prot · FZ0935 · 1975-12-31 00:00:00 — Anledningen till detta tror Jag är attvi har kommii ganska långt mot jämlikhet - den är inte fullständig och detfinns mycket att göra ytterligare, men den är större än i många andra länder -och del har hjälpt oss i den här situationen. iStockholm (c): Jag vill bara hell kort kommentera vad som sagts om de grupperingar somvi har sett alll fler av . Jag menar inte att vi skullepå något sätt hamna i u-landsgruppen, för är inget u-land, men jag hartyckt mig märka en uppdelning, en blockbildning som nästanalllid tar sig uttryck i att i-länder sluter sig samman för att motarbetau-länder i ett visst avseende. De mest markanta exemplen pä det är Oljeklubbenoch OPEC, men det finns också andra tendenser, och det finns begynnandedissonanser mellan t. ex. FN och i diskussionen om MNF. Del förs, somalla vet, en diskussion om Världsbanksgruppen kontra andra organ i biståndssamarbetet,organ som gärna ville ha men inte fick. Delär alltså den grupperingen, när den återkommer på område efter område, som Jagtycker all del finns anledning atl se upp med och också vara skeptisk mot närdet gäller nyttan pä läng sikt också för del svenska samhället. Del är alldelesrikligt alt vi i dessa sammanhang, som statsministern säger, kan föra framtankar som har sitt hemvist i fattiga länder, men när det gällt en anslutninghar diskussionen ofta, t. ex. här i , gällt del nationellaegenintresset. Det har inte varit huvudsyftet att vi skulle bli en ii-landsgruppen som kunde föra fram uppfattningar. Jag tycker alldet är viktigt atl hålla utvecklingen under stark uppsikt, för den återkommerpå område efter område - inom handeln, på valutaområdet, på biståndsområdetoch i fråga om de multinationella företagen och råvarorna. Jag skulle vilja kvittera vackra ord om mig med etterkännande: Det är rätl atl ekvationen är svår - det har den här debattenvisat. Men Just därför behöver vi en genomtänkt svensk politik för hur vi skallkunna motsvara önskemål och garantera sysselsättning,trygghet och välfärd i . Skorestriktionerna är inte exempel på en sådangenomtänkt politik. Sedantycker jag att tar för lätt pä metoderna. Metoder - etl ord som haråterkommit i anföranden - är viktiga i internationellt samarbete.Förblir frihandeln den svenska linjen även med ensocialdemokratisk regering? Sänågra ord om företagsinvesteringarna. Ja, jag vet alt statsministern gärnasamarbetar med näringslivet vid sina besök i , m, m. Men Jagtror sä här: håller socialdemokratin fast vidden marxistiskaulsugningsfilosofin i fråga om näringslivets insalser i , sä kommerman att bli förbisprungen vackert av de nya självständiga . Omen ny ekonomisk världsordning Del sistabegrep jag inte. Del var för invecklat för mig. Närdet gäller restriktioner vjll Jag säga, alt det är så lätt atl fara med fraserom nyproteklionism och om frihandelns välsignelser. Jag är varm frihandelsvän.Men jag skulle tro atl om fru beger sig ned till de krokar där herrPersson i Heden häller till - eftersom han nu råkar stå här - så tror jag attdel budskapet inte rikligt går hem där. Visäger, och vi kommer alt fortsätta att säga, att vi är frihandlare. Vi tillåtermer lågprisimport än något annal industriland. Men vi kan inte bara säga tillmänniskorna i t, ex, alt vi lämnar dem i sticket. Därför sättervi in åtgärder. Nu.senast har vi satsat 200 miljoner till stöd förteko-industrin. Idet sammanhanget tänker vi också på vår alliansfrihet. Svensk neutralitetfordrar en produktion av skor och kläder, annars blir det ingen trovärdighet.Men vi tänker också på de enskilda människorna. Vi kan inte säga alt vårt stödlill fatligvärlden skall drabba en enskild grupp här i landet, som dessuiområkar vara bland de sämst ställda. Deltror jag i Heden och jag är överens om. Detta läit-färdigafrihandelslal gagnar oss inte. Delär faktiskt så, , atl jag också var i efter del att dessa s.k. åtgärder hade vidtagits. Jag kan säga att Jag är beredd alt ställa upp pävilken ny ekonomisk världsordning som helst som har hundraprocentigt stöd frånu-länderna, om i denna nya ekonomiska världs-ordning får ingå att kanfå bibehålla något tusental skoarbelare för att klara sin försörjning. Jag kanlova att det icke finns ett enda u-land som kommer att säga att Sverigedärigenom skulle svika den ekonomiska världsordningen. Därförkänner Jag lilel vemod över atl människor som annars inte visar något vidareintresse för u-landsproblemen eller för solidariteten Omen ny ekonomisk världsordning - och detla gäller ickeherr - här plötsligt borstar upp sig och säger all detta var någotalldeles förskräckligt för . Det är ett sakligt felaktigt påslåendeoch upplevs inte som bra. Vi skall inte blåsa upp den här frågan, utan kan laden ganska lugnt. HerrOlof i tyckte vi skulle hålla elt öga på vad som händer,och det är Jag med om. upplever Jag ofta att Just önskar atlvi skall vara med i dessa olika organ. Jag fick ett brev från enmycket framstående företrädare för etl u-land som skrev och bad oss stanna kvari del och del organet. Via er har vi i alla fall en kanal dit, vi kan lala meder, och del är elt stöd. Detta organ kan vara viktigt för oss, skrev han.Sådant måste vi också tänka pä. Slutligenvill jag säga till : Det är riktigt alt man bör få med ettord av hopp och inte måla en alltför tröstlös bild. Kom ihåg att stämningen imånga av inte innebär någon tröstlöshet! I många av dem ärstämningen den rakt motsatta. Man säger: Äntligen har vår lid kommit, äntligenär vi fria frän kolonialismen, äntligen blir vi fria från de stora privatakapitalintressena. Äntligen kan vi forma vår framtid. Och vi kommer alt lyckas.Men denna framtid innebär all vi släller stora krav på er. Idessa länder finns alltså en optimism, och den skall vi möta med en sakligdebatt och en vilja alt gemensamt lösa problemen. FruAF (): Näringspolitiska ocharbetsmarknadspoliliska åtgärder är utmärkta, herr statsminister, därvidlag ärvi ense. En bättre ekonomisk politik behöver vi. Men skall vi tala omsolidaritet, så hade det varit ännu bättre atl låta statsbudgeten bärakostnaderna för skoberedskapen. Mol bakgrund av den diskussion som här har pågått om de företagnarestriktionerna beträffande vår skoimporl känner jag ell visst behov av altläsa upp den exakta ordalydelsen i den paragraf i den vid sjunde extrageneralförsamlingen antagna texten, förelagd av och godkänd avu-länderna, som rör industrianpassningsåt-gärder i de rika länderna medanledning av behov av ökade marknader. Där står uttryckligenföljande: "Sådanapolitiska anpassningsålgärder bör ske mot bakgrunden av den ekonomiskastrukturen och med hänsyn till de ekonomiska, sociala och säkerheismässigamålsättningarna i de industriländer som företar sådana åtgärder." Detbör klart sägas ut atl delta är officiella, allmänt vedertagnaståndpunkt. Det är just därför som de visar, som här framhållits avstatsministern, en sådan uttalad förståelse för åtgärder sådana som eltfrihandelsland som ändå har funnit sig föranlett att vidta av säkerhetsskäl. Låtmig som min andra kommentar till debatten säga all mitl första inlägg kan haverkat som en dyster, pessimistisk bild av del läge där vi nu befinner oss ivärlden. Jag vill inte, herr lalman, kalla mig själv pessimist i dessasammanhang. Jag anser del oerhört väsentligt att varje analys som vi företar avden situation i vilken vi befinner oss, som en del av världssamfundet, skallvara en realistisk analys. Vi kan inte dölja några fakta. Vi skall, som herrEvert sade, inte blunda för verkligheten. Menden verklighet som då visar sig för våra ögon skall för oss innebära enutmaning atl verkligen salsa våra bästa krafter på att rätta lill del som ärvrängt och galet. Det är den sortens uppfordran som ligger i det nuvarandevärldslägel. Det är dock elt faktum, herr lalman, att få människor i världenhittills på allvar har satsat de krafter och resurser som behövs för atl bidralill alt rätta till de svåra missförhållanden som vi nu lever i. Omen ny ekonomisk världsordning Alldeles vid sidan av de här stora världsperspektiven fick vi enintressant fråga klarlagd, nämligen att det enda felet med skoreslriktionernavar alt vi inte, i stället för en global kontingent, betalade ut pengarna överstatsbudgeten. Vad är slutsatsen av detta? Jo, alt man då icke längre kan kommadragandes med argumentet om , för effekten ur skoimportörernassynpunkt hade blivit exakt densamma, bara något mer negaliv marginellt föru-länderna. Det är den enda skillnaden. Dennadebatt har alltså lett lill all fru -Jag hoppas på sitt partis vägnar- har avfört hela u-landsfrägan ur debatten om skoreslriktionerna. Del lyckerjag är utmärkt. Delvar också mycket bra atl lill protokollet få inläst vad tog upp omu-ländernas egen reaktion. Jaghar upplevt en fariseism i denna debatt, där man plötsligt i denna lilla fråga,som icke ett enda u-land har tagit upp, begagnat sig av för atlangripa en neulraliletspolitiskl nödvändig åtgärd. Delär riktigt som säger, att realismen är nödvändig. Realismen tersig skrämmande, men den är kanske också den bästa utgångspunkten när detgäller att skapa en mera hoppfull atmosfär inför de åtgärder som obönhörligenmåsle vidtas i världsekonomin. FruAF (): Jag vill bara säga en sak till , eftersom han lidigare harsagl så vackra saker om sitt partis solidaritet när del gäller . Detär fakiiski så att parti och mitl har följts åt hand i hand iriksdagen i fråga om utvecklingen av det svenska u-landsbislåndet. Det är visserligen riktigt. Men solidaritet med falliga länder är Juinte bara en fråga om u-landsbislånd. För min näthinna flimrade några av dedebatter jag har haft i denna kammare och i andra sammanhang med t. ex. herrBohman om inställningen lill de faltiga ländernas nationella och socialafrigörelse. De debatterna skall jag av hänsyn till fru sinnesfridicke återge. Överläggningenvar härmed slutad. § 21 Ominternationella koncerner Herrindustriministern erhöll ordet för atl besvara (vpk)anmälda interpellation, 1975/76:53, och anförde: har i en interpellation ställt följande fyra frågortill mig: Hurbedömer regeringen de slutsatser som koncentralionsulredning- en framlägger i sitt betänkande om de inlernationella koncernerna? Anser regeringen det framlagda betänkandet ominternationella koncerner i industriländer innebära altkonceniralionsutredningen helt fullgjort det uppdrag som givits? Avser regeringen att ta initiativ till yllerligareundersökning av konsekvenserna för svensk ekonomi och ekonomisk politik av deinternationella företagens växande betydelse? Avser regeringen all ta initiativ för alt denlöpande statistiken på ett bättre sätt skall belysa de inlernationella koncernernasverksamhet? Påherr två första frågor vill jag svara följande. Utredningensbetänkande har sänts på remiss till myndigheter och mer betydande näringslivs-och arbetsmarknadsorganisationer. Remissvaren skall vara industridepartementettill hända . En sammanställning och utvärdering av desynpunkter som har framförts kommer därefter i vanlig ordning atl företas. Ennärmare redovisning av regeringens slutsatser om uppföljningen av utredningensbetänkande kommer då också all lämnas. Det bör emellertid framhållas atlkon-centrationsulredningen inte skulle komma med förslag till åtgärder. skulle göra var atl undersöka konsekvenserna för svensk ekonomi ochekonomisk politik av de internationella företagens växande betydelse.Utredningen entledigades . Detkan läggas skilda synpunkter på de i betänkandet presenterade slutsatserna,vilket också framgår av de i interpellationen redovisade referaten av fackligatidskriftskommentarer. Även om mera definitiva bedömningar avkoncenlrationsulredningens slutsatser måsle anstå, är Jag redan nu beredd altsäga att jag delar den oro för de multinationella företagens utveckling som bl.a. kommer fram i några av de artiklar herr refererar till.Vi har all anledning atl noga bevaka dessa företags utveckling. Päden tredje frågan vill jag svara alt de internationella företagens verksamhethar varit och kommer atl vara föremål för regeringens fortlöpandeuppmärksamhet. Genom den av mig tillsatta arbetsgruppen meduppgift all följa frågor rörande multinationella (MNF) toretags verksamhetföljer regeringen kontinuerligt dessa frågor. Arbetsgruppen har till uppgiftatt samordna de statliga aktiviteterna i vad avser internationella företag. 1gruppens uppdrag ingår bl. a. all tillgodogöra sig utländska erfarenheter ochatl dra upp riktlinjer för del svenska agerandet i internationellaorganisaiioner i frågor som avser MNF. Mol bakgrund av probleminventeringenskall arbetsgruppen göra utvärderingar av existerande lagstiftning och andrakontrollinstrument samt initiera förslag lill erforderiiga förändringar ochkompletteringar. Arbetet är enligt direktiven all betrakta som långsiktigt.Arbetsgruppen har inom ramen för sina direktiv löpande följt bl. a. pågåendeoffentlig utredningsverksamhet. Gruppen svarar i samarbete medindustridepartementet också för sammanställningen och utvärderingen avremissvaren på koncenlrationsulredningens betänkande om de internationellakoncernerna. Då detla arbeie, som jag redan nämnt, äger rum först i början avnästa år, är det för tidigt alt säga om uppföljningen av belänkandel skall skeinom ramen för arbetsgruppens verksamhet eller om ytterligare undersökningarbehövs. Vadavser sista fråga är som har framgått av vad jag anförtdenna uppmärksammad av den särskilda arbetsgruppen för MNF-frågor.Arbetsgruppen har samlat in informalion och sammanställt material om MNF. 1samarbeie med industridepartementet utarbetar exempelvis statistiskacentralbyrån vissa sammanställningar över såväl ullandsägda företag i svenska koncerner med verksamhet utomlands. F. n. söker arbetsgruppenssekretariat få en klarare bild av vilken typ av informalion som regelbundetinsamlas samt hur denna bearbetas, sammanställs och utnyttjas internt inomvissa betydande MNF med verksamhet i . Informationsfrågorna kommer atlägnas fortsatt uppmärksamhet. a. detla syfte kommer en särskild tjänstför MNF-frågor att tillsältas vid statens industriverk . Detförtjänar också atl påpekas i detla sammanhang att i internationellaorganisaiioner, bl. a. , hån har drivit kraven på ökad information om deinternationella koncernernas verksamhet. 0/77internationella koncerner Hen (vpk): Del här är en direkt fortsättning på den föregående debatten om en nyekonomisk världsordning. För atl åstadkomma en sådan räcker det ju inte medvälmenande ullalanden som den debatten dominerades av. Del krävs medveien kampmol de krafter som upprätthåller utplundringen och förtrycket av folken itredje världen. Det är de imperialistiska staterna och de internationellakoncernerna. 0/77inlernationella koncerner Det innebär ensocial revolution. En sådan är förutsättningen för atl folken i tredje världenskall kunna bygga fria samhällen som säkrar dem trygghet och en god existens. Destora internationella koncernerna är etl av de viktigaste hindren för ettgenomförande av krav på en ny ekonomisk världsordning. Det gällerockså svenska multinationella företag som härvidlag inte skiljer sig frånandra. Deslora koncernernas verksamhei i och mot länderna i tredje världen behandlastyvärr inte alls av konceniralionsutredningen. Den del av denna som ärutgångspunkten för min interpellation är begränsad till analys avindustriländerna. Jagtackar industriministern för svaret på interpellationen. Det var i fleraavseenden positivt till de synpunkter Jag framfört. Formellthar mina frågor som sagt sin utgångspunkt i den utredning om"Inlernationella koncerner i industriländer" som konceniralionsutredningennyligen avlämnat. Men de internationella koncernernas eller med ett annat namnmultinationella företagens verksamhei är långt ifrån något främst teoretiskteller abstrakt spörsmål. Det gäller frågan om sysselsättning ellerarbetslöshet för hundratusentals människor i detta land, det gäller frågan omhela samhällens blomstring eller nedgång. En rad händelser under den senasteliden visar alt de stora internationella koncernerna är utomordentligthänsynslösa när det gäller deras profiler. Om det ger högre vinst atl drivaproduktion i andra länder läggs företag ner och tusentals arbetare ochtjänstemän ställs utan arbete. Och inlernationella koncerner som växt fram påsvensk bollen visar härvidlag samma ansvarslöshel som förelagsjätlar avamerikanskt eller annat ursprung. Man behöver bara erinra om iNorrköping, Liiions och dess dotterbolag i samt PLM iSurte. Denstarka tillväxten i de stora internationellakoncernernas maktställning har föranlett såväl som enskildastater och fackliga organisaiioner atl göra omfaltande och detaljrikautredningar. Litteraturen om de s. k. multinationella förelagen böriar nufylla bra många hyllmeter i biblioteken. Den gäller inte endast beskrivningarav deras maktställning och analyser av deras sätt att fungera. Det finns ocksåmånga förslag lill strategier för hur man skall kunna begränsa och bryta derasmakt. Både LO och TCO har framlagt utförliga sådana program. Genomtilläggsdirektiv fick den statliga konceniralionsutredningeni uppdrag atl undersöka konsekvenserna för svensk ekonomi och ekonomisk politikav de internationella företagens växande betydelse. Den färdiga undersökningenöverlämnades till indusi-iriministern. Utredningen skiljer sig i sinaslutsatser rätl mycket från andra bedömningar som vetenskapsmän och olikaorganisaiioner gjort av de internationella koncernerna. Medan man vanligenframhåller de inlernationella koncernernas slora belydelse i de utveckladekapitalistiska staterna säger koncentrationsutredningen atl del "inte ärså märkligt om del skulle visa sig atlinternationell koncernbildning har långt mindre genomgripande effekter påsamhällsekonomin än man länki sig". Medan bedömningarna vanligenframhåller de inlernationella koncernernas växande makt sägerkonceniralionsutredningen atl dessa knappast heller är "elt så dynamisktinslag i världens industriella utveckling som man leds alt tro när manextrapolerar de amerikanska förelagens expansion i undersextiotalet". Medan andra bedömare - och även industriministern i sittsvar - lalar om den oro de hyser för följderna av de multinationella företagensulveckling säger konceniralionsutredningen all dessa företag bör Jämföras med"Jätteödlor dömda till tillbakagång i ett nytt klimat för vilket de inteär anpassade". Detta nya klimat skulle enligt utredarnas mening skapasgenom "socialisering av naturtillgångar, utbyggd offentlig kontroll av detekonomiska livet, växande löntagar-infiytande och en tilllagande ekonomisknationalism". Jagkan naturligtvis inte här ta upp liden med all göra en utförlig och detaljeradgenomgång av koncenlrationsulredningens betänkande. Jag skall endast nämnanågra egendomligheier i framställningen. diskussion av orsakerna till de inlernationella koncernernas fram växt sägs det på en sida i utredningen all alla de stora svenskägda fö relagen med omfattande utlandsverksamhet byggdes upp kring specifika svenska uppfinningar. Några sidor senare sägs något helt annat: "Om den nya tekniken är en klart idenlifierbar process eller produkt som lätt kan patenieras blir de internationella koncernerna inte lika överlägsna. Det kan därför antas att deras styrka mera ligger i det successiva ut vecklandet av ny teknik än i de stora sprången ." svenska företag från andraeller vilkel av de bägge påståendena är oriktigt? Enav de grundläggande teserna i utredningen är att eflersom ett utländsktföretag har olika handikapp jämfört med ett inhemskt företag genom sämrekunskaperom t. ex. lagstiftning, arbetsmarknad, språk och sedvänjor, så krävsdel "en ganska kraftig förklaring av varför utländska i stället förinhemska förelag bedriver den verksamhet som i enlighel med traditionellekonomisk teori kommer alt förläggas lill ett givet land". Del är väl,herr lalman, alt något krångla till det. Sådana handikapp kan naturligtvisfinnas, men förefaller inte ha någon avgörande betydelse jämfört med sådanafaktorer som exempelvis lägre löner och möjligheter lill högre profiler.Bakgrunden till utlandsinvesteringen torde oftast vara den kapitalexport somutmärker monopolkapitalismen och kapitalägarens önskan att genom direktkontroll få ut så stor vinst som möjligt. Enväsentlig utgångspunkt för hela undersökningen sägs vara, atl "företagsorganisationeruppkommer och växer delvis därför alt de är överlägsna (eller i varje fallprivalekonomiskl mer lönsamma än) marknadsmekanismen i atl samordna vissatyper av ekonomiska aktiviteter och i atl utjämna risker".Konceniralionsutredningen ser därför "effekterna av internationellkoncernbildning till dels som analoga med effekterna av utrikeshandeln".Det förefaller vara en både felaktig och farlig teori, som bygger in ellförsvar för de inlernationella koncernerna i själva de 0/77internationella koncerner teoretiska utgångspunkterna.Utrikeshandeln anses ju normalt leda till effektivitetsvinster, bl. a. genomalt den försvårar upprätthållandet av monopol i de olika ländernas inreekonomier. De internationella koncernerna bygger däremot vanligen pä ochbefordrar monopolisiiska förhållanden. Iell avsnitt som diskuterar de samhällsekonomiska följderna av internationellakoncerner sägs atl utredningens slutsatser "bygger pä förutsättningen allindustriländer som kan återställa full sysselsättning och jämvikt i betalningsbalansenmed vanlig ekonomisk politik inom en inte alltför lång lidsrymd - kanske ettpar tre är". Av denna falska förutsättning dras slutsatsen att det är deinlernationella koncernernas benägenhet att vålla kortsiktiga störningar i densamhällsekonomiska balansen som är enda problemet. I själva verket torde delångsiktiga störningarna och förvridningarna av de ekonomiska förhållandenaockså vara mycket stora. Denmetod som utredningen följt har varit "att jämföra den svenska ekonominsådan den ler sig i vissa avseenden med den ekonomi vi skulle ha ominternationell koncernbildning inte vore tillåten, medan alla andra juridiskaoch tekniska förutsättningar vore lika". Hur kan en sådan metod betecknassom vetenskapligt korrekt när de inlernationella koncernerna i själva verketär en lagbunden följd av en ekonomisk utveckling eller, för alt vara meraprecis, av kapitalismens ulveckling lill monopolkapitalism, som sker underbestämda tekniska och Juridiska förutsättningar? Isamma avsnitt sägs att den företagstyp som internationell koncernbildningulgör "har antagils vara framgångsrik därför all den är en samhälleligtoch/eller privalekonomiskl lönsam lösning av vissa inlernationellasamordningsproblem". "Andra lösningar skulle utvecklas (på sammaslags problem) om internationell koncernbildning inte stode lill buds",säger utredningen. Delta är Ju ett direkt försvar för de internationellamonopolens maktställning, som ingenting har med vetenskaplig analys atl göra.Alt framställa de multinationella företagens profitjakt och makthunger som"lösningar av vissa internationella samordningsproblem" är Ju ettdireki hån mot alla de lönarbetare/konsumenter som drabbas av denna verksamhet.Menar verkligen koncentrationsutredningen atl man skall gå lill dearbeislöshetshotade arbetarna och tjänstemännen vid , Sweda och Surteglasbruk och säga att nu har "de internationellasamordningsproblemen" lösts på ell annal sätt, så därför får ni gå ifrånera jobb? Endastett citat till i denna naturligtvis ytliga genomgång av några teser iutredningen om de internationella koncernerna: "Det är en omtvistad, menobserverad, fråga huruvida internationell koncernbildning ökar eller minskarinslaget av monopolvinster i de berörda branscherna och det är inte såsjälvklart som det ytligt kan förefalla atl inlernationella koncerner allmäntstår starkare mot fackföreningarna i lönekampen i industriländer.Erfarenheterna pekar ål båda hållen." Detär kanske det sist anförda som fått skribenter i de fackliga huvudorganisationernastidskrifter atl lända. Både LO och TCO understryker i sina utredningar om demultinationella förelagen de stora problem som dessa skapar för den fackligarörelsen. I heter det exempelvis: