prot · FY0981 · 1975-12-31 00:00:00 — har tydligen inte några störreanspråk på kraftåtgärder, för i vpk-reservationen - jag vill ännu en gångcitera den - heter det: "Mot denna bakgrund bör regeringen verka för-- ". Iutskottets skrivning heter det: "Pä grund av det anförda och då det finns anledningräkna med att FV-block i yrkesmedicin kom mer att ingå i den fördelning av FV-block för tiden fr. o, m, , varom förslag kommer att framläggas för sjuk värdsdelegation ,-- ," Det råder alltså inte några delade me ningar om behovet, utan skillnaden består i en nyans i skrivningen, och det tror jag att kommer att upptäcka om han läser utskottets redovisning av frågans behandling . Jag sade tidigare att vi har anledning att beklaga att vi inte kommit sä långt på detta område att vi kunnat synkronisera denna verksamhet med den lagstift ning som lidigare antagils. Yrkesmedicinskasjukhuskliniker, m. m. Hen i (vpk): Det kanske förbigick i att jag sade all vi intehar någon reservation beträffande FV-blocken, Det framgår också av utskottetsbetänkande. Däremot skall vi, sade jag, föfia den här frågan med uppmärksamhetoch se till att utskottets löfte om bot och bättring belräffande FV-blockeninfrias. Denväsentliga skillnaden mellan utskottets ställningstagande och reservantensgäller de yrkesmedicinska klinikerna. Det är klart att det, som i sitt första inlägg, händer saker när det gäller de yrkesmedicinskaklinikerna. Men det som händer, det sker ute på arbetsplatserna. Det är därskadorna inträffar, och det är också där opinionen växer. Häri händer det just inte mer än att det tillsätts utredning päutredning, som kan bli både 12 och 17 är gamla utan att man vidtar de åtgärdersom utredningarna har starkt förordat. Ioch med att dagens plenum är slut är ocksä min lid i den här kammaren ute -åtminstone för den här gängen. Vad skall jag dä föra med mig hem till minaarbetskamrater, när jag pä tisdag slår på arbetsplatsen igen och de kommer medsina frågor om vad vi sysslar med här uppe? Milt intryck av den sista debatten,, är att man utreder frågor och att utredningarna framläggerförslag, som kan bli 12 eller 17 är gamla, och att man sedan utreder dem igen.Det är inte någonting som man med glad tillförsikt kan delge sinaarbetskamrater. i (c): i kan till att böria med tala om för sinaarbetskamrater att han höll på att missa den här debatten - det är ju alltidnågot! Sedanvilljag hänvisa lill s. 271 beiänkandel.där ulskottet har redovisat deyrkesmedicinska enheter som redan finns och hur yrkesmedicinens organisationhäller pä att byggas ut. Jag vill också än en gång hänvisa till vad jag i mittinledningsanförande citerade av vad utskottet har anfört om nödvändigheten avden pågående uppbyggnaden av företagshälsovården för att denna skall kunnafungera. Men för att den skall kunna fungera, , måste det ocksåfinnas läkare, och där kommer utbildningsfrågan in i bilden som en mycketviklig del. HenFRANZÉN i (vpk): i föreslog att jag skulle tala om för minaarbetskamrater att jag missade manuskriptet i den här debatten. Jag vill svarahonom att jag redan inledningsvis har poängterat detta; det har jag såledesinte på något vis försökt sticka under stol med. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Stockholmbegärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 7punklen 4 röstar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrFranzén i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Ja- 291 Nej - 15 Punkterna5-7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkler hemställt. Insyn,integritet, medinflytande och rättssäkerhet inom sjukvården § 16 Insyn, integritet,medinflytande och rättssäkerhet inom sjukvården Föredrogs socialuiskoiieis betänkande nr 10 medanledning av motioner om insyn, iniegritel, medinflytande och rätissäkerhetinom sjukvården m. m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975:259av m. fl. (m, s, c, fp, vpk), vari hemställts att hosregeringen skulle anhålla att medicinalansvarskom-mitlén flck i uppdrag attpröva de åtgärder syftande till ökad rättssäkerhet för patienter inom hälso-och sjukvården som förordats i motionen, samt 1975:778av m. fl. (fp), vari hemställts att hos regeringen begärdeatt frågan om en patienträllighetslag och om förstärkt närdemokrati inomvårdområdet gjordes till föremål för utredning. Utskottet hemslällde alt skulle avslämotionerna 1975:259 och 1975:778. Insyn,integritet, medinflytande och rättssäkerhet inom sjukvården Reservationhade avgivils av herrar Carlshamre (m), () och () somanseit all utskollet bort hemställa attriksdagen med anledning av motionerna 1975:259 och 1975:778 gav regeringen lillkänna vad reservanterna anfört. HenCARLSHAMRE (m); Det var en läng och innehållsrik rubrik som talmannen just föredrog,rubriken över socialutskottets betänkande nr 10. Det handlar om insyn,integritet, medinflytande och rättssäkerhet inom sjukvärden m. m. Ialla dessa frågor har vid en läng rad riksdagar lagts fram massor av förslag,som alla har haft det gemensamt att de har syftat till att stärka patienternasställning i sjukvårdsorganisationen. De här många framstötarna har inte varitresultatlösa. tillsattes en utredning, medicinalansvarskommittén,som inle är en sådan där utredning som skall hälla på 12 eller utan somtillsattes och beräknas vara färdig . Den behandlar en långrad frågor som har aktualiserats här i . Inte desto mindrehar del kommii ett nytt antal motioner ocksä. Det är de som behandlas isocialutskottets betänkande nr 10. Härflnns också en enda reservation, av herrar Åkeriind, och mig. Jag skallgenast säga att i jämförelse med vad utskottsmajoriteten förordar är det ingakrafttag reservanterna begär. Det är verkligen inga revolutionerande storaskillnader mellan oss. Men medan utskottsmajoriteten utgår från att alla defrågor som är aktualiserade ligger inom den redan arbetande utredningens ramoch att motionerna därför inte förfiänar eller behöver någon annan behandlingän alt avslås, menar vi reservanter att det pä några punkter nog inle är urvägen att ge ulredningen en påstötning. På del väldiga område som sjukvårdenär uppstår ständigt nya problem - ävenså avslöjas ständigt gamla missförhållanden.Det kommer fram nya och som vi hoppas kloka och goda uppslag. Det skadar inteom en utredning som arbetar med dessa frågor fär del av de uppslag som kommerfram. Jag skall nöja mig med ett enda exempel. Fr. o. m. har patienternainom sjukvården betydligt tryggare skadeståndsregler än tidigare att lita tillom de råkar illa ut. Huvudmännen - landstingen som regel - har påtagit sig etti det närmaste strikt skadeståndsansvar. Man täcker sina eventuella föriustermed försäkringar. Men det finns ett undantag. Om skada som patienten drabbasav är orsakad av läkemedel - inte av personlig behandling - då är sjukvårdshuvudmanneninle skadeständsansvarig. Detbetyder inte att patienten inte kan fä ersättning för en skada. Del pågår enannan utredning - den s. k. produktkontrollutredningen - som bl. a. sysslar medhur läkemedelsfabriker skall vara skyldiga att ersätta skada som åsamkats avderas läkemedel. Vi,några motionärer och reservanter, tycker att patienterna skall ha sinersättning från samma håll, även om skadan är orsakad av läkemedel. Det kan inte vara rimligtatt en patient som på något sätt lidit skada under behandlingen skall behövavända sig till sjukvårdshuvudmannen - - för att få ersättning fören del av skadan och till nägon helt annan - en läkemedelsfabrikanl - för attfå ersättning för en annan del av kanske samma skada. Man bör ha en endaansvarig att göra med, nämligen sjukvårdshuvudmannen. Sedan är detsjukvårdshuvudmannens sak att - i enlighet med vad produktkontrollutredningennu kan komma fram till - i sin tur ta ut ersättning av läkemedelsfabrikanten.Det har sjukvårdshuvudmannen mycket bättre förutsättningar alt göra än denslackars enskilde patienten. Dettaär en sådan sak som vi anser att utredningsdirektiven bör kompletteras med.Därför har vi reservanter föreslagit att skall skicka över motionernatill utredningen och be att den tittar också på dessa frågor. Värreän så var del alltså inte . Vad vi begär är alltså endasl att densittande utredningen skall titta pä bl, a, denna fråga och en del andra sakersom gäller patienternas integritet och rättssäkerhet. Med denna motivering yrkarjag, herr talman, bifall till reservationen. Insyn,integritet, medinflytande och rättssäkerhet inom sjukvården Den som är sjuk har svårare att hävda sin rätt än den som är frisk.Sjukdomen sätter honom ofta i underläge i förhållande till sin omgivning, bl,a, till sjukvårdspersonalen. Det är självklart att denna personal har en önskanoch ett syfte att hjälpa den sjuke. Detta hindrar dock inte att det kanuppkomma konflikter. Personalen är van att falla beslut å patienternas vägnar.Därför finns det också en risk att man inte alltid fullt ulnytfiar patientensegen medverkan och lar till vara hans synpunkter. Manböriar bli alltmer klar över att sjukvärden bör, så långt del är möjligt, byggapå att patienten tar ansvar och dellar i beslut om sin egen värd. Kraven på enbältre rättssäkerhet och ökad demokrati i vården har alltså kommit alltmer iblickfältet. har tillsatts med uppgift att utarbetaförslag till former för patientinflytande och ätgärder för en bättrerättssäkerhet. Detta betraktar vi frän liberalt häll som en stor framgång. Vihar tidigare här i tagit upp frågor om patientinflytandeoch rättssäkerhet. De tvä motioner som vi nu behandlar aktualiserar viktigadelfrågor på detta område, Enligl min uppfattning bör , som föreslås ireservationen, överiämna de här molionerna till utredningen så att uppslagenprövas. Grundenför både rättssäkerhet och medinflytande är god information. Är man inteinformerad kan man varken hävda sin rätt eller delta i beslut. Det är så mycketsom är främmande i sjukvärdssituationen. Osäkerhet om de medicinskasammanhangen och om vad som gäller i sjukvårdssamhället förstärker patientenskänsla av hjälplöshet, av att vara utlämnad åt andras goltfinnande. Därför ären förbättrad information ett grundläggande krav, om vi skall kunna förverkligarättssäkerheten, Insyn, integritet, medinflytande och rättssäkerhet inom sjukvården ta hänsyn till patientensintegritet och ge honom medinflytande i större utsträckning. Iinformationsfrågan har sjukjournalerna enligt min uppfattning fått en alltförstor uppmärksamhet i debatten. Det är viktigt att patienten har rätt att se sinsjukjournal. På det sättet skapas trygghet. Man kan få del av läkarensbedömningar, man kan gä tillbaka och kontrollera vilka ätgärder som harvidtagits och motiveringen för dem. Därför är del också vikligt att man kanlita på journalerna och att de inte ändras, fempartimolion, som står som första undertecknare av, tarman upp just ett yrkande av innebörden att ändringar i journalerna skall göraspå samma sätt som i bokföring, så att man kan se vad som stod där tidigare ochså att det framgår när och av vem ändringen gjordes. Det önskemålet anser jagmyckel befogat. Däremotkan jag inle ansluta mig lill elt annat förslag i samma motion om att man skalltrycka upp blanketter för rekvisition av journaler och dela ut dem påförsäkringskassorna. Det skulle vara att direkt lyfta fram sjukjournalen somett informationsinstrument och ge intryck av att det skulle vara något normaltatt man begär att få se sin journal. Det är ju inte alls fallet. Journalernaförs inte för att informera patienten, utan de är etl arbetsredskap inomsjukvården. De är ett dåligt medel att informera en person som inte ärmedicinskt skolad. Rätten att få se dem skall finnas som en trygghetsgaranti,men informationen till patienten bör normalt ske med andra medel. Jagvill slryka under det som sägs i motionen 778 av m. fl. att detväsentligaste är att sädana rutiner införs vid värdanstalterna all patienternanormalt fär all den information de behöver för att kunna ta till vara sinarättigheter, och att de fär den pä elt begripligt sätt. Det är alllsä detta ochinte sjukjournalerna som bör stå i förgrunden när vi diskuierar informaiionen. Attrespektera patientens integritet och rättigheter går igen på många områden inomsjukvärden. Det bör få ligga till grund för utformningen av vårdlokalerna, såatt inte undersökningar behöver ske och samtal med patienterna föras i rum därandra flnns med. Den som av olika skäl behöver etl eget rum - det behöver inlevara av medicinska skäl utan kan också vara av psykologiska skäl som förstärksav de påfrestningar som själva vårdsituationen innebär - skall kunna fä det, menå andra sidan skall också den som trivs bättre med sällskap än med ensamhetkunna fä sin önskan tillgodosedd. Detbör inrättas samarbetsorgan, som självfallet mäste vara olika för skilda typerav värd, och som kan flnnas på olika nivåer inom vårdsystemet -samrädsnämnder, anstaltsnämnder, kliniknämnder osv. Man bör ge dem möjlighetatt besluta om mifiöfrågor, trivselfrågor och liknande. Sådant dellagande harframför alll sin slora betydelse inom långvärden. Inom den akuta sjukvärden,där vårdtiden kanske ligger , kan man inte pä samma sätt gepatienterna möjlighet att påverka vårdmiljön. Där får man snarare försöka attgenom intervjuer i samband med utskrivningen ta tillvara de erfarenheter som patienten har gjort och låta dem komma deefterföfiande patienterna till godo. Värdarbetetbör demokratiseras genom att man arbetar med värdlag, där de olikapersonalgrupperna är med och tar aktiv del i besluten om vårdens utformning. Jaghoppas att medicinalansvarskommittén prövar dessa uppslag. Även om riksdageninte skulle gå med på reservanternas förslag att sända över motionerna, är de ialla fall inle några hemligheter för utredningen och dess sekretariat. Det voreönskvärt att utredningen prövade etl samlat grepp, vilkel föreslås i herrMolins m. fl. motion, och utformar en pa-tienträttighetslag. I likhet med herrCarishamre tror jag att det hade varit till fördel om utskottet hade gått medpå att förklara att dessa uppslag skall prövas av utredningen. Jag är litetledsen över att inte ens kunde ansluta sig till det förslaget.Jag ser emellertid att i har antecknat sig pålalariisian, och jag hoppas att han kan ge oss nägon förklaring. Med detanförda yrkar jag bifall till reservationen. Insyn,integritet, medinflytande och rättssäkerhet inom sjukvården HerrGUSTAVSSON i (c): Till vill jag säga att jag här har talat för utskottet,och står bakom utskottet. Därmed är kanske tillräckligt sagt om detta. Detråder inga delade meningar om de frågor som ryms under ut-skottsbelänkandetsomfattande rubrik. Även har framhållit att skillnaderna mellanreservanterna och utskottet är mycket små. Reservanterna anser att motionernaskall överlämnas till ulredningen, medan utskottets majoritet anser attfrågorna ingår i de direktiv som medicinalansvarskommittén har fäll. Kommitténhar elt ganska vidlyftigt uppdrag. Den äger ocksä ta upp rättssäkerhets- ochintegritetsfrägor som har aktualiserats under arbetets gång. Därmed kommer ävende frågor in som förs fram i molionen, i den män de inie skulle vara klartuttryckta i direktiven. Tvärepresentanter för socialutskoltet är ledamöter av medicinalansvarskommittén.Vi anser därför att det inte finns någon anledning att skicka över motionerna.Vi kan inte heller finna något skäl för att såsom reservanterna föreslär sägaalt kommittén särskilt bör uppmärksamma de frågor som tas upp i motionen. Jagförstår inte att det finns nägon anledning att prioritera. Alla frågor ärenligt utskottets uppfattning så viktiga alt de bör prövas, så att vi får framelt förslag som skapar den känsla av trygghet som man här efteriyser. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Hen CARLSHAMRE (m) kortgenmäle: Eftersom jag inte tror att jag kan vinna den votering som föfier om enstund, vill jag bara uttrycka förhoppningen att de två ledamöterna isocialutskottet som tillhör medicinalansvarskommittén Insyn,integritet, medinflytande och rättssäkerhet Inom sjukvården stoppar de här motionernai porlföfien och tar dem med sig till kommitténs nästa sammanträde. Därmedvore de ju överlämnade. HenROMANUS (fp) kort genmäle: Vi är medvetna om, eftersom vi känner till direktiven, att kommitténhar möjlighet alt ta upp de här frågorna. Men om det förs fram goda uppslag, säfinns del väl all anledning för att säkerställa att de också blirbehandlade genom att officiellt sända över motionerna. Gör inte det,får vi väl hoppas att de båda utskottsledamöterna som tillhör kommittén betersig pä del sätt som föreslog. Men del skulle ge större effekt,om lämnade ett direkt uppdrag till kommittén att behandla frågorna. Jagkan inte komma ifrån att majoriteten, som talat för, pä dettasätt visar etl något svalare engagemang för de här viktiga frågorna än vad manhade gjort, om man hade ställt sig bakom reservanternas yrkande. Jag lyckadesinle flnna någon riktig förklaring till att och centerpartietinte kunde stödja reservationen. HenGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Jag tror att kan vara lugn utan att de båda ledamöternahar motionerna med sig i porlföfien när de går till utredningen. Synpunkternakommer fram i alla fall, för efter de diskussioner vi har haft kan de säkertinnehållet utantill. anser att representanterskulle hysa ett svalare engagemang därför att vi inte står bakom reservationen.Del påslåendet vill jag tillbakavisa. Jag kan inte finna att det som stårskrivet i reservationen skulle vara uttryck för något större engagemang. (vpk); Det är ingen som helst ivekan om all svensk sjukvård slår på ett högtplan i många avseenden. Men det finns självfallet ocksä brister alt övervinnaoch åtgärder som kan vidtas för alt förbättra silualionen för patienterna, bl.a. åtgärder för all öka förtroendet mellan läkarpersonal och patienter, enmålsättning som ligger i alla parters intresse. I den fempartimolion sombehandlas i socialutskottets betänkande nr 10 tas upp några frågor som kanfiäna detta syfte. Dit hör bl. a. att patienten ovillkorligen skall informerasom biverkningar av läkemedel och vilka risker som kan vara aktuella vid olikaformer av behandlingar. Socialslyrelsens uppmaning till läkarna alt anmälaläkemedelsbiverkningar har numera skärpts, men i praktiken fungerar det tyvärrinte. I motionen framhålles att ell värdefullt komplement vore att iläkarinslruklionen införa föreskrifter som kan ge läkarna ledning i vad avserskyldigheten all meddela sina patienter och/eller deras anhöriga om riskernaför biverkningar av medicin, operationsrisker och liknande. Dettaproblem har ocksä uppmärksammats av professor vid som ibrev till betonar att det behövs ytteriigare information omläkemedelsbiverkningar till allmänheten, särskilt till patienter som vill vetamera om de läkemedel som de ordinerats. Professor skrivelse är ettresultat av en anmälan från en patient som själv drabbats av svår gulsot medleverskada som föfid av preparat som ordinerats av läkare. I sådana fall bordedet kännas iryggt för en läkare att hans patient är medveten om att det kanförekomma biverkningar och risker. SocialministerSven Aspling betonade i ett frågesvar i att envidgad informaiion pä detta område måsle anses vara viktig. Enligt protokolletframhöll han bl. a. föfiande: "Det är givetvis viktigt att läkarna vidförskrivning av läkemedel inte blott gör en noggrann bedömning i del enskildafallet av ett läkemedels effekter utan även informerar patienten om eventuelltförekommande biverkningar." har framhållit att dettamåste betraktas som en skyldighet, men det finns en rad vittnesmål om att dettainte efterievs i praktisk handling. Föfiaklligen mäste socialstyrelsenytteriigare inskärpa vikten av sådan information. Detfinns också andra sätt, exempelvis att allmänheten genom påskrift päläkemedelsförpackningen får direkt information om eventuella biverkningar. Debipacksedlar som här åsyftas skulle vara en värdefull informaiion, och man fårhoppas att arbelet med dem bedrivs med största skyndsamhet. Fråganom rätten att ta del av sin egen patienfiournal har diskuterats vid ett flertaltillfällen. Den rätten finns numera, men ocksä här måste man konstatera att deninte alltid fungerar i praktiken. finns det läkare som nekarpatienter att få se sin journal utan att giltigt skäl kan åberopas och läkaresom t. o. m. hävdar att journalerna är deras privata anteckningar. Andra sägeratt somatiska journaler lämnas ut, men inte mentala. Så säger ,en jurist som har många mål om just patienfiournaler bakom sig. Att dennalagfästa räll ännu inte slagit igenom är att beklaga därför att det intesiärker föriroendei mellan läkare och patienter. Ibestämmelserna om rätten att utbekomma patienfiournal heter det att en patientkan förvägras att se sin journal om det "finnes grundad anledning antagaatt genom handlingens utlämnande ändamålet med värden eller behandlingen skullemotverkas eller någons personliga säkerhetsältas i fara". Visst kandetflnnas fall då denna passusar motiverad för att journalerna inte skall lämnasut, men regeln får inte missbrukas. I de flesta fall där det varit diskussionom utlämnade patienfiournaler har del inte funnits fog för alt åberopa dennabestämmelse. Imotionen läggs också fram förslag som skulle underlätta för patienterna att fåut journalerna. Alla vet inte att den rätten finns. I detta sammanhang vill jagocksä påpeka vikten av att det tas initiativ till att samma räll tillsjukjournaler måste tillerkännas patienter inom företagshälsovården. Förra årel motioneradevänsterpartiet kommunisterna om att så skulle Insyn,integritet, medinflytande och rättssäkerhet inom sjukvården Insyn,integritet, medinflytande och rättssäkerhet inom sjuk\'drden Det gjordesmot bakgrund av en debatt i anslutning lill att företagsläkare iMalmberget vägrade att låta gruvarbetare som ville se sina sjukjournaler fådet. Utskottets skrivning var dä positiv och inskärpte betydelsen av öppenhetmellan läkare och patienter även när del gäller företagshälsovården. Utskottetförutsatte att den tillsatta medicinalansvarskommittén skulle pröva frågan, ochvi vill understryka viklen av att så sker. Tillsisl, herr talman, något om det strikta skadeståndsansvaret, som kanske är denviktigaste frågan i sammanhanget. Ett sådant ansvar vore även på detta områdedel enda riktiga om man vill ge patienterna ett fullgott skydd. Jag skall inteutveckla den frågan , utan vi avser att återkomma lill den. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till den reservalion som fogats lillbetänkandet - även om det här har sagts att skillnaden inle är särskilt stor. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs pä bifall till dels utskottelshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition; Densom vill all kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 10röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservaiionen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Dä herrCarlshamre begärde rösträkning verkslälldes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Nr 17 angående uppskov med behandlingen av vissaärenden til mötet /76 Påförslag av herr förste vice lalmannen beslöt kammaren all uppskjutabehandlingen av det pä föredragningslistan återstående ärendet lill morgondagenssammanträde. § 18 Anmäldes ochbordlades Skalleulskottets betänkande Nr 27 med anledning av propositionen 1975:98 omskalleplikt för vissa studiebidrag, m. m. jämte motioner