prot · FZ0978 · 1975-12-31 00:00:00 — "Sankskatten, spara på utgifterna!" har jag antecknat som ett av de visdomsordsom föll från mun. Ja, i budgetfrågorna är nisannerligen inte så pigga alt spara på utgifterna. Ni är pigga på att sänkaskatten verbalt, men ni är sannerligen inte intresserade av alt se påsammanhanget mellan skatteinkomster och budgetutgifter. När det gällerbudgetutgiflerna bjuder ni över ogeneral. Eftersomjag fått ett personligt, intressant brev av , där han protesterarmot den debatt vi förde här för sedan, och eftersom han säkerligenkommer tillbaka lill del, skall Jag spara kommentaren till detta för att göraherr glad. Då kan jag få ett färskt inlägg från honom sedan vi klarat avden inledande debatten. Sedankommer jag lillbaka till alt vi i hela debatten om skatternas omänskliga bördapå det svenska folket ändå inte skall glömma bort att detla folk håller sig meden personlig konsumtion sedan skallen är betald som, per huvud, ärväsentligt bättre än vad man hittar annorstädes i vår värid. HerrSträng, säger - och det var kanske det mest fenomenala ihela hans argumentering - spekulerar i inflation och beräknar skatterna ochföljaktligen inkomsterna till statskassan på de premisserna att vi har enständigt fortgående inflation. Där har en annanuppfattning. Han lycker alt vi skall ordna problemet genom all indexregleraskatterna. Jag ulgår från att också har en annanuppfattning i bedömningarna av inflalionen - om vi nu skallanvända ullryckel "inflation" när del gäller den framlidautvecklingen. vill inte ha någon inflation. Men om hanfår regera och befria detla land, bland alla andra länder, från inflationen,vad i Herrans namn skall han då ha en indexreglering av skatterna lill? Del ärju den logiska frågan. Jag skall fortsälla allbemöta herrarna något sä när i tur och ordning. tog upp diskussionen om den kapitalistiska statens konsekvenser förmedborgarna och menade att han har lösningen i ell annal statssystem. Dekapitalistiska;länderna har misslyckats med sysselsättningen. Vi uppleverkapitalismens likgiltighet här. Jag kan ge honom delvis rätt i detla, när jagser på hur omvärlden har varit , men påståendet ärfelaktigt när det gäller vårt land eller ell av våra nordiska broderländer.Både och - arbetarstyrda - har ju skött den här poliliken sä attde beskyllningar som riktar mot kapitalistiska länder får varabeskyllningar utåt men inle mot den egna nationen. Del är således inte baravitt eller svart i den här skalan, utan där finns det också andra färger. Närvi ser på samhällssystemen som sädana är det - om jag nu skall tala enbart ivill och svart - kapiialismen moi kommunismen. Men kan vi åvägabringa och danaell samhälle som ger demokrali och frihel, sysselsällning, fackligsjälvsländighel och polilisk frihet i de olika partierna, i förening med enjämn och god sysselsättning - vilket jag menar att vi har lyckals med - är detklart alt det samhället är oändligt överlägset de andra samhällssystem somherr dels klandrar, dels - om än inle så ulsagt - sluter upp bakom. har gjort upp elt program, där han skisserat kraven i en lista,angiven pä s, 12 i finansutskottets betänkande. Jag skall kommentera det. Ingreppmot monopolisiisk prissättning. Vi gör de ingrepp som är möjliga. Vi har denverksamheten under utredning och kommer alt fortsätta med den observationen. Ingreppmot märkesvaruraseri och fördyrande reklamjippon. Här har vi den gamladiskussionen igen. Jag var ju den som i min egenskap av finansminister infördeen annonsskalt i det här landet. Det ställde lill myckel väsen, och vi hade eninlressanl diskussion om huruvida annonsskalten skulle bli ett hinder för denekonomiska ulvecklingen och hindra nya varor från att bli presenterade, ochhuruvida den skulle vara ett ingrepp i denpersonliga konsumentens frihet att välja. Om detla hade vi djupgåendeprincipiella diskussioner. Dendär annonsskalten har vi f n. Jag har knappast funnit del angeläget att förnyaden debatten, men jag vill inte heller utesluta alt det kan ligga en del i vadherr säger. Man kan ju lilel till mans bli irriterad när man öppnaren daglig och med lupp och lykta måste leta efter någon textdärför att sidorna uppifrån och ända ner är fulla med enorma annonser somkostar enorma pengar. Slutpå gåvopolitiken till förelagen, säger , Vi för inte någongåvopolitik gentemot företagen, utan vi driver en förelagspolitik i deanslälldas intresse för att den vägen garantera en fortsatt god sysselsättning. Om inte blundat -och del har han väl inte- har han ju kunnat läsa ideliga förslag frän regeringssidan i den riktningen, Hyressloppelhar vi i samförstånd i den här upplöst, men vi har det i sak kvargenom en bruksvärdeprincip, där hyrorna fixeras och kontrolleras av den kostnadsom de allmännyttiga företagen behöver ta ut för all kunna driva en sundfaslighelspolitik. Dessa företag drivs, såsom vet, utanvinstsyfte. Lågräntepolitikär en fråga som man kan ha önskemål om. Vi har väl kommit dithän atträntepolitiken inom ramen för kredit- och penningpolitik och inom ramen förden allmänna ekonomiska poliliken har sin funktion all fylla. Problemet är intesä enkelt att man bara kan säga: skall den posten ligga stilla! Vi har enekonomisk politik som måste vara rörlig för att möta olika infallsvinklar. Dethär prisstoppet som talar om och slopad mervärdeskatt på mat -allt detta har jag tidigare berört. Kan man avläsa - och del kanvi ju göra - alt företag som sannerligen inle har något inlresse av all skinnakonsumenierna ändå på grund av rä-varuprisstegringar och lönestegringar måstehöja priserna, då får man accepiera detta. Inom priskontrollen gör man vidvarie tillfälle noggranna undersökningar av vad man skall kunna släppa fram ifråga om prishöjningar och vad man skall säga nej lill. Där det har funnitsofrånkomliga motiv för all släppa fram prishöjningen, där har den blivitframsläppt. kan väl inte inbilla sig - han är för intelligentför att tro på vad han säger - alt man skall kunna driva den ekonomiskapolitiken med någol slags kritstreck och säga: Allting annat får gå upp,råvarupriser fär höjas, distributionskostnader får höjas, löner får höjas, menpriserna skall ligga stilla. kan ju prova det syslemel i sinegen lidning, som också är underkastad de här ofrånkomliga lagarna. Och om haninte vill utmana löjet, bör han i fortsättningen vara litet försiktigare i sinabestämda uttalanden. gillar inte heller fjärde fonden, och den rätten må han väl ha. Menpå den punkien är inle i kontakt med vad den här kammaren anseroch inte heller i kontakt med vad 5 protokoll 1975/76:78-79 den svenskafackföreningsrörelsen anser. Kom ihåg att idén med den emanerarfrån svensk fackföreningsrörelse, som väckte tankarna på den och utformadekravei på den; detta manifesterades sedermera i en proposition frånregeringen. Jagär nu framme vid ; jag har en känsla av att jag har fem minuterkvar, och Jag skall försöka klara av resonemangel på den liden. mig i viss mån när han sade: Vi behöver inle överdriva del underskollvi lever med i fråga om bylesbalansen. Jag ger honom rätt så långt alt jagsäger, att hitintills har vi inte dragit på oss värre underskott än vad vi harmöjlighel au korrigera, men jag skulle vilja råda alt närmaresludera de nationer som har nonchalerat underskottet i bytesbalansen och som nuupplever det utomordentligt hårda återställandet av balansen i form av enarbetslöshet, en internationell missaktning när det gäller den egna nationenssolidiiei och en svårighet alt fortsätta att låna hell enkelt därför att de harförbrukat silt internaiionella anseende. HerrÅsling uppehöll sig i allt väsentligt vid sysselsättningen och de 400 000 nyajobben. Jag måste nog bekänna att jag aldrig riktigt har förställ vad del ärför mening med att gå ul och bestämma några slags storheter i absoluta tal, omdet nu skall vara 125 000 eller 260 000 eller 300 000 eller 400 000 jobb.Arbetsmarknaden är inte en sådan marknad som inordnar sig efter dennaprogrammering på 200 000, 300 000 eller 400 000 nya jobb. Del finns bara ettpraktiskt sätt all attackera den här frågan, och det är all man sätter insamhällets alla ansträngningar för alt la hand om de människor som saknar arbeteoch försöker ge dem arbele. Denmyckel teoretiska tanken att man skall ha samma sysselsätlnings-lälhel i allaregioner som man har i eller i är omöjlig, Jönköpingslän är traditionellt ett intensivt företagarlån, har ställtfrågan: Kan vi räkna med att vartenda län får samma förelagarlälhel somJönköpings län? Naturligtvis inte, såvida vi inte tar på oss någol sekelframöver och räknar med all det då skall gå. Mennu har ju bestämt sig för alt del här, om jag minns rätt, skallvara avklarat , Mankan inte heller la som utgångspunkt. Vi kan ju inle i varendaregion etablera de administrativa centra, de bankcenira, de övriga merkantilacentra som naturligen samlar sig i Slockholm och sedan anpassa dem ochapplicera dem på varenda region, Varie människa förstår ju all detla är att tasig vatten över huvudet. Därför är hela del här resonemanget, som energiskt driver, ingeniing annal än ett försök att fånga politiska poänger därförall det är populärt om man kan säga alt vi vill ha sä myckel arbete sommöjligt. Men kan verkligen anklaga någol parti i den här kammarenför att inte vilja ha full sysselsättning, för att inte vilja att Sverigesmedborgare skall ha arbete? När vi går emol den här enkla argumenteringen ärdel ju därför alt den inte passar in i den verklighet vi har att hanlera. Inomramen för de praktiska möjligheterna skall vi göra alll som kan göras - det ärdet enkla arbetsprogrammet. Arbete är en fråga om industriell utveckling ochexpansion, och det är en fråga om offentlig ulveckling och expansion. Men vadherr Åsling ständigt glömmer när han sätter upp sitt, som han tror,stimulerande program med de 400 000 nya arbetstillfällena, är de helt naturligasvårigheierna och framför allt kostnaderna. Jaghade möjlighel bara för någon vecka sedan all avlyssna sakkunnigalandstingsmans uppfattning om vad det kostar att realisera deras långvårdsprogram,som de anser vara tämligen ofrånkomligt. Det är för de närmaste fyra fem årenfråga om en höjning av landstingsskatten med 3:50, om jag skall tro deras egnabesked. Primärkommunerna har gjort liknande långtidsundersökningar med ungefärsamma sorgliga resullat. Omman således diskuterar den här frågan, är det ju ändå rimligt att göra del isamband med vad det kostar. För att inte ställa svenska folket inför enalldeles överraskande och omöjlig situation är del hederligt att också tala omvad del kostar på den primärkommunala skatiesidan och den landstingskommunalaskatiesidan och i fråga om den statliga kostnadsutvecklingen. Detär klarl att det vore frestande att fråga , när han nu har fastnatför dessa 400 000 arbetstillfällen, om han själv har kostal på sig någondetaljanalys, om han har något så alt säga mer vederhäftigt malerial att läggai botten, eftersom han går ut och säljer de 400 000 så fort han hinner. Han kanJu göra en sådan analys på områden som ligger honom nära. Hur många nyanställdakommer att kunna garantera, om de skall la sindel av dessa 400 000? Hur många nyanställda skall slakteriförbundgarantera? Hur många nyanställda skall skogsägarföreningarna garantera inomramen för den begränsning av råvaran som vi har? Det kanske vore rätt hälsosamtför all sälla sig ned och dissekera detta avsnitt av svensklnäringsliv för att få ell mera realistiskt grepp på det här så allmänt ulfärdadeengagemanget. Jagkommer slutligen, herr talman, till . Han bökade sitt inlägg med attsäga att en statistisk undersökning ger vid handen all svenska folket, när manställer frågan, ser fasligt dystert på den framtida ulvecklingen för nationen.Ja, , del ärett utslag av den mycket, flitiga propagandan och denordets makt över tanken som ofta griper människorna. Men som denordningsamme man han är -även om han kamouflerade det i det här inlägget -läste förmodligen vidare i statistiken. Då kom han underfund med all om hanfrågade precis samma personer, hur de trodde all det skulle gå för dem självaunder det närmaste året, så var det ett flertal som sade: Jag får det lika braeller jag fär del bälire. Del var ett mindrelal som trodde alt de skulle få delsämre. Statistik skall man alltså läsa med den försiktighet som denna vetenskapkräver. Jag har ju bemöttålskilligl av vad tog upp. jag inte vill vara med omatt sä här springa ut och ösa på med ytterligare stimulanser överhela den rad av stimulanser vi f n. lever med, så är det uteslutande avförsiktighetsskäl. Vi behöver inle göra del - vi fär säkrare underlag omvi lugnar oss elt tag och tar in den statistik som dä kommer. Och det finns enrisk, om man i en uppgående konjunktur placerar sig i det läget, attrestriktioner och bromsar behöver sällas in onödigt hårt för att återställa enrimlig balans i samhällsekonomin. Sedanär det klart alt när det gäller all sådan här stimulans blir det i sista handfråga om vad man skall satsa av skattebetalarnas medel och vilka risker manskall ta i den statliga upplåningen. Är man inställd på att vara försiktig medskattebetalarnas medel, så är det en synpunkt som ligger i bakgrunden. Är maninställd pä alt del finns andra läneintressen än statens, så kräver det ocksåen viss försiktighet vid bedömningen. FjärdeAP-fonden, säger , är ett uttryck för regeringens ambitioner altstyra och ställa och för önskan om maktkoncentration, och del gäller hjälpentill de stora. Varifrån han har fått det sista vet Jag nu inte. FjärdeAP-fonden hanteras ju av en representativ församling med folk som företräderfackföreningsrörelsens medlemmar. Svenska arbetsgivareföreningens medlemmaroch andra människor med insikter i näringslivet. Att de skulle kunna beskyllasför att hantera frågorna så galet som vill göra gällande när han drarsina slutsatser är något som jag pä det bestämdaste protesterar mot. FjärdeAP-fonden är väl inle farligare inom den här verksamheten än vilka andra somhelst som har pengar i handen och beslutar sig för att gå in i verksamheten.Fjärde AP-fonden har den fördelen framför den enskilde som opererar i dennaverksamhet att den slår under och allmänhetens kontroll. Delpresenteras ärligen en myckel utföriig berättelse som redovisar var fjärdeAP-fonden har sina placeringar och hur fonden har hanterat sin verksamhet underdet gångna året. Vilken privatkapitalist gör den redovisningen annat än tilltaxeringsmyndigheten? Och hos taxeringsmyndigheten är den ju, som den välockså i rimlighetens namn skall vara, tämligen konfidentiell. Det är möjligt att skall ut och lägga sigombord med ett visst ägande och inlresse i . Det finns elt alternativ -om jag inte minns fel är det fyra ungdomar som av någon underlig anledning ärute och spekulerar på marknaden som skulle vara alternativet. Jag föredraralldeles odisputabelt att tar hand om den del av ägandet somdet är fråga om. Och går ni ut och frågar de anställda vid , går ni utpä det verkstadsgolv som någon har talat om här, så är det ingel tvivel omvilken reaktionen blir. HerrWirtén säger alt vi accepterar de i . Det är klartatt vi fär vara nöjda med litel. Men detta är ju ett enormt framsteg iförhållande till den första reaktionen från sida. när fjärde AP-fondenpresenterades för en del är sedan. Fortsätter man i den takten blir det välinte så särdeles stora skiljakligheter oss emellan i fortsättningen. Men det ärju rätt orimligt att gå in med en sådan här klanlig -jag använder det utlryckel- bestämmelse att 5 "n får du ha, men du får inle ha 6 ". och inte6,5. sade att del kan bli fråga om riktadeemissioner när elt litet företag behöver en förstärkning och den endast kan gesfrån . Skall man då vara förhindrad att förfara på det sättet,när ju ändå fjärde fonden med sina medel arbetar också bland småföretagen? Slutligenvill jag också säga några ord om 80, även om den debatlen inte skallföras . 80 var, sade , ballongen som sprack. Jag troremellertid att skulle vinna på att vara betydligt försiktigare idenna debatt, möjligen också i debatter i allmänhet. Man bör veta vad man talarom, innan man är färdig med sina fördömanden och innan man fäller så härdaomdömen som gjorde. Han vet inte ett dugg om dagens situation förStålverk 80, han vel inte det minsta om de ändrade förutsättningarna, och hanvet inte ett dugg om vad en kommande proposition kommer att innehålla. Men herrWirtén är ändå färdig att springa ut, jag höll på att säga som en nyfödd TV2-journalist, med miken i hand och fråga: Vad lycker du om att man skär nedföretaget till hälften? Tacka åttan för att vederbörande inte tycker om det! Nej,jag tycker alt en riksdagsman i rimlighetens namn borde moderera sina inlägglitet bättre. Många beskäftiga förståsigpåare har under de senaste dagarnaskyndat fram, fulla upp till tonsillerna av indignation och alla talande omsaker som de inte vet ett dugg om. Kan man inte i slället vänta lill dess manvet litet och föra debatten då? Debatten blir riktigare pä del sättet, och däkommer den också att hedra på ett hell annat sätt än den debatt somhan har fört här . Underdetta anförande övertog herr förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kortgenmäle: Vad beträffar del sisla som finansministern sade om 80 är detegentligen mycket anmärkningsvärt att han avböjer att la upp en diskussion omstålverket. Det måste innebära alt kravet på att ett bättre beslutsunderlagomedelbart läggs på kammarens bord blir allt Slarkare, Den diskussion somkammarens ledamöter bevittnar utanför kammaren kan ju inte undgå attpåverka den diskussion som förs här, i synnerhet som 80 i hög gradberör dispositionerna av våra kapitalresurser. Sedanpolemiserade finansministern mot vad jag tidigare sade, att man inie skallöverdriva betydelsen av ett bytesbalansunderskott som vi har tvingats notera ivår ekonomi . Finansministern hänvisade där till den belastningsom vissa andra nationer har råkat ut för. var väl ett missöde attfinansministern då kom att karakterisera regeringarna i ochEngland som borgerliga, men om man ser på den engelska regeringen framstår delväl ganska klart all den har ett väsentligt annat utgångsläge i ekonomin ochnär det gäller exportindustrins förutsättningar än vi har här i , Ochmot bakgrund av den svenska exportindustrins förutsättningar menar jag all manbör kunna kosta på sig det omdömet att inle överdriva underskottels betydelseoch känna sig handlingsförlamad av del, sett från sysselsättningssynpunkt. Manskall också redovisa kostnaderna för en höjd sysselsättning, sadefinansministern, men där är del väl en näraliggande slutsats att en för lågsysselsättning kräver större resurser och ger mindre intäkter och därmed ocksånödvändiggör högre skaller, 1 och för sig är alltså en hög sysselsättning delbästa botemedlet, den bästa spärren, mot ett alllför högt skattetryck. Jagskulle vilja påpeka all det är socialdemokratin som har startat den härdebatlen genom att lansera begreppet "arbele ål alla", vilket i ochför sig är en ganska utmanande och uppfordrande målsältning. Jag vill veta -och det vill säkert hela svenska folket - vad socialdemokratin menar med"arbete åt alla", I utredningen och arbele ät alla, somgjordes av en kommitté i LO och SAP, anger man att 300 000 å 400 000 nyaarbeten skulle ge arbete åt alla. Del är den målsättningen som vi har somriktmärke för vär näringspolitik. Hen ()kort genmäle: Apropå 80 säger att man skall veta vad man talarom innan man är färdig med omdömen. Men del är väl någonting som säga lill industriministern i slället! HerrSträng hävdar att vi inte skall säga någonting därför att vi inte vel ett duggom hur del kommer alt bli med 80, Men det är ju del som är poängen.Som regeringen uppträder vel man inte ett dugg om hur det kommer alt bli. Manundrar om själv vel vad det kommer alt stå i proposilionen. Finansministernböriade med att säga att han mottar så myckel vänliga omdömen frän utlandelsfinansministrar. Är det för den svenska inflationen under föregående är somherr Sträng får så mycket beröm? Eller är det för all man tycker all del är ettså utmärkt skattesystem vi håller oss med här i landel? Eller är det för denutpräglade arbetslöshet som rådde här i landet 1971-1973? Vi hade dä myckelhögre arbetslöshet än man hade i de flesia andra länder. Eller är del för allherr Sträng och riksbankschefen driver på så att vi i lånar så myckelfrån utlandet som får detta beröm? Vadbeträffar utländska lån sä har inte oppositionen krävt all vi här i landetskall föra en sådan ekonomisk politik all våra kostnader stiger så mycket attvi förlorar marknadsandelar i utlandet och därigenom får ett myckel störreunderskott i betalningsbalansen än vi rimligen borde Det är ingen frånoppositionen som har förordat att man skall föra en sådan politik, som ju harlell lill sä mycket större upplåningsbehov. Jaghar dessutom inte sagt att vi skulle ha lånat i utlandet ensumma som motsvarar per huvud här i landet, utan 10 000 kronorper familj, men redan det är för mycket. Jag upprepar alt hela denvälslåndsstegring som inträffade här i landel betalades medhjälp av ökad skuldsättning i ullandel. Moderaternastod utanför Hagaöverenskommelsen, påpekade , Han log det som ettuttryck för trätlystnad och arrogans och framhöll att man i nationens inlressemåste samarbeta. Men bara efteråt sade med envidlyftig gest alt han tagit för vana all myckel lilel lyssna på vadoppositionen säger. Jag tycker det verkar vara motsatsen till vad ha till statsmannaskap när del gällde Hagaöveriäggningarna, Viställde oss utanför denna överenskommelse därför alt vi inte litade på allregeringen verkligen skulle framlägga ett förslag till nytt skattesystem. Jagber alla här observera att , ehuru han talade i mer än ,inle hade någonling att säga om hur han ville ha del nya skattesystemet. Hanlalade litet grand om den moderata politiken, och det är i och för sig bra,även om han hade missuppfattat en del av vad jag sade. Påståendena om överbudoch en del annal som' återkom lill behandlade jag i mill inledandeinlägg. Men observera alt inle hade elt ord att säga om det nyaskattesystem som vi väntar på här i landel. Hen () kortgenmäle: Många beskäftiga har sprungit fram med synpunkter på 80 desenaste dagarna, sade finansminister , Vilka har varit beskäftiga isamband med 80? Så irriterad som blev av min fråga om hur detblir med sysselsättningen i kan bara den vara som har tranpals på enmyckel öm tå. Det enda jag har frågal är: Är del sant all sysselsättningen blirdensamma i trots alt 80 nu skall bantas till hälften? Kanherr Sträng verkligen inte svara på det? Andra regeringsledamöter lovar ju itidningarna oförändrad sysselsättning. HerrSträng satte sig verkligen på sina höga hästar i fråga om 80, HerrWirtén och andra som släller frågor vet ingenting, förklarade han myndigt.Nej, vi vet bara vad som står i tidningarna och det är tillräckligt för allgöra oss oroade. Och inte bara oss. Lyssna t, ex, på vad representanter förfacket har sagl i eller vad en hel del socialdemokratiska tidningar harsagt! Och vad vet egentligen regeringen? Här verkar det som om regeringen förstunder har fåll något som helst grepp om ulvecklingen.Men del är jusl denna osäkerhet som bör skingras. Därförmåste full redovisning lämnas, och därför måste vi här i få en chansatt göra en verklig granskning av projeklel och tillsätta den expertgrupp som jagflera gånger har talat om, Jusl della att informationen är otillräcklig harjag tagit upp och ingeniing annal, herr finansminister. HenHERMANSSON (vpk) kort genmäle: tillhåller alltid andra debattörer att inte vara såbestämda i sina uttalanden. Jag vill lill det bara säga att om ärkänd för något, så inle är del för motsatsen. Därmed nog sagl om detta. Sedanvill jag gärna ge finansministern en eloge för hans eleganta av-sågning av deborgerliga partiernas tal om smygsocialisering. Jag är hell överens med hans omdöme att del förekommer varken smygsocialisering eller öppensocialisering i del här landet, delta trots all vi har haft socialdemokratiskregering . Däremot vill numera både stora och små företag gärnasitta i statens knä, Försl var det jordbrukarna, och de har med liden bliviträtt slalsreglerade.