prot · FY0944 · 1975-12-31 00:00:00 — Del är därför jag funnit anledning att gentemotvänsterpartiet kommunisterna ta fram något av problemaliken i den här frågan.Jag tycker att man på ett alltför lättsinnigt sätt försöker ge sken av att detär en enkel sak att nå detta stora mål, som vi ändå i princip är hell överensom. Närdel gäller hur lång lid detta kan la har ju, i , denarbetslidsdelegalion som tillsatts just lill uppgift alt skaffa fram underlagsom skall ligga till grund för bedömningarna i vilken takt de framlidaarbetstidsförkortningarna skall kunna ske. Tillfru vill jag gärna säga att jag kan hälla med om all enarbetstidsförkortning kan betyda all de som arbetar dellid kommer alt fåmöjlighet alt arbeta med sex limmar . Del är en bra sak i sig.Men, , vi kommer ändå inte ifrån kostnaderna och finansieringenav della som del föreligger ett starkt behov av att bygga ul inleminst personaltätheten inom vissa av de verksamheter som samhället ansvararför. Den kostnaden skall läggas ovanpå vad det kostar all klara enarbetstidsförkortning. Detär ulan tvivel på det sättet, i , all om man skulle föfiavpk:s krav och genomföra arbetstidsförkortningen måsle det leda minskad produktion inom del svenska näringslivet. Del får nämligen pä ingavillkor bli på del sättet all vi köper en arbetstidsförkortning till priset aven försämrad arbetsmifiö, till priset av ett ökat tryck på de anställda. Därförär del så angeläget all vi allvarligt diskuierar de här frågorna och försökergenomföra kraven på elt vettigt och riktigt sätt. Och därför måste det varalöntagarorganisationerna som skall göra de nödvändiga prioriteringarna bland deolika kraven. Tillherr vill jag säga att jag i motion uppmärksammade allfolkpartiet har-vilket jag blev glad för-samma uppfattning som vi när delgäller vem som skall bestämma taklen i arbetstidsför- kortningen och prioriteraolika krav. Folkpariiel säger i sin motion att delta är icke riksdagensangelägenhet. Del är samma uppfattning som deklarerats i utskottets skrivning:I första hand är detta en uppgift för löntagarorganisationerna. Sedan skall mansjälvfallet i samråd med oss politiskt ansvariga se lill all del blirgenomfört. Delär som sagt bra all har den uppfattningen. Jag konstaterar allvänsterpartiet kommunisterna och står eniga pä den andra sidan,nämligen att man inle är beredd all lyssna på och ta hänsyn till vadlöntagarorganisationerna säger. Jagvill ocksä, , deklarera den uppfattningen att om inlelöntagarorganisationerna och arbetsgivarna kan bli överens om prioriteringenoch om i vilken takt arbetstidsförkortningar och andra standardutlag skallske, ja dä är vi frän socialdemoktraliskl håll klart beredda - nu liksomtidigare - alt la till vara lönlagarnas intressen gentemot arbetsgivarna. Jag hoppasalt kan ställa sig pä löntagarorganisationernas sida även i ettsådant sammanhang. Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor i Boriänge (vpk); All dra ul på en debatt kan också vara ell säll all få mänga åhörare ikammaren. Jagvill bara säga till , som i sill inledningsanförande höjdesocialdemokratiska kvinnorna lill skyarna, all jag nu efter hans plädering förstårvarför de är så lysta . Det långsiktiga målet har ju försvunnit i fiärran. Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av fruMarklund, och förklarades den förra proposiiionen vara med övervägande jabesvarad, Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av fruMarklund, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i belänkandet nr 1punklen 2 röstar ja, den det ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Semester-och vissa andra arbetstidsfrågor Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föfiandevoteringsproposilion; Densom vill att kammaren bifaller socialutskottels hemställan i betänkandet nr 1 punkten 4 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrRomanus begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resullal: Propositionergavs pä bifall lill dels utskottels hemställan, dels reservationen nr 4 av fruMarklund,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherr i m. fl., och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punkten 6 rösiar ja, den del ej vill rösiar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 5 av i m.fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resullal; Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 6 av fruMarklund, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 av fruMarklund, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Skydd mot bullerskador i diskotek m.fl. lokaler § 5 Skydd mot bullerskador i diskotek m. fl. Föredrogs socialutskottets betänkande nr 2 medanledning av moiion om skydd mol bullerskador i diskolek m, fl, lokaler, I della betänkande behandlades molionen 1975:37 avherr Böriesson i (c), vari yrkats att i skrivelse tillregeringen skulle anhålla att nu gällande bestämmelser angående bullernivåninom restauranger, diskolek och liknande lokaler kompletterades med skärptaregler, syftande dels till att skydda de personer som vistades inom lokalernafrån skador som åsamkades av alltför hög bullernivå, dels lill attbestämmelserna efterföfides av respektive lokalinnehavare. Utskottet hemställdeatt skulle avslå motionen 1975:37, Hen i (c): Som motionär i del här ärendet vill jag framföra några synpunkter ochuppgifter angående de bullerskador i diskolek, på restauranger och i liknandeoffentliga lokaler som kan befaras uppslå genom den högfiudda musik som i regelförekommer i dessa. Jagbeklagar att utskottet enhälligt avstyrkt mitt förslag om skärpta bestämmelserpä området syftande dels till att skydda de personer som vistas inom dessalokaler mot eventuella hörselskador, dels till att bestämmelserna verkligenefterföfis av lokalinnehavarna. Jag noterar emellertid med lillfredsslällelseatt utskottet medger, an gjorda undersökningar visar all fiud från dansmusikkan ha sådan styrka och frekvens-sammansättning att det medför risk förhörselskador, varför det flnns anledning uppmärksamma riskerna förskadeverkningar hos dem som vistas i respektive lokaler. Utskottethänvisar vidare till den tillsatta utredningen för en allmän översyn avhälsovårdsstadgan, i vars direktiv ingår all behandla dessa spörsmål. Det voreutomordentligt värdefullt om denna utredning Skyddmot bullerskador i diskotek m. fl. allvarligt övervägde enskärpning av gällande bestämmelser. Den ökade information om skadeverkningarnaav buller som socialministern tidigare i samband med en fråga från mig omätgärder mol buller i diskolek m. m. framfört som den viktigaste åtgärden isammanhanget anser jag inle ha den avsedda effekten. Vi vet att det mest ärungdomar i tonåren som anlitar lokaler med oacceptabelt högfiudd musik, ochdessa ungdomar torde inle vara mottagliga för en utvidgad information. Alarmerandetidningsuppgifter hell visar ett skrämmande stort antal hörselskadorhos ungdomar. En undersökning omfattande 7 500 elever i klasserna 7 och 9visade all 750 hade hörselskador av lättare eller svårare art. En nyundersökning av elever i klass 8 antyder mer skrämmande siffror: endast 20 av200 elever har visat sig ha fullgod hörsel. Undersökningarna ärgenomförda inom Bodenområdet. Man utesluter inte att anledningen lillhörselskadorna kan vara den högfiudda musiken i lokaler som dessa ungdomar oftaanlitar. En annan uppgift gäller badmästare i simhallen i . Enligt tidningsbeskedskulle fyra av fem bland dessa lida av hörselskador på grund av buller ochofiud. Motbakgrund av inle minst dessa alarmerande uppgifter om hörselskador blandungdomar och med kännedom om de mycket slora svårigheterna att repareraskadeverkningarna anser jag det vara upprörande all utskottet - som dessutomockså synes dela uppfattningen om risken för hörselskador i diskolek m. m. -ställer sig helt avvisande lill skärpta bestämmelser. Vi vel all antaletdiskotek och danslokaler av olika slag tenderar att kraftigt öka. Del ökarockså riskerna för hörselskador om ingenting görs för an komma lill rätta meddessa olägenheter. Självfallet kan dessutom informationen om bullerskadoreffektiviseras, men del är enligt min mening otillräckligt. Del gäller hellenkelt att genom skärpta föreskrifter beträffande bullernivån i dessa lokalerförebygga i många fall obotliga hörselskador. Jag finner, trots att jag förväntar mig att ulredningen om en allmänöversyn av hälsovårdsstadgan även kommer att ta upp de spörsmål som jag berörti den av mig väckta molionen 37, skäl all yrka bifall lill molionen. i (s); De frågor som berörs i socialutskottets betänkande nr 2 och i motionen37 och som i här har talat om är, vilket framgår avutskollsbetänkandet, under utredning. åvilar dettillsynsmyndigheterna, hälsovårdsnämnderna i kommunerna, yrkesinspektionen ochde kommunala lillsyningsmännen, alt övervaka all de bestämmelser som vi har verkligen efterföfis. Jag är övertygad om alt kommunerna försöker all setill all bestämmelserna efterlevs. Om de inte föfier upp de krav som lagenställer på dem i fråga om tillsynen skulle del vara beklagligt. Motionärenmisstror lydligen den kommunala tillsynsmyndighetens förmåga att sköta sinuppdrag och kräver en skärpning av besiämmel- Jag tror inte attdel behövs någon sådan för dagen, men det fär den sittande utredningen bedöma. Motdenna bakgrund, herr lalman, ber jag att få yrka bifall lill utskottetshemställan. HenBÖRJESSON i (c): Det är inle fråga om misstro, utan del är fråga om all här behövervidtas ätgärder. När man t. ex. läser i tidningarna att en av tio ungdomar blirhörselskadad av popmusik ifrågasätter man om de bestämmelser som gällerverkligen efterlevs. Del har t. o. m. förekommit all popmusiker har hafthörselskydd, men publiken har sanneriigen inle några sädana. Någonting ärskevt i del hela, och därför menar jag all myndigheterna verkligen haranledning alt skärpa sig. Det är angeläget all våra hälsovårdsnämnder ser tillall lagen efterlevs. Kostnaderför medlemskap i m. m. HenJOHNSSON i (s); Som jag anförde inledningsvis är det den kommunala tillsynsmyndighetensom har att söria för efterlevnaden av de lagar som finns på detta område. Omman håller sig till det decibeltal som är angivet som högsta nivå, behöver maninle befara de skadeverkningar som i här pekar pä.Dessutom är ju utredningen i gäng, och av den anledningen behöver man inteheller nu vidta någon åtgärd. HenBÖRJESSON i (c); Det var väldigt bra all i lade till della sista,all utredningen är i gäng. Det visar att det inle är så väl beställt som herrJohnsson ville göra gällande. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskoilelshemställan, dels molionen nr 37 av i , och förklaradesden förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. §6 Föredrogs kullurutskollels belänkande nr 5 med anledning av propositionen1975:1 såvitt gäller anslag för /76 tillinter-nalionellt-kullurellt samarbete jämte motioner. Kostnader för Sverigesmedlemsskap i m. m. Regeringenhade i propositionen 1975:1 bilaga 10 () under punktenI 2 (s. 46162) föreslagit att till Kostnader för medlemskapi m. m. för /76 Kostnaderför medlemskap i m. m. anvisa ell förslagsanslagav . Fråndetta anslag utgick medel för del svenska årsbidraget till . Förinnevarande budgetår hade . upptagits för ändamålet och /76 hade föreslagits elt belopp av , vilketmotsvarade den svenska andelen av ;s budget för är 1976 enligt den avorganisationens generalkonferens antagna bidragsskalan. Vidare beräknades underanslaget för Svenska UNESCO-rådels utrednings- och programverksamhet etlbelopp av . I detta sammanhang hade behandlats motionen1975:1301 av m. ft. (fp, c, m), vari hemställts att riksdagenbeslutade alt såsom del svenska årsbidraget lill för /76anvisa en förslagsanslag av . attriksdagen med bifall till propositionen 1975:1 och med avslag på motionen1975:1301 lill Kostnader för medlemskap i m. m. för budgetåret1975/76 anvisade ett förslagsanslag av . Reservation hade avgivits av (), fruMogård (m) och () som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med anledning av proposiiionen 1975:1 och med bifall till motionen1975:1301 lill Kostnader för medlemskap i m. m. för budgetåret1975/76 anvisade elt förslagsanslag av . Viddenna punkt hade avgivits etl särskilt yttrande av (c). Hen (); Den fråga vi diskuterar har väckt en oerhörd uppmärksamhetvärlden runt, naturligtvis först och främst bland människor som är verksamma ikulturarbetet. 1 har kanske debatten - som vanligt, skulle jag varafrestad att säga - varit mindre intensiv, men den har dock bl. a. tagits uppflera gånger i . Bakgrundenär två resolutioner rörande som antog vid sin 18:egeneralkonferens . Genom upprop och uttalanden i pressen har etlmyckel stort antal framstående vetenskapsmän, författare, pedagoger osv. frånelt stort antal länder, bl. a. , fördömt resolutionerna och förklaratatt de i avvaktan på dessas återtagande inte kommer alt ställa sig tillförfogande för någon verksamhet som äger rum inom ram. Belräffandemånga av dessa personer kan sägas all meningsyttringen har mer symboliskkaraktär, men totalt sett kan deklarationerna allvariigt hota ;sverksamhet, framför allt givetvis i olika . Pädet politiska planet har i åtskilliga av västvärldens parlament starka kravframkommit pä att man under nuvarande förhållanden skall skära ned bidragenlill verksamhet. Sä har exempelvis redan skett i ochFrankrike, som båda minskat sina bidrag till med 10 96. Om man betänkeratt alltid strävar efter att föra en försiktig neutral politik och attFrankrike visat sig mycket lyhört för arabiska stämningar,måste man inse vidden av den internationella irritationen. I ochDanmark har motioner av samma innehåll väckts från både socialistiskt ochborgerligt häll, men de har ännu inle behandlats i parlamenten. Vidaallvarligare är naturligtvis det förhållandel all redanbeslutat att innehålla hela sitt bidrag till i avvaktan på etlåterkallande av innehållet i de berörda resolutionerna. Förenta staternastotala bidrag uppgår nämligen lill 25 96 av hela ;s budget, dvs. av en total UNESCO-budgel pä omkring 80 mifi. Lålmig härefter gå in pä en kritisk analys av resolutionernas innehåll. Den förstaoch ur politisk synpunkt allvarligaste berör tvä frågor. Man hävdar att "ändrat staden historiska karaktär och utseende" och altIsrael inte har rält att företa arkeologiska utgrävningar i staden. Som straffeller sanktion säger resolutionen att de bidrag på somIsrael pä samma sätt som övriga medlemsländer erhåller för genomförandet avvissa uppgifter avseende undervisning, vetenskap och kultur, skall innehållastills rättat sig efter här nämnda krav. Resolutioneninleds med en hänvisning lill några resolutioner som antagits dels i FN:sgeneralförsamling, dels i . Därefter konstaterar man att fleratidigare generalkonferenser i ävensom dess styrelse, antagitresolutioner och beslut av samma innebörd som den nu antagna resolutionen. Mankonstaterar också att styrelsen vid sitt senasie sammanträde sade sig"genom innehållet i generaldirektörens tidigare rapport ha blivitövertygad om alt fortfarande icke rättar sig efter berördaresolutioner". Det sägs även alt illegalt ockuperar . Dessauttalanden är ur flera synpunkter anmärkningsvärda. Resolutionerna ochbesluten i FN berör endast folkrättsliga ställning och har i sigingenting med förevarande problem att göra. Vad som här hänt äran straxefter sexdagarskriget beslöt alt östra i administrativt ochjudicielll hänseende skulle sammanföras med den västra stadsdelen. Om iUNESCO hävdat alt man härigenom definitivt annekterat östra ochdärför inle var skyldig all underkasta sig några internationellt rättsligaregler beträffande sitt uppträdande i , hade del varit rimligt avUNESCO att hänvisa till dessa FN-resolutioner. Sä har emellertid inte skett,ulan har accepterat att dess uppträdande och verksamhet i såvälJerusalem som övriga delar av del ockuperade skall regleras av olikainter- Kostnaderfor medlemskap i m. m. 13 protokoll 1975. Kostnaderför medlemskap i m. m. nationellaöverenskommelser som berör krigssituationer och ockuperat område. Vadsedan frågan om status och påstådda "illegalaockupation" av staden angår, bör man hålla i minnet föfiande fakta. Dendelningsplan för som FN 1947 antog, förutsatte en judisk och enarabisk stat samt en internationalisering av , Detta beslut godtogs avIsrael till alla delar, under det all arabstaterna saml Pale-slinaarabernavägrade godkänna planen och önskade göra hela till en arabisk stal.Arabstaterna angrep därefter den nyblivna israeliska staten. Krigslyckan var dememellertid inle huld. Vad beträffar kom stridslinjen allgå tvärs genom staden. Denna blev ocksä stilleståndsgräns mellan Israel ocharabsidan. Araberna upprättade sedan ingen palestinaarabisk stat, I ställetockuperade och annekterade kung , som styrde i det dåvarandeTransjordanien, såväl hela den arabiska delen av som östra ,å sin sida behöll västra delen av , som ocksä gjordes lilllandets huvudstad. Ur strängt folkrättslig synpunkt kan man hävda all Israelsräll till västra inte är självklar men att rätt lill östraJerusalem, sett ur samma synpunkt, är oändligt mycket mera dubiös. Flyttarvi oss sedan fram lill sexdagarskriget kan man konstatera att Jordanienden anföll sedan israelerna genom FN:s representant i ,den norske generalen , försäkrat all de inle kommer att vidtanågra militära åtgärder mol om delta land respekterade freden. Krigetslutade ju med att trängde fram över ända ned tillJordanfloden, vilken blev den nya slilleslåndslinjen. Delär därför omöjligt att förstå varför ockupation av östra kunna betecknas som olaglig. Sedan blivit anfallet av Jordanienvar del väl naturligt att man gick lill motoffensiv. Alt denna ledde till enockupation av var en oundgänglig föfid av krigels utgång. Normallfinns del ingen annan väg att upphäva en sådan ockupation än att genomförhandlingar och därefter föfiande fred gemensamt fastställa villkoren för enframtida fredlig samlevnad, däribland upphörandet av ockupation av f d.fientligt territorium. Historien kan knappast visa något exempel på att ensegrande stat dragit sig lillbaka utan all i samband därmed ha utverkat fred.Man kan sålunda icke här tala om en olaglig ockupation utan endasl om enarabisk vägran att genom fredsförhandlingar skapa grundval för all hävaockupationen. Vadsedan de två anmärkningarna mot angår, nämligen att man skulle vara ifärd med att förändra staden historiska utseende och all manolagligt företog arkeologiska utgrävningar i staden, kan följande sägas. Ienlighet med 1954 rörande bevarande av kultur-minnesmärken o.d. i händelse av krig tillsattes redan i samband med sexdagarskriget en expertsom hade lill uppgift all övervaka förhållandena i det ockuperade Jordanien.Del var en holländsk professor . Han skrev flera rapporterom situationen. Sedermera beslöt alt ha en egen representant närvarandei det ockuperade för att övervaka samma frågor. Del har varit förslen italienare och sedan en belgisk professor. Samtliga dessa har i samtligasina rapporter konstaterat alt inle i något avseende sätter Jerusalemshistoriska karaktär i fara. Denna ståndpunkt har ocksä bekräftats av den justavgångne generaldirektören i , fransmannen , som i en artikel ihöstas i Le Monde intygade samma sak till stor irritation för vissa länders representanterunder den pågående . Som ett exempel på denmärkliga agitation som här pågått kan jag nämna kritiken mol för attgenom grävande av tunnlar underminera grunden på vilken de två berömdamoskéerna Omarmoskén och står. I verkligheten - vilket ocksåintygats av berörda experter - byggdes de ifrågavarande tre tunnlarna redan förflera lusen år sedan. Del enda israelerna har gjort är all rensa tunnlarna sombl. a. har använts som septiska tankar och således inle varit särskilt sanitärtacceptabla. Därefter har i samråd med arabiska experter i området muratigen tunnlarna för all förhindra vafie inträngande däri av obehöriga. Vaddet arkeologiska arbetet över huvud taget beträffar så är det fel alt, som oftaskett, åberopa Haagkonvenlionen 1954 som stöd för kritik. Denna konventioninnehåller i realiteten inget förbud mot arkeologiska utgrävningar. Deldiskuterades visserligen under förberedelserna för , men mankom överens om att det inte var lämpligt att införa sädana bestämmelser. Attkonventionen inte innehåller något förbud mot utgrävningar har f ö. bekräftatsav UNESCÖ:s juridiske expert, en egyptier, som sålunda knappast kan antas varapartiskt inställd lill förmän för den israeliska sidan. Inte heller på dennapunkt finns det sålunda något fog för anklagelserna. Nukan man naturligtvis i och för sig sälta i fråga lämpligheten av alt israelernagör utgrävningar i etl område som inle är israeliskt territorium, men varsfolkrättsliga karaktär å andra sidan kan diskuteras i enlighet med vad jag nysssagt. Frän saklig synpunkt är naturligtvis del av alla experter omvittnadeförhållandel, att dessa utgrävningar pä intet sätt skadar historiskakaraktär, härvid av central vikt. Dessa utgrävningar är dessutom i väsentligaavseenden en fortsättning på de utgrävningar som under brittisk ledning pågåttunder mänga år, framför allt före sexdagarskriget. sedan historiskt på frågan om hur man från israelisk synpunkt kan motiveradessa utgrävningar, sä bör man komma ihåg att i stil-lesländsavtalel medJordanien 1949 uifäsle sig att låta judarna ha tillgäng lill sinaheliga platser, bl. a. och den judiska kyrkogärden pä Ofiebergel. Irealiteten har israelerna under alla dessa är, fram tillsexdagarskriget , inle haft någon möjlighet alt besöka dessa områden, änmindre alt bedriva arkeologiska forskningar rörande det egna folkels tidigarehistoria. Därför är det kanske inle sä underligt att man i dagens läge frågarsig; Vad kommer förutsättningarna Kostnaderför medlemskap i m. m. Kostnaderför medlemskap i m. m. att bli försådana forskningar? Allt beror ju på slalsrättsliga tillhörigheteller åtminstone på innehållet i den fred som man hoppas sä småningom skallkomma. Mankanske ocksä i delta sammanhang kan tillägga att just vad beträffar den judiskakyrkogården på Ofiebergel var del inte nog med att israelerna hindrades attbesöka della område, del vandaliserades dessutom av den jordanska regimen. Dentillät för det första byggandet av elt storhotell, som delvis gick överkyrkogärden, och för det andra att jordanska armén hämtade gravstenar frånkyrkogården för alt använda vid byggandet av latriner för militären. Man kanockså noiera all samtliga synagogor, som uppgick till åtskilliga tiotal inomdet judiska kvarteret i gamla , förstördes dåjordanierna behärskade gamla . Mot dessa vandaliseringar har UNESCOinle framfört några klagomål eller skickat dit några experter.