prot · FZ0958 · 1975-12-31 00:00:00 — i har frågai mig om jag, med hänsyn till behovel altåstadkomma en bättre regional balans i , är beredd atl delsföreslå ätgärder i syfte alt förslärka de mindre och medelstora företagenssysselsättningsmöjligheter, dels medverka till åtgärder för ökad spridning avsysselsättningseffekter frän befintliga och planerade slorainduslrikoncenlrationer. Enförbällrad regional balans både mellan och inom olika regioner och län är ettav de grundläggande målen för vår regionalpolitik. Den fördaregionalpolitiken har också gett goda resultat. Målet att dämpa tillväxten istorstadsområdena och att få till stånd en bättre utveckling i skogslänen har ihuvudsak nåtts. I den utvärdering av Länsplanering 1974 som har gjortsinom konstateras att den förbättrade regionalabalansen kan väntas bestå under resten av 1970-lalet och 1980-lalet. Dennabedömning bygger emellertid pä förutsättningen att fortsatta aktiva närings-och regionalpoliiiska insatser vidtas och att problemen med obalans inom länenägnas speciell uppmärksamhet. Regeringenär givetvis beredd att befästa de uppnådda resultaten och ta sig an dekvarvarande problemen inte minst inom skogslänen. Regeringen har bl. a. genomtillkallandet av sysselsältningsulredningen markerat sina höga ambitioner päsysselsättningens område. Regionalpolitiken måste enligl regeringens meningvidareutvecklas, så all den kan spela sin roll i en sysselsättningspolitik somsyftar lill alt ge arbeie åt alla som vill och kan. Regeringen avser att undervåren 1976 ge lill-läggsdirektiv till sysselsältningsulredningen om enövergripande översyn av de regionalpoliiiska medlen. Under är 1976 avserregeringen vidare atl lägga fram förslag till riktlinjer för en samordnadregional- och sysselsättningspolitik. Ett viktigt underlag för dessa förslagär utvärderingen av Länsplanering 1974 samt sysselsällningsutredningensdelbetänkande Arbete åt alla. Medanledning av första fråga vill jag framhålla att en ickeoväsentlig del av de insatser som görs inom ramen för regional-ochsysselsättningspolitiken förstärker de mindre och medelstora förelagenssysselsättningsmöjligheter. Inom industripolitikens ram har vidare en kraftigförstärkning skett av stöd- och utvecklingsinsatser medinriktning på dessa företagsgrupper. Jag delar hell uppfattningall länens företagareföreningar har en vjktigjjppgift alt all fylla när delgäller att utveckla den mindre och medelstora företagsamheten. I avvaktan päförslag från den av regeringen tillkallade, pariamentariskt sammansattaulredningen om företagareföreningarnas ställning och roll inom närings- ochregionalpolitiken - i vilken ingår som ledamot - är jag emellertidinte nu beredd atl precisera vilka förändringar som kan bli akluella förföreningarnas del. Enligt direktiven skall utredningen lägga fram sina förslagredan under år 1976. Ivad slutligen gäller de s. k. spridningseffekterna från slora induslrikoncenlrationerfinner jag del självklart all dessa bör tas lill vara för att man därigenomskall uppnå bl. a. en bättre regional balans. Även i detla sammanhang börföretagareföreningarna kunna spela en vikiig roll bl. a. som koniaktförmedlaremellan slora beställarförelag och befintliga potentiellaunderleveranlörsföretag. exempel på atl en förening spelar en sådan rollär det samarbete som pågår mellan , NJA och företagareföreningen inom ramen för upphandlingen av 80. Jagvill också erinra om att regeringen uppdragit åt expertgruppen förregional utredningsverksamhet all genomföra en studie rörande effekterna såvällokalt som regionall och på riksplanet av uppbyggnaden av 80.Resultaten av denna studie bör kunna ge värdefulla uppslag när det gäller allta lill vara spridningseffekterna av stora industrisalsningar på andra orter ilandei. Omökad spridning av sysselsättningen i Hen i (c): Jag ber atl få lacka industriministern för svaret på mininlerpellalion. 9 protokoll 1975/76:56-58 Omökad spridning av sysselsättningen i Bakgrundenlill frågorna, som ställdes , är framför allt vågen avföretagsförsäljningar , inte minst , i helalandet men särskill markerad i . Några exempel: De storaEdsbyverken såldes till STAB, . SP-produkter, den slorafönsterfabriken, med marknad över hela , såldes till och Ala, somstrax därefter såldes till Bergslag. Kopparfors såldes lillPapyrus. Kopparfors hade ju huvudkontor i , och och Ala hadehuvudkontor i . Sedan kom projekteringen av elt valsverk i somen följd av utbyggnaden av 80, där jag närmasl vill diskutera behovetav jämsides sysselsättning i andra delar av länet. Mankan diskutera denna utveckling från flera synpunkler, och ledamöterna i dennakammare och har ju diskuterat frågan medindustriministern. Man tog då upp de formella grunderna för försäljningarna,information osv., och dessutom sysselsättningskonsekvenserna. Jag vill gärnainslämma i de farhågor som de vid det tillfcillet uttryckte, och jag villdänill ta upp ytieriigare några aspekter som framgår av min interpellation. Fördel första gäller det risken för utarmning i en ort när företag säljs ochhuvudkontoren flyttar till andra områden. Då är del ofta fråga om utflyttningav utvecklings- och avancerad teknisk personal, som bygden därmed går miste om.Det är faktorer som dels kan ge sysselsättning - utvecklingsavdelningar osv. -dels kan stimulera den industriella miljön i en ort. Detta är ett ganskabetydande problem som man ofta möter i dessa sammanhang vid stark omstrukturering. Fördel andra gäller del risken av försämrad insyn och försämrat medbestämmande idessa stora koncerner. Det är Ju mycket svårt alt följa beslutsfattandet närdet finns ett nät av invecklade företag där man knappast riktigt vet varhuvudkontoret ligger. Det är uppenbart alt della är en risk för både deanställda och de orter det är fråga om. Vihar givelvis också nedläggningshot eller inskränkningshot när sädana här sakersker - det kommer man inte ifrån. Del sägs all det skall bli en ulveckling, ochdel kan del ocksä bli , ofta . Men blir del dåligakonjunkturer, sä finns det ju risk för atl de förelag som ligger längst ul blirde som först får läggas ned. Vi nar konsekvenser av den akluella nedläggningensom innebär uppenbara risker för mindre företagsamhet, t. ex. i norraHälsingland. Dessutomhar vi detta med den regionala balansen - eller den regionala obalansen, skulleJag kanske vilja säga. Ofta blir det en större koncentration avföretagsamheten genom sammanläggningarna, genom fusionerna, och del ärvanligen de mindre orterna som drabbas. Vi har Ju många exempel på det. Svaretpä inlerpellationen är vänligt - det röjer förståelse för problemaliken. Isvarei hänvisas till vad regeringen har gjort och lill en rad utredningar somär på gång. Frågan är: Räcker del med del här? Jag är från , ochden orten hade den tvivelaktiga äran atl pre- senteras på en helsida iExpressens söndagsbilaga för etl par veckor sedan där det stod atl ärden mörka fläcken på vårt lands karta. Industriministern själv har tillsammansmed sina medarbetare varil på orten och lovat atl här skall delbli ändring, här skall det bli satsningar. Jag kommer särskilt ihåg att man engång sade: Det är grönt ljus för . Menvad har hänt? Den frågan kan ställas: Är det tillräckliga insat.ier som hargjorts? Jag vill säga alt del är del inte med hänsyn till den utveckling somhar skett. Jag tror att och andra orter i en liknande situation, somändå har levererat - om Jag får använda det uttrycket - många ungdomar under desenasle decennierna för all bygga upp industrier på olika håll, har förtjänatett bällre öde nu när människorna ändå vill flytta tillbaka. Ivad gäller företagsfusionerna lycker jag mig näsian kunna utläsa av dendiskussion som fördes att regeringen med välvilja och gillande låterdelta gå. Det flnner Jag beklagligt -jag anser alt man borde sätta in litetmera resurser för alt kartlägga vad det här kan innebära. Enligt min meningfinns det siörre anledning lill oro än vad industriministern och nui svaret givit ullryck ål. Deskäl för fusioner och förelagsköp som framförs, t. ex. ekonomiska resurser,inflätade markinnehav osv., tror jag ofta är ganska svaga. Problemen skullenog kunna lösas pä andra vägar-genom samverkan, genom underleveranser - så finge en struktur där konkurrensen var mera öppen och effektiv. Jagställer frågan: Skulle industriministern, med hänsyn lill den forceradekoncentration som sker inom förelagsvärlden, vilja medverka lill en utvärderingav vad som äger rum och vilka verkningarna blir för förelagen, för deanställda, för orten och för samhällel? Jag tror atl del vore myckel angeläget atlfå fram en sådan. Iinlerpellationen tog jag slutligen upp frågan om den regionala obalansen, ochden har Jag redan något belyst. I svaret säger industriministern: "Målelatt dämpa tillväxten i storstadsområdena och atl få lill stånd en bättre utvecklingi skogslänen har i huvudsak nåtts. I den utvärdering av Länsplanering 1974 somnyligen har gjorts inom konstateras alt denförbättrade regionala balansen kan väntas bestå under resten av 1970-talel och1980-lalel." Det låter Ju bra, och Jag förslår all uttalandet frånindustriministerns egna synpunkler är tillfredsställande. Men jag kan inle deladen uppfattning som här förs fram. Jag har en annan uppfattning - Jag tror intevi har nått målel all få lill stånd en regional balans. Det är bara början -för all del en värdefull början. Del råder inget tvivel om att vad som häntunder är av utomordentligt värde, men vi har inte nåttmålet ulan det mesta är ogjort. Skulle förutsättningarna bli mera ogynnsammakommer vi att ha svårigheter, och jag skall senare säga några ord om det. Genom det uttalande somjag citerade har diskussionen kanske kommit Omökad spridning av sysselsättningen i Nr 58 upp pä en nivå som ligger utanför och Jag skall inte den vidgaden myckel. Men Jag vill ändå som politiker säga att det inte '' människornasom ville ha till stånd den koncentration som skedde Det har de visal genom, all flytta tillbaka sä snart det Om ökad spridning givitstillfälle. Mänga Järvsöbor har t. o. m. flyttat hem på vinst och föriusl av sysselsättningen i även utan tillgäng på fasl arbete under de senare årenstendens lill viss småindustrialisering. Man står alltså och tramparoch väntar på atl del skall skapasarbetstillfällen på de orter ule i landei där man är uppväxt. Koncentrationenberodde således pä att man måste flytta med arbetstillfällena, ocharbetstillfällena koncentrerades lill ell fätal orter. På den punklen mäste jagsäga all vi från hade rätt och att regeringen kom för sent med sinaåtgärder. - Detta om det allmänpolitiska. Jagskulle vilja återgå till . Jag skall be atl på kammarens internaTV-skärm få visa en bild som är hämtad ur undertaget för Länsplanering 1974 iGävleborgs län. Den visar två saker. Utgångsläget för de vågräta linjerna är1950. Bilden visar för del första obalansen, eller spridningen, ibefolkningsutvecklingen i de tio olika kommunerna inom länet. Den lodräta,streckade linjen i mitten är 1974. Den högra delen av bilden visar prognosernafram till 1990. Dessa prognoser har upprättats ulan någon målsättning atl tatill kraftigare ätgärder för att ändra utvecklingen. Bilden visar vad som skerom inte nya åtgärder sätts in. Bildenvisar för del andra atl det endast är , det primära centrum, representeratav de streck som går snett upp utan siörre krumbukter, som enligl prognosernabehåller befolkningsmängden och ökar. Alla övriga orter, t. o. m. Sandvikenoch , beräknas komma att minska frän 1974 och 1990. Det ären ganska besvärlig situation länsplanerarna försätts i när de nödgaskontstatera en sådan regional obalans som här visas upp; detla är alltsåsiffror som legat till grund för deras arbete . - Lägetär alltså inte så bra som industriministern m. fl. vill göra gällande. Jagvill sedan visa en ännu en bild med samma uppläggning men avseende anlalelarbetstillfällen i stället för befolkningsutvecklingen. Där är spridningen ännusiörre, vilket betyder alt läget egentligen är sämre än den första bildenvisade. Där hade man med också etl stort antal åldringar - vi har en siörreandel åldringar än många andra län. De flesta finns pä de mindre orterna. Menser man lill arbetskraften, som skall bygga upp framtiden, är spridningen ellerobalansen ännu siörre. Delfinns ytterligare elt par saker som visar att del finns anledning lill oro.Regeringen har gjorl en sammanställning av länsplaneringen -Politik förregional balans. Jag har inte läst den helt utan endast fått ett kortsammandrag av den. Av det sammandraget framgår ändå ett par saker. Man säger alt flyttningenmellan länen har minskat och kommer atl minska, men allomflyttningen inom länen kommer atl fortsätta. 132 höja yrkesverksamhetsgraden i glesbygden kan bli svårt, säger man. säger också alt det blirsvårigheter med ny lokalisering på svaga arbetsmarknader. Man säger vidare allom individen skall fä siörre valfrihet så förutsätts pendling. är mani rapporten kritisk emot ökad pendling. Man menar att del medför för storenergiåtgång bl. Man säger vidare att det är svårt att ökakollektivtrafiken. Slutligen säger man att det föreligger behov av ökadflyttning, omflyttning och rörlighet. Avdessa konstateranden kan vi dra slutsatsen att man i regeringspolitikenframöver länker fortsätta med atl koncentrera människorna inom länen. Om maninte vill ge de mindre orterna en chans genom att sätta in de åtgärder som jagnämnde - ökad kollektivtrafik, ökad pendling, ökad lokalisering - kommerhälften av kommunerna inom atl få del svårare. Man säger altingen ändring av ortsstruk-luren, ortsklassificeringen, behövs, och det villjag ifrågasätta. Min mening är att här krävs större uppmärksamhet påutvecklingen och förstärkta åtgärder. Denviktigaste frågan för ögonblicket är emellertid hur vi skall få enspridningseffekt i fråga om den koncentration som sker. Hur skall vi kunna fåarbetstillfällen i även utanför det primära centrumetGävle-Sandviken? Där ulgör de mindre företagen en av de viktigastepusselbitarna. Industriministern visar nu liksom tidigare intresse för dennafråga och är positiv till au någol görs. Han hänvisar till attföretagareföreningarna har en slor uppgift att fylla, och det tycker jag ärriktigt. Han påpekar dock att frågan är under utredning och säger att man undertiden inte vill göra någonting utöver vad som redan är i gång. Minuppfattning är dock att dessa frågor är sä allvarliga och angelägna atlåtgärder bör vidtas nu utan att man avvaktar vad utredningen kan prestera. Delfinns sä många självklara insatser som kan göras. Vi kommer här i riksdagenunder våren att få diskutera frågor som har tagils upp i motioner: höjning avutlåningstaket, ökad utlåning från statens hantverks- och industrilånefond,ökad utlåning via den statliga kreditgarantin och över det ordinariebankväsendet, resurser för administration inom företagareföreningarna förattgåul med t. ex. en uppsökande verksamhet, liberalare bedömning avkreditfrågorna, resurser för forskning och ulveckling etc. Allt delta kommersom under lidigare är alt få diskuteras. Jag tycker atl vi skulle kunna fallamånga beslut utan atl vänta pä utredningen. Del finns tämligen självklaralösningar bara viljan finns. 80 och valsverket i igen, som var utgångspunkten för miltresonemang! Vad händer om man gör ungefär likadant här som när man byggdestålverket i ? Man bygger ett valsverk i med 500-600 anställda.Varifrån skall de las? Ja, de kommer att tas från områdena i ochandra kringliggande områden. Med den utlokalisering av statliga verk som vilovordar har nämligen en ganska god arbetsmarknad. Om inle arbetarna iLjusdal får jobb hemma tvingas de givetvis lill valsverket i . Är det enbra ulveckling? Nej, det är del inte. Här mäsle vi enligt min mening projekterasprid- Omökad spridning av sysselsättningen i 10 protokoll 1975/76:56-58 Omökad spridning av sysselsättningen i ningseffekten samiidigisom vi projekterar valsverket i . Vi måste skapa Jobb i delängre bort belägna orterna. Iförra veckan publicerades en utredning från - jag vel inte om detvar meningen alt den skulle publiceras. Om del är samma utredning som nämns isvaret kan jag inte heller säga. I denna utredning sägs emellertid enligtpressen att man skulle kunna erbjuda tusentals arbeten i inland, ombara frågan om utbyggnad av 80 hanterades pä etl annat säll. En del avsysselsättningen kring 80 borde enligl denna utredning spridas iNorriands inland. har man slentrianmässigt köpt produkler från andradelar av landet eller byggt upp produktion i . Utredningen är som sagtinte officiell - jag har bara återgivit vad som slod i tidningarna i . Jaglycker all man borde göra lill elt försöksområde där man startararbetet med att sprida sysselsättningen med del andra projektarbetetsom nu pågår. borde få exlra resurser för atl sätta i gångsådan projektverksamhet. Jag vel att den är redo att åla sig en sådan uppgiftom den får resurser från industriministern. Redan innan man läser sig för enviss projektering med valsverket, bör en grupp få undersöka de effekter somblir följden av planerna. Koncentrationen inom storföretagen i övrigt bör ocksåtas upp. Gruppen skulle hell enkell fä som uppgift atl försöka få lill stånd enbättre spridning av arbetstillfällena, givetvis i samarbeie med berördaförelag. Min fråga är därför lill slut: Skulle industriministern vilja medverkalill genomförandel av etl sådant förslag? Hen i (fp): Jag kan i huvudsak ansluta mig till de synpunkler som iJärvsö har anförl. Vad jag har fäst mig vid är atl industriministernförefaller vara mera nöjd än vad man, även enligt min mening, har anledningalt vara. Han säger i svarei: "Den hillills förda regionalpolitiken harocksä gett goda resultat. Målet all dämpa tillväxten i storstadsområdena ochall få lill stånd en bällre utveckling i skogslänen häri huvudsak nätts. "Man borde alltså enligl detta uttalande vara myckel tillfredsställd medutvecklingen. Även jag vill naturligtvis med stor tillfredsställelse notera deresullat som uppnåtts och de framsteg som gjorts. Men del är myckel kvar altgöra - del är långt kvar innan vi nått fram till en rimlig sysselsättningruntom i landet och inle minsl i skogslänen, framför alll då i ,som också Jag vill säga några ord om. Behovelav regionalpoliiiska insatser i är fortfarande mycket stort.Genom utflyttning av ungdomar, märkbar under en läng följd av år, har länet enofördelaktig befolkningsstruktur. har värt län etl lägre födelsetalän dödstal. För att klara målsällning - i princip oförändradbefolkning fram lill 1980 - behövs del därför en sådan utveckling av näringslivoch sysselsättning att länet inte bara kan hålla en låg arbetslöshet ulan ävenfä en viss nelioinnyltning. Vi har f n. i länet en arbetslöshet pä 3 600. Vihar 3 400 sysselsatta i omskolning ochberedskapsarbeten, och vi har elt mycket stort antal förtidspensionerade. Detär sålunda ca 20 000 personer i länet som inle är sysselsatta på den normalaarbetsmarknaden. Det är av den lolala sysselsättningen i länet. Det visaratt vi barett utomordentligt stort behov av regionalpoliiiska insatser i vårtlän. Att del alldeles särskilt gäller vissa kommuner har vi hört iJärvsö lala om. Han har understrukit det behov som finns i , och jagkan därvid bara instämma i vad han har sagt. Utvecklingeni länet har av 1970-talel varit negativ.Befolkningsföriusterna blev mycket stora och inget annat skogslän ligger sånära den nedre gränsen i regionalpolitiska beslul om befolkningsmålför länen 1980. Inrikesuiskottet ullalade också all utvecklingen inomGävleborgs län under den gångna delen av 1970-talel kunde vara ägnad att ingeoro. Nuhar det hänt en del saker - det skall vi med glädjekonslatera. Enligl preliminära uppgifter ökade folkmängden i länet under förraåret med 1 736 personer. Denna ökning är i huvudsak etl resullat av denutlokalisering som skett bl. a. av lantmäteriverket. är såvitt jagförstår en engångsföreteelse och ingenting att bygga pä i tron att tendensen nuhar blivit en annan och atl vi är på väg framåt. Jag tror inte atl det är såväl. För all det skall kunna ske behövs det ytteriigare slora insatser avregionalpolitisk karaktär för att trygga sysselsättningen i länet. Jag äralltså övertygad om atl här behövs kraftfulla insatser för att nä resultat avdet slag vi är ute efter. Jagskall inte bli långrandig. Jag kan, som Jag lidigare nämnde, ansluta mig tilldet som redan sagts om satsningen på de mindre och de medelstora förelagen ochföretagareföreningens möjlighet att agera. Det finns myckel alt göra här. Jaghar tagit upp de problemen i motioner, sä vi får möjlighet all återkomma tilldem. Jag ville bara för min egen del stryka under atl läget inte är riktigt såtillfredsställande som man skulle kunna tro, då man tar del avinterpellationssvaret. Behovet av ytterligare åtgärder är utomordentligt stort. Omökad spridning av sysselsättningen i Hen (): Det förefaller som vi alla frän skulle gå upp italarstolen och tala om hur besvärligt läget är. Det finns all anledning tilldetta. I synnerhet en del platser i har det bekymmersamt. Detär några platser i , först och främst och , ochframför allt norra delen av som har det särskilt bekymmersamt. Jagunderstryker gärna vad i Järv.sö har sagt, nämligen attframför allt förtjänar etl bättre öde än det lyckats få. Jagtror inte det räcker med bara de saker föreslagil. Förslaget omökade lånemöjligheter och krediter är riktigt. En ökad satsning på den mindreföretagsamheten är naturligtvis nödvändig. Men i del sammanhanget, herrindustriminister, skulle jag gärna vilja nämna nå- Omökad spridning av sysselsättningen i gonling som hände så senlsom i går. Genom företagareföreningen har vi försökt skapa en grupp av mindresnickerifabriker, som är beredda alt gemensamt leverera till eltmarknadsförande företag. har hos företagareföreningen ansökt om eltindustrigarantilån. Vi tillät oss tillstyrka detla. Jag hoppasindustriministern kommer alt medverka lill alt det går igenom, även om jagförstår att del i viss mån ligger på gränsen till vad företagareföreningenegentligen har befogenhet lill. Dessa fabriker skulle gemensamt försöka skaffafram olika möbler och sedan skulle elt företag inom marknadsföraprodukterna. Det företaget har som sagl begärt industrigarantilänet. Del kanskeligger pä gränsen lill vad företagareföreningen har möjlighet till, men del ärpå sådanl sätt som man bl. a. i försöker medverka till all skapa bällre möjlighelerför de mindre förelagen alt komma ut på marknaden. Det är svårt nu för tidenför en liten fabrik, i vilken bransch det än mä vara, att marknadsföra sinavaror. Delta är en uppgift för företagareföreningen. Det vore mesl önskvärt attvi själva i företagareföreningen haft möjlighet att ge denna hjälp, men det harvi f n. inle. Däremot har vi tillstyrkt det sökta industrigarantilånet. Delär klart att i en kommun som , som redan innan den försämradekonjunkturen inträdde hade problem med sysselsättningen, har dessa problemblivit ännu besvärligare nu bl. a. på grund av rationaliseringen i skogen. Detär främst ungdomen i som vi samtliga från är bekymradeför. Faktum är atl slora ansträngningar har gjorts. Liinsstyrelsen,företagareföreningen och även föreirädare för industridepartementet ocharbetsmarknadsstyrelsen har varil där och sett hur lägetär. Några direkta resultat har tyvärr ändå inle nätts. Iförra veckan var en del av inrikesulskottets representanter uppe och tittade påindustricentrum i och en annan grupp besökte industricentrum iStrömsund. Vi som var i fann all det var en lyckad satsning - det harjag setl med egna ögon - och jag tror att de som var i konstateradedetsamma där. I hade man del besvärligt i början, men tack vare atlindustricentrum fanns startades en del företag, och man fick en del företag attflytta dit. Vid samtal med dessa företagare och även med chefen förindustricentrum däruppe fick jag den bestämda uppfattningen att om man skallbygga elt industricentrum eller elt industrihus, vilket för del är föreslagetmotionsvägen - det har föreslagits lidigare också - skall man göra delomgående.