prot · FZ0990 · 1975-12-31 00:00:00 — Denav beslulade nedläggningen av F 11 gör alt två problem måste lösas. Tillatt börja med skall sysselsättningsfrågorna för dem som arbelar på F 11ordnas. Inom försvaret räknar man med att samlliga anställda på F 11 kommer attkunna erbjudas arbete vid i första hand andra förband inom försvaret. Detinnebär emellerlid alt personalen måste vara beredd att flytta till andraorter. För all så långt som möjligt söria för att de som av olika skäl ärbundna till skall kunna erbjudas nya arbeten i samma område harrekryteringsbegränsning införts för slalliga myndigheier i . Dettainnebär alt personalen pä F 11 fär förtur när lediga platser skall tillsältasvid dessa arbetsplatser. Dessutom kommer en särskild arbetsförmedling attinrättas för de anställda vid . Enannan effekt blir emellertid föriusten av arbetstillfällen i genomnedläggningen av Fil. När del gäller att kompensera förluslen av dessaarbetstillfällen har gruppen en viklig uppgift. För alt lösa uppgiften följergruppen noga utvecklingen på arbetsmarknaden i och har påbörial eninventering av de ulbyggnadsplaner som finns hos befintliga företag i . Nägonsärskild redovisning i av arbetsgruppens förslag avses inle lämnas.De uppslag som kommer fram både när det gäller utbyggnad av befintliga företagoch nylokalisering av företag lill kommer fortlöpande att bearbetas. Hen i (s): Jag lackar arbetsmarknadsminister för svaren på mina frågor. Den10 lillsatte statsrådet en arbetsgrupp för bevakning avsysselsättningsfrågor i i samband med nedläggningen av Fil.Dä uppfattades detla av såväl de anställda vid som och desörmländska riksdagsledamöter som motionerade i frågan som att denna gruppskulle la sig an uppgiften att söka fullgod ersättning inom Nyköpingsregionenför de förlorade arbetstillfällen som nedläggningen av Fil kommer all medföra. Bådeförsvarels fredsorganisalionsulredning och regeringen uttalade att samhällelmed alla medel del förfogar över måste bidra till att skapa nyasysselsättningstillfällen i som uppväger det bortfall somfloltiljindragningen för med sig. skrev i sill betänkande1975:14, att man förutsatte att den nämnda arbetsgruppen aktivt och förutseendetar sig an sina viktiga uppgifter och att sysselsättningssti-mulerande åtgärderförbereds och vidias . har också beslutatenligt utskottets förslag. , efter tillsällandet av arbetsgruppen, kan man emellerlidkonstalera alt denna strängt taget inte uträttat någonting. Den har troligtvishelt missuppfattat sin uppgift. Den har sysslat med kartläggning avbefolkning, näringsliv och arbetsmarknad i ,inventering av kommunens marktillgångar m. m. Vidare har den införskaffatuppgifter om den civila personalen vid Fil när det gäller utbildning,arbetsuppgifter osv. Dessauppgifier finns ju pä data, och det kan inte ta sä lång lid all få fram dem.Del behöver inle den här gruppen syssla med. Iarbetsmarknadsministerns svar sägs också: "När det gäller att kompenseraförlusten av dessa arbetstillfällen har gruppen en viktig uppgift. För att lösauppgiften följer gruppen noga utvecklingen på arbetsmarknaden i ochhar påbörial en inventering av de utbyggnadsplaner som finns hos befintligaföretag i ." Dellaär ju uppgifier som av länsorgan och kommunens styrelse kontinuerligt följsupp för att man skall få en normall fungerande arbetsmarknad. Gruppensordförande har uttalat att hon ser som gruppens uppgift att endasl bevakasysselsällningen i och att hon anser gruppen vara någon sortsgisslan. En annan av gruppens ledamöter har också uttalat - avbarmhärtighetsskäl nämner jag inte hans namn - att lillsättandet av en sådanhär arbetsgrupp är en modegrej och att det tydligen är inne med sådana just . Avarbetsmarknadsministerns svar framgår all "rekryleringsbegräns-ninginförts för statliga myndigheter i ". Men det gäller inte post, SJoch lele - de tre områden som jag tror skulle lämpa sig bäst för den personalsom kommer alt bli friställd på Fil. Omsysselsättningsproblemen vid nedläggning av i Omsysselsättningsproblemen vid nedläggning av i De utlalanden som enskilda ledamöter i arbetsgruppen har gjort fårsjälvfallel stå för deras räkning. Vi har tillsall den här gruppen - ochriksdagen har ställt sig bakom detla - för att den, liksom elt par andragrupper när det gäller områden där sysselsättningsläget kommer alt blibesvärligt, skall se till all man bevakar intressena och hjälper till all delsfä en expansion av befintliga företag, dels lokalisera nya företag till orten.Den första delen av uppgiften är mycket viklig. Den expansion som vi här lalarom kommer inte till av sig själv. Gruppens medverkan innebär all man talar omför de företag som har expansionsplaner, men drar sig för all fullfölja dem,alt med hänsyn lill den siluation som kommer att inträffa i finnsmöjligheter att utnyttja lokaliseringspolitikens medel för att på det sättetstimulera en expansion. Den som är otacksam för det vet egentligen inte vad hantalar om. Det är ju härigenom som man måste räkna med den slörsla ökningen päorterna, för det finns inte så särskilt många företag att nylokalisera. Nuskall ju inte nedläggningen äga rum ; i mitten av är 1978 börjardetta kännas. Eftersom konjunkturen f n. är som den är, finns det inte såmycket nylokalisering att få till . Men gruppens sammansättning ärsådan alt den också får veta vilka nyetableringsplaner som finns, och gruppenhar alltså möjligheter att påverka dem lill favör när konjunkturengår upp och vi får större möjligheter till sådan elablering. HenBERGMAN i (s): Självfallel är del tacknämligt om den här gruppen kan medverka till attlösa problemen med nya arbetstillfällen vid redan befintliga företag iNyköping. Men vad vi hade hoppals på i första hand var naturligtvis att manskulle undersöka möjligheten lill nyetablering. är del tyvärr så att vid del sammanträde somgruppen hade så sent som hade inget statligt initiativ kommitfram, inget förslag till fortsatt arbete inom gruppen. Vi vet all ca 120personer vid F 11 redan har flytt det sjunkande skeppet. Jag skulle vara myckettacksam om arbetsmarknadsministern ville antingen ge order till den härarbetsgruppen all effektivt börja arbeta eller också upplösa gruppen och taansvaret själv. Jag är mer optimistisk än vad i är på den härpunkten. Det förhåller sig emellertid så att varken denna arbelsgrupp ellernågra andra arbetsgrupper har haft till sitt förfogande några förelag altlokalisera . Men genom del etableringssamarbete somkommer att äga rum mellan departementet och förelagen hör i har vislörre möjligheter att tidigt få veta vilka expansionsplaner som finns ochvilka nylokaliseringar som kan komma till stånd. Den arbetsgruppen har Ju ocksåförsänkningar i de- partemenlet, så vi skallväl se lill alt arbetsgruppen på ett effektivt sätt kan fullfölja sinauppgifier. Mensom sagt: Nedläggningen har inte ägt rum ännu, utan jag menar all man har tidpå sig, och man får hjälp av en uppåtgående konjunktur. Den geografiskabelägenheten och situationen över huvud taget är också sådan då det gällerNyköping, att jag inte ser några hinder för lokalisering dit. Det bör inte varasvårl alt lokalisera sig till , när man vet att man kan fålokaliseringsstöd. Omavgifterna för pollettering av resgods på tåg HenBERGMAN i (s): Jag noterar med tacksamhet all arbelsmarknadsministern nu säger att hanskall se till att arbetsgruppen kommer alt arbeta effektivt. Överläggningenvar härmed slulad. § 7 Om avgifternaför pollettering av resgods på tåg Herrkommunikationsministern erhöll ordet för all besvara () den17 mars anmälda fråga, 1975/76:275, och anförde: har frågat mig om jag anser all SJ:s höjning avpolletleringsavgifterna är i linje med en serviceinriktad målsättning förkommunikationsverken och vilka åtgärderjag ämnar vidta i denna fråga. SJhar beslutat om ändrade grunder för beräkning av polletleringsavgifi fr. o. m.tidtabellsskiftet . Avgiftsberäkningen innebär en förenkling såtill vida alt det i fortsättningen bara är antalet som - inom vissaviktsgränser - är beslämmande för avgiftens sloriek. F. n. ulgör såväl avståndsom vikt avgiftsgrundande faktorer. Med del nya beräkningssättet blir det ivissa fall dyrare att pollettera resgods. I andra fall - särskilt över längreavstånd - kommer del att ställa sig någol billigare. Deändrade grunderna för beräkning av polletleringsavgifi sammanhänger med attresgodshanteringen är personalinlensiv och därmed kostnadskrävande.Hanteringskostnaden är i första hand beroende av anlalel . Det nya avgiftssystemetär i della avseende bättre koslnadsan-passat än del lidigare syslemel. Detskall dock konslaleras, att det även efter omläggningen kommer att kvarstå ettunderskott i resgodshanteringen. Ianslulning lill vad säger om pensionärer och barnfamiljer finner jagdel naturligare att de rabatter man vill ge dessa sker genom lägre pris försjälva färdbiljetten. Denna represenierar normall den helt dominerandekostnadsposten i samband med resor. HenLINDAHL i (fp): Jag vill pä vägnar lacka kommunikationsministern försvaret. är tyvärr på grund av sjukdom förhindrad Omavgifterna för pollettering av resgods på tåg au själv ta emot svarethär . Statsrådetsäger i svarei bl. a. alt det kommer att ställa sig någol billigare attpollettera i vissa fall. Jo då, del stämmer allt, men det är faktisktspecialfall det är fråga om. Det gäller nämligen enban då del rör sig om elllungt kolli på en sträcka över - under sädana förhållanden kommer manall kunna spara några kronor. Däremot leder systemet till rent orimligakonsekvenser i andra fall. Låtoss säga alt det gäller en pensionär som skall åka frän tillSlockholm. Han har med sig två . Han har kanske litel svårl att röra sigoch vill pollettera sina . Med del föreslagna systemet kostar varje kolli20 kr., vilket vid tur och retur-resa gör . En pen-sionärsbiljellNorrköping-Stockholm tur och retur kostar . Motden bakgrunden ser det näsian litet löjeväckande ul när del i statsrådets svarstår alt färdbiljetten normall är den helt dominerande kostnadsposten i sambandmed resor. 1 SJ:s nya system länker man lydligen vända på della. Jagkan fortsätta jämförelsen en bit. På en vanlig lur och retur-biljett kan manåka en sträcka som är längre än sträckan för samma kostnad sompollelteringsavgifien, om vi fortfarande förutsätter att det är fråga om attpollettera två vid tur och retur-resa. För en pensionär som har tvåkollin och åker tur och retur på en sträcka som översliger sträckornaStockholm-Falköping eller Flen-Göieborg kostar färdbiljetten . ochpollettering av tvä . Detkan alltså bli ganska orimliga konsekvenser. Man borde uppmuntra tillkollektivtrafik, men jag kan inte se alt denna åtgärd leder lill det.Förenklingar är bra, och i vissa fall kan man säga all de tekniska delarna avförenklingen här är vettiga. Men sådana förenklingar kunde man väl ändå hagjort ulan dessa våldsamma prishöjningar. Del är inle mer än sedan som jag svarade pä exakt samma frågahär i kammaren. Då var del en annan frågeställare. skall jag därför intesäga mycket mer än vad som slår i mill svar ulan bara upprepa ett par saker avvad jag sade i svarei förra gången. Omvi skall hjälpa pensionärerna - och del skall vi göra i många sammanhang, ävennär de skall ul och resa - så är del enklast och riktigast att anpassafärdbiljettens pris när vi skall subventionera. Det måste från alla synpunktervara det enklaste och effektivaste alt lägga rabalteringen där. Sedanär det riktigt att det sker höjningar frän tidtabellsskiftet och att deldä görs en justering av priserna i enlighet med vad i Hamburgsundhär sade. Men jag upprepar alt den höjningen har inle bara negativa effekler.Eftersom detla är ell säll att göra om systemet med pollettering finns detockså positiva effekler. En nyhet är sålunda att man skall kunnapollettera även från obevakade järnvägsstationer. Man skall inle heller glömmaatt resenärerna även fort- sättningsvis ulan kostnadkan la med sig handbagaget lill kupén. Någon förändring där görs av naturligaskäl inle. Detta är alltså inle, som man kunde tro av vad sade, enhöjning som drabbar alla pensionärer som är ule och reser i olika sammanhang. HenLINDAHL i (fp): Det är rikiigi att höjningarna inle drabbar alla pensionärer; dedrabbar bara de pensionärer som vill pollettera gods. Men de drabbar i principalla resenärer som vill pollettera någonting. Imitt lidigare inlägg sade jag att del är bra med förenklingar, men varförskulle man la till dessa våldsamma prishöjningar? Statsrådet sade all det ärbiljettpriset som vi skall jusiera för pensionärerna, men hur är det iNorrköpingsfallet? Färdbiljetten kostar , men all polleltera tvä kollinlur och retur kostar , alltså ungefär dubbell så mycket. Hur skall mananpassa del på ett vettigt sätl? Pollelleringen medför ju den största avgiften. Ävenjärnvägspersonalen är starkt emot dessa höjningar. 1 trafikområde gårpersonalen emot höjningarna och är dessutom kritisk och säger all i motsatstill vad centralförvallningen förklaral kommer höjningarna att försvåratågföringen. Resenärerna kommer alt i slörre ulslräckning dra med sig sinakollin in i kupén, och det kommer att ta med av- och påstigningarosv., vilket gör all stationsuppehållen antagligen blir längre. Idénbakom reformen är bra. Men varför denna orimliga prishöjning, som gör all delkostar dubbelt så mycket att pollettera gods tur och retur Norrköping-Stockholmsom vad färdbiljetten kosiar? Om tidpunkten för proposition angående den framtida trafikpolitiken Överiäggningenvar härmed slutad. §8 Om tidpunkten för proposition angående den framtida trafikpolitiken Herr kommunikationsministern erhöll ordetför att besvara i Göleborg (fp) anmälda fråga,1975/76:281, och anförde: i Göleborg har frågat mig, när regeringen kommeratt avlämna proposilionen om den framtida trafikpolitiken. Avsikten är all avlämna en proposition i ämnet isådan tid all den kan behandlas av . Hen iGöleborg (fp): Fru lalman! Jag lackar kommunikalionsministern för svarei.Anledningen lill alt jag framställde min fråga är all det är av visst intressenär propositionen kommer att avlämnas. Omvidgad rätt dil arbets- och uppehållstillstånd för assyrier det sä att syftet var attavlämna proposilionen eller möjligen och alt 1976/77års riksmöle sedan skulle behandla den. har det emellertid från olika hållsagts att man kan befara all del blir förseningar. Den s. k.periodkortsutredningen, som man ursprungligen räknade med skulle vara färdig ivarje fall , har blivit fördröjd och kan inte presenterasilt betänkande på ännu . Enligt vad som står i budgetpropositionen skallbl. a. del belänkandet utgöra underlag för den trafikpolitiska proposilionen.Därför vore jag kommunikalionsministern utomordentligt tacksam om han villenågot närmare precisera svaret. Räknar kommunikationsministern med altpropositionen kommer att kunna framläggas , eller blir del förslnär höstlöven börjar falla? Jag skall försöka göra en bedömning - det är litel vanskligt - av närpropositionen kan framläggas. Man måste då försöka bedöma när ännu ickeavslutade utredningar, som nämnde, kan bli färdiga och ta hänsynlill den lid som behövs för en sammanställning av remisser pä färdigautredningar - del är ju bl. a, ell mycket stort antal utredningar som skallligga till grund för proposilionen - och andra uppgifter som sammanhänger meddet. Det förefaller mig då svårl all tro att det skulle vara möjligt attlägga propositionen pä bord innan höstlöven faller. Överiäggningenvar härmed slulad. § 9 Om vidgad rätttill arbets- och uppehållstillstånd för assyrier erhöll ordel för att besvara i (c) den 18mars anmälda fråga, 1975/76:283, till herr arbetsmarknadsministern, ochanförde: i har frågat chefen för arbelsmarknads-deparlemeniet omhan är beredd alt medge att även assyrier som har kommit lill på andraän turkiska pass ges arbets- och uppehållstillstånd. Frågan har överiämnatstill mig för besvarande. överiämnade i slutel av vissa ärenden för altregeringen skulle avgöra om ell antal turkiska assyrier skulle fä stanna iSverige eller förpassas till Turkiel. Regeringen beslöt i åratt dessa assyrier inle skulle förpassas, eftersom de i hade levt undersvåra förhållanden till följd av religiösa motsättningar mellan dem och denmuslimska majoritetsbefolkningen. Med ledning av regeringens beslut skallinvandrarverket individuellt pröva flera hundraansökningar om uppehålls-och arbetstillstånd för ett tusental turkiskaassyrier. Regeringens beslut gälldeturkiska assyrier, som skulle ha ivingats åter- vända till Turkiel om deinle hade fått slanna i . Däremol innehåller besluten inte - som fruOlsson tycks förutsätta - nägol villkor om innehav av giltigt turkiskt pass.Besluten utesluter givetvis inle all andra än turkiska assyrier skall kunna fästanna. Regeringen har över huvud tagel inle tagit ställning till denna fråga.Det ankommer på invandrarverket att i varie enskill ärende pröva om det finnsförutsättningar för alt bevilja sådana assyrier uppehålls- och arbetstillstånd. HenOLOF i (c): Jag vill pä vägnar lacka för svaret; hon har tyvärr intemöjlighet all närvara här . Enligtuppgift finns det f. n. ca 3 000 assyrier i Södertäljeomrädel. Av dem saknarflera hundra, kanske 500, i varje fall turkiskt pass. Svaret är något diffustnär del gäller frågan, pä vilken grund man skall avgöra vilken nationalitetdessa flyktingar har. Men det är tydligt att det inte - såsom pästätts imassmedia - är innehavet av turkiskt pass som är avgörande. Jag lolkar i varjefall statsrådels svar på del sället. Fråganär dä vilken grund som i slället kommer att användas. Oavsett om assyrierna ärutsatta för religiöst eller politiskt förtryck finns det naluriiglvis starkaskäl för att här skall göra en humanitär insats. Och det finns, tyckerjag, skäl all ifrågasätta om inle samma synsäll skall gälla oavsett vilket landsom är deras hemland. Jag tolkar statsrådet svar så att del inle finnsnägon härd koppling här. Frågan är bara vad som menas med turkiska assyrier.Det kanske vore bra om vi fick någon yllerligare precisering pä den punkien. Orolighelernai t. ex. har ju visat att det finns starka religiösa motsättningarockså på andra håll och att de tilltar i siyrka. Därför äi" detta enviklig humanitär fråga, och det har sedan regeringen fattade sitt beslul blivitännu nödvändigare all la den pä djupt allvar. Den fråga som har ställts bygger pä ett missförstånd. Regeringen haraldrig sagl att det skall finnas ett giltigt turkiskt pass. Om det harförekommit tidningsuppgifter i den riktningen hade del varil lätt att genom etttelefonsamtal kontrollera riktigheten. Vadregeringen har tagit ställning lill är om de assyrier som riskerade att bliåtersända lill Turkiel hade tillräckligt starka skäl för all stanna i Sverige.Det är enbart den frågan som vi har behandlat. Jag vill klart deklarera allskälet inte bara är all de tillhör den assyriska gruppen -del finns tre fyramiljoner assyrier runt om i väriden. I alla de fall som vi har prövat hargrunden för vårt ställningstagande varil att vederbörande i sitt hemland harlevt under svåra förhållanden till följd av religiösa motsättningar mellan democh den majoritetsbefolkning som finns i de byar i sydöstra där deflesta av dem har bott. Omvidgad rätt till arbets- och uppehållstillstånd för assyrier Omen generalklausul inom sociallagstiflningen iStockholm (c): Jag lolkar slalsrådels inlägg på del sället att vidgningen avdiskussionen inle kan gälla assyrier som riskerar att återsändas lill annatland än Turkiel. Del vore bra om statsrådet kunde bekräfta alt den tolkningenär riktig. Det är kanske svårt att förslå della. Jag har svarat all de ärenden somregeringen behandlat gäller assyrier som har kommit frän Turkiel och somriskerar att sändas tillbaka dit. Ansökningar frän andra assyrier har vi inteprövat. Som framgick av del skriftliga svaret, som iStockholm har fåll, ankommer del på invandrarverket att precis som i allaandra utlänningsärenden behandla den här frågan. Överläggningenvar härmed slulad. § 10 Om engeneralklausul inom sociallagstiftningen Herrsocialministern erhöll ordel för att besvara () den 25februari anmälda interpellation, 1975/76:130, och anförde: har i en interpellation frågal mig om inte allmänheten böruppmanas eller tillrådas att sända in inkomsluppgifl till irekommenderad försändelse med mottagningsbevis. Vidare har frågatom Jag vill verka för att en generalklausul införs inom sociallagsiiflningensområde. Rättenlill sjukpenning från den allmänna försäkringen är beroende av den försäkradessjukpenninggrundande inkomsi. Denna fastställs av med ledningav inkomsluppgifl frän den försäkrade. Sådana inkomstuppgifler, som uppgår tillell myckel storl anlal , sänds in som vanliga poslförsändelser. Någonändring i delta avseende är inle aktuell. I detla sammanhang vill jag framhållaall en inkomsian-mälan givelvis skall föranleda beslul av ,vilkei vanligtvis meddelas den försäkrade i form av ett försäkringsbesked.Skulle sådant meddelande från utebli, bör den som sänt ininkomslanmälan naluriiglvis förfråga sig hos kassan i saken. Jagvill i della sammanhang också erinra om alt en arbetsgivare enligt gällandebeslämmelser är skyldig att anmäla lill när en arbetstagareanställs. Syftet med denna anmälningsskyldighet är att skallkunna ta iniiialiv och begära in uppgift om sjukpenninggrundande inkomst fränden anställde. Närdel gäller frågan om införande av en generalklausul i sociallagsliftningenvill jag erinra om alt en parlamentarisk utredning har tillsatts med uppdragatt se över det socialpolitiska bidragssystemet frän sam- ordningssynpunkl.Målsättningen för översynen skall vara all klarlägga Nr 90 hur långt delsocialpolitiska bidragssystemet kan samordnas i en allmän Torsdaeen den Hen (): Jag lackar socialministern för svarei, som är pä både golt och ont. Minfrågvishet har spiral ur ell enskilt fall, som jag skall redogöra för. Jag velalt det har allmängiltigt intresse; praxis är den som jag här kommer attberätta om i detla fall. Delgäller en person som blev allvarligt skadad i en trafikolycka. Vederbörandehade anställning i kommuns ijänsl. Han låg på sjukhus , menunder den liden kom del ingen sjukpenning. När han kom ul från sjukhusetfrågade han varför han inle fått någon sjukpenning. På kassansvarade man all man inte hade fått in någon uppgift om hans inkomst.Vederbörande kan gå ed pä att han sänt in blankellen med inkomstuppgift. Vidaremeddelade kassan att man inte fäll nägon uppgift frän kommun angåendeanställningen. I kommun säger man sig vara myckel förvånad över dellabesked, eftersom delta går pä dala och man givelvis anmäler alla som anställs.Del är alltså två blanketter som har kommit bort, och del kostade vederbörande5 . i utebliven sjukpenning. Manblir i ell sådant här fall bedrövad och deprimerad över det sätl som samhälletfungerar på. Lagen om sjukpenning har ändå kommil till för just sådana här fall.Del är hundraprocentigt bevisbart att vederbörande blivit skadad och legat påsjukhus och all han hade en inkomsi som han gick miste om under sjukdomstiden.Del är för att täcka sådant inkomstbortfall som vi stiftat denna lag. Men detstruntar samhällel i. Dessbättre trädde i detta fall ett försäkringsbolag in och räddade situalionen -det enskilda näringslivet klarade del staten inte förmådde. Men det gör detinle mindre angeläget all klara ut huruvida del verkligen är rimligt ochvettigt att samhället sviker sill ansvar i en sådan här siluation. Jagvel all socialministern, såsom alllid när det gäller sädana här frågor, kommeratt säga att vi inte skall diskutera enskilda fall. Del gör jag inte heller,utan jag har tagit upp detta fall för att därav dra vissa principiellakonklusioner. Detsades i della fall i alla instanser ända upp i försäkringsdomstolen att deticke var visal all inkomsluppgift hade inkommit. Men hur skall man kunna visadet om uppgiften inte skickas i rekommenderad försändelse medmottagningsbevis? Man är i ell sådanl fall rättslös. Jag förslår att om allaskulle skicka in sådana här uppgifter i rekommenderade försändelser så skulleförsäkringskassorna behöva anställa några hundra människor till. Menvederbörande är som sagl rättslös och kan inle bevisa all han sänl inuppgiften.