prot · FZ0968 · 1975-12-31 00:00:00 — Detbästa alternativet för både samhällel och befolkningen på är att detprojekterade övningsfältet hell avskrivs, så att de människor som har sittuppehälle genom jord- och skogsbruk också får fortsätta med det . Dehar rätt att kräva den tryggheten. De skall inte kunna fösas bort från sinaarbeten och sina hem därför att militären kräver att få ta jorden och skogen ianspråk för sin improduktiva och destruktiva verksamhet. Vänsterpartietkommunisterna är över huvud taget motståndare till den nuvarandemilitärpoliliken och har under en följd av år föreslagit försvar i andra formeroch krävt att miljardrullningen till så onyttiga ting som krigsmakten skallhejdas. Vårbestämda mening är att militären inte skall få ytterligare anslag för ett nyttövningsfält på . Om ullalar della som sin mening kanprojekieringen och utredningarna avbrytas. Det skulle spara pengar och ävenlugna befolkningen på ön. Jag vill meddet anförda yrka bifall lill motionen 178. (c): kommunisternas inställning i försvarsfrågorna är välkänd här i kammaren, och det finns därför ingen anledning för mig att ta uppden. Jag skall hålla mig till frågan om ett utökat övningsfält på , Dennafråga handläggs f n, av de olika instanserna påön. har infordratremissyttranden i anledning av förslag från den arbetsgrupp som nämns ibetänkandet, och skall ta ställning i yttrande tillförsvarets fastighetsnämnd. Detta är sakläget. Motionärernabegär att uttalar att projekteringen av ett nytt militärt övningsfältpå helt bör avskrivas. Motiveringarna anges vara undvikande avödeläggelse av jord-och skogsbruksmark samt miljö-, sysselsättnings- ochkostnadssynpunkter. Denfråga som motionärerna har tagit upp är av stort intresse från gotländsksynpunkt och har, sedan planerna på ett utökat övningsfält blivit kända påGotland, varit föremål för en intensiv debatt. Personligen har Jag ullalat attdetta är den svåraste avvägningsfråga som Jag i milt politiska liv har ställtsinför. Anledningen till att frågan rent känslomässigt är så svår är alt härkommer två försvarsvänliga grupper på kollisionskurs med varandra: den av hävdförsvarsvänligt inställda Jordbruksbefolkningen och företrädarna förförsvarsmakten. Lantbruksbefolkningen vill självfallet behålla jord- ochskogsmark, som ju är grunden för försörjning och trygghet. Försvarsmaktenställer anspråk på mer övningsmark för att tillfredsställande kunna bedrivautbildningen. Så långt jag kan minnas har det alltid rått ett mycket gottförhållande mellan dessa två parter på , Ett exempel på det är attlanlbruksbefolk-ningen alltid välvilligt ställt övningsområden på privat marktill förfogande, så att utbildningen i stort sett har kunnat bedrivas överhela ytan. Jagtror att jag utan vidare kan påstå ati befolkning vill behålla denuvarande förbanden på , Läget motiverar också från försvarssynpunkt -vilket ju är huvudfrågan - att så sker. Försvarsverksamheten innebär ettbetydande tillskott av sysselsättningstillfällen på ön. Försvarsmakten har f n,ca 1 200 fast anställda på , vilket utgör av den totalasysselsättningen. Härtill kommer betydande indirekta sysselsättningseffekter.Verksamheten är att betrakta som en basnäring och motsvarar drygt en tredjedelav sysselsättningen inom tillverkningsindustri och mineralbryining. Del äralltså ganska klart all del är av stor viki att sammanjämka motstridandeintressen och finna lösningar som så långt som möjligt kan grundlägga ettfortsatt gott förhållande mellan lantbruksbefolkningen - lantbruket ärfortfarande från sysselsättnings- och försöriningssynpunkt den tyngst vägandefaktorn på Golland - och försvarsmakten. Jagvill säga någonting om kommuns remissyttrande, eftersom jag ärordförande i kommunfullmäktige. Vi har yttrat oss i frågan till . Avbrytandeav projekteringen av militärt övningsfält på Avbrytande av projekteringen av militärt övningsfält på 1yttrandet tas de olika studerade alternativen till markområden upp till granskning,Mariillealternativei avstyrks, lanspråkstagandei av detta område skulle medföraalltför stora negativa verkningar från sysselsättningssynpunkt,bosättningssynpunkt - alltför många skulle få lämna sina hem - och frånplansynpunkter; bl, a, skulle den tänkta utbyggnaden av Vible samhälle hämmas.Det kommer alltså här in ett direkt kommunalt planintresse. Därtill kommer har funnit att det i Martilleområdet finns ett betydandeantal fornfynd, vilka medför svårigheter att utnyttja området för övningar ochäven stora kostnader för utgrävning - en summa på mellan 5 och 6 milj, kr, harnämnts, Isitt yttrande beiräffande Homaområdet säger kommunen inledningsvis att manvill ha klariagt huruvida stridsvagnarna kommer att bibehållas påGotland, Om stridsvagnarna även kommer att bibehållas i Gotlandsförsvar och övningsverksamhelen inte tillfredsställande kan bedrivas undernuvarande förhållanden uttalar kommunen viss förståelse för försvarsmaktenskrav, AllernalivetHoma avstyrks emellertid. Som här redan har nämnt berörs 17jordsbruksföretag, varav en del skulle tvingas alt upphöra med sin verksamhelpå grund av arealförlusten. Kommunen anför i sitt yttrande även andra skäl försitt avstyrkande. Jag skall här emellertid inte gå in på dessa skäl. Kommunenförordar i stället en fortsatt utredning när det gäller ett utökat Toftafält,Vägfrågan spelar över huvud taget en stor roll i kommunens yttrande. De somhar besökt Golland känner ju till , som löper utmed denutomordentligt natursköna nedåt Sudret, Del är den vägen som härskulle komma i farozonen. Vi bedömer det så att det skulle vara svårt attbedriva övningar med överfart av , Vägen är svår att slänga av. särskillsommartid när trafiken är intensiv. Övergångar eller undergångar, s, k,korsningsfria övergångar, skulle också försvåra övningsverksamheten. Om manövar på den östra sidan av vägen, sprider man förbandet. När man sedan skall tasig över vägen får man smala av del hela, och del skulle enligt vårlekmanna-mässiga bedömning försvåra övningarna. Därtillkommer den sida av saken som här nämnde, nämligen den att vi harsparsamma väganslag för del. Vi ser med oro på att en del av dessa sparsammaanslag skall användas för att anlägga en ny väg omkring det tänkta Homaområdet,avstyrker alltså Homaalternalivet men förordar ett studium avett utökat Toftafält, Idagens situation när frågan är under handläggning skulle jag önska att vi här ikammaren inte får en uppslitande debatt i denna fråga. Som jag tidigare sagl ärdel av vikt att man här kan sammanjämka de motstridiga iniressena på Golland, Jag yrkarbifall lill utskollels hemsiällan. i Gäddvik(m): Det är intressant att lyssna till omsorg om Gollandsfolk och Gollands jordbruk. Jag vågar påstå att den omsorgen och det intressetär mycket hastigt påkomna, I stort sett samma argument har talare från vpkanvänt vid tidigare debatter när det gällt nya eller utökade övningsfält förmilitära ändamål. Dennagång gäller vpk:s attack projekieringen av ett nytt övningsfält på ,och hans medmotionärer framhåller bl, a, i motionen 1975/76:178: "Vänsterpartietkommunisterna är över huvud taget motståndare till den nuvarandemilitärpolitiken och har under många riksdagar krävt en kraftig nedskärning avanslagen lill krigsmakten. Vår bestämda mening är att militären inte skall fåytterligare anslag för ett nytt övningsfält på Golland," betänkande nr 19 framgår att försvarsutskottet har en annanmening. har beslutat om den framtida fredsorganisationen påGotland, Det gäller all få fram övningsmark, som P 18 kan disponera. Jag yrkarbifall lill utskottels hemställan. Avbrytandeav projekteringen av militärt övningsfält på Hen (vpk): i Gäddvik påstående att vårt intresse för denna frågaskulle vara hastigt påkommet får stå för hans egen räkning. Vi har under enlång rad år motionerat om en annan försvarsordning. I den ingår nalurligtvisall man skall stoppa utvidgningar av de militära anläggningarna och begränsa deområden som har tagils i anspråk av militära myndigheter för övningar. Manbör finna andra övningsmetoder för att inte än mer av den svenska jorden skallfördärvas av militär verksamhet, Alla som har sett ell skjulfäll vet alt markendär ter sig som ell månlandskap. Den kan aldrig återställas på ett rikiigisätt, i varie fall inte inom rimlig framlid. En sådan ulveckling vill vi stoppai detta fall. Viskall inle nu ta upp någon debatt om de stora försvarsfrågorna. De kommer attbehandlas . kommunisterna har liksom tidigare årmotionerat om en kraftig nedprutning av försvarskostnaderna. Vår bestämdauppfattning är att en sådan nedprutning måste ske. Pengarna skall användas tillandra nyttiga ändamål och får inte förödas på krigsmateriel och övningar. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 178 av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller försvarsutskottets hemställan i belänkandet nr 19 röstar ja, den detej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 178, Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen, Då herrHallgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:26 med anledning av propositionen1975/76:101 såvitt gäller anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten /76 till vissa byggnadsarbeten för 1975/76:27 med anledning av motion om åtgärder föratt förbättra den offentliga svenskan 1975/76:17 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitt gäller anslag till universitets- och högskoleämbetet m, m,jämte motion Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt, §13 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1975/76:18 med anledning avpropositionen 1975/76:100 såvitt gäller anslag till utbildningsdepartementetsamt till utbildning inom kulturområdet jämte motioner. Hen (): I motionen 1975/76:1500 har jag tillsammans med ett par medmotionärerlagt fram förslag till en ny utbildningsgång inom högskoleområdet som berörkonservatorerna. Vi gör det därför att det inte finns någonutbildning i det här landet för konservatorer. Vid institut förmaterialkunskap har man visserligen en utbildningsgång som väsentligen avserkonservatorers vidareutbildning, men fram till nu har de konservatorer som harvelat etablera sig i vårt land fått söka sig en utbildning på egna villkor,ofla genom an- ställningar ochpraktikanttjänster hos yrkesverksamma konservatorer eller firmor som arbetarinom området. Intagningav nya studerande vid enligt deursprungliga planerna skedde , Därefter har någon intagninglill sådan utbildning inte förekommit i vårt land. Däremot har manfrån /70 vid malerialinslitulet bedrivit kursverksamhet med en ändåmera uttalad vidareutbildningskaraktär än den som ägde rum enligt deursprungliga planerna. På grund av de begränsade möjligheterna till utbildninghar förberedelse till yrkesverksamhet som konservator i mycket storutsträckning skett genom arbete hos privatpraktiserande konservatorer. Påsenare år har det emellertid blivit mycket svårare att få praktik på området.Fler och fler företag går ifrån branschen, och det blir alltså mindre ochmindre möjligheter för blivande konservatorer att skaffa sig den här typen avutbildning, Yrkesulbildningsberedningenfann i sitt arbete med förslag till ämnesutbildning för blivande lärare iyrkesteknik att förslagen kunde få en vidare användning än enbart för blivandelärare. Man fick till stånd en utbildning på försök inom textilområdet förtextilkonservatorer, och f n, bedrivs inom delta smala område sådanförsöksutbildning på åtta anstalter i , Det är allt som hittillshar hänt inom konservatorsutbildningen. Dethar också gjorts en rad utredningar, bl. a. inom MUS 65, som har kommit framtill alt det finns ett stort behov av konservatorer och avkonservatorsuibildning i det svenska samhällel, ett behov som man hardiskuterat möjligheterna att kunna täcka. Del är vad vi avser med vår motion. Nusäger emellertid utskottet i detta avsnitt alt det f n. inte finns "någonpermanent och systematisk utbildning av konservatorer i Sverige.Konstnärsutbildningssakkunniga kommer emellertid alt lägga framförslag om grundutbildning och vidareutbildning av konservatorer. Med hänsynhärtill anser utskottet att yrkandet i motionen 1975/76:1500 inte behöverföranleda någon åtgärd, varför utskottet avstyrker motionen," Jaghar noga försökt gå igenom vad som finns att läsa på området, men jag har intepå något ställe funnit sådana direktiv som utskottet talar om. Därför ställer jagmig något undrande till utskollels sätt att avstyrka motionen. Men jag litarändå på att utskottet vid underhandskontakter har fått upplysningar som tyderpå att sådanl förslag kommer att läggas fram. Med hänsyn härtill finns detingen anledning för mig att nu yrka bifall till motionen. Men jag kommer attförsöka hålla frågan under observation så noga som jag har möjligheter att göradel och återkomma om del i nästa års material - t, ex, budgetpropositionen -inte finns något förslag om frågornas lösning. Jaghade också kontakter med konservatorer och fick uppmaningar alllägga fram en motion, och jag förstod då av utredningsmaterialet att mankanske kunde vänta sig någol i framliden. som det inte har hänlnågot nytt beslöt jag mig för att väcka en motion. Jag kommer, som jag nämnt, att hålla frågan under observation, menJag yrkar inte bifall till motionen . Under detta anförande överlog herr förste vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenALEMYR (s): Får jag bara helt kort säga att i själva sakfrågan har när del gäller bristen på lämplig utbildning för ifrågavarande yrkesgrupp.Men utbildningsutskottet har inhämtat att konstnärsutbildningssakkunnigaarbetar med problemet och avser att lägga fram förslag. Att då begäraytleriigare utredning är inte rimligt. Vi avvaktar sålunda, herrtalman, ett utredningsförslag. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 14 Fortbildning förbarnmorskor Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1975/76:19 med anledning av motioner om fortbildning för barnmorskor. FruTHEORIN (s): Det här är en gammal bekant, som på nytt behandlar - fast dengått genom ett annat utskott . Det gäller smärtlindring vidförlossning. Bakgrunden till den motion 1502 som behandlas i dettautskottsbetänkande är de uttalanden som gjorde medanledning av en serie motioner, som krävde att alla kvinnor som önskade skulleha rätt till smärtlindring vid föriossning. ställde sig bakom delkravet, som grundade sig på att man visste att en mycket stor majoritet avkvinnor som fött barn har upplevt en outhärdlig smärta och att densmärtlindring som gavs inte varit till fyllest. Detsom i andra medicinska sammanhang är en självklarhet - alt patienten inteskall behöva uppleva onödig smärta - var 1970 inte självklart vid en förlossningoch är det ännu inte. gäller den allmänna sentensen att enförlossning är ett normalt tillstånd, och därför behöver man inte ge fullvärdigsmärtlindring. Den uppfattningen har alltför stor spridning i många av deyrkeskårer som arbetar inom sjukvården. Nå,hur skulle man snabbast komma fram till den här smärtlindringen för alla som såönskade? Vi bedömde att den bästa vägen skulle vara alt förbättrautbildningen för barnmorskor och ge dem den bästa kunskapen, eftersombarnmorskor är de som till den allt övervägande delen förlöser våra kvinnor idet här samhället. uttalade sig också mycket starkt för en ordentliggrundulbildning och en vidareutbildning av barnmorskorna. Man underströk attdet var viktigt att ändra på det förhållandet alt, även ombarnmorskeutbildningen bedrevs efter en och samma läroplan, utbildningenvarierade högst betydligt beroende på initiativ hos respektive klinikchef inte, sade , vara avhängigt av lokala intressen hurudanutbildningen blev, utan den borde vara likvärdig över hela landet. Riksdagenkrävde också att della skulle noga beaktas i en överläggning mellanskolöverstyrelsen och . Vadsom har skett är rätt nedslående. Trots starka uttalandehar i praktiken bara 20 kvinnor av 1 000, eller , fått fullvärdigsmärtlindring. Ändå vet man genom vetenskapliga undersökningar att 840 av 1000 kvinnor skulle ha behövt effektiv smärtlindring. har man kommit sålångl - del är rikligt och bra, det skall poängteras - att enligt en nyläroplan alla nyutbildade barnmorskor fr, o, m, 1973 har utbildning i ochkunskap om de nya smärtlindringsmetoderna. Det har också utskottet anfört ibetänkandet. Men de barnmorskor som är utbildade - och del ärmajoriteten av alla barnmorskor - har inte utbildning och kunskap om de härmetoderna. Detvar skälet till att Barnmorskeförbundel 1973 begärde hos attfå en fortbildning till stånd, och del har också begärts i motionen 1502,har sedan, , svarat i en skrivelse lillBarnmorskeförbundel att en fortbildning skall anordnas genom landstingensförsorg och bekostas av dessa. Trotsall alliså har undersirukit att utbildningen i de nyasmärllindringsmeloderna skall vara likvärdig för hela landet och att detförhållandet särskilt skulle uppmärksammas har detta uttalande inte lett lilllikvärdig fortbildning på området - och kommer inle att göra det så längeprioriteringarna skall ligga hos landslingen. Det är angeläget att riksdagensuttalande förverkligas -att alla kvinnor, oavsett bostadsort, skallha rätt till smärtlindring och att möjligheten att få sådan smärtlindring intefår vara avhängig av lokala intressen. Vibegärde i den motion som vi väckte vid årets riksdag i börian av januari månadalt - för att snabbt få till stånd en smärtlindring för alla- omgående bör sätta i gång en fortbildning av barnmorskor ismärllindringsmetoder. Vi har sökt oss fram med olika förslag här i riksdagenoch på olika vägar - utbildningsvägen och via socialutskottet - för all fåtill stånd snabba resultat, med det syftet all de kvinnor som önskarskall få smärtlindring. Dettaär bakgrunden till det betänkande som ligger på bord. Det är medglädje Jag noterar utskollels positiva uttalande - liksom riks- dagens tidigare positivauttalanden - om rättigheten för alla kvinnor att få fullständig smärtlindringoch om vikten av att vidareutbildning av barnmorskor kommer till stånd. Jagvill be kammarens ledamöter att vid tillfälle läsa igenom den direkta avskriftav de råd och anvisningar som finns i utbildningsutskottetsbetänkande nr 19, kritiserade vi mycket hårt dessa råd ochanvisningar. De har minst sagt en gammaldags prägel. De är verkligen värda attnotera, eftersom de är styrande för den tillämpning av utbildningensom kommer till stånd. Det står bl, a, så här: "Kvinnorsupplevelse av förlossningssmärta är utomordentligt växlande beroende påkänslighet och 'smärttröskeP, Smäriupplevelsen varierar under förlossningensolika skeden men kan även bero på sinnesintryck, stämningsläge ellertrötthetsgrad. Oro och ängslan förstärkersmäriupplevelsen------ ," Ja,var någonstans vid ett annat tillfälle när en patient upplever smärta talar manom att det är sinnesintryck, stämningsläge och trötthetsgrad som åstadkommersmäriupplevelse? Jag kan med egen erfarenhet vidimera alt oavsett lugn,trygghet och stöd under förlossningen gör det ont att föda barn, och det skallman komma ihåg. Man får inte låta sådana här värderingar slå igenom vidtillämpningen av besluten om smärtlindring. Det står vidare i dessaråd och anvisningar: "Smärtankan ha stor betydelse för upptäckt och behandling av rubb ningar i värkarbetet eller andra komplikationer under förlossningen. En --- smärtlindring kan- dölja för diagnosen vikliga smärtreaklioner," Ingenstansinom vär sjukvård låter vi sådana skäl vara styrande för att underlåta alt gesmärtlindring, och vi skall naturiigtvis inle heller göra del vid förlossning. Vidare står det: "Del är naturligt attläkaren i varie enskilt fall måste väga effekten av de metoder försmärtlindring som står till buds ," Det är alltså läkaren som skall göradel, men det är inte läkaren som är med vid förlossningen utan det ärbarnmorskan. Manvänder sig också delvis mot paracervikalmetoden och säger att den kanadministreras av läkare men inte är lämplig att överlåtas på barnmorskor.Senare i betänkandet framhålls alt denna metod tillämpas på många håll och gesav barnmorskor under läkares administration. Men det intressanta kommerändå på s, 4, där det heter: "Barnaföderskansönskan beträffande smärtlindring vid förlossning skall tillgodoses i denutsträckning medicinska skäl medger. Smärtlindring vid förlossning ges ienlighet med den ansvarige läkarens intentioner. Det ankommer på denne att göratjänstgörande barnmorskor förtrogna med de för dem nyasmärtlindringsmeloder,somhan önskar skall komma till användning," För det första har maninte upptäckt att det finns kvinnliga läkare. För del andra är detalltså de smärtlindringsmetoder som läkaren önskar skall komma till användningsom får tillämpas. Dettaär de råd och anvisningar som styr alla former av smärtlindring som ges inomolika landsting. Det är beroende av den enskilde klinikchefen om kvinnorna fården rätt till smärtlindring som har uttalat sig för. Påmånga punkter i betänkandet finns sådant som vi bör akta oss för. Det står iden nya läroplanen att barnmorskorna skall ha kunskap om ochkunnighet i smärtlindringsmetoder. Det kan ses som en semantisk fråga menrisken är alt därmed avses att barnmorskorna skall ha kunskap om många metodermen kunnighet bara i några. Det kan enligt min uppfattning inle ha varitriksdagens mening 1971 att man skall ha kunnighet bara i några metoder utan manskall ha kunnighet i samtliga metoder som kan och bör användas av barnmorskor,även den som läkaren nu överlåter på barnmorskor inom flera sjukvårdsområdenatt tillämpa, nämligen paracervikalmetoden. Utskottethar i sitt betänkande understrukit - och det vill jag positivt notera - attmånga av de nu tjänstgörande barnmorskorna har fått sin utbildning enligt dentidigare gällande läroplanen, och jag vill understryka att de flestabarnmorskor saknar den kompletterande fortbildning som behövs. Utskottet sägervidare att del är angeläget att barnmorskor med utbildning enligt äldrestudiegång skall få en enhetlig kompetens i vad gäller metoder försmärtlindring svarande mot den som erhålls efter genomgången utbildning enligtgällande läroplan. Man ser det som ett mycket viktigt led i strävandena attförverkliga I97I års riksdagsbeslut alt detta kommer till stånd. Sedangör utskottet en liten undanglidning genom att säga alt del ändå ärlandstingens sak att ge denna fortbildning enligt en uppgörelse som harträffats. Men för att trots allt tillmötesgå motionärerna förordar utskottetsedan att skall utarbeta studieplaner för åstadkommande avenhetlighet och uttalar också att bör ge regeringen till känna vadutskottet sagt i anledning av motionerna i fråga. Mankan naturligtvis tolka utskottets belänkande som ett tillmötesgående motmotionärerna, och det är det i många delar. Men det finns ett undantag som ärallvarligt, och det undantaget rycker på sätt och vis undan motionen1975/76:1502, eftersom utskottet säger att landstingen skall sköta om dennautbildning. Redan1971 poängterade att utbildningen blir olika i olika landstingberoende på klinikchefernas inställning. uttalade att det måste varaen enhetlig utbildning över hela landet för alla barnmorskor så att allakvinnor skall få samma rätt till smärtlindring vid förlossning. Detta harriksdagen ställt sig bakom och borde i konsekvens med det också se till alt detkunde genomföras. Vi motionärer menar att detta inte får vara beroende på omolika landsting prioriterar olika i de här frågorna, utan det måste i så fallpåkalla ett initiativ från regeringens sida att lägga ut just dennafortbildning direkt på skolöver- Vihar på olika sätt agerat i för att ge kvinnornasmärtlindring vid förlossning. är del dock som får denfullgoda smärtlindring som alla rimligen borde kunna kräva.