prot · FY0949 · 1975-12-31 00:00:00 — Vill centralisera frågan till regeringen ivad avser både läromedlen och - vilket del här handlar om - ett vetenskapligtprojekt? Hen i (fp); Jag vill bara ha besked av statsrådet, om hon anser det förenligt medden läroplan som gäller au del förekommer projekt med det här innehållet. Att lokala skolstyrelserhar frihet all pröva nya metoder och nya lä- Omfördelningenav det statliga stödet till ungdomsorganisa -tionernas centrala verksamhet romedel kan vara rimligt,men det kanske ändå inte är för mycket begärt att vi riksdagsmän kan fråga etlansvarigt statsråd, om detta experiment ligger i linje med de intentioner omkrav pä objektivitet som både riksdag och regering har ställt på våra skolor. Men för alt kunna svara pä den frågan måste jag ju försl gå in ochgranska läromedlet och sedan här i kammaren eventuellt ge ell godkännande avdet. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om fördelningen av det statliga stödet tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet Fru statsrådet erhöll ordet för att ien sammanhang besvara dels () anmälda fråga, nr121, dels () anmälda fråga, nr 126, och anförde: har frågat mig om jag anser del rikligt att en organisationinle skall få del av det statliga stödet lill ungdomsorganisationernascentrala verksamhet av det skälet all organisationsformen är annorlunda änvanligen är fallet. har frågat mig vilka anslag av samhälletpingströrelsens verksamhet bland barn och ungdom kan påräkna fortsättningsvis.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. För del statliga stödet tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet måste självfallet vissa generellaregler ställas upp för all slödel skall kunna disponeras för avsedda ändamåloch fördelas mellan ungdomsorganisationerna. Den framlagdaproposiiionen om ökat stöd till ungdomsorganisationernas verksamhet innebär enförändring av bidragsvillkoren för del centrala stödet. De nya regler somföresläs bygger pä elt förslag frän . Ungdomsorganisationernahar varit aktivt engagerade i utformningen av bidragskonstruktionen.Pingströrelsens barn- och ungdomsverksamhet kommer enligt förslaget inle alttilldelas medel lill central verksamhet. har nämligen intenågon riksorganisation. Till den lokala barn- och ungdomsverksamheten somförekommer inom pingstförsamlingarna bör emellertid även fortsättningsvis detstatliga lokala aktiviletsstödel kunna utgå. Hen (): Jag ber att fä lacka för svaret som är nedslående men klarläggande. 1klara verba: har ingen riksorganisation. Vad kännetecknar enriksorganisation? Vad görs pä centralt häll? Jo, man har bl. a. ungdomsledarutbildning,man producerar undervisnings- och arbetsmaterial centralt för att kunna servade lokala organisationerna. När det inom folkhögskola Kaggeholmutbildas 200 ungdomsledare på korttidskurser varie är, är del då inte encentral verksamhet? När man inom Förlaget under de senasie tvä årenhar salsal . i utvecklingsarbete för nytt söndagsskolemalerial, är deldå inle kännetecknande för en central verksamhet? Kaggeholnis folkhögskola fåråriigen ca . frän de olika pingstförsamlingarna. Hur skulleförhållandena ha varit om de pengarna hade slussals via PU? Skulle PU då habedömts som riksorganisation? Om Föriagel genom PU hade fält de här79 , skulle del då ha bedömts som riksorganisation? Här är del väl ändåfråga om vad som görs och inle om formerna för det. Noiera all den verksamhetsom bedrivs inom landels största frikyrkosamfund, där ungdomsverksamhetenomfattar 63 000 barn och ungdomar mellan ! Är inte det en produktivoch samhällsnytlig verksamhet? Och den bör rimligtvis kosta pengar, precis somdel arbete som bedrivs inom andra organisalioner. Jagvill också innan tiden går ifrån mig - jag har mycket all säga - kommentera vadslalsrådel säger beträffande del lokala stödet. Hur kan statsrådet utlova altkommunerna skall ge bidrag lill en rörelse som enligt regeringens bedöinninginte har en central organisation? Omfördelningen av det statliga stödet till ungdomsorganisa-tionernas centrala verksamhet Hen (): Endasl pä grund av den kampanj som tidningen har dragit i gångangående den här regeringspropositionen har jag ställt min fråga. Därför skalljag nu koncentrera mig, i varie fall i det första inlägget, på just den saken. Jagtackar för svaret. Det innebär nämligen alt luften går ur denmiss-tänkliggörandets ballong som har blåsts upp av tidningen . Sä här lödelt par av rubrikerna. Den12 mars: "Regeringen drar in bidragen lill pingstförsamlingarnasungdomsarbete. Mifionbelopp går förlorade." : "Nylllagförslag hot mol kristet ungdomsarbete." Ochi en av artiklarna stod del bl. a.: "riskerar alla landets pingstförsamlingarall bli av med allt vad bidrag heter till barn- och ungdomsarbetet.Ungdomspaslorer och barnevangelisier som får sin lön genom kommunallinstruktörsbidrag blir ulan lön. Sammanlagt rör del sig om mifionbelopp somförsvinner frän pingstförsamlingarna!" Ledarenden avslutas så här - del är verkligen oförskämt; "Del visade sigunder kolonialtiden i , att kolonialmakten hade lättare att styrahierarkiskt organiserade slammar genom all anknyta dem till sin egenorganisationsmodell än all finna en passande form för samlevnad med stammar,som saknade central organisation. Del verkar, som om byråkraterna i Sverigeskulle ha drabbats av kolonialmakiens frestelse att yxa till verkligheten eftersin perfekta modell i stället för att ändra modellen efter verkligheten." Vi är mängasom djupt och ärligt värdesätter det arbete Omfördelningenav det statliga stödet ungdomsorganisa -tionernas centrala verksamhet som utför.Hela verksamhet är, menar vi, en omistlig del av de friaandliga folkrörelserna i vårt land. Därför är del beklagligt att en av desstidningars agerande riskerar att undergräva allmänhetens förtroende förpingströrelsen. Och vill jag fråga om han inle delar minuppfattning alt en ursäkt från tidningen vore kristligt klädsam. Jagtackar Jn en gång för statsrådets svar på min fråga. Svaret klarläggerföfiande: Ja till kommunala anslag, dvs. Ja till statliga bidragför den lokala verksamheten, dvs. Tidningen har påstått allinget av dessa anslag skulle utgå. Jag är övertygad om att det barn- och ungdomsarbete som bedrivs inompingstförsamlingarna är värdefullt, och jag vill än en gång understryka alt jagmenar all pingstförsamlingarnas barn- och ungdomsverksamhet är berättigad lilldet staltliga lokala stödet. Vadkommunerna skall ge kan naturligtvis inie jag föreskriva; del ankommer del påvafie kommun all själv bestämma. Vadsedan beträffar det slöd som diskussionen särskilt gällt, nämligen slödel tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet, vill jag påpeka tre ting: Slödel avser ungdomsorganisationer. Det kan hellvisst vara svårt att definiera vad som avses med . Därförhar man också i definitionen tillfogat att organisationen skall bedriva sinverksamhet "huvudsakligen bland barn och ungdom". Pä del sättet kanorganisationer som har en integrerad barn-, ungdoms- och vuxenverksamhet kommai fråga. Men del vore hell omöjligt att tillskapa elt system för bidrag tillungdomsorganisationer, om samtliga vuxenorganisalioner som inräknar ell visstantal ungdomar som medlemmar ocksä skulle omfattas av denna bidragsform. I såfall måste bidragskonstruklionen göras om i grunden. Del skall vara en riksorganisation. Jag kan intefinna all pingstförsamlingarnas samverkan utgör en riksorganisation. Det måste finnas en centralverksamhet. Har man inle en riksorganisation är del naturligtvis svårt altvisa upp en central verksamhet, och del är en sådan som vi har svårt attfinna. Hen (); Om fru statsrådet har svårt att finna en central verksamhet så berordel på viljan. Fru statsrådet har visat en påtagligt god vifia när del gälleratt definiera medlemskapet och när del gäller andra organisalioner. Men dengoda vifian har stannat inför den här organisationen; från regeringens sidaanser man an del inte är en . Börman inle se till verksamhetens omfattning? Bör man inte ta hänsyn lillorganisationens struktur: till alt det är en decentraliserad organisation och lill att det skersamma utbildning och produktion av material pä centralt håll fastän efter eltannat mönster? Med god vifia skulle statsrådet ha kunnai betrakta PU som enriksorganisation. Hurskall statsrådet kunna utlova del statliga stödet lill lokal ungdomsverksamhetnär PU numera inte godkänns ens som en nöskelor-ganisalion? Och om regeringengodkänner organisationen som förmedlingsorgan för statligt stöd lill lokalungdomsverksamhet, varför då inle ocksä la den andra halvan av del steg sombehövs och godkänna den som en central organisation? Regeringen har ju ändå defacto godkänt organisationen som ell organ för redovisning av ungdomsarbete,även om delta gäller enbart den lokala verksamheten. Närdel gäller kommunerna är det inle säkert att dessa kommer all ha sammainställning. Kommunerna håller nämligen myckel strikt på att organisationen ärgodkänd som ell centralt organ för alt la emot statligt stöd. Så sent som imars i är har en församling, som tidigare inle tillhörde PU, av en kommunuppmanats alt ansluta sig till den organisationen för alt kunna fä ul delkommunala bidraget. Enligt en färsk enkät omfattar del kommunala bidraget i dag3 mifi. Hur skall regering och riksdag kunna förklara för svenska folkelsitt ställningstagande, om landets största frikyrkosamfund med dess sloraungdomsverksamhet blir ulan statligt slöd? Omfördelningenav det statliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet Hen (): Jag beklagar att inte svarade pä min fråga omlämpligheten av en ursäkt från tidningen . Men han kan möjligen kommalillbaka ytterligare en gång. TidningenDagen är lack och lov inle ensam på den kristna tidnings-fronten. Pä grund avsin dagspresskaraklär är den emellertid den enda kristna tidning som erhållerstatligt presstöd. Denna för tidningen lyckliga situation gör ju alt denkan skälla hur mycket som helst på regeringen och prestera de mest vilseledandepåståenden men ändå kvittera ut ca 2,6 mifi. i presstöd ulan allbehöva säga sä myckel som lack. har tidningen f ö. erhållitnästan 6,5 mifi. 1den kristna lidningskören hörs som sagl även andra röster, och det kan varamotiverat all till protokollet och för kännedom lill kristna i värt land fåcitera ur en huvudledare i , Svenska Missionsförbundelshuvudorgan. "ungdomsproposiiioner, som presenterades för , är dennya bilden klart framtonad: Det idéburna ungdomsarbetet har ell värde i sig sometl bidrag lill samhällsbygget. All bäras av en idé, egen särart, utgör inlelängre något misstänkt - det är i stället en tillgång.-- Svenskiungdomsarbete har fåll spela så på egna villkor med statensslöd! Då är närmast regeringsskrivningen en stimulerande utmaning,knappast ett hinder, åtminstone inte om del finns intentioner all låta ungamänniskor växa i inflytande och ansvar. Omfördelningenav det statliga stödet till ungdomsorganisa -tionernas centrala verksamhet Avgörande blirnaturligtvis frågan om vi som ledare är beredda alt lära oss lyssna, varaledare med ungdomarna, inle för dem." An statsmakterna beslutar om elt stöd lill ungdomsorganisationerna,betyder inle all vi påtar oss ekonomiskt ansvar för all ungdomsverksamhet ilandet. Del vore en omöjlighet. Man måsle begränsa sig på något säll. Pingströrelsenär känd för sin deceniraliseringsideologi. Även den decentraliseradeverksamheten ger vi stöd lill, men det sker genom del lokala aktiviletsstödel.Del passar inle all ge det stödet via del centrala stödet. Närman diskuierar del centrala stödet säger att det har tillskapatsetl organ, PU - ungdomsverksamhet - och del är riktigt. I dessstadgar slår alt del är tillskapat för all ta emot och förmedla statligt stöd.Men det är inle etl organ av den typ som man menar med en levandeungdomsorganisation. Därför har vi svårt alt i dagens läge ge centralt slödlill un?,domsverksamhet. Varskall vi annars dra gränsen? Del finns flera vuxenorganisationer som har mångabarn såsom medlemmar. Vi kan inte vattna ur begreppet hurmycket som helst. Skall i så fall t. ex. LO, som har ell stort antal ungdomarunder och en betydande ungdomsverksamhet, räknas såsomungdomsorganisation? HenSELLGREN (fp); Jag har inte råd alt ägna ät än att säga,att har framställt en fråga till slalsrådel och inte till mig. Pingstförsamlingarnasungdomsarbete är, som det slår i stadgarna och som fru statsrådet anförde, lillbl. a. för att la emot och förmedla statligt stöd. Men, vänligen, fortsätt allläsa i stadgarna! Organet är lill för all producera material till hjälp iungdomsarbetet. Det är avsett alt arbeta fram presentationsmaterial iskolarbete och liknande. Med god vifia kan statsrådet och regeringen se vad somgörs genom, som jag har sagt, folkhögskola, förlag och enskildaförsamlingar, som med uppoffringar samlar till riksomfattande kurser. Med god vilja kan man betrakta detta som en helhet.I andra sammanhang har man gjort det. Pingstmissionens u-landshjälp har accepteratsav SIDA som ett samlande organ. I fråga om vigselnämnden gäller sanima sak. Meni fråga om PU spricker del. Var är felet - hos regeringen alltså'' Hen (); Jag har ställt en fråga lill statsrådet . Från hennehar jag fått svar. Jag har ställt en fråga lill . Från honom harjag inle fält svar, och del beklagar jag, därför all del var viktigt all också fåsvar pä frågan om lycker all det är lämpligt all ha en sådanledare som tidningen hade, där det bl. a. talades om kolonialt förtryck. Jag vill slutligen bara konstatera alt bidragskriterier inte kommertill i något lufttomt rum. Dessa kriterier är framarbetade av en arbetsgruppinom . Det är alltså ungdomsorganisationernas företrädaresjälva som har arbetat fram dem. Jag anser att detta är myckel vikligl. Man harhär funnit en form som är enkel, län-administrerad osv., och del viktigaste äratt kriterierna accepteras av dem som är direkt berörda av dem, nämligenungdomsorganisationerna. Vii regeringen har sagl all i huvudsak föfier vi de här kriterierna. Vi försämrari varie fall inie villkoren för organisationerna. Omvidgad rätt tid vikariatsersättning för ämneslärarkandidater HerrSELLGREN (fp); Att försöka få ul mera av debatten med fru statsrådet förslår jag ärinle meningsfullt, eftersom vi pratar förbi varandra. Jag är övertygad om altfru i sitt hjärta gärna skulle ge bidrag men konstruerar sådanainvändningar som att det är svårt att definiera begreppetungdomsorganisationer. Jag tror all fru statsrådet har hamnat i ett mycketsvårt dilemma. Tillherr måste jag säga att jag har ställt mina frågor lill fru statsrådetför all få klarhei på den här punklen. Ocksä har ställt en frågatill statsrådet, men lydligen var den frågan bara ell kamouflage för att fålill stånd ett samtal med mig. Känner inie lill spelreglerna häri ? När det gäller frågor äger debatten rum mellan statsråd och frågeställare. Jagtycker all det är väldigt angelägel all tala om pingstförsamlingarnasungdomsarbete och deras möjligheter alt få bidrag. Alt här föra en diskussionom sådant som inte har med saken att göra lycker jag är helt oväsentligt. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Om vidgad rätttill vikariatsersättning för ämneslärarkandidater erhöll ordet för att besvara (vpk) den 13mars anmälda fråga, nr 122, och anförde; har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så all lönalllid ulgår lill ämneslärarkandidalerna vid vikariefiänstgöring dä handledareninle finns disponibel. 1propositionen om utformning av praktiken för studerande vid lärarhögskolanslågstadie-, mellansladie- och ämneslärarlinje m. m. anges Omvidgad rätt vikariatsersättning för ämneslärarkandidater olika aktivitetsformer sombör förekomma inom de olika praktikleden. Däribland nämns självständigaövningar, som innebär att kandidaten ulan läraranvisningar får övertalärarrollen under kortare eller längre lid. Handledaren bör med få undanlagvara närvarande vid samtliga övningar. av dessa undanlag kan vara underhandledarens forlbildningsvecka, då enligt proposiiionen lärarkandidaten intebör förordnas på handledarens lärarfiänst. Dennya praktikorganisalionen, som genomfördes fr. o. m. den , innebärbl. a. en bättre integration av teori och praktik jämfört med tidigare system.Såväl de teoretiska som de praktiska inslagen bör enligt min mening ses som ellled i en sammanhängande utbildning. Handledningen av lärarkandidaten i sambandmed handledarens fortbildningsvecka bör kunna ske före och efter denna vecka.De ekonomiska förmånerna för ämneslärarkandidaterna är jämförbara med dem somgäller för studerande vid exempelvis socialhögskola, vilka också fullgör praktik.Jag finner det önskvärt all i studieslödshänseende behandla den praktik som ären integrerad del av en utbildning på etl likartat säll oavsell utbildningensinriktning. Det beslut riksdag fattade i anledning av nyssnämndaproposilion är etl steg i denna riktning. (vpk): Jag ber allfå lacka för svaret. Delstår fullt klart all ämneslärarkandidalerna sedan elt knappt år tillbaka inleuppbär någon lön under sin praktiklid. Detta har även statsrådet erinrat om isitt svar. Argumentet för denna reform skulle vara att handledarens rollförändrats. Enligt del nya systemet skall handledaren undan för undan sätta inlärarkandidaten i lärararbetet, och dessutom skall handledare vara disponibel för lärarkandidaten. Dettasisla, att vara disponibel, rimmar illa med att samtliga handledare den 7 aprillämnar sina kandidater och klasser för all gå på fortbildning - detta gälleralltså vid utanför . Ämneslärarkandidalernavid denna lärarhögskola lycker - och det med rätta - att de under den härveckan i praktiken är vikarier ulan disponibel handledare och därför ocksäborde ha lön som vikarier. De stöder sig på en PM som kommit frånskolöverstyrelsen , diarienummer L 74:3328, i vilken bestämsav att betalning skall utgå till lärarkandidaterna vidvikarialsfiänslgöring när handledaren inte är disponibel. De76 lärarkandidaterna vid i hotar nu med strejk måndagenden om de inte får ersättning för som vikarier utandisponibel handledare i enlighet med vad som står i promemorian frånskolöverstyrelsen. Del är därför som de har låtit höra av sig. Voredel inte, statsrådet , erforderiigl all man gjordenågot ingripande frän sida för all fä till stånd enrättelse i detta fall och framförallt föratl åstadkomma den rättvisa somlärarkandidaterna är ute efter i enlighet med . Jag vill erinra om alt vid tvä tillfällenbehandlat denna fråga. 1973 lades den ursprungliga proposiiionen. I den citerarjag pä s. 25; "Jag anser all det är värdefullt all lärarkandidaten fårarbeta självständigt . Under förutsättning all statsverketskostnader inte ökas jämfört med om motsvarande fortbildning föriagls lillferier, bör handledare då kunna genomgå fortbildning. Lärarkandidaten bör inteförordnas pä handledarens lärarfiänst. Om handledaren är frånvarande frånskolan för fortbildning, bör annan lämplig person kunnaförordnas som handledare." Dettahar tagit ställning till 1973. Också 1974 var denna sak uppe, dockulan att den speciella frågan om fortbildningsveckan berördes i . Tvågånger har det alltså godkänts. Jagmenar all principen är ganska enkel. Del äger rum en ulbildning också under denveckan dä kandidaten har självständiga övningar och handledaren är päfortbildning. Del förutsätts all handledning skall ske både före och efterveckan i form av samarbete mellan lärarkandidaten och handledaren. De gör uppen planläggning före och föfier efteråt upp vad som försiggått under dennavecka. Om lärarkandidaten i enstaka fall känner behov av slöd underhandledarens frånvaro, bör lärarkandidaten efter samråd med praktikskolankunna få en vikarierande handledare förordnad. Det bör också påpekas altrektor, studierektor eller tillsynslärare enligt skolstadgan skall lämna rådoch anvisningar till mindre erfarna lärare. Del finns alltså råd och stöd alltillgå även . Omvidgad rätt till vikariatsersättning för ämneslärarkandidater FruRYDING (vpk): Jag tackar för de kompletterande upplysningarna. Jag tycker ändå attdet är märkvärdigt att i en PM kan skriva in bestämmelser attlärarkandidat som vikarierar för handledare, som pä grund av sjukdom inte ärdisponibel, skall få lön som vikarie medan kandidaten när handledare är påfortbildning inte skulle få någon lön. Den PM från somlärarkandidater stöder sig pä skulle alltså inte betyda någonting. Kan möjligen, fru statsråd, dessa lärarkandidaterha kommit i kläm på grund av frågan om huvudmannaskapet? När handledaren är päfortbildning är del lärarhögskolorna som skall betala fiolerna, och de haringa pengar. Men när handledaren är sjuk och kandidaten ensam är vikarie fårhan betalt - men då alltså inle frän . Det som gäller angående forlbildningsveckan är naturligtvis del somriksdagen har godkänt av vad som stod i propositionen Omundersökningar av extrema minoritetsgrupper Jagkänner ocksä till all det förekommer all lärarkandidat förordnas på handledareslärarfiänst. Men delta skall bara fä göras om handledaren blir sjuk för enkortare tid, och det måste vara under den absolut sisla delen av den längstapraktikfiänslgöringen, som är den avslutande delen i utbildningen. Delförhållandel att man gör pä del sättet beror på att man lar hänsyn bl. a. lilleleverna i klassen. Man anser del som regel rimligt att lärarkandidaten förelevernas skull förordnas i stället för sin handledare. FruRYDING (vpk): Kan jag tolka delta så att lärarkandidaten får betalt när han förordnasoch i praktiken fiänstgör som vikarie, men att lärarkandidaten inte fär betaltnär han fiänstgör som vikarie därföratt handledaren är pä fortbildning? Del är riktigt uppfattal sä lill vida all en lärarkandidat som förordnaspä en fiänsl skall ha betalt. Dä är man ocksä vikarie. Däremot är man intevikarie om man fortsätter sin utbildning med självständiga övningar under envecka - även om handledaren dä är på fortbildning någon annanstans. Man äricke förordnad för fiänslen och skall alltså inle ha lön. Man kan inte helleranses som vikarie . Överläggningenvar härmed slutad. § 8 Omundersökningar av extrema minoritetsgrupper Herrjustitieministern erhöll ordel för alt besvara () den 6mars anmälda interpellalion, nr 40, och anförde: har frågat mig vilka bedömningar jag anser bör ligga lillgrund för undersökningar av extrema minoritetsgrupper. Inlerpellationenär föranledd av en enkätundersökning som har gäll ulmed lill överläkarna och de biträdande överläkarna vid samtliga psykiatriskakliniker och öppenvårdsmollagningar i landet. Enligt vad jag har inhämtat ärsyftet med undersökningen all kartlägga i vilken utsträckning man vid dessainrättningar har kunnai konstalera sambandmellan vårdbehov hos patienter och verksamhet som bedrivs av bl. a. olikareligiösa rörelser med särskilt intensiva verksamhetsformer. Den gäller ocksåsambandet mellan patienternas vårdbehov och vissa andra verksamheter, t. ex. s.k. iranscendenlal meditation och sensilivilelslräning. Undersökningenär begränsad lill all avse uteslutande ett evenluelll samband mellanvärdbehovet och viss verksamhet. Den är alltså inte inriktad på deförhållanden som råder inom vissa minoritetsgrupper eller på de åsikter som ärföreträdda inom sådana grupper. Motden här bakgrunden vill jag svara att del är självklart all allaätgärder från samhällets sida som pä något sätt berör sammanslutningar avenskilda måste utformas mot bakgrund av de vidsträckta medborgerliga fri- ochrättigheter som råder i värt land. Regler som skyddar bl. a. yttrandefriheten,mötesfriheten, föreningsfriheten och religionsfriheten finns i 2 kap. i dennya regeringsformen. 1 fråga om religionsfriheten finns det vidare, som herrLundgren nämner i sin interpellation, bestämmelser i religionsfrihetslagen somgaranterar de enskilda räll alt fritt utöva sin religion. Omundersökningar av extrema minoritetsgrupper Hen (); Det centrala innehållet i min interpellation gäller religionsfriheten.Men den fråga som inlerpellationen avslutas med har medvetet givits en allmänformulering om extrema minoritetsgrupper. En fixering vid att endast religiösaminoritetsgrupper kan medföra psykiska skador är nämligen omotiverad.