prot · FY0937 · 1975-12-31 00:00:00 — De reservationer somavgivits av mittenpartierna och kommunisterna företer ett någotbrokigi mönster. har däremot, som jag antytt, haft ambitionenalt ytterligare stärka prioriteringen av bildkonstnärerna genom att föreslå 2,8mifi. till ut-ställningsersältningar ål konstnärer och konsthantverkare.Tyvärr har velat göra denna insats på bekostnad av bidraget tillkulturprogram inom föreningslivet. I det sammanhanget lär hakommit i strid med sig själva. Den moiion som ställer krav om den häröverflyttningen av medel har nämligen undertecknats av Medborgarskolansordförande, medan dess studierektor ställt sig bakom förmedlingsbyrånspetitaskrivelse, där det betonas alt det inte föreligger något tvivel ombehovet av en ökning av bidraget till kulturprogram inom föreningslivet. Manfrågar sig vilken linje som gäller. Efter avhopp i fråga ombiblioleksersäitningen blir man ännu mer konfunderad över de plötsligakastningarna inom moderata samlingsparliei. När det sedan gällertidskriflssiödet. som behandlas under punkten 13, föreslås ibudgetpropositionen en höjning med . 1 tre olikamotioner föreslås ytterligare . i den ena. i den andraoch . i den tredje - alltså liiet olika budgivning.Utskottsbehandlingen har lett fram till två reservationer till majoritetens ställningstagande.Reservanterna begär höjningar utöver budgetpropositionens förslag med 200 000respektive . Utskoltsmajoriielen pekar pä att 1972 årspressutredning kommer all behandla frågan om formerna för tidskriftssiödei.Även tidnings-taxeuiredning kan väntas beröra frågor som har medtidskrifternas ekonomi all göra. Med hänvisning lill deiia förhållande harulskoitsmajorilelen stannat för alt tillstyrka den mer begränsadeanslagshöjning som propositionen föreslår. Vad sedan gäller punklen16 angående dialekt- och orlsnamnsarkiven samt svenski visarkiv harcenterpartiet och folkpartiels representanter i utskottet reserverat sigför vissa begränsade förstärkningar av anslaget 140 lill visarkivet. Majoriteten i utskollet haruilalai förståelse förönskemålet om ytterligaremedelsanvisning till svenski visarkiv men framhåller all goda skäl för ökadeanslag lill också de övriga fem arkiven inom DOVA säkert kan anföras. Vi anseross inte kunna föreslå all gå in och göra prioriteringar mellan deskilda behov som arkiven inom DOVA kan redovisa. De förslag som ställs ireservationen 12 överensstämmer inte heller till alla delar med deprioriteringar som styrelsen för DOVA har gjort. Jagber, fru talman, alt med det anförda få yrka bifall lill kulturutskottelshemställan i betänkandet nr 4 på samtliga punkter. FruDIESEN (m) kort genmäle: utkommer år med en fiock bok som han kallarDen statliga kulturpolitiken - en fiock bok med tunt innehåll. Något besvär medall få den utgiven har han inle. Jag skulle vifia föreslå en annan titel påden, nämligen Del lykkelige valg - med hänsyftning på den norska pjäs där detbl. a. i en berömd replik heter: og gå den demokratiske mellomvei mellom nestennoe og absolutt ingenting. Därmed har jag nog karakteriserat denpropositionen. i säger all han är överraskad över an vi nu har ändrat vårståndpunkt i fråga om biblioleksersäitningen. Överraskad är jag också - överinnehållet i den proposition som lagts fram sedan vi behandlade saken iutskottet. Där uttryckte vi från olika häll en förhoppning om att den härpropositionen skulle kunna innebära förbättrade förhållanden för författarna,men sä är inle alls fallet. Särskilt överraskande kan inte värt handlande havarit. Del slår ändå i vårt särskilda yttrande; "Skulledessa våra förväntningar inle uppfyllas, måsle författarnas berättigade kravpå annat säll tillgodoses." - Därmed har vi aviserat alt vi kanske skullepå något sätt agera i den här frågan. frågar också om vi inte har någontilltro lill vår förmåga att ändra de förslag som framförs i proposiiionen. Ja.självfallei kommer vi med alla medel att försöka arbeta för en förbättring, menmed del ulgångsläge som proposiiionen innebär är del verkligen inte så Uin.Självfallet kommer vi emellertid att arbeta för delta både i utskottet, blandväljarna och i - efter nästa val kanske också i en ny majorilel här. Hen () kortgenmäle: Jag vill bara göra två korta påpekanden för i . Delvar myckel länge sedan jag fick höra talas om alt biblioleksersäitningen varell slöd lill författarna. , del begreppet avskaffades för längesedan. Det är icke fråga om en stödform. Del är en ersättning för utnytfiandeiav författarnas prestationer. Tyvärr har ordel på nytt dykt upp. nämligen i denfamösa nya kulturproposilionen. Vad sedan gällertidskriftssiödei är del mycket rikligt an 1972 års pressulredning har fält iuppdrag all i sitt arbete inte bara granska dagspressen.Konstilulionsulskollet uttalar i sitt belänkande nr 1972 all man ocksåskall överväga t. ex. formerna för del nuvarande statliga tidskriftssiödei. Menulskotlei tillade sedan alt del är angeläget all anslagen tilltidskriftsnämnden påtagligt förbättras i avvaktan på förslag från ulredningen.Del var blott della jag ville framföra. HenERIKSSON i Ulfsbyn (c) kort genmäle: Till utskottets vice ordförande vill jag helt kort säga i anslutninglill reservationen 12, att del är försvarbart all yrka på en högremedelstilldelning lill svenskt visarkiv, av just de skäl jag nämnde i mittanförande . Att vi nu särskilt vill prioritera ökade anslag lill justsvenskt visarkiv beror på alt denna sida av DOVA:s verksamhet - vis- ochfolkmusikforskningen - först myckel senare än dialekt- och orinamnsforskningenerhållit nämnvärt slöd av allmänna medel och att därför inom visarkivets sektoreftersläpningen är särskilt påfallande. Intressetför och vikten av de olika basinsatser på insamlings- ochforskningsområdet kan inle objektivt graderas de olika ämnesfälten emellan, mendet torde knappast kunna bestridas att, bortsett från denna rent vetenskapligaaspekt, allmänhetens intresse främst koncentrerar sig lill dellitierärl-musikaliska material som svenskt visarkiv arbetar med. Det är inteminst med hänvisning till den utåtriktade verksamhet som visarkivet bedriverför att tillmötesgå detta intresse som vi anser all bör ge ökat slöd.Det är inle bara en forsknings-politisk prioritering vi gjort utan också enallmän kulturpolitisk sådan. HerrANDERSSON i (s) kort genmäle; är överraskad över den proposilion som har kommit sedan vibehandlade dessa frågor i utskottet. Även om den nu har framlagts, är jag räddför alt kanske inte alla kammarens ledamöter ens har hunnit läsa den. Än mindrehar vi hunnit behandla den. Jag tycker därför all det är mycket överraskandeall redan i della skede är så besvikna, resignerade och uppgivnaall de är beredda all hell frångå sitt ställningstagande i utskottetbeträffande biblioleksersäitningen. Jag begriper inte alls detta. Jaghar t. o. m. under ulskottsbehandlingen upplevt att var litettveksamma till nuvarande former av biblioleksersättning. kan läggamärke lill att jag nu använder uttrycket ersättning, inte stöd. 1det särskilda yttrande som har avgivit på den här punkten säger de,att de förväntar sig att liiieraiurulredningens belänkande Boken skall ledatill förslag som innebär förbättringar för författarna och litteraturen här ilandet. "Skulle dessa våra förväntningar inte uppfyllas", tilläggerde, "måsle författarnas berättigade krav på annat säll tillgodoses." .Änen gång, : har ju inte tagit ställning till frågan omlitteraturstödet. bör väl inte vara sä uppgivna i förväg alt dehell bortser från sina möjligheter all påverka i en fråga som om entid kommer att behandlas. Jagskall inte gå in på en diskussion om kulturproposition nr 2 för det vore felatt i det här läget försöka sig pä det. Helt kort är det ändå fråga om etl stödav storleksordningen 10 milj. kr. till litteratur och bibliotek. Jag begriperinle hur man skall kunna pumpa in så pass myckel pengar i det härverksamhetsområdet utan alt del innebär en stöd till författarna - förlåt, herrSundman; en ersättning. Jagär väldigt förvånad över del här avhoppet av , och jag är besvikenöver att överläggningar, ställningstaganden och överenskommelser i utskottetinte betyder mer när man kommer lill kammarbehandlingen. FruDIESEN (m) kort genmäle; Det är faktiskt inte så ovanligt, i , alt man,om man inte får gehör för de reservationer som man själv har lagl fram i etlutskott, ansluter sig till något annat förslag. anser sig kunna konstatera alt vimoderater är så resignerade och uppgivna redan vid den första kontakten medpropositionen och inle tilltror oss någon möjlighet att ändra på de förslag somhar framlagts. Självfallet kommer vi. som jag sade i mitt förra inlägg, attgöra allt för alt försöka förbättra de förslagen så mycket som möjligt. Jag larockså herr .Anderssons tal här som ett löfte om aii vi i utskottet skall kunnapåräkna ett starkt stöd av socialdemokraterna för att åstadkomma en väsentligförbättring av propositionens förslag. i (s) kort genmäle; senaste inlägg gör mig ännu mera konfunderad. Hon sägeratt det inle är ovanligt att om man inle får stöd för en reservation hoppar manöver på en annan linje. Har man inga principer i moderata samlingspartiet? Nihar uttalat er för en prioritering av bildkonstnärerna och vill salsa 2,8 milj.kr. Det är det krav ni har ställt, och del har ninu gett upp redan före voteringen, för ni räknar med att ni kommer all förlorai den. Så hoppar ni över från all prioritera bildkonstnärer med 2,8 milj. kr.till att lägga 6,3 mifi. på ökade ersättningar ål författarna. Det innebärju att obalansen blir ännu myckel större och prioriteringen en hell annan änvad ni hade tänkt er från böfian. Minainlägg här skall verkligen inle tolkas så. all moderata samlingspartiet haratt räkna på ett socialdemokraliski slöd i kuliuruiskoitet vid behandlingen avliiieraturpropositionen; i så fall har jag uttryckt mig väldigt oklart. Men harinte moderata samlingspartiet andra bundsförvanter att ty sig lill iutskotlsarbetet, då förslår jag resignationen. Frutredje vice talmannen anmälde att anhållit all lill protokollet fåantecknat att hon inle ägde rätt till ytterligare replik. HerrENLUND (fp): Det är billigare och effektivare alt förebygga än alt reparera skador.Det är bl. a. den övertygelsen som ligger bakom mina tvä reservationer ikulturutskottets betänkande nr 4 beträffande anslagsbeloppen - CAN - och lillnykierhetsorganisaiionerna. Deanslagsbelopp som vi är oeniga om i utskottet är ganska små totalt sell. Jagvill att CAN skall få sill anslag höjt med . Regeringen ville inte genågon höjning alls, men utskottsmajoriteten har stannat för en höjning med . Skillnaden mellan de två förslag som nu har alt ta ställningtill är alltså , dvs. frågan är om totalbeloppet lill CAN skall vara1 . eller om det skall vara . i enlighet medreservationen. Närdet gäller anslaget till nykierhetsorganisaiionerna nöjer sig utskottet medden höjning som departementschefen föreslagit, med . 1 reservationen förordas en höjning med det belopp som äskats avskolöverstyrelsen, dvs. en höjning med ylleriigare . Jaghar i reservationerna pekat på all de höjningar som utskottsmajoritetenföreslår inte läcker de automatiska kostnadsökningarna, vilket beträffande CANskulle leda till elt minskat utbud av fiänster lill de mänga organisationer somnumera står bakom CAN:s verksamhet och som ulnytfiar CAN:s fiänster. a. de stora organisationerna LO, TCO, och . Huvuddelenav CAN:s och nyklerhetsorganisationernas arbete gäller ungdom som ännu inledrabbats av några alkoholproblem. Del är alltså fråga om förebyggande åtgärder,och jag är helt övertygad om att de budgetmedel som vi här satsar ger utomordentligtgod utdelning. Det gäller att angripa en av de mest avgörande faktorerna sombidrar till strömmen av vårdbehövande till våra institutioner inom sjukvård, alkoholistvårdoch kriminalvård. Föratt i någon mån belysa all del är billigare alt förebygga än att repareraskador vill jag nämna några siffror på samhällets kostnader för alkoholskadornainom vårdsektorn. Härär del fråga om väldiga belopp. 1 årets statsbudget föreslås 291 milj. kr. tillnyklerhelsvård, där huvuddelen går till vård av alkoholmissbrukare. Detta äretl så viktigt ändamål all folkpariiel vill öka beloppet med ytterligare 6mifi. för att medge kraftigare satsningar på försök med nyabehandlingsformer och satsningar på de frivilliga organisationerna, bl. a.DKSN:s RI.A-verksamhet och slif telse. Menstatens kostnader för vård av alkohol- och narkotikamissbrukare på nära 300milj. utgör ändå bara en ringa del av samhällets to- Ialkoholpoliliska utredningens belänkande finns uppgifter som låter oss ana deenorma vårdkostnader som alkoholmissbruket lägger på landslingen ochprimärkommunerna. Jag nämner några siffror ur de undersökningar som redovisasav APU. Omkring30 % av dem som i mitten på togs in på mentalsjukhus hade diagnosenalkoholpsykos eller alkoholism. Avde manliga patienter som lagts in pä kirurgisk avdelning hade 41 96 alkohol iblodet vid intagningen. Vid en senare undersökning var motsvarande siffra 4796. Enligt studier av samtliga patienter vid en olycksfallsavdelning varandelen alkoholpositiva dock lägre, varierande . För gruppentrafikskadade patienter visar undersökningar att omkring tredjedelen äralkoholpäverkade. Avsamtliga lill statens rätlsläkarstaiion i under ell år -1968/69 -remitterade döda som anträffats i hade drygt 50 96 enalkoholkoncentration i blodet som varierade mellan 1 och 4'/«. Närdel gäller rättsväsende och kriminalvård visar undersökningar frän slutet av1960-talel all mellan hälften och tre fiärdedelar av inierne-ringsklientelet äralkoholmissbrukare. Desiffror som jag nu har nämnt och som alla är hämtade ur betänkandet frånalkoholpoliliska utredningen, , torde ge klart besked om an alkoholen spelaren dominerande roll för samhällets totala vårdkostnader. Till dessa kostnaderskall sedan läggas produktionsbortfallet på grund av frånvaro fränarbetsplatserna. Bakomdessa kalla siffror döfier sig mycken sorg och förtvivlan i många svenska hem.Före vafie enstaka fall av intagning pä anstalt - del må vara vårdanstalt ellerfängelse - eller före varie dödsfall där alkoholen finns med i bilden ligger enlång kedja av händelser i en olycklig människas liv. För en del människor harstarten-i livet blivit så ogynnsam alt de aldrig fått någon riklig chans. Förandra har psykiska eller fysiska handikapp inneburit så lunga bördor alt maninle orkat. Del kan ha trasslat lill sig ohjälpligt i familjen eller påarbetsplatsen, sä svårt att man lill vae pris måste komma bort frän alltihop.Man måste fly från en verklighet som man inte slår ut med. Isådana situationer eller under sädana skeden innebär alkoholbruket en storrisk. Del vore visserligen oriktigt att skylla den olyckliga händelseutvecklingenpå alkoholen enbart, men nog borde vi kunna enas om att det är alkoholen som ärhuvudorsak till att det olyckliga förioppet kommer i gång och all del ofta ärså svårt alt stoppa. Detär inle några småsaker det gäller. Hur myckel kan del vara värt om en endamänniska, som kommit i farozonen, räddas från utvecklingen mot all bli eltvårdfall? Hur myckel kan det vara värt att erbjuda en alkoholfri mifiö för ettantal unga människor? Hur myckel kan det vara värt all genom opinionsbildning stoppadel alkoholkonventionernas tryck mol unga människor som uppslår när man påfirmafesten, på officersmässen eller på den kommunala personalfesten iförstone endast tillhandahåller alkoholhaltiga drycker? Hur myckel kan det påsikt vara 10 protokoll 1975. värt all förskona den unganykomlingen frän tvånget att böria bruka alkohol? Borde vi inle komma dithänatt del alkoholfria alternativet ansågs minst lika normall som alkoholbruket. När jag här har frågat hur mycket allt detta kan vara värt har jag intei första hand tänkt på samhällets vårdkostnader. Jag tänker på den ungamänniskans chans lill etl harmoniskt liv, och jag tänker också på värdet av enbättre tillvaro för de 200 000-300 000 al-koholmissbriikarna i värt land. Hurskall det gå lill att i framtidens samhälle bättre än nu slå vakt om de väldigavärden som alkoholbruket sätter pä spel? APUhar pekat pä en rad åtgärder som jag tror på. Jag hoppas att det inte skalldröja alltför länge innan får diskutera APU:s förslag, och därförnöjer jag mig med att här nämna några saker som jag finner särskilt vikliga. APU:shuvudmål alt alkoholpolitikens syfte skall vara att åstadkomma återhållsammaalkoholvanor är enligt uppfattning inte särskilt lyckat somhuvudmålsättning. Termen återhållsamhet kan inte definieras. Gränsen mellan detpraktiskt taget riskfria - återhållsamma - bruket av alkohol och det riskablabruket varierar från individ lill individ och från situation till situation. Enligtmin mening bör huvudmålsättningen vara alt pressa ner den totalaalkoholkonsumtionen. Sambandet mellan loialkonsumlion och skador är fastslaget,och därför vore det rimligt att - som föreslagit - ställain siktet på all etappvis försöka sänka lotal-konsumlionen. Åtskilligaförslag som APU nämner som delmål finner jag för min del så vikliga att deförfiänar samma tyngd som den nyssnämnda huvudmålsättningen. Dit hör.förslagen om avglorifieringen av alkoholbruket, ökningen av den helnyklrasektorn, ökad forskning, information och undervisning. Detär min övertygelse att i arbetet på alt nå dessa målsättningar har CAN ochnykierhetsorganisaiionerna ulomordentligt viktiga uppgifter . Därförvill jag inte begränsa deras möjligheter att arbeta vidare. Realvärdet på derasekonomiska resurser måsle ökas - inte minskas. Med det jag nu anfört yrkar jag bifall till reservationerna 14 och 15vid kullurutskollels betänkande nr 4. Såvill jag säga några ord om det särskilda yttrande angående den ekonomiska situationenför i som finns fogat till betänkandet. tidigare under diskussionen berört den frågan. trepartimolion med som första namn har yrkats att antaletgrundbelopp skulle höjas för i . Det yrkandet hängersamman med elt samgående mellan , som beslutals men ännu inte genomförts. Med ell instämmande i vadfru anfört på den här punklen nöjer jag mignu med all uttrycka den förhoppningen att i skall kunna lösa de ekonomiska problemen genomöverenskommelse med änslagsbevifiande statliga och kommunala myndigheter ochall utomordentligt viktiga verksamhet skall kunna tryggasoch utvecklas även . I detta anförandeinstämde i (fp). iLane-Herrestad (c): vice ordförande har här talat för utskottet på en radav punkterna och har talat dels för olika reservationer, dels förutskottet. Vi har alltså egentligen kommit rätt långt fram i betänkandet ochjag kan nöja mig med att något beröra de reservationer som nusenast motiverade. Närvi kommer in på de här frågorna är del välkända argument vi fär höra och det ärmånga länkvärda ord som blir sagda - ord som man givetvis har all anledning attunderstryka. Det är väl inte heller några större nyheter som vi fränutskottsmajoriteten har kunnat prestera i skrivningarna, utan man får mestupprepa samma saker. Jagvill med anledning av reservationen 14 erinra om det erkännande som vi . Vi har framhållit attCAN har en betydande ställning som informationsorgan. Jag hoppas att dettaskall vara en stimulans i arbetet. Men man klarar sig inte bara med ord. Vi harockså varit med om alt föreslå en höjning, utöver den som föreslås ipropositionen, med . Därmed har vi lillmölesgåtl flera avmotionärerna. Nusäger att delta anslag är för litet och att man skulle höja det meden halv mifion i stället för med . Utskottet har inte kunnat anslutasig lill delta förslag. Men med den skrivning om CAN och med den höjning av.anslaget som gjorts har utskottet ändå klart givit ullryck för uppskattning avCAN;s verksamhet. Reservationen15 behandlar Bidrag lill nykterhelsorganisalioner. Dessa anslag har ibudgetpropositionen uppräknats med . och där har utskottsmajoritetenstannat. haren positiv inställning till nykterhetsorganisalionerna,men pengarna skall räcka lill åtskilliga saker och nykierhetsorganisaiionernahar fått en höjning i budgetpropositionen. CAN har fält ökat anslag ochföreningslivet föreslås få större anslag lill kulturell verksamhet. Vidare börmärkas all del i budgetpropositionen föreslås på socialhuvudtiteln ett anslagpå 2,5 mifi. för upplysning om alkohol och narkotika. Deltaär alltsammans uttryck för att man vill hjälpa lill all få elt nyktrareSverige. Jag har sagl att vi från utskotlsmajorilelens sida är positiva och jagkan erinra om hur vi föreslog all anslaget till CAN skullehöjas med . utöver vad som var föreslaget i sialsverkspropositionenden gången. har del skett höjningar vill herrEnlund ha ännu mer - han är inte ensam om della - men utskottet har inte kunnaitillmötesgå önskemålet på denna punkt. Meddetta skall jag be att få yrka bifall till reservationerna 8, 10 och 12. Iövrigl ber jag all fä yrka bifall lill utskottets hemställan. Påytterligare en punkt vill jag säga några ord - det gäller iStockholm. Del har här talats om att man borde förbättra situationen förKonsertföreningen. Denna fråga är dock under beredning iutbildningsdepartementet. Utskottet säger i sin skrivning alt utskottet erfaritall man inom departementet söker att ytterligare klarlägga orsakerna till detunderskott som uppstått - det har här sagts att underskottet uppgår lill eltpar mifioner kronor. De parter som är inblandade får väl försöka reda uppdetta. Vi kan inte från utskottets sida känna till alla de komponenter somingår, ulan de inblandade parterna får försöka komma överens genomförhandlingar. Vem som skall ta initiativ till sådana förhandlingar och hur deskall föras måste parterna själva bestämma. Underdetta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HenENLUND (fp) kort genmäle: Av del som utskottets värderade ordförande nu anfört skulle man kunnatro all vi vore helt eniga när det gäller målsättningen och avsikten medanslagen. Men om man tittar på anslagsökningarna och jämför dem med dekostnadsökningar som ägt rum finner man alt för nyklerhetsorganisationernas delanslagsökningen /74 var 7,3 96, /75 5,1 96 ochför nästa budgetår med den av utskoitsmajoriteien föreslagna höjningen , medan del står någonstans i finansplanen - om jag inte minns fel - all denallmänna kostnadsökningen ligger på drygt 12 96. Det säger sigsjälvt all då finns del inga möjligheter att uppfylla de önskemål som vi tycksvara eniga om, nämligen att CAN bör få möjlighet att hålla bättre kontakt medsina medlemsorganisationer och att öka sitt utbud av fiänster. Närherr Maltsson i Lane-Herrestad säger all flera motioner har tillgodosellsenligt uiskottsmajoritetens förslag bör del påpekas att dessa motionärer inlehar dragit konsekvenserna av sina egna resonemang dä de föreslår en höjning sominte mer än lill hälften täcker kostnadsökningarna. Föredraganden anser attdel är väsentligt all förbättra nyklerhetsorganisationernas arbetsmöjligheter.Där är vi alltså alla eniga. Men det blir givelvis inga möjligheter för ensådan förbättring, om inte anslagsökningarna tillnärmelsevis föfier med denallmänna kostnadsökningen. iLane-Herreslad (c) kort genmäle: Ja, , vi är säkert överens om alt målsättningen är att fåett nyktrare folk. Sedanvill jag ändå gärna säga att man inle kan stanna bara vid dessa två punkter, närman talar om nykterheten och anslagen. Jag erinrade om de 2,5 mifi. som gårtill upplysning om narkotika och alkohol och deras skadliga inverkan, men jagvill än en gång understryka all den höjning som vi skall få lill kullurlivetmåsle vara av väsentlig betydelse också för . Man får därförse denna fråga i ett något större sammanhang, som vi givetvisvärdesätter det arbete som utförs av såväl CAN som nykierhetsorganisaiionerna.Kan vi inte ena oss om det, , alt det är mer än de här två punkternaman måsle länka på, även om del nu är just de punkterna vi behandlar? I delstora sammanhanget blir situationen något annorlunda. Mankan naturligtvis alltid önska sig mer om det finns pengar. Då kan man anslåpengar för sådana här ändamål. Det är inle tu tal om det.