prot · FY0983 · 1975-12-31 00:00:00 — Skillnaden består oförändrad. HerrAlemyr sade alt utskottet hade lagt på dessa , för all i någon månkompensera kostnadsfördyringen. Del är väl någonting som ävenutbildningsministern tänkte på när han föreslog , . Jagskulle vifia fråga om det har försiggått en extra snabb inflationsedan propositionen skrevs . Inflationen är snabb, menatt den skulle vara så extra snabb har inle jag lyckats upptäcka. Enligt vär mening bordeinsatsen, om statsbudgeten tilläte en sådan och det kan man alltid funderaÖver - ha gjorts uteslutande för de icke prioriterade cirklarna iufiämningssyfte. Vi kan alltså inte förena oss med utskottet i uppfattningenatt man har råd med en ytterligare höjning av bidraget till deallmänna studiecirklarna med , - det skulle givetvis i ochför sig vara önskvärt utan förslaget om höjning måsleanstå till nästa budgetproposition och dä, det är också viktigt, ta sikte påframför allt en ufiämning av bidragsskillnaden mellan prioriterade och inteprioriterade cirklar. Sammanfattningsvisförmenar vi, herr talman, att den aviserade utredningen angåendestudiecirkelverksamheten bör få en så allsidig representation som möjligt frånstudieförbundens sida, att dessa bör ha del yttersta ansvaret för denuppsökande verksamheten pä arbetsplatser och i bostadsområden, att dennaverksamhel bör organiseras och genomföras pä ett sådant sätt att den inte fårnegativa effekter och att slutligen en utvidgning av de prioriterade cirklarnasämnen icke bör ske utan att inriktningen i stället bör vara att successivtufiämna skillnaderna i bidragsavseende mellan de icke prioriterade och denuvarande prioriterade cirklarna. Motbakgrund av dessa ständpunkler avser jag, herr lalman, all yrka bifall lillreservationerna 2 och 4 vid utbildningsutskottets betänkande nr 16 och i övrigtlill utskottets hemställan. Vuxenutbildningen,m. HerrALEMYR (s) kort genmäle; Jag kommer inte att ta upp de reservationer som hartalat om; det kommer alt göra för ulskoitsmajorilelen . Detär bara på en enda punkl jag skall svara , och den gäller omdel harvarilen sådan häftig inflation att ytterligare . var motiverade percirkel. Dethar inte varit en sådan inflation. Men vi har alltid alt försöka göraekonomiska avvägningar, , och vid de bedömningarna harutskottsmajoriteten, som väl kommer ihåg frän de diskussionervi har haft i utskottet, kommii fram lill att det borde vara möjligl all ökastatens bidragsgivning någol, och della framför allt för alt underlätta för defackliga organisationerna all genomföra sin betydelsefulla studiecirkelverksamhel,om vilken jag talade i mitt inledningsanförande. Jag skulle gärna se, , att vi hademöjligheter att lägga på ytterligare pengar, och jag är övertygad om att ävenutbildningsministern har samma uppfattning. Men vi har haft all göraavvägningar, och i den avvägningssilualion där vi befunnit oss har majoriteteni utbildningsutskottet hamnai på den här förstärkningen, som totalt innebär 14ä 15 tnilj. Hen NORDSTRANDH (m) kortgenmäle; Jag nödgas då konstalera att de avvägningar som herr Vuxenutbildningen,m. utbildningsministern ochmöjligen andra i regeringen har bidragit till alt göra har varit felaktiga ochatt utbildningsutskottet har gått mera rält. är ändå inle riktigt som säger, att det är fråga om att göradel möjligl att bidra med litet mer pengar lill den fackliga utbildningen ochliknande, för då är ju beloppet felplacerat. Det ges ju generellt över helalinjen, alltså även till de allmänna cirklar som icke är prioriterade. HerrAlemyrs argument tycker jag inte häller. Jag har svårt all förstå varför man säplötsligt i utskottet lägger pä , om man inte helt enkelt bedömer det somsä, att här har utbildningsministern varit för snål. HerrALEMYR (s) kort genmäle; För att uppnä det mål jag talat om tidigare borde man nalurliglvis,som säger, ha lagl höjningen på de prioriterade cirklarna.Men dä skulle utskollet ha talat emot sig självt, eftersom vi harmålsättningen att skillnaden mellan prioriterade och icke prioriterade cirklarså småningom skall helt avvecklas. Av, det skälet var det nödvändigt all placeraul den här lilla höjningen över hela fältet. Detsom har tillkommit, herr lalman, är att del väcktes motioner frän den fackligasidan som kom lill utbildningsutskottet och där man önskade mera pengar. Jagsåg för min del kalkyler från fackliga avdelningar som visade all det var säpass dyrt att driva verksamheten alt en ytteriigare höjning av anslaget varmotiverad, och det är skälet lill all del blev den här tvåkronan extra percirkel. HenNORDSTRANDH (m) kort genmäle: Del var alltså inle utbildningsministern och inte hellerutbildningsutskottet som gjorde den riktiga bedömningen, ulan det var defackliga organisationerna. Och det må vara hänt, men dä skall den äras som ärasbör i sammanhanget. Den här utläggningen av ylleriigare . perstudietimme på alla allmänna studiecirklar motverkar dock, , påsitt sätt det som vi alla - det kan man läsa sig till i remissvaren över FÖVUXoch SVUX - är överens om, nämligen att vi skall krympa bidragsskillnaden. Vikrymper ingen skillnad nu; vi bibehåller den exakt som den är. i (c): Del råder allmän enighet om vuxenutbildningens uppgift att överbryggaklyftor mellan generationer och grupper - en uppslutning kring idén om de vidgademöjligheterna lill vuxenutbildning. Del behöver alltså inte ordas mer om måletall ge de kortutbildade och de eftersatta grupperna möjlighet alt ulnylfiasamhällets resurser för att få förutsättningar för ett rikare liv och inleheller om nödvändigheten för samhället självt att fä en bättre insats från degrupper som haft svårigheter alt göra en sådan insats i ensamhällsutveckling som blir allt besväriigare både alt komma underfund med och- i än högre grad - att påverka. Moldenna bakgrund är det, som i redan har påpekat,nödvändigt med ett sä rikt och differentierat utbud av utbildning som möjligl.Ibland kan del kanske synas som om s. k. anordnare av vuxenutbildning sprang ivägen för varandra. Men som jag ser det är della snarare en styrka. Bristandesiudievana, bristande motivation hos dem man vill nå fordrar olika former ochvägar för att få människor all kliva över en ibland nog sä besväriig tröskeloch alt hitta rätt. Delär också därför som utbildningsanordnarna - jag ber om ursäkt för att jaganvänder detta ohyggliga ord - mäste ha lika möjligheter all nå fram medutbudet, budskapet. Vad som passar den ena passar kanske inle den andra:cirkelsludier, folkhögskolekurser, vuxenutbildning. Olika ämnen ocholika uppläggningar måste förekomma i en rik mångfald. Dessutomär det viktigt med samhörigheten med andra. Jag erinrar om definitionen pä enstudiecirkel: en kamratkrets för gemensamma studier, där själva arbelel ochsamvaron med andra ger motivation. kan gemenskapen sökas bland dem somman arbetar tillsammans med, ibland hos andra. De flesta av oss är också enigaom nödvändigheten av en aktiv uppsökande verksamhet, liksom att den måste sökamänniskorna där de flnns och i den egenskap de har och den roll de spelar - påarbetsplatsen, i hemmen, och i andra sammanhang. Denvidgade vuxenulbildningen skall gälla inle bara utbildning i ett jobb eller fören roll utan för människan i dess helhet. Därför är det oroande attproposiiionen enligl den uppfattning som jag företräder lar alllför lätt päuppgiften au nä människor utanför arbetsplatsen. Visst är del förståeligt attarbetslagar- och arbetsgivarorganisationer lägger huvudvikten på förhållandenapä arbetsplatserna. Det är deras uppgift. Men samhället måste ha ansvaret förhelheten. Somdet redan har erinrats om betyder det att ansvaret för den uppsökandeverksamheten måste ligga på ett annat ställe än där proposiiionen ochutskotlsmajorilelen vill lägga det, ' Visst harlöntagarorganisalionerna fält förutsättningar att bedriva även verksamhet avden här typen genom förändringarna i fråga om facklig förtroendemans ställning.Det är vikligt. Men det betyder inle att den fackliga organisationen som sådanskall ha prerogativel att hjälpa den enskilde till de studier som han behöver.Och della vårt ställningstagande betyder heller inle, , att centernsaknar kontakter med arbetstagarorganisationerna, även om de kontakterna inteär lika intima som mellan socialdemokratin och LO. Vi har på den sida som jagrepresenterar inte nätt fram till någon kollektivanslutning. Nej,som del har erinrats om bör ansvaret ligga hos studieförbunden. Styrkan i detsvenska folkbildningsarbetet, i vuxensludiearbelel, består i hög grad iförekomsten av de frivilliga studieorganisationerna, framvuxna i och medfolkrörelserna. Som här sagts har studieförbunden Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. mångårig erfarenhet av denuppsökande verksamheten i olika former och erfarenhet av ulbildning avorganisatörer - och, inte minst viktigt, en betydande erfarenhet av samarbetemellan olika utbildningsorganisationer och -institutioner, samarbete ibildningsförbund, i vuxenutbild-ningsräd med folkhögskolor. De har också sinorganisatoriska uppbyggnad med en rad medlemsorganisationer. Ett sådantsamarbete med givande och tagande, med utförande av uppgifter ochianspråklagande av fiänster, för alt verksamheten kommer alt geresultat. Sedanär det självklart att studieorganisationerna tar i anspråk fiänster fränmedlemsorganisationernas studieorganisatörer, precis som de alltid har gjort.De fackliga organisatörernas uppgifter blir inte mindre betydelsefulla fördet. Men det av utskoltsmajoriteten föreslagna systemet för den uppsökandeverksamheten ökar riskerna för en separation, inte bara mellan olika yrken ochorganisaiionsgrupper utan ocksä mellan vad jag vill kalla arbeie och fritid,mellan det som hänger ihop med arbetet visserligen av mänga betraktatsom en parentes i en rikare tillvaro och allt det andra som fyllerlivet. Däriligger en fara, en fara som såvitt jag förstår blir större med ökadopersonlighet i arbetet. Studier i anslutning till arbetet - både fackstudierför arbetet och studier av mer allmän karaktär - kan och skall bidra lill atiminska riskerna för olust med tillvaron och med arbetet. Men det kan inte skeom studier av olika slag och molivalionen för dem separeras genom engränsdragning pä det sätt som föreslås med de risker delta medför. Studiermåste sikta till en helhet, inle lill ett betonande av olika sidor i värt liv. Dettaär huvudinvändningen mot förslaget att separera resurserna för uppsökandeverksamhet på arbetsplats från resurserna för annan uppsökande verksamhet. Därtillkommer den brist som det är att motsvarande verksamhel på mindre arbetsplatser- hos småföretagare, egenföretagare - och i hemmen inte får sanima stöd ochuppmärksamhet. Bland småföretagare och egenföretagare och bland hemarbelandefinns minst lika slora grupper med samma behov av överbryggande ulbildning som pästörre arbetsplatser. Det är elt rältvisekrav att samma omsorg ägnas derasbehov. Kostnaderna får också bäras solidariskt - direkt eller indirekt. Självfalletskall den studieorganisatör som får arbeia på av arbelsgivåren betald arbeisiidockså göra del. Men ansvaret bör ligga hos det studieförbund som hans fackorganisationtillhör. Det är lika självklart alt en studieorganisatör måsle ha kunskap omolika former av vuxenutbildning och om föreliggande utbud. Han mäste också,vill jag tillägga, ha konkreta kursförslag alt komma med. Garantin mot vad sompå nägol håll har kallats för att näsa ut kurser ligger i all etl studieförbundslår bakom, med samhällets auktorisation och med samhälleliga medel. Del ärdärför som medel för den uppsökande verksamheten bör kanaliseras till studieförbundenvia vuxenutbildningsnämnderna. Så ett par ord ombegreppet prioriterade ämnen. Självfallet är det svå- righeter alt bestämma vadsom är mer angeläget än annat att studera för den enskilde - och för samhälletocksä. Men för all överbrygga klyftorna mellan olika grupper, inte minstmellan generationer - vilkel tycks alltmer nödvändigt med del ökadekategoritänkandet i samhället - börden lättaste vägen att vandra vara all gesärskill slöd ål de ämnen där skillnaderna i utbildning tydligast framträder.Vi är ense om all ufiämna skillnaderna mellan prio-ämnen och andra på sikl. Förmin del vill jag betona att jag också önskar att man kunde fä bortbegreppet nivå när det gäller vuxensiudier, att man kunde hitta någol mera adekvatuitryck för vad man menar när det gäller vuxna människors studier. Attfastställa nivå är inte lätt - och det bör inle heller vara del. Iutskottets betänkande har det fastslagits att begreppet fackliga studier inteendasl omfattar vad som i dagligt tal betecknas som fackligt arbete, utan attprioriteringsbegreppet i detta sammanhang har en vidare mening. Svårigheten medatt definiera begreppet fackliga studier bör inte få hindra en vidsynt tolkningav innebörden. Ocksä fortsättningsvis bör utgångspunkten enligt min meningvara ämnesområdet som sådant. Jag förulsätter, herr talman, att jag inle ärensam om den tolkningen. Jagber, herr talman, att få yrka bifall lill de reservationer i socialförsäkringsulskottetsbetänkande nr 14, bakom vilka bl. a. i står. Jagavseratt evenluelll återkomma med elt ytterligare yrkande efter föredragningenav utbildningsutskottets betänkande nr 16. Vuxenutbildningen,m. Hen i (fp); Den utbyggnad och reformering av ungdomsskolan som skedde under 1950-och 1960-talen har gett den unga generationen goda utbildningsmöjligheter. Eneffekt av dessa reformer har emellertid blivit all man i vissa avseenden skärptskillnader i utbildning mellan olika individer. Till de lidigare skillnadernainom generationerna har lagts skillnader mellan generationerna. Särskildasvårigheter att fä vuxenutbildning möter dem som har oregelbundna arbetstider,t. ex. skiftarbelare och anställda inom servicenäringarna. Svårigheten all fåledigt för studier., otillräckligt eller dåligt anpassat studiestöd och bristenpå barntillsynsplalser visar pä de sociala och ekonomiska förhållanden som påmånga håll lägger hinder i vägen för dellagande i vuxenulbildningen. Föralt undanröja dessa och andra sludiehinder fordras förändringar på detstudiesociala området och inom famifiepolitiken. Men även åtgärder sompåverkar tillgängen på olika former av vuxenutbildning är betydelsefulla. Synenalt ulbildning och undervisning främst hör barna- och 'ungdomsåren till, harlidigare präglat utbildningsväsendet. Under sina unga är skulle individenbibringas alla de kunskaper och färdigheler som är nödvändiga för all klaravuxenlivets krav. Därefter upphör samhällets ansvar för den enskildesutbildning, och därmed är ocksä den ulbild- Vuxenutbildningen,m. ningsakliva perioden förmängas del mer eller mindre avslutad. Dettasynsätt har visserligen modifierats efter hand. Strukturella förändringar påarbeismarknaden och skillnader inom och mellan genera-lionerna iutbildningsavseende har gjort det möjligl att ägna ökad uppmärksamhet ät devuxnas möjligheler till ulbildning. Men de senasie årens expansion avutbildningen har inle tillräckligt kunnai ändra på förhällandet attungdomsutbildningen utgör det tunga och dominerande inslaget iutbildningsväsendet. Möjligheterna för vuxna alt komplettera eller fördjupa entidigare ulbildning är fortfarande ell önskemål som inle är en verklighet föralla. Föratt kunna bemästra denna nya situation och för all kunna lösa dearbetsmarknadsmässiga och mänskliga problem som föfier i förändringens spärkommer i många fall de kunskaper som inhämtats att varaotillräckliga. Kraven pä den enskilde alt komplettera och fördjupa sintidigare ulbildning kommer därmed alt växa. Därför hade mänga slor förväntan belräffandeproposiiionen om vidgad vuxenutbildning saml studieslöd för vuxna. Den byggerju i alll väsentligt på flera utredningar inom vuxenutbildningen, främstFÖVUX-utredning-en, men även på molionsframstölar under gångna år i . Frånfolkpartiets sida har vi sell en vidgad vuxenutbildning som en rättvisefrågaför dem som i sin ungdom av olika skäl inle fick en ulbildning av den kvalitetsom dagens ungdom får. Anledningen därtill kan ha varil att nägol reelltvuxenulbildningsulbud då inle existerade. Men det finns också andra orsaker somhindrat mänga människor att i sin ungdom få önskad ulbildning. Många har kanskehaft både geografiska och sociala hinder, andra - och kanske ännu fler - harinte haft råd all studera. Deförslag som nu har all la ställning lill i socialförsäkringsulskottetsbetänkande nr 14 och utbildningsutskottets belänkande nr 16 har i alltväsentligt en stor enighet bakom sig. Ser man lill antalet reservationer,kanske man lätt fär intrycket att splittringen skulle vara stor, men jag villändå påslå all den gemensamma rörelseriktningen dock komnier lill klart ullrycki de bägge utskottsbetänkandena. Del är framför allt ambitionen att gå längreän regeringsförslaget som föranleder mänga av reservationerna. Del är särskillden kraftiga prutningen i regeringspropositionen om den ekonomiska satsningensom vi har kritiska invändningar mot. Där föreslår vi förstärkningar. Jagskall begränsa mig tiil att anföra några synpunkter vad avser punklen 32 isocialförsäkringsutskottets belänkande nr 14, som behandlar vuxenutbildningsnämnderna. Frånfolkpartiet och har vi framfört förslaget alt studie-förbijndenbör vara huvudmän för den uppsökande verksamheten. De har genopi sin bredaförankring i olika folkrörelser goda förutsättningar för intensifieradeinsalser med uppsökande verksamhel. Dessutom har förbunden niånga årserfarenhet av sådan verksamhet inom folkrörelser, på arbetsplatser och ibostadsområden. Enligt vår mening bör den upp- sökande verksamhetenbyggas ul genom studieförbunden i samverkan med deras medlemsorganisationer. Vidfördelning av bidragen lill uppsökande verksamhet bör samråd äga rum med t. ex.studieförbunden via länsbildningsförbundet eller med andra berördaorganisationer. Detta kan ske exempelvis genom att länsbildningsförbundelväfier elt antal representanter som utgör del organ med vilketvuxenulbildningsnämnden skall samräda vid behandling av anslagen till uppsökandeverksamhet. Därigenom har studieförbunden och deras medlemsorganisationermöjlighel all påverka prioriteringen mellan olika typer av projekt. Vihar ocksä den uppfattningen att det folkvalda är den rättavalkorporationen att utse vuxenutbildningsnämnderna. Det torde inte vara någonsvårighet att tillgodose de olika iniressen som - med all rätt - de fackligaorganisationerna och olika folkrörelser har. Vi pekar pä den fördel man vinnergenom au använda en befintlig administration - man undviker t. ex. allbygga-parallella organ. Jagyrkar bifall lill reservaiionen 30 vid socialförsäkringsulskottets betänkandenr 14. belänkande nr 16 behandlas propositionens avsnitt om denuppsökande verksamheten för vuxenutbildning saml föfid-molionerna. Från vårthåll har vi hävdat alt del är angelägel all studieutbudet vänder sig till dekorttidsutbildade, oavsell var dessa befinner sig - det må vara påarbetsplatser, i bostadsområden eller efiest där del flnns mifiö för all presenteraetl samlat och brett kursutbud. Studieförbundenhar genom sin breda förankring i olika folkrörelser och goda kontakter medandra vuxenulbildningsanordnare goda förutsättningar för insalser meduppsökande verksamhel. Dessutom har förbunden, som lidigare framhållits,niånga års erfarenhet av uppsökande verksamhet. Den grundläggande principen förett frill och frivilligt studiearbete är dels att olika idériklningar skallges möjlighel all fritt arbeia, dels att personer med olika idéinrikiningarsamarbetar. i sade att det är vikligt att de fackliga organisationernafär ell stort inflytande och alt man skall la lill vara den informaiion somfinns inom fackföreningsrörelsen. Jag lycker all det är självfallet - det ärlätt att instämma i del påpekandet. De önskemålen tillgodoses ocksä i förslagsom vi har framfört i moiioner och föfit upp i reservationer. Värt förslag hardessutom den fördelen alt den organisationsmodell som vi förordar harlösningen för såväl arbelsplatsin-formälionen om studierna somstudieinformationen till andra grupper, t. ex. hemarbelande, arbetslösa,lantbrukare, fiskare och anställda på små arbetsplatser. Uibildningsulskollelsordförande uttryckte sin förvåning över ställningslagande i dennafråga. Jag kunde kanske ha lämnat del därhän, men jag vill ändå säga alt jag ärnärmast förvånad över argument - eller skall vi säga argumentnöd.Herr Alemyr blandar ihop arbetslivets demokratisering med frågan hurstatsmakterna skall VuxenutbUdningen,m. Vuxenutbildningen,m. ordna vuxenutbildning föralla. Jag har sagt tidigare att en samverkan med de fackliga organisationernaär viklig. Vi säger i värt förslag att fackföreningsorgånisationernasfunktionärer och medlemmar är en viktig grupp ur vilken studieorganisatörer kanrekryteras. Härigenom kan den förankring inom de olika verksamhetsområden somfolkrörelserna har las lill vara. De fackliga organisationernasstudieorganisatörer kommer här att ha den största betydelsen för all vi skallkunna nä gruppen korttidsutbildade pä de slörre arbetsplatserna. Och vitillägger att där kan även, liksom i bostadsområden och på mindrearbetsplatser, studieorganisatörer med annan förankring göra en god insats. Viflnner det således naturligt att studieförbunden bedriver den uppsökandeverksamheten såväl självständigt som i nära samarbete med sinamedlemsorganisationer. Däremot kan jag instämma med utbildningsutskottetsordförande när han beklagade alt inte hela proposiiionen hade kunnai behandlasi ett utskott och i etl sammanhang, eftersom frågorna griper så slarkl in ivarandra. Vi skulle alllsä kunna räka ul för att fattar motstridigabeslul. Närdet gäller vuxenulbildningsnämndernas uppgifter och frågan om vem som skall haansvaret för den uppsökande verksamheten har utbildningsutskottet enat sig omatt utslaget av omrösiningen beträffande punkten 32 isocialförsäkringsutskottets betänkande nr 14 skall vara vägledande förriksdagens ställningstagande beträffande ansvaret för den uppsökandeverksamheten. Det innebär alt de särskilda yttrandena 1 och 2 iutbildningsutskottets betänkande nr 16 kommer att bli normgivande förutformningen av den uppsökande verksamheten. Päett par punkter gör ulskottet förändringar i förhällande till propositionensförslag. Denena gäller bidragen lill de allmänna studiecirklarna, där utskottet enhälliglföreslär en ytterligare uppräkning med . HerrNordstrandh menade att del motverkar en ufiämning. Del måste väl ändå vara ellfelaktigt påstående, för relalivl sett blir del ju här en ufiämning - lät varaatt den är liten. Jag tycker att det är någol omotiverat att bromsa enmotiverad förstärkning för studieförbundens del. Kring den synpunkten trorjagatt det finns en rätt allmän uppslutning. Denandra punkten där utskottet avviker frän propositionens förslag gäller deprioriterade studiecirklarna. 1 propositionen har man utöver de fyraämnesgrupper som är prioriterade tagit med fackliga studier. Utskottetplussar här på genom att ocksä la med LRF och iden gruppen. Vi hör annars till dem som påtalat det principiellt felaktiga iatt ha olika ekonomiska stöd inom sludiecirkelverksamheten. Jag lycker att detfinns anledning att notera att utskottet här ändå slår fasl; "Målsättningenbör enligl utskottets mening vara att utjämna skillnaden mellanbidragen till de prioriterade och de icke prioriterade cirklarna och att såsmåningom kunna erbjuda kostnadsfria cirkelstudier. Del är därvid av slor viktall den kommande ulredningen om gränsdragningen mellan olika sorlersvuxenutbildning och om formerna för studiecirkelstödel noggrant definierar vadsom skall anses vara cirkelstudier." Prio-begreppetvidgas för all försvinna, och det är bra. Jag vill ocksä understrykaatt det är viktigt all gränsdragningen blir klariagd. är etl viktigtuttalande frän uibildningsutskottets sida. uppföfining av ställningstagandet i socialförsäkrlngsutskottet harmiltenparlirepresenlanterna i utbildningsutskottet belräffande anslagsberäkningaravgivit reservationen 3, som jag härmed vill yrka bifall till. I övrigl avserjag att senare yrka bifall till vad utbildningsulskollet hemställt i sittbelänkande nr 16.