prot · FZ09132 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har också salsal pä enaccentförskjutning frän inslilutionskullur lill en friare kulturverksamhet,förankrad i grupper och folkrörelser. Frånmoderat och folkpartisiiskl häll har man på alla säll sökt misstänkliggöra denspeciella satsningen pä folkrörelserna som socialdemokraterna slån i speisenför de senasle åren. Med läpparna säger sig moderater och folkpartister värnaom folkrörelserna, när sådanl lal passar, men händer del altfolkrörelserna söker nagga de kommersiella krafternas dominans i kanten, då ärkärleken lill folkrörelserna synnerligen sval. Då är nålslickens lid inne. Dälalar man gärna om att yiirandefriheien hotas, medan man i själva verkel länkerpä privatkapitalets hotade vinstmarginaler. Jag kan förslå de härpartiernas reaklion. Den är konsekvenl uiifrån deras ekonomiska liberalism, och som partier saknar de en verklig folk rörelseerfarenhet. Vad som däremol är litet svårare all förslå är 106 agerande eller snarasl dess brist på agerande i delhär sammanhangei. Omman som partiledare gör, skryter med sin breda kon- Torsdaeen denlaklyla, och om man i moiioner angriper kommersialismen, då kräver n o-nj\gif, del i konsekvensens namnall man helhjärtat i olika sammanhang, både här i och i denallmänna debatten, träder upp till försvar för Kullurpoliliken folkrörelserna,som enligt min mening ger de största förhoppningarna i kampen mot kommersialismenpå kulluromrädel. Varför är cenlern så häpnadsväckande lyst inför liberala ochkonservativa tidningars kampanjer mot folkrörelserna? Är del genom lystnad somni tänker slå vakl om folkrörelserna i den regering som ni sä gärna vill bilda? 1dagens debatt är det framför alll fyra inslag i kullurpoliliken som förriänarall lyftas fram, nämligen de som gäller kullurarbelarna, bildkonsten,massmarknadsförlaget och kuliurminnesvården. Massmediernabrukar ju uppmärksamma politiskt kontroversiella punkier, och det är naturligt.På det sällel kan man i lällfångade termer ringa in ell dramatiskt skeende, ellspänningsmoment i en beslutsprocess som i övrigl kan verka grå och vardaglig.Del är naturiigt och förklariigl, men samiidigl är del hela beklagligl - närdel går ul över rapporteringen om förslag som del råder slor enighet om. Detgäller t. ex. den kul-lurarbdarreform som föreslås i årels kullurproposition. Regeringensförslag om krafligl ökade resurser för konstnärerna har mötts av en glädjandestor uppslutning i ulskollel. Enigheten är på sätt och vis anmärkningsvärddärför all inle ens moderater och kommunister pä denna punkl haransett sigkunna presentera sina traditionella överbud. Denya arbels- och projektbidragen syfiar lill an skapa en grundläggandeekonomisk trygghet och ge utrymme för experiment och nydanande i konstnärligverksamhet. Före del demokraliska genombrottet i värl land helte medborgarrättpengar. heter ofta yttrandefrihet pengar. Den teoretiska debatten omyttrandefriheten och andra fri- och rällighder hamnar så lätt i ett abstraktoch lufttomt rum. Utanför etermedierna är medieindustrin i förkrossande höggrad i privalkapitalds händer, och pä den kanten finns det resurser att slyraslora delar av opinionsbildningen. Därförhar socialdemokratin fåll gä i speisen för del mödosamma arbetet med all ge demänga och de svaga i samhällel möjligheter atl komma till tals. Vi har genomåren fäll kämpa hårt för all hälla etermedierna fria från kommersiellainlressen. Vi har genom all ge folkrörelserna bättre arbetsmöjligheter söklmotverka de tendenser som finns på medieområdet i övrigl. Och vi satsar hårtför alt ge kullurarbelarna slörre resurser och därigenom förstärka derasyllrandefrihel och deras möjligheter all hjälpa lill alt ge rösl ål derösisvaga i samhället. 1arbelel pä denna reform har regeringen kunnai glädja sig äl ell myckel gon och förtroendefullt samarbele med konsinärsorganisaiionerna i fräga om såväl formerna för bidragsgivningen som uppbyggnaden av den nya konstnärsnämnden, som får hand om fördelningen av bidragen. Den sam förståndslösning som vi har nått innebär all kulturarbetarna själva via 107 sina organisaiioner färdet prakiiska huvudansvaret, och del upplever jag som myckeltillfredsställande. Låtmig i della sammanhang också få säga all del främsi är de posiiivaerfarenhelerna från förfallarfonden som gjort att vi har vall den föreslagnamodellen. talade bara om detta som den gamla stöd-modellen, menhon kan omöjligen ha läsl pä. Vad kritiserar är i själva verketkonstnärerna själva. Vad är del för fel pä förfallarfonden, och vad är del förfel i all ge de övriga konslnärsgrupperna samma möjligheter som författarna harhaft? 1årels kullurproposition markeras särskilt bildkonstens betydelse. Resursernaför förvärv av konst fördubblas. Det innebär all de för näsla budgetär kommerall nå upp lill 1 96 av de s,tatliga byggnadskostnaderna. Därigenom ökasarbetstillfällena kraftigl för rader av konsinärer. Inteheller pä den punkten hade läsl på. Hon frågar varför vi då inlebinder fasl del vid en enprocenlsregel. Nej, , jag lycker delskulle vara ganska tokigt all göra denna lyp av insalser för konslriärernakonjunkiurpoliliski beroende. Päden organisatoriska sidan kan man framför allt notera all ,moderna museet och östasiatiska museet sammanförs till den nya organisaiionenstatens konstmuseer och att Riksutställningar permanentas och därmed blir enreguljär del av samhällets kulturverksamhet. 1detla sammanhang kan del finnas anledning all erinra om de simpla angrepp somfrän konservativt moderat håll riktades emot Riksutställningar när försöksverksamheienjust har startat. Del är därför fullt stilenligt när nu reserverarsig för ell 3 milj. kr. lägre belopp till Riksutställningar. Pä del sättetsöker man snöpa debatten och minska möjligheterna lill en kritisk granskning avolika företeelser i samhället. Del är dt fiagranl exempel pä del usladubbelspel som pä borgerligl häll bedrivs i debaiien om yiirandefriheien. Underde år som Riksutställningar haft sin försöksverksamhei har många människor påbåde stora och små orter i landei fått slifta bekantskap med del härutsiällningsmediei. , föreningar, fackliga organisaiioner,museer, bibliotek och skolor har man nätt längre än någonsin lidigare. Delvikligasle i della har inle varit en effektiv spridning av centralt produceradevandringsutställningar, nej, del viktigaste har inle varit kvantiteten, ulaninnehållet och de reaktioner som delta har gett. Genom all många av dessautställningar har haft lill syfte atl kritiskt granska och belysa samhälls- ochkulturföreteelser saml provocera lill debatt har Riksutställningars verksamheii hög grad kunnai bidra lill atl stimulera aktiva grupper lill verksanihei ochengagemang. Därmed har yiirandefriheien för många blivil en verklighet - kanskeför första gången - och jag tror all den kan erövras av fier genom dt fruktbartsamarbete mellan folkrörelser och kulturinstitutioner. "skrivs i spekulativt syfte på ell maskinmäs-sigl sätt av olikaförfaltarsyndikal", skrev litteraturulredningen i sill be- "Högsla effektivitet och lönsamhet är ledmotiv för alla länkar i kedjan- . Innehållet avpassas efter minsta gemensamma näm nare. Titlarna ges ut periodiskt i serier med klart avgränsad ämnesin riktning, såsom detektiv, agent-, western- och romanlikserier", hävdade utredningen och pekade ut världsomspännande syndikat som utgivare ulan någon ansvarskänsla för värt kulturområde. Och i etl särskilt yll rande tillade att denna kiosklitteratur "är konstnärligt och mänskligt undermålig och dessuiom ofta medveid reaktionärt an tidemokratisk och rasisiisk". Lilleralurulredningenpresenterade lyvärr ingen riktigt genomarbelad modell för ellmassmarknadsföriag, ulan skisserade snarasl några tänkbara allernaliv. Dessanalys av situationen är dock skrämmande, och har ju avigsidornanärmast förstärkts. Detlaär den mörka bakgrunden lill del förslag om ell massmarknadsförlag förulgivning av billig kvalilelslitteralur som regeringen har lagl fram. Del finnsanledning all ha delta i minnet om man skall värdera de borgerliga motionernasvillkor, vilkas syfte är att minska effektiviteten och handlingsfriheten fördel blivande massmarknadsförlagd. Litteraturfrämjandet, som är enfolkrörelseorganisalion med läng och gedigen erfarenhet av bokspridning,kläckte ett bra förslag; bättre än litteratur-utredningens. En bra bok för enfemma var målsättningen, tio titlar skulle utkomma första året och sedan en bokvar tredje vecka med en upplaga pä i genomsnill 40 000 exemplar, försäljningskulle ske dels via organisationer och pä arbetsplatser, dels via dekommersiella kanalerna bokhandeln och framför alll Pressbyrån. Regeringenställde sig positiv till del här förslagel, men hur reagerade då de borgerliga? Jo,moderalerna yrkade blankt avslag. De sade räll och slätt nej. Folkparlielville för sin del begränsa massmarknadsföriageis arbetsmöjligheter genom atlförse del med en rad bestämmelser som närmasl föreföll inspirerade av myckel snävabranschinlressen. Cenlern erbjöd som sä ofta förr olika förslag all ta fasta påalll efter behag. En cenierriksdagsman var med och överlämnadeLitteraturfrämjandets förslag till regeringen, medan en annan gruppcenlerparlisler i en molion ställde vissa något oklara och självfallna villkorför statligt slöd lill massmarknadsförlagd. Nukan jag efter utskollsarbelel notera all de tre borgerliga partierna med vissasvansvifiningar sluter upp kring regeringens förslag. Del är nalurligtvisglädjande all ni har lagil ert förnuft lill fånga och böjl er för sakskäl, mennog hade del varit bättre om ni hade tänkl efter före! Då hade inle moderalernabehövi råka ut föran först säga nej och sedan säga ja, då hade inte folkparlielbehövi misstänkas för att hellre gå branschintressenas ärenden än all slå vaklom den bokläsande allmänhetens behov, och då hade inle cenlerparlielsförelrädare behövi framstå som mormors lilla kråka. Iproposilionen undersirök jag all en salsning på försäljning på arbetsplatseroch inom organisaiioner inle får medföra all de iradilionella Nr 132 försäljningskanalerna försummas. Och jag uttryckte en förhoppning oin Torsdaeen den samarbete mellan bokhandeln. Pressbyrån och Lilieraiurfrämjandei. Li- 20 mai 1976 framhöll jag all massmarknadsförlagei måste få enposiiivi gensvar frånförfallare och förläggare om del skall kunna bli framgångsrikt, och Kuliurpolltiken jaguttryckte en förhoppning om en uppgörelse mellan Litteralurfräm- jandel och föriäggarna. Uiskoueihar snarasl förstärkt de här synpunkterna, och det har jag naturligtvisingeniing emol. Tvärtom skall jag med nöje iniliera överläggningar mellanLitteralurfrämjandel, förläggare, bokhandel och förfallare - överläggningarsom från börian förulsalis. Men i vår folkrörelsepolitik ingår ju att vi intebrukar skriva folkrörelserna pä näsan precis hur de skall gä lill väga, ulan vilämnar med förtroende åt dem all försöka göra en sak prakliskl hanterlig. Dehär överläggningarna - som jag hoppas skall komma i gång sä snabbt som möjligt- fär sedan föras vidare av Litteraturfrämjandet. Regeringensförslag till organisation av massmarknadsuigivningen har alllså godtagits avulskollel. När man ser inkonsekvensen och velighden i del borgerliga agerandeti denna och för alll i världen även i andra frågor är del nalurligl all manundrar: Vad är del som fäll de borgerliga alt i strömhopp överge sina moiioner?För del är vad ni gjort. Är del jusi i det här fallet som oppositionen harslort förtroende för regeringen som värd för överläggningar, eller är del hellenkell så au borgerliga motionärer skriver snabbare än de tänker och allförslagen därför inte blir genomtänkta? Dämåsle slulsalsen bli den all man i fortsättningen inte skall ta borgerligamotioner med så stort allvar utan mer se dem som tillfälliga hugskon. Men dekan nalurligtvis också vara en del i en medvelen strategi. Genom sina motioner- i del här fallei för blanki avslag lill en rad mer eller mindre precisavillkor för slöd - försöker de borgerliga fånga in vissa opinioner och gruppermedan de i ulskoltet intar hell andra siåndpnkier för all också läcka in demsom sympaiiserar med regeringens förslag. Avulskotlels belänkande framgår, som också i sele betonade i sill inlägg, an ingen grupp har tilldelats någon vetorätt i de kommande överläggningarna. De som önskar samarbeta med Lit teraturfrämjandet kan alltså göra det. Originalutgivning förbjuds inte, och några andra låsningar av villkoren görs inle heller av ulskollel. Del är alltså frill fram för Litteraturfrämjandet atl söka fä till stånd de upp görelser man bedömer som nödvändiga och önskvärda för atl det pla nerade massmarknadsförlaget skall kunna fungera. Enligt vad jag erfarit kommer Lilleraturfrämjandel all tillmötesgå de krav som förläggarna har framfört, nämligen all förfallare och förläggare lillsammans skulle besätta av platserna i massmarknadsförlagets uigivningsråd. På det sällel undersiryker man sin vilja all upprälla ell posiiivi samarbele med dem som inie enbart drivs av ekonomiska intressen i sill arbele med 110 böcker. Deviktigaste förlagen som massmarknadsförlaget kan knyla konlakl Nr 132 medär, som ulskotiel för övrigt ocksä insett - trots atl rien inle verkar ha märkl del -, de folkrörelseägda förlagen och demindre jQ mai 1976 föriag som visat ellprogressivt utgivningsansvar. blir dl nytt och spännandeförsök att moiverka den kommersiella kul- Kulturpolitiken lurensskadeverkningar. Vi har från samhälleis sida länge sökl skapa garanlier påolika kullurella områden för all ett konstnärligt framstående kullurutbudskulle finnas irols marknadskrafternas spel. Men det har dock endasl inneburilall vi garanterat all de kullurella finsmakarna, de välutbildade och deekonomiskt besuttna, fäll sina behov av siimulans eller slalus lillgodosedda.Dessa garantier har däremol väldigl sällan belyll atl vi gell oss in i närkampom intresset hos dem som bara alltför läll riskerar all bli offer förprofilörernas marknadsföring. Massmarknadsförlagd ulgör egentligen det förstaslörre försöket atl frän samhällets sida slödja en kullurakliviiel genom all -om jag fär ullrycka del så - la upp kampen pä massförförarnas hemmaplan. Del ärdärför ulomordenlligl glädjande alt notera del omfattande slöd som regeringensförslag har fåll i utskottet. Del gläder mig också all ulskollel delar minuppfattning au det är synneriigen angelägel att ocksä en kvalificeradmassmarknadsulgivnig av barn- och ungdomsböcker kommer lill stånd.Utbildningsdepariemenld kommer alt ge denna fråga slor vikt, och del är minfbrhoppning all bokbranschen skall visa en positiv samarbetsvilja. Om så blirfallet, kommer säkerl de speciella problem som hänger samman med en sådanulgivning atl kunna lösas. Jag vill peka på ell Oärde område som också förtjänar all särskiliuppmärksammas, nämligen kulturminnesvärden. Där står vi min uppe i dlomfattande reformarbete som lolall sell innebär en myckel kraftig upprusiningav hela denna sektor. omorganiserades och harfåll sammanlagi ell 20-tal nya riänsler. Länsslyrelsen blir i årregional myndighei för den slalliga kuliurminnesvården. Med minsl en ny riänstper län för denna uppgifi får man lillsammans 27 nya riänsler för den regionalakulturminnesvården. För i Ulfsbyn vill jag i del sammanhangeitala om all regeringen vid sill sammaniräde har besläml alt riänsiemanneni dessa befattningar skall bära titeln länsanlikvarie. var juintresserad av all fä vela della. Rikilinjerför samarbele och ansvarsfördelning mellan länsslyrelse och länsmuseum i fråga om kuliurminnesvården kommer i och med dagens riksdagsbeslut att fastställas. Grundtanken är alt relationerna mellan de tvä organen skall vara sä smidiga och effekliva som möjligi. utan onödigi lyngande byräkralisk barlasl. Del är intressant all på denna punkl se pä den moderala reservalionen. Samma moderaier som i dd ena ögon blicket står upp och håller aniibyräkratiska lal vill i näsla andelag ha slöd för sin reservalion där man begär att ddaljreglerade föreskrifter för samarbeiel mellan länsslyrelse och länsmuseum skall ulfärdas. Del är den verkliga förmyndarbyräkralin som lalar i den reservalionen, och 111 del är skönl all ulskollelhar del riktigt alt bekämpa den sorlens försök lill byråkratisering. Näslaår är del regeringens avsikt atl presentera en förslärkning av slödel lilllänsmuseerna, ochjag hoppas atl della skall leda lill en ulökning avaktiviteterna vid dessa museer. För all göra listan än mer fullständig kan jagockså erinra om alt en parlamentarisk uiredning om formerna för statens slödlill kulturhistorisk byggnadsvård har tillsalts. Härvill jag gärna inskjuta ell svar på yllerligare en fråga från iUlfsbyn. Frågan gällde Ekelorp -jag vill i del sammanhanget säga all även jaglycker alt del vore synd om della regnade borl -, och jag har med hjälp av godamedarbetare under debattens gång lagil reda på all denna fråga f n. har utomordentlighög prioritet hos riksanlikvarieämbdd. Ivad gäller årels kullurreform gav jag redan inledningsvis en antydan om all enforisälining pä reformarbeiel måsle följa. Den regionala kulturverksamhetenmåste byggas ut. Nya arbetsmetoder i amalörverksamhden måsle Ulvecklas.Folkrörelsernas roll i kulturlivet måsle ytterligare förstärkas. Två områdenkommer under den närmaste liden all kräva speciell uppmärksamhet, och jaglänker då dels på de särskilda insalser som behövs för all lillgodose eftersaiiagrupper, dels pä mediapoliliska insalser som blir nödvändiga. första kullurproposilionen framhölls atl en vikiig del av del fortsattareformarbetet på kulturområdet äratt systematiskt belysa olika grupperskulturella situation. Delta arbete är redan i gång och bedrivs på olika sätl.Förra året grundades en del förslag pä invandrarulredningens material ominvandrarnas kullurella situation. Inom korl presenterar handikapputredningendl betänkande som visar vilka möjligheter de handikappade har när delgäller all della i kulturverksamheten och vilka förändringar som måste ske omhandikapprörelsens krav pä kultur för alla skall kunna bli prakiisk verklighet.I slutför barnkuliurgruppen sitt arbete. Det materialden gruppen presenterar skall ge underiag för en forlsali utveckling avinsatserna för atl förbättra barnens kullurella situation. Fårjag i del sammanhanget säga: beskrivning av de gamla ochmedelålders som gamla hundar, som har satt sig , var kanske entillfällig förlöpning. Men det är naturiiglvis inte på de villkoren -. alldessa grupper blir eftersatta - som stödel och ulvecklingen av barnkulturenskall ske. Folkpartiledaren har sagt all ekonomiska program integår all genomföra om man inle sätter pensionärerna pä galan. gav ellovanligi levande exempel på all har räll. Del är illavarslandeall man gör den sorlens prioriteringar i moderata samlingspartiet: medmedelålders och gamla är det inle så noga, men barn och ungdom skall vi salsapå! Men del är möjligt all del var en förlöpning. FruMogård har över huvud tagel inle en lyckad dag. Hon log etl exempel frånAmerika. Hon refererade lill en barnverksamhel där kul- turarbdare är aktiva blandbarn, en verksamhei som går under beteckningen Artist in School Programme.Intentionerna bakom della är i och för sig mycket goda - atl öka kontaktenmellan kulturskapare och barn och skola - men sell från synpunkl ärdetla ett präktigt cenlralbyråkraliskl projekt, som bedrivs av Office ofEducation. Del är annorlunda än den lyp av samspel mellan barnkultur ochkulturarbetare som vi t. ex. har föreslagil i SIA-proposilionen. På en delandra områden försöker vi göra insalser pä så säll att vi lokalt ger människormöjligheter alt själva skapa utifrån de förutsättningar de har. Det var hugg isten, . Del var ett ovanligt dåligt valt exempel på hur samspelmellan kulturarbetare och barn och skola skall se ul. Närdel gäller arbelel med barnkultur inleddes reformarbetet närriksdagen beslutade om slöd till barn- och ungdomslitteratur och om ökaderesurser för alt ge barn möjligheter alt se bra barnfilm i visningsformer som tarhänsyn till deras förutsättningar. I den omorganisation som har skett påmuseisidan har vi fött in tjänster som slöd lill museernas arbele bland barnoch ungdom. SIA-proposilionenger ocksä möjligheter för skolan att leva upp till sina kullurpolitiska mål. Ensamlad skoldag ger skolan nya möjligheter all samverka med lokalakulturverksamheter. Ertförutsällning för alt samhällets insatser för att nå de eftersatta gruppernaskall få genomslagskraft är atl dessa själva fär vara med och påverka innehålloch ulformning både av kulturinsatserna och av det samhällsstöd som skall ulgå.Barnkullurområdel är inget undantag från den regeln. Del är därför av stor viktatt samhällel ger barn- och ungdomsorganisalioner ett sådanl ekonomiskt slödatl de kan stå fria mot påtryckningar och utveckla en verksamhet som svarar motmedlemmarnas inlressen. Slödel lill barn- och ungdomsorganisalioner har därförföljdriktigt höjts. De tvä senasle åren har bidragen ökat med totalt 17,3milj. Atlorganisalionerna är iniresserade av och villiga all medverka till en förnyelsepå barnkullurområdel kan man bl. a. avläsa av den mängd ansökningar som kommitin lill den försöksverksamhei med läsfrämjande ålgärder som startar utei barn- och ungdomsorganisalioner och i studieförbund. Några har tvivlat påorganisationernas intresse för den här lypen av verksamhei och trott atl viskulle bli sittande i kanslihuset med travar av barnböcker. Menorganisalionerna ger oss redan första året av försöksperioden ell myckel starktgensvar. Del blir nämligen etl hårt arbele all välja bland projekten, närorganisationerna vill ha dubbell sä många böcker som vi disponerar över förförsöksverksamheten och när projekten genomgående bedöms vara spännande och välvärda atl genomföra, Lålmig i delta sammanhang säga som en del i litieraturdiskussionen -jag skallannars inte gå in så mycket i den, eftersom vi förde en sådan i Ool - atl vibelräffande bokhandelsslödet har för avsikt att tillsälta expertis i sådan lidoch i sådan omfattning all förslag beträffande bok- 8 protokoll 1975/76:132-133 Nr 132 handelsslödei kan levereras i näsia års budgelproposiiion. Torsdaeerden ' ' mediapoliliska ulvecklingen spelar del arbelesom pågår i ra- 20 mai 1976 dioutredningenen central roll. När nu ulredningen presenterar sina för- --------------- slaghoppas jag all vi får en inlrängande deball om radions och tele- Kiilturpolitlkeii visionenskullurpoliliska uppgifter. Dagspressens siiuaiion har förbäiirals genom del beslul somriksdagen har fattat, och regeringen räknar med all näsla år kunnalägga fram förslag om ökai slöd också lill tidskrifterna. ulredningsarbetepågår såväl belräffande organisationsplanen som belräffande lidskrifterna inomkullurseklorn. Ocksånär del gäller videogrammen bedrivs ell intressant utredningsarbete. Del ärinriktat på en undersökning av möjligheterna atl slödja kvaliielsprodukier pädella område genom ingrepp mol reklam i video-gram. Utredningen kan ge oss envikiig beredskap inför den utveckling som väntas inom videobranschen. Myckellalar emellerlid för alt del nu är dags alt höja beredskapen också på andrasäll, och regeringen har därför för avsikl alt lillsälla en uiredning meduppgift atl behandla video-gramfrägan i ell vidare perspekiiv. a. få till uppgifi alt analysera hur en kvalildsprodukiion avvideogram bör stimuleras och hur en effektiv distributionsapparat för videogrambör byggas ul. Del bör ocksä ge underlag fören bedömning av hur samhälletsfortlöpande bevakning av videobranschen bör ske och av vilka möjligheter detfinns alt med hjälp av i. ex. beskattning eller reslriklioner skapa garantierför all kvalitelsproduktionen fär ulvecklingsmöjlighder och genomslagskraft. Sägår reformarbetet vidare. Del är samlal kring de grundvärderingar som angivilsi den första kullurproposilionen. är del angeläget med enkontinuerlig ulvärdering av reformarbetet, och jag räknar därför med all inäsla års budgetproposition på grundval av pelila kunna ge enförsta rapport om vad ulvärderingen har lell fram lill. HertWIKSTRÖM (fp) kort genmäle: