prot · FY0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Menjag har ocksä upplevt hur elever känt del besvärande att en del av dem fårstudera med hjälp av vanliga studiemedel medan andra har haftarbetsmarknadsmedel. Del har som sagt varit besvärande . När man lyssnat lill den här debatten - jaglyssnade på - har man kunnat fä den uppfattningen allKAMU i sill arbeie hell glömde bort folkhögskolans roll iarbetsmarknadsutbildningen. Så är del ju inte alls. Jag skall la mig frihetenatt citera några rader i KAMU;s belänkande: "Folkhögskolornahar i princip stora möjligheler all anpassa undervisningen lill deltagarnasbehov ifråga om undervisning och arbetsformer. Förberedande ulbildning vidfolkhögskola brukar dock inte f n. begränsas lill med hänsyn tillkursdeltagarens planerade yrkesutbildning relevanta delar. Successivintagningav kursdeltagare förekommer inle. Frän företrädare för folkhögskolorna haremellertid uttalats att man är beredd alt inom ramen för nuvarande kapacilel -som f n. inte är fullt utnytfiad - söka uiforma förberedande kurser som bällremotsvarar behovet inom arbetsmarknadsutbildningen om utbildningsutbudet vidfolkhögskolorna i framliden i slörre utsträckning anpassas tillarbetsmarknadsutbildningens krav kommer det naturiiglvis all leda till allanvändning av folkhögskolornas utbildningsresurser förarbetsmarknadsutbildning underlättas. KAMU förutsätter all dessa frågor kommeratt behandlas av den pågående folkhögskoleulredningen." Ulredningenhade under sitt arbeie kontakt med den sittande folkhögskoleulredningen. MenKAMU ansåg sig inte kunna gå in på folkhögskolans roll i det här sammanhangei,för del är folkhögskolan med sin frihet som själv har möjlighet att anpassauppläggningen av sina kurser. Del har också klart understrukits i proposiiionenoch ulskollsbetänkandel. Delsom jag lycker alllför litet har beaktats i diskussionen om folkhögskolansroll är den studerandes situation. inne på den frågan. Del ärnämligen en ganska heterogen skara som söker sig tillarbetsmarknadsutbildningen, och för niånga är det svårt alt vistas längt bortafrån hemmet. Därför säg vi i KAMU saken på del sättet att det är riktigt att haden förberedande ulbildningen decentraliserad så all eleverna kan fä den på sånära håll som möjligt. Därmed vill jag ocksä ha sagt att vi har behov av att utnytfiaalla lillgängliga resurser för detta - inom folkhögskolorna, inom denkonimunala vuxenutbildningen, inom studieförbunden osv. Jag tror all med delarbete som pågår skall vi ocksä finna de lämpliga formerna. Del är angelägetatt utnytfia de möjligheler som finns. Allldetta, herr lalman, gör att jag inle kan ansluta mig lill den reservalion nr 1som finns fogad till utskottets betänkande. Jag anser all utskottsmajoriletensskrivning bällre fyller uppgiften och leder fram lill det mål som vi väl allahär är överens om. Hen EKINGE (fp): Det råder säkeriigen inget tvivel om all såväl KAMU somfolkhögskoleulredningen har haft de bästa intentioner när det gäller attUtnyUja folkhögskolorna i arbetsmarknadsutbildningen; det är jag alldelesövertygad om. Vad som däremot saknas är del sisla ledet, nämligen alt få enrejäl skjuts på det hela . När del sägs att folkhögskoleutredningen börarbeta med frågan kan man ju erinra om att utredningen i stort sett skilt sigfrän den delen av sill arbete. Den konstaterar att KAMU menar att den vidAMU-centra anordnade utbildningen är mer flexibel än annan utbildning. Del måslå för KAMU:s och folkhögsko-leulredningens räkning. Vadjag som reservant vill undersiryka är nödvändigheten av att regeringen ger elldirekt uppdrag lill AMS och SÖ all ulnylfia redan nu befintliga möjligheler påfolkhögskolorna. Det kravet går alllsä någol längre -jag betonade del i mittanförande i går-än utskollsmajoritelens förslag, och del anser jag angelägelall undersiryka. Vi bör föfia den linjen i värt beslul. Reservationens förslaghar nämligen ocksä den fördelen - det har redan sagts i debatten - all viulnytfiar ledig kapacilel vid folkhögskolorna. Vi kan i någon män sparautbildningsresurser och slippa bygga ut dem, om vi bällre ulnytfiarfolkhögskolornas kapacitet. Men vi skall göra del snart, vi skall göra det . Efterdella skulle jag bara vifia säga all vad som är vikligl när den här reformengenomförs är alt vi verkligen får samordning av resurserna på riksplanet, pådet regionala planet och inle minst på del lokala planet. Del är ocksåangeläget att vi fär en anpassning till näringslivets men också lill destuderandes behov, när det gäller arbetsmarknadsutbildningen. log upp frågan om de många som är i arbetskraften jusl nuoch de många lediga plalser som finns men ocksä de många arbetslösa som vitrots delta har. meddelande frånstatistiska cenlralbyrån ger vid handen alt si- tualionen ur en visssynpunkt inte ser ut all bli bällre. Där sägs nämligen att antalet intagnaelever vid gymnasieskolan uppgick till 96 636. Antalet sökande somej intogs var ca 50 600. Vidare sägs att antalet intagna vid gymnasieskolanstvååriga sociala, ekonomiska och tekniska linjer samt tvååriga musiklinjer varca 16 700 jämfört med ca 19 200 är 1973. Av dem som i första hand sökt lillnägon sådan linje intogs till önskad linje. Av de intagna var 57 96kvinnor. Antalet intagna vid övriga yrkesinriktade linjer var 29 900, ungefärlika många som . Av dem som i första hand sökt till någon sådan linjeintogs 41 96 lill önskad linje. Av de intagna var kvinnor. Delär alltså uppenbart all den minskade intagningen i första hand har gällt deyrkesinriktade linjerna. Del innebär att mänga ungdomar allfiämt går ur skolanulan att ha fåll den grundläggande yrkesinriktade ulbildning som de önskar.Därför finns de problem kvar som vi log upp i går. Detär som vi ser del myckel angeläget att dessa frågor får ytterligare belysning.Vi måste möta de arbetslösa ungdomarnas behov. Vi måste undersöka allamöjligheler och se till alt ge unga människor den bästa tänkbarayrkesutbildning som vi över huvud laget kan åstadkomma. Genomför vi den härreformen hoppas jag att del skall vara - inget slutmål - men etl värdefulltsleg på vägen mol en ännu bättre möjlighel inle minst för unga människor altfinna den ulbildning som de själva känner för, själva anser sig ha bästamöjligheten alt utnytfia och därmed få den anpassning till arbetslivet som vialla sätter så stort värde pä. HenGUSTAVSSON i (c) kort genmäle; Del är svårt alt få något grepp om vad menar. alt enligl KAMU är utbildningen vid AMU-centra mer flexibel änulbildningen vid folkhögskolorna. Ja, sä är del , men del är jufolkhögskolorna själva som inom ramen för sin frihet skall lägga upp deförberedande kurserna så att de anpassas till den utbildning som sedan skallfortsätta vid AMU-centra. Del vore felakligt, anser jag, om riksdagenbeslutade att folkhögskolorna skall ha den och den kursverksamheten. Jag ärrädd om folkhögskolornas frihet, och del är folkhögskolorna själva som skallbestämma denna kursverksamhet. Del förekommer också . Den folkhögskolasom jag arbetar med har på etl tidigt stadium lagil kontakt kursverksamhet av det här slaget. () kortgenmäle; Jag är någol förvånad över all i inte fattarinnebörden i vad jag säger, inle minst därför att hans anförande mynnade ul ide synpunkler som finns i reservaiionen 1. Vi har nämligen kort och gott sagtatt del bör vara angelägel all AMS och SÖ nu sätter i gäng och initierarulbildning vid folkhögskolorna. i Alvestasäger alt den folkhögskola, där han är ord- förande i styrelsen, harlagit kontakt med elt samarbete till stånd. Ja,men det är ju precis del vi menar skall förekomma, frän högsta lopp och nedlill de regionala och lokala organen. Del är precis samma synpunkter som herrGustavsson framför. Jagkan verkligen inte förslå att man med del resonemanget som bakgrund inte inserdet rimliga i all hemställer hos regeringen att den ger AMS och SÖ iuppdrag all initiera denna ulbildning och tillvarata utbildningsmöjligheternaän bättre. Del betyder ingen styrning av folkhögskolorna. Även jag sitter medi styrelsen för en folkhögskola. Jag är inle hell främmande för problemen, ochdet är inle heller. vet alt i den flexibilitetsom råder inom folkhögskolornas ram, i den frihet som folkhögskolorna har, ärdel möjligt au lägga in en hel del av den förberedande undervisning som ingår iarbetsmarknadsutbildningen. Där bör vi hjälpas åt för att ulnyuja kapacitetenbättre och ge folkhögskoleulbildningen en skjuls framåt. HerrGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Ju fler inlägg gör, desto klarare framstår del allreservationen 1 inte leder fram till del resullal som vi båda egentligen ärute efter: alt bevara folkhögskolans frihet och se lill att folkhögskolan, medhänsyn till den flexibilitet som arbetsmarknadsutbildningen behöver, anpassarkurserna på del lokala planet. HerrEKINGE (fp) kort genmäle: Det är beklagligt att i , trols att jag tvågånger har upprepat påståendet, inte har kunnat fatta det. Det är ändå enskillnad mellan all som ulskoltei gör utgå från alt folkhögskoleulredningenfortsättningsvis skall bevaka de här frågorna och alt föreslå att göretl uttalande att AMS och SÖ skall Ulnyuja de möjligheler som finnspå folkhögskolorna. Del är del enkla kravel i vår reservation, och jaghoppas att det nu skall vara klart även för i . Alt jag lar lill orda på nytt beror pä all i tvägånger i går i debatien med fru statsrådet kritiserade oss i utskottetför att vi inte skulle ha tagit hänsyn till de inkomstförstärkningar somuppkommer pä grund av all inkomsltaket vid utlagningsprocenten är slopat. Delhar vi inle gjort på grund av alt vi har en annan uppfattning om kostnadernaför framtiden. Menav den flora av siffror som i förde fram fick jaguppfattningen att han hade beräknal inkomstförstärkningen till mellan 20 och 30mifi. kr., och då kvarstår ju fortfarande en skillnad när del gällerberäkningarna pä mellan 170 och 180 mifi. Jag utgår fortfarande frän att vioch miltenpartierna är överens om all kostnaderna för den här aktuella reformenav arbetsmarknadsutbildningen skall fi- All vi är det tycker jag tydligt har framgått av deanföranden som hållits av i och . Avgifternaplus del som är upptaget i budgeten skall föras till en fondArbetsmarknadsut- för arbetsmarknadsutbildningen, och en avgiftshöjning pä0,, som miltenpartierna föreslår,kommer med all säkerhet inle att räcka lill. Och vad kommer då alt hända? Jo,vi inom socialdemokratin kan aldrig accepiera att de brislande resurserna färgå ut över utbildningen eller över AMU-eleverna, och föfiaklligen måste vi pånågot säll skaffa fram pengarna på tilläggsslal från statskassan. Men har vivaril ense om att pengarna skulle betalas via arbetsgivaravgiften, och minfråga är då; Är mitlenparlierna beredda alt i efterhand kompensera staten förden merutgiflen, dvs. alt föreslå elt högre avgiftsuttag i efterhand? Ty man kanju inle, i och , införa arbetsgivaravgiftunder etl pågående budgetär eller retroaktivt. Sedanställde frågan: Vad skall ni göra om pengarna inte räcker lill?Och i och ställde motfrågan: Vad skall nigöra om avgiftsuttaget är för stort? Ja, där finns olika alternativ, och dettycker jag är intressant. i pekade på en sak som KAMUföreslagit men som inle är medtaget i proposiiionen, nämligen försöksverksamhetmed ulbildning av lågavlönade. Vidare har del i en cenlerpartimotion tagilsupp etl förslag om höjning av stimulansbidraget frän nuvarande 10 till 20 kr.Del har ocksä föreslagils all om någon går över från ell traditionelltkvinnligt till ell iradilionelll manligt yrke eller tvärtom, så börvederbörande kunna fä etl extra stimulansbidrag för den utbildning som däbehövs. Del finns sålunda många förslag på reformer som kan genomföras, om manvill del. Likaså finns alltid del alternalivet all man kan sänka avgiften. Ochdet är slor skillnad pä all fä litet över i en fond och att ha en brist. Jagvel inle om man frän mitlenparlierna har observerat det nyafinan-sieringssätlet, alllsä att vi skall ha en fond för denna utbildning. Delär ju om pengarna lar slut i den fonden som problem uppstår. Men vi kan som sagl inle acceptera att brislen påpengar drabbar dem som behöver ulbildning. i (c) kort genmäle: återkommer lill frågan om eko-nomiseringen avreformen och påstår all de medel som kommer in genom värt förslag inle räckerlill. Vad skall vi göra då, frågade han. Jag uppmärksammande alt herrFagerlund inle gick in i svaromål på eller kritiserade nägon enda punkt av alladem som jag log upp i går och som vi ifrån vårl häll och från folkpariiel anserbelysa alt regeringen lar ul en överavgifi. Vi har försöki all sälta oss in iden ekonomiska sidan av reformen och kommii fram till della resultat. Ännu såsent som i det senasie anförandet gick regeringens talesman inte in i ensakdebatt om var eventuella fel i vårt resonemang ligger. svarat pä frågan vad viskall göra om pengarna inle räcker till. Jag skall nu inle uppta kammarens tidylleriigare med all upprepa mig. Cenlern tar del ekonomiska ansvaret för dereformer som vi är delaktiga i. Vaddet gäller är all la ul så stor avgift all den täcker samhällskostnaderna. Omman går tillbaka lill KAMU och lill effeklerna av reformen kan vi inle finnaannal än all en avgift pä 0,25 96 väl läcker samhällskostnaderna för reformen.I det motsvarande systemet för arbetslöshetsförsäkringen kommer del i ärenligl beräkningar - som är redovisade i finansplanen,bil. 3, s. 9 - alt göras ell överuttag av storleksordningen 400 mifi. Detär elt faktum att uttaget för arbetslöshetsförsäkringen i fiol gav ellöverskott pä 246 mifi. kr., varav ungefär hälften belöper på avgiften, alltså646 mifioner . KAMUhar också räknat ,med en kapacitetsökning utöver befintliga platser somuppskattats till 170 mifi. KAMU har i sina kalkyler räknat påsamtligatillgängliga platser i arbetsmarknadsutbildningen. Det är knappast i praktikenmöjligl att utnyUja dessa. Frän regeringens sida har ingen kriiik riklats moldessa beräkningar. Därmed lycker jag del är väl ådagalagt all vi har goda skälför vår ståndpunkt. HenEKINGE (fp) kort genmäle: Frågan återkommer trots all vi behandlal den och svarat päden. frågeställning i detta sammanhangkan man nalurliglvis se frän en helt annan synpunkt. Jag kan förstå all herrFagerlund är i en besvärlig situation. anser ju att inle ens 0,496 räcker. Enligl resonemang blir del underskott i fonden ävenmed en arbetsgivaravgift pä . Dä frågar oss hur vi skalllösa problemet. Ja, , vi får väl lösa det tillsammans då, förpengarna komnier lydligen - enligl -inle att räcka vare sigriksdagen bifaller regeringens eller reservanternas förslag. Dä är ju problemelgemensamt för oss - om det nu kan vara någon tröst för . () kortgenmäle: Jag skallfatta mig mycket kort. i upprepar att vi inte har ifrågasatt några av hans punkter.Jag hänvisar lill vad jag sade i går när del gäller riks-revisionsverkelsberäkningar, som ligger 100-200 mifioner över KAMU. Men frågan är inle vad somkan hända 1977/78, ulan frågan är: Hur skall vi - eftersom ni acceplerararbetsgivaravgiften som finansieringsmedel - göra om det under pågåendebudgetär visar sig all pengarna inte räcker? Mitt kan vi inle göraen höjning av arbetsgivaravgiften. återkommer sedan lill etl av sina slora slagnummer när del gällerfinansieringen, nämligen minskade samhällskostnader i övrigl. a. log hanupp vad man skulle kunna spara in pä arbetslöshetsför- Men ikonsekvens med det borde i och föreslå attfonden skulle finansieras med bidrag frän bl. a. arbetslöshetskassorna - förman kan ju inle finansiera den här fonden genom besparingar i nägon annanfond! HerrEkinge säger all jag befinner mig i en besvärlig situation. Nej, jag lyckerinte att min situation är besvärlig. Men jag är rädd för att de som skall haulbildningen kommer all råka i en besvärlig situation - del är den jag tänkerpå. i (c) kort genmäle: Om hade lyssnat pä mig i går, hade han uppfattal att jagföreslog, eftersom del flnns etl samband mellan fonden för konlantarbetslöshetsunderstöd och den fond, AMU-fonden, som vi nu diskuterar, att manborde överväga all sammanslå dessa båda fonder. , som herrFagerlund nu åberopar, har konstaterat att - jag återupprepar det; för vilkengäng i ordningen vet jag inte -man beräknar all fä elt överskott i fonden för arbetslöshetsförsäkringenunder innevarande budgetär i storleksordningen 400 mifi. Den fonden är iprincip uppbyggd på samma säll som AMU-fonden. Fonden för arbetslöshetsförsäkringenhar vi erfarenhet av och vet att den gett elt betydande överskott. Riksräkenskapsverketsberäkningar gäller kostnadssidan. Vad riksräkenskapsverket inle har bedömt ärintäklssidan. Underlaget för intäkterna |iar - och delta bekräftades väl underdebatien i går - beräknats alldeles för lågt. Både intäklssidan och utgiftssidanmåsle komma in i sammanhanget, liksom de besparingar som samhället gör päandra sektorer. Görs sädana beräkningar, trorjag att också att finna att det procenllal som vi föreslår kommer alt räcka lill. Vadregeringen inle lar upp i proposiiionen och vad majoriteten i utskollet inletar upp i belänkandet är bl. a. de samhällskostnader som inbesparas genom denföreslagna reformen. HenEKINGE (fp) kort genmäle: Trots den långa debatten om flnansieringen har varken regeringen i någol sammanhang lämnat någon dokumentation som visar beräkning vi bygger vårl förslag på är felaktig. Mol den bakgrunden måsledel vara rimligt all säga all vi slår vakt om reformen. Del är, som jag sade , en effektuering av ell tidigare riksdagsbeslut, bl. a. efter en moiionfrån värt häll. Självfallet är vi, som vi har sagt lidigare, angelägna om attreformen skall bli lill nytta, icke minst för ungdomarna och över huvud tagelför alla som behöver en kompletterande ulbildning. Detta är vi angelägnaom, och dä vi dessutom anser att den ökning av arbetsgivaravgiften som viföreslagit läcker behovel enligl den ulredning som föreligger, anser vi oss slåpå en god grund i vårt ställningstagande. Jag har begärt ordet därför att både i och herrEkinge vid upprepade tillfällen har förklarat att regeringen inle harlämnat någon dokumentation eller nägon förklaring lill sina beräkningar ochinte heller har velal gå in i en sakdebatt. Jodå!Jag försökte föra en sakdebatt i går, men jag vel inte om del berodde på densena limmen att del var omöjligt för mig all få någon respons. Jag skall därförnu helt kortfattat upprepa vad jag sade i går. Skillnadenmellan regeringens beräkningar och KAMU:s beräkningar, som ligger högre, berorbl. a. pä föfiande saker: Vihar räknat med andra utbildningskostnader. Skillnaden - försökte jag förklara - i den verkliga utbildningskostnaden mellan olika kurser ärde facto väldigt stor. Jag kan nu inte gå in pä alla de detafier som jag logupp i går, men här finns en av förklaringarna lill våra högre koslnader. Mängai den här salen har talat om hur värdefull företagsutbildningen är. Regeringensförslag skifier sig från KAMU;s när del gäller förelagsutbildningen. Dennautbildning kommeratt kosta mer enligt regeringens förslag än enligl KAMU;s sominle hade tagit med de höjningar av bidragen som vi har föreslagit. Mantycks ocksä ha förbisett all proposiiionen ger avsevärt bättre utbildningsbidragför de kassaförsäkrade ungdomarna än vad KAMU har föreslagit. KAMU harföreslagit , medan propositionen föreslår samma bidrag som för de vuxnaeleverna, alltså . HerrEkinge och säger nu att dessa koslnader inte blir några problem;dem kan vi klara med överkapaciteten. Jag tycker del stämmer dåligt med derasresonemang i övrigl. har både i går och lalal om attarbetslösheten har ökat under den senaste månaden och all del finns risk för enökning av arbetslösheten . Han sade i går klart och tydligt alt vimåsle hålla alla våra arbelsmarknadspolitiska instrument i hög beredskap. Jag kallarinle del här resonemanget om finansieringen för elt sätt att hälla hög beredskapmot en arbetslöshet. Jagtror alt vi alla är eniga om att de förbättrade bidrag som den här reformeninnebär kommer att stimulera ell ökal antal människor lill alt söka sig lillarbetsmarknadsutbildning. Del gäller de kassaförsäkrade; alla är överensom att de utgör en alltför liten del av eleverna. Del gäller de hemarbelande,som bl. a. genom borttagande av make-reduktionen får avsevärt mycket slörreekonomiska förutsättningar all gå in i denna ulbildning. Del gäller, somjagnyss påpekade, ungdomarna. Och det gäller naturligtvis ocksåbristyrkesutbildningen, där vi får en ökning frän 3 000 till 10 000. Vi vel allbrislyrkesulbildningen på grund av både de förbättrade bidragen och den numerainförda lagen om rält lill ledighel för studier pä ell helt annal sätt änlidigare kommer att vara attraktiv för människorna. är klara skäl föratt räkna med att KAMU:s beräkningar av antalet elever ligger förlågt. Del står klart och tydligt i proposiiionen att vi räknar med all dereformer som vi nu genomför kommer alt innebära en ökning med ungefär 7 000ärselever. slår nalurliglvis både pä kostnaderna för ulbildningen och päutbildningsbidragen. HerrEkinge och i säger all lönehöjningarna har varit såslora och att man har lagit bort taket för avgiftsfinansieringen. Del ärriktigt att taket lagils bort. Del visste vi inle när proposiiionen skrevs, detsade jag ocksä i går. Vi kunde inle exakt förutse lönehöjningarna heller, mennalurliglvis har vi räknat med lönehöjningar. Men och den andra sidan, att detta naturligtvis slår ocksä påutbildningskostnaderna inom arbetsmarknadsutbildningen. De glömmer denkoppling som de i andra sammanhang är så oerhört angelägna om - att värdesäkrautbildningsbidraget. Vi har föreslagit att utbildningsbidraget skall höjas omdagpenningen inom kassorna eller det kontanta arbetsmarknadsstödet höjs. Delbehövs inle så myckel fantasi för all förutse alt sådana höjningar kan bliverklighet , beroende på all lönerna har ökal sä myckel som de hargjort. Den här sidan av saken glömmer man bort frän folkpariiel ochcenterpartiet. Dehär frågorna log jag upp i går, men någon kommentar i sak har jag inte fått. Nusäger man: Vad skall regeringen göra om det blir för mycket pengar i fonden?Herr och har svarat på den frågan, och jag vill barahell kort säga: Av de skäl som jag har framfört här är jag helt övertygad omalt del inte blir några pengar över. Elt teoretiskt resonemang om regeringensagerande i fall del skulle bli pengar över är onödigt att föra här eftersomdel, som vet, är som beslutar om arbetsgivaravgiftensstorlek. Regeringens uppgift är att komma med förslag lill . Del ärnalurliglvis i och för sig teoretiskt möjligt att i en sådan situation föreslåriksdagen en sänkning av arbetsgivaravgiften. Men jag undrar vad man päfolkparti- och cenlerpartihäll då skulle säga, eftersom man - där ärulskottet enigt och del slår också i folkpartiels och centerpartietsreservation -säger att man egentligen lycker all det här systemet all belalareform-kostnaderna med arbetsgivaravgiften är fel och anser all regeringenborde fundera på om inte hela utbildningskostnaden skall las på arbetsgivaravgiften.Del resonemanget har man lydligen också tappat i della sammanhang. Niär beredda att belala, säger ni. Men frågan är hur och när. Är del elltilläggsanslag på statsbudgeten som ni vill ha? Nej, det kan del inle vara. Detstämmer inle med att ni säger all reformkoslnaden skall gå påarbetsgivaravgiften. Jag kan upprepa vad har sagl: Är detretroaktiva höjningar ni länker er? Tänker ni er överuttag för allfinansiera del som den här reformen inle har klarat Man borde överväga allsammanföra fonderna för arbelslöshetsförsäk- ringen ocharbetsmarknadsutbildningen, säger i . Men det finns ingetsådant yrkande som kan ta slällning lill. Då kan man inleblanda in det i debaiten. Vihar för myckel pengar i fonden som man skall fä ul arbetslöshetsersättningfrån, säger . Men vi har ju haft en högkonjunktur! Har sig att avgiftsuttaget skall fluktuera med konjunkturerna? Skall vi variegäng vi ser en risk för ökad arbetslöshet höja avgiftsuttaget? Skall man sedanell halvår eller ell är senare gä ul och sänka uttaget? I det ekonomiska lägesom vi haft med hög sysselsättning och låg arbetslöshet är del väl ganskasjälvklart all del under del här årel flnns en överkapacitet.