prot · FZ0929 · 1975-12-31 00:00:00 — Men jag har konstaterat när jag har forskat iidrottshisioria, deltagit i diskussionerna och även sett framåt i den aktuellaidrottsdebatten, au många skäl talar emot en ny parlamentarisk utredning. Någonhar påpekat i debatten atl Riksidrottsförbundeis remissyttrande var ganskakortfatlat, och jag delar den uppfattningen. Mot den bakgrunden skall Jagredovisa de skäl som varit avgörande för mitt ställningstagande i denna fråga.Jag kan formulera dem i nio ganska korta punkter: Inom Riksidrottsförbundei-och idrottsrörelsen idess helhet- pågår kontinuerligt ett utrednings- och planeringsarbete just meddet syfte som motionen anger, nämligen att finna nya vägar, metoder ochmöjligheter all förverkliga målsättningen "idrott åt alla". I delta utrednings- och planeringsarbete observerasalldeles särskilt problemet elitidrott och ulbildning, och genom ett myckelnära och fortlöpande samarbete med haren flertal s. k.idrotisgym- 50 nasier upprättats, omfattande elt flertal idrotter. både personellt ochekonomiskt på denna verksamhei. Vidare bör noteras att RF under senare åretablerat etl nära samarbeie med , gällande idrottens ochidrottsrörelsens plats i den obligatoriska skolundervisningen. Planerings- och utredningsarbetet omfattar också iallra högsta grad bredd- och motionsidrolt. Här kan vi förvänta oss ytlerligareökad aktivitet sedan nu kommer att ingå i"RF-familjen". Det bör påpekas - och det har sagts tidigare idebatten -att Korpen liksom RF har avstyrkt förslaget om utredning. I centermotionen aktualiseras frågor av samma artsom idrottsuiredning, och i RF är vi - som framgår av del anförda -myckel aktivt engagerade i au fullfölja dess intentioner, varvid dock depersonella och ekonomiska resurserna måste styra omfattningen och tidsplanenför denna uppföljning. En ny parlamentarisk utredning nu och under denärmast framförliggande åren skulle innebära en hård belastning på RF - inteminst dess kansli - och på idrottsrörelsen i dess helhet när det gäller att fåfram underlag för utredningen, något som kan få lill följd att nu pågåendearbeie med viktiga uppgifter väsentligt skulle äventyras. Vidare bör framhållas alt kontakten och samverkanmellan den frivilliga idrottsrörelsen, regeringen och övriga myndigheter - t.ex. - är intensiv och omfattande, varigenom utrednings- ochplaneringsarbetet sker på "betryggande" sätl. Med och Landstingsförbundethar RF kontakt och samarbete, vilket är en garanti för atl idrolisverksamhelenbedrivs med hänsynstagande lill kommunernas och landstingens egen planering,med beaktande av de resurser som dessa myndigheter kan ställa lill förfogandeför främjande av idrott i breddad betydelse. I sitt remissvar angerLandstingsförbundet all man bör besluta tillsätta en utredning för översyn avLandstingsförbundets rekommendation. Del är intressant att notera att såvälKommunförbundet som slaiens ungdomsråd - liksom RF - avstyrkt utredningen. Vidare bör nämnas atl RF fortlöpande arbetar medrullande femårsplaner och från sina medlemsorganisationer infordrar liknandeplaner. Dessa planer läggs till grund för äskande om såväl statligt bidrag somstöd från landstingen. Slutligen synes det mig lämpligt alt erinra om altRF genom sin planerade rådslagsverksamhet kommer atl erhålla ytterligareunderlag för sin såväl mera kortsiktiga som långsikliga planering. Dennarådslagsverksamhet, som börjar , avses leda fram lill ettlångsiktigt handlingsprogram för idrotten. Förden händelse någon tidigare i debatten anfört atl Riksidrottsförbundeisremissyttrande var alltför korlfattal har jag velat ge denna mer fullständigaexposé. Det är mitt eget ställningstagande, men Riksidrottsförbundei delardenna uppfattning, och Jag har velat föra fram de här synpunkterna i debatten. Ökat stöd åt idrotten Ökat stöd åt idrotten Jagvill för min del yrka bifall lill kulturulskottets hemställan i betänkandet nr11. HerrWACHTMEISTER i Staffanslorp (m): besvarade jordbruksministern - eller idrottsministern,som han i del sammanhanget kallades - en interpellalion om kommersialiseringenav idrotten. behandlar vi kulturutskollets betänkande med anledning aven motion om ökat stöd till idrotten. Detta kan få utgöra en illustration lilletl av idrottsrörelsens problem, nämligen del splittrade huvudmannaskapet närdet gäller del statliga stödet till idrotts- och friluftsverksamheten. För skall få en bättre överblick över verksamheten och också över behoven inomde olika organisationerna samt få en bättre möjlighet att korrekt fördelamedlen bör naturligtvis allt statligt stöd utgå över en huvudtitel. Ingenkan bestrida all idrotien verkar under knappa ekonomiska omständigheter. Detbästa beviset härför ärju det förhållandet alt man inom idrotien ständigttvingas dryga ut sina inkomster med bingo, basarer, tröjreklam och jippon avskilda slag. Omfattningen av sådan verksamhei framgår av atl exempelvis denbingoskait som /74 inlevererades från idrottsföreningarnautgjorde inte mindre än 28 milj. kr., vilket motsvarar en omsättning på ca 560milj. Idrottenuppbär emellertid - som har sagts - stöd från stal och landstingoch alldeles särskilt från primärkommuner, även om ökningen av del statligastödet inte förefaller vara så imponerande som utskollel tycks göra gällande isiu betänkande. Där anges sålunda, som också har sagts , attorganisationsstödei från staten har ökat från40,4 till 75,9 milj. kr. och att anläggningssiödet har vuxit från 16,5 lill24,6 milj. kr. Med tanke på den ständiga och kraftigapenningvärdeförsämringen är dessa höjningar inte särskilt anmärkningsvärda. Idetta sammanhang kan man inte tillräckligt betona och uttala sinoförbehållsamma beundran för de uppskattningsvis 300 000 aktiva ledarna inomidrotts- och friluftsrörelsen. De utför en oerhört värdefull, oegennyttig ochofta oavlönad insats, vilken lågt räknat torde kunna värderas till minst Imiljard kronor, som samhället sålunda kan tillgodogöra sig. Självfallet bordeen sådan verksamhei för idroitsledarna räknas som merit på den allmänna arbetsmarknaden. Förutomatt idrotien är den viktigaste fritidssysselsättningen för en myckel stor delav vår befolkning är den dessutom ett mycket viktigt led i den förebyggandehälsovården. Under de gångna åren under 1970-talei har vi i genomsnitthaft inte mindre än 97 miljoner .sjukpenningdagar med en topp på 103miljoner . Vad detta vid sidan av oerhörda personliga tragedier betyderi form av produktionsbortfall är lätt atl räkna ut; det torde röra sig om ca15 miljarder kronor. En ökad satsning på idrottoch friluftsliv ger oss otvivelaktigt större möjligheter att motståhjärt-kärlsjukdomar, infektioner, nerv- och muskelsjukdomar och många andra,och idrotten är sålunda av utomordentligt stor betydelse för folkhushållet.Människokroppen är byggd för aktivitet, inte för vila. En god kondition ärgrundförutsättningen för en människas välbefinnande och därmed också för atthon skall kunna göra en fullgod arbetsinsats. Idrotten är alltså värd allttänkbart stöd, och då motion dessutom innehåller flera punkter somsammanfaller med moderata samlingspartiets program, "Satsa påidrotten", yrkar jag bifall lill reservationen, som borde kunna leda tilletl ökat stöd åt idrotten. Avslutningsvis vill jag så påpeka, all när man här från flera hållräknar upp de många organisationer som har yrkat avslag på denna motion, såbortser man kanske från atl del i avgavs en mycket tungreservation frän sju av styrelsens ledamöter. Vidare har det sagts attLandstingsförbundet har yrkat avslag på motionen, men man har även där uttalatsig myckel erkännsamt och instämt med motionärerna i mycket av del som imotionen sägs om molionsidrolien. HerrANDERSSON i (s) kon genmäle: Får jag bara lill detta sista lägga, att när det gäller Landstingsförbundetsyttrande sade Jag i milt anförande all tillhör deremissinstanser som inte har tagit ställning i den speciella frågan huruvidadet behövs en ny parlamentarisk utredning eller inte. Låtmig vidare peka på alt den reservation som här har åberopats i Kommunförbundetsyttrande tar upp företrädesvis en aspekt, nämligen landstingens ojämnabidragsgivning. Om man läser yttrande, så ser man altförbundet tillsatte en utredning med uppgift att företa enöversyn av Landstingsförbundels rekommendation angående landstingsbidragenlill ungdomsorganisationer, studie-distrikt, länsbildningsförbund och tillidrottsrörelsen. Den fråga som reservanter huvudsakligenuppehåller sig vid och motiverar en statlig ulredning med harLandstingsförbundet alltså redan lillsail en ulredning för atl klara ul. iStaffanslorp (m) kon genmäle: Herr talman! Jag är medveten om attLandstingsförbundet har visat på den skillnad i stöd som utgår från de olikalandstingen, och det är ytterst värdefullt alt det görs en ulredning om del.När jag sade att det har påståtts atl avstyrktmotionen, så var del i uttalande som jag närmast tänktepå. Om jag inte hörde fel, så sade han nämligen Just atl Landstingsförbundethade avstyrkt motionen i fråga. Hen i Agnas (m): Jag harfunnit del nödvändigt all med några ord redogöra för min syn på den här frågan.Den motion som är föremål för behandling i betänkandet ger en be- skrivning som jag förståroch på de flesta punkter kan instämma i. Utskottets majoritet har också i sinskrivning uttalat sig i myckel positiv anda om motionen. Men när det sägs attdet skulle finnas motiv för en rejäl statlig och satsning ställer jagmig frågan: Sker det inte oavbrutet en ökad satsning på idrotten allestädes,både av kommuner och landsting? Det har nämnts här i debatten - del är en nyhetför mig - all för sina anställda skulle bygga en fritidsanläggning för24 miljoner. Trenden är alltså entydig. Utvecklingen går i den riktningen. Delsom jag ställer mig mest frågande till i motionen är vad som där sägs om elitidrottensbetydelse. På den punkten har jag en annan mening. Jag tycker att den har mångaskadeverkningar. Den har utvecklats pä ett sätt som skrämmer mig. Men det ärinte det vi resonerar om . Jagmåste fråga mig: Hjälper då samhällets insatser med mer och mer pengar? Är deldel som är avgörande? Jagvågar tänka tillbaka till min egen barndom och ungdom och till dem som då varbarn och unga tillsammans med mig. Hur var det med vår motion, hur fick vi vårkondition? Vi byggde hoppgropar och hoppställningar, vi letade ut lämpligaslavar förati kunna hoppa stav, vi gjorde spjut själva. Och stötkulan som jagoch mina kamrater därhemma använde var en sten som var slipad i årtusenden ijättegrytan i forsen. När de äldre såg den sade de: Den där använde vi ocksånär vi var barn. Dethar alltså funnits en idroltsverksamhet i den bygden i generationer. När delgäller simningen vill Jag säga lill atl jag lärde mig simma iUmeälven när jag var utan något anslag någonstans ifrån. I stortsett hela bygdens befolkning kunde simma; även min farfar och min far varsimmare. Det beror alltså inte på pengar. Del är väl inte överallt del finnssjöar och älvar, men vi hade det. Närdel gällde skidor använde vi oerhört enkla hemgjorda skidor, och vi gjordespåren och skidtävlingarna själva. Överallt fanns det enkla hoppbackar - detgäller inte bara min hemtrakt - där folk höll på och arbetade och idrottade. Resultatetav denna idrotlsutövning och denna konditionsträning i förening med arbeie ochen oftast enklare och bättre kost än var otroligt gott. Som bevis kan jagnämna värnplikten, som för min del inföll just under kriget. Vilkapåfrestningar de pojkar .som kom utifrån bygderna härdade ut med! Jämför detmed hur det är ! Det är sämre, trots alla anslag och trots allt som harsalsals på idrott. Jaghar också fåll en god hälsa och en god kondition som har varat långt upp i högålder. Jag fortsätter med aktivitet på cykel, mellan och minbostad, på skidor och som , och det kommer jag alt göra så länge ingenförbjuder mig det. Det är mängder av människor av min åldersklass, som varunga när jag var ung, som har samma uppfattning. Därför frågar jag mig: Gårdet atl lösa problemet genom att pumpa inpengar till idrotten, till anläggningar och annat? Jag har hela liden varit medpå atl vi skall anslå pengar. Jag anser all del varit riktigt. Men jag undrarändå om det glappar någonstans, om del har gått fel någonstans. Jag undrar omman når den bredd som - som jag ser myckel vänligt på ;motionen anserjag icke vara något felgrepp - vill ha lill stånd på detta. Jagundrar om inte håller med mig om alt vi måste göra nya försök au nåul med information i hälsofrågor genom massmedia och skolorna. Vi måste ocksåbli föredömen, vi som är äldre, t. ex. riksdagsmän, så alt vi inte är rökare,inte lalar oss, ulan är ute och rör oss i markerna och på allt sätl försökervisa atl vi behöver motion och att det är bra med motion. Detsamma gäller enmängd andra människor, alla som har en ansvarsställning i samhället, läkare ochlärare, för att ta exempel. Dåkanske man frågar mig: Du som är så tveksam, borde då du inte tillstyrka enulredning? Ja, jag är inte medlem i någon idrottsförening eller någotidrottsförbund. Jag står för en ståndpunkt som kanske förvånar somliga.Anledningen lill den är följande. När jag fick ärendet i min hand i utskottetläste Jag remissvaren. Jag har för mig alt - RF - är enväldigt stor sammanslutning, och där finns dukliga människor från alla håll.Stiger någon fram och säger alt de är styrda från regeringen vill jag ha bevisför det. Jag tror alltså att när RF säger en sak menar man del. Jag har respektockså för Svenska korporalionsidrotisförbundets uppfattning. För mig som inteär organisa-lionsman utan som bara är privat idrottsman och medborgare iSverige och som vill att vi skall ha bättre hälsa, är det alltså avgörande vaddessa förbund säger. Dessutomär jag mycket tveksam lill utredningar för utredningars egen skull. Jag är räddför alt en utredning här skall verka hämmande. När , jag och andramotionerar blir det då bara en hänvisning till den beslutade och såsmåningom sittande utredningen. Här pågår oavbrutet utredningar, försök ochprov. Del finns inga dubbeltydiga uppfattningar, utan alla är med på att viskall försöka göra någonting för idrotten eftersom den är bra för friskvården. sammanhanget vill jag säga att en rörelse som jag som ung tillhörde varSvenska frisksportförbundei. Dess sätl all arbeta lycker jag ärefterföljansvärt och värt alt stödja. Låt oss sluta upp kring sådanaaktiviteter! Meddetta har jag velat förklara varför jag delar utskottets uppfattning. Ökat stöd åt idrotten (vpk): kommunisterna har, som framgår av kulturutskottetsbetänkande nr 11, anslutit sig lill uiskottsmajoriieten som avstyrkercentermotionens begäran om en parlamentarisk utredning, vilken skulle ha tilluppgift att utarbeta ett program för ökad breddidrott enligt vad som anförs imotionen. Nr 29 För kommunisternas vidkommande vill Jag deklarera Onsdagenden '"' ' '"' P något sätt är negativa till Just breddidrotien,tvärtom - '' ''''"' ''kant för kammarens ledamöter genom våra tidigare mo- --------------- tioneroch vårt tidigare agerande. Jag vill också i delta sammanhang Okat stöd åt deklareraall del, som har framhållits, i centermolionen finns Men vi kan inte instämma i allt som står i denna motion, även om vårainvändningar inskränker sig till alt gälla vissa meningar beträffandeelitidrotten. Det omfattande remissförfarande som skett i fråga om denna motionstyrker oss i vår uppfattning all någon parlamentarisk ulredning nu inteskulle leda lill önskat resultat. I likhet med i Lyckselefinner Jag del egendomligt alt inte också reservanierna har tagit intryck avvad s. k. tunga remissinstanser som , Korporalionsidrottsförbundetoch har framhållit i sina remissvar ulan reserverar sig motden uppfattning som dessa betydelsefulla folkorganisationer har framfört. Jagkan heller inte begripa hur en riksdagsman lyder ett remissvar, när talarstolen förklarar att han tror alt idrottsrörelsen med glädje skullehälsa förslaget om en parlamentarisk ulredning eller när slårfast atl utredningen behövs som hjälp lill idrotten. Enligt vår uppfattning bör nu i stället alla de utredningar ocharbetsgrupper som har arbelat och som arbetar slutföra siu arbete ochutvärderas. Som utskoltsmajoriieten också skriver har ingentingframkommit som lyder på att delade uppfattningar skulle råda beträffandeinriktningen av samhällsstödet lill idrotten alt främst gälla just motions- ochbreddidrott. Oenighet har ibland kanske rått i fråga om penningsummornasstorlek, men den frågan diskuterar vi inte . Den får vi säkeriigentillfälle att återkomma till - det vill Jag säga till iStaffanslorp, som i sitt anförande talade så mycket om pengar. Frånvänsterpartiet kommunisterna har vi alltså anslutit oss till utskoiismajoriieiensskrivning, och jag yrkar därför avslag på reservationen. Överiäggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av m.fi., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande Ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandet nr11 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallitreservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens 56 ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrNorrby begärde röst- räkning verkställdesvotering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; i Ulfsbyn (c) anmälde att han avsettatl rösta nej men av misstag nedtryckt Ja-knappen. §13 Bättre offentlig svenska Föredrogskuliurulskolteis belänkande 1975/76:12 med anledning av motioner om bättreoffentlig svenska och användande av förkortningar i offentligt tryck. Hen (): - Experterna har skapat etl språk så obegripligt att jag med minskolutbildning inte kan hänga med. Då vill Jag heller inte sitta och beslutaöver andra människor. Såmotiverar en förtroendeman i all han lämnar sina uppdrag. Hanutvecklade f ö. sina synpunkter i radions Gomorron-program från . Många av oss har väl känt något liknande, även om vi inte ännu hardragit lika långtgående slutsatser. Ompolitikerna har svårt att förstå vad utredningar och myndigheter .skriver ärdel naturligtvis ännu besvärligare för andra människor, som har mindre träning.Jag skall be att få citera ur en insändare i , .som mycket brasammanfattar vad saken gäller: "Delär inte klokt att skattebetalarna skall avlöna experter för alt skrivautredningar som ingen förstår. Man använder främmande ord, dålig grammatik,dålig svenska helt enkelt. Och det blir ju demokrati och insynen som blirlidande. Experterna kan göra som de vill eftersom få förstår vad de säger. Taså vanliga saker som deklarationsblanketterna. De flesta pensionärer måsle hahjälp för alt fylla i dem, likadant är det med de flesta andra blanketter manmåsle fylla i för all klara sig i dagens samhälle. Folkräkningsblanketterna ärså invecklade alt man får vara tacksam om man kommer igenom dem med vettet ibehåll. Svenskan måste förenklas. Del som berör oss medborgare måste skrivas påelt språk som vi förstår." Detsom vi har lagit upp i motionen är alltså ett grundläggande demokratisktproblem. Människor känner sig utestängda. Den här språkbarriären mellanmyndigheter och medborgare har alltid funnits. Del betänkliga är atl den tycksväxa högre , trots bättre skolutbildning. Del beror på all samhället blir meroch mer komplicerat - men också på att vi har lagt oss lill med en hel deldåliga vanor. Vetenskapens landvinningar skapar ständigt nya fackspråk. Dessaspelar naturligtvis en viktig roll inom sina specialområden. Nr 29 vänder sig till allmänheten, till politiska förtroendemän och andralek- On.sdagen den ""' "ste de lära sig all översätta fackuttrycken ochresonemangen ''" begriplig svenska. --------------- IFrisinnad har Jag funnit följande uttrycksfulla samman- Bättre offentlig fattning av det som tidskriften kallar för "den språkligainflationen": svenska "Fader vår har 56 ord, de tio budorden har 297och den amerikanska Men en förordning som EG-kommissio-nen har utfärdat över importen avkarameller och karamellprodukier innehåller inte mindre än 26 911 ord." Dettaär en synpunkt alt begrunda, även för oss här i -inte minst för densom just nu lalar. Utredningenom skolans inre arbete - som med en oflasl onödig förkortning kallas för -är etl av många avskräckande exempel på mångordighet och krånglighet.Utredningen skriver t. ex. "centralt i den pedagogiska modellen är atlman aktivt försöker integrera diagnos och behandling. Nyckelordet är härpedagogiska karakterisiika och skolrelevans. Härmed menas I) en analys avelevens egenskapsprofil i sådana psykologiska processer som uppfattning,inlärning, problemlösning, minne, uppmärksamhet etc. och 2) en liknande analysav elevens profil vid inlärningen av pedagogiska färdigheter, innehåll och begrepp.Inom modellen försöker man jämföra elevens karakterisiika med skoluppgifternaskrav. Delta är också en defektmodell, men styrkan ligger i dess pedagogiskabetydelse. Klassifikation av svårigheterna formuleras i inlärnings-termer ochsvårigheterna relateras direkt lill uppgifterna i skolan. Nyckelordet blirbehandling, inte placering." Enligt uppgift har fåttklagomål från svensklärare som inte begriper utredningen. Det förvånar inte.Atl någon stackars förälder ulan pedagogisk utbildning skulle kunna la sigigenom denna förskräckliga lunta förefaller helt osannolikt. Ävenlagstiftningen kan krånglas till på del mest förbluffande sätt. Jag skall beall få i dess helhet citera om ändring i kungörelsen (1973:152) om ikraftträdande av lagen (1971:1225) om ändringi lagen (1929:77) om trafikförsäkring å rnotorfor- utfärdad den 16 november1973. Kungl.MaJ:t förordnar alt kungörelsen (1973:152) om ikraftträdande av lagen(1971:1225) om ändring i lagen (1929:77) om trafikförsäkring å motorfordonskall ha nedan angivna lydelse. Kungl.Maj:t förordnar att lagen (1971:1225) om ändring i lagen (1929:77) om trafikförsäkring å motorfordon skall träda i kraft . I stället tor bestämmelsen i 18 § första stycket om anmälan till gäller dock till den dag Kungl. Maj:l för ordnar annorlunda äldre bestämmelse om anmälan lill den myndighet, hos vilken fordonet är registrerat. I stället för bestämmelsen i 18 i; andra 58 stycket om saluvagnsmärke gäller till den dagKungl. annorlunda äldrebestämmelse om saluvagnsskyll. Denna kungörelse träder ikraft . (Justitiedepanementet)" Bättre offentlig Deltaskall alltså läsas av människor som huvudsakligen sysslar med bilar och andrapraktiska ting. Inte underligt atl det behövs jurister. Jagskulle kunna räkna upp många fier exempel. Jag skulle t. ex. kunna läsa upp denobegripliga stencil som har skickats till de statspensionärer som frågat varförderas pension från har minskat. Men Jag skallavstå från del. Vårmotion, som har kommit till på initiativ, har tagils emot mycketpositivt, både av utskottet och utanför . Del tycks råda allmänenighet om atl del skall las krafttag för all förbättra det offentliga språket.Det är utmärkt atl vi skall få en handbok i offentlig svenska, Ännu viktigareär atl utskottet vill ge regeringen i uppdrag att utforma elt handlingsprogram,och ännu viktigare atl utskollel stryker under all det kommer atl behövas merpengar än de . som nu anslås. Del är bra alt utskottet betonar denviktiga roll som spelar och säger all nämnden skall fåmöjlighet att öka sina insatser, dvs. att den skall få större resurser. Jagyrkar bifall lill ulskollels förslag. Vibehöver utbildade språkgranskare som får gå igenom allt tryck som riktas tillallmänheten. Men aldrig så energiska språkgranskare kan naturligtvis inteklara problemet på lång sikt. Floden av meddelanden från myndigheterna äralltför omfattande. Alla som skriver måsle ha kraven på klarhet och enkelhetsom främsta ledstjärna och utbildning för att klara sin uppgift. Och det behövsalt mottagarna säger ifrån när något är krångligt. Kanske skulle allaförtroendemän och andra som lar del av tryck från myndigheterna enligtAftonbladets förslag utrustas med en stämpel med texten: "Har tagit del,men inte begripit."