prot · FZ0973 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:73 Förhandlingarnaleddes till en börian av herr förste vice talmannen, § 1 Justerades protokollelför den 18 innevarande månad, §2 Upplästes följande lill kammaren inkomna skrivelse: Undertecknadanhåller härmed om entledigande från suppleanlskapel i utbildningsutskotlel, Dennaanhållan godkändes av kammaren, §3 Meddelande om tidpunkt för besvarande av interpeiiationer 1975/76:97om avsättningsmöjligheterna for mindre tonnage 1975/76:101 om fördelningen påålerdistributörer av ökade kostnader för elproduktion 1975/76:110 omstatliga.företag Jag har alt anmäla att jag på grund av resor och av ar-belsmässiga skälinte kan besvara interpellationen 97 av , interpellationen 101 avherr Fågelsbo och interpellationen 110 av underföreskriven lid. Jaghar för avsikt att besvara och interpeiiationerden och interpellation i samband medbehandlingen av propositionen om kapitaltillskott till Statsföretag, Torsdagen den 26 februari1976 Meddelandeom tidpunkt för besvarande av interpeiiationer Omtidpunkten för tillsättande av en parlamentarisk utredning i Jämställdhetsfrågor § 4 Om tidpunkten förtillsättande av en parlamentarisk utredning i jämställdhetsfrågor Herr statsrådet erhöll ordet för attbesvara ftu ()anmälda fråga, 1975/76:224, till frustatsrådet , och anförde: har frågat statsrådet när regeringen avser autillsätta den parlamentariska ulredning i jämställdhetsfrågor som riksdagenuttalade sig för . Frågan har överlämnats till mig förbesvarande. 0/7/tidpunktn för tillsättande av en parlamentarisk inredning i jämställdhetsfrågor Ärendeibereds f n, i . Direktiven för utredningen är underutarbetande. När direktiven är klara kommer en pariamenlarisk Ulredning atttillsättas. FruAF (): Det är med glädje och tillfredsställelse jag tackar för statsrådetPetersons besked. Genom delta får en fråga som varil någol av en följetong häri äntligen sin positiva lösning. Menjag skall inte bara tacka utan också ge en myckel kort historiebeskrivning. Ändasedan år 1971 har det från borgerligt håll krävts att en parlamentariskutredning skulle tillsättas. År har socialdemokraterna sagt nej, 1jämviktsriksdagen har läget förändrats, Inrikesulskoltet har tillstyrkt våramotionsyrkanden, och fällde avgörandet till vår förmån. Socialdemokraternasoginhet i denna fråga, deras sätt all förvägra oppositionen detparlamentariska arbetsinstrument för jämställdhet som den önskat sig, harförundrat mig och många fiera i denna kammare. Socialdemokraternaslust och strävan alt monopolisera jämställdhetsarbetet har inle varil särskilljämlikt. Det är bra all frågan nu får en posiiiv lösning. Får jag göra följande lillägg som en parentes. Sedan den förstamotionen om en pariamenlarisk jämställdhetsutredning väcktes harjämställdheisdelegationen tillsatts och till den knutits en stor delegationmed representanter för samtliga politiska kvinnoförbund och andraorganisationer, varför regeringen har haft initiativet och fört framfrågorna såväl genom förslag till som i debatlen. Underårens lopp har det vid fiera tillfällen motionerats om en parlamentariskutredning, och har avslagit motionerna. En gång lottades motionen bort,men förra gången lyckades de borgerliga lotta fram en utredning. kommer regeringen att tillsätta, och när direktiven för den ärklara kommer det också att meddelas . FruAF (): Del är ju jusl det, statsrådet , alt regeringen så exklusivtvelat ha initiativet som vi pä opposilionskanien inie varil nöjda med. Statsrådetär säkert medveten om att det bl, a, är de tre kvinnoförbundsordförandena somsuttit i den stora delegationen som också motionerat i frågan. De har intevaril nöjda med sin passiva roll i den stora delegationen. Regeringen har aldrig hindrat någol politiskt partiatt framföra synpunkter och förslag för att åstadkomma en ökad Jämlikhet mellanmän och kvinnor, Alla förslag och synpunkter i den frågan mottar regeringensjälvfallet med tacksamhet. FruAF (): Det handlar här om det parlamentariska arbetsinstrumentet förjämsiälldhelsfrågor. Överläggningenvar härmed slutad, §5 Om förslag till med anledning av föreningsskatleutredningensbetänkande Herr finansministern erhöll ordet för altbesvara () anmälda fråga, 1975/76:234, ochanförde: har frågat mig när jag avser att för läggafram förslag på grundval av föreningsskatleutredningens betänkande, Föreningsskatleutredningensbetänkande har skickals ut på remiss lill bl, a, ett stort antalföreningar. Remisstiden går ul . Avsikten är all skallföreläggas proposilion i ämnet . HenWIKSTRÖM (fp): Jag lackarfinansministern för svaret, belänkande är ettviktigt och ett bra dokument, och del har självfallet stor betydelse för mångaideella föreningar och kristna församlingar här i landet. Jag har bara enfråga till finansminislern av mer teknisk karaktär: Om en proposition läggsfram , är det dä möjligt att få en ny lagstiftning att träda i kraftredan den 1 januari 1977? Det är naturligtvis litel svårt alt ge exakt besked på den frågan. Jagutgår från att man bör kunna framlägga propositionen vid börian ihöst, och i liknande situationer har det funnits möjlighet alt lålaikraftträdandet ske därefter. Överläggningenvar härmed slutad. Omförslag till med anledning av. Omtidpunkten för nästa alhnänna fastighetstaxering § 6 Om tidpunktenför nästa allmänna fastighetstaxering Herrfinansministern erhöll ordet för att besvara () den 20februari anmälda fråga, 1975/76:247, och anförde: har frågal mig om jag ämnar föreslå altsenarelägga allmänna fastighetstaxering. Arbetetmed att få fram underlag för riktvärden, anvisningar m, m, till nästa allmännafastighetstaxering har redan påböriats enligt vad jag har inhämtat frånriksskatteverket. Någon försening i detla arbele jämfört Ombättre tillvaratagande av skogsråvara med lidigare års allmännafaslighelstaxeringar föreligger inte. En sena-reläggning av allmännafastighetstaxering är således inte aktuell. Hen (): Jag lackarfinansministern för svaret på den här frågan. Det är bra alt det inte blirnågon senareläggning. All jag har ställt frågan har berott på allförberedelserna inte har tagit sig sådana ullryck all del tillsatts någonutredningsgrupp med parlamentariskt inslag, vilket kanske hade varil lämpligt. Dehär taxeringarna påverkas i mycket hög grad av infialionsutveck-lingen, och deriktvärden och anvisningar för procentuella höjningar som fastställs och utgesavser en tidpunkt som ligger ell par år före den då taxeringen sker, 1975 årsallmänna fastighetstaxering avsåg närmast värdenivå. Med deninfiationsulveckling vi haft och har kommer det alt bli mycket stora språng itaxeringsvärdena. Del är inle särskilt lyckat om man då senareläggertaxeringarna - varigenom sprången blir ännu större. Mankan naturligtvis säga att en uppskjuten fastighetstaxering kan ha positivaeffekter också. Fastighetsägarnas ökade utgifter på grund avtaxeringsvärdeshöjningarna skjuls då upp i liden något, men å andra sidan blirde språngvisa förändringarna ännu större och ännu svårare att acceptera för demänniskor som drabbas av dem. Dessa människor får nästan bara vidkännasnegativa verkningar av höjda fastighetstaxeringar som är betingade avinflationen. De ger högre boendekostnader och högre skatter och är alltså intesärskill populära. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om bättretillvaratagande av skogsråvara Herr industriministern erhöll ordet förall besvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:222,och anförde: har frågat mig om regeringen avser att ge skogsbolagenföreläggande all vidta åtgärder i syfte att förhindra på-lalade virkesförlustersaml all vidta åtgärder för alt ta lill vara sjunk-limmer. Fråganhar sin bakgrund i att en flyginventering inom har visatalt avsevärda mängder timmer ligger i vattnet vid älvmynningarna och vidkusten, till synes utan att tas till vara. Vidmagasinering av virke utanför skogsindustrins anläggningar vid kusterna uppstårvissa råvaruförlusler främst lill följd av all virke sjunker och sedan inie lastill vara. Förluster i form av sjunklimmer är vidare vanliga framför alll vidfloltning, 1 takt med att flottningen har avtagit och virkesråvaran blivitknappare har emellertid dessa förlusier minskat. Del virke som man kan sevid älvmynningarna torde således lill sin huvuddel beslå av lagrat virke som väntarpå all användas i induslrin. Man bör vidare ha i minnei all det inletillvaratagna virket har samlats upp under en lång periodvarför förlusterna mätta i förhållande lill förbrukning torde varaobetydliga. Givetvisbör det åligga skogsbolagen att tillvarata och hålla undan virke i denutsträckning som bl, a, farbarheten på älvarna kräver delta. Efter vad Jag harerfaril har också flera skogsbolag ökat sina insaiser för att latill vara sjunklimmer och annal s. k, förlustvirke. Någradirekta åtgärder från regeringens sida för att öka tillvaratagandel är inleaktuella, men jag vill avslutningsvis peka på alt frågan om virkesanvändningen,inbegripet åtgärder all öka tillvaratagandet av virke, ingår som en del i detuiredningsarbele som f n, pågår på skogsnäringens område och som skall uigöraunderlag för del skogspoliiiska program som skall föreläggas , 0/77bättre tillvaratagande av skogsråvara Hen LORENTZON(vpk): Jag lackarindustriministern för svaret på min fråga. Svaret är positivt hållet, och dethänvisas till alt den fråga jag tagit upp skall bli föremål för ulredning närdet skogspolitiska programmet framläggs 1978, Men jag lycker ändå attindustriministern är alltför optimistisk när det gäller skogsbolagenshandlande. Jagvet inte varifrån industriministern fått sina uppgifter när han säger att deltimmer man ser vid älvmynningarna till huvuddelen beslår av lagrat virke,som väntar på att användas inom industrin. Bolagen i fråga har sin egenfloilningsförening, som skall ta lill vara det timmer som flyter i land, Dellahar inte blivit gjort, I vissa fall har arbetet lämnats bort på entreprenad,men det har visat sig ge så dålig ersättning att ingen vill ha jobbet. Närden flyginventering som jag hänvisat till i min fråga och som industriministernockså nämner i sitt svar gjordes hittade man 220 000 stockar, som spolats upppå stränderna. Det var råvara för 12 milj, kr,, och bara vid Ångermanälvensmynning, på ett så litet område som mellan fyr och Ytternäsen söder omUlvön, låg 105 000 stockar. Vid den konferens som hölls visste man inte allshur man skulle ta lill vara detla timmer. Attskogsbolagen skulle ha visat större inlresse för denna fråga äntidigare tror i varie fall inle jag på. Så sker nog bara om regeringen tvingardem till det. De har fått sin virkesrävara billigt som gått genom lågaskogsarbetarlöner, därför har de handlat på detta sätt. Vadgäller sjunklimret säger anställda vid skogsbolagen i varje fall vidÅngermanälven att det ligger miljontals stockar på älvbotten, vilketskogsbolagen inte gör någonting åt. De timmermagasin och lagringsbommar somman använder är inte i del skick som erfordras för att hindra timret från altsjunka. Del sjunker därför under bommarna och ligger sedan kvar på botten utanatt någol görs ät det hela. Jagskulle vilja referera till den socialdemokratiska tidningen , somför sedan gjorde elt ambitiöst reportage med temat . Man hade anlitat några ungdomar som innehadedykarutrusining, och de kunde berätta hur det i verkligheten förhöll sig medsjunklimret. Men ingenting gjordes från vare sig skogsbolagen eller ansvarigamyndigheter. Ändå vel vi vilka pengar dessa skogsbolag har tjänat. De har haftalla möjligheler att angripa frågan på ett helt annat sätt än vad som hittillsskett. Jagtycker följaktligen alt industriministern är för optimistisk i sitt svar, isynnerhet då det råder en omfattande brist på skogsråvara. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om ordersituationen vid Uddevallavarvet Herr industriministern erhöll ordet föratt besvara () anmälda fråga,1975/76:225, och anförde: har frågat mig om jag kan redogöra förordersiluationen för Uddevallavarvel, Uddevallavarvel har en orderslock som sträcker sigt. o, m, , Den omfattar 13 fartyg på totalt 2,5 milj, lon dw. Ett fartyghar levererats . Sammanlagda leveranssumman beräknastill 2 600 milj, kr. Varvet har inle fått några avbeställningar men man har konverteratett fartyg på dw lill två mindre på vartdera dw. Deninternationella varvsmarknaden befinner sig som bekant i en svår situation,vilket självfallel skapar osäkerhet för hela den svenska varvsindustrin. Hen (): Jag ber all få tacka herr industriministern för svarei. Bakgrunden lillmin fråga är all kommer den nya slora dockan vid Uddevallavarvet allvara färdigställd. Den kommer att ha kostat ungefär 650 milj. kr, och skallanvändas för att bygga supertanker av allra största format, har det funnits två sådana båtar. Enligt vad industriministernsäger i svaret är en av dessa beställningar annullerad. Därför uppstår fråganvad som kommer att hända. Kommer denna nya docka, med de pengar som där ärnedlagda, till användning? Det är självklart alt vi hoppas på det. Men att detfinns anledning till oro förstår man när man läser det brev som chefen förUddevallavarvel skrev till industridepartementet och där han bl, a,säger följande: "Sombekant har della läge" - alltså för varvet - "katasirofali ändratsoch Uddevallavarvel måste bl a för au någorlunda hålla orderstocken intaktdelvis påtaga sig parter i fartyg byggda vid varvet, vilket i sin lur medförkraftiga finansiella påfrestningar. Därtill kommer att del svårartade lägetför rederinäringen i vissa fall fordrar kraftiga jämkningar i ingångna avtalmedförande en försämring i resultatbilden. Den krafliga kostnadsutvecklingenhar också bidragit lill att fördyra våra produkter liksom pågåendeinvesteringsprogram," Varvschefenskriver också att upplåningsbehovet för refinansiering av krediter under1976-1977 beräknas uppgå till 800 milj, kr. Detär, herr lalman, ett helt annal tonfall i det brevet än vad industriministernanslog i sitt svar på min fråga. Vad jag nu undrar är: Håller Uddevallavarvel fn, pä att ta andelar i båtar som varvet bygger, och håller alltså varvet på atttill en del bli ett rederi på kuppen? Innebär det i sä fall att man kallträknar med all kanske få omfattande drifts-förluster på dessa olika parter,vilket naturligtvis skulle kunna bli en ytleriigare påfrestning på varvetutöver dem som man under alla omständigheter kommer att utsättas för? Jag kritiserar inte varvsledningen eller de anställda vid varvet, utanvad Jag är intresserad av att veta är hur industriministern ser på denna fråga.Han reser ju ofta runt och berömmer sig av att vara en utomordentlig expert påplanering. Socialistisk planering anses ju leda till att all osäkerhet elleråtminstone största delen därav kan övervinnas. Industriministern har ofta sagtatt han haft ell mycket aktivt intresse tor Uddevallavarvetsinvesteringsplaner. Därför är jag myckel angelägen alt höra hurindustriministern bedömer utsikterna för den nya dockan. Torsdagenden 26 febmari 1976 0/7?ordersituationen vid Uddevalla-vaiyet Påståendet att jag skulle åka omkring och berömma mig själv får slå förherr räkning. Jag försöker redovisa fakta. Jaghar inle sagt i mitt svar att någon av de två stora båtarna på 485 000 lon äravbeslälld. Båda beställningarna kvarstår. Däremot pågår diskussioner omeventuell konvertering av den ena till uppdelning pä ett par beställningar.Resultatet av de förhandlingarna vet jag ingenting om; de är inle klaraännu. har vi tvä båtar i storleksklassen beställda,vilket den docka som byggs är avsedd att kunna klara. Men denna docka byggssjälvfallet inte bara för dessa stora båtar, utan den byggs så att man därskall kunna lägga in flera mindre bålar. Det var en självklar uppgift för demsom planerade investeringarna att sä skulle ske. Somjag har sagl har åtskilliga av våra varv besvärligheter. Uddevallavarvet i värt land längsta orderstocken. Varvet har framlagt sitt bokslut för år1975 - jag har bara sett del i en tidningsuppgift - vilket efteravskrivningar visar en vinst på 10 milj, kr. Jag skall inte gä in i en allmänvarvsdebalt , men jag tycker mig ändå ha rätt att Jämföra den vinsten medde förluster som Eriksbergsvarvet har måst redovisa för samma är och som liggerpå ca 420 milj, kr. Sedan får det bli en lyssnarens bedömning, om jag härberömmer Uddevallavarvet eller inte; jag bara noterar de fakta som föreligger. de förhandlingar som redan lagits upp också den frågan kommer upp huruvidavarvet har möjligheler alt gå in med någon viss ägarandel ~ vilket är relativtvanligt - är heller inte uteslutet för de stora båtar som Uddevallavarvet har ibeställning. 0/7/tidpunkten för väntat betänkande års vapenfriutredning Hen (): Förvisso uppehöll även jag mig vid fakta. Vad Jag väsentligen användemin lid lill var alt läsa upp ett citat ur ett brev från chefen förUddevallavarvel till industriministern vilket andas ett helt annal tonfall ändet som industriministern f. n. använder när han försöker bedöma läget. Detär bra om jag har feltolkat svarei och att det inte föreligger någonannullering, men kvar står ju - som också industriministern sade - att detpågår förhandlingar om att man eventuellt skulle behöva omkonstruera den härbeställningen. De uppgifter som åtminstone jag har tyder pä all även den andrabeslällningen - också den med norsk bakgrund - inte är alldeles utom farozonen. Industriministernförsökte säga att den stora nya dockan naturligtvis är byggd så alt den kansysselsättas med alt bygga även mindre tonnage. Det är nog eneflerhandskonstruktion, om Jag får kalla det så, eftersom båtar av dentraditionella storleken myckel väl skulle ha kunnat hanteras i den gamla dockasom fanns där . Den nya dockan är klart byggd för att där skall kunnahanteras stort tonnage, och där har man då två båtar i order. Beträffande en avdem pågår förhandlingar om annullering av beställningen, och även den andra ärsannolikt i farozonen. Till detta kommer au man när man sätter sig ner för attförhandla tydligen kommer att tvingas göra krafliga jämkningar i kontrakten ocheventuellt gå in som partdelägare. Dåsäger industriministern att det är mycket vanligt att varven går in sompartdelägare. Ja, men åtminstone den bild som jag har fått av branschen ger vidhanden att det är ovanligt att varvet / efterhand går in som partdelägare i ettfall som detta. Alt man däremot har gjort det i förväg i vissa fall är en annansak. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om tidpunkten förväntat betänkande års vapenfriutredning Herr försvarsministern erhöll ordet föralt besvara () anmälda fråga, 1975/76:235, ochanförde; har frågat mig, när vapenfriutredningen väntas bli klarmed sitt belänkande och om jag avser att påskynda utredningens arbete. Somjag redan tidigare redovisal för kammaren avser vapenfriutredning attlägga fram sina förslag , Jag utgår från att denna tidsplankan hållas och att proposition i ärendei kan läggas fram , HenWIKSTRÖM (fp): Jag tackarför svaret. 'har ju arbetat och det är längenog. Allmänhetens rättskänsla har lett till allt kraftigare reaktioner inför behandlingen av ett stortantal fall där ansökningar om vapenfri tjänst inte bifallits. Ännumer har många upprörts över att sädana som nekats vapenfri tjänst har kastats ifängelse när de vägrat bära vapen. I sak finns det mycket all säga här. Jagbegränsar mig till några synpunkter . Manbör naturligtvis söka tillskapa fler tjänsteområden. Det är också önskvärt kan tillskapa tjänster utanför totalförsvarels ram. Annars får vi även iframtiden räkna med hundratals fall av to-talvägran. Jaglycker alltså att del kan vara rimligt att man i framliden får två kategorierav vapenfria, dels den vi har, dels en ny kategori som inte skall inkallas vidkrig för tjänstgöring i totalförsvaret. Inom denna kategori får mannaturligtvis i gengäld räkna med att göra en extra lång tjänst i fredslid. Delär också rimligt att kravet på all vapenfrinämnden skall mäta hur djupsamvetsnöden är utgår och ersätts med en mera rättvisande och objektivprövningsmodell. Slutligen bör naturligtvissanktionerna ändras. Nubrådskar det med detta. Försvarsministern säger alt utredningen skall bli klari höst och alt skall kunna falla elt beslul , Jag hoppas dåatt en proposilion skall kunna komma så att ett beslut fattas under våren 1977och vi får en ny lagstiftning som gäller från . Jagskulle gärna vilja ställa en fråga lill försvarsministern. Vore det interimligt att man i avvaktan på en ny lagstiftning låter alla fängelsedomar förtotalvägran få anstå? Jag har svarat på den fråga som ställt. Han kände intebehov av annat än alt fä veta när utredningen blir färdig, och det har jagalltså svarat på. Därför skulle del i och för sig inte vara motiverat att gå ini en sakdebatt på den korta tid som slår till förfogande. Menjag vill erinra om alt han i utredningens direktiv kan läsa attulredningen måsie la upp de här väsentliga frågorna lill behandling. Vilkauppgifter kan man finna för dem som inle vill bära vapen"' På vilket sättskall vi kunna finna ell annat korrektiv än fängelsestraffet? , Jag utgårfrån att utredningen arbetar med tanke pä att kunna finna ändamålsenligalösningar. Men det vore väl för mycket, , alt jag skulle avgenågon deklaration innan vi fått något förslag från utredningen! Jag börrimligtvis vänta på delta innan jag kan ta ställning lill sakfrågorna. HerrWIKSTRÖM (fp): Det kan inte vara obekant för försvarsministern alt del råder en djupotillfredsställelse med den långa tid som denna utredning har tagit på sig.Därför har jag frågat om del inte vore aktuellt au påskynda dess arbele. Jag hade annars bara en punktdär jag ville ha ell besked av för- Torsdagenden 26 febmari 1976 Omtidpunkten för väntat betänkande års vapenfriutredning 0/77tidpunkten för väntat betänkande års vapenfriutredning svarsminisiern, och detvar om det inte med tanke på allmänhetens rättskänsla ändå vore rimligt att defängelsedomar som utdöms för totalvägran får anstå i avvaktan på attutredningen blir färdig. Redan i direktiven anges ju att nya sanktioner börtillkomma, och det kan väl inte vara rimligt att man då hade 700-800fall av fängelsestraff för toialvägran, intryck är att allmänhetensrättskänsla inte accepterar detta, och då kunde del vara rimligt att man genomett uttalande klargör att här bör en ändring komma till stånd. Jag var inte beredd pä att gå in i svaromål på den här punkten eftersomherr inte hade frågat om detla. Men såvitt jag kan förstå ankommer detinte på en försvarsminister att ha någon mening om hursvenskt domstolsväsenskall fungera. Jag anser det rimligt att jag får tillgång lill ett betänkandeinnan jag tar ställning i sakfrågan. HenWIKSTRÖM (fp): Ja, herr försvarsminister, men det är väl ändå så att denna fråga hardiskuterats i många är. Inom del socialdemokratiska partiet harBroderskapsrörelsen gjort en föredömlig insats när det gäller att väcka opinionpå den här punkten. Det kan inle för någon i försvarsdepartementet varafrämmande att man i breda lager - också bland dem som i likhet med mig självhar gjort vapenljänsl - lycker att det är en orimlig situation att år efter årunga män skall kastas i fängelse därför att vi inte har kunnat lösa frågan omtjänstgöringsalternativ för vapenfria värnpliktiga. Påden punkien tycker jag att försvarsministern kan ha en personlig ståndpunkt -och säga - att del här är inte bra, vi skall ändra på det. Svårare än så ärinle frågan, och den kan ju inte vara obekant för försvarsministern. Jag förstår att inte har följt med i den debatt som harförekommit. Det är precis detta jag har sagt tidigare i kammaren - alt jaghoppas vi skall komma ifrån denna form av bestraffning. Det tror jag andraledamöter i kammaren, som har följt frågan, kan vitsorda. Men det är orimligtatt jag skall gå in i en sakdiskussion om den fråga som harställt. Jag är beredd att göra det i andra sammanhang. HenWIKSTRÖM (fp): Jag tycker att försvarsministern leker prinsessa pä ärten. Det är välsjälvklart att när man ställer en fråga om att påskynda utredningens arbete,så är det därför att man är otillfredsställd med takten i utredningens verksamhel- och den känslan är ganska allmänt utbredd. Jagär tacksam om försvarsministern delar min ståndpunkt.