prot · FZ098 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag hade långa överläggningar med de fackliga företrädarna förpolisen där, och jag kan försäkra att det kom fram många fierkonstruktiva förslag från deras sida, som jag tagit myckel seriöst på och skallföra vidare till brottsförebyggande rådet. Det gällde Just det vi nu allaintresserar oss för, nämligen vad vi kan göra åt ungdomsbrottsligheten i stortför att stämma i bäcken i stället för i ån. HerrEkinge får alltså förstå alt här finns säkedigen mycket att göra och att vi ijustitiedepartementet är beredda att ta upp varje förslag som är seriöst ochsöka genomföra det. Men som Jag har sagt är de här förslagen behäftade med såstor osäkerhet i konsekvenserna att jag inte kan se att det är någonting attbygga på. Slutligennågra ord lill . Jag såg att hade uttalat sig inågon tidning i anledning av den här interpellaiionen och sagt att han självhade ju inte upplevt sådana här situationer utan han hade läst om det i entidning. säger att när man slår upp en tidning serman att brottsligheten ökar. Det är naturligtvis trevligt för tidningspressenatt har en så bestämd uppfattning alt det är på tidningarnasnyhetssidor man kan hämta seriös information om vad som verkligen sker påbrottslighetens område. Jag vågar mig emellertid inte på att hävda det, herrFågelsbo. Omåtgärder mot vålds- och egendomsbrott Del är klart att man hälsar med tillfredsställelse varje försök somgörs all komma till rätta med ungdomsbrottsligheten. All justitieministern nuhar fått uppslag frän är säkerligen till gagn för hela frågan, ochdäröver är man glad. Däremot har Jusiiiieminisiern inte lyckats övertyga mig omatt mitt resonemang skulle vara oriktigt när jag exempelvis pekar på att mankan beslagta ett fordon. Jag menar att fordonet skall kunna beslagtas om enbilförare medverkar till brott som uppenbarligen skett i omedelbar anslutningtill en färd. Föraren har alltså då medverkat till att hans fordon har använtspå ett grovt felaktigt sätt. Vad är det för skillnad mellan detta och att densom har pengar i sina fickor och vill föra ut dem ur landet på ett felaktigtsätt riskerar att få sina pengar beslagtagna? Den som brukar sitt fordon felskall, menar Jag, riskera att komma i samma situation som de som brukar sinapengar fel. Här gäller det allvarliga brott. Jagkan inte se någon nämnvärd skillnad härvidlag, och jag vet att blottaförekomsten av en sådan här - jag medger det gärna - rigorös bestämmelse skullekraftigt verka i brottsförebyggande syfte. ;Aw/«i;(V)s prolDkotl I176: fi-l(l Omåtgärder mot vålds- och egendomsbrott inte att den skötsamme,den normale, den vanlige bilföraren skulle komma i kläm, men vi skulle kunnaklara av en del problem, om vi prövade det. Det måste självfallet prövas noga,och jag beklagar att justitieministerns framställning här ger intrycket atthan inte ens vill pröva detta. HerrFÅGELSBO (c): Justitieministern beklagade att Jag trodde så mycket påtidningsuppgifter. Ja, herr justitieminister, är det inte så att de grövrevåldsbrotten ökar i vårt land? Är det fel när man påstår detta? Om jag nu sägerattjag vill hänvisa till en artikel i ,så gör Jag det i och för sig inte för att hänvisa lill en tidning ulan jaghänvisar till vad professor skrev i en stort upplagd artikel . ProfessorSveri är ju vår främste kriminolog och har ägnat mycken lid åt all verkligensludera inte bara polissiaiisliken ulan statistiken långi tillbaka i tiden närdet gäller brottsutvecklingen. Rubriken på den artikeln i var"Våldsbrottsligheten ökar inte". Det var en något för generellrubrik, eftersom i varje fall professor framlagt utredningar som mycketövertygande visar att det är den grövre vålds-brottsligheien som inte ökar idelta land. När det gäller lindrigare våldsbrottslighet kan man ha olikamening. Vår tolerans mot våld är också en annan . Vi bedömer våldmycket hårdare än vi gjorde för en generation sedan. Till vill Jag bara säga följande. Vihar Ju prövat det förslag som har framlagts. Jag hoppas alt ocksåär på det klara med att man, som jag tidigare framhöll, med stöd av gällanderegler om medhjälp i åtskilliga fall skall kunna åtala en bilförare. Men vad Jagvar motståndare till var en generell regel som medförde att varenda bilföraresom var med vid ett sådant här tillfälle skulle drabbas av vissa konsekvenser.Det strider emot allmänna principer om rättssäkerheten att införa en sådanregel. Det är riktigt all man i vissa fall skulle kunna användamedhjälpsbesiämmelserna. Men fråga är om det är möjligt när det förhåller sigpå det sätt som nämnde poliskommissarie skriver: "Detär ingen större svårighet att identifiera bilarnas förare och ägare. Förarna avfordonen har för det mesta alla handlingar klara och deras bilar är oftast utananmärkning. Del är sällan föraren av en 'raggarbil' ertappas med att köra bilmed sprit i kroppen. Han är med andra ord rädd om sitt körkort och sin bil. Vidomhändertagande och gripande är det sällan någon bilförare som 'fastnar', detär bilförarens passagerare. Om en bilförare i efterhand kallas till förhör iett fall där hans passagerare bevisligen begått brottslig hand- ling, vet han inte vilkahans passagerare varit. Sammanhållningen inom grupperna mot polisen är myckelstark och rädslan för repressalier för den som 'skvallrat' är djuptrotad." Delär på de här grunderna som svårigheterna ofta uppslår och det har jag velatpeka på. Här fattas det uppenbarligen, enligt den uppfattning som i varje falljag fått, någonting i polisens lagliga möjligheter att vidta effektivaåtgärder. Omutbyggnad av flygplatsen i Överläggningenvar härmed slutad. §12 Om utbyggnad av flygplatsen i Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga, 1975/76:14, ochanförde: har frågat mig om Jag är beredd att medverka till enutbyggnad av flygplatsen i enligt luftfartsverkels anslagsframställningfram l.o. Jagutgår ifrån att grundat sin fråga på att luftfartsverket i sinanslagsframställning för /77 inte har beräknat medel förförlängning av landningsbanan på . Frågan om investeringar i flygplatser liksom andrainvesteringar i transportapparaten måste prövas från irafikekonomiskaförutsättningar. Givetvis måste även regional-, närings- och miljöpolitiskamålsättningar beaktas. Frågan om födängning av landningsbanan på ärf n. föremål för beredning. Jag är därför inte beredd att nu närmare kommenteradenna fråga. Jag lackar för svaret. Anledningentill min fråga är, som statsrådet sade, alt posten investeringsmedel tillbanförlängning på har utgått ur luftfartsverketsanslagsframställning. Motivet är att investeringen inte skulle varaföretagsekonomiskt lönsam. Men det egendomliga är att luftfartsverket på annanplais i anslagsframställningen anför att en samman-vägning av såvältrafikpolitiska som regionalpolitiska och övriga samhällsekonomiska faktorerborde göras när man tar ställning till frågan om del är befogat med en störreinvestering. Dentänkbara lösning som står till buds, när ytterligare dispenser för atttrafikera med jet är obefintliga, är klart otillfredsställande.Man planerar att utreda maiartrafik lill . Av såväl trafikpolitiska somregionalpoliiiska skäl måste detta förslag avvisas. Skellefteåhar i ortsgrupperingen hänförts till gruppen primära centra. I intentionernafor den statliga trafikplaneringen. Ds K 1973:3, sägs klart vilken statusSkellefteå fiygplats skall ha: "Genom anknytning till den i detregionalpolitiska handlingsprogrammet antagna ortsgrupperingen v mot för viss förutsattes atttillhörande flygplats fåren motsvarande trafikfunkiion." Vilkenär då denna funktion? Ja, det har sagts att flygplatsen skall varaprimärflygplats vid primärt centrum. Trafiken skall vara inriktad på minstinrikes linjelrafik med jet. Befordran skall avse personer och gods. Exempel påför flygplatsen dimensionerande flygplanstyper är , F-28 och . Beslutetatt utesluta denna nödvändiga investering har fattals utan minsta samråd medLinjeflyg. I sitt yttrande över luftfartsverkets anslagsframställning sägerockså Linjefiyg att luftfartsverket vid denna bedömning utgått enbart från sinegen lönsamhet. Man har alltså hell struntat i vilka merkostnader beslutetförorsakar Linjefiyg. Linjefiygsäger i sitt yttrande att för Linjeflygs del skulle matarflyg lill medföramerkostnader flerdubbelt större än den förutsedda resultatförsämringen - dettaberoende på att särskilda flygplan och besättningar måste stationeras iSkellefteå. Man kan-inte göra några inskränkningar i trafiken med F-28 mellanUmeå och . Jagtycker detta är ett exempel på hur dåligt man har tänkt samhällsekonomiskt.Bland 15 fiygplatser utanför storstäderna ligger pä sjätte plats ifråga om passagerarantal. Detta understryker i sin lur att man inte kan ha hursmå flygplan som helst om man skall ge en någorlunda tillfredsställandeservice. Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Om åtgärdermot fördyringen för viss persontrafik Herrkommunikationsministern erhöll ordet för att besvara iArvika (fp) anmälda fråga, 1975/76:15, och anförde: i har - mot bakgrund av att det statligairafikförelaget GDG slopat studeranderabatten och rätten att använda SJ:srabattkort vid resa med GDG - frågat mig om jag är beredd motverka defördyringar som blir följden av de indragna rabatterbjudandena. Föreden kunde studerande över 12 är vid resa med GDG:s bussar lösafärdbiljett lill halvt pris mot uppvisande av intyg eller legitimationutfärdad av skolan. Fr. o. m. denna tidpunkt gäller att all ungdom får lösabiljett till halvt pris t. o. m. del år de fyller . Ålders-legitimationkrävs i tveksamma fall. Studeranderabattenvid GDG kan sålunda sägas ha omvandlats till en allmän ungdomsraball.Gymnasieelever får - om de är inackorderade utanför hemorten - ettvisst antal fria hemresor genom centrala . För övrigastuderande gäller att de för dagliga resor mellan studieort ochhemort kan lösa månadsbiljett som ger en rabatt på . Frågorom utnyttjande av SJ:s års- och rabattkort på andra trafikföretag än SJ fårrimligen avgöras i samråd mellan berörda trafikföretag. HerrERIKSSON i (fp): Skälet till att Jag ställde denna fråga till kommunikationsministernär det förhållandet att GDG på flera punkter klart har försämratrabattmöjligheterna för sina resenärer. Jag kan nämna några exempel. Inom parentes kan jag nämna all de också togsbort på ett mycket osmidigt sätt. SJ:s rabattkort gäller inte för rabatter påGDG för de kort som är köpta . Pensionärer har fåttbetydande försämringar. Man hade där en minsta avgift för att de skulle komma iåtnjutande av rabatt, och sedan införde man försäljning av endastenkcibiljetier- alltså en klar försämring för pensionärerna. Jaghar noterat att statsrådet har uttalat som målsättningatt vi bör eftersträva ett så gott utnyttjande som möjligt av de kolleklivatrafikmedlen. Jag har tagit del av en rad uttalanden av kommunikationsministernsom har en konsekvent, klar linje. Jag delar statsrådets uppfattning i denfrågan och vill gärna ge statsrådet en eloge för den klara linjen. Mende åtgärder som GDG nu har vidtagit verkar i exakt motsatt riktning. Isvaret, som jag tackar för, säger statsrådet att studeranderabatten "kansålunda sägas ha omvandlats till en allmän ungdomsraball". För ungdomarupp till har det skett en förbättring, och det är riktigt och bra. Mendet hjälper föga den stora grupp studerande som har fåll en klar försämring. 1den sista meningen i svarei säger statsrådet att SJ och dess dotterbolag självafår avgöra hur de vill ordna rabatlsystemet. Jag förstår inie riktigt varförinle GDG kan ha samma rabaiimöjligheter som SJ. GDG är ett av . Följden blir ju att fördyringarna - för det är detta det gäller- går ut över invånarna i de bygder som berörs av GDG och där GDG har monopolpå vissa trafiklinjer. Otnåtgärder mot Jördyringen Jör viss persontrafik Jag skulle inte behöva kommentera delta om det inte vore så att vi f n.har en utredning som arbetar med sikte på att , om alltannat stämmer och går all klara, runt om i övriga län i landet införa enliknande form av regionalt gällande månatliga rabattkort som vi har iStockholms läns landstingsområde. i hävdar nu liksom han gjorde när vi en gång tidigarediskuterade denna fråga, att GDG såsom varande ett borde halätt att följa i dessa sammanhang. Även om det kan tyckas varasidoordnat i det exempel som i anförde måste jag ändåframhålla följande. Vi har f n. i vårt land en lång rad privata bussföretag sompå olika håll från norr lill söder om- Otn åtgärder mot Jördyringen JÖr viss persontrafik besörjer likartad trafikför skolungdom och för andra grupper som GDG i det aktuella fallet. Det hjälperinte stort att GDG är ett samhällsägt företag om inle alla dessa privatabussförelag kommer med i en sådan förändring som i talarom. Vad skulle del bli för ordning och rättvisa om människor som bor i ettområde som bara trafikeras av privata bussförelag för sina resor får vidkännasen annan prissättning än de som av någon tillfällighet bor i ett område därstatligt företag ombesörjer trafiken? Eller i klartext, i Arvika:Om man skulle vara konsekvent skulle väl det innebära att även alla privatabussföretag skulle följa med i en sådan ordning som i skisserar?I annat fall har man knappast skapat någon vidare jämlikhet och rättvisa mellanlandets olika delar, utan man fåren olikhet beroende på vilket förelag somtrafikerar området. Menjag vill gärna klart deklarera all del under inga förhållanden finns anledningatt penetrera dessa problem, varken på det ena eller det andra stället, förränvi om någon tid har utredningen om ett regionalt gällande rabattkort på vårtbord. Förslaget från den utredningen skall i bästa fall kunna lösa även deproblem som i har aktualiserat. HerrERIKSSON i (fp): Herr statsrådet talar här engagerat orh den orättvisa som skulle skapasmellan invånarna i de bygder som betjänas av ett statsägt företag och invånarnai de bygder som betjänas av privata busslinjer. Men jag vill då fråga, och Jagantydde även tidigare den frågan: Skall gränsen gå mellan de bygder sombetjänas av och de bygder som betjänas av , vilkaegentligen ägs av samma förelag? Det tycker Jag är förfärligt inkonsekvent. Frågan om ett allmänt 50-korl har vi diskuteratförut. Jag har också-motionerat om ett sådant, och jag är glad när jag numärker att det är på väg. Men del är Ju inget skäl för försämringar när del gällerGDG:s rabaiimöjligheter för studerande och pensionärer och för ett borttagandeav möjligheterna alt resa på GDG:s linjer med SJ:s rabattkort i avvaktan pådetta 50-kort. Jag tycker att det snarare hade funnits skäl alt argumentera imotsatt riktning, nämligen att vi inte skall göra några försämringar när detgäller att locka medborgarna att utnyttja de kollektiva trafikmedlen. Vi fårsnart resultatet av den här utredningen, skulle statsrådet kunna säga, ochdärför skall vi inte göra några försämringar under den lid vi väntar påutredningens resultat. Om det bara gällde frågan om hur studerande upp till en viss ålderskulle behandlas vid GDG i och på de andra håll där förelaget har sinverksamhet, är det möjligt - jag säger möjligt - all man hade kunnat diskuteradet som en isolerad företeelse. är det tyvärr inte fråga om någon isoleradföreteelse. Det är en lång rad grupper - frånpensionärer lill föreningsungdom - som av och till kommer till mig och villdiskutera olika rabattformer på låg, flyg, bussar osv. Detvar mot den bakgrunden - del framgick kanske inte riktigt av vad jag sade~ som jag ifrågasatte all man, när vi får ett mycket radikaltutredningsförslag på vårt bord, på nytt skall ta upp en genomgripandediskussion med alla de olika intressenter som vill diskutera ändraderabattformer. Jag betraktar det som ett onödigt arbete, eftersom en reform avdet slag Jag antytt med alla goda krafters hjälp kan bli verklighet inomöverskådlig tid. Det skulle då se litet lustigt ut och innebära ett onödigtarbete alt nu ta upp de frågor som i har aktualiserat. Om prissättningen på godstrajiken mellan och Jåstlandet HerrERIKSSON i (fp): Låt mig bara säga alt orsaken till detta som statsrådetkallar ett onödigt arbete är all traflkföretagen - i delta fall GDG - i väntanpå 50-kortel höjer priserna. säger att det är otaliga grupper som uppvaktar honom om delta, ärdet ett bevis för vad Jag har sagt, nämligen att denna fråga är av allmäntintresse och att trafikanterna är oroliga för all åtgärder vidtas som enligtmin mening går rakt emot den målsättning som statsrådet uttalat sig för ochsom jag biträder. Jag skall bara uttrycka den förhoppningen att i Arvikaoch jag är överens om att det är bättre all vi, om det är möjligt, får engenerell regel som gäller för alla. Vi kan då kanske slippa ifrånen rad diskussioner om problem som i och för sig från den enskilda gruppenssynpunkt kan vara livsviktiga men som i det stora sammanhanget borde kunna lösapå ett enklare och rikligare sätt. HerrERIKSSON i (fp): Vi är helt överens om detta. Det var en av orsakerna lill all jagmotionerade i ärendet . Överliiggningenvar härmed slutad. § 14 Omprissättningen på godstrafiken mellan och fastlandet Herr,kommunikaiionsministcrnNORLING erhöll ordet för att besvara () anmäldafråga. 1975/76:18, och anlorde: har frågat mig om jag är beredd att redovisa de resultatsom uppnåddes vid förhandlingarna mellan pris- och kartellnämnden ochbilgodsförelagen, enligt yrkande i motionen 1974:1933. Om prissättningen på godstrajiken mellan ochfastlandet Enligtvad jag inhämtat från pris- och kartellnämnden har nämnden förtintensiva förhandlingar med berörda transportförmedlingsföretag. Resultatet avförhandlingarna kommer enligt uppgift att redovisas . Jagavvaktar nämndens redovisning av uppdraget. HerrEKINGE (fp): Jag ber att få tacka för svaret. Det var i all sin korthet klargörandepå en punkt, nämligen att det blir ett resultat. Däremotär det kanske inle ett svar på min fråga. Jag ville veta resultatet avförhandlingarna. Bakgrunden till detta var alt hade uttalat sig föratt resultatet skulle vara färdigt så att det kunde ligga till grund för de nyabestämmelserna från den . Så har jag fattat trafikutskottetsbetänkande 27 där man säger: "Utskottet finner departementschefensförslag i här berörda delar innebära avsevärda förbättringar av det nuutgående transportstödet och tillstyrker att de genomförs med verkan från den ipropositionen angivna tidpunkten, dvs. Utskottetfortsätter: "Vidare förutsätter utskottet alt, i enlighet med yrkande imotionen 1974:1933, de aviserade förhandlingarna mellan pris- ochkartellnämnden och bilgodsförelagen kommer till stånd -så att deteftersträvade taxesystemet i dess helhet, med bl. a. bibehållande av sedvanligaavtalsrabatter, om möjligt skall kunna till-lämpas fr. o. m. den förut nämndatidpunkten." Jagbetraktar detta som en ganska bestämd beställning från sida och detär mycket uppseendeväckande att förhandlingarna ännu inle kunnat genomföras.Jag vill gärna påpeka detta och jag är medveten om att ävenkommunikationsministern delar den uppfattningen. Det är väl ändå tvivelunderkastat om förhandlingar av det här slaget skall behöva ta . Jag kan i och för sig hålla med om alt det hade varit braom vi hade kunnat diskutera resultatet av förhandlingarna. Men är dettyvärr så med förhandlingsarbete, vare sig det handlar om Gollandstrafik ellernågonting annat, att man inte i förväg kan bestämma en exakt dag när det helaär färdigt. Dehär förhandlingarna har, tyvärr kan vi båda säga, dragit ut , bl. a.till följd av att nämnden har ställt krav på ett mycket ingående material, somtagit tid att få fram. Vi kan beklaga det, men jag hoppas på för att när vi väl får resultatet så bör det vara desto bättre. Överläggningenvar härmed slutad. § 15 Om informationrörande handikappades problem till personal vid allmänna färdmedel Herr kommunikationsministern erhöll ordetför all besvara i (vpk) anmäldafråga, 1975/76:20, och anförde: i har frågat mig om jag vill ta initiativtill att personal vid allmänna färdmedel, tåg-, buss-, spårvagnspersonal etc,ges viss utbildning, genom t. ex. de olika irafikfö-retagens försorg,beträffande handikappades situation och problem. Frågorsom hänger samman med de handikappades behov av särskilda åtgärder ocharrangemang inom kommunikationsväsendet behandlas fortlöpande av de statligatrafikverken. Inom vissa verk arbetar särskilda samarbetsgrupper med dessafrågor. I grupperna ingår företrädare för handikapprörelsen. Undersenare år har särskilda bestämmelser införts och åtgärder vidtagits sommedfört och kommer att medföra förbättringar i vad gällerkommunikationsväsendets anpassning lill de handikappades speciella krav. Föratt överväga de ytterligare möjligheter som finns att underlätta resandet fördehandikappade tillkallade jag särskilda sakkunniga. Dessa avlämnade fören månad sedan sitt betänkande (SOU 1975:68) Handikappanpassad kollektivtrafik. Denav aktualiserade frågan har behandlats av utredningen.Utredningen har därvid, i ett ramprogram för anpassning avkommunikationsväsendet till de handikappades speciella krav, bl. a. föreslagitett särskilt utbildningsprogram som innebär att trafikpersonalen skallorienteras om de handikappades problem och utbildas i hur man praktisktanvänder lyftanordningar, vägleder handikappade m. m. Efter remissbehandlingkommer förslagen i betänkandet att beredas inom regeringen. Om injörmaiion rörande handikap -pades problem tillpersonal vid allmänna färdmedel HerrMAGNUSSON i (vpk): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga. Fråganär väl inte ställd direkt i anslutning lill utan mera ianslutning till den kampanj som pågår f n. från de handikappadesorganisationer under mottot "Gör allmänna färdmedel allmänna". Jaghar tagit del av förslag men där inte kunnat finna någonting omdet som kommunikationsministern här redogjorde för. Det har Ju annars, bl. a.genom hearings med handikapporganisationer, framkommit under HAKO-utredningensarbete att man efterlyser information till tåg- och busspersonal. Isamband med den kampanj som DHR nu bedriver har det också i pressen förekommituppgifter om att man efterlyser utbildning av låg- Ont injorituaion röraitde handikappades problem till personal vid allmänita färdmedel ochbusspersonal om de handikappades problem. Jag har några klipp ur pressen, bl. a. ett från VärmlandsFolkblad där det står: "Utan tvekan råder det en stor okunnighet bland personalen på både tåg och bussar. T. ex. kunde inte den konduktör som bemannade det tåg vi åkte med fälla ihop en rullstol. Personalen är dock fint inställdtill den pågående kampanjen, men upplyste om att man inte får någon somhelst information i sin utbildning om handikappade och deras problem, något som de anser vara en stor brist." Ett annat pressurklipp gäller våra bussar. Man efterlyser där kunnighet hos busspersonalen och säger att man fårinte ha en svag rygg när man skall lyfta en rullstol.Busschaufförerna skulle behöva lära siglyftteknik. Del är alltså sådana sakerjag har tänkt på i del här sammanhanget, och jag vet av egenerfarenhet hur det kan vara när man får rullstolsbundna passagerare på ett tågt. Det är inte så enkelt all kunna hjälpa till i sådana situationer. Jag är mycket glad om dessa problemkommer att behandlas, vilket jag som sagt inte har kunnat utläsa ur förslag. Men såvittjag förstår kommer det med en aldrig såpositiv inställning från statsmakternas sida all ta år innan de förslagsom framlagts av kan genomföraspraktiskt. Därför skulle jag vilja föreslå att man brötut frågan om information till tåg- och busspersonal etc. som ju kan ges med ganskakort varsel. Jag tror att det skulle ha betydelse; det framgår inte minst av de önskemål som framkommit från de handikappades organisationer. Borde det intevara möjligt att göra på det sättet? Jag tycker i likhet med iKristinehamn att delta är en så viktig frågaatt man inte skall missa någon tid alls i de fall där man kan vidta åtgärder. Den utredning som vi bådatalar om, som jag har fått'på milt bord och som är ute på remiss, läggerfram en rad förslag, alla syftande till att göra det lättareför dem som har problem av skildaslag. Utredningen säger också att om man skulle genomföra alla dessa förslagblir det fråga om en ganska lång tidsperiod.