prot · FZ0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har historiskaerfarenheier av delta från och efter 1945. Men med all respeklför vill jag säga att han dock har ställl det poliliskamaklproblemet. Han har gjort en analys, han har föreslagit åtgärder. Del ärmera än vad majoriteten i utskottet har besvärat sig med. Finanskapitaletär maktcentrum för profilsystemei. Det är profilen som bestämmer vilka varorsom skall produceras, hur de skall produceras och vem som skall producera dem.Profilen bestämmer hur stor ulslagningen blir och hur läng livslängd arbetarenskall ha. Profiten bestämmer vad varorna skall kosta och hur långt man måste gåför all kunna köpa dem. Den bestämmer vilka sjöar som skall förgiftas och vilkaskogar som skall skövlas. Minfråga är denna: Har det inte föresvävat de socialdemokratiska ledamöterna avdenna kammare att del i alla fall i della avseende var elt annal samhälle somarbetarrörelsens pionjärer på sin lid sökte se framför sig? Elt samhälle uianarbetslöshet, ulslagning och miljöförstöring. Ett samhälle där de ekonomiskaoch tekniska ansträngningarna ägnas den sociala nyttan och angelägnamänskliga behovs utveckling, i stället för som privat förmögenheissamlande,spekulation eller kommersiell försäljning för dess egen skull. Elt samhälle,där kortsiktig profit är vägledande, ulan sociala värden ochsamhällsmål bestämda genom demokratisk diskussion. Hardel inle föresvävat de socialderhokratiska ledamöterna att del är dellasamhälle som del är arbetarrörelsens historiska uppgift att förverkliga? Ochhar de inte lyckats se alt den maktpolitiska frågan om vem sorn kontrollerarbankkapitalet är avgörande? Har de inte sett att med accepterandet av rådandemaktförhållanden på della område också följer accepterandet av en borgerligideologi för alla samhälleliga och mänskliga förhållanden? Medmitt resonemang utmynnande i dessa frågor berjag alt få yrka bifall lill vpk:smotion om förstatligande av de privata affärsbankerna. Vidgadoffentlig representation i afförsbankerna HerrBENGTSSON i (s) kort genmäle: Vi har undan för undan ökal samhällets kontroll över banksektorn. Imitt tidigare anförande pekade jag pä en rad åtgärder som har vidlagils.Affärsbankerna har ingen monopolställning längre. De utsätts - bl. a. genomändringar i banklagstiftningen - för ständigt ökad konkurrens, t. ex. frånsparbanker och andra kreditinstitut. Vi har också den statliga posl- ochkredilbanken, som kommit att spela och som även framöver kommer att spela enbetydande roll i de här sammanhangen. Ibankinspektionen, som jag pekat på, har vi ett myckel viktigt instrument somser till att konkurrensförhållandena pä området är sådana som de skall och börvara. Dessulom har som bekant långlgående befogenheier att styraaffärsbankerna och affärsbankernas kre-dilverksamhet i överensstämmelse medstatsmakternas intentioner. Vi har likviditets- och kassakvotslag ochriksbankens räntepolitik, för att nämna några andra exempel. Vi har också denstatliga invesleringsbanken som kommil att spela en betydelsefull roll på dettaområde. Slutligen har vi det som vi diskuterar all ytterligare utöka,nämligen offentlig styrelserepresenlation i affärsbankernas styrelser. i menar emellertid att deltainle är tillräckligt, alt vi från socialdemokratiskt häll borde känna ossgenerade över våra ställningstaganden och att vi i utskottsskrivningen harhamnat på samma ståndpunkt som de borgerliga representanterna i utskottet. Dåfår jag lov att säga att den kriiiken tar jag sannerligen inte så hårt. i har ju redan i molionen skrivit att han över huvud taget integodkänner några av de argument vi har mobiliserat. Vi står alltså på olikaståndpunkter i denna fråga. i (vpk) kort genmäle: Herr talman! Det sista i sade varett myckel intressant erkännande: vi slår alltså på olika ståndpunkter.Eftersom vpk Vidgadoffentlig representation i afförsbankerna står för en socialistiskståndpunkt, för arbetarrörelsens gamla socialistiska mål, måste ju herrBengtssons senaste yttrande tolkas så, att han här icke slår på sammaståndpunkl som arbetarrörelsens pionjärer. Han står således icke heller på denståndpunkt som hans egel partis ungdomsförbund programmaliskt har framfört. Dehar nämligen hela liden konsekvent hävdat att en viktig politisk målsättningför arbelarrörelsen av just är nalionaliseringen av affärsbankerna. Mankan sedan, i , ha en mängd lekniska hjälpmedel för attpå olika sätt effektivisera eller förbättra bankernas funktion med utgångspunktfrån de behov man anser att den nuvarande samhällsstrukturen har. Jag bestriderinte att sådana har införts, och de har delvis varit nödvändiga eftersombankernas samhälleliga roll har ökal. Men detla har inte på något sätl brutitsönder maktstrukturen. Denna - dominerad av det slora finanskapitalet - kan jubara brytas sönder ifall man har en statsmakt och en politik som har detla sommål, och inte målet att försona sig med maktstrukturen, effektivisera den ochhjälpa den till än större makt och till ett än starkare inflytande över desamhälleliga värderingar som bestämmer vår kommersialiserade ochprofitinriklade hushållning, HerrBENGTSSON i (s) kort genmäle: Herr talman! Jag vill bara lill herrSvensson i säga alt jag är medveten om au vissa grupper inom vårlungdomsförbund har haft och kanske fortfarande har en annan uppfattning i dennafråga. Deras uppfattning ligger kanske något närmare den som iMalmö företräder. Jag står för partiets officiella ståndpunkt i denna fråga.Den är klargjord under flera partikongresser, bl. a. den som ägde rum . Som alllid utelämnar sedan i enviklig sak när han talar om banksocialiseringen. Tala om för kammarensledamöter och alla medborgarna i det här landet hur det skall gä till ombankerna skall socialiseras! Innebär det att man skall konfiskera, eller huravser i att skaffa det kapilal som skulle behövas för attklara denna uppgift? Jag skulle vara tacksam om vi fick en redogörelse fördetla. i (vpk) kort genmäle: i har ställt den frågan förr, och den ärverkligen inle svår att besvara. Den kan enklast besvaras med en motfråga. Nogvore det väl orimligl om man vid en ändring i grunden av den samhälleligamaktstrukturen, av makten över kapitalet, skulle betala SE-Banken, SvenskaHandelsbanken och deras slora aktieägare så mycket att hela socialismenförvandlades till en enorm avbetalningsskuld? Något sådanl kan del rimligtvisinle bli fråga om, eftersom det då inte blir någon verklig maktförskjutning.Därmed är den frågan besvarad. Medavseende pä det resonemang som i förde om hur han förhällersig till sill parti och silt ungdomsförbund konstaterar jag attsocialdemokraterna som vanligt håller sig med en radikal attityd utåt i den enamarginalen av partiet och en konservaliv i den officiella partilinjen. Herr andre vice talmannen anmälde all herrBengtsson i anhållit att lill protokollel få antecknat att han inteägde rätt lill ytleriigare replik. Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna Hen (): Jag tänkte åhöra den här debatlen i min bänk, men när jag satt ochlyssnade på i tyckte jag all jag behövde göra någrakommentarer till hans inlägg. Haninledde sitt anförande med att citera tidningen , och det gläder självfalleten aktiv konsumenlkooperatör att tidningen läses. I nr 9 i tidningen ledarkommentar som är rubricerad Ärligt svar, och det var ur den somherr fann anledning all citera vissa rader för alt använda dem somett inlägg i den här debatten. Jag tycker det är viktigt att framhålla, även omdet på visst sätt framgick av inlägg, att KF:s yttrande inteavsäg frågan om bankrepre-seniaiionen frän samhällels sida ulan avsäg en iinduslridepariementet författad promemoria, nr 1975, som är rubriceradStyrelserepresenlation för samhället. KF tar klart avstånd från vissa tankarsom finns däri. Mennär man använder - som jag nog tyckte lilel knepigl - den formuleringen ochdet avståndstagandet också i det här sammanhanget, anser jag att det finnsanledning att ifrågasätta debattekniken. Det är faktiskt så, att i den frågasom nu är föremål för kammarens behandling - och beslut - har KFen alldeles bestämd uppfattning, nämligen alt bankerna och självfallet inteminsl storbankerna och de stora provinsbankerna, har en mycket strategiskställning i del svenska näringslivet och i samhället över huvud taget. Därförär det konsumentkooperationens bestämda uppfattning attsamhällsrepresentationen bör finnas och utvecklas i det sammanhanget. Jagtror också Jag vågar säga att händelser som på sen lid har timat i - får jagkalla del - den slora bankvärlden, och som pä ett alldeles speciellt sätl harberört KF och konsumentkooperationen, ger yllerligare anledning för oss allslryka under det lämpliga i en samhällelig styrelserepresenlation på olikabanknivåer. Däremotvill jag rekommendera att fortsätta att läsa den här i sigintressanta ledarkommentaren. Där finns faktiskt ett resonemang som kan varavärdefullt att tillämpa på debatten . I det referat som tidningen görav KF:s yttrande när man invänder mot en utbyggd styrelserepresenlation i vissabolagsstyrelser - alltså i normala företag - heter det: Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna "Förlängprövotiden i slället för att utvidga verksamheten, säger . Och pröva andraformer för samverkan och informalion. Del är inte alls säkert att styrelsen ärrätta platsen för den verksamheien; tvärtom är det sannolikt att det ärviktigare med samråd på nivåer under styrelsen, nivåer där de offentligarepresentanterna får vara med i det viktiga för-beredelsearbelei." Detär ju precis det som den proposition och del utskoilsbeiänkande som vi har påbordet avser - att vidga den samhälleliga repre-senlationsmöjligheienförsädanasamhällsrepresentantersom är placerade i storbankers ochregionalbankers styrelser så att de också kan vara med i andra, underliggandeorgan. Jag tror det är en riktig uppfallning som kommer lill uttryck iproposilionen och i betänkandet. Men den uppfattningen vill vara med om. Jag lycker som sagl alt skall fullfölja sinaavsikter att knyta an lill konsumentkooperationens mening och tillämpa denäven i det här avseendel. Eftersomjag har en viss erfarenhel av samhällelig bankrepresentalion - Jag har förmånenatt lillbaka vara representanl i en provinsbanksstyrelse - villjag till slut säga all jag tror alt detta är ett sleg för samhället när detgäller alt få möjlighel till en vidgad insyn i bankarbetet, påtaglig möjlighelall påverka bankernas verksamhet. Det vidare sleg ,som man nu'avser alt ta medföreliggande förslag tror jag också är välbetänkt och synnerligen välgrundat. Jagber alltså alt fä yrka bifall till näringsutskoltets hemställan i betänkandetnr 37: Hen i (fp) kon genmäle: Jag läser gärna och med välbehag lidningen Vi vage vecka när jag färlidningen. Jagiror inle alt lyssnade rikiigi på vad jag sade. Jag cileradeordagrant det som stod med stor stil under rubriken: Sedanåtergav jag också en hel del av vad som stod i själva artikeln. Men jagframhöll all det. som sägs om KF i artikeln kan beträffande bedömningen av deoffenlliga representanterna i bankerna gälla för mig. Och att det var fråga omett yttrande över industridepartementets rapporl Styrelserepresenlation församhället det betonade jag särskill, så del råder ingen tvekan på den punkten.Jusl som orden står i den här ledarartikeln tyckte jag emellertid alt del vartillämpligt på mitt slällningslagande när det gäller bankrepreseniationen. Mensom sagt: Jag läser med välbehag och inlresse tidningen , sorn är enutomordentlig publikation. HerrALSÉN (s) kort genmäle: Jag noterar med lillfredsslällelse all i ålerigenunderstryker de här uttalandena, och jag hoppas alt han också i forlsällningenkommer att ha glädje av att läsa lidningen Vi. Här står vi på samma grund ochhyser samma mening. Vadgäller den tolkning som vill göra i fråga om samhälleligrepresentation i bankstyrelser och pläderingen i tidningen , så kan jag inledela hans uppfaltning. Men del är väl ingeniing som väntar sigav mig heller. HenOLOF i (c): Den här debatten upprepas ju gäng efter annan, och i och för sig är detinte så myckel nyheter i den. Propositionsförslaget om representation ibankernas styrelser innebär ju inte någonling principiellt nytt urmaktkoncenlralionssynpunkt, och det är främst för att betona delta som jagbegäri ordet i anslutning lill de reflexioner som gjorts om reservalionen 6. Jagvill nämna att i motionen 1975/76:1783, som jag har väckt tillsammans mednågra andra centerledamöter, står det all en näringspolitik måste fastläggasför banksektorn, "där bankernas styrmöjligheter och bindningar av olikaslag lill främst de stora företagen begränsas, koncenlralionsprocessen inomsekiorn sloppas, investmeniföretagens rörelsefrihet som struklurinslrumenlbegränsas, de kooperaliva bankerna och provinsbankerna främjas i förhållandetill de stora affärsbankerna, och utvecklingen inriktas på en decentraliseradmaktstruktur." Det är alltså det grundläggande maklproblemet jag villangripa med min motion. Storbankernahar ett stort inflytande i svenskt näringsliv. Vi har sett den utveckling somstartades inte minst med fusionerna 1971 - bildandet av SE-banken - därefter Göiabankenoch sedan . har vi visserligen ett uppehåll i den här stegradekoncenlralionsprocessen inom själva banksektorn, men det är ju ingen garantiför framliden, även om de slora bankerna har "lovat varandra" attinle köpa upp nägon av de sex stora provinsbankerna eller väsentlig del avdessa provinsbanker fram lill slulel av 1978. Vad som händer därefter vel manverkligen ingeniing om. Detär just den här stegvisa förändringen av banksektorn som vi har kunnat se under1970-talel och som inte minsl riklade sig mot när han kundeiaktta en sådan aktivitet också från samhällets sida, från densocialdemokratiska regeringens sida, som sleg för sleg ökar samhällelsinflylande över denna seklor. Om man nu från mina utgångspunkter är rädd för enfortsatt koncentrationsutveckling och en fortsatt stark maktkoncentration inombanksektorn och om man från moderal sida är rädd för all samhällel skall fåökal inflylande, så borde vi kunna enas om all del vore bälire om vi hadefasllagl elt program för hur den här sekiorn skall utvecklas. Del är hellenkell en fråga om klarhet för framtiden, som vi saknar. Dellaär inte någol principiellt nyll sätt att tackla sådana här vikliga sektorerinom svenskt näringsliv. Regeringen beslutade ju så sent som - påförslag av och Fabriksar- Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna betareförbundet - att göraen utredning om ell näringspoliliski program för byggsektorn. Det är ännu ensådan här strategisk bransch som man ägnar särskilt intresse ät, därför att denär styrande för så mycket annat. Även om inle och skullekomma till samma slutsatser i ett sådant näringspolitiskt program tror jagändå all alla borde kunna enas om att den oklarhet som finns om utvecklingeni framtiden skulle man kunna komma till rätta med just genom ettnäringspolitiskt program för den sekiorn. HenSIEGBAHN (m): Jag förslår en del av de bekymmer som i Stockholmhär har givit uttryck ål. Men del är ändå litet märkligt att han somcenterpartist förmodligen kommer att stödja cenlerns linje, som Juslaccentuerar yllerligare statskontroll lägre ner i de regionala bankkontoren.Han borde tagit avstånd från den linjen och i stället gått på vår linje. Samtidigtsom det har ägt rum en viss bankkoncentration har det skett en vidgaddecentralisering av beslutanderätten när del gäller krediter och liknande. är också på det sättet, all om vårt land skall kunna hänga med när detgäller de alll större finansiella resurser som krävs för ett vidgat näringslivoch vidgad export, så måste vi ha en visst anlal större banker. Del var ju delgrundläggande skälet för den senaste bankfusionen. Därför tror Jag att manmåste accepiera att vi är tvungna att gå fram efter båda linjerna. Sedan kan Jag inte låta bli alt notera en sak, närjag nu ändå har ordel - även om i inte behöver någonhjälp i debatlen. i sade all i vpk tycker vi så och så; viär socialister. Eftersom i lycker annorlunda är haninte socialist. När kommunister resonerar på det sättet kallas det med eltfinare ord för dialektik. När vi andra enkla människor, borgerliga eller andra,talar om liknande ling är det argumentation. Det är väl inte alldeles obekantför alt del finns åtminstone tio olika socialistiska teorier ochideologier. lär ju vara en av de största potentaterna när delgäller utrensningar av icke goda socialister i del egna partiet, så del kanskeinte är så märkligt att han har den uppfattningen att det bara finns ensocialistisk linje. iSlockholm (c): Först vill jag rätla lill ell missförstånd. Jag sade tydligt i mittanförande att propositionen naturligtvis inte innebär all man angriper degrundläggande maktförhållandena inom banksektorn. Man skapar en möjlighet tillökad insyn från samhällels sida. Och vi lycker inom cenlern att bedömningenhuruvida denna möjlighel skall ulnylljas eller inte bör göras av kommunerna.Därför stöder Jag självklart också cen-lerparlireservationerna i det avseendel. Sedan har vi också olikauppfattningar om vad som är nödvändigt för att tillgodose sloraföretags krav på service från bankerna i de inlernationella affärerna. Omviljan hade funnits tror jag att man rnycket väl genom konsortieavial och avtalfrån fall till fall kan lösa problemen och inte behöver acceptera den enormakoncentration av ekonomisk makl, som vi har fått under 1970-lalet och som vikan befara kommer all fortsätta, därest vi hela liden acceplerar denna typ avutifrån riktade krav som skall vara styrande för den svenska banksektornsulveckling. Det finns andra lösningar på det området. Vidgad offentlig representation i affärsbankerna Hen i (vpk): drar in de besynnerligaste ling i denna diskussion. Hanär också myckel slarvig i sina ullryckssäil och lalade bl. a. om att jag är enpotentat som sköter utrensningar i vpk. Vilka utrensningar då? Det finns enmedlem i vpk som i grundläggande frågor har visal sig vara så oöverens medpartiets politik och talat om detta offentligt så eftertryckligt, all han såatt säga har uteslutit sig själv. Del är den utrensning som har förekommit. Jagtror man skall dämpa uttrycken litet, när man vill beskriva den typen avföreteelser. Jagär fulll på del klara med alt det finns fiera modeller av socialism, och dettycker jag rnan kan notera med uppskattning. Inom de socialistiska ochkommunistiska partierna i diskuteras dessa olika modeller myckellivligt. Jag tycker del är positivt. Det är en fruktbar och berikande deballsom kommer att klara ul vad det här egenlligen handlar om. Delär inte alls det Jag har anmärkt på, utan jag har sagt att del är beklagligtall vpk:s representanier är de enda här i kammaren som över huvud lagetföreträder en socialistisk åskådning. Ingen annanslans, inle hos någon annan,finns en modell av socialistisk typ i den samhälleliga diskussionen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller näringsutskoltets hemställan i betänkandet nr37 mom. 1 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna Vidomröslning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes volering med omröslningsapparal. Denna omröstning gav följanderesullat: Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservalionen nr 2 avherr i m. fl. saml 3:o) reservationen nr 3 av iÖrebro m. fl., och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Då i Glömminge begärde voteringupptogs för beslämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan i begärt volering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendenäringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 2 antar reservationen nr2 av i m. fl. rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenlill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAndersson i begärde rösträkning verkställdes volering medomröstningsapparat. Denna omröslning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller näringsulskottels hemställan i belänkandet nr37 mom. 2 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför volering med omröslningsapparalverkställdes. Denna omröslning gav följande resullal: Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs proposilioner på all ärendeiskulle dels återförvisas till utskottet, dels avgöras , och förklaradesden senare proposilionen vara med övervägande ja besvarad. Herrandre vice lalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefterpä herr andre vice talmannens anmodan i (s) ur urnanupptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservalionennr 2 av i m. fl. Vidgadoffenilig representation i affärsbankerna Propositionergavs på bifall till l:o) ulskollels hemställan, 2:o) reservationen nr 4 avherr Gusiafsson i m. fl. samt 3:o) reservalionen nr 5 av iÖrebro m. fl., och förklarades den förstnämnda proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Då i begärde votering upptogsför beslämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan i begärt volering även beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill alt kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendenäringsutskoltets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 3 antar reservalionen nr4 av i m. fl. rösiar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 5 av herrAndersson i m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då herrAndersson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparal. Denna omröslning gav följande resultat: I enlighet härmedblev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammarenbifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 37 mom. 3 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 av hen i m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Vidgadoffentlig representation i ajjärsbankerna Denna omröslning gavföljande resultat: Ja- 147 Nej - 147 Avstår - 3 Dä sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner pä alt ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Herr andre vice lalmannen nedlade i rösturnan enja-sedel och en nej-sedel, varefter på herr andre vice talmannens anmodanfröken () ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar, och befannsdenna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallitreservationen.nr 4 av i m.fl. Propositionergavs på bifall till dels utskollets hemställan, dels motionen nr 330 av herrHermansson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt volering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: