prot · FZ0921 · 1975-12-31 00:00:00 — Man räknar med atl del ärmer än 100 000 anställda som arbetar i utlandsägda företag. När de avgörandebesluten fattas exempelvis i , är det lönsamhetskalkylerna som betyder mer idirektionsrummen än utkomstmöjligheterna för något tusental svenska arbetare. Jagtycker också del skulle kännas otillfredsställande för regeringen all se hurett multinationellt förelag utnyttjar olika fördelar - del är som har utbetalats i bidrag till - men drar sigundan när lönsamheten inte blir den beräknade. Del behövs något av envanhävdslag på detta område, herr arbetsmarknadsminister! Frågangäller vad som skall ske och vad man kan göra mot de multinationellaföretagen. Det löfte som statsrådet ger här - atl man skall överväga ensärskild lagstiftning som tar sikte på kontroll av utländsk etablering -sammanfaller med vad vi kommunisterna vid fiera tillfällenhar krävt, och vi får väl hoppas alt det blir resultat i den riktningen. Rubriken över en ledare itidningen lyder: "Mr Omåtgärder för att trygga syssel.uitt-nlngen 1 , m. m. Tomsen i rycker i entråd." Det är nog dags atl minska de multinationella kapitalisternasmöjligheter att rycka i trådar som gör tusentals svenskar arbetslösa. Jag vill försl framhålla att läget i för dagen - om manjämför med situationen i landei i övrigi - inte är otillfredsställande. Jagvågar påstå atl de lokaliseringspolitiska insatser som gjorts i hargett ett gott resultat. Det tror Jag både kommunalmän och riksdagsmän därifrånmåste hålla med mig om. Mendet är klart att skulle denna nedläggning av inträffa, blirsituationen oerhört besvärlig i , och då måsle vi naturligtvis aktivtbedriva ytterligare lokaliseringspolitik. Vi har för övrigi inle upphört meddet. Det händer mycket ofta att får lokaliseringsstöd. Tillden fråga om utländska företags driftnedläggningar som vill jag säga att redan den omständigheten att regeringen hartillsatt en utredning visar atl vi anser alt delta är ett allvarligt problem.Vi utgår ifrån att de förslag som vi får skall kunna leda framtill en lagsliftning som i viss mån löser problemet. Menredan av benämningen multinationella företag framgår att del är rätt osannoliktatt man enbart med nationell lagstiftning kan åstadkomma en tillfredsställandeordning. Därför har vi som bekant i internationella organisationer frenetisktarbetat för att komma till rätta med de multinationella företagen och deproblem som inte bara ulan också många andra länder råkar ut för. Vihar i och nedlagt ett mycket energiskt arbete för attfå lill slånd internationella överenskommelser på detta område. Delär alltså både nationell lagsliftning och internationella överenskommelser somär lösningen på det här problemet. HenBERNDTSON (vpk): Men nog är situationen särskilt svår i , som ännu harsviierna kvar efter textilkrisen. Skulle det handla om all ett tusentalindusiriarbetstillfällen skulle försvinna, är det väl alldeles uppenbart attdet skapas ytterligare stora svårigheter. Jagär också medvelen om atl del är svårare alt komma åt de multinationellaföretagen, och det är därför som vi har aktualiserat en skärpt lagstiftning. Låtmig, herr lalman, illustrera hur olika man ser på dessa frågor genom citat urett par tidningsinlervjuer. "Demultinationella företagen är betydelsefulla för tryggheten", hävdade endirektör i en avskedsinlervju när han lämnade chefskapetför . Enav de anställda vid företaget sade i en intervju: "Jag ärförbannad på därför att det multinationella företaget struntar i oss nu närNorrköpingsfabriken inte längre går med vinst." Detär klart att direktörens uttalande låter bättre, men jag tror atl jobbarensstämmer bättre med verkligheten. Direktörenkände f ö. också vemod vid uppbrottet: "Jag kommer att sakna golfklubben,där Jag varit medlem , och arbetet i ", sade han. Förde anställda och deras familjer står i förgrunden ett annat problem, som Jagtror väl illustrerar situationen i : "Här i stan finns Ju ingaandra Jobb för oss", sade den intervjuade arbetaren. Jag tycker att kommentarerär överflödiga. Jag har Ju ingalunda förnekat atl del kan bli myckel stora problem iNorrköping, därest nu läggs ned. Del är ingen diskussion om den saken.Vi är beredda atl i så fall vidla alla lokaliseringspolitiska åtgärder för attskapa nya sysselsättningar. Belräffandede multinationella förelagen som vi har i , så vill jag inte bli av meddem, men jag vill alt vi skall kunna behärska dem. Ingen önskar, hoppas Jag,all de skall ge sig i väg härifrån, utan de skall finnas i och bedrivaproduktion, och vi skall få ett ökat infiytande i dem. Det är ju det somlagstiftningen syftar lill och som vi strävar efter. Överläggningenvar härmed slutad. §8 Om införande av obligatorisk arbetsförmedling Herr arbetsmarknadsminislern erhöll ordetför att besvara (vpk) anmälda fråga, 1975/76:80,och anförde: har frågat om jag vill medverka lill införande avobligatorisk arbetsförmedling för att därigenom förhindra atl kvalificeradearbetssökande förbigås vid rekrytering av arbetskraft. Ilikhet med ogillar Jag sådan rekryteringspolitik som diskriminerarvissa arbetssökande. Tillskillnad från anser Jag dock inle atl obligatoriskarbetsförmedling är ell lämpligt sätl att angripa problemet. har vidfiera tillfällen intagit samma ståndpunkt. Enbättre väg alt komma till rätta med problemet är enligt min mening att gelöntagarna ett ökat infiytande över företagens personalpolitik. Förslag meddetta syfte kommer att föreläggas på grundval avarbetsrättskommitténs förslag. Jagvill också nämna all regeringen f n. prövar ell av arbetsmarknadsstyrelsenövedämnat förslag om obligatorisk anmälan av lediga platser. 2Riksdagens protokod 1975/76:21-23 (vpk): Jag ber alt få tacka arbetsmarknadsministern för svarei på min fråga. Nalurligivisär också Jag för alt löntagarna skall ha ett större infiytande överpersonalpolitiken, liksom Jag menar att de skall ha ett större inflytande överhuvud taget över sina arbetsförhållanden och över förelagens skötsel. Likasånoterar Jag såsom positivt det som arbetsmarknadsministern säger i den sislameningen, att det skall komma förslag om obligatorisk anmälan av ledigaplatser. Jagkänner till de här strävandena, och jag vet att diskussioner pågår om dessasaker. Men det som jag har motiverat min fråga med - del som har hänt iGällivare vid konfeklionsföretaget - är ju sådant som går stick i stävmed dessa strävanden. Detta är alltså skälet till atl jag återigen har velalaktualisera den fråga som vi från vpk-gruppen ställt i flera sammanhang och somgäller obligatorisk arbetsförmedling. Jaghar således hänvisat till företaget i . Där genomfördes ivåras en strejk. Företagsledningen accepterade inle de strejkandes krav utanavskedade de 25 sömmerskor som inte villkorslöst ville åiergå i arbete. Deflesta av dessa 25 anmälde sig till arbetsförmedlingen som arbetssökande, mende har ännu inte fått jobb, annat än i några fall tillfälliga anställningar. Nuhar Brasons börjat la in ny arbetskraft. har fem nyanställningargjorts. Brasons har 20 anställda, och det skall ses mot de planerade 55 somfanns med i bilden när också staten gick in med bidrag till etableringen. Treav de lidigare anställda som dellog i strejken har fått ny anställning. Deövriga har mötts med kalla handen, trots att många av dem kan uppvisa bådeyrkeserfarenhet och ulbildning inom företaget. Nuutbildar AMS sömmerskor på Brasons begäran. Tio kursdeltagare får därvid enliknande utbildning som de omkring 20 arbetslösa sömmerskorna fått lidigare -också med AMS-bidrag. En del av dem går f ö. i kurser på AMU-cenier föralt lära sig nya yrken - också med AMS-stöd förstås. Dellaär synnerligen iögonenfallande. Ingen som har följt dessa turer kan undgå attställa sig frågan: Är de sömmerskor som deltog i svartlistade?Man frågar sig också hur AMS kan tillåtas att spela rollen som utbildare av nyarbetskraft, när företaget har kvalificerad arbetskraft atl tillgå på orten. Detinträffade tycker jag aktualiserar frågan om att anmälan om lediga platserskall vara obligatorisk. För min del har jag också svårt att se att enobligatorisk arbetsförmedling på något sätt skulle stå i strid med kravet attarbetarna skall ha infiytande också på personalpolitiken. Får jag bara göra en liten nyansering av . Man fick av den intrycket alt det våren reguljär strejk som förekom vid denaktuella firman, alltså en strejk som var uppbackad av facket. Så var ingalundafallet. Del var en strejk som facket tog avstånd från. Men den saken behöver juinte påverka själva sakfrågan. Delförhåller sig faktiskt så all all personalrekrylering till det aktuella förelagetsker genom arbetsförmedlingen i samråd med facket. Om någon av dem som deltog iden vilda strejken inte får anställning vid företaget, så finns det möjligheterför vederbörande alt få sin situation prövad. Vi har som bekant antagit en lagom anställningstrygghet, och i den lagen föreskrivs företräde för dem somtidigare har arbetat vid förelaget. Mendet är som sagt inle arbetsförmedlingens uppgift alt se lill del, utan del ärfackels. Och min rekommendation är, att de som anser sig svartlistade - som fruMarklund uttryckte det - men som egentligen borde få anställning vid företagetbör aktualisera frågan genom facket. Då får man pröva om den lag vi har omanställningstrygghet ger dem rätt lill åleranställning. (vpk): De sömmerskordet här gäller är inle de enda arbetare som har funnildet nödvändigt atl tillgripa strejk-vapnet i sin kamp för bälire löner ocharbetsförhållanden. Därför tycker Jag inte atl formerna för strejken i och försig har någon relevans när vi diskuierar hur de lidigare anställda nubehandlas. Och ett faktum ärju ändå att Brasons nu kringgår arbetsförmedlingengenom att på AMS-kurser utbilda nya sömmerskor i slällel för alt ge arbete åtdem som finns anmälda på arbetsförmedlingen. Jagnoterar arbetsmarknadsministerns råd om hur sömmerskorna skall bete sig. Jag ärsäker på atl de också kommer atl använda sig av de möjligheter som här stårlill buds och att de kommer atl slåss för sin rätt all få arbete. För mig som gammal fackföreningsman har formerna för strejken väldigtslor betydelse. Jag kan aldrig försvara en strejk som inte sanktioneras av millfack. Men all personal som anställs vid här ifrågavarande förelag tas som saglgenom arbetsförmedlingen i samråd med facket. Det är ell faktum som man inlekan komma förbi. Så har skett, och så kommer också att ske. Överläggningenvar härmed slutad. § 9 Om televerketstelefonkö Herrkommunikationsministern erhöll ordet för alt besvara herr (fp) anmälda fråga, 1975/76:85, och anförde: 0/77televeikets telefonkö i har frågatmig vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av televerkels försämradeservice inom 07-området genom alt möjligheten all beställa telefonköbortfallit. Enligtde uppgifter som lämnas i resp. katalogdelar utför bl. a. förmedlingav samtal till upptaget nummer, telefonkö, inom Slockholm, 08-områdel, samtGöteborg, 031-området. Denna service kan lämnas tack vare alt verkei där harmycket stora telefonstationer, som från början kunnal utrustas så att de bl. a.möjliggör automatisk köordning. Isamtliga områden finns möjlighelen för abonnent som så önskar all beställasamtal som expedieras av telefonist, varigenom abonnenten automatiskt bliruppringd om samtalet kan effektueras. I myckel brådskande fall kan abonnentenkombinera sin beställning med att begära påskyndande av samlal. Enligt verkelsuppfattning har dessa alternativ av kunderna ansetts helt tillfredsställande. Undersenare år har verket på försök tillhandahållit abonnenterna inom 07-området enexlra service som innebär att telefonist efter beställning manuellt köordnarsamlal till visst nummer. system innebär alltså inte telefonköservice avsamma slag som i och . Den tekniska utrustning som finns påstationer ulanför dessa områden har dock visat sig inte medge ett reguljärtsyslem med köordning. har därför tvingats avbryta dennaförsöksverksamhet. Abonnenternai 07-områdel har självfallet samma möjligheter som abonnenter i andra områdenatt beställa telefonislexpedierade samlal. I nödsituationer står ävenSOS-tJänsten via nummer 90 000 lill buds. Detingår i utvecklingsprogram alt ta fram nya högt automatiseradestationsutrustningar som efter hand kan ersätta de äldre stationerna i mängaområden. De nya stationerna avses bl. a. kunna erbjuda s. k. automatiskåteruppringning, vilket ger abonnenten en service liknande den som vissaabonnentväxlar ger redan nu inom förelag, institutioner m. m. Hen i (fp): Herr talman! Först tackar Jag statsrådet för svaret. Telefonkön har ihuvudsak använts för att nå läkare och andra som erbjuder sjukvårdstjänster avolika slag. Jag tror alt del i ell storstadsområde finns behov av dennaservice. I får vi nu olika grad av service inom olika delar avsamma region. Till skillnad från kommunikationsministern anser jag allteleverket har utlovat denna tjänst. Den del av telefonkatalogen där 07-omrädeltas upp heter Slock-holmsdelen. I den står det under rubriken altdenna "utför förmedling av samtal tillupptaget nummer inom ". vad jag förslår kan"Slockholm" icke avse , då 08-området också omfattarett stort antal andra kommuner och delar av andra kommuner här i länet. "Slockholm" bör då avse del område som finns upptaget i katalogen,som heter Stockholmsdelen. Jag uppfattar det så att har uilovatdenna tjänsi. Jaglycker inte att ett statligt verk, , bör bedöma om man skall upphöramed en viss service uteslutande från sina egna utgångspunkter, t. ex. om delav tekniska skäl, med hänsyn lill personaltillgång osv. En sådanhär fråga måste också ses mot bakgrund av vilka behov människorna i regionenhar. Atl självt anser alternativen lillfredsslällande lycker jaginte vara ett tillräckligt skäl; innan man vidtar en sådan här åigärd måste mandiskutera med berörda parter, och någon informaiion har inle gått ut. Jag ärrädd att det finns risk alt handlande här försätter oss i enprejudikatsiluation, så alt en myndighet kan dra in en service uteslutandeefter sin egen bedömning utan atl se till de större sammanhangen. Jaglycker inle om att man har tagit bort denna service. Jag vill fråga omstatsrådet anser det riktigt all man lämnar olika grad av service i olika delarav samma region. Anser statsrådet det vidare riktigt alt kanbesluta om en sådan här, som Jag ser det, viktig förändring ulan alt egenlligenta hänsyn lill sina kunder ulan bara till sin egen organisation? måsleju som alla andra serviceorgan i samhället gesmöjlighet atl av och lill göra prov med förbättrad service. Den verksamhet somvi diskuterar är ett försök alt kontinuerligt förbättra servicen förteleabonnenterna. I det aktuella fallel har man, som jag sade i mill svar,funnil att den tekniska utrustning som finns tillgänglig inte gör delmöjligl att fortsätta denna försöksverksamhet. Men har man fåtl denerfarenhet som försöket har givit. I sisla stycket i mitt svar konstaterar jagockså alt utvecklingsprogram syftar till all ta fram nya myckethögt automatiserade slalionsulruslningar som skall ersätta de äldrestationerna. Medall respekt för atl vi skulle önska att varje ny förbättrad service skulle blibestående får vi nog ändå, i , vara lacksamma för attteleverket gör dessa försök som i sinom tid regelmässigt leder fram lill attservicen förbättras över huvud tagel och för alla abonnenter. Tanken bakomserviceverksamheten måste alllid vara att man skall kunna pröva nya ochförbättrade former för servicen. Det är del som del gäller i detta fall. HenSTRÖMBERG i (fp): Jag instämmer i vad statsrådet säger, atl det måste vara rimligt allell verk eller ett förelag har rätt att på olika sätl pröva sig fram till enförbättrad service. Jag noterar med tillfredsställelse den sista delen avstatsrådets svar, som pekar fram mot en posiliv lösning på delta område. Jagtycker bara från mina utgångspunkter - det kanske finns många människor i denhär regionen som lycker likadant som jag. Jag har i varje fall blivit uppringdav flera stycken - atl den åigärd som har vidtagits är ett försök med sämreservice. Det är detta som jag inte vill accepiera. Omåtgärder för atl föl-hindra kringgå -ende av markvillkorel för slalliglbostadslån Ävenom man har räll att pröva olika ting måste man i förväg noga undersökakonsekvenserna. Här kan det röra sig om sjukdom osv., och då borde man först havisat alt det inle blir några komplikationer för de människor som berörs. Ochdet är trots allt fiera hundratusen människor som kan beröras - någon gångkanske i en mycket kritisk situation i familjen. Till del senaste vill jag bara upprepa vad som sägs i mitt svar. Delkan väl ändå inle vara fråga om nödsituationer som gäller sjukdom och liknande,för i sådana fall talar både kalaloger och all informaiion i övrigtsedan länge om atl vi har SOS-ljänsten via numret 90 000. Jag hoppas verkligenatt den informationen har nått ut till alla - om det skulle vara ett så specielltfall som i har ställt frågan utifrån. Överläggningenvar härmed slutad. §10 Omåtgärder för att förhindra kringgående av markvillkoret för statligtbostadslån Herr bosladsminisiern erhöll ordet för attbesvara i (s) anmälda fråga,1975/76:86, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd vidtaålgärder som syftar till alt förhindra att markvillkoret kringgås. k. markvillkoret som förutsättning för statligt bostadslån gäller sedan den1 . Under den förhållandevis korta tid som villkoret gällt harendast en begränsad erfarenhet av dess tillämpning kunnat erhållas.Tillämpningen av villkoret följs emellertid inom både ochbostadsstyrelsen. Enligt vad jag erfarit kommer att tillbostadsdepartementet redovisa vunna erfarenheter av markvillkoret, såsnart tillräckligt underlag härför föreligger. Skulle del visa sig alt bestämmelserna kringgås påett sätt som strider mot syftet med markvillkoret är Jag givetvis beredd attutan dröjsmål vidla ålgärder för att förhindra detta. Hen iGöteborg (s): Jag ber att få tacka för svarei. - Allmänt sett tycker jag inte omkommanditbolag. I exempelvis har ell kommanditbolag byggt 884lägenheter med en insats av . Staten-samhället har gått in och lånatul i runt lal 62 milj. kr. Bolaget gick sedan i konkurs med ett nettounderskottpå 4,7 milj. kr. Delfall som min fråga gäller avser ell kommanditbolag som den ägdefastigheterna 7 och 9:19 Majvivan. Fastigheterna förvärvades genomfångeshandling dagtecknad genom köp av samtliga andelar ikommanditbolaget. Trots att helt andra intressenter inträtt i bolaget efter den1 kvarstår fastigheterna alltså alltjämt i bolagets ägo, ochdärmed anses författningens krav för bostadslån tillgodosedda. Jaganser inte atl andemeningen med markvillkorel var alt delta skulle tillämpassom i det här exemplet. Jag ansluler mig i stället till vad som sagts ipropositionen 1974:150 om bostadspolitiken. När det gällerbygg-konkurrensulredningen har i sitt remissvaryttrat: "Markvillkoret är utredningens principiellt viktigaste ochpraktiskt mest realistiska förslag." LO har anslutit sig lill Byggnadsarbetareförbundetsuppfattning. Exemplet från Göteborgvisar dels all markvillkoret kan kringgås, dels att möjligheten att pröva delverkliga markprisels skälighet i enlighet 5 bostadsfinansieringsförordningensätts ur spel. ömutredningen om det studiesociala stödet Överläggningenvar härmed slulad. § 11 om det studiesociala stödet Herrutbildningsministern erhöll ordet för alt i ett sammanhang besvara dels de den 17 oktoberanmälda frågorna 1975/76:32 av (), 1975/76:37 av () och 1975/76:33 av frökenRogesiam (c), dels de den 23 okioberanmälda frågorna 1975/76:56 av () och 1975/76:50av (vpk) och anförde: har frågat mig om del är förenligt med allmänt erkändaprinciper för medinflytande och medbestämmande att de studerande som är direktberörda inte har fått en fullvärdig representation i utredningen om delstudiesociala stödet. HerrMolin har frågai mig om Jag avser alt komplettera utredningen om detSludiesociala stödet med en företrädare för de studerande. FrökenRogesiam har frågat mig om jag anser alt del är möjligt för den nu tillsattastudiesociala utredningen att göra den allsidiga och förutsättningslösautredning av del sludiesociala systemet som begärde . HerrWijkman har frågat mig om jag anser att direktiven till utredningen om detSludiesociala stödet möjliggör en fri prövning av olika studiefinansieringssystemI enlighet med begäran. om det studiesociala stödet FruLanlz har frågat mig om Jag är beredd alt komplettera utredningsdirektiven så,att uttalade intentioner bättre tillgodoses, alt utredningen får enmera allsidig partipolitisk sammansällning saml alt representanter för destuderande får ingå som ledamöter av utredningen. Jag besvarar samtligadessa frågor i ett sammanhang. Vadgäller utredningens möjligheler att allsidigt ocb förutsättningslöst ulreda delstudiesociala stödet har enligt min mening direktiven utformats så alt deltaär möjligt. Vadsedan gäller utredningens sammansättning har denna fåll en för parlamentariskakommittéer sedvanlig, bred partipolitisk förankring. Beträffande destuderandes representation i utredningen framhöll jag när direktivenoffentliggjordes atl jag var beredd alt göra det möjligt försluderandeorganisationerna atl fortlöpande nära följa utredningens arbete.Antalet studerandeorganisalioner vars medlemmar berörs av utredningen ärstort. Del är därför inte möjligt att låta var och en av organisationerna blirepresenterad i utredningen med en ledamot. har emellertid sex av destörre sluderandeorganisationerna i en skrivelse till utbildningsdepartementetgemensamt föreslagil två representanter i utredningen om det studiesocialastödet. Framställningen bereds f n. inom departementet. Jag räknar med att inomkort kunna föreslå regeringen all bemyndiga mig att utvidga utredningen föratl bereda de sluderande representation i den. Jag ber att få lacka statsrådet för svaret påfrågan. Behoveiav samordning av alla gällande regler när det gäller studiestöd har länge varitpåtagligt. När utredningen tillsattes väckte del uppseende istuderandekretsar all ingen representant för de studerande själva fanns medbland de sakkunniga. Däremot är LO, TCO, och Kommunalarbetareförbundetrepresenterade. Man kan Ju fråga om del var nödvändigi med denna stora fackligarepresentation men inga studerande. SFS har uppgett att departementet motiveratutredningens sammansättning dels med atl det var en parlamentarisk utredning,dels med att gruppen av sakkunniga skulle bli alltför omfattande eftersomantalet studerandeorganisationer är så stort. Det har också statsrådet påpekati sitt svar. Som del också framhålles har sex stora organisationer, somrepresenterar studerande på såväl högskole- som gymnasienivå, beslulalnominera två representanter. Enligtmin uppfattning är det självklart att de principer om medinflytande ochmedbestämmande som vi försöker tillämpa på alla områden skall gälla också förde studerande. Jag tycker mig förstå av svaret att regeringen så småningomkommer att utvidga kretsen av sakkunniga, men Jag tycker nog att det redan frånbörjan borde ha varil möjligt att lösa den här frågan på ett tillfredsställandesätl. Såtill frågan om direktiven, efiersom jag också tar emot svaret lill herrWijkman, som är bortrest. Riksdagenuttalade all de studiesociala systemen borde göras till föremål för enallsidig och förutsättningslös ulredning. Medger direktiven detta? svarar helt kort Ja på den frågan. Men utredningen får Ju inleöverväga en fullständig samordning av de olika systemen. Det skall fortfarandefinnas tre olika stödformer, därav ett förmånligare syslem inomvuxenutbildningen. Vad vi inom utredningen skall få syssla med är enkartläggning av nuvarande system. Det är en förenkling av reglerna. Vi skall geen bild av hur studiestödet påverkar rekryteringen ur sociala, ekonomiska ochgeografiska synpunkier. Vi skall eventuellt ompröva den s. k. makeprövningenoch åldersgränserna. Däremot får vi inte föreslå bidragshöjningar inom detsludiesociala systemet. Det bör ske, säger slalsrådet, inom ramen för denårliga budgetbehandlingen.