prot · FZ0963 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:63 §1 Justerades protokollet för . §2 Meddelande om ändrad tid för sammanträdet Medhänsyn till att interpellationssvaren vid kammarens beräknas föranleda förhållandevis långa debatter tarnämnda sammanträde sin början . §3 Meddelande om tidpunkt för besvarande av interpellation 1975/76:85 om biståndtill MPLA i Tisdagen den 10 februari1976 Meddelandeom ändrad tid för sammanträdet Meddelandeom tidpunkten för besvarande av interpellation 1975/76:85 om biståndtill MPLA i Om politiska försöksval i skolan har ställt en interpellation till mig om biståndet tillAngola. I och för inhämtande av vissa informationer kan den av tidsskäl intebesvaras förrän , vilket jag är överens med herrHellström om. §4 Om politiska försöksval i skolan Fru statsrådet erhöll ordet för attbesvara () anmälda fråga, 1975/76:206, ochanförde: har frågat mig om jag anser att principen om valhemlighetbör gälla även vid sådana politiska försöksval som ibland anordnas i skolan. Svaret är ja. HerrTURESSON (m): Med anledning av att fru statsrådets svar på min fråga var bra vill jaginskränka mig till att säga: Tack! Överläggningenvar härmed slutad. Omåtgärder mot oskäliga bränsle-kostnader i privatägda flerfamiljshus § 5 Om åtgärder motoskäliga bränslekostnader i privatägda flerfamiljshus Herr bostadsministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) anmälda interpellation, 1975/76:79,och anförde: Herr'talman!Herr har frågat mig om jag anser nuvarande möjligheter förfastighetsägare att skaffa sig överkompensation via bränsleuttagentillfredsställande och om jag anser att påtagliga hyresskillnader beträffandeexempelvis bränsle- och va-tillägg, vilka hänför sig till olikainklusiveklausuler och procenttal och som tas ut vid sidan av den övriga hyran,är förenliga med bruksvärdessystemet. Vidare har frågat om jag ärberedd att söka medverka till införande av ett system beträffandebränsledebitering som skapar rättvisa för hyresgästerna men som ävenstimulerar till sparande av energi samt om regeringen avser att ta initiativtill lagstiftning eller lagändring i syfte att förhindra att oskäligabränslekostnader tas ut av hyresgästerna och som innebär att bränsle- ochva-tillägg inräknas i de s. k. bruksvärdeshyrorna. 1olika sammanhang har negativa effekter av vissa s. k. bränsleklausuler isamband med hyresavtal påtalats. Jag har tidigare framhållit att det finnsklausuler som kan leda till för hög bränsledebitering och som inte stimulerartill sparande av energi. Dessa klausuler har sitt ursprung i ett äldrehyresregleringssystem och infördes när prisförhållandena på bränslemarknadenvar väsentligt annorlunda än . Det är därför enligt min mening uppenbartatt de är otidsenliga. Avvecklingenav hyresregleringen och de nya prisförhållandena på bränslemarknaden skapar nyaförutsättningar för bränsleklausuler. Jag har tidigare i fiera sammanhangpåpekat att det i första hand är en fråga för hyresmarknadens parter att kommafram till en lämplig ordning i fråga om bränslekostnadernas behandling isamband med hyressättning. Hyresgästföreningeni har emellertid i skrivelse till regeringen redovisat problem isamband med bränsleklausulernas tlll-lämpning och hemställt om en ändring ihyreslagen. skrivelse har för övervägande överlämnatstill hyresrättsutredningen i vilken hyresmarknadens parter är representerade. Regeringenavseratt pröva eventuella förslag från hyresrättsutredningen mot bakgrund avatt ett system för uttag av bränslekostnadsersättning skall vara rättvist, ledatill skäliga kostnader för hyresgästerna samt stimulera till att spara energi. HerrCLAESON (vpk): Jag tackar bostadsministern för svaret på min interpellation. Genomen välvillig tolkning av svaret kan jag få ut följande: dels attbostadsministern anser nuvarande möjligheter för fastighetsägare att skaffa sigöverkompensation via bränsleuttag vara otillfredsställande, dels att bostadsministern ärberedd att medverka till införandel av ett system för bränslekostnadsuttag somskapar rättvisa för hyresgästerna, som kan leda till skäliga kostnader ochstimulera till att spara energi. Dådet gäller mina frågor om bränslekostnadernas inverkan på bruksvärdeshyrornaoch om bruksvärdessystemet framgår det av svaret att hyresrättsutredningen harfått de problemen för övervägande. Däremot har bostadsministern inte svarat påfrågan om han anser att påtagliga hyresskillnader beträffande bränsle- ochva-tillägg - vilka hänför sig till olika inklusiveklausuler och procenttal ochtas ut vid sidan av den övriga hyran - är förenliga med bruksvärdessystemet. Bostadsministernhar i sitt svar även hänvisat till att han anser att frågan om nyabränsleklausuler i första hand är en fråga för hyresmarknadens parter. De börkomma fram till en lämplig ordning i fråga om bränslekostnadernas behandling isamband med hyressättningen. Jag delar uppfattningen att det är en lämpligordning, men har det erfarenhetsmässigt visat sig att man inte kommer frampå den vägen. Jaghade för nästan exakt tillfälle att diskutera med bostadsministernom de frågorna här i kammaren och jag framhöll redan då att erfarenheterna vidden tidpunkten var sådana att det ansågs nödvändigt att man lagstiftningsvägensökte reglera dessa klausuler. Jaghar i interpellationen anfört att ca 150 000 hushåll i Storstockholmsområdethar att betala bränslekostnader enligt ett system som betecknas som"Stockholms Fastighetsägareförenings bränsleklausul". Denna klausulär så konstruerad att den ger ett relativt rimligt utslag i form avbränslekostnader så länge oljepriserna ligger på en låg nivå. Men i och med destigande oljepriserna har orättvisorna ökat genom klausulenstekniska konstruktion. Dehär orättvisorna kan exempelvis illustreras med att åtskilliga hyresgäster iprivatägda hus får betala . m' lägenhetsyta och år ibränslekostnader. Ett mera vanligt uttag ligger emellertid på . m'lägenhetsyta och år. Om man jämför det med vad de hyresgäster som betalar efterde verkliga bränslekostnaderna har för uttag finner man att dessa uttag sällanöverskrider . m', och ati de allmännyttiga bostadsföretagen iStorslockholmsområdet oftast ligger någon krona lägre. Skillnadenmellan det högsta uttaget i allmännyttiga bostäder-och vanligt uttag hosprivata fastighetsägare kan för en normal trerumslägenhet uppgå till mellan 10och . m' lägenhetsyta och år, alltså till . Jaghar ett konkret exempel gällande en fastighet i med etttjugotal lägenheter, som också illustrerar de orättvisor som följer av en sådanbränsleklausul och de vinster en fastighetsägare kan göra utan några egnaansträngningar. Underår 1968 - med då gällande bränslepriser - blev hyresvärdens vinst påbränslekostnaderna i den här fastigheten så blygsam som . eller ca 65öre/m'. Men , med de avsevärt högre bräns- Omåtgärder mot oskäliga bränslekostnader i privatägda Jleifa-miljshus Omåtgärder mot oskäliga bränsle-kostnader i privatägda flerfamiljshus lepriserna, steghyresvärdens vinst till inte . eller ca /m". Juhögre bränslekostnaden blir, desto större blir alltså hyresvärdens vinst sedanhan har klarat de verkliga bränslekostnaderna. Ettsådant här system är synnerligen orättvist och oförmånligt för hyresgästerna,och det måste naturligtvis avskaffas. Det finns inga skäl till atthyresgästerna skall betala mer än uppvärmningen kostar. Men ett sådant härsystem bör avskaffas också därför att systemet som sådant inte stimulerar tillnågon energibesparing. De hyresgäster som bor hos allmännyttiga bostadsföretagbetalar just vad uppvärmningen kostar. Det är klart att det i och för sig inteleder till någon energibesparing. Men eftersom de allmännyttigabostadsföretagen inte har något intresse av att göra vinst på hyrorna och påbränslekostnaderna och eftersom hyresgästerna där har bättre insyn ochkontroll bl. a. på bränslesidan finns det ett incitament till energibesparing. Formernaför privatvärdarnas bränsleuttag enligt modell "bränsleklausul" strider dessutom mot självabruksvärdessystemet - den spärr som finns för att hindra oskäliga hyror. Det ärdärför viktigt att i hyreslagstiftningen införa ett förbud mot sådana härklausuler och införa sådana bestämmelser som klart säger ut att i totalhyra somkan bli föremål för prövning enligt bruksvärdessystemet skall inräknas bränsle-och va-kostnader - vilket nu inte alltid görs. Därmedskulle man få mer rättvisande jämförelser då det gäller hy-resprövningar. Somdet nu är kan jämförelser göras med allmännyttiga bostäder vid en tidpunkt.Kort därefter kan den privatägda bostadens bränslekostnader ha stigit så mycketatt man har en totalhyra som -för att använda hyreslagens term - påtagligtöverstiger hyran för jämförliga lägenheter, dvs. den lägenhet som man tidigarejämfört med. Därmed sätts bruksvärdesreglerna ur spel. Ettslopande av den här typen av bränsleklausuler och en bestämmelse om att itotalhyran alltid skall inräknas olika tillägg skulle utan tvivel få flerapositiva följder. Det skulle bidra till rättvisa, skäliga kostnader ochenergibesparing och - inte minst viktigt - till att hyresnivån skulle kunnahållas något lägre genom att hyrorna i sådana fastigheter som det här gällervid jämförelse enligt gällande bruksvärdessystem blev mer rättvisande. Detskulle få en återhållande verkan på bruksvärdeshyrorna om alla bränsle- ochva-kostnader måste ingå i totalhyran, och det skulle därigenom bli meraintressant för den enskilde fastighetsägaren att spara på energi. Klartär att det finns risk för att fastighetsägaren, om hela bränslekostnaden ingåri totalhyran, kan komma att hålla för låg värme, men i så fall får man väl ånyopröva förslag som tidigare diskuterats om att införa någon formav minimitemperatur för bostadslägenhet. Likaså tror jag man bör överväga vadbl. a. energisparkommittén har diskuterat, nämligen att införa något slag avregelbunden kontroll av värmeanläggningar inte bara i avseende på sotning ochsådant utan även beträffande anläggningarnas effektivitet och skötsel, i syfteatt där- med göra demenergisnålare. Det väsentligaste just nu är emellertid att snabbt ta itu med de iinterpellationen påtalade olägenheterna och orättvisorna för att få en störrerättvisa på bostadsmarknaden. Det är min förhoppning att bostadsministern skallgöra vad han kan för att presentera sådana förslag. Jaghoppas också att bostadsministern nu skall kunna ge något klarare besked om hurhan ser på de problem jag berört, både i interpellationen och i mitt inlägg,beträffande bruksvärdeshyrorna. jag är överens i stort. Fördet första delar jag uppfattningen att säkerligen både pengar och energi kansparas genom en bättre tingens ordning på denna punkt. Det finns konkreta bevispå att bostadsrättsföreningar har kunnat göra stora energibesparingar genom har varit medveten om vad sådana har betytt för föreningen och därmed förden personliga avgiften. Fördet andra är vi överens om att detta i första hand är en fråga förhyresmarknadens parter. Men det är också riktigt som underströk,att jag i vår föregående debatt i denna fråga uttalade att jag, om det visarsig att man inte kommer fram den vägen, räknar med att någon av parterna hör avsig till regeringen. Så skedde mycket riktigt genom attHyresgästföreningen i tillskrev . Vi hardärför nu också handlat från vårt håll. Vi har överlämnat delta krav tillhyresrättsutredningen, där hyresgäströrelsen centralt är representerad. Jaghar också kännedom om att statens pris- och karlellnämnd från sinautgångspunkter har ägnat frågan uppmärksamhet. Det bör vara mycket lätt för SPKoch utredningen att hålla erforderlig kontakt med varandra. Därmedtror jag att vi kan få del underlag som behövs för ett eventuellt ingripandefrän statsmakterna, när nu en av parterna så har begärt. Om åtgärder mot oskäliga bränsle-kostnader i privatägda flerfamiljshus HerrCLAESON (vpk): Jag noterar att bostadsministern inte hade något mera konkret att sägaoch tydligen inte har någon uppfattning om de problem beträffandebruksvärdeshyror och bruksvärdessystemet som aktualiseras vid tillämpningen avsådana bränsleklausuler som det gäller. Jag tycker att det hade varitvälgörande att i detta sammanhang få ett besked huruvida bostadsministernanser att det är förenligt med det nuvarande bruksvärdessystemet att tillämpasådana klausuler.Jag tror att det skulle vara välgörande för alla dehyresgäster som frågar sig hur länge det här systemet skall få fortsätta.Jag tror också alt det kan vara välgörande för den fortsatta debatten kringhela bruksvärdessystemet och tillämpningen av detta system, när det nu i alltsnabbare takt kommer till användning efter det att hyresregleringen haravvecklats. Ombeaktande av kulturhistoriska synpunkter vid beviljande av statligt stöd föreneigibesparande åtgärder I motsats till tror jag inte det skulle vara särskiltlyckat om jag i en interpellationsdebatt gick in och gjorde en tolkning avbruksvärdessystemet - inte främst därför att den frågan inte ligger i förstahand under utan under , utan därföratt här har en part, därtill en lokal avdelning av hyresgäströrelsen, gjort enframstöt. Jag vill gärna hadel av förbundets synpunkter och av utredningenssynpunkter innan jag för min del är beredd att dra några slutsatser. Men jagförutsätter att upplevs detta som angeläget från hyresgäströrelsens sida,kommer man att se till att utredningen snabbt presterar sina synpunkter. HerrCLAESON (vpk): Jag ber att få tacka bostadsministern för det allra sista yttrandet.Det är glädjande att notera att det kan bli fråga om en snabb behandling ochatt vi således kan få fram förslag på denna punkt. Personligentror jag inte det råder något som helst tvivel om att alla hyresgäster i dettaland, som fortfarande får lov att dras med ett system där man betalar förbränsle inte efter vad det verkligen kostar att värma upp ett hus, utan efterandra slag av bränsleklausuler, är synnerligen angelägna - och därmed tror jagmig också kunna säga att i sin helhet ärsynnerligen angeläget - om att man snabbt lägger fram förslag också beträffandeden del som avser bruksvärdeshyror och bruksvärdesprinciper. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om beaktandeav kulturhistoriska synpunkter vid beviljande av statligt stöd förenergibesparande åtgärder Herrbostadsministern erhöll ordet för att besvara iLycksele (s) anmälda interpellation, \915/16J5, och anförde: i har frågat mig om jag avser att vidta någrasärskilda åtgärder för att de kulturhistoriska aspekterna på äldrebostadsbyggnader skall bli beaktade i samband med energibesparande åtgärder.Av interpellationen framgår att anser att kulturhistoriskaaspekter bör beaktas vid utvändig tilläggsisolering. 1detta sammanhang kan byggnader som har förklarats för byggnadsminnen föras urbilden. I samband med byggnadsminnesförklaringen utfärdas nämligen särskildaskyddsföreskrifter vari det anges bl. a. i vilka delar byggnader inte fårändras och i vilka hänsenden och på vad sätt byggnadens ägare skall sörja förvården av byggnaden. När det gäller byggnader iallmänhet krävs enligt bestämmelser i bygg- nadsstadgan byggnadslovför bl. a. sådan ändring av byggnad, som avsevärt påverkar dess yttreutseende. I den mån utvändig tilläggsisolering medför sådan påverkan krävssåledes byggnadslov, något som gäller oavsett hur kostnaderna förisoleringsåtgärden finansieras. Detär alltså byggnadsnämnderna som har att vid byggnadslovsprövningen bedöma omen tilläggsisolering kommer att medföra en olämplig förändring av byggnad somanses ha kulturhistoriskt värde. Jaganser det vara riktigt att denna bedömning i första hand sker på nivåinom ramen för den ordinarie byggnadslovsprövningen. Formernaför och syftet med byggnadslovsprövningen kan emellertid behöva övervägas. Detsker i samband med den genomgripande översyn av byggnadslagstiftningen som f.n. pågår inom . Tanken är att en departementspromemoria iämnet skall presenteras . Jag anser det därför inte erforderligtatt nu vidta några särskilda åtgärder av det slag som haravsett. Ot77beaktande av kulturhistoriska synpunkter vid beviljande av statligt stöd föreneigibesparande åtgärder i (s): Först ber jag att få tacka bostadsministern för svaret på mininterpellation. Ävenom svaret inte innehåller besked om konkreta åtgärder för att nu avhjälpa deproblem som berörs i interpellationen ges dock förhoppningar om att frågan kanbli beaktad i det arbete med översynen av byggnadslagstiftningen som f n. pågårinom . Anledningentill min interpellation är att marknaden nu tillförs nya byggnadsmateriel.Marknadsföringen av plåtpaneler och andra nyheter sker med direkt hänvisningtill de bidrag som husägarna kan få av staten för tilläggsisolering. Följdenhar blivit att många husfasader nu ändrar karaktär i snabb takt och på ett ickeönskvärt sätt. Föratt undanröja missförstånd vill jag klart deklarera att jag finnerstatsbidragen till energisparande åtgärder mycket värdefulla. Det är vissa ickeavsedda följdverkningar jag vill fästa statsrådets, kammarens ochförhoppningsvis också allmänhetens uppmärksamhet på. Genomrapporter från landsantikvarier i skilda delar av landet har jag fått uppgifterom sådant som jag vill kalla skadeverkningar i samband med nyttjandet avenergisparbidraget. Låt mig nämna ett par exempel: Ett1800-tals timrat hus täcks med fjällpanel. Spröjsade fönster byts ut motfönster av helt annan typ. Ettträhus täcks med plåtpanel. Blått foder sätts kring knutarna. Statsrådet hänvisar i svaret till att det ärbyggnadsnämndernas uppgift att bevaka de här frågorna i samband medbyggnadslovsansökningarna. Det är naturligtvis riktigt. Svårigheterna är dockav två slag. Fördet första innebär erbjudandet om statsbidrag för tilläggsisolering att enväldigt stor efterfrågan har uppkommit. Detta är i och för sig glädjande, mendet stora antalet ansökningar har inneburit en stark be- Ombeaktande av kulturhistoriska synpunkter vid beviljande av statligt stöd föreneigibesparande åtgärder lastning påbyggnadsnämnderna och stadsarkitekterna. Deras bevakning har därmed försvårats. Fördet andra anser sig byggnadsnämnderna inte kunna gå emot den sökandes önskemålom fasadmateriel och fasadutformning utom i klart fiagranta fall. Den sökandeanses ha stora möjligheter att bli tillgodosedd vid en eventuell överklagning. Byggnadsnämndernaskamp blir därför något ojämn när fabrikanterna drar i gång sin annonskampanjför nya fantastiska materiel. Jag har här några exempelpå annonser i detta sammanhang: "Villaägarenshemliga dröm" står det som överskrift på en sådan an nons, där det vidare sägs: "finns det en underhållsfri fasadpanel i aluminium.--- Ser ut som trä, men behöver aldrig målas. Tackvare panelens konstruktion får ditt hus en förbättrad värme isolering. Dessutom ökar värdet! Fog-Panel levereras med 30års skriftlig garanti." Det kan sättas mångafrågetecken för en sådan annons. En annan annons gör reklamför fönsterluckor: "Ytanär präglad träimitation. Färg Brunt eller Vitt. Luckorna är form-pressade istyrenplast - underhållsfritt! Mycket enkel montering." Ja, så lockar man vidareoch säger i en annan annons: "Bordu i en trävilla som börjar bli lite ? Då vet du lika väl som vi atthusets svaga punkt är fasaden. En målad träfasad tål helt enkelt inte vårtkärva svenska klimat", står del i den annonsen, som utmynnar i all manskall sätta på huset någon sorts lackpanel. Slutligenen annons som direkt anknyter till det statliga bidraget för tilläggsisolering.Där står det: "2.000:- FRÄN STATEN plus statligt lån 4.000:- kan du få omdu sätter upp Lackpanel med tilläggs-isolering." Denokritiska läsaren kan ju lätt få den uppfattningen att det statliga bidraget ärkopplat till någon viss sorls panel - och dessutom en panel som jag tror detfinns anledning alt i det här sammanhanget något varna för. Låtmig peka på att byggnadsvårdsåret har haft en icke oväsentlig betydelse när detgällt att rikta människors uppmärksamhet på värdet av äldre bebyggelse. Jagtycker del vore illa om den våg av fasadom-byggnader som går fram över landetskulle rasera vad byggnadsvårdsåret har kunnat åstadkomma. Argumentationoch motivation för bevarande av en god byggnadsmiljö måste hållas levande. Jaghoppas verkligen all den översyn av byggnadslagstiftningen som pågår idepartementet kan leda till en förstärkning av byggnadsnämndernas ställning ifrågor av den här karaktären. Jag vill också fråga bosladsministern om hanvill medverka till att det redan nu görs insatser för att öka allmänhetensmedvetande på detta område. Jag tänker mig då att departementet skulle utarbetainformationsmaterial som genom byggnadsnämnderna kunde spridas till dem somsöker energisparlån. En annan väg vore att genom allmän an- nonsering väcka förståelseför värdet av den äldre bebyggelsens karaktär. Jag anser det med andra ord varasynnerligen viktigt att man försöker få fram information till allmänheten, tillbyggnadsnämnderna och till andra kommunala instanserom de här frågorna. Jaghoppas att bostadsministern vill medverka till detta. Jag delar i princip i uppfattning på den härpunkten. Naturiigtvis är det förenat med vissa risker, när man - som vi hargjort sedan energikrisen började - har anvisat i runt tal förlån och bidrag för energibesparande åtgärder, för att en del missgrepp kanbegås. Det är därför viktigt att byggnadsnämnderna håller ögonen på sådanaexempel som i refererade och att man beaktar bådeverkligt kvalitativt stora värden som står på spel och de mera allmännamiljöaspekterna på bostäder. ut ett betydande informationsmaterial redan nu med anledning av den härsatsningen, och vi skall självfallet i samband med nytryck och omtryck övervägaherr i förslag och arbeta in de synpunkter och önskemål somhan har uttryckt i sin interpellation. Omutvecklingen i efter general död HerrANDERSSON i (s): Jag vill till det senaste inlägget av bostadsministern bara foga etttack för den välvilja som han visar mot mina synpunkter i fråga om behovet avökad informationsverksamhet. Jag noterar också med tillfredsställelse attbostadsministern markerar byggnadsnämndernas ansvar när det gäller att hanteraden här verksamheten. Överläggningenvar härmed slutad. § 7 Omutvecklingen i efter general död Herrutrikesministern erhöll ordet för att besvara (vpk)anmälda interpellation, 1975/76:76, och anförde: har frågat mig hur regeringen bedömer utvecklingen iSpanien efter död och vilka olika former av stöd till kämpandefolk regeringen vill befordra. Regeringenhar vid olika tillfällen - bl. a. i -redovisat sin syn på utvecklingen i . Vidare har vi i FN och Europarådetsamt vid våra kontakter med andra västeuropeiska länder och i samtal med såvälföreträdare för den spanska regeringen som oppositionen givit uttryck, förvårt bestämda avståndstagande från diktaturen i . Medstöd av en bred svensk folkopinion har vi sålunda sökt åstadkomma en internationell opinionsbildning beträffande de brott mot Omutvecklingen i efter general död grundläggande mänskligarättigheter som den spanska diktaturen begått. Även i andra länder haropinionen varit stark. När fem unga spanjorer avrättades protesterade helaVästeuropa. Opinionsvågen och de västeuropeiska regeringarnasställningstagande fick effekt. Det yttersta uttrycket för en diktatur - de kortasummariska processernas dödsdomar - förekommer inte längre. Vi har kunnatnotera vissa uppmjukningar i den spanska regimens politik. En begränsad amnestihar genomförts. , efter general död, gjordes uttalanden avregeringen att den önskade genomföra vissa reformer. Den spanska oppositionenföreföll beredd att ge den nya regimen en frist att visa vilka konkretaåtgärder den avsåg att vidta i demokratisk riktning. Iett tal utvecklade den spanske premiärministern sin ochregeringens syn på framtid. Talet presenterades som ettställningstagande för en försiktig reformlinje. Huvudintrycket är dock enbesvikelse över bristen på konkreta förslag. Grunddragen i den gamla regimenfinns kvar. Terroristlagen står kvar i modifierad form. Kravet på allmänamnesti för politiska fångar har inte uppfyllts. slås fredligademonstrationer ned. Jagvill här instämma i den resolution om läget i som antagit efter premiärministerns anförande.