prot · FZ0978 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:78 § 1 FöredrogsProposilioner 1975/76:117 til 1975/76:122 til 1975/76:123 til 1975/76:128 til1975/76:132 til 1975/76:135 til 1975/76:139 til 1975/76:147 til 1975/76:156 til §2 Föredrogs men bordlades åter justitieutskotiets betänkanden /76:23-25försvarsutskottets betänkande 1975/76:26 kulturutskottets belänkande 1975/76:29 civilutskotlets beiänkanden /76:13-15 §3 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna 1975/76:144-147, Föredrogs finansutskottets belänkande 1975/76:20med anledning av den i proposilionen 1975/76:100 framlagda finansplanen jämtemotioner, Proposilionen 1975/76:100 bilaga 1() hade remitterats till finansutskotlet utom beträffandeSärskilda frågor 2, hemställan under 6 samt bilaga 6 rörande allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse som hänvisats lill näringsulskottei. I detla belänkande behandlade finansutskottetpropositionens hemställan i vad avsåg följande momenl vari föreslagits attriksdagen skulle 1, godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken och för budgetregleringen som förordals iproposilionen, 2, bemyndiga regeringen all /77, om arbetsmarknadsläget krävde del, beslula om utgifter ienlighet med vad i proposilionen förordals intill ett sammanlagt belopp av ,, 3, medge att det av riksdagengivna bemyndigandet (prop, 1975:1, FiU 1975:1, rskr 1975:30)att beslula om utgifter intill ell sammanlagt belopp av 1 , fickutnyttjas i enlighet med vad i proposilionen förordals, 4,bemyndiga regeringen eller myndighet som regeringen bestämde all beslula omsiallig garanli för förlusier i samband med lån lill lageruppbyggnad även förandra lagerslödsperioder än den som gällde, 7,medge all en konsolideringsfond för postverket fick inrättas i enlighet medvad i propositionen förordals. 1detta sammanhang hade behandlats motionerna 1975/76:187av m, fl, (vpk), vari hemsiällis all beslulade auhos regeringen anhålla om all prissloppei ulvidgades lill alla dagligvaror, 1975/76:257 av m, fl, (vpk), varihemsiällis alt beslulade all som sin mening ge regeringen lill kännavad i molionen anförts om nödvändiga ålgärder i kampen moi inflalionen, 1975/76:926 av i m, fl, (fp,c, m). vari hemsiällis att som sin mening gav fullmäktige iriksbanken lill känna vad i molionen anförts angående AB Industrikredits och ABFörelagskredits lånebehov, 1975/76:934 av m,,fl, (vpk), varihemställts all beslulade 1, all hos regeringen anhålla omförslag lill lag om samhällelig investeringsstyrning i enlighet med vad somanförts i molionen, 2, att uttala sig mot statligstyrning av lönepolitiken och mot alt rikllinjer för den ekonomiska politikendrogs upp vid korporaliva runda-bordskonferenser, 3, att uttala sig för en sänkningav diskontot med 2 "n och för övergång lill lågräntepoliiik. 4, alt som sin mening geregeringen lill känna vad som i övrigl i motionen anförts om den ekonomiskapolitiken, 1975/76:936 av m, fl, (c), vari hemställtsatt som sin mening gav fullmäktige i lill känna vad imotionen anförts rörande förbättring av lanlbrukels k red il förson ning, 1975/76:1979 av m, fl, (m), varihemsiällis att godkände de allmänna rikllinjerna för den ekonomiskapoliliken som förordals i molionen. 1975/76:1987 av m, fl, (m), varihemställts all skulle avslå regeringens förslag om en flnansfullmakipå 1 500 milj, kr,. 1975/76:2042av herrar () och (), vari hemställts att beslutade 1, alt som sin mening geregeringen och fullmäktige i lill känna vad som anförts i motionenbeiräffande överföring av AP-medel till AB Industrikredil, AB Förelagskrediloch andra s, k, mellanhands-institut, bl, a, innebärande alt de nämndainstituten tillförsäkrades en sammanlagd åriig utlåningskapaciiei av ,, 2, att som sin mening geregeringen till känna vad som anförts i molionen beträffande kommunernasekonomiska situation, 3, att som sin mening geregeringen till känna vad som i övrigt anförts i molionen beiräffandeinriktningen av den ekonomiska poliliken, saml 1975/76:2159 av m, fl, (m), varihemställts att gav regeringen lill känna vad i motionen 1979 anförtsom ökning av kreditkapacileien hos Industrikredil och Företagskredit, 1, beträffandeallmänna rikllinjer för allmänna pensionsfondens alt godkände vad utskottet anfört om lillskoll av medel till (järde fondstyrelsen på högsl 500 milj, kr, under förutsättning att styrelsen fortsättningsvis inte gjorde sådana aktieförvärv alt fondens andel av röstvärdet i ett enskill bolag översteg 5 '.Vi, 2, beträffande allmänna riktlinjerför krediigivningen till mindre och medelstora förelag att med bifalllill motionerna 1975/76:2042 momenl 1, 2159, 936 och 926 som sin mening gavregeringen och fullmäktige i lill känna vad utskottet anförtbeiräffande ökning av ullåningskapaciieien hos Allmänna Hypoteksbanken, AB Företags-kredit,AB Industrikredil och AB Lantbrukskredil, 3, beträffande allmänna riktlinjerför investeringsstöd all godkände vad ulskollei anfört om höjning förliden 15mars-31 december 1976 av gällande exira avdrag för invesleringar imaskiner och inventarier till och införande av motsvarande avdrag förinvesleringar i byggnader på 10 96 samt om att företag som inie kunde utnyujadessa avdrag gavs elt bidrag molsvarande av invesleringskoslnaden imaskiner och invenlarier och 4 ") av invesleringskoslnaden för byggnader, 4, beiräffande allmänna rikllinjerför den ekonomiska poliliken i övrigl och för budgelregleringen att riksdagenmed anledning av regeringens förslag i proposilionen 1975/76:100 bilaga 1moment 1 och molionen 1975/76:1979 saml med avslag på moiionerna 1975/76:187,257 och 934 skulle bifalla molionen 1975/76:2042 momenl 3 och med godkännandeav vad ulskollei anfört som sin mening ge regeringen della lill känna, 5, beiräffande kommunernasekonomiska situation au med bifall till molionen 1975/76:2042 momenl2 som sin mening gav regeringen lill känna vad ulskollei anfört, 6, beiräffande bemyndigande förregeringen eller myndighei som regeringen besiämde au beslula om sialliggaranti för förluster i samband Nr 78 med lån till lageruppbyggnad även för andra lagerslödsperioder än den Onsdaeen den '" gällde att skulle bifalla propositionen 1975/76:100 bi- ''saI momem 4, --------------- 7.beträffande bemyndigande för regeringen att för budgetårel 1976/77, Finansdebatt omarbetsmarknadsläget krävde del, besluta om utgifter i enlighet med vad i propositionenförordals intill ett sammanlagt belopp av 1 , att riksdagenskulle bifalla proposilionen 1975/76:100 bilaga 1 moment 2 och avslå molionen 1975/76:1987, 8, beiräffande medgivande att detav givna bemyndigandet (prop, 1975:1, FiU 1975:1, rskr 1975:30) attbesluta om utgifter intill ett sammanlagt belopp av 1 , fickutnyttjas i enlighet med vad i propositionen förordats att skullebifalla propositionen 1975/76:100 bilaga I momenl 3, 9, beträffande medgivande au enkonsolideringsfond för postverket fick inrättas i enlighet med vad iproposilionen förordals att skulle bifalla propositionen 1975/76:100bilaga 1 momenl 7, I) beiräffande allmänna riktlinjer för allmännapensionsfondens (järde fondstyrelses förvaltning A, avherrar , i , i skoga, , i och i (samtliga s) som ansett all utskottet under 1 bon hemställa allriksdagen godkände vad reservanierna anfört om tillskott av medel till fjärdefondstyrelsen på 500 milj, kr,, B, av herrar BurenslamLinder (m) och () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa altriksdagen godkände vad reservanierna anfört om all ytterligare medel ej skulleöverföras till fjärde fondstyrelsen samt att reglementet för allmänna pensionsfondensförvaltning skulle ändras så att allmänna pensionsfonden ej fick inköpa meraktier i ett bolag än som svarade mot 5 96 av röstvärdet, C, av (vpk)som ansett att utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen godkände vad reservanten anfört om att medel ur AP-fonden ej skulleanvändas för aktieköp i privaia förelag utan i slället för all bygga upp nyastatsägda industrier samt att reglementet för AP-fondens förvaltning skulleändras i enlighet med vad reservanten förordat. 2) beträffande allmänna rikllinjer förkrediigivningen lill mindre och medelstora förelag A,av herrar , i Slockholm, i , ,i och i (samtliga s) som anseii altutskotlel under 2 bort hemställa attriksdagen skulle avslå moiionerna 1975/76:2042 moment 1, 2159, 936 och 926 ochsom sin mening ge regeringen till känna vad reservanterna anfört, B, av (vpk) som ansett allutskottet under 2 bort hemställa altriksdagen skulle avslå motionerna 1975/76:2042 moment 1, 2159, 936 och 926, 3) beträffandeallmänna riktlinjer för investeringsstöd A, avherrar , i , i skoga, , i och i (samlliga s) som anseii alt utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen godkände vad reservanierna anfört om bibehållande av nu gällanderegler, B, av (vpk) som ansett attutskottet under 3 bort hemställa allriksdagen godkände vad reservanten anfört om avskaffande av investeringsstödlill privat kapital, 4) beiräffande allmänna riktlinjer för denekonomiska poliliken i övrigl och för budgetregleringen A, avherrar , i , i Kari- skoga, , i och i (samtliga s) som anseii att utskotlel under 4 bort hemställa attriksdagen med godkännande av regeringens förslag i propositionen 1975/76:100bilaga 1 moment 1 skulle avslå motionerna 1975/76:187, 257, 934, 1979 och 2042moment 3 och som'sin mening ge regeringen lill känna vad reservanierna anfört, B, av (vpk) som ansett attulskoltet under 4 bon hemställa attriksdagen med anledning av regeringens förslag i propositionen 1975/76:100bilaga 1 momenl I och med avslag på moiionerna 1975/76:1979 och 2042 momenl 3skulle bifalla motionerna 1975/76:187, 257 och 934 och med godkännande av vadreservanten anfört som sin mening ge regeringen detta till känna. 5)beiräffande kommunernas ekonomiska situation A, av herrar , KnutJohansson i Slockholm, Lursson i , , i ochBergman i (samtliga s) som ansett att ulskotiet under 5 bort hemställa allriksdagen skulle avslå motionen 1975/76:2042 momenl 2 och som sin mening geregeringen lill känna vad reservanterna anfört. B,av (vpk) som ansett att utskotlel under 5 bort hemställa allriksdagen med anledning av vad som anförts i molionen 1975/76:257 och medavslag pä molionen 1975/76:2042 momenl 2 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört, 6) beträffande bemyndigandeför regeringen eller myndighet som re geringen besiämde au beslula om statlig garanli för förluster i samband med lån lill lageruppbyggnad även för andra lagerslödsperioder än den som gällde av (vpk) som - under förulsällning av bifall lill reservalionen nr 4 B - anselt att utskottet under 6 bort hemställa allriksdagen skulle avslå propositionen 1975/76:100 bilaga 1 momenl 4, 7) beiräffande bemyndigandeför regeringen all förbudgelårel 1976/77, om arbelsmarknadslägel krävde del, beslula om ulgifler i enlighet med vad i proposilionen förordats intill ell sammanlagt belopp av 1 . av herrar Burenslam () och () som ansett att utskottet under 7 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975/76:1987 skulle avslå propositionen 1975/76:100 bilaga I moment 2, Överläggningenrörande finansutskottets betänkande nr 20 får omfatta även näringsutskoltetsbetänkande nr 34 och skaileutskoilels betänkande nr 29, men yrkandenbeiräffande de två sistnämnda beiänkandena framställs först sedan desammaföredragits. HenEKSTRÖM (s): betänkande över finansplanen och därmedsammanhängande motioner har rönt stor uppmärksamhet från massmedias sida. Detkanske inte i första hand har gällt innehållet i betänkandet ulan fastmer denvoleringsteknik som skall tillämpas närde frågor som behandlas i betänkandetslutgiltigt avgörs här i kammaren. Härvid har det visat sig alt framför alltden moderata pressen äger ett imponerande mätt av kunskap angående riksdagensbeslutsordning. Så har t, ex, landsortstidningar med stor säkerhet uttalat sigom vad som är hävdvunna principer när det gäller voteringsordning. Självfallethar det på moderat håll rört sig mindre om en oro över voteringsiekniskaproblem och mer del politiska dilemmat all lill varje pris kunna gå emol förslagetom 500 milj, kr, lill fjärde AP-fondssiyrelsen i en separat votering utan allalltför tydligt demonstrera avsaknaden av minsta gemensamma nämnare och enigheli del borgerliga blocket. Frånsocialdemokratiskt håll har vi ansträngt oss all finna en lösning där maximalamöjligheler att ge uttryck för poliliska viljeyttringar kombinerats medgaraniier mot alt fattar mot varandra stridande Problemet harvarit komplicerat. Tre utskott framlägger förslag som har ettinbördes beroendeförhållande lill följd av mitten-partiernas villkoradeuppslutning bakom det av regeringen föreslagna resurstillskottet lill QärdeAP-fonden, Vi hoppas emellertid all vi nu har funnit en lösning som tillfredsställersamtliga parlier. Närdel gäller ekonomiska läge och den ekonomiska poliliken här i landelkan vi konstalera att vi iniernalionelll har ell par år av osedvanligkonjunkluravmattning bakom oss. Den ekonomiska tillväxten för OECD-området somhelhel upphörde och följdes av en minskning med 2 "n ,Arbetslösheten är hög. saknar ca 17 miljoner sysselsättning. Attpriserna steg med närmare 15 resp, 10 " ivår omvärld har sannerligen inle bidragit till att minska problemen för depolitiska beslutsfattarna runt om i världen. Utvecklingeni har markant avvikit från omvärldens. Den kraftiga ekonomiska tillväxtsom kännetecknade 1974 fortsatte hos oss också . Sysselsättningenhar varit växande även och prisstegringarna, som är svåra attundvika i en så öppen ekonomi som vår, har för legat klartunder övriga industriländers. Underår 1974 bildade och samhälle - eller, som manskämtsamt brukar säga, arbetsgivarsidans ABF - ett s, k, konjunkturråd som idecember presenterade sin första rapport med prognoser och politiskaförslag , Mot bakgrund av utvecklingen i vårt land jämfört medomvärldens är del inte så underligt att SNS-ekonomerna, som väl a priori inlefår förväntas sluta upp hundraprocentigt bakom regeringen, utdelar följandebetyg i sin rapport nr 2 : "Enligtvår bedömning har den förda politiken - liksom - i huvudsak varitväl anpassad lill rådande läge och även haft betydande framgång. Risken för ellväxande underskoll i bytesbalansen har inte tillåtits utgöra ett hinder för dengentemot invesleringar och privat konsumtion - båda med slorl importinnehåll -förda expansionspolitiken, Resullatel har alltså blivit fortsatt tillväxt iindustrins investeringar och fortsatt hög sysselsättning - men ellkraftigt ökat underskott i bytesbalansen. Omregeringarna i de slörsla industriländerna fört en liknande politik under 1974och 1975, hade den internationella lågkonjunkturen med säkerhet blivit bådekortare och mindre djup. Men råder ingen tvekan om au del sloraunderskoiiel i bylesbalansen ulgören betydande reslriktion för den ekonomiskapoliliken i ," Renlparentetiskt kan jag inie låla bli all peka på att det underskott ibylesbalansen som oroar SNS-ekonomerna skulle ha utgjort en ännu störrekälla till oro. om regering och riksdag hade följt de råd som framfördes frånsamma håll , Då krävdes också en momssänkning från för att stimulera hushällsefterfrågan. Jag tror att vi i efterhand kankonstatera att det var lur för den svenska samhällsekonomin att del endast varmoderaterna som helhjärtat då följde SNS-ekonomerna. Mittenparlierna var mertvehågsna och ville endast göra en anteckning härom i den s, k,konjunklurpoliliska beredskapsplanen. Del var lur, för eljest hade inleSNS-ekonomerna kunnal utdela samma goda betyg lill regeringen för den fördaekonomiska poliliken. Delär, herr talman, med avsikt jag betonar att det är regeringens politik som harvaril styrande när det gällt uppläggningen av de ekonomiskafrågorna. Från mittenpariiernas sida har man nämligen en lendens att glömma altäven när det kompromissats har det varit med utgångspunkt i en finansplan, enreviderad finansplan eller ell stimulanspaket, dvs, ekonomisk-politiskalösningar som utarbetats av regeringen, där kompromisserna endast gällt smärrejusteringar i de förslag som regeringen framlagt. Del har varit kompromisserför alt söka driva en politik med den fulla sysselsättningen som ettövergripande mål. Vår uppfaltning har nämligen varil den alt hellre accepteravissa kompromisser än oansvarigt låla arbelslöshelen drabba medborgarna. Föratt hålla sysselsättningen uppe kan man i internationella nedgångsperiodertvingas accepiera en försämrad handels- och bytesbalans. Närvi nu kan överblicka den slutliga statistiken kan vi glädjandenog konstalera att underskottet i handelsbalansen blir drygt en miljard lägreän man hade anledning räkna med under arbetet med nationalbudgei ochfinansplan. Underskottet stannade sålunda vid 1,7 miljarder, vilket innebär enförbättring i förhållande till 1974 med . Närdel gäller ulvecklingen kan man räkna med all den internationellakonjunkturäterhämtningen medför att exporten åter blir en expansiv faktor i vårekonomi. Konjunkturuppgången i fortskrider oavbrutet, 1 ochFrankrike kan omsvängningen sägas ha ägt rum i slutet av fjolåret. Även i defiesta övriga kan förväntas en uppgång i produktion ochsysselsättning , Motden bakgrunden ter del sig rimligt att räkna med en exportökning av relativtbelydande omfattning. Eftersom jag av olika skäl har speciell anledning altfölja skogsindustrins problem tror jag mig våga säga att man renl allmäntkan göra det påståendet all en ljusning har uppstått. Det är inte lika överhela fältet - del skall erkännas - när det gäller trävaror, massa och papper,men sammantaget har det ljusnat. Det förklarar näringslivets män på delområdet. Orderingången är f n, betydligt bälire än vad den var i slutet avföregående år, I finansplanen stannar man för en uppgång med 6,5 ".. förhela exporten, vilket förefaller vara en prognos som väl kan infrias. Härigenomerhålls en positiv effekt för såväl produktion som sysselsättning på en delområden. Denborgerliga majoriteten i finansutskottet är på den här punkten något merpessimistisk. Dels lycks man vara skeplisk lill möjlighelen all nå denexportökning som regeringen räknar med, dels menar man att exportuppgången intekommer alt ge någol speciellt konjunklurslöd till följd av den lageruppbyggnadsom ägt rum , Ifinansplanen pekar man ju på den eflersläpningseffekl som lageravvecklingentorde medföra innan exportökningen får sill fulla genomslag i produktionen. Menman bör enligt min mening inte heller underskatta den psykologiska effekt somen förbättring av exportmarknaden traditionellt medför. Optimismen återvänderdä på allt fler områden. När det gäller att vidmakthålla sysselsättning på en hög nivå spelarsjälvfallet såväl kommuner som landsting en myckel betydelsefull roll. För attde emellertid i konjunktursvackor skall kunna medverka till ett för helasamhällsekonomin önskvärt resullat måste den kommunala sekiorn ha ekonomiskaresurser, men givetvis även en planläggning för att med elasticilet kunnadämpa konjunktursvängningarna, Budgelutredningenhar i sitt arbete varit inne på det, och del är en fråga som ävenkommunalekonomiska utredningen av naturiiga skäl ägnar sill inlresse åt. Detfinns exempel på kommuner i landel, och även landsting, som på ettefterföljansvärt sätt har sökt bereda sysselsättning åt t, ex, ungdom. Vid deöverläggningar som regeringen höll med representanierför ell anlal kommuner i landet diskuterades de här problemen. Med det löftesom givits om ett 75-proceniigt slatsbidrag lill kommunala beredskapsarbeten bordedet finnas anledning att räkna med att kommuner som hitintills inte gjortsärskill myckel ål ungdomsarbelslösheten nu borde sätta i gång med det påallvar. Finansutskottetsborgerliga majoritet har tagit upp frågan rörande de s, k, kontrollstationsöverläggningarna,som skall följa i anledning av den överenskommelse som träffades mellankommunförbunden å ena sidan och regeringen å den andra sidan om en begränsningav kommunalskallens höjning , Vidare har majoriteten iutskottet tagit upp en del frågor i anslulning lill mittenpariiernas motioner.Man framför sålunda att statens utbetalning av kommunalskat-lemedel bör läggasom så, att kommunernas ekonomiska siluation förbättras och så att även fråganom kommunens andel av skatten på ersättning från försäkrings- ocharbetslöshetskassor skall aktualiseras. Vadbeträffar det sistnämnda har man ofla glömt bort anledningen lill det systemsom vi f n, har. När det gäller statens utbetalning av kommunalskatlemedel ärdel klart all om man skulle göra en s, k, uppskrivningen av förskotten förvarie år, skulle del ha en betydande en-gångseffekt. Men i det långa loppet hardet inte de effekter som man från borgerligt håll och emellanåt även frånkommunernas sida vill göra gällande. Vad kommunerna 1977 kommer att få iförskott motsvarar nämligen del utfall som vi får av taxeringen på 1975års inkomster. Dessutom har kommunerna 1977 att räkna med en slutlig avräkningför 1975; det året fick kommunerna ett förskott som grundade sig på 1973 årsinkomster. Om man jämför del verkliga resultatet 1975 med inkomster,förslår man att kommunerna 1977 har en avsevärd fordran att hämta när de görupp sina budgetar instundande höst. här kommer att utredas,men man skall inle överdriva nackdelarna med del avräkningssystem som vi f n,har. Finansutskottetbehandlade i går huvudtitel och kom då in på bidrag ochersäitningar lill kommunerna. Vi kunde konstatera att under finansutskottetsförsta år, 1971, var de här beloppen . är vi uppe i 5,3miljarder kronor; del är skatte-uljämninglill kommunerna, det ärskattebortfallsbidrag till kommunerna, det är särskilt bidrag lill kommunerna,det är extra bidrag till kommunerna och det är kompensation till kommunerna.Snart har vi icke möjlighel all hitta nya rubriker! Regeringensförslag om att yllerligare 500 milj, kr, skall överföras från de tre förstaallmänna pensionsfonderna till fjärde fondstyrelsen är den fråga som blivitföremål för mest ingående debatt. Den punkien i finansplanen har remitteratstill näringsulskollet, men finansutskottet har beretts tillfälle all avgeyttrande lill näringsulskottei. Den fjärde fondstyrelsen inrättades genombeslut av riksdag, men redan under jämviktsriksdagens första årväcktes åter motioner om all fondens andel av röstvärdet i ett enskilt bolaginte skulle få överstiga 5 "<,. Den frågan såg ut att bli ellloltärende vid riksdag, men en vacker vårdag höll den förrecenterledaren ett föredrag i sin då nya valkrets, , ochuttalade därvid att man borde kunna åstadkomma en kompromiss i ärendet.Oppositionen skulle då släppa kravei på 5-procenlsbegränsningen, medan däremotregeringspartiet skulle gå med på att fjärde fondstyrelsens årsberättelse varieår skulle av regeringen överlämnas till och vidare all riksdagenskulle falla beslut om fondstyrelsen skulle få yllerligare medel ulöver den ramom 500 milj, kr, som beviljats som startkapital. Ja, det blev också riksdagensbeslul, och det fanns väl skäl förmoda alt den lösningen skulle kunna få gällaåtminstone under den här mandatperioden. Men så blev inte fallet, blevfrestelsen alllför stor för oppositionen, och när nu regeringen föreslog altytterligare 500 miljoner skulle överföras lill den fjärde fondstyrelsen återkomförslagei om en 5-proceniig begränsning. Del här blev för oss socialdemokrateren stor överraskning och, skulle jag vilja säga, inte så litet av enbesvikelse, eftersom vi ändå hade räknat med all en överenskommelse somträffades fortfarande borde gälla. DenUlredning som låg till grund riksdagsbeslut att inom allmännapensionsfondens ram tillskapa en aktiefond fann del, som den uttryckte saken,"motiverat mot bakgrund av den successiva försvagningen av företagenssjälvfinansieringsförmåga och med hänsyn lill behovel alt stärka näringslivetsinvesteringsvilja och öka dess produktionskapacitet att pröva tillföranäringslivet AP-fondsmedel såsom riskvilligt ägarkapital". Denmeningen delade även departementschefen i den proposilion som han förelade riksdagen.När nu slyrelsen för i skrivelse tillregeringen hemställde om en ytterligare medelstilldelning avslorieksordningen 500 milj, kr, framhöll styrelsen att den åberopadeulredningen och departementschefens uttalanden ägde ännu större aktualiteti dag.