prot · FY0964 · 1975-12-31 00:00:00 — Graden av hänsynslagande lill uppgörelsensinkomstskallesänkning är givetvis beroende av ulgångsbuden. För dagenförefaller det rimligt att påstå alt personalkostnadsökningen pä den kommunalasidan blir några procent högre än de siffror som man räknade med iförhandlingarna om skattestopps-överenskommelsen och, för att återigen lalandstingsskatterna som exempel, varie procent betyder ungefär 10 skatteören. Skulledet emellertid vara sä att den nominella löneökningen begränsades i sammautsträckning som arbetsgivaravgifterna fördyrar kostnaden för arbetskraften, säförlorar kommunerna pä minskal skatteunderlag hos sina skattebetalare långl merän de vinner pä lägre ökningstakt i personalkostnaderna. Del här är egentligenganska självklart. Del skulle i själva verket gä jämnt ul endasl i kommuner därmer än av den arbetande befolkningen är kommunalanställd. Och dä återstårändå alt betala de nya arbetsgivaravgifterna. Uppgörelsenefter modellen I och IIhar alltså ur kommunernas synpunkttre effekter: den ökar kommunernas lönekostnader genom ökade löneskatter, denminskar- om den fungerar fullt ut i praktiken - kommunernaslönekoslnadsökningar med kanske ungefär sanima belopp och den minskarkommunernas skatteunderlag långt mer än så. Enfiärde effekt har ibland nämnts: Hagaöverenskommelserna skulle leda till enlugnare prisutveckling, vilket ocksä skulle komma kommunerna lill godo. Del ärdärför av intresse alt nägol lilla på dessa överenskommelsers effekter påpriserna, och då framför allt effeklerna av II. Förraårets skulle enligt ett ullryck som fälldes vid dess tillkomst"vara ell spjärntag mol inflationen". Prisstegringarna blev 12 96eller 14 96, beroende på hur man räknar. kommer inte heller alt ha nägon bromsande effeki pä inflationen. Denlugnare utveckling som en långsammare nominell löneökning skulle kunna medföra motverkasnämligen fullt ul av de olika skatternas och avgifternas direktaprisslegringseffekler. Punktskatter och energiskatter slår direkt pä priserna.Den höjda löneskatten skulle kunna länkas leda till lägre investering ellersänkt sysselsättning men kommer naturligtvis i alll väsentligt att slå igenompå priserna. De ökningar av priserna som punktskatter och arbelsgivaravgiftersom ingår i Hagaöverenskommelsen kan antas ge anledning till motsvarar ungefär4 96 av den totala konsumtionen. Det är alltså ungefär den procentsats som vilägger i bollen pä inflationen . Egentligenär också detta ganska självklart. Del går inle att lyfta sig själv i håret.Haga I liksom II leder till ökade totala statsinkomster. Extrabidrag till kommuner och landstingskommuner Extra bidrag UU kommuner och landstingskommuner och någonstans måstepengarna tas. Del finns, som sade , bara en källa atthämta ur, nämligen de svenska skattebetalarna. är frånkommunernas synpunkt en mekanism för att föra skattepengar förbi kommunerna ochlill statskassan. Allaär vi överens om del utomordentligt angelägna i all kommunalskatterna kanligga kvar oförändrade 1976 och 1977. Det är också enligt min meningfullständigt klart all förutsätlningarna för skalte-stoppsöverenskommelsenförändrats i grunden redan för är 1976. Del är vidare alldeles klart att en nydiskussion inle är tillräcklig. Nya förhandlingar måste kommatill stånd , sedan överenskommelsen ändrat förutsättningarna och näravtalsförhandlingarnas resultat är kända, för att vi skall kunna undvika en vågav kommunalskattehöjningar . HenÅSLING (c); Tillät migatt kort kommentera herr inlägg. Jagskulle först av allt vifia påminna kammaren om att moderata samlingspartietvar det första oppositionsparti som tillsammans med socialdemokratin biträddefinansministerns uppgörelse med kommunförbun-den som är daterad den 4 februari.Det var representanter i kommunförbunden som framförallt hävdadeuppfattningen att en otillräcklig kompensaiion givits kommunerna från statenssida. a. framfördes dä kravet på ökade resurser lill barndaghem och tillannan barnomsorg. Regeringens,dvs. finansministerns, attityd i denna fråga var emellertid benhård.Centerpartiets representanter i kommunförbundens styrelser markeradeförhandlingsatmosfären genom deklarationen att de ej ville motsätta sig enuppgörelse. En absolut förutsättning för alt uppgörelsen över huvud tagetskulle vara möjlig var, som vi från ser det, givetvis överenskommelsenspunkt 7 om en förnyad prövning av den kommunala ekonomins ulveckling . Beträffande den lotalekonomiska avvägningen avuppgörelsen torde del vara för tidigt att pä det sätt som herr härhar gjort dra några bestämda slutsatser. Del torde fä ankomma pä framliden altgöra den lotalekonomiska utvärderingen av denna uppgörelse, vars tillkomst detförvisso kan riktas en hel del anmärkningar emot. Jag vill gärna säga att jag inte hade för avsikt all begära ordet . Men jag måste uttala min förvåning när herr i ell långlanförande kommer med påståenden som han inle på någol sätt kan leda i bevis.Lät mig bara säga all vi som tagit ansvaret för all verkligen åstadkomma enmöjlighet till en tvåårig avtalsuppgörelse har känt lillfredsslällelse över attvi på detta sätt bidragit till att vårt land kunnai undgå ett mycketbesvärligare läge. Moderata samlingspartiet, som behagade hoppa av sedan dethade varit med under en läng tid av de förhandlingarsom föregick överenskommelsen, kan sannerligen inle tillgodoräkna sig nägon delav det politiska ansvarskännandel för att vårt lands ekonomi skulle nå den gradav stabilitet som en tvåårig avtalsuppgörelse kommer att innebära, Det gårmyckel väl an att, på det sätt som herr gjort här och försökt göra itidningsartiklar etc, påslå alt det kostar så och så myckel - när han fakiiskihell bortser frän den effekt som skulle ha uppställ om uppgörelse inte hadekunnat träffas. Delfinns inget underlag för de påståenden som herr gjort i . Jag konstaterar i all korthet: Vi skäms inte för att vi har lagit ansvareti då moderata samlingspartiet hoppat av. Extrabidrag till kommuner och landstingskommuner Hen AF (): biträdde skallestoppsöverenskonimelsen -del har rätt i - men endasl under den uttryckliga förutsättningen att stateninte som överenskommelsen omfattade skulle pålägga kommunernaytterligare avgifter, t. ex. arbelsgivaravgifter. Den förnyade prövningen 1976innebär en möjlighet för kommunerna att få tillrättaläggande av de förändringari förutsättningarna som Hagaöverenskommelsen skapat, men överläggningar iböfian av 1976 kan endasl avse kommunernas ekonomi 1977. Sedanvill jag bara, som svar till , säga att jag inte skall ta upp tidmed all försöka leda i bevis vad jag sade i mitt förra inlägg beträffandeöverenskommelsens effeki pä kommunernas ekonomi. Del är inte sä mycket en frågaom argumentation som om matematik, strängt taget, och klockan är mycket. Jagvill bara få säga; Att överenskommelsen har de effekter för kommunerna som jagframhöll, även om avtalsuppgörelsen skulle bli sådan att ett hänsynstagande ienlighet med överenskommelsens lillskyndare skulle bli av, är elt alldelesotvivelaktigt faktum. Kommunernas förluster i så fall på grund av minskatskatteunderlag översliger högst väsentligt vad minskningen av personalkostnaderför de kommunalanställda kan uppgå till. Det krävs, som jag sade i milttidigare inlägg, all en bra bil över 25 96 av i kommunen bosatta är anställda ikommunens fiänst .för att det skall kunna bli, matematiskt sett, annorlunda. HenÅSLING (c): Jag nödgas dess värre, herr , konstalera att del förbehålllill uppgörelsen från moderata samlingspartiets sida som herr talarom inte syns i det dokument som upprättades mellan kommunförbunden ochfinansministern. Den enda form av förbehåll som där finns är relaterad lill enmeningsyttring från herrar och , . Extrabidrag kommuner och landstingskommuner Hen (): Visserligen är jag inte nu kommunalt verksam, herr , men jaghar mänga års erfarenhet och vel att man i budgeten många gångersätter upp etl hell obekant belopp när det gäller lönekostnader därför alt maninle vet vad de kommer all bli. Del är myckel intressant att höra all herr afUgglas lydligen myckel hellre hade velal ha betydligt högre lönekostnader -därför all kommunerna därmed skulle få in ökade skatter från i kommunernabosatta. Del är ganska iniressani att erfara att moderata samlingspartiet dåstruntar hell och hållet i effekten av den inflation som skulle ha bliviiföfiden om man hade fått ut nominellt väsentligt högre löner. Undersädanaförhållanden tror jag all både kommunerna och landet i dess helhet hade fåttelt betydligt sämre utfall än vad som blivit fallet genom Il-överenskommelsen. Hen AF (): Som jag sade i min förra replik har jag ingen önskan alt förlängadebatten. Jag skulle kanske inte heller behöva göra del, om del inle var så attherr fortfarande inle riktigt vill förstå det matematiska samband somjag talar om. Jag skall därför illustrera del med ell sifferexempel. Omen kommun har 10 000 skattebetalare med en genomsnittlig inkomst pä 40 000kr., har kommunen ell skalleunderlag på ungefär 400 mifi. Om dessaskattebetalare får en löneökning pä 15 96 i stället för på grund av med 3 96 lagit hänsyn lill en politisk överenskommelse involverande enskattesänkning, skulle del innebära att den totala lönesumman för kommunenssamtliga innevånare skulle öka med 60 milj. kr. i stället för med 72 mifi. kr.Vid en kommunalskatt pä . är kommunens inkomstbortfall pä grund av dennaeffekt ungefär 3 mifi. Ungefär2 500 personer med en genomsnittlig lön av . och med sammalöneutveckling måsle vara verksamma i kommunens fiänsl för att skillnaden skalluppgå till samma belopp, sell från kommunens synpunkt. Kommunen skall alltså ilönekostnader spara 3 milj. kr. Del är enkel matematik. Jagvet inte om vill förneka all den partipolitiska överenskommelsesom vi kallar II har den effeki på kommunernas ekonomi som jag harpekat på. Jag har inte uppfattat hans inlägg så. Jag har, herr lalman, dä inteheller någon anledning all kommentera hans påpekande om huruvidaförutsättningarna var inskrivna i överenskommelsen eller inte. HenLÖFGREN (fp): Lål mig bara kort konstalera att det tydligen går myckel bra för herraf att göra elt räkneexempel pä della säll med vissa siffror, som han kan ansevara säkert grundade. Han bortser dock hell från effekten av en sådanuppgörelse som II innebär. Han blandar ihop nettoeffekter medbruttoeffekter lill föfid av löneökningar och kostnader som man fär bära iannal sammanhang. Delta är inle lidpunkten att i detafi dissekera denna fråga,och dessa förhållanden är sä kända inte bara för löntagarorganisationerna ulanockså för arbetsgivarorganisationerna att vi inle behöver ta upp en diskussionvid denna sena timme om den saken. Ochglöm inle: del har blivit möjligl all få en tvåårsuppgörelse. Vad delta kanbetyda i form av arbetsfred och lugna förhållanden skall ocksätillmätas en väsentlig betydelse för landets effektivitet på del ekonomiskaområdet. Extrabidrag till kommuner och landstingskommuner Överläggningenvar härmed slutad. Ulskollels hemställan bifölls. Nr 16 angående verkställd granskning av riksbankensförvaltning är 1974 jämte förslag om disposition av vinst Kammaren biföll vadutskollet i dessa punkler hemställt. §5 Föredrogs och lades lill handlingarna belänkande Nr 18 med anledning av revisorersverksamhetsberättelse för är 1974 §6 Föredrogs Skaiteutskollels betänkande Nr 17 med anledning av proposiiionen 1975:54 omprisufiämning pä vissa varor som innehåller socker, m. m. jämte moiion Nr 13 med anledning av propositionen 1975:35 omändringar i lagstiftningen om utlämning för brott, m. m. Nr 14med anledning av proposiiionen 1975:1 såvitt gäller anslag till bostadsdomstolenm. Nr 9 med anledning av proposiiionen 1975:34 omkontroll av fabrikssleriliserade engångsartiklar för hälso- och sjukvården Extrabidrag till kommuner och landstingskommuner Nr 11 med anledning av proposiiionen 1975:60 omfortsall garanti lill Aktiebolaget Nr 17 med anledning av propositionen 1975:1 i vad avserkostnader för vissa nämnder m. m. och proposilion 1975:41 om inrättande av handelsprocedurrådelm. m. jämte motion Nr 20 med anledning av proposiiionen 1975:85 angåendeutgifter på lill-läggsstat lill riksstaten för /75 såvittgäller kommundepartemenlets verksamhetsområde Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. På förslag av herr talmannen beslöt kammaren alluppskjuta behandlingen av del på föredragningslistan återstående ärendet tillmorgondagens sammanträde. §7 Herr talmannen meddelade att pä fördragningslistan för morgondagenssammanträde skulle socialutskottets betänkande nr II, inrikesutskoltetsbetänkande nr 7 och trafikulskoltels belänkande nr 4 i nu angiven ordninguppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden saml försvarsutskottetsbelänkande nr 13 sättas sist. §8 Kammaren åtskildes .