prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — Regeringensproposition bär verkligen prägeln av "härtill nödd och tvungen". I enmolion går fiera socialdemokrater emot regeringens Denallmänna arbetsgivara vgiften inom del inre stödområdet Det är verkligenovanligt atl socialdemokrater här i kammaren motionerar om avslag påregeringspropositioner. har detta alltså hänl, och del i fråga om ettförslag som skulle kunna medverka till alt förbättra sysselsättningen i sloradelar av landet. deklarerade den socialdemokraliska utskottsmajoriteten att manvidhåller sin lidigare principiella inställning om det olämpliga idifferentierade avgifter. Det är atl vara mer doktrinär än den mest doktrinäre. Idebatten om en minskning av momsen förekom liknande inslag.Del var principiellt olämpligt alt sänka momsen. Del skulle inte få någoneffekt. Det var krångligt, etc. Men det fick effekt. De administrativaproblemen gick all klara. Momsen visade sig vara etl användbart instrument.Ungefär så kan del också vara med löneskatten. Lål oss därför pröva vilkaeffekter en tillfällig sänkning kan Regeringenhar gjort elt par begränsningar i del beslut som fattade . Manvill inte atl den sänkta löneskatten skall gälla stal och kommun. Man säger attvad tänkte sig var atl stimulera sysselsättningen inomnäringslivet och atl en löneskaitesänk-ning skulle påverka reglerna förskatleuljämningsbidragen. Del fanns emellertid ingen begränsning iriksdagsbeslutet . Detla gällde alla arbetsgivare, hela arbetsmarknadeninom det inre stödområdet. Sominrikesutskotlel konstaterar i sitt yttrande vid delta belänkande, bör denoffentliga sektorn vara med för att man skall nå den fulla effekten avavgiftssänkningen. Landsting och kommuner har ju numera mänga anställda. Detfinns också projekt som måste vänta därför att kommunernas ekonomi intemöjliggör att man nu sätter i gång. Kanske kunde en sänkning av den allmännaarbetsgivaravgiften vara av sådan ekonomisk och inte minst psykologiskbelydelse alt man nu skulle sälla i gång arbetena. Jag kan heller inte finnaatt de nuvarande reglerna för skatleuljämningsbidragen skulle vara tillräckligamotiv för alt undanta landsting och kommuner. De bidragen är ju inte direkikopplade till kommunernas utgifter. Regeringenhar också stannat för att lagen skall gälla bara för . Enligt min meningborde inte ha bundit giltighetstiden ulan prövat den längre fram motbakgrund av då rådande sysselsättningsläge. Vi har emellertid med hänsyn lillatl denna fråga prövas inom före-tagsskaiteberedningen och all den utredningensbetänkande väntas accepterat en tidsbegränsning. hoppas jag atlföretagsskatteberedningen i god lid kommer atl presentera ettallsidigt material som belyser olika former av differentiering av arbetsgivaravgiften. Fråganhuruvida arbetsgivaravgiften för framtiden skall vara enhetlig ellerdifferentierad torde säkerligen återkomma till fiera gånger. Jag ber att få yrka bifall till reservationen av iBorås m. fi. Hen i Boriänge(vpk): Del kapitalistiska samhället innebärati företag och ibland helabranscher slås ut. Det gäller för företagen att hänga med i en högproduktivverksamhet som skall ge kraftig profit. Gör man inte detta blir resultatennedläggningar eller sammanslagningar av företag, som i sin tur innebär altkapitalistiskt olönsamma regioner drabbas av svårigheter med sysselsättningen.Ett annat resultat är att företag i dessa regioner profilerar på arbetslöshetgenom alt pressa ned lönenivån och erhålla statligt stöd. Dekapitalistiska s. k. marknadskrafterna har iniliativmaklen överin-vesteringsulveckling och -inriktning. Men delta innebär inte alt de som hardenna makt tar konsekvenserna av den regionala snedbalans som de själva skapat.Nej, det blir tvärtom staten i kraft av sin sopkvaslmakt som går in med olika slödmediciner.I dag finns en mängd sådana stöd-mediciner lill dess förfogande. Moderaternaslottseger har blivit en proposition om sänkt arbetsgivaravgift förföretagen inom det inre stödområdet. Det måste betraktas som ell ytteriigarebidrag till det här medicinskäpet. Detmåste vara starkt betänkligt ur fördelningssynpunkt att subventionerakapitalet. Vi inom komrnunisterna var starka motståndaretill förslaget om en sänkt arbetsgivaravgift för företag inom det inre stödområdet,och vi är del också . Subventionerna till förelagen är, som vi ser dem,ineffektiva och kommer inte all ge regionalpoliiiski ochsysselsällningsmässigt positiva effekter. Subventionerna i det här falletkommer alt hamna i företagsägarnas fickor. Deprivata företagen har haft rekordartade vinster.Samtidigt som de haft del har kommuner och landsting brottats med allt siörreekonomiska problem. Propositionen i anledning av borgarnas lottseger i vårasundantar kommuner och landsting frän en sänkning av arbetsgivaravgiften. Dettamåste vara tänkt tvärtemot vad som är motiverat av faktiska ekonomiskaomständigheter. Som en följd av de s. k. marknadskrafternas makt överinvesleringsutveckling och -inriktning kommer - om man ser in -antalet sysselsatta inom den egentliga industrin genom högeffektivarationaliseringar atl totalt minska. Tillgången pä arbete kommer därför mednuvarande samhällssystem att lill stor del vara beroende av den offentligasektorns expansion. Att de ekonomiska förutsättningarna för kommuner ochlandsting dä blir än sämre i förhållande till det privata näringslivet innebärendast ökade sysselsättningsproblem och försämrad service, fritidsverksamhetm. Kommunernaoch landslingen har en sämre situation när det gällerarbetsgivaravgifterna. De driver inte någon vinstgivande verksamhet och kanföljaktligen inte heller, som det privata näringslivet, dra av dessa avgiftervid beskattningen. Följden blir att skattebetalarna får bära hela denna bördasom läggs pä kommuner och landsting. Åtgärder från statsmakterna har på desenaste åren också ytterligare försämrat Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet Denallmänna arbetsgivara vgiften inom det inre stödområdet den ekonomiska situationenför kommuner och landsting. Skatteomläggningen har direki ökat utgifterna för kommuneroch landsting - detta som företagen har fått en förhållandevis goduppgörelse och klarar sig lindrigt undan. Avsättningarna lill den särskildainvesteringsfonden och arbetsmiljöfonden har även bidragit till att minska kommunernasoch landslingens skatteunderlag när det gäller bolag. Kommunernas endamöjlighet all öka sina ekonomiska resurser är alt beskatta eller ta ut taxoroch avgifter av kommunernas invånare. Detta blir och är särskilt kännbart förlåg- och mellaninkomsltagare i och med alt kommunalskatten för dem är dentyngsta direkia skallen. Vpkhar tidigare i är föreslagit att kommuner och landsting skall helt befrias frånarbetsgivaravgift. Vår inställning är att om någon differentiering skall skeav arbetsgivaravgiften bör kommuner och landsting gynnas - och inte bara i detinre stödområdet utan i hela landet. Detla kan då ses som ett steg mot alt heltbefria kommuner och landsting från arbetsgivaravgift. I motionen 1975/76:48yrkas i andra hand att om inte arbetsgivaravgiften för kommuner och landstingsänks i hela landei skall den sänkas i. det inre stödområdet. Förelagen har, som jag redan sagt, kunnal kapa ålsig rekordvinster. Det har också förelag inom det inre stödområdet gjort - de hardessuiom till sitt förfogande en mängd stödformer för all bota de sjukdomarsom de själva har skapat. Den form av stöd som en sänkning avarbetsgivaravgiften innebär är därför för-delningspoliliskl hell felaktig.Däremot har kommuner och landsting drabbats hårt av skatteomläggningar,fondavsättningar, nya pålagor och en siarki stigande infialion. Skallarbetsgivaravgiften sänkas skall den endast sänkas för kommuner och landsting.Jag yrkar därför bifall lill motionen 1975/76:48 av m. fi. Jagvill även på vpk-gruppens vägnar avge en röstförklaring avseende den kommandevoteringen och vårt ställningstagande till reservationen. I den voteringenkommer andrahandsyrkandei i vpk-motionen 1975/76:48 atl ställas molreservationen. Andrahandsyrkandei innebär alt kommuner och landsting skall fåsänkt arbetsgivaravgift enligt motionens förslag. Reservationen yrkaratt både förelag, landsting och kommuner skall få sänkt arbetsgivaravgift. SomJag har sagl kan vi inte bidra till alt företagen får sänktarbetsgivaravgift. I denna valsituation - då utskottet också föredrar en sänktarbetsgivaravgift för företagen - kan vi inte rösta på något av dessa förslagutan kommer alt lägga ned våra röster. Den propositionvi nu behandlar är ju elt beställningsarbete från . att det är konstigt och ovanligt atl socialdemokrater i en motion yrkaravslag på en proposition. Ja, jag erkänner villigt att del är ovanligt att vigör så. Men här är det fakiiski som har hjälpt de borgeriiga till enseger, och jag skall motivera varför vi anserall vi måsle yrka avslag, Iproposilionen föreslås en nedsättning av arbetsgivaravgiften i inrestödområdet, Nedsättningen skall vara tillfällig och icke omfatta kommuner ochlandsting, Skatieutskotteis majoritet tillstyrker proposilionen, och del finnsen reservaiion frän skatteutskoitets borgerliga ledamöter med förslag altnedsättningen även skall omfatta kommuner, Imotionen 1975/76:46 harjag och några medmolionärer yrkat avslag päpropositionen. Delta avslagsyrkande har också biträtts av den socialdemokratiskaminoriteten i inrikesulskoilet. Del är i anledning av denna motion och deavvikande meningarna i inrikesulskoilet som jag vill göra några kommentarertill det förslag som föreligger. Jag kommer all yrka bifall till motionen46, som alltså innebär avslag på hela proposilionen. VårtSlällningslagande är hell och hållet baserat på vår åsikt att regionalpolitikenbör bedrivas med riklade åtgärder och icke med generella. Denna vår uppfattninggrundas på övertygelsen alt vi genom atl stödja där del bäst behövs får ut denstörsta effekten av de pengar som vi vill och kan satsa för att skapa regionalbalans och öka sysselsättningen. Det skattebelopp som staten genompropositionens förslag avhänder sig kan man uppskatta lill ca 75 milj. kr., ochskulle reservanterna vinna, kommer summan att stiga till över 100 milj. kr. Hurgår egentligen det borgerliga förslaget - och propositionens förslag - ihop meddel ställningstagande som finansutskottet gör i sill betänkande nr 16, som viskall behandla , att ökade utgifter bör kompenseras med förslag ominkomstförstärkningar för statens vidkommande? Om man gör skaiteminskningar,blir resultatet detsamma för statsfinanserna som vid en utgiftsökning. i har talat om kommunernas finanser. Har aldrig iJärvsö någon som helst lanke pä statens finanser? Han behöver ju bara se pålångtidsutredningens resultat. Dä tycker jag atl han som riksdagsman borde ägnaen stilla tanke åt hur även staten skall få sina finanser atl gå ihop. Hurslår då dessa generella åtgärder? Här har talats om sysselsättning och att detskall bli så bra. Jag skall inte ta upp aspekterna som gäller konkurrens mellanolika företag, utan jag skall ta upp vad åtgärderna betyder för olika förelag. Företagsstruktureni inre stödområdet skiljer sig icke från vad som gäller för landet i övrigt. Iinre stödområdet finns förelag med hyggliga vinster, t. ex. såväl statliga somprivata gruvföretag. Men det finns också förelag som broltas med svårigheter,t. ex. den utlokaliserade textilindustrin. Det finns stora såväl som småföretag. I inre stödområdet finns det privata föreiagare som lämnar service -läkare, tandläkare och advokater för all nämna några. Meddetta vill jag bara bevisa att vi inte kan dra en strikt gräns här i Sverigemellan dåliga och bra företag. Men alla dessa företag skall nu enligl förslagetfå en sänkning av arbetsgivaravgiften . Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet Denallmänna arbetsgivara vgiften Inom del inre stödområdet tyder detla för del lillaförelaget, som man så ofta talar om? Vi kan ta ett företag med tio anställda, enomsättning på . och en lönesumma på . Från detta beloppskall vi dra det grundbelopp som man icke betalar arbetsgivaravgift på, och detblir . Kvar står summan . 2 96 pä detta blir . Trorde som propagerar för det aktuella förslaget att den som driver detta förelaggår ut och anställer en ny löntagare? En hel del av er är ju företagare. skall också ses i förhållande till sys-selsättningsslödet som de tvåförsta åren utgår med . per nyanställd årsarbetare. Inominre stödområdet finns ca 40 advokater och 75 privatpraktiserande tandläkare.Jag har inte fått uppgifter om hur många privatpraktiserande läkare det finns.Utan att direkt gå in på medelinkomsterna för de nämnda grupperna, så är jagövertygad om att den skattereduktion som de får kommer alt betydligt överstigaen halv miljon kronor. Herrar reservanter och ni som har tryckt på i del härärendet! Hur många sysselsättningstillfällen får vi för detla belopp på mellanen halv och ? Inget - det törs Jag bestämt hävda i dettasammanhang. Jaghar förul nämnt sysselsätlningsstödet. kan vi säga alt om man i ställetanvände dessa 75 ä 100 miljoner till att förbättra syssel-sätiningsstödelskulle det få en hell annan effekt. Enligl den senaste redovisningen kostadesysselsätlningsstödet 30 miljoner. Det belopp som vi nu lägger ut generelltöver hela området är så stort. Men vi inom inrikesutskollelssocialdemokraliska grupp anser atl allt detta måsle diskuteras i ett störresammanhang. får förslag om en ny regionalpolitik, och jagkan inte anse atl det är befogat att nu utan någon som helst utredning införatveksamma, för atl inte säga missriktade åtgärder i regionalpolitiken. Regionalpolitikoch sysselsättningspolitik är för allvarliga ting för atl handhas på dellättvindiga sätt som del här är fråga om. Delfinns även en molion i detta sammanhang från folkpartisten . Hanhar tagit upp gränsdragningsproblemaliken. Vi har brottats med detla iinrikesutskotlel under alla år sedan del tillkom eu inre och etl allmäntstödområde. Vi har försökt att luckra upp det hela och försökt hjälpa till föratl inte gränsdragningsproblemen skall bli för svära. är ni redo allbesluta all t. ex. KemaNord i inre stödområdet skall få sänkning av sinaarbetsgivaravgifter, medan småföretagen i kustområdets inland inte fär ettenda öres sänkning. Hur går det ihop med allt ert tal om att ni vill slå vakt omsmåföretagen? är ni redo atl ge sådana här stora förelag en nedsättning iarbetsgivaravgiften. Lålmig också säga några ord om reservationen vid utskottsbetänkandet, vilkengäller nedsättning av arbetsgivaravgiften för kommunerna och landstingen. Riksdagsmännenfrån - om vi drar en linje som sträcker sig från länöver , , och samt de två - varför ungefär sedan kallade till en konferens här iriksdagshuset. Där presenterades en utredning vars förslag hade sammanställts ien broschyr på vilken det stod: "Därför behövs ett nytt system förskatteutjämning." I ingressen till broschyren heter det: "Skatteslödetfördelas främst efter geografiska principer. Ju längre norrut en kommun liggerdesto större blir skallestödet. Denna form av regionalpolitik missgynnar mångakommuner i mellersta och ." Jagskall inte gå in på uiredningens bakgrund. Men hur de borgerliga ledamöternasom sitter i resp. länsavdelningars styrelser inom eller äraktiva kommunalpolitiker kan stödja reservationen vid ulskottsbeiänkandetövergår mitt förstånd. Någon konsekvens i ställningstagandena kan man väl ändåfordra! Jagvill uppmana i att åka ner lill sin partivän , ordförande i länsavdelningen inom , och tala medhonom om hans svårigheter att få kommunens finanser att gå ihop. Och han är en avdem som slagit fast att kommunerna i inre stödområdet har det bättre ställt,men han är ändå utan vidare redo att ge dem ännu mer. Detskulle vara myckel att tillägga, men lål mig sluta med att bara säga att undermina 16 är i har vi aldrig slätt så nära etl beslut, där vi använder100 milj. kr. på ett rent ut sagl dåligt sätt när det gäller både statensfinanser och atl åstadkomma regional balans och sysselsättning i det områdesom vi vill stödja. Jag yrkar bifall till motionen 46, vilket innebär avslag påproposilionen och på utskottets hemställan i skatteutskolteis belänkande nr19. Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet Idetta anförande instämde , herrar i , iKalmar och i , i och herrar HJorth och Ulander (samtliga s). HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: vill inte vara med om all förstärka aktiviteterna i detinre stödområdet ulan sade att delta är illa använda pengar. Men här skapar manJu en allmän aktivitet, som kan vara till utomordentligt stor nytta. Jagskall inte ta upp någon längre debatt med om den saken utan villbara säga att vad anförde innebär ju ett underkännande av denallmänna politik som också regeringen bedriver i och med att landet harindelats i olika stödområden. Vi har här ett inre stödområde, där vi anser altvissa speciella åtgärder behöver vidtas. Det harju också vid åtskilligalillfällen föreslagits åtgärder som har gällt enbart för detta inre stödområde,t. ex. frisläppningen av vissa investeringsfonder. Man har tydligen även iregeringen ansett det vara påkallat 3 protokoll 1975/76:37-39 Denallmänna arbetsgivaravgiften Inom del inre stödområdet att vidta de åtgärdernaför atl hjälpa företagsamheten i det inre stödområdet. HerrOLSSON i (c) kort genmäle: Det är klart att vi också tänker på statens inkomster, mte bara påkommunernas. Men det allra sämsta alternativet är väl atl ha arbetslösamänniskor, . Såvitt jag förstår har vi också alla varit ense omalt åtgärder från statens sida för atl minska arbetslösheten alltid ärlönsamma. Vidaresade alt detta är myckel dåligt använda pengar. Men om statenfördelar sina resurser över landet så au den regionala fördelningen blirnågorlunda rättvis, är inte det riktigt, ? Om det sedan också isödra finns kommuner som är missgynnade i det nuvarandeskalleutjämningssystemet, så skall vi givetvis la upp den frågan. Men jag tror inteatt kan ifrågasätta de slora svårigheter som det inrestödområdet har jämfört med andra delar av landet. Jag vill här bara peka på deslora avstånden och bristen på industriell tradition, som gör att man där harmycket färre kvinnor anställda inom industrin osv. Utjämningssystemetär som sagt en fråga som vi får ta upp och diskutera . () kortgenmäle: i sade att jag inte ville vara med om altförstärka aktiviteterna i det inre stödområdet. Men jag har suttit med iinrikesulskoilet ända från tillkomsten av inre stödområdet och alltid försöktatt på alla sätt stödja aktiviteterna där. Vad vi diskuterar här äremellertid om vi skall strö ut pengarna ulan effekt, eller om vi skall slussadem dit där de bäst behövs. Och ingen har tagit upp exemplet med den nära enmiljon kronor som går lill tandläkare, advokater och läkare. Jag vill intediskriminera dem. De sköter sitt jobb. Men vad blir det försysselsättningseffekt av den miljonen, ? Noll och ingenting -del är Jag övertygad om. Syftetmed atl vi har dessa landsdelar uppdelade i olika stödområden är ett heltannat. Där sätter vi in riklade åtgärder såsom sysselsättnings-stöd, som jaghar nämnt, utbildningsbidrag, lokaliseringslån, högre lokaliseringsbidrag,osv., för all företagen skall anställa folk och sysselsätta dem. Jaghar redan till i sagl alt del förslag beträffande kommunernasom han förespråkar är en dålig reform. Han lar nu återigen upp den saken. Jaglycker inte jag har någon anledning att gå in pä den diskussionen. Jag harredan sagl alt fär föra den med sina partivänner i södra finns också kommuner som icke har industriell tradition och enundersysselsätining av kvinnor. Men del här förslaget förstärker dessaorättvisor, som partivänner har varit med om alt påvisa. Det ärdet jag har velat säga. Hen i (m)kort genmäle: är tvärsäker på att de selektiva åtgärder han är bereddalt ställa sig bakom skulle komma alt bli till nytta. Det kan han inte bevisa.Det finns ingenting som säger att inte en generell åtgärd, som den som vi nuföreslår, skulle komma att få betydligt större betydelse. En sådan åtgärdsätter fart på mycket av näringslivet inom elt sådant här område. Det tordevisa sig att generella åtgärder är bättre. Omvi uteslutande skall lita lill de selektiva åtgärder som ärförespråkare för, finns det ingen som helst anledning att ha landet indelat iregioner. Denallmänna arbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet HerrOLSSON i (c) kort genmäle: sade i sitt första inlägg att ger så liten effekt.Nu säger han att vårt förslag innebär atl man strör ut pengar utan effeki. Vihar motsatt uppfattning om del. Jagtror all det kan ha stor psykologisk effekt på näringslivet, om man också någongång sänker arbetsgivaravgiften; den har ökat ständigt och i stegrande takt.Jag tror alltså att en sänkning skulle ha gynnsam effekt på företagen istödområdet. Varje åtgärd får för övrigi ses som en del av en serie åtgärdersom tillsammans bör ha god inverkan för en ökad sysselsättning, och del finnsmånga uttalanden av förelag i detta område som styrker den uppfattningen att ensänkning av arbetsgivaravgiften skulle ha en sådan effekt. HenFAGERLUND (s) kort genmäle: i säger att jag inte kan bevisa att de riktadeåtgärderna har betytt någonting. Här finns folk från som säkertskulle kunna vittna om att de riktade åtgärder som vidtagits i - t.ex. för LM och - har betytt mycket för sysselsättningen. Ävenherr talar ju ofta här i för riktade åtgärder, t. ex. föratt vi skall stödja textilindustrin. Vad är det om inte riklade åtgärder? i säger alt sänktaarbetsgivaravgifter skulle få en psykologisk effekt. Jag lycker all vi i dettasammanhang skall komma ihåg att arbetsgivaravgifter och sociala avgifterständigt och jämt varit en del av lönerörelsen. Om det inte hade varit så, hadelönerna med all säkerhet varit 4 96 högre. Skulle Jobbarna i det inrestödområdet dä ha haft lägre lön för all man skulle stödja företagen där? Hen (): Utskottsmajoritetenlycker egentligen lika illa om de i propositionen föreslagna åtgärderna somherr och hans medmolionärer. Vi tror inte särskilt mycket pådifferentierade skatter efter etl geografiskt mönster, vare sig somkonjunkturpolitiski medel eller som ett försök att åstadkomma ekonomisklikställighet mellan olika fö- Denallmänna arbetsgivara vgiften inom det inre stödområdet retag - man kan kalla detregionalpolitik. Utskottets majoritet har också i fiera betänkanden gjortuttalanden som väl styrker detta. HerrMundebo sade att vi var lika stora motståndare till dendifferentierade mervärdeskatten men alt effekten Ju blev god.Uiskottsmajoriieten anser sig inte ha fält något som helst bevis för atleffekten blev god av sänkningen av mervärdeskatten och all vi alltså hade fel,utan vi tror att det före som efter mervärdeskattens sänkning har varit sammaruljangs och samma fart på omsättningen. Dessutom var sänkningen avmervärdeskatten tekniskt besvärlig. Man kan t. o. m. säga att effekten varskadlig på samhällsekonomin i stort, eftersom staten avhändes betydandeskattesummor som gör alt vi har elt så stort underskott i budgeten. Utskottsmajoritetenhar alltså varit i en myckel svår situation. När vi nu har tillstyrktproposilionen har del varit efter inte så liten vånda. Å andra sidan måsteskaUeutskoltet pä samma sätt som finansministern respektera beslut som fattas iriksdagen, åtminstone under etl och . Längre tid respekterar ju aldrigde borgerliga partierna riksdagsbeslut - ibland inte ens så läng tid. Enavgörande faktor för att vi har accepterat propositionen har också varit attminoriteten i utskottet har släppt sitt krav att nedsättningen av avgiftenskall gälla t.v. och gäll med på att den skall gälla endast för är 1976. Jaghar alltså svårt att utveckla någon större entusiasm för regerings-förslaget utannöjer mig med atl med del anförda tillstyrka det. Förslaget gäller då ävenkommuner och landsting. Man kan diskutera om det förra riksdagsbeslutet skulleavse stat, kommuner och landsting - det kan vara en tolkningsfråga. I vadgäller staten är det en självklarhet alt beslutet inte skulle göra det. Detfinns ingen mening i alt ta ur den ena fickan Och lägga i den andra.