prot · FY0996 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag skall som motionär bara kommenteradetta ärende den rv imc någraminuter, och jag vill böria med att slå fast alt del är ett enhälligl & , j & j Det torde alltså inte bli föremål för några som helsl Anslag tiU framtids- meningsbrytningar - i alla fall inte av sä väsentlig art att det behöver studier bli några voteringar. Ulskolteihar ju enhälligl biträtt moiioner av och mig om att sekretariatet förframtidsstudier skall fä en självständig ställning, dvs. skall den tidigare till della sekretariatknutna referensgruppen ombildas till sekretariatets styrelse. Därmedmenar jag att vi tar ett väsentligt steg mot att ge vart och ett av de iriksdagen representerade partierna, oavsett om de står i opposition eller ej,rimliga möjligheter att föfia med debatien om - och delta i uppläggningen av -studier och forskning kring allas vår gemensamma framtid. Ytterst rör nämligendetta partiernas arbetsmöjligheter. Frågorna har blivit allt svårare, alltmerkomplexa, under de senasie åren. Besluten får allt långsikiigare verkningar.Frågor dyker upp ideligen där det verkligen krävs studier av alternativahandlingslinjer och deras effekter, där det över huvud taget krävs av oss allvi studerar, sä gott det nu gär, hur framtiden kommer att se ut pä område efterområde. Denstora debaiten om energipolitiken utgör ju ell gott exempel påbehandlingen av en fråga av utomordentligt hög svårighetsgrad, och där skalljag gärna erkänna att det har varit utomordentligt komplicerat för t. ex. mittparti alt verkligen följa med, att ta del av och bedöma alla de olika fakta somhar kommit fram. Del är över huvud laget svårt, så som partierna ärorganiserade , all bedöma och räll ta ställning till framtidsfrågor av denhär arten. ADB-tekniken och dess utvecklingsmöjligheter är ett annat område medväldigi stor komplexitet och där det verkligen krävs att vi fär resurser alt päetl helt annat sätt än föfia med i den tekniska utvecklingen. Regeringsinnehavetger ju automatiskt vissa fördelar i de här avseendena. Man har helaulredningsmaskineriet i sin hand, man kan utforma direktiven självständigt osv.Man har självfallet kanslihuset såsom ell beredningsorgan, man har de olikaämbetsverken och man har inom ramen för sill regeringsulövande över huvud tagelhell andra möjligheter än oppositionspartier all bereda och syssla med den härtypen av långsikliga frågor. Deltaär hell naturiigt, och det är en konsekvens av den situation som uppkommer ivafie pariamentarisk demokrati. Men därför är det också så viktigt all geoppositionspartierna bättre resurser, inle minst när del gäller långsiktigaprogrammatiska siudier. Sekretariatet förframtidsstudier har arbetat sedan drygt ell år tillbaka. Resurserna har varitrelativt måttliga , men man har salt i gång fyra omfattande projekt,däribland en studie av de myckel viktiga resurs- ]Vi har i flera sammanhang från och ävenfrån och senast i januarifrän krävt en annan ordning i detta sammanhang - vi har krävt enaktivare medverkan och möjligheter till niera direkt påverkan. Del svar vi fåtthar varit en referensgrupp som knutits till sekretariatet för framtidsstudier -etl sekretariat som har legat i statsrådsberedningen. Jagskall villigt erkänna att på lång sikt kommer de här frågorna säkerligen attlösas på ell annat sätt än enligt den modell som ulskottet nu uttalar sig för,och det har aldrig varit avsikten med motionerna alt för lid och evighetpermanenta ett system där vi just bygger upp hela framtidsstudieverksamhetenoch partiernas möjligheter i det avseendet kring delta sekretariat. Det är nogsnarare sä att t. ex. öronmärkla pengar lill vart och elt av partierna för justdessa ändamål och kanske ell institut med tvärvetenskaplig sammansättning somett serviceorgan på läng sikt är en rimligare väg att gä. Därom vill jag inteullala mig. Men genom utskottets tillstyrkan av molionerna har i alla fall idelta läge, där vi väntar på mer långsikliga organisatoriska förslag, samtligapartier fått direkta möjligheter att föfia och påverka det här arbetet och deviktiga och intressanta projekt som är pä gång. Jag är som sagt - och jag skall sluta där - myckel glad över ulskollelsenhälliga betänkande. Det ger, tyckerjag, en bra utgångspunkt för vidarediskussioner och ätgärder på området. Det särskilda yttrande som är fogat tillbetänkandet ser jag mera som en bagatell -kanske ett utslag av irriteradekänslor jusl vid del aktuella tillfället och ingenling annal. Studietav vår gemensamma framlid är angeläget. Det är därvid av största vikt alt setill att denna debatt blir en dialog mellan olika grupper och utifrån olikavärderingar. Utskottets tillstyrkan av våra motioner innebär attförutsältningarna för den dialogen högst väsentligt har förbättrats. Jaghar naturiiglvis inget annat yrkande än om bifall till utskottets hemställan. Underdella anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag har med intresse tagil del av den debatt som förts om behovel avforskningsinformation och kontaki mellan riksdagsmän och forskare. Eftersom jagsjälv sitter som ordförande i sällskapet Riksdagsmän och forskare, , ärdel naturiigt att jag släller mig litet frågande närjag här i hörherr synpunkler på behovel av en utökad forskningsinformation. Delär bekant för niånga att vi inom häller pä med en utbyggnad och uppbyggnadav den informations- och kontaktverksamhet som vi redan har påböfial. Detarbetet syftar bl. a. till all. vi riksdagsmän skall få en bättre överblicköver den långsikliga forskningsplaneringen inom forskningsråd,institutioner och övriga forskningsgrupper som finns. Syftet är också att sökaknyta människor till oss från forskningssamhället som är hett fristående frånsåväl regeringen som olika akademier och kunna få deras syn pädagens situation och planering. Närman hör och ulskollels syn pä dessa frågor är det emellertidnaturligt att fråga sig om vi har något behov av . Jag tror attvi har det även om vi enligt utskollsbetänkandet kommer att få forskare knutnadirekt till . Det finns mänga forskargrupper i samhället som har stortbehov av att få tillkännage sina synpunkler inför . Delskulle därför vara intressanl all fråga vad han egenlligen menarnär han säger all man inom vill ha en ulbyggnad av forskningen. Ärsyflel att försöka knyta endast ett fåtal forskare till eller ärsyflel all skall fä en helheissyn på hela forskningsfältet? Denfrågan vill jag slälla lill . HenWIJKMAN (m): Jag ser inte nägon motsatsställning mellan verksamhet, som jagmyckel fliligt så gon jag hinner brukar della i, och den fråga somutskottsbetänkandet handlar om - på intel sätt. De vidgade möjligheter tillutbyte med forskare som jag vet att i egenskap av ordförande iRIFO arbetar med har egentligen inte alls med denna fråga att göra. Sävittjag förstår kommer - om del blir en lycklig utgång av förhandlingarna medriksdagens förvaltningskontor - att fä en viss resursförstärkning förattlättare kunna organisera just delta koniaktulbyte och bättre administrerastudieverksamhet och annat, som har gått litet på kryckor ochfungerat mycket lack vare frivilliga insatser. Vadulskottsbelänkandet handlar om är planeringen, beställandet och det aktivadeltagandet i avskilda, begränsade framtidsstudier. Jag har redan pekat pänågra exempel som är av största vikt och som jag tror all ett flertal partierhar samma uppfattning om. De långsiktiga råvaru-och resursfrågorna är något somman verkligen behöver siudera och försöka komma till insikt om.Datoriseringens effekter pä samhällel. maktfördelningen och demokratin är ettannal sådant exempel. Men jag ser inte att delta på något sätt skullekollidera med verksamhet utan vi bör, , göra vårt bäslaför att förstärka och dess arbetsmöjligheter och sedan vara nöjda med detenhälliga ulskollsbetänkandel. Jag finner alllsä ingen motsatsställning. Det gläder mig i och för sig att sä klart uttalar attriksdagen har ett behov av och ett syfte med även . Detbetraktar jag som positivt. Men frågan gällde nu om forskare knyts tillriksdagen eller någol av dess organ. naturligt behovet av ell frivilligt sällskap minska högst avsevärt. långt är man beredd alt gåfrån er sida? Ar man beredd all gä myckel långt ser jag verksamhet iframtiden såsom varande av intet Men jag är i och försig nöjd med den deklaration som mot har gjort, att niegentligen inte vill gä så långt som framgår av er skrivning, beskjutningav och därför tror jag attdetta skall kunna av även . HenWIJKMAN (m): Jag tror att det är ganska meningslöst att diskutera detafierbelräffande hur långt man vill gå. Jag sade mycket klarl i mill försiaanförande alt jag inle ser den konstruktion som ulskottet enhälligt framförtsom den långsiktigt absolut bästa lösningen av hur man skall organiseraframtidsstudier här i landet. Jagnämnde ett annat förslag som jag vet att och flera i hans partihar varit inne på, nämligen alt öronmärka pengar till partierna så att dessafår resurser just för den här typen av verksamhet. Det tror jag myckel väl kanvara ett kanske bättre alternativ , och det fär vi ta slällning tillinom något eller nägra är. Det är fortfarande och detta betänkande, detfinns ingen kollision mellan dessa. Överläggningenvar härmed slutad. §11 Om protest mot beskjutning av svenska fartyg Herrutrikesministern erhöll ordet för att besvara () den22 maj anmälda fråga, nr 213, och anförde: har frågat mig om regeringen avser att proteslera motbeskjulningar av svenska fartyg. Frågantorde vara föranledd av att del svenska fartyget besköts iThailandbuklen i är. Fartyget var pä väg från tillBangkok, och beskjutningen ägde rum när fartyget passerade ön Panang pädrygt . Antalet skottsalvor uppskattades av fartygetsbefälhavare till fyra, men nägra skador orsakades inte. Närmeddelandet om beskjutningen nätt inleddes en undersökningför alt bl. a. fastställa nationaliteten på den patrullbäl varifrånbeskjutningen ägde rum. Befälhavaren på "Hirado" har gett enbeskrivning av patrullbålens utseende, men dess nationalitet har ännu inle medsäkerhei kunnai fastställas. Som ett led i den pågående undersökningen harkontakt tagits med förelrädare för regeringarna i de länder under vilkas flaggpatrullbäten kan länkas ha seglat. Vederbörande har orienterats om delinträffade, meddelats all vi på svensk sida undersöker de närmareomständigheterna och tillfrågats huruvida något Omprotest mot beskjutning av svenska fartyg resp. land tillhörigtfartyg varil inblandat. Dessa förfrågningar har ännu icke slutgiliiglbesvarals. Deomständigheler som utredningen klariagl visar dock alt ett övergreppskell som strider mot internationell rätt. Som sade i enkommentar är detta någol som vi mäste reagera mot. Omden beskjutande patrullbätens nalionalilel kan fastställas kommer regeringenockså att avge en formell protest till vederbörande lands regering mot dennaillegala handling. Hen (): Jag ber alt få tacka utrikesminisiern för svaret på min fråga rörandebeskjutning av svenska fartyg i inlernalionell trafik. Men mäste jagsäga att jag tycker att svaret är magert i överkant. Den behandling som harkommit frägan till del och som har speglats i pressen förefaller mig också havarit mycket mager och näslan präglad av en viss hemlighetsfullhet. Man kanfräga sig vad som skulle ha sagts från officiellt håll och i pressen om enbeskjutning ägt rum mot ett svenski handelsfartyg utanför ,, , eller något annal lands gränser. Det hadeväl dä blivit en någol slörre uppståndelse. Såviiijag kan se har man frän uirikesdepartementels sida inle utfärdat nägonkommuniké, utan endast som svar till en tidning gjort några kommentarer. Nusägs det i svaret att man har tagit kontakt med företrädare för regeringarna ide länder under vilkas flagg patrullbåten kan ha seglat. Jag frågarmig: Vilkaländers flagg kan den ha fört? Ärdet , , ellerkanske Cambodjas? Det skulle vara iniressani att få något svar på den punkten. På.denandra punkten säger utrikesministern att förfrågningarna ännu icke slutgiltigtbesvarats. Min fräga är då: Vad har sagts? Har del kommit fram någonting somlyder påatt del inte var etl cambodjanskt krigsfartyg? Beskjutningen ägde jurum utanför Cambodjas internationella gräns. Denhär incidenten inträffade och skriver vi ; alltså ärdet den inträffade. är av inlresse ur den synpunktenatt någol slutgiltigt svar ännu inte lämnats. Sådana här frågor brukar avnalurliga skäl alllid behandlas som brådskande. 1del svar som efter beskjutningen lämnades till en tidning sades frän svensk sida undersöker om del svenska fartyget kan ha sett utsom ell krigsfartyg, trots att beskjutningen ägde rum mitt . Jag undrarom denna utredning har slutförts och givil vid handen att det skulle finnasnågot fog för att uppfatta della handelsfartyg som eu krigsfartyg. Jag fick jusl nu etl meddelande frän om att den cambodjanskaregeringen har svarat. Cambodja är ett av de länder som vi har frågat omdet var ett av dess fartyg. Manmeddelar alldeles bestämt att nägra cambodjanska marinfariyg inte varilinblandade i denna incident, ger utförliga beskrivningar över den kapacitet somden cambodjanska marinen har och vilka områden den befunnit sig i. Del är delförsta svar vi fått och del har kommii . Vihar alltså gjort framställningar lill länder som här kan komma i fråga. Det ärnaturiiglvis länder i det område där incidenten inträffade. De uppgifter vi harbygger på de förhör vi haft, genom vär ambassad i , med den sjökaptensom gjort rapporteringen om beskjutningen. Sjökaptenen kan icke ange någontingannat än vad jag sagl i mitl svar. Då har vi ingenling annal all göra änförfrågningar hos tänkbara regeringar. Och här är det första svaret. HenSIEGBAHN (m): Fär jag betrakta detta så att utrikesminisiern anser detta vara delslutgiltiga svaret från Cambodjas regering? Betraktar man det nu som klarlagtalt Cambodja således icke haft nägol med beskjutningen att göra och attsanningen måste sökas i andra länder? Mycket i svaret, som är detafieral, tyder pä au det inte är Cambodja.Men jag har icke haft lillfälle att siudera svaret närmare eller att ta kontaktmed expertis pä området. Det tror jag svaret tvingar oss alt göra, så jag kaninte ge något definitivt svar . HenSIEGBAHN (m): Syftet med min fråga var egentligen bara att framhålla den oerhördavikt man mäsle fästa vid mililära åigärder av sådant här slag. Det är angelägetför framtiden, med hänsyn till hur olika länder kan behandla oss, att vi på ettefter omständigheterna lämpligt sätt klart reagerar, så att andra länderförstår all så här kan man inte uppträda. All är ett land med fredligtsinnelag betyder självfallet inte all vi accepterar sådant här uppträdande. Dettaär viktigt för att skydda den svenska sjöfarten, och jag vill bara uttrycka enförhoppning om att utrikesministern under den fortsatta utredningen hällerdessa tankar i minnet. Överiäggningen var härmed slutad. § 12 Omtandvårdssituationen i Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara iFalköping (c) anmälda fråga, nr 206, och anförde: i har ställt en fråga till mig omtandvårdssituationen i och om vilka åtgärder jag har för avsikt attvidta för att konima till rälla med tandläkarbristen där. Jagdelar uppfattning all tandvårdssituationen i Karis-borgskomrnun f n. inte är tillfredsställande. fanns inom kommunen trelandläkare vid folktandvården och tvä privatpraktiker. Folktandvården har nublivit av med två tandläkare och av privatpraktikerna finns bara en kvar.Landstinget som har ansvarel för folktandvården försöker på olika sättrekrytera nya tandläkare lill men har ännu inle lyckals.Socialstyrelsen har sökt underlätta situationen genom att prioritera Skaraborgslän vid fördelningen av tandläkarfiänster inom folktandvården. Tandläkarbristenvid folktandvården i är ett exempel på verkningarna av denöverströmning av tandläkare från folktandvården till privatprakiikersektornsom ägt rum särskill i tandvårdsförsäkringens inledningsskede. Folktandvårdenhar på ett par är förlorat över 200 tandläkare till privatprakiikersektorn.Olika ätgärder har redan vidtagits för all hindra en forlsall sädanöverströmning av tandläkare frän folktandvården. a. harriksförsäkringsverket infört regler om er-sättningsetablering för rätt attverka som privatpraktiker inom landvärds-försäkringen. Jagföljer självfallei ulvecklingen inom landvården med slörsla uppmärksamhet ochser del som en viklig uppgifl all därvid fä lill sländ den ulbyggnad avfolkiandvården som besluiades i samband med land-värdsreformen. Denhillillsvarande översirömningen av landläkare frän folktandvården lillprivalprakiikerseklorn slrider mol inienlionerna för landvårdsreformen ochmäsle därför också tillmälas slor vikl vid bedömningen av den landvärdslaxainom landvärdsförsäkringen som skall gälla från . Jag kanförsäkra all alla möjliga åtgärder kommer att vidtas i syfte alt slå vakt omfolktandvårdens utbyggnad för att därigenom bl. a. kunna lösa frågor av detslag som tagit upp. i (c): Jag ber attfä framföra mitt tack för svaret. Minfråga angående tandläkarsituationen har självfallet en hell lokal karakiär meni medvetande om att liknande synnerligen besvärliga situationer återfinns ävenpä andra håll i landet vill jag ta upp fallet i . Medsina drygl 8 000 invånare hade kommunen fram lill fem tandläkare, avvilka tre vid folkiandvården och två privatpraktiserande. Detta antal svararmol minimibehovei i en kommun av denna storlek. Successivi har emellertid lägelförsämrats. F. n. kan del betecknas som närmast katastrofalt. Vidfolktandvården finns således endast klinikfö-resiåndaren kvar, och enligtuppgift lär den kvarvarande privatpraktiserande tandläkaren förberedaverksamhel pä annan ort, vilket kan vara begripligt med hänsyn tillden arbetsbörda som vederbörande uppenbarligen utsätts för. Hans tid räcker fö. inte heller till mer än att stå till fiänst för sina gamla patienter. Nustår vid den nyuppförda värdcentralen tre modernt och dyrbart utrustadetandläkarmotlagningar tomma, och den anställda personalen har svårt att finnameningsfull sysselsättning. Självfalletreagerar allmänheten inom kommunen synneriigen negativt mot de invesieringarsom kostat slora pengar och synes vara meningslösa. Företrädare förkommunen har gjort olaliga uppvaklningar hos vederbörande insianser för all fåen förbällring till sländ, men förgäves. I sådana lägen blir de enskilda palienlerna hårt lidande påmissförhållandena. En reform får inle leda till så negativa konsekvenser. Närdessa blir ett faktum är det enligt min mening statsmakternas skyldighet attse till alt åtgärder vidtas för att rätta till förhållandena igen. Reformer påpapper hjälper inte - de är och förblir meningslösa. Därförvädjar jag lill socialministern att se över de konsekvenser som uppenbarligenpå flera häll drabbat kommunens invånare och att medverka till attkraftålgärder sätts in för att häva tandläkarbristen i . Jagundrar om man inte på någol sätt kan försöka ordna upp situationen.Är det på det sättet, att människorna där skall förlora den enda kvarvarandeprivatpraktiserande tandläkaren, blir det för dem rena rama katastrofen. Jagvill därför än en gäng vädja till socialministern att göra vad som göras kanför alt förbättra situationen där. Omklassning av näringspreparatet Trilgar som läkemedel Överläggningenvar härmed slutad. § 13 Om klassningav näringspreparatet Trilgar som läkemedel Herrsocialministern erhöll ordet för all besvara iFalköping (c) anmälda fråga, nr 211, och anförde: i har frågat om jag vill medverka lill altnäringspreparaiel Trilgar klassas som läkemedel och lillhandahålleskostnadsfritt. Enligtförordningen angående kostnadsfria eller prisnedsatla läkemedel tillhandahållsvid sjukdom under vissa förutsättningar läkemedel kostnadsfritt eller tillnedsall pris. Vad som avses med läkemedel anges i läkemedelsförordningen.Socialstyrelsen kan med slöd av 13 § lillämpningskungörelsen tillläkemedelsförordningen medge s. k. licensförsäfi-ning av preparat som inte ärregistrerade som läkemedel, om viss person av läkare anses behöva preparatetmed hänsyn till sitt hälsotillstånd. Preparat som safis på licens anses somläkemedel och omfattas av lä-kemedelsrabatieringen. Omkostvanornas betydelse för livsmedelsförsörjningen Socialstyrelsenhar bevifiat licens för vissa näringspreparat till barn med medföddaämnesomsätlningssjukdomar och med vissa andra funktionsstörningar, bl. a. vidnjursjukdomar. Sådana licenser har också i nägra fall bevifiats för preparatetTrilgar. Socialstyrelsengör i samråd med livsmedelsverket f n. en utredning om möjligheterna att minskapatienternas kostnader för vissa nödvändiga näringspreparat. Enligt vad jaginhämtat räknar med alt detta utredningsarbete skall vara klarli böfian av . HenBÖRJESSON i (c): Jag ber attfå tacka även för detta svar. Anledningentill min fråga är det förhällandet att en njursjuk person, boende i , försin sjukdoms skull blivit ordinerad näringspreparatet Trilgar. Tyvärr har detvisat sig all detta preparat icke klassas som läkemedel, och föfiaklligen färvederbörande inga som helst subventioner vid sina inköp av preparatet. Detrör sig om dryga koslnader som vederbörande mäste vidkännas för all klara sinlivsföring - inte . per dag - och vederbörande har ganskablygsamma inkomster. Delkan hell naturligt finnas vissa svårigheter att dra gränser mellan läkemedeloch näringspreparal, men i sådant fall där det är fråga om etl näringspreparalsom är absolut nödvändigt för den sjuke och som därmed fiänstgör som ettläkemedel, bör näringspreparatet klassas som läkemedel, givetvis underförutsättning att läkare ordinerar detsamma och all läkare även anser att detfyller funktionen som läkemedel. 1 detta fall anser jag all näringspreparatetTrilgar borde klassas som läkemedel och all vederbörande, som för alt kunnafortsätta att leva blivit ordinerad delta näringspreparal, bör erhålla detsammakostnadsfritt. Detkan inle vara rimligt all en person såsom i del här fallet - som har givitanledning till min fräga - skall behöva betala . för ettnäringspreparal som fiänstgör som medicin och dessutom är nödvändigt för alluppehålla livel. Avdel svar som jag har fåll frän socialministern framgår att harmöjlighel all medge licenser för bl. a. just detta näringspreparat. Jrg skalldärför vända mig till i ärendet. Överläggningenvar härmed slutad. § 14 Omkostvanornas betydelse för livsmedelsförsörjningen Herrjordbruksministern erhöll ordet för att besvara fröken () anmälda fräga, nr 209, och anförde: Fröken har frågat mig om jag är medveten om vilkakonsekvenser en kostomläggning enligt de rekommendationer som görs i statenslivsmedelsverks bok mat skulle få pä vär livsmedelsförsörining ochom jag delar den uppfallning som kommit lill uttryck i boken beträffandeproteinets andel i kosten. År1973 kom knappt 11 96 av den totala livsmedelskonsumtionens energiinnehåll frånprotein. I livsmedelsverkels skrift anges i avsnittet om protein att omkring ensjättedel av kostens energi bör konima frän proteiner. Vid kontakter medlivsmedelsverket har jag emellertid erfarit att denna uppgift beror pä enfelskrivning. Av tabellmaterialel i boken kan utläsas att det rekommenderadeproteinintaget bör uppgå till 10 å 13 96 av del totala kaloriintaget, dvs. islort sett vad som i praktiken konsumeras. Omformerna för kallelse UU förrättning för bildande av fiskevårdsomräde FrökenANDERSSON (c): Jag tackar jordbruksministern för svaret, vars innehåll ärlillfredsslällande och gör all argumentering överflödig i sakfrågan. Jagkan emellertid inte låta bli att uttrycka min förvåning över att en sädanfelskrivning har kunnat passera alla de granskningar som en skrift normalt ärutsatt för och som i synnerhet en skrift av del slaget borde vara utsatt för.Statsrådet säger ingenting i svaret om alt en rättelse snabbt skallgöras så att uppgiften i skriften blir korrekt. Jag vill därför gärna fräga omstatsrådet har förvissat sig om all en sådan rättelse kominer att ske. Även omdel, som framgår av svaret och som jag ocksä var medveten om, i tabellerna finnsriktiga uppgifter, kan felskrivningen i texten ändå föranleda missförstånd. Jag utgår från som självklart att när nya upplagor av skriften ges utkonimer den här felaktiga uppgiften all rättas lill.