prot · FZ0950 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:50 Torsdagen den 15 januari1976 § 1 Om språkbruket iSveriges Radios nyhetsprogram Herr utbildningsministern erhöll ordetför att besvara () anmälda fråga,1975/76:155,och anförde: har frågat mig om jag anser det vara räll av ell statsägtmedieförelag alt använda ett språkbruk där den arabiska organisationen för befrielseorganisalion och där aktioner från kallas förterrorhandlingar. SverigesRadio är inle ett statsägt förelag utan ell akliebolag som ägs avfolkrörelserna, pressen och näringslivet. Enligl avtalet mellan stålen ochSveriges Radio skall radioförelagel självständigt sköta programverksamheten,inom ramen för radiolag och radioansvarighelslag. har i uppgiftall granska programverksamheten och avgöra huruvida denna slår iöverensslämmelse med lagar och avtal. HenFÅGELSBO (c): Jag ber atl få lacka utbildningsministern för atl Jag har fått minfråga besvarad. säger i svarei att inte är elt statsägt förelag, ochdel är helt riktigt. Men jag vill citera ur verksamhetsberättelsen fränSveriges Radio för /75. Där skriver radiochefen bl. "Medtanke på radioulredningens kommande förslag är det naturligt alt stämningen inom präglas av 'väntans lider' och att både vi och våra formella uppdragsgivare - riksdag och regering ". Delvar alltså detta skrivsätt med "formella uppdragsgivare" som gjordeall Jag använde en kanske någol felaktig formulering i min fråga. Deltalas mänga gånger om vinkling av radio- och TV-program. har flera, ävenJag, talat om från denna talarstol tidigare. Och vi vet också allstatsministern har skrivit till radionämnden om delta angående elt program. Närdetdäremol gäller rena nyhetsprogram har åtminstone Jag uppfatlat del sä atl deborde innehålla korrekta uppgifter och inte några värderingar. Jaghar där - senast i går - hört uttrycket"befrielseorganisationen " i radio, och Jag har hörtalt har sagts bedriva "terrorverksamhet". Del är mol dessa värderingarsom jag har vänt mig och ansett all nyhetsuppläsarna inte varit helt neutrala. Nr 50 Men det är möjligt atl förhållandena kan bli bättre. Torsdaeen den Radiochefenhar beklagat att han fått sä litet pengar att röra sig med. I5ianuari 1976 ''''° intervjuades i den ny- Han fick då följande direkta frå- Om utvärdering av ga: försök med sex "Anserni att den subjektiva journalistiken är elt avslutat kapitel?" timmars arbetsdag På del svarar han: "-Ja,Jag tror det. är det en annan risk som lurar på radios journalister- risken atl man har bränt fingrarna så att man återgår till en alltför följsamjournalistik. Speciellt är det en risk om man har lite pengar. Del kostarnämligen pengar alt vara noggrann. Lite pengar och brända fingrar kan leda vag hygglig och beroende radio- och TV-journalistik." Detär väl detta jag hoppas på, litet större noggrannhet, men jag fick alltså inlenågot svar av utbildningsministern om hans värderingar. Med anledning av vad sade vill Jag upprepa att del äralldeles självklart att verksamheten vid skall präglas av denopartiskhet och saklighet som stadgats i avtal och i ra-dioansvarighelslagen.Della gäller ju all programverksamhet. Men all pröva hur avtalet följs är inleriksdagens eller regeringens sak, ulan det sker i ell av oss utsett organ,nämligen radionämnden. Ocksä i det här fallet är del radionämnden som skallpröva bärigheten i argumentation. HerrFÅGELSBO (c): I går sändes ell program där etl nyöppnat kontor för PLO presenlerades.Den som var föreståndare för della gav vissa synpunkler pä hur svårt del hadevaril alt fä fram budskapet. Men var han nöjdare. Jag kan förstå dellaeftersom del nästan talas om befrielseorganisalioner. Jag gör i dethär fallet ingen värdering, men detta måste vara en ljuv musik för PLO, I dagkommer atl presentera sin syn, och det skall bli inlressanl all få höradess synpunkler. Jagtycker inte alt varit objektiv vid nyhetsuppläsning-arna. vinklar andra program kan vi inle göra så myckel ål, men när del gäller rennyhelsuppläsning skall det vara rent objektiva uppgifter. Överläggningenvar härmed sluiad. §2 Om utvärdering av försök med sex timmars arbetsdag Herr arbelsmarknadsminislern erhöll ordelför all be svara () anmälda inlerpellalion. 84 1975/76:70, lill herr socialminisiern, och anförde: har frågat socialministern om han är villig alt initieraen utvärdering av de försök med sexlimmarsdag som gjorts bl. a. vid VolvoBergslagsverken i för atl få en grund för kommande arbelstidsreformer.Inlerpellationen har överiämnals till mig för besvarande. Åtgärderhar redan vidtagits för alt möjliggöra en sådan utvärdering. I Juni månad 1974tillkallade jag en särskild delegation förarbelstidsfrägor (DELFA), som bestårav bl. a. representanter för arbetsmarknadens parter. Bland de arbetsuppgifterdelegationen fick ingår atl samla erfarenheter av tidigarearbetstidsförkortningar och ställa dessa lill förfogande vid kommandebedömningar av möjlighelerna atl genomföra generella arbetstidsförkortningar.I nära samarbete med bl. a. delegationen för jämställdhet mellan män ochkvinnor skulle eftersträvas en bedömning av arbetstidsförkortningarnas effekterpä produktion och sysselsättning, pä familjeförhållanden och barntillsyn,liksom på fritidsvanor, serviceförhållanden m. m. Envärdering av hur sex limmars arbetsdag fungerar på arbetsplatser där sådankortare dag finns för större grupper av heltidsanställda ingår som en självklardel i det kartläggningsarbete som pägär inom DELFA. Därför studerar man nu inomDELFA en rad försök med sex limmars arbetsdag. Jag förulsäller att delegationenockså kommer att studera vad som sker i fråga om sextimmarsskift vid VolvoBergslagsverken i . Jag har inhämtat all man inom DELFA planerar enrapport varvid bl. a. utvärderingar av vunnaerfarenheter med sex limmars arbetsdag kommer att redovisas. Omutvärdering av .försök med sex timmars arbetsdag Jag noterar med tacksamhet del intressanta och intresserade svar somarbetsmarknadsministern har gett på min interpellation. Del är bra alterfarenheter från försök med förkortad arbetsdag insamlas och registreras, ochall man dä också intresserar sig för del här uppmärksammade försöket är Jusjälvklart. Jagvill peka på en sak i det här sammanhanget som egentligen föranledde minfråga. För dem som kommer alt beröras av en sådan här reform är problemet inteabstrakt-teoretiskl. Det beror på alt försök som del i ulgör elt slagsöppning, en lösning på ett problem som för mänga är påträngande och betungande. Iintresset finns ett inslag av otålighet som i varje fall delvis härrör frän denbrist pä förståelse och offentlig uppmärksamhet för del lunga lass som dubbel-och hellidsarbelande föräldrar, kvinnor mest, släpar pä. Därförär del bra alt den här delegationen, DELFA, har kommit i gång med arbetet ochföljer utvecklingen, snappar upp saker, kanske initierar försök och fångar uppintressanta och värdefulla resultat som är en frukt av andras iniliaiiv. All sädana här försök skerpå ell velenskapligt noggranl säll har säkert Nr 50 alla förståelse för, men om det blir på bekostnad av snabba ochangelägna den resultat,tror jag att man missbedömer otåligheten hos dem som kommer 15 ianuari 1976 n blinärmasl berörda av resultaten. enstakaexempel, som är belysande, på föräldrar och barn som verkligen Om utvärdering av är ibehov av en snabb reform. Ulredningen har genomfört en under-fÖrsök med sexsökning omfattande ca 8 000 förskolebarn inskrivna i daghem och fa-timmarsarbetsdag miljedaghem . Avundersökningens resultat framgår all drygl hälften, nära 51 96, av alla barn ibarnomsorgen har vislelsetider på minst nio limmar per dag. Detta gäller ävende minsta barnen. Bland barn i åldern under tre är hade 53 96 så långa tider. Vistelseliderpå minsl har drygl en femtedel av alla barn. Dessa mycket längavislelsetider är vanligast bland de yngsta barnen. Bland dem hade ungefär vartfjärde barn lider på minsl . Undersökningen visar ocksåall barn med ensamslående föräldrar har betydligt på daghem änbarn med tvä föräldrar, av barnen med ensamstående förälder har minst niotimmars vislelsetid. Dessa förhållanden visar enligt min mening attsexlimmarsdag för småbarnsföräldrar är en Jämlikhetsreform. Ur den positivasamstämmigheten frän alla berörda parter på Bergslagsverken vill Jag förmin del särskill dra fram och stryka under omdömena från föräldrar med småbarn.För all travestera ett känt yttrande, kan man om denna förkortning till sextimmar säga att så litet kan göra så mycket för så många. Det visar vilkenvärdefull reform som här ligger latent. Dethar sagts från alla parter att den här reformen är angelägen även om del ocksåfinns starka krafter som har redovisat betänkligheter. Om man på allvar anseratl reformen är angelägen, bör man besluta om den, och sedan får svårigheternaredas upp. Ett beslul innebär Ju en prioritering av de intressen som iblandkolliderar på arbetsmarknaden. En sådan prioritering skulle alltså i dellafall innebära att barnens och småbarnsföräldrarnas intressen sattes först ochandra intressen fick lösas med hänsyn till del. Detsom nog ändå har väckt störst intresse i försöket hos Bergslagsverken äralt intressekonfiikter och motsättningar som kan förefalla vara myckel sloralycks ha reducerats lill fulll hanterliga proportioner - om rapporterna viapress, radio och TV nu är riktiga, och de är så samstämmiga att del inte finnsnågon anledning atl betvivla det. Tvärtomhar den positiva vinsten blivit väldigl slor för samtliga parter. Man kannaturligtvis anta all förutsättningarna har varit tämligen enkla att härbärgerapå del här företaget, men del får väl utvärderas och bedömas. Jag tror alt manaldrig kommer ifrån det som försöken har visat - även om man bortser frän despeciella dragen för jusl denna arbetsplats - nämligen atl myckel avresultaten har en tillräcklig allmängiltighet för atl kunna visa på framkomligavägar i fortsättningen. 86 än en gång alt det här brådskar. Mantalar mycket om arbetslivels förnyelse, och åtgärder för all åstadkomma ensådan förnyelse är verkligen nödvändiga. Givetvis bidrar sådana älgärder sombällre arbetsmiljö, både inre och yttre, större inflytande för den enskilde påarbetsprocess och arbetsmiljö, bättre lön för arbetet osv. Men, herr talman,man kan heller aldrig komma ifrån atl trivseln står i en viss relation lillarbetstidens längd, för arbetet är Ju inpassat i ell siörre sammanhang i denenskilda människans liv. Om alltför myckel där fär stå tillbaka, så alt manvarken hinner med sig själv eller sin omgivning - och där betyder ju tid församvaro med barn så mycket - blir människans grundläggande cirklar rubbade närdel gäller förhållandel mellan liden för arbetet och den lid map kan ägna åtbarnen. Del här gäller naturligtvis både män och kvinnor. Omutvärdering av försök med sex timmars arbetsdag Jag har ju redan i mill svar sagl atl även del som sker vid iKöping skall bli föremål för undersökning och utvärdering. Jag vill emellertidframhålla att det inte bara är vid i som man tillämpardeltidsarbete. Det är Ju heller inte vare sig vid del företagel eller på deflesta andra platser där man ordnar deltid på något sätt fråga omförsöksverksamhet. Men elt exempel där sä många som ungefär 300 anställdaanvänder möjligheten att arbeta på deltid är självfallet inlressanl och skallstuderas. Del finns dock mänga andra företag där man löser sin personalfråga pådet sättet att man låter vissa anställda arbeta på dellid. Vadjag emellertid kan säga redan nu med ledning av de uppgifter som kommit in omvad som hänt i är att möjligheten till deltidsarbete inle har lett lillden jämställdhet inom familjen som vi Ju syftar till med frågan för småbarnsföräldrar. Av dem som använder möjligheten tilldeltidsarbete omfattande är 292 kvinnor medan jag villminnas att inte mer än 8 eller 9 är män. Man har således inle pä denna väg, omJag har kunnat läsa rätt i reportagen, kunnal bryta det sedvanliga mönstret,ulan kvinnan arbetar i stället för älta timmar och fär dä tvä timmarmer atl ägna sig ät hemmets skötsel, som hon även lidigare klarade hell ensamutan bistånd av den förvärvsarbetande maken. Del är alltså inte alldeles säkertalt denna form av deltid leder lill del som vi syftar lill, nämligen fulljämställdhet mellan man och kvinna. Men del kommer all visa sig, ,när dessa försök blivit utvärderade. Den verkliga försöksverksamheten på det här områdetgäller en arbetsdag om sex limmar för både fadern och modern eller mannen ochhustrun, varigenom båda får ökad tid atl ägna sig ät de gemensammafamiljeuppgifterna. Vi har en försöksverksamhet efter de linjerna, och det ärden som är den mest intressanta. Statsrådet sade i sill första svar all delegationen för ar- Omutvärdering av försök med sex timmars arbetsdag betstidsfrågor skulleeftersträva en bedömning av arbetstidsförkortningarnas effekt påfamiljeförhållanden, barntillsyn, produklion och sysselsättning m. m. Detskulle väl i sä fall gälla vid genomförande av sexlimmarsdag för alla. Vadbeträffar försöket i upplevdes sexlim-marsdagen positivt av alla berördaparter, men särskilt av de anställda med småbarn och av deras barn som vittnadeom att föräldrarna numera kunde ägna mera lid åt dem. Sexlimmarsdagför alla är i och för sig intressant, men den är aktuell först på läng sikt.Vad som är viktigt i Köpingförsöket är resultaten av ett införande av sexlimmars arbetsdag för småbarnsföräldrar, även om del är riktigt att det i dettafall inte var fråga om ett försök liksom atl det inte gällde sexlimmarsdag föralla. Att resultatet för just småbarnsföräldrarna är intressant gäller intebara ur vetenskaplig synpunkt, ulan den enskildes subjektiva uppfattning ärocksä av betydelse. Ofta talas del om all denna reform är angelägen men delsägs ingenling om hur man skall genomföra den. Det måste bero pä atl mannågonstans upplever en tveksamhet. Mantalar myckel - och det med rätta - om det som arbetsmarknadsministern ocksåvar inne på , nämligen om en jämställdhet på arbetsmarknaden. Vad man ifråga om sexlimmarsdag för småbarnsföräldrar kräver är alt hänsyn tas tillhela den arbetssituation som en småbarnsförälder har. Man ser dårättvisefrågan i ett vidare perspektiv, och det är i linje härmed man pä en delarbetsplatser redan har en selektiv lillämpning av sextimmarsdagen. Närdel gäller förslaget om förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar vill jag ändåunderstryka vikten jusl av del även om man är överens om sexlimmarsdagför alla. Som bakgrund lill della bör man aktualisera den situation som mångahellidsarbelande föräldrar, främsl kvinnor, befinner sig i. FörfallarenGunnar Väslberg presenterade och kommenterade i TV-programmel Insändarensituationen för några ensamstående kvinnor med barn. De har många medsystrar.Deras dag börjar kl. 05,20 och efter skjulsning av barnen lill samhälletsbarntillsyn skall de vara på fabriken ,00. Efter arbetets slut kl. 16.00följer inköp, hämtning av barnen, matlagning och en kort stunds samvaro innan detär läggdags. Det är alltså en oöverskådlig följd av sådana dagar år ,och det kan knäcka vem som helst. De kvinnor som kom till tals i programmetsade sig helt enkelt inte slå ul, och det är helt naturligt. Atthär gå in och tala om kvinnans rätt till självförverkligande skorrar litetilla. Del är alla dessa som lider av alt inle hinna med vare sig barnen ellersig själva som sextimmarsdagen i första hand skulle vara lill för. Delär Ju alldeles rikligl som arbetsmarknadsministern påpekar, atl man eftersträvarjämställdhet, men då får man också arbeta på andra plan. Attitydförändringarbehövs hos både män och kvinnor, men de behövs kanske ännu mer hossamhället och hos fackföreningar och arbetsgivare. interpellation gällde ju inte frågan om sexlimmarsdagför småbarnsfamiljerna. I så fall hade svaret varil annorlunda och ävendiskussionen hade blivit annorlunda. Den frågan dis-kuleras nu livligt, men detaren hel rad arbetsmarknadspolitiska praktiska frågor som man måste ha klaratut innan man kan ta itu med del problemet. Vadjag har lämnat besked om är det som äger rum i och på andra platser. Jaghar bara velat framhålla att dessa företag driver ingen som helstförsöksverksamhet, ulan de har haft personalproblem och därför har de låtitfolk få arbeta på dellid. 1 är det sex limmar . Det finns en radförelag där man kan ha en hell annan flexibilitet i arbetstiden, och del ärbra i och för sig. Jaghar emellertid framhållil atl det inte är alldeles säkert all detta löser deproblem som vi är ule efler. Det framgick av många intervjuer med dem somarbetade i , Den som läste dessa intervjtjer vet alt de intervjuadeganska samfällt sade att de fick litet lättare hushållsbördor. Men flertaletvar gifta och hade män som levde ett normalt liv och ägnade sig åt del som detyckte var skojigt. Hemmet fick skötas av kvinnorna. Lederdeltidsarbete bara lill all kvinnan visserligen arbetar mindre på sinarbetsplats utom hemmet men fortsätter atl ha den tunga bördan hemma, har maninle vunnit myckel. Vad man därför måste sträva efler när man talar om minskadarbetstid för småbarnsfamiljer är all båda föräldrarna deltar i arbetet medhemmet. Det är klart atl det behövs attitydförändringar hos arbetsgivarna ochäven hos de anslällda. Min anklagelse här riktar sig jusl mot männen lill dessakvinnor som blev intervjuade i tidningarna och som hemma fick bära hela bördansjälva, Inlerpellationengällde som sagl huruvida vi skulle studera den här verksamheten i ochvid en rad andra företag, och svaret på den frågan är: Det skall vi göra. Omutvärdering av försök med sex limmars arbetsdag Jag ber alt få tacka för det svaret ocksä. Det är viktigt att man serpå erfarenheterna frän , eftersom del har visat sig atl många tack vareden kortare arbetsdagen har sökt sig ul på arbetsmarknaden. Delhar gjorts olika undersökningar av deltidens betydelse för den potentiellaarbetskraften. Därvid har del framgått atl dellidsarbetet inneburitmöjligheler för både kvinnor och män att komma ut på arbetsmarknaden.Resultaten av de gjorda undersökningarna visar att av den kvinnligapotentiella arbetskraften anger all deltid är ett oeftergivligt krav för altde skall kunna börja förvärvsarbeta, medan motsva- Omutvärdering av försök med sex limmars arbelsdag randeandel bland männen är 28 96. Dessa siffror antyder alt genomförandel av sextimmars arbelsdag skulle fungera som ell aklivilerings-främjande inslrumenl förmånga människor. Överläggningenvar härmed sluiad. §3 Föredrogs och hänvisades 1975/76:92 lillsocJalulskollel §4 Föredrogs och hänvisades 1975/76:12 tillinrikesuiskottet §5 Föredrogs och hänvisades Motioner 1975/76:255 och 256 tillkonstitutionsulskottet /76:257 lill finansutskollel /76:258 och 259till skatteutskottet /76:260 lill lagutskottet /76:261 tillsocialförsäkringsutskottel /76:262 till skaiieutskottet /76:263 och 264lill försvarsutskottet /76:265-268 till socialförsäkringsulskollet1975/76:269-271 lill socialutskottet /76:272 lill ulbildningsutskoltel1975/76:273-277 till trafikutskottet /76:278 och 279 tillJordbruksulskoltet 1975/76:280 och 281 lill näringsutskottel /76:282-286till inrikesutskotiei /76:287 lill näringsutskottet §6 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:86. § 7 Herr lalmannenmeddelade alt propositionerna nr 100 och 101 skulle sältas sist på morgondagensföredragningslista. § 8 Anmäldes och bordlades 1975/76:288 av m.fl om statlig myndighets upplysningsskyl- dighellill riksdagsutskott /76:289 av m. fl. om förbud mol kollektivanslutninglill politisktparti 1975/76:290 av herrar och om förbud mol retroaktiv lagstiftning1975/76:291 av herrar yo/ws50/; och om slopande av beskattningen av fritt bränsle frän egenfaslighet 1975/76:292 av i m..fl. 1975/76:293 av och omhöjning av försäkringsavdraget vid inkomsttaxeringen 1975/76:294 av m.jl. om slopande avbeskattningen av fritt bränsle frän egen fastighet 1975/76:295 av herrar och iGöteborg om rätt för handikappad atl vid inkomsttaxering göra avdrag för vissakostnader 1975/76:296 av herrar i och Nordinom proportionellt val av ledamöter och suppleanter i taxeringsnämnd 1975/76:297 av och iGöteborg om höjd maximigräns för avdrag vid inkomstbeskattningen förunderhållsbidrag åt barn 1975/76:298 av fruLindquisl om medtilllalads hörande i brollmål 1975/76:299 av inrättande av en kammarrätt i 1975/76:300av m.p. om ökalskadeslåndsskydd vid felaktig läkarbehandling 1975/76:301 av m.jl. med anledning avproposilionen 1975/76:50 om ändring i , m. m. 1975/76:302 av herrHermansson m.fl. om bistånd till MPLA 1975/76:303 av herrar och iGöteborg om index-reglerade utryckningsbidrag åt värnpliktiga 1975/76:304 av herrSvanström m.jl. om fria hemresor för värnpliktiga 1975/76:305 av herrAhlmark m.jl. om ändrade regler för privat läkarvård 1975/76:306 av om basbeloppet somgrund för beräkning av pension 1975/76:307 av m.fl. om ersättningenligl lagen om allmän försäkring för kostnad för glasögon 1975/76:308 av herrRomanus m.fl. om föräldrapenning vid adoption 1975/76:309 av i ochfru om maximeringen av antalet besök hos privatpraktiserande läkare 1975/76:310 av och herrHåkansson i om överförande av apoleksverksamhel pä landstingen 1975/76:311 av m.fl om vidgatsamarbete mellan sjukvårdshuvudmän 1975/76:312 av m.fl. om program förutbyggnad av den yrkesmedicinska verksamheten, m. m. 1975/76:313 av herrar och i Sundsvallom utbetalningen av allmänt barnbidrag l975/76:314av och iSlaffanstorp om effekterna av långa vistelselider på daghem 1975/76:315 av m.jl. om statsbidragtill kostnad för familjedaghemsassistent 1975/76:316 av m.fl. om vidgning avlitteraturslödet alt även omfatta facklitteratur 1975/76:317 av m.p. om granskningenav sliflsnämnds förvaltning av kyrklig jord 1975/76:318 av om statsbidrag tillMalmö kommun för museiverksamhet 1975/76:319 av herrar och i Tvärälundom inrättande vid Västerboltenstealern av ytterligare tjänster för musiker 1975/76:320 av m.p. om ökade resurserför forskning inom reumatologin 1975/76:321 av i om sänkt ålderför dellagande i studiecirkel 1975/76:322 av m.p. om en revideradläroplan för 1975/76:323 av m.fl. om inrättande avtjänster som vikarier för lärare inom och gymnasieskolan 1975/76:324 av och omöversyn av vissa regler för körkortsprov 1975/76:325 av i m.jl. omskyldighet för gäng-trafikant atl i mörker bära refiexanordning eller lykta 1975/76:326 av herrar Svanslröm och iNybro om ökade väg-anslag till län 1975/76:327 av m.fl. om ätgärder föralt stimulera användningen av eldrivna fordon inom kollektivtrafiken 1975/76:328 av i m.fl. omskyddsbehandling av barr-irädsplanlor 1975/76:329 av herrar i ochAdamsson om mate-rielprovningen på det elektriska området 1975/76:330 av m.fl. omförstatligande av affärsbankerna 1975/76:331 av herrLarfors m.fl. om en statlig revisionsbyrå 1975/76:332 av herrNilsson i Agnas om obligatorisk reseförsäkring 1975/76:333 av m.jl. om förbud motöppethållande av butiker och varuhus på sön- och helgdagar 1975/76:334 av m.fl. om inrättande avytterligare industriella utvecklingscentra 1975/76:335 av i m.fl. ominförlivande av eller delar därav med del allmänna stödområdet 1975/76:336 av och iSundsvall om komplettering av invandrarrådei med föreirädare förriksdagspartierna 1975/76:337 av produktion av billigare menslruationsskydd 1975/76:338 av om ersättning fränsjukförsäkringen för menslruationsskydd, m, m. §9 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet \915/16:81av i (c) till herr försvarsministern om de värnpliktigasreseförmåner: De värnpliktigas reseförmåner har under de senasteåren genomgått slora förbättringar. har också noterats med tillfredsställelsehos de värnpliktiga. Viss kritik har dock riktats mot bl. a.vpl-IO-biljetlsys-lemet, dä det visat sig ha brister i del avseendet atl delskapar onödigt myckel extra arbete t. ex. vid förbanden,biljettförsäljningsställena och resebyråerna. Man har också menat atl detinterna debiteringssystemet mellan försäljningsställe, SJ och lokala förbandmedför extrakostnader. , som behandlat denna fråga, sade i sitt belänkande1975:18: