetär helt enigt i sin tillstyrkan av propositionens förslag i den här delen.Anledningen lill propositionen är att man velat förhindra all en majoritetskall kunna genomdriva en ensidig politisk sammansättning av nämnden, IJuslilieuiskollel är vi alla överens om alt del är riktigt alt en minoritet ivalkorporalionerna skall kunna kräva en garanti för en bred politisk förankringbland nämndemännen. Men vi skiljer oss ät på en punkt. Det gäller fråganhuruvida ell nämndemannauppdrag skall vara förenat med elt politiskt ansvar.