prot · FZ09101 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi utgår från deavtal som gäller och de krav som där slälls på Radiosprogramverksamhel och hävdar att vi måste ta vårtansvar att anvisa medel för denna. Kulturarbetarnahar uttalat sig mycket kraftfullt om denna fråga. KLYS - konstnärliga ochlitterära yrkesutövares samarbetsnämnd - har sagt att "nedskärningen avkulturinslagen i programverksamheten på dels leder till arbetslöshet ochundersysselsättning av alla kategorier av kulturarbetare, dels leder till enutarmning av programutbudet. De nedskurna programmöjligheterna är en belastninginte bara på de fristående kulturarbetarna utan också pade anställdamedarbetarna, vilkas möjligheter alt göra sig själva och företagel rättvisaminskar i samma takt som medverkan och idétillflöde utifrån strypes." Detär klart atl en sådan vädjan gör intryck. Såsäger att det är en svår fråga att bedöma vilkenkvalitetsförbättring en ökad anslagstilldelning medför. Ja, det är det, men ensak kan vi vara alldeles klara över: får man mera pengar kan man göra mer. Taelt enda exempel. kännetecknas av höga fasta kostnader. Enligten redovisning till radioutredningen utgörs nära två tredjedelar av budgetenför en TV-enhet av fasta kostnader - alltså programpersonal, leknikpersonaloch liknande. Det innebär att man med en relativt måttlig insats av ytteriigaremedel utöver koslnadskompensation kan få ut relativt stora programeffekter.Tealerredaktionen på anser sig t. ex. kunna tredubbla sin produktion mednuvarande personella och tekniska resurser bara man får pengar för att engageraskådespelare. Med ytterligare 1,5 milj. kr. till förfogande skulle man kunnasätta upp fyra till fem koslympjäser i stället för som en om året.Detta är bara ett exempel. Det är klart att ökade resurser ger störremöjligheter. Vikunde väl alltså vara överens om att för de långsiktiga lösningarna skall viavvakta den radioutredning som tillsatles för sent och därför får forcera sittarbete. För programverksamhetens kvalitet äranslagstilldelningen nu avgörande. Det är klart atl 35 milj. kr. mer betydermycket för programmens kvalitet och mycket för de kulturarbetare inom och utomSveriges Radio som ingenting hellre vill än att få ge mera av sin skapandeverksamhet till tiilare och lyssnare. har redan sagt en hel del av vad jag hade tänkt säga. Låtmig bara därför ell ögonblick dröja vid herr utbildningsministerns artigavärdering av min djärvhet all jag lordes fasl-slälla var lagom ekonomiskkärvhet låg någonstans - 35 milj, kr, utöver vad man ville medge all SverigesRadio skulle få enligt budgetpropositionen. Jag lycker inte alt del ärdjärvare än all, i likhet med reservanterna, fastställa atl gränsen egentligenligger vid 15 milj. kr. 15 miljoner är deras övre gräns utöver vad somföreslås i budgetpropositionen, alltså dragningsrätten. Skillnaden mellan vårtbud och budgetpropositionen plus dragningsrätten är alliså 20 milj. kr. Del ärungefär risk-beloppel. Vi räknar med alt man skall klara sig med dessa 35 milj.kr. utan att utnyttjadragningsrätten. När det alltså är fråga om en total medelsanvisning kringstorleken tycker jag att det känns lustigt att låta någratiotal få en sådan avgörande och betydelsefull roll när detgäller licensavgifter och mycket annat. Fören stund sedan lade jag märke till en sak när jag tittade i reservationen. Jagtror att i lurat oss en smula. Och vi har läst litetslarvigt i reservationen. Man avser inte att ta till dragningsrätten för denhändelse de pengar socialdemokraterna vill anvisa inte räcker. I reservationensnäst sista stycke säger man: "Om kostnadsökningen för /77kommer att bli större än den som beräknats i propositionen utgår utskottetfrån att kompensation härför kommer att beräknas i nästa års budgetpropositioni likhet med vad som har skett i årets budgetproposition." Man skallalltså inte använda dragningsrätten, dvs. ta ut förskott på nästa årsmedelsanvisning och sedan återbetala det. I stället skall man få ett tillskotti efterhand året därpå. Det var en liten intressant iakttagelse jag gjorde såhär på slutet innan vi går till votering. FruDIESEN (m): har i stort selt redan bemött alla de svepandeformuleringar som kom med. Han anklagade bl. a. den borgerligamajoriteten för ekonomisk opportunism. Jag tycker alt jag i så fall med likastort skäl kan kalla inställning här för kulturpolitisknihilism. säger sedan att jag var ute och köpte program. När man framför vissaönsKemål skulle det alltså vara en fara för inlegrilet. Jagtycker nog ändå att vi här i måste ha rätt atl framföra vissaönskemål och att också framföra önskemål från hela den stora publiken somverkligen har iakttagit den sjunkande programkvaliteien hos . Det enda jag kan instämma i som är väl förhoppningarna om att radioutredningen skall lägga fram ettacceptabelt förslag och all vi också skall få en långsiklig budgetplaneringsom kommer all göra det möjligt att lösa en del av de problem vi debatterat häri dag. (vpk): Det finns en ökad tendens vid införandet av reformer och genomförandetav beslut i olika frågor som berör många människor atl vi slår på stora trummaninnan besluten fallas. Men när beslutet skall följas upp och reformernagenomföras då har man redan börjat urholka det ekonomiska underlaget som varförutsättningen för reformernas genomförande i enlighet med de fattadebesluten. Så är del också med den fråga vi nu behandlar. Vi går ut med stoltalöften som sedan inte kan hållas, och del blir halvmesyrer. För vänsterpartietkommunisterna är kulturpolitiken så viktig alt den inte får förfuskas. Vivill inte riskera ett överlämnande av Kulturuibudel till monopolkapitaletsmassproduktion, som inte har med kultur att göra. Lokalradionanställer nu ett stort antal chefstjänster, där det krävs höga kvalifikationer.Då måste man ställa frågan om man inte skall utnyttja dessa kvalificeradekrafter lika väl som man måste utnyttja lokala kulturarbetares kvalifikationer.Della gör man nu inle om man inle kan bedriva någon verksamhet. Dethar också talats om radioavtalet. Det finns onekligen bestämmelser i dettaavtal som man kan hänvisa lill. ;, som fastslår vissa administrativaenheter, står det också följande: "Bolaget skall i första hand inriktaprogramverksamheten på program gemensamma för hela landet. Vid utformningen avsådana program har bolaget och de ansvariga programenheterna att så allsidigtsom möjligt tillvarata det programstoff och de programmöjligheter i övrigt, somlandets olika delar .erbjuder. Därjämte skall programverksamheten innefattaregionala program." I6 S slår det: "Programverksamheten skall bedrivas med beaktande avljudradions och televisionens centrala ställning i samhället. Av detta följerbland annal skyldighet för bolaget att i lämplig form upplysa om nuetshändelser och orientera om viktigare kultur- och samhällsfrågor samt stimuleratill debatt kring sådana frågor." Deltakan ju inte heller göras om man inle får de ekonomiska resurser som ärnödvändiga för att man skall kunna fullfölja radioavtalet. gick i det inlägg han levererade ännu något längreän i silt tidigare anförande när det gäller att ställa ut garantier om vadpengarna skall användas lill. var nu ute och beställdekulturpolitik för 35 miljoner. FruDiesen var litet ödmjukare i silt andra anförande. talade hon om önskemål. 1det första anförandet ville hon ha att utfärda beställningar av enspeciell programsort. säger all hans meningsfränder bara hänvisartill vad i sina anslagsäskanden har framfört. Del är en väldigskillnad! Det är fullt rimligt all begär högre anslag - liksomalla andra organisationer och myndigheter gör när de lämnar in sina petita -för den allmänna programverksamhelen. Detta är helt O.K. Den rågången har herrSundman kunnat hålla, men det har ingen av de andra riktigt lyckats med. Jagvet inte om det beror på okunnighet eller på en önskan att göra till viljesopinioner som i och för sig kan ha önskemål och ibland kanske t. o. m.berättigade önskemål om vissa programinslag. Men det viktiga är atl om detavtal som gäller skall vi inle i den här kammaren ge oss in i diskussion förränvi - förhoppningsvis - har möjlighet att gå igenomhur det nya avtalet och det som hänger samman med delta skal! HerrSundman säger att del här är inle så myckel att tala om - några miljoner tilleller från spelar väl inte så stor roll. i stort selt detsamma; dehar också en bild av vad som kan vara en lagom kärv kostnadsökning. Men det ärju en hisklig skillnad, , för reservanterna säger att med densumma som föreslås får man en oförändrad programverksamhet, och man får fullkostnadstäckning för den verksamhet som skall bedriva. Men niköper, precis som barnet en gång i visan, för praktiskt laget helavärlden. Med dessa relativt fåtaliga - jag håller med om det - miljoner utövervad som är föreslaget i budgetpropositionen målar ni ut ett slags gyllenetillvaro, som jag antar atl programmakarna på egentligen ber attfå bli bevarade från. HerrWIKSTRÖM (fp): Jag har inte utställt garantier för någon viss form av program. Jag harsagt att utskottsmajoriteien har utgått från och tagit fasta på Radiosegna önskemål. Viär självfallet helt överens om all de principer som gäller för SverigesRadios programverksamhet skall gälla också i fortsättningen, intill dessradioutredningen eventuellt kommer med förslag till ändringar. Skillnaden ossemellan ligger inte på den punkten, utan den ligger i de resurser som ställstill förfogande. Vi vill inte köpa hela världen, herrZachrisson, men vi har velat gå önskemål till mötes när manvill förstärka programkvaliteien och ge fler arbetstillfällen för producenteroch kulturarbetare inom och utom . Det är detta det gäller. FruNORDLANDER (vpk): När i detta sammanhang talar om att beställa programvill jag läsa upp ytterligare en paragraf i radioavtalet, 7 ;?, där det står: "Programmenskall vara omväxlande till karaktär och innehåll. De skall i skälig omfattningtillgodose olika intressen i fråga om bland annat religion, musik, teater,konst, litteratur och vetenskap. Programmen skall skänka god förströelse och underhållningmed beaktande av olika smakriktningar. Även mindre gruppers intressen av merasärpräglad natur skall i görlig mån tillgodoses. Bolagetoch dess programenheter bör undvika, att alltför likartade program samtidigtutsänds i olika ljudradio- eller televisionsprogram." Dethär är ju en överenskommelse. Bara en sistakommentar. Jaglycker alt den ödmjukhet som visade i sin senaste replik varklädsam. Han log där tillbaka och sade alt det är som skallbestämma hur programpengarna skall användas. Men det som präglat denhittillsvarande diskussionen har i hög grad varit elt försök alt fastlägga hurden ena eller den andra gruppen skall få sina krav tillgodoseddamed hjälp av de här miljonerna. Slutligenvill jag till gärna säga, att är det så att inteanser att avtalet följs i den nuvarande programverksamheten, så finns det juordningar för hur man skall klaga och för hur en sådan diskussion skall tasupp. Men vi skall inte i utfärda beställningar om någon speciellprogrampolitik. HerrWIKSTRÖM (fp): Jag har inte återgått till någon ståndpunkt. Min linje har varit heltentydig, och det kommer att framgå av kammarens protokoll. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill l:o) uiskotieis hemsiällan, 2:o) reservationen nr 1 avherr i m. fl. samt 3:o) reservationen nr 2 av fruNordlander, och förklarades den förstnämnda proposilionen vara med övervägandeja besvarad. Då i begärde volering, upptogs förbestänmiande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalels mening för sig. Sedanfru begärt volering även belräffande kontrapropositionen, upplästesoch godkändes följande vo-leringsproposilion: Densom vill alt kanmiaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendekullurutskoiteis hemställan i betänkandet nr 32 punkten 1 mom. 1 anlarreservaiionen nr 1 av i m. fi. den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kanmiarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit reservaiionen nr 2 av fruNordlander. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerlalet av kanmiarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då fruNordlander begärde rösträkning verksiälldes volering med omrösiningsapparal.Denna omrösi-ning gav följande resullal: Ja- 139 Nej - 14 Avslår - 156 I enlighet härmed blev följandevoleringsproposilion uppläsi och godkänd: Den som vill all kammarenbifaller kuliurutskotieis hemställan i be- länkandel nr 32 punkten 1 mom. 1 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kanmiarenbifallil reservaiionen nr 1 av i Lvcksele m. fi. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröslal för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes volering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av fruNordlander, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt volering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kanmiaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr32 punkten 1 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes volering med omrösiningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels ulskoiieis hemsiällan, dels reservationen nr 4 av fruNordlander, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Den som vill altkammaren bifaller kulturutskotiets hemställan i betänkandet nr 32 punkten 1 mom. 3 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammaren bifallilreservationen nr 4 av . Vidomröstning genom uppresning förklarades fiertalel av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes volering med omrösiningsapparal. Denna omrösl-ning gav följanderesullal: Ja- 296 Nej - 13 Kammarenbiföll vad ulskollei i dessa momenl hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr i Agnas och , och förklarades den förra proposilionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästesoch godkändes följande voleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller kullurutskoiteis hemställan i betänkandet nr 32punkten 1 mom. 8 rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 5 av i Agnas och . Vid omröslning genom uppresning förklaradesflerlalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröslninggav följande resullal: Proposilionergavs på bifall lill dels utskollets hemställan, dels reservationen nr 6 av fruNordlander, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begäri votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller kuliurutskotieis hemställan i betänkandet nr 32punklen 1 mom. 9 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej harkammaren bifallil reservaiionen nr 6 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades fierlaleiav kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröslninggav följande resullal: Mom. 10 och 11 Kammarenbiföll vad uiskoiiel i dessa momenl hemslälli. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 av fruNordlander, och förklarades den förra propo- silionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begäri volering uppläsies ochgodkändes följande voleringsproposilion: Densom vill alt kammaren bifaller kullurulskotleis hemställan i betänkandet nr 32punklen 1 mom. 12 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej harkammaren bifallit reservationen nr 7 av . Kostnaderför medlemskap i m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflerialel av kammarens ledamöier ha röslal för ja-proposilionen. Då fruNordlander begärde rösl-räkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resullal: §8 Kostnader för medlemskap i m. m. Föredrogs kullurulskotleis betänkande 1975/76:34med anledning av proposilionen 1975/76:100 såvitt gäller anslag lillinternalionelll-kullu-relli samarbeie jämte motioner. 1fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I del följande redovisas endasl den punki, vidvilken under överläggningen framsiällls särskilda yrkanden. Regeringen hade i proposilionen 1975/76:100 bilaga10 (ulbildnings-dcpartemenlel) under punkicn 1 2 (s. 509-510) föreslagitriksdagen all till Kostnader för medlemskap i m, m, /77 anvisa ell förslagsanslag av . 1 della sammanhang hadebehandlais molionerna 1975/76:1338 av frökenHörlén (fp) och 1975/76:1344 av herrLindahl i (fp), vari hemslällis all Kostnader för medlemskap i m. m. beslutade alttill årsbidrag till för /77 anslå . 1, attriksdagen med bifall till proposilionen 1975/76:100 och med avslag på motionen 1975/76:1344 lill Kostnader för medlemskap i m, m, för /77 anvisade ett förslagsanslag av . 2. all skulleavslå motionen 1975/76:1338. Reservation hade avgivits av herrar i Agnas(m) och () samt () som ansett atl ulskotiei under 1 bonhemsiälla att med anledning av proposilionen1975/76:100 och med bifall lill motionen 1975/76:1344 till Kostnader förSveriges medlemskap i m. m. för /77 anvisade ettförslagsanslag av . /ENKEL (fp): organisation för undervisning, vetenskap ochkultur, , grundades i syfte att "utveckla detinternationella samarbetet inom ramen för undervisning, vetenskap och kulturoch därigenom främja respekten för lag och rätt, de mänskliga rättigheterna ochden elementära friheten i enlighet med FN:s stadga". organ är generalkonferensen, som består av representanter förmedlemsstaterna och samlas för att dra upp riktlinjer förverksamheten. Vid den senaste generalkonferensen, som hölls , antogstre resolutioner i Palestinafrågan. av dem fattades ett beslut som i praktiken utestänger från myckel avUNESCO:s arbete. I resolutionen, som antogs med enkel majorilel, förvägradesIsrael som enda stat av 135 medlemsstater att ingå i någon av regionernasverksamhet. Majoriteten i har därmed diskriminerat på ett sättsom saknar motsvarighet för någon annan medlem av organisationen. Det var enhandling som i sanning inte låg i linje med syfte - jag upprepar: allfrämja respekten för lag och rätt, de mänskliga rättigheterna och denelementära friheten. Det var en allvarlig diskriminerande behandling av enmedlemsstat i elt FN-organ. Dessutom drogs på delta sätt in i delstorpolitiska maktspelet. Det var ett led i en tämligen nysystematisk kampanj för att göra till en stat som "ingenstans börvara med därför att landet ingenstans får finnas", som delegat iUNESCO uttryckte det. Det var första steget för att utesluta ur hela detiniernationella samarbetet och lyckas förinla som självständigstat, vilket ju är meningen. Man fortsäller på den inslagna vägen - det visadePer i den utrikespolitiska debatten. Somen reaktion på general konferensens resolution vädjade omedelbartkulturpersoner i och kulturpersoner i andra länder lill sina resp. regeringar att de inte skullemedverka till att höja anslaget till så länge organisationen vidhöll sindiskriminerande åtgärd. Som svar på detta beslöt parlamenten iFrankrike och att tills vidare hålla inne av årsanslagen. Sverigedäremot räknade 1974/75 upp anslaget med . - det innebar 20 96 mera -och föreslås en uppräkning på . reservation som är fogad till kulturutskottets betänkande föreslås - även iår, alltså - att till dess att upphör med sin diskriminering av Israeldet i budgetpropositionen föreslagna bidraget skall nedskäras . Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till den vid betänkandet fogadereservationen. Kostnaderför medlemskap i m. m. Idetta anförande instämde i (fp) och (). i Agnas (m): är en demokrati. är ett land som intet annat i väriden.Det är det enda hemmet för miljoner människor. En stor del av dem har kommitdit under . Många som vill komma dit finns ännu i andraländer utan möjlighet att resa till . Skulle de slippa ut ur detpolitiska grepp som föriamar deras längtan blir de mottagna i . För oss kristna som lever i värid var det enuppfyllelse av profetior, en länge väntad och mycket glädjande händelse, envändpunkt i historien. Vi gladde oss särskilt åt att det folk som ochHitler och andra despoter hatat och förföljt hade fått ett hem. Skugganav slavlägren, röken från koncentrationslägrens ugnar och skrien vi hört frånalla olyckliga judar accentuerade vår glädje över att något nytt hade kommit. är det bästa som hänti vår tid. Nutycks hatet mot stiga som en flod. Även demokratier som svävarpå målet då det gäller samtal om . Mot de resolutioner i somfördömde röstade dock - alltså för de israeliska önskemålen, förden israeliska saken. Bakom förslaget att fördöma stod i huvudsak arab-och öststater. Diktaturer och oljeriken förenades. Dådet gäller en belysning av sakfrågan ber jag att få hänvisa till kammarensprotokoll , där två talare grundligt redogör för vad som hänt,nämligen och . Jag vill rekommendera kammarensledamöter alt bevara det protokollet. Jaganser del onödigt att , utöver det har sagt, gå in på självasakförhållandena. Förmin personliga del vill jag med dessa ord och med mitt namn underreservationen uttala min kärlek till demokratin och till , 4 protokoll 1975/76. Kostnaderför medlemskap i m. m. ja, uttala mitt förtroendeför . Jag är övertygad om att inte förstör historiska minnesmärkeni eller, som det hette i en av de resolutioner som fördömde ,framhärdar i att ändra historiska stadsbild. Jaganser att begäran vid konferenser att få tillhöra deneuropeiska regionen bort bifallas. Sachsenhausenoch har jag besökt efter kriget. Europeiska folk har där rest monumentöver obegriplig grymhet mot och en ofattlig rasism. NärIsrael trots allt bekänner sig till i tro på det som dock finns hos ossav kultur och idealitet griper det oss helt. Israelhar givit oss . Vi som har som fundament är alltid vänner.Vi är medvetna om att alla stater är ofullkomliga, att ingen demokrati är utansvagheter - men få demokratier torde kunna mäta sig med . OmFörenta nationerna skall betyda någonting , om FN:s grundläggandeprinciper skall ligga fast, får icke ett dess organ handla som gjort idet fall som föranlett motionen och reservationen. Jag yrkarbifall till reservationen. iLane-Herrestad (c): Jag kan instämma när säger att vi hade en lång debati i denna fråga, att ingenting nytt har framkommit och att man skulle kunnahänvisa till den debatten. Men har vi ju fått en reservation, ochreservanter har talat för densamma. Dåvill jag erinra om att inte har röstat för att skulle utestängasfrån någon av de konferenser det här är fråga om. röstade ju emot, menblev i minoritet. lät kulturutskottet frågan också gå tillutrikesutskottet för att få höra dess mening. Vi fick då veta att man ävendärifrån uttalade sitt ogillande av del beslut som hade fattats - att utestängaIsrael. Jagkan också vittna om att jag har besökt koncentrationsläger sedan krigetupphört, och visst är det hemskt. Men här är det ju fråga om huruvida vi pånågot sätt hjälper någon genom alt minska anslaget. Vi har ändå iklätt oss enviss förpliktelse, och då skall vi väl inte springa ifrån den. UNESCOskall främja internationellt samarbete. Om vi minskar på anslaget, minskar viUNESCO:s möjligheter att arbeta med de frågor som skall arbeta med. Detgäller utbildning, forskning och kultur. Vianser det som sagt inte vara rätt att utestänga från regionalakonferenser. Jag har givetvis förståelse för att man tycker att det är ruskigt,rent ut sagt, att detta beslut har fattats, och vårt land har reagerat.