prot · FY0993 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskottetsordförande förutsatte att man skulle kunna ta upp nya förhandlingar medStockholms kommun. Liksom tror jag emellertid inte att sådana nyaförhandlingar skulle leda till några andra lokaliseringsmöjligheter, tyStockholms kommun är uppenbariigen främst intresserad av att säga till riksdagen:Ni skall bli kvar där ni är. Stockholmskommun gick ocksä in för att kritisera de alternativ som vi hade föreslagit iulredningen, främst det som betecknades H I - det skulle bli en så stor byggnadpä riksbankslomten och den fördömde man av stadsbildsskäl. Detombyggnadsförslag som prisnämnden gav femte pris har samme upphovsman som detsom nu i omarbetat skick kallals förslag H 2, och det är det som utredningennu föreslår komma till utförande. Även detta förslag är enligt vår bedömningmycket funktionellt, som det är mindre mifiöslörande än H 1, som haren mycket högre byggnadsvolym. H 2 innebär endast en mindre förändring avexteriören på riksbanksbyggnaden men givetvis en kraftig förändring avinteriören. Inte heller H 2 ändrar utseende exteriört. Detbibehåller alla de partier som ur bevarandesynpunkt är värdefulla. En nackdelär kanske förbindelsen till kanslihuset, alltså den bro som utskottels ordförandehär talade om. förslag gick ut på remiss blev resultatet etl överväldigande jatill bevarande av det gamla , alltså ett nej tillnybyggnadsalternativet. I det läget hade förvaltningsstyrelsen att övervägavilka åtgärder som borde vidtas för att lösa frågan om hus på längresikt. Vi hade alt ta hänsyn till det av fattade beslutetatt hus skulle vara föriagt till - och vilkamöjligheler som fanns att effektuera det beslutet. Vidare hade vi att la hänsyntill resultatet av arkitekttävlingen och till inkomna remissyttranden, vilkadock endast rörde ombyggnadsalternativet. Likaså hade vi vid bedömningen attta hänsyn till vilka förutsättningar som fanns att stanna kvar i det avStockholms kommun ägda byggnadskomplexet här vid . Resultaten avdessa överväganden är nu väl kända. Detär inte så som det lidigare har sagts i debatien, att utredningen inte harövervägt Sergelstorgsalternativet. I förvaltningsstyrelsens redogörelse tillriksdagen finns synpunkter pä hur utredningen såg pä det alternativet. Förvaltningsstyrelsenhar nu enhälligt föreslagit återflyttning till har sänt ut ärendet på en ny remissomgång. konstaterar har därvid flertalet remissorgan förordat enåterflyttning, som jag bedömer det i stort sett enligt det förslag somförvaltningsstyrelsen har lagt. Heltövertygade om att en ny utredning behövs har egentligen endasl länsstyrelsenoch Kungl, för de fria konsterna varit, Uppenbariigen harutskottsmajoriteten lagt väl stor vikt vid yttrande. Ingenredovisning görs av vilka som deltagit i dess beslut eller hur delta harfattats. Det vore nämligen mycket iniressani all få vela, med tanke på attakademien rymmer ell antal ledamöier som har gjort egna förslag till lösning avriksdagens byggnadsfråga. Förslagsställarnahar naturiiglvis haft möjlighet att ge synpunkter på framtidalokalfrågor. yttrande, som enbart undertecknats av desssekreterare, borde för att kunna tillmätas någon tyngd ha innehållit upplysningarom vilka som deltagit i beslutet. Vi har från uiredningens sida, med anlitande av den bästa expertis somstått att få, vilka här med namn och funktion är redovisade på s. B 113 iutskottets betänkande, verkligen försökt alt utreda olikaförutsättningar att få ett funktionellt och bra riks- Resultatet avdenna ulredning föreligger och redovisas av en enhällig förvaltningsstyrelse. Ombyggnadsalternativetär enligt min och mångas uppfattning en bättre lösning ur både funktions- ochsäkerhetssynpunkt än Sergelstorgsalternativet, Inte minst den senaresynpunkten tyckerjag vi skall tillmäta stor vikt. Folkrepresentanterna färgenom en ombyggnad ett parlament som ger ett representativt intryck istadsbilden. Byggnaderna pä speglar en viktig epok och utgören symbol för den svenska parlamentariska demokratin. Dessa byggnader har ocksåden fördelen att de äges av som därigenom fritt kan förfoga överderas användning även . Nyautredningar skapar säkerligen inga nya lösningar som kan medföra förändringarav vad som har presenterats om hus. Risken är väl bara denatt tidsåtgång med stegrade kostnader kan fördyra den återflyitning som deflesta ändå anser bör ske. Detombyggnadsförslag som lagts innebär ett modernt inrett parlament med godafunktioner - bättre än nu och med bättre säkerhetsfunktioner. Svenska folketmåste kunna ha rätt att begära att inte i eget intresseförsöker dirigera hur och var den svenska parlamentsbyggnaden skall varaplacerad i fortsättningen. Det är ju svenska folket som äger det markområde ochde byggnader som finns på , Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till den vid betänkandet fogadereservationen. Hen i (s): Jag skall som motionär i den här frågan använda mina tillnågra erinringar. Minpartikollega och jag motionerade i den här frågan ochhemslällde då att uttalar sig för att förhandlingar genomförvaltningsstyrelsens försorg tas upp med föratt utredamöjligheterna till en varaktig föriäggning av i de av kommunen ägdalokalerna vid . Dennamotion fick en mycket positiv behandling i konstitutionsut-skoitei och avriksdagen. Utskottet underströk dä vikten av att utredningsarbetet inriktas påatt ge underlag för beslut om vilkeldera av de bådahuvudalternativen, kvarblivande vid eller äter-fiyltning tillHelgeandsholmen, som borde genomföras. År1974 återkom samma motionärer i anslutning till förvaltningssiyrelsensförslag, Vär motion hade då som hemställan att begär ytteriigareutredningar inkluderande förhandlingar med om de bådahuvudalternativen innan etl slutgiltigt beslut fattas om förläggningen av riksdagenshus. Vårmolivering var alt det inte förelåg tillräckligt underiag för beslutet.Behandlingen i utskollet har väl också bekräftat denna vår inställning; Nr 93 det trorjag att alla som har läst igenom betänkandet och noga studerat Onsdagenden '' '' """ " understryka, 28 mai 1975 '"8 ' '''" 'de anledning att kritisera förvaltningssiyrelsens uttalandeom möjligheterna till expansion vid . ordförandeHilding uppfattning att det realistiska alternativet, lokalfrågor på omvi skulle stanna här, skulle vara ett utnytfiande även av östra delen avKulturhuset för att tillgodose de expansionsbehov som kan uppkom- Härhar ocksä talats om säkerhetsproblemen. De mäste lösas oavsett vilketalternativ man väfier. Vi motionärer har emellertid fäst än större avseende vidriksdagens tillgänglighet, och därvid har vi vågat uttala som vår uppfattning,alt det nuvarande väl svarar mot en modern tids krav på öppenheti politiken. Vi har framhållit att det ligger mitt ibland folket, intill detlivfulla , och har överlägsna kommunikationer, till fördel för bådeväfiare och valda, gär vi att ta ställning lill ett utskottsbetänkande som innehåller tvåhuvudlinjer, Reservanlerna förordar ett principbeslut om flyttning tillHelgeandsholmen, som skall verkställas tidigast , Det skall skelill en kostnad som kan beräknas lill ca 180 mifi, kr. Om det beslutetfattas, sker det utan att reservanterna själva är pä det klara med vilketalternativ pä som är bäst. Majoriteten begär en översyn ochförhandlingar beträffande oklara punkter, såsom mifiöfrägorna. Det är ju frågorsom kräver förhandlingar niellan kommunen och . Likaså bör man skapabättre kunskaper om alternativet bäde då det gäller inköp av husetoch dä det gäller expansionsmöjligheterna. Här har man all anledning att tryckapå i förhandlingarna - de är ingalunda slutförda. Denna översyn ochförhandling har vi gott rådrum att slutföra. Riksbyggnaderna är i dagsjälvförsöriande. De tar in inkomster som gör alt de inte är nägon belastningekonomiskt sett. Vidare lider vi ju ingen nöd här vid lorg. Lokalernaär funktionellt ändamålsenliga. Jag vill rned detta yrka bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan. HenMOLIN (fp): I konstitulionsulskotlels belänkande sägs all en utgångspunkt för ettställningslagande i lokalfrågan är att bereds möjlighet att på bästasätt fylla sina funktioner. Jagskulle vifia ta fram en funktion som har men som jag tycker nära noghar kommit bort i den här deballen, nämligen skyldighel attunderlätta kontakterna utåt med väfiarna. Där är det ju sä, all dessa kontakterunder har blivit allt fler. De har också, som jag ser del,blivit allt värdefullare. Jag tror att den nuvarande lokaliseringen på ettunikt sätt stimulerar till kontakter niellan riksdagsmännen och väfiarna. Härfinns det, tycker jag, en skillnad i synsätt niellan ulskollsma- 74 jorileten och reservanterna, Reservanlerna tar intefram den här kon- laktfunkiionen ulan fästersig mera vid det som en av företrädarna för denna uppfattning uttryckte när hantalade om alt måste ge elt representativt intryck i stadsbilden.Det kan i och för sig vara befogat, men det finns en risk för all man framhäverdetta på ett sådant sätt att man minskar möjligheterna att upprätthållakontakter mellan riksdagsmännen och väfiarna. Viskall inte, menar jag, nu binda oss för en lösning som kan bidra till att demånga och värdefulla kontakter mellan väfiarna och oss riksdagsmän som nuförekommer skulle minska i framliden. När man som reservanterna tvärsäkert villfastlägga lokaliseringen till finns det en risk härför. Om mananser att det är en viklig funktion för och dessa ledamöter att hållamänga och öppna kontakter med väfiarna borde man låta det beredningsarbete somföreslår i mindre utsträckning bindas pä det sätt som reservanterna föreslär. Jagtycker att delta är ett viktigt skäl att föfia utskottsmajoriteten och inte nulåsa sig. Hen i (m): Bland alla de svaga skäl som har anförls för alt vi skall stanna kvarhär vid tyckerjag att detta att man härigenom uppnår en bättrekontakt med väfiarna är det i särklass svagaste. Det tyder på att man anser attde människor som har sina vägar förbi och är mindrerepresentativa för svenska folket än de människor som råkar ha sina vägar förbiSergels torg. Det är ett argument av noll och intet värde, för att uttrycka sigmilt. Jagvill bara göra ett påpekande. Det har sagts att reservanterna inte vet vilketalternativ de vill ha. Det är alldeles felaktigt. Det står uttryckligen ireservationen punkten I b att man skall uppdra "åt förvaltningsstyrelsenall föranstalta om fortsatt arbete med lokalfrågor i första handenligt alternativ 2 i och återkomma till riksdagenmed nytt förslag, om förvallningssiyrelsen skulle finna alt nya övervägandentalar för andra lösningar eller om andra förhållanden framkommer som motiverardetta". Detär alltså ingen som helst tvekan om vilket alternativ förvaltningsstyrelsenoch reservanterna vill ha. Men vi har sagt att om det uppkommer problem avbetydelse skall förvaltningsstyrelsen återkomma till . Det är alllsäen säkerhetsventil för alt tillförsäkra det inflytande som dennaturligtvis skall ha. Jag sade i mitt första inlägg alt delta gäller om delmot förmodan skulle uppkomma nägra sädana problem, Reservanlernavet nog vad de vill, men det gör inte ulskollsmajoriteien. En grupp villflytta tillbaka lill och låta bygga ett stort glas- ochbetongkomplex pä den nuvarande riksbankstomten. En annan grupp vill stanna kvarhär vid lorg. Vilken av de grupperna som kommer all vinna i eneventuell utredning är omöjligt att Vi får i självaverket en mycket betydande osäkerhet i fräga om framtiden. Jag skall inte förlänga diskussionen; jag vill bara konstatera att denhär debatten har visat att det finns goda expansionsmöjligheter ireservanternas och förvaltningsstyrelsens förslag. Inte minst har visal all ekonomiskt sett är reservanternas ochförvaltningssiyrelsens förslag fördelaktigt. Slutligen tyckerjag ocksä attdebatten har visat värdet av alt vi fattar ett principbeslut , så all degamla riksbyggnaderna pä fär en adekval användning. Hen (): Del framskymiade i i Eskilsluna anförande och även iherr inlägg tidigare all ulredningen inte skulle ha arbetat hellförulsätlningslösl ulan redan frän börian beslämi sig förHelgeandsholmsaliernaiivel och all man egentligen inte haft några förhandlingarmed , I det förslag till en särskild beredning som föreliggerhar särskilt betonats att det är förhandlingar man skall ha med Stockholmskommun; ordet JÖrhandla har kursiverats i utskottets betänkande. Jagvill dll detta bara säga att utredningen har träffat borgarråd ochchefsfiänstemän i . Borgarråden har man träffat i varie falltvå gånger och fiänsiemännen åtskilligt . Vi har förhandlat påbasis av en offert som inlämnats av , I den offerten hade manpreciserat ett pris, I detta pris hade man förmodligen också inräknatförränlningen påen rätt kraftig markvärdestegring, I den förhandling som varakapade av ett par mifioner kronor på det första anbudet,eftersom man just nu inte behövde ha ut förränlningen pä markvärdestegringen;det kunde man fä . Det var motiveringen. Vihar alltså haft förhandlingar. Man kan då naturligtvis säga att del inte varitnågra benhärda förhandlingar och all vi inte sagt till att omvi inte får del och del priset sä sticker vi härifrån eller sätter oss pä er.Nej, sådana förhandlingsmetoder har vi inte använt och bör inte heller göradet. Jag tror att representanterna för i dessa seriösaförhandlingar begärt vad man anser sig behöva fä ut. De tillstår öppet att desubventionerar under de år vi sitter här enligt det nu gällandehyresavtalet. Jag tycker inte att skall begära alt kommunsskattebetalare skall subventionera ett riksdagshus. Därför anser jag att denoffert som lämnat är realistisk, och det är på denna offertman byggt upp kostnadsjämförelserna och del förslag som man kommit fram till. Omman sedan skall behöva tala om husen, så har det ändå gjorts förbehåll för attkulturaktiviteterna skall vara kvar. Det är möjligt att vi kan strunta i vadkommunen önskar. Har vi en gång förvärvat huset är del bara att köra utkulturaktiviteterna, om nu vill expandera. och bli de kulturbarbarersom vi en gång beskyllts för att vara. Men i det läge som vi befinner ossi är det meningen att kulturaktiviteterna skall vara kvar i delta hustillsammans med . Om förvärvar huset mäste vi varaförvaltare av kuliurhusdelarna, affärslokalerna och sådant. Den saken är klar.Om vi ändå mot all förmodan skulle köra ul dessa kulturaktiviteter exempelvisfrån östra , är det inte så rasande lätt att göra om det huset tillriksdagshus. Jag tror att de kostnader som redovisats i den tablå somupprättals inom konstilutionsutskollets kansli också pä den punkten kan varadiskuiabla. Sedankan man som i säga att det här läget är värdefullt ochatt vi skall ha en öppenhet i politiken. Jag är den förste att instämma medhonom i detta. Men vad vet konstilutionsulskoltet om utvecklingen när detgäller öppenhet om fem tio är framåt i tiden? Vi har fått en terrorverksamhetute i världen som gör all öppenheten häller på att försvinna. Jag är inte allssäker på all det svenska för all framlid kan fortsätta att haden öppenhet som vi har . Det vet vi ingenling om. Skall denna beredningocksä utreda frägan huruvida vi skall ha en öppenhet eller inte?Rikspolisslyrelsen är mycket kritisk mot detta hus. Det går inte att här få entillfredsställande säkerhet. Hur det blir i detta avseende vel visom sagt ingenting om, men jag har velat understryka att dessa förhållandenbör ställas mot skälet om öppenhet. Utvecklingen pekar tyvärr mot en mindreöppenhet. Jagåterkommer till det i sade om att han och jag harolika åsikter: han vill ha sä mycket som möjligl i husel - revisorerna ochandra orga.n - medan jag skulle vifia flytta ut en hel del funktioner. Jagvågar påslå att i första hand skall vara till för riksdagsmännenoch de funktioner som hänger samman med deras arbeie. Det går inte att byggaupp ett riksdagshus med allting inom sina väggar och fä det huset att fungera.Med ylleriigare 50 000-60 000 m godtagbar rumsyta kommer vi att få ettriksdagshus som blir omöjligt att hantera. Vi kommer inte att hitta varandra.Vi hamnar i en situation, där riksdagsmännen kommer att spela en heltunderordnad roll jämfört med alla andra funktioner. Delgår myckel bra, , att ha de funktioner som jag talade omutanför huset, om det skulle behövas. Vi måste inte inställa konstitutionellaförändringar genom brist på utrymme. Det finns mänga aktiviteter som gör siglika bra utanför detta hus, bort i någon annan byggnad. Hen iTrollhättan (s): Jag skall fullföfia de tidigare resonemangen endasl på tre punkler. Denförsta gäller det påstående som i gjorde, nämligen altmajoriteten i konstilutionsulskoltet inte vel vad den vill. Nåja, visst ha en förnyad utredning. Sä mycket har väl ändå fattat efter demänga månadernas behandling och efter mina deklarationerhär . Men önskar man en fortsatt utredning, kan man väl inte samtidigtengagera sig för det ena eller andra alternativet, utan då får man låla denfortsatta utredningen avgöra vilket alternativ rnan till sisl väfier. Denandra punkt jag skall ta upp handlar om aktiviteterna utanför huset. Det kannog inte hjälpas att och jag har delade meningar pä denna punkt.Herr förklarade all det är sådant som gäller riksdagsmännen somskall försiggå i della hus. Härom är vi helt överens. Men den verksamhet somriksdagens revisorer bedriver, vilket var milt exempel, sköts ju också den avriksdagsledamöterna. De får nu gå till andra lokaler, när de skall träffa fiänsiemännen,eller också fär fiänsiemännen komma hit. Nog får vi räkna in riksdagensrevisorer i kontrollmakt. Dentredje punkt jag skall ta upp gäller öppenheten. Jag vet naturligtvis inte hurvi skall se på den saken , men nog bör vi sträva efter att ha såstor öppenhet som möjligt gentemot väfiarna. Det vore felaktigt om ettparlament skulle sluta sig inne mot väfiarna. Terrorismen för med sig sinaproblem, men de får lösas på annat sätt än genom att parlamentet upphör att haen öppen attityd mot allmänheten. Sedanvet vi naturiiglvis ingenting om framtiden. Men vill ändå i dagha elt beslut i den riktning som han har funnit vara den riktiga.Herr vet ingenting om hur framtidens riksdagsmän kommer att ställa sigtill detta. Men jag anklagar inte för att ha valten ståndpunkt och vifia genomföra den ulan alt vela delta. Det är sä med ossalla att vi mäste ta på oss ansvaret . Jag anser att man då börha möjlighet att pröva, om man inte kan ta hänsyn till de funktioner som manändå ulifrän kända förhållanden kan förutsätta att skall ha år 2000och undersöka vilka behov av lokaler som detta kan leda fram till. Hen i (s): sade att förhandlingarna med varslutförda. Men den som läser kommunens remissyttrande, som finns återgivet idetta betänkande, finner ju att man på en rad ställen har nya synpunkter. Deberör mifiöfrägorna när det gäller Helgeandsholmsaliernaiiven och fordraralltså fortsatta samtal och förhandlingar. Men de rör också den fråga som jagtog upp i milt förra anförande, nämligen möjligheten till expansion vid . Där finns också möjligheter till fortsatta samtal, och jag anser att debör utnytfias. HerrWärnberg sade att om vi tar i anspråk östra delen av så uppträdervi som något av kulturbarbarer. Jag kan inle dela den uppfattningen. Jagtycker att det i cenirala flnns mycket av kulturaktiviteter redannu, och det är säkert niånga i den här kommunen som anser alt det är bältre allförlägga dessa aktiviteter till de platser ute i förorterna där människornabor. Jag tror alllsä att denna möjlighet är öppen för förhandlingar. Sedansade alt han inle vill skrämma med terrorister 93 och sådant men att man ju inte vet vad som kan hända. Varför tar han då upp den saken? Ligger det ändå inte till pä det sällel att vi för planeringen av elt framlida riksdagshus skall utgå ifrån att vi alltfort skall leva i ett öppet demokratiskt samhälle och att därför kontakten med väfiarna och det centrala läget för är viktiga faktorer lokalfrågor på vid behandlingen av den fråga som vi nu står inför? HenWÄRNBERG (s): Jag tycker att och jag böriar komma sams, för nu sadehan att han vet heller ingenting om framtiden. Del lycker jag är ett ganskastort framsteg. Vidare sade han au det är de nu kända förhållandena vi skall tahänsyn till. Ja, det ärjust precis vad utredningen hargjort, Alla kändaförhållanden har man tagit hänsyn till och icke till propåer som kommit frånnågon enstaka riksdagsman. Man har tagit hänsyn till kända förhållanden -resten är ingenting annat än spekulationer om hur framtiden komnier all se ul. Vadbelräffar i Eskilsluna och mifiöfrägorna vill jag säga att vinaturiiglvis inte har diskuterat med exakl hur bron konimeralt inverka på den yllre mifion, men vi har redan fäll tillräckligt niångabevis för att hellre tar alternativet H 2 än alternativet H1, som kommunen förklarat att man pä allt sätt är beredd att hjälpaoss att fä en ändamålsenlig parlamentsbyggnad. Detförhållandet att flera instanser lycker att alternativet H 2 ändrar mifionmindre än alternativet H I har gjort all jag för min del förordar H 2, även omjag utan vidare kan säga all med avseende pä funktionsdugligheten är nog H Ilika bra som H 2, Men eftersom det finns ett sådant motstånd mot den storabyggnaden på riksbankslomten har jag för min del anslutit mig till linjen om H2 trots alt jag som sagt anser att det finns mycket stora kvalitéer hosalternativet H 1, Jaghar inte skrämt med terrorister, men jag har ställt öppenheten motdet förhållandet alt tendensen pekar mot en mindre öppenhet. Om vi skallgå efter kända förhållanden, , måste vi tyvärr säga attöppenheten inle torde konima att bli sä stor som . Jagbeklagar det och hoppas att det inte skall behöva gå på det sättet, utan jaghoppas verkligen all skall kunna sä att säga hälla öppet hus. Men jagförstår inte varför det inte kan vara öppet hus på , 300 metereller vad det kan vara har väl inle avskräckt någon människa ännu, så det kanväl inte spela nägon roll för öppenheten var ligger. HenSVENSSON i Eskilsluna (s): Detta om öppenheten anser jag vara ell vikligt argument för en forlsalt prövning av de här frågorna, men jag har också sagl all 79 man måste tahänsyn till kravel pä säkerhet, vilket alternativ man än väljer. HerrWärnberg är som företrädare för förvaltningsstyrelsen part i målet här, ochsjälvklart försöker han att något bagatellisera de kostnader som enåterflyttning till innebär. Menjag vill ändå slå fast att man här forcerar fram ett principbeslut om enflyttning utan att man har klarat ul de här frågorna med , ochdet är frågor som även berör H 2 och mifiöförhällandena i del sammanhanget. Detär ändå ett tryggare alternativ som majoriteten förordar, och ell alternativsom håller olösta frågor öppna. Att det finns många olösta frågor framgår avremissinstansernas uttalanden och den remisskritik som här förts fram underutskottets behandling av dessa frågor. Dessa olösta frågor bör man väl ändåförst klara ut, innan man binder sig för ett beslut som kostar 180 mifi. inuläget och som alltså avser inflyttning i gamla sommaren 1981.Den lilla försiktigheten skulle man väl ändå kunna anbefalla riksdagensledamöter inför etl sådant här viktigt beslut. Jag är säker på all opinionenutanför denna kammare ocksä bevakar oss i del avseendet. Hen (): Jag kallar det inte all forcera ell ärende som varit under utredning ilio år, om man nu änlligen skall ha fram ett förslag. Jag kallar det hellerinte att forcera det, om utskottet har lagil på sig att utarbetasitt betänkande. Jag tycker inte det kan talas om forcering, när man nuäntligen vill ha ett slut på detta eländiga utredande och när man nu har fållfram förslag som enligt hela förvaltningsstyrelsens uppfattning är acceptablaförslag. Vihar inte bagatelliserat kosinaderna på något sätt. Jag har i varie fall aldrigjyorl det. Jag har sagt att en eller annan mifion ät något håll går inle attfastställa här. Men de koslnader som här bevisligen finns och som egentligeninte har bestridits pekar till nackdel för och lill fördel förHelgeandsholmen. Vi kan tvista om vilka beräkningssätl vi skall använda, mendet är inte fråga om bagatellisering när jag säger att en eller annan mifioninte förändrar bilden. Konstitutionsutskottethar inte slagit sönder de kostnadsberäkningar som utredningen har gjort påganska noggranna grunder.