prot · FZ09143 · 1975-12-31 00:00:00 — Målet är inte att göra slut på våramalmtillgångar så fort som möjligt, utan all ta dem lill vara så klokt sommöjligt, så att de ger goda arbetstillfällen och välstånd lill bygden ochlandet, också på lång sikt. Självfallet bör alltså, som utskottet säger medanledning av min motion 1975/76:6, projekteringsarbetet för stålverket i Luleåske i nära kontakt med företrädare för olika forskningsgrenar som ärbetydelsefulla i sammanhanget, och projektledningen bör i sin strävan altfinna bästa möjliga utformning av stålverket ta till vara de bidrag som olikaforskare och forskningsinstitutioner kan lämna. Detär också viktigt att den tillförda energin, dvs. kol och olja, las lill vara såbra som möjligt. Inte enbart dagspriset på energi kan få bli utslagsgivande närman bedömer om det lönar sig alt utnyttja energiinnehåll som inte kannyttiggöras i processerna i stålverket. Utgångspunkten måste vara attenergiresurser av användbar kvalitet skall tas till vara om energinettoi ärvärt ansträngningen. 1proposition 1975/76:125 föreslås godkänna och anslå medel lill enfjärrvärmeanläggning, elt energisamarbete mellan kommun, statensvattenfallsverk och NJA, Energihushållning skall uppnås därigenom all mananvänder överskonsgas från järnverket som annars facklas bort. Det ärsjälvfallet rikligt all ta till vara gasen. Del är en mi- Finansieringav stålverk i , m. m. Finansieringav stålverk i , m. m. Men man bordeockså kunna utnyttja de stora mängder spillvärme som blir följden vidjärnframställning. VidDomnarvets har man uppskattat att ca 10 000 lägenheter skulle kunnavärmas genom en fjärrvärmeanläggning, om man installerade värmeväxlare ivärmningsugnarna i valsverket och värmebehandlingsavdelningarna. eldar manför kråkorna en mängd som skulle motsvara 15 000 lon olja . Ettliknande system borde övervägas för NJA och , men det framgår inte avpropositionen alt sådana planer är på gång. kräver i reservation lillnäringsulskottels betänkande 1975/76:65 atl den mest moderna energibesparandetekniken utnyttjas och att bästa möjliga energihushållning skall vara enriktpunkt för det fortsatta arbetet. Jag ber att få yrka bifall till dennareservation. Ireservation nr 5 i näringsutskoltets belänkande 1975/76:72 begär utskottetsledamöter från , moderata samlingspartiet och ett särskiltuttalande lill regeringen där man understryker vikten av all miljö- ochenergihushållningsaspekter tillmäts stor betydelse vid planeringsarbetet ochav atl åtgärder vidtas för all stimulera vidgad forskning på dessa områden. Jagber att få yrka bifall också till denna reservation. Delär inte bara i som järn- och stålindustrin har betydelse. Bergslagen,de mellansvenska gruv- och bruksbygderna, lever till största delen på malmenoch malmförädling. Närnu den privatägda järnindustrin i ökad utsträckning fordrar samhällets stödför alt kunna göra de stora investeringar som krävs för framtiden är delnaturligt och nödvändigt all staten ser till att denna samhällssatsning blirbra för de.bygder där industrin nu verkar, dvs. Staten måstekräva att inte kortsiktigt företagsekonomiska överväganden tillåts flyttaverksamhet från inland till kusten, om detta blir negativt förmänniskorna i inlandet. Motion2549 ser en helt ny samhällsekonomisk planering, som bygger på en fullständignationalisering av hela stålindustrin, som Bergslagens framtid. Jag kan intedela den meningen. Uppfattningen att problemen försvinner av sig själva om eltbolag är statligt borde erfarenheterna från NJA motbevisa. Handels-och specialstålinduslrins framlid utreds nu av Jernkonioret ochindustridepartementet i samarbete med bl. a. de mellansvenska järnindustrierna.Man räknar med atl förslag kommer alt läggas fram . Dessa utredningarbaseras på den förutsättningen att järn- och stålindustrin i Bergslagen skallfortleva och utvecklas. En sådan utveckling kräver investering ochprospektering inom regionen. utgår således från atl utredningen kommerfram lill förslag om åtgärder som garanterar en positiv utveckling förBergslagen. 1 en serie av debatter, fram lill , har jaghaft anledning att diskutera med industriministern om pro- Vadsom varit möjligt att iaktta är hur industriministerngradvis har ändrat position, under del att de uppfattningar som vi från moderatsida har framfört visat sig hållbara och fortfarande går att framföra. Infördagens beslut har jag tyckt atl jag kanske är berättigad alt framlägga någrasynpunkter, även om många av argumenten redan är framförda. Jagskulle vilja fästa uppmärksamheten på atl socialdemokraterna har lust att styraoch ställa inom hela näringslivet, men att regeringen inte har visat förmågaatt klara ens de egna företagsprojekten. I bjärt dager framstår den härkontrasten mellan prat och verklighet i turerna kring 80. Sedan denförsta yran lagt sig efter trumpetstötarna i valrörelsen , har det varitelt långt lidandes historia för de ursprungligen så arrogant självsäkrasocialdemokratiska stålverksvisionärerna. Detär intressant atl påminna om hur vidlyftiga tankarna i olika sammanhangegentligen har varit. När industriministern presenterade propositionen år 1974sade han att om stålverket byggs ut är det rimligt att göra det i ylleriigarefyramiljonertonsetapper. Då kan det också tas upp diskussioner om nordisksamverkan, kanske med naturgas från norra delen av , framhöll han. Detär kanske tidigt att säga del, fortsatte han, men del bör las upp diskussionerom samverkan i den här frågan med norrmännen, och varför inte samråda medFinland och om malm och annan råvara. Vi kan, efter del, få en industriellexpansion på från till . tidigare debatt här har jag återgeii det ullalandet, men delförtjänar ändå all upprepas som ett exempel på just kontrasten mellan deenorma visioner man hänger sig åt och den verklighet som man ändå så småningomtvingas ta hänsyn lill. Detär illa alt det har gått så illa, men det är bra att socialdemokraterna införvalet ger så goda bevis på varför man skall akta sig för deras långtgåendeplaner pä att bygga upp en central maktkoncentration för Styrning av helanäringslivet. Den näringsbyråkrati som inte ens kan klara sina egna byrålådorbelackar vi oss för. Alla som är mera intresserade för sysselsättning ochutveckling än för socialistiska dogmer gör det. 1sitt anförande hade industriministern en del induslripolitiska utläggningar omstålindustrins situation och hur man mot bakgrunden av den tänkte sigutformningen av 80. Men om nu industriministern är så utmärkt duktigpå planering all han anser sig skickad all planera hela det svenskanäringslivet, varför, , sade man inte 1974 det som man nu säger?Varför resonerade man då på ett helt annat sätt, varför hade man då ett heltannat projekt? Fanns inte 1974 ungefär samma situation för svensk stålindustrisom nu? Jo, visst var det så. För den som bara hade den minsta kunskap om detkonjunkturläge som rådde 1974 och som också var beredd att göra meralångsiktiga prognoser fanns del förvisso samma situation. Och omindustriministern inte vill hålla med om att det fanns någon grund för detförutseende som man skulle ha kunnat visa , vill jag fråga varförindustriministern så sent Finansieringav stålverk i , m. m. Finansieringav stålverk i , m. m. som stod påmetallarbetarnas järnbrukskonferens och förklarade alt planerna för 80skulle fullföljas. Nudyker man helt plötsligt upp med en helt annan industripolilisk tolkning än mandå hade. Vad är det som gör det berättigat för er från socialdemokratisk sidaall framträda med sådana ambitioner alt styra och ställa i hela stålindustrinnär ni inte - bevisligen inte - har visat något särskilt förutseende? Industriministernpekade i flera omgångar på skogsindustrins läge. Han sade all det varitöveruttag av råvara och att staten därför måste ingripa. Men det kan inte varaindustriministern obekant att en socialdemokratisk majoritet i denskogspolitiska utredningen så sent som lade fram ett förslag,vilket hade den bakgrunden enligt vad man klart slog fast, att uttaget avskogsråvara var för litet och att staten därför måste gå in. Jag tycker all ni,herr industriminister, när ni talar om näringspolitik inte borde hänvisa lillskogsindustrins läge, där ni ju ändå gjorde en så gruvlig felbedömning -åtminstone enligt vad ni nu själva tycker - . Närindustriministern försöker utveckla sin näringspolitiska grundsyn säger han altvi inte har någon tillväxtindustri i som f n. visar något specielltavancemang. En viktig förklaring härtill är alt den socialdemokratiskaallmänna ekonomiska politiken inte är särskilt inriktad - när del gäller skattepolitikenoch i andra hänseenden - på atl befrämja en industriell utveckling. Tvärtomutgår ni från att del på något sätt är omöjligt all skapa sysselsättning iindustrisektorn och atl man i stället bör utveckla den offentliga sektornalltmer. Det är i ganska slor utsträckning ett resultat av er allmännaekonomiska politik att del förekommer svårigheter i allehandaindustribranscher. En tillväxtindustri som ju bevisligen länge haft framgångär läkemedelsindustrin. Varför då hoppa in i denna industri och lägga enhalvdöd planeringshand över den, så atl de som verkar där inte längre kännerrimlig tillförsikt när man skall fatta de nödvändiga besluten? Om jag minnsrätt uttalade chefen för det statliga läkemedelsföretaget i entidningsinlervju alt det på grund av den s. k. näringspolitiska planering mansatt i gång inom denna bransch rådde en hel del osäkerhet om vad som skullegälla för framliden och atl del därför var svårt atl falla rimliga, riktiga ochsnabba investeringsbeslut. Närdet gäller den allmänna näringspolitiken med anknytning till stålindustrinundrar jag om industriministern skulle vilja kommendera vad Norrbottens-Kurirenskrev i samband med att statsminister besökte . Jag ärmedveten om att tidningsreferat inte alltid är exakta, men just därför är delangelägel all få veta vad industriministern anser om detta uttalande av sade : "Tillväxten skall ske i . Del här blirbasen för ämnesproduklion, även om vi får en förhållandevis slagkraftigstålindustri också i ." Det förefaller mig som om Palmeförsöker göra gällande all man inte är så intresserad av, som industriministernhär påstår, att det verkligen blir någon fart påstålinduslrin i - den skulle bara bli "förhållandevisslagkraftig". Är detta en uppfattning om hur vi skall ha det i framtideneller är det ett uttalande bara för lokal konsumtion i Norrbollen? Enanledning till alt det gått så pass illa som del gjort när del gäller Stålverk80 är att socialdemokraterna tycker att företagande är någonting så enkelt först kan fatta beslut och sedan försöka skaffa fram fakta. Först gör manövermaga utfästelser, sedan gör man reträtter i rökridåer. Först skäller man pådem som har en annan uppfattning, sedan korrigerar man sin egen. Först bortserman från verkligheten, sedan ger man sig själv beröm för atl ha anpassat siglill verkligheten. Atl anpassa sig i efterhand lill det man i förväg har bestämtsig för alt bortse från, del har varit slålverksvisionärernas statskonst. HerrSvanberg har begagnat tillfället all fälla en del märkvärdiga kommentarer.Märkvärdigast var den om , efiersom jag anser all del finns gott omcitat av vad har sagt i stålverks-sammanhang som ordagrant skullekunna återges i den tidningen. Tonläget från socialdemokraterna är dock f n.något annorlunda än då vi i debatterade 80.Men fortfarande vill socialdemokraterna först fatta beslut och sedan skaffafram elt beslutsunderlag. Denproposition vi diskuterar ger i själva verkei än mindre föreställning omvad del är man beslutar än propositionen , Projektledaren som citerats tidigare säger i : "Vi lar allt frånbörjan igen, eftersom del är ett helt nytt projekt," Propositioneni dag ger mindre underlag för beslul än vad propositionen 1974 uppfattades ge. Vadsom egentligen har hänt här är atl 350 milj, kr, använts till attprojektera men ändå finns del inte ett projektunderlag atl diskutera iriksdagen. Trots alt man använt elt antal på attprojektera tvingas industriministern stå här och säga att han är den förste allbeklaga all vi inte har elt rimligt beslutsunderlag. Av detta drar viinte bara slutsatsen att den s, k, planhushållningen, dvs, den byråkratiskacentralstyrningen av näringslivet, är något att betacka sig för, ulan också altde utfästelser regeringen gör om stålverks-planerna inte går alt lila på, debatt vi förde om 80 frågade ettpar gånger om vi kritiker verkligen menade att man skulle fullfölja projektettrots att del visat sig så mycket dyrare än regeringen först hade tänkt. Så härsade t, ex, industriministern: "Skall vi då begära av all vienvetet skall fullfölja det projekt som vi beslutade , eller skall vi geoss i kast med att pröva om projektet med hänsyn till de ändradeförutsättningarna?" Svaretpå den frågan är självfallet all en omprövning måsle ske när regeringen nugjort en så svag planering. Vi framförde redan från början Finansieringav stålverk i , m. m. Finansiering av stålverk i , in. synpunkter på hurplaneringen borde gå lill. Industriministernhar försökt säga atl ingen i den här debatten har inväntmot den redovisning han gjort av kostnads-stegringarna. Jag vill påminna om atljag påpekade att de kostnadsberäkningar som fannsvar hellokiga. Industriministern ironiserade över mina bedömningar, ehuru de iefterhand har visat sig någorlunda riktiga. Vi har redan för länge sedan inväntmot kostnadsberäkningarna. Jagvill också understryka atl de beräkningar som fanns i propositionen från 1974var gjorda i löpande priser, dvs. man hade byggt in en inflationsfaktor. Deprishöjningar som kom i samband med oljekrisen borde, åtniinslone för den somberömmer sig av all vara så skicklig i alt planera som induslriminstern, varitkända när propositionen lades fram. Dessa prishöjningar inträffade nämligenväsentligen och oljekrisen . De storaprisstegringarna på investeringsvaror uppstod innan propositionen lades. Enannan sak är alt ni använde kostnadsberäkningar , men det berorpå ert slarv all ni gjorde del. Nihänvisar f n. till miljökoslnadssiegringarna. Nåväl, jag vill påminna er om alli propositionen 1974 skröt man med att man hade redan "byggt in" idenna proposition hänsyn lill all man skulle använda den mest moderna av allmiljöteknik. Del är därför inte särskilt rimligt alt urskulda sig med att dehär kostnaderna blir högre än man tänkt sig. Jagunderstryker än en gång atl de koslnadsslegringar som har inträffat förvissovar kända för industriministern , då han höll sitt tal påjärnbrukskonferensen. Ändå sade han: "Vi skall fortsätta med projektet, viskall fullfölja 80." Men del är klart att omprövningar måstegöras, om man inte gör en noggrann prövning redan innan man fattar beslul. Någonnoggrann prövning har socialdemokraterna inte heller gjort före dagens beslut,och del är därför som jag finneratt jag faktiskt har täckning för all göragällande atl man inte kan lila en enda dugg på de utfästelser som regeringen nugör. Har del en gång visat sig all planeringen är så dålig atl en omprövningmåsle ske, då kan det väl visa sig igen att samma herrar gör en omprövninglill. Industriministernär ändå inte branschkunnig, inte heller och för den delen inteheller jag, inte heller de näringsbyråkraler som skall vara med om att fattabeslut. Då måste del åtminstone vara en mycket öppen debatt för att olikabeslut skall bli rimligen välgrundade. Men debatten har inte varit särskiltöppen. Personer i andra stålföretag har svårt alt yttra sin mening. De villinte lägga sig i partipolitiska frågor, och de kan ha sina egna företagsnärasynpunkter på hur staten utformar en konkret projekt. yttrar sig till närings-utskottet men anser sig ha svårigheter altframträda i den offentliga politiska debatten med klart redovisadeuppfattningar. Så t. ex. skall jag delta i det beslut som vi nu kommer attfatta ulan att ha haft tillfälle all höra vad sagt i näringsuiskotiet, och flertalet riksdagsmän befinner sig i precisden situationen. Och frislående ekonomer som vågar yttra sig klassas ned somkorrumperade och köpta av näringslivet. Menäven om debatten inte kunnat vara tillräckligt fri, har det framskymtat all påolika håll finns tveksamhet om del rådliga i att besluta avancera längs just deriktlinjer som industriministern har dragit upp. Statsföretags brev av den 31mars visar olust inför bindningar innan ett tillfredsställandeutredningsmaterial föreligger. Frågan om hur väl ämnesproduklionen i Luleåpassar förde mellansvenska brukens program är oklar. Några direktalönsamheisberäkningar finns inte, och vad som i den vägen faktiskt föreliggerantyder all det inte blir lönsamhet på ett projekt av den typ som RuneJohansson har föreslagit. De mycket stora finansieringsfrågorna är inte med ettord berörda i propositionen. Jagfrågar därför än en gång: Vad finns det som säger att , om hanarkvar som industriminister, inte finner all verkligheten på nytt har förändratsoch atl det måste bli en ny avmagringskur för stål verksplanerna? Personer somi likhet med herrar och under omprövningar skryter med alt mananpassar sig till en verklighet som man först valt att sälla sig över kannaturiiglvis förväntas göra om samma manöver. Den risken kan, menar vi frånborgerlig sida, bli desto större när man envisas med att fatta beslut innanbeslutsunderlag föreligger. En låsning blir lätt farlig. Närvi diskuterade 80 här sade bl. a.atl "del inte är så enkelt all diskutera med därförall han hoppar från ståndpunkt lill ståndpunkt". Nåväl, den som verkligenlikt en hare hoppat bland ståndpunkterna är uppenbarligen . Vi moderaterkan däremot med eftertryck upprepa de uppfattningar som vi gav uttryck för närstålverket först debatterades i och när det i olikaomgångar därefter har behandlats här. Redani , dvs, när socialdemokraterna under valrörelsen då log framstålverksplanerna, gjorde jag ett TT-ullalande av följande lydelse: Debedömningar som enligt industriminister måste ligga till grundför beskedet om en eventuell utbyggnad av Norr-botlens borde rimligenredan ha genomförts. Då skulle man nu kunnat ge klara besked i stället förallmänna fraser. Det måsle bero på ointresse när industriministern inte redan igod tid och med förutseende gjort de beräkningar och undersökningar som behövs. Delsade jag alltså när ni först talade om del här stålverksprojekiet, och det ärett uttalande som väl står sig efteråt. För vår uppfattning är just denatt man före beslut skall skaffa sig elt ordentligt underlag för beslutet. Manbör, som vi har understrukit, söka samarbete med andra förelag föratl på det viset få ytterligare kunnande vid projektering och genomförande.Det är viktigt att utforska olika alternativ för att göra ett rikligt val. Finansieringav stålverk i , m. m. 7 protokoll 1975/76:143-144 Finansieringav stålverk i , m. m. Detär de tankarna som vi genomgående har framfört och som vi ånyo har upprepat ivår motion 2247 och i den moderata reservationen. har utförligtoch väl redogjort för den. Detfinns, herr talman, anledning att vid delta tillfälle framföra kritik motregeringens och industriministerns vanskötsel av stålverksprojekiet. Del finnsockså starka skäl atl vända sig mot all regeringen och socialdemokraterna nuånyo vill besluta innan beslutsunderlag föreligger. Industriministernsade för elt ögonblick sedan till , när denne inte hade någonreplik kvar, all industriministern hade överskattat . Jag skullevilja göra gällande atl industriministern förvisso har överskattat sig själv.Del visar utvecklingen klart. Del finns anledning påpeka del i ytterligare ettsammanhang, nämligen vad gäller det nuvarande NJA:s ställning. inlerpellationsdeball tog jag upp frågan vad industriministernavsåg all göra för alt stärka järnverkels framlida ställning och göra delvinstgivande. svarade då, som jag tycker helt lättvindigtföljande: "Deåtgärder som efterlyser i syfte att åstadkomma ettbättre resultat i NJA så alt del blir vinstgivande är sålunda i slorutsträckning redan genomförda." Jagförsökte under debatten på nytt påpeka vilket krisläge NJAbefinner sig i, men vill egentligen inte erkänna det, och hanhar också försökt säga att det inte är några egentliga problem med dettaföretag. I vår motion har vi på nytt understrukit dessa svårigheter. Alt defaktiska förhållandena är som vi säger belyses ju väl av de krisuttalanden somledningen för gjort och beskedet all förlusterna kommer alt blistörre än , då de ju redovisades lill 175 milj. kr. Svårigheternaslår också klara när man sätter sig in i del bokslut som föreligger och denbalansräkning som där finns. Den finansiella situationen är verkligenkrisartad för NJA. Det kvarvarande egna kapitalet uppgick till530 milj. kr., om man tar hänsyn till den balanserade förlusten på 128 milj.kr. Av detta egna kapital utgör, såvitt jag förslår, 350 milj. kr. Det nuvarande NJA:s egna kapital utgjorde sålundaungefär 180 milj. kr. vid förra årets utgång. Del är ungefär så slor förlustenväntas bli . Enligt aktiebolagslagen skall man upprättalikvidalionsbalansräkning när två tredjedelar av det egna kapitalel harförbrukats. För alt undvika detta kommer det förvisso att fordras kraftigatillskott av pengar från Statsföretag. Mankan i detta sammanhang påpeka alt alla de kostnader som har lagts nedpå 80 har tagils upp i balansräkningen som tillgångar. Man har alltsåaktiverat alla kostnaderna, rubb och stubb. Men genom omläggningarna i planermåste man räkna med atl en del av pengarna faktiskt har blivit bortkastade -del är tillgångar som är tillgångar - och rätteligen borde habelastat årets resultat i NJA. verkliga föriusten äregentligen alltså högre än 175 milj. kr., men den nedskrivning som fordras fördessa kostnader kommer i stället all belasta årets resultat, som då blirylleriigare sämre. Del skulle vara intressant alt höra industriministernskommentar lill hur slor del av de projekteringskostnader, som man har lagt nedi 80, som kan anses vara bortkastade pengar, med hänsyn till deändrade planerna. Delframställs formellt som om de anslag kommer att bevilja voreavsedda atl gå till 80. Men en stor del av de här pengarna skullekrävas för all stärka NJA:s finansiella ställning. En anledning lill alt vimoderater på delta stadium, trots att beslutsunderiag för 80 inteföreligger, är med på alt anslå pengar är att läget inom NJA i enlighet med våregen analys är sådant att pengar behövs. Del finns olika anledningar till att svårigheternahar uppstått inom NJA. En viktig förklaring är all de vittsvävande planer somföretagets ledning blivit engagerad i har dragit uppmärksamheten från det nuvarandeNJA. Jag erinrar mig att jag påpekade denna risk för industriministern i dendebatt som vi hade . Men han viftade då bort de synpunkterjag hade, med hänvisning till att NJA 1970 hade 21 högskoleutbildade anställdaoch att man nu hade 80 stycken. Det tyckte jag då var ett ganska svagtargument, vilket också den fortsatta utvecklingen visat. Enav anledningarna till svårigheterna i NJA är atl anspänningen inför 80har inneburit alt olika investeringsprojekt inom NJA blivit lagda åt sidan.Industriministern har själv vitsordat detta. Vianser all del är bra alt man försöker se lill att den projektering som skermer skall utgå från NJA och del nuvarande förelagets situation ochmöjligheter. Men vi menar atl man skulle kunna utreda alternativ, i vilkaknytningen till NJA skulle kunna bli ännu mer markerad. Idet här sammanhanget undrar jag om jag får be om elt klarläggande avindustriministern. NJA begär ett bemyndigande att lägga ut beställningar redanföre det mer definitiva riksdagsbeslut som skall fallas . Statsföretagsledning menar atl något sådant bemyndigande inte bör ges innan projektunderlagföreligger. I propositionen lämnas frågan öppen på ett ganska oklart sätt. Detbara sägs all ett beslällningsbemyndigande inte behövs, då Statsföretag underdetta år förutsätts göra en nyteckning av aktier i om 350 milj. kr. Iutskoilsbetänkandei sägs i klartext all man skall förslå industriministern pådel sättet att NJA genom den här aktieteckningen får lägga ut beställningarföre nästa riksdagsbeslut.