prot · FZ0934 · 1975-12-31 00:00:00 — Och jag är glad över atl en undersökning nu har gjorts avförutsättningarna för en sådan brytning och atl resultaten av undersökningen nukommer atl gå ut på remiss, så att vi kan diskulera dem. Vi får säkertanledning återkomma fiera gånger lill vad den utredningen har kommit fram till.Men del finns ingen anledning alt binda sig och säga alt vi skall börjabrytningen jusl 1976. Vi måste Ju i Herrans namn först få gå igenom vadutredningen har kommit fram till och veta vad det är som föreslår. HerrLövenborg sade atl har förklarat att brytningen inte är lönsam, men låtoss titta på den saken. Låt oss fråga vad del är som fattas av lönsamhet, omsamhället kan medverka osv. Jag är minst lika beredd som attmedverka till atl en brytning kommer till stånd så snart detta är möjligt, menJag vill inte där binda mig för någon viss lidpunkt. Del var det. Sedanvar inne på frågan om NJA:s fortsatta utbyggnad och 80,men hela den frågan får vi ju anledning att diskutera under detta riksmötesvårsession. Då kommer hela frågan om anslutningen av både Kruppska och andravalsverk upp, som här talat om. Han sade idet sammanhanget att det finns ingen anledning att blanda in utländskstorfinans i dessa företags verksamheter. Ja, det kan man ju diskulera. Men jaglycker all uttalar sig litet lättvindigt, när han säger att detbehövs inte, för pengar finns det i AP-fonderna. Men snälla , detstora problemet jusl nu för svensk industriell utbyggnad ärju alt få framtillräckligt myckel in-vesieringskapiial. Det är ju det som är det verkligtstora problemet. Jagmenar inte att frågan om Krupps inblandning skall avgöras bara av del. Densaken får vi diskutera när den dagen kommer. Men lek inte så där lättvindigtmed orden genom atl bara säga: Pengar finns det. Pengar finns inte itillräcklig omfattning för all svara mot allt vad vi vill göra såväl iNorrbotten som i andra delar av landet. Vi skall vara så hederliga atl vimedger det. Vi måsle få fram ännu mera pengar. HenLÖVENBORG (vpk): Jag vet inte, , om jag leker lättvindigt med några begreppi detta sammanhang. Men vad som står alldeles klart är alt kapitalförsörjningeninte får tjäna som argument för all släppa in exempelvis Kruppverken och densvenska storfinansen i del statliga järnverket. Tvärtom måste det finnas andraperspektiv som är bättre, om man ser litet längre än näsan räcker. Vadsedan gäller frågan om Kaunisvaara står det på s. 5 i utskottets betänkande:"Det är en självklar uppgift för Statsföretag och berörda dotterbolagsledning att bedriva en långsiktig planering som skapar förutsättningar förnya, kvalificerade produktionsinsatser." Det är ju en allmänt välvilligbehandling av policyn i Statsföretag. Men jag måste säga, och jag tycker att jagkan göra det på ganska goda grunder, atl jag hyser tvivel på den långtgåendeambitionen hos när det gäller den långsiktiga planeringen ochdet från vår synpunkt rätta alternativet. Jag vill bara erinra om den påtagligamotvilja, för alt inte säga det påtagliga motstånd, som utvecklats av ledandepersoner inom Statsföretags ram när del gäller projektet 80.Statsföretags Per , m. fl. kan inte sägas leva upp lillden ambition som bör vara självklar för statsföretagen. De kan vara skickligapå sina områden, men något principiellt nytänkande när det gäller statsdrifiensulveckling lycker Jag inte vi kan se några spår av. Det behövs alltsåpåtryckningar. Våra reflexioner och förslag i samband med årsredovisningen ärdärför fullt befogade. Jagåiervänderiill förslaget om Kaunisvaara. Det harvisal sig att har en mycket negativ attityd till det projektet. Därförmåste del finnas alla skäl för att göra påtryckningar som redan nukan påverka ärendet i positiv riktning. Hen (); Vilka ambitioner Statsförelag har, och speciellt vilka ambitionerledande personer där har, är tämligen meningslöst att diskutera Jag tänker intediskutera dessa personer. Det finns många anställda i Statsföretag. Jag kan hamin uppfattning om dem, men det är ingenting som vi diskuterar i riksdagen.Ytterst ansvariga för ambitionerna från Statsföretags sida är aktieägarna, ochaktieägarna är regering och riksdag. Det är inte de enskilda anställda iStatsföretag som ytterst har att svara för policyfrågan; det är vi, och det ärframför allt regeringen. HerrLövenborg talade igen om det Kruppska valsverket. Jag skall inte gå in på denfrågan utan bara säga att det är en hel del ting som med det engagemanget försin i 80, t. ex. tekniskt kunnande. Frågan uppkom genom att manförhörde sig om huruvida Kruppkon-cernen var intresserad av att köpa ämnen frånStålverk 80. Man ville sälja ämnen till , som vi sade när vi dådiskuterade denna fråga i . Då frågade man frän Kruppkoncernens sidaom vi inte kunde gå ännu längre och valsa ämnena till balk i . Jagförstår inte att det skulle innebära någon väldig fara vare sig för svenskindustri eller för svenska statsföretag. .Tvärtom är det ett sätt att skaffasig en kund som bör vara ännu begäriigare när han vill köpa en färdig vara änhan var när han bara ville köpa ämnen. Meddetta, herr talman, yrkar Jag bifall lill utskottets hemställan. Överläggningen var härmedslutad. Mom. 2 och 3 Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels motionen nr 4 av herrLövenborg och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 8mom. 2 och 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 4. Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 287 Nej - 15 § 2 Förstatligande avvissa företag Föredrogs näringsutskottets betänkande 1975/76:9med anledning av motioner om förstatligande av vissa företag. Idetta belänkande behandlades molionerna 1975:177av m. fi; (vpk), vari hemställts all hos regeringenbegärde utredning och förslag beträffande statens överlagande av det belgiskabolaget verksamhet i södra , 1975:1628av m. fi. (vpk), vari hemställts atl beslutade omskyndsam utredning angående ett statligt överlagande av Bolidenbolagetsgruvtillgångar i Norr- och samt , och 1975:1631av m. fi. (vpk), vari hemställts att hos regeringenskulle anhålla om förslag syftande till förstatligande av Euroc. 1. beträffande bolaget att riksdagenskulle avslå motionen 1975:177, 2. beträffande att skulle avslå motionen 1975:1628, 3. beträffande Euroc attriksdagen skulle avslå motionen 1975:1631. Hen (vpk): I motionen 1975:177 yrkas att hos regeringen begär utredningoch förslag beträffande statens övertagande av det belgiska bolaget verksamhet i södra . I betänkandet 1975/76:9 avstyrkernäringsutskottet motionen med hänvisning till bl. a. pågående utredning. Vihar påpekat i motionen att kommunisternas principiella syn ärden att naturresurser skall ligga i folkets händer och under folketskontroll. Men vi konstaterar alt etl genomförande av denna principförutsätter övergång från den nuvarande kapitalistiska marknadshushållningentill en socialistisk planhushållning. Elt överförande av enskilda företag ellerenstaka naturtillgångar i statens ägo innebär enligt vår mening inte någonsocialisering eller något socialistiskt inslag i den nuvarandenäringspolitiska samhällsbilden. En verklig socialisering som etl led iförverkligandet av ett socialistiskt samhälle måste, som vi ser det, innefattaen kvalitativ förändring av själva statsmakten och en överföring av allaavgörande produktionsmedel i hela folkets ägo via den nya statsmakten. Menom vi har denna syn, är det då konsekvent att redan inom det nu rådandeekonomiska systemets ram kräva förstatliganden av vissa Som svarpå den frågan kan sägas att vi inte obetingat är för förstatliganden inom detnuvarande systemets ram, men för vissa företag och branscher anser vi att detkan vara en fördel för del arbetande folket all förstatliganden sker. Ettområde, där vi anser atl förstatliganden skall ske, är exploateringar avnaturtillgångar inom . Vi anser att detta krav har särskild tyngd i detfall sådana naturtillgångar exploateras av utländska multinationella förelag. Detföretag vars förstatligande aktualiseras i den nu förevarande motionen är ettgruvföretag som ägs av ett belgiskt multinationellt bolag med förgreningar övervärlden och som också har varit involverat i ett kolonialt förflutet. Densvenska naturtillgång som detta bolag exploaterar är en rik malmtillgång isödra nära norra ändan av sjön och angränsande till Östergötland.Exploateringen är av gammalt datum. Rättigheterna förvärvades redan 1857.Verksamheten har således pågått . Malmfyndighetens viktigastebeståndsdelar är zink och bly. Dessa metaller kan förutses komma alt blibristråvaror i en inte alltför avlägsen framtid. En hushållning med dessaviktiga naturresurser framstår därför som synnerligen angelägen. Det är bådeetl nationellt intresse för och i vidare mening etl globall intresseför världens folk att en sträng hushållning med ändliga naturresurser iakttas.Dessa intressen är emellertid långsiktsintressen som får genomslag först i enframtid, varför de har svårt alt göra sig gällande i privaikapiialistiskamultinationella storföretag med den kortsiktiga maximala profiten somledstjärna. Vi menar att de samhällsekonomiska intressena på måstebli vägande och att detta endast blir möjligt om samhället äger ochkontrollerar viktiga naturtillgångar. Detta är således ett huvudskäl som talarför elt förstatligande av det här aktuella gruvföretaget. Eltandra skäl är den koloniala ställning som intar i det här aktuellafallet. Den enda hantering som sker i är utbrytning av malmen ochanrikning till slig. Sligen transporteras sedan ul ur landet för vidareförädling utomlands. Det bör utredas om inte en vidare förädling av sligen kanske inom landei tillsammans med förädling av likartad malm från fälten i norraSverige. I utskottets betänkande sägs att försök 'har gjorts i sådan riktningtidigare men alt försöken slagit dåligt ut och fåll överges med föriusl avkapital på grund av oekonomiska tillverkningsmetoder. Jag har svårt att tänkamig att stora multinationella bolag, även om de säkeriigen har tillgång tillbästa nu tillgängliga teknik, skulle ha monopol på modern teknik i vad gällerframställning av zink och bly. Skulle så visa sig mera ekonomiskt finnssäkerligen också möjlighet till en nordisk lösning av förädlingen eftersomNorge redan har en anläggning för framställning av de här ifrågavarandemetallerna. Etttredje skäl för atl överväga ett överförande i statens ägo av gruvdriften vidZinkgruvan i är atl vi finner det stå i god överensstämmelse med vadregeringen kallar en akiiv mineralpolitik. I en sådan aktiv mineralpoliiikingår en långsiktig hushållning med mineralresurserna, och det är Jusl vad vikräver i motionen. politiska utredningen harju alt överväga försörjning med mi-neraliska råvaror dels för dennärmaste tioårsperioden och dels för tiden fram . Även omutredningen ännu inte kommii fram till några ställningstaganden på det områdevarom det här är fråga, anser jag att mycket väl redan nu kan uttalasig för utredning och förslag om ell förstatligande av . 1mineralpolitiken innefattas också den tekniska forskningen och utvecklingen påmineralområdet. I det här fallet finns en sådan aktuell forsknings- ochutvecklingsfråga. Frågan har särskilt aktualiserats av regeringens beslut attsom villkor för deponering av avfallssand kräva elt intensivt utvecklingsarbeteför att få fram samhällsnyttiga produkter av de restprodukter som bolagetsjälvt ej utnyttjar. Mot denna bakgrund är det motiverat au bolaget endast fårett begränsat deponeringstillslånd, som ger skäligt rådrum förutvecklingsarbetet. Vi menar nog att möjligheterna alt bedriva ett allsidigtforsknings- och utvecklingsarbete ökar om företaget överföres i svensk hand. Jaghar nu anfört några skäl till att det kan finnas anledning för atthos regeringen begära utredning och förslag om ett förstatligande avZinkgruvan i . Jag vill slutligen också erinra om att det inte är förstagången som denna fråga aktualiseras i , även om det är länge sedansist. Fråganförevar, som också utskottet omnämner i sitt betänkande, . Den gångenvärdet en socialdemokratisk motion som krävde samma sak som vi nu gör. Förstanamn var i , ledamot av andrakammare. Bland övriga namn ingick skatteutskottets tidigare ordförande, , och nuvarande talman, . Skälenför ett statligt övertagande var dä också sociala. Man framhöll i motionen deusla sociala förhållanden under vilka många arbetare vid gruvan levde. Manpåpekade alt en bolagsstyrelse i ett främmande land inte kunde antas visa någotstörre intresse för de svenska arbetarnas sociala förhållanden. Man anfördeockså; "Här torde profilintressei utan hänsyn till sociala ochsamhälleliga spörsmål vara utslagsgivande." Men utöver dessa socialasynpunkter framhölls zinkmalmsförekomstens betydelse för landet. De sociala förhållandena, och då främst de bostadssociala, har blivitbättre . Men har många gruvarbetare mött en för tidig död ilungcancer förorsakad av radioaktivitet i gruvan -har 15 dött. Nuhäller även dessa risker på att åtgärdas. Men helt oavsett dessa förbättringari bostads- och arbetsmiljö är skälen för etl svenskt överlagande tungt vägande. Pågrund av ett hastigt sjukdomsfall har vår representant i utskottet tyvärr intekunnat avge en reservation. Därför yrkar jag, herr talman, bifall till motionen177 . Hen LÖVENBORG (vpk): Det finns flera motiveringar för ett statligt övertagande avBolidenbolagets gruvtillgångar i Norr- och . Jag skall här någotberöra dessa. Dels måste del vara principiellt riktigt att naturtillgångar avden vikt och betydelse det här handlar om ligger i samhällets händer, dels harbolaget i flera avseenden och i flera av sina anläggningar uppträtt med enutmanande nonchalans när det gäller den inre och yttre miljön. Vadbeträffar den miljömässiga aspekten är den verkliga syndaren inuläget. Företaget har karakteriserats som landets största punktkälla när detgäller utsläpp av luftföroreningar. Man har skapat en död zon inom ett vittområde. Man har släppt ut tungmetaller i på ett sätl somhar fått oroande konsekvenser. Vihar i vår motion kritiserat detla förhållande, och vi har ansett attBolidenbolagels mångåriga underlåtenhet att vidla åtgärder för alt ordnamiljöskyddet är ett skäl för att samhället tar över. Del är f ö. inte bara iRönnskär människor får lida av Bolidenbolagets bristande intresse förmiljöskydd. Genom gruvan i har bolaget i stor utsträckning förorenatangränsande vattendrag med konsekvenser för fiske och natur. Försyndelserna iRönnskär är ännu värre. vet man bevisligen atl bolagets underlålenhetssynderhar tagit livet av en rad arbetare . Däri ligger bakgrundenlill motionen, som egentligen är elt beställningsverk av människor som äranställda vid . Sedanmotionen skrevs har regeringen fattat beslut som ålägger Bolidenbolaget attverkställa ett saneringsprogram och atl utreda ytterligare miljöskyddsåtgärderpå . Med den kännedom vi redan har om Bolidenbolagels iniresse förmiljövård kan vi vara säkra på att del inte är med någon större entusiasmföretagel griper sig verket an. Med samhället som ägare måste ansvaret vara siörreoch ambitionen alt skapa bästa möjliga miljöskydd kännas mer förpliktande. Detär en del av resonemanget bakom motionen. Mendet finns nalurliglvis en annan aspekt, minst lika tungt vägande, och det äralt naturtillgångar, inte minst av det'slag det här är fråga om, självfalletbör ligga i samhällets händer. Det finns redan etl statligt gruvbolag. På denvägen bör man fortsätta. Bolidenbolaget är en slor-kapitalisiisk koncern, somlever högt på vinsterna av de naturtillgångar som exploateras i Norr- ochVästerbotten. Bolaget är ett av de topp-noterade i fråga om vinstutvecklingen.Vi redogör också för detta i vår motion. Vi säger i motionen atl bolaget har"plockat russinen ur kakan" och struntat i samhällsansvaret. Med detmenar vi inte bara bolagets brottsliga nonchalans när det gäller miljöskyddetutan också underlåtenheten att salsa en del av vinslen på att skapa ökadsysselsättning genom förädling och nya industrier, detta trots all man hämtatsina rikedomar från områden som har stora sysselsättningssvårigheter. Vi föreslår en skyndsamutredning om statligt övertagande av Bo- lidenbolagelsgruvtillgångar i Norr- och . I Västerbollen gäller det Stekenjokk,och , i och den vinstgivandekoppargruvan i . Vi finner inget skäl för atl de mycket slora vinsterna pågruvbolagets exploatering av malmtillgångarna i de båda nordligaste länen skallhamna i enskilda profitörers händer. De bör stanna hos samhället ochåteranvändas bl. a. för att skapa nya industrier och full sysselsättning iresp. Vår principiella grundsyn är som bekant all hela gruvnäringen skallförstatligas. Utskottet hänvisar till den mineralpolitiska utredningen. Vpkanser att förstatligandet av gruvnäringen måste ses som etl viktigtsamhällsintresse. Man kan lämpligen börja med att ta hand om Bolidenbolagetstillgångar. Jagyrkar alltså atl i anledning av molion nr 1628 hos regeringenanhåller om skyndsam utredning angående ett statligt överlagande avBolidenbolagets tillgångar i Norr- och samt . Hen i (vpk): Kammarens ledamöter vet att kommunisterna i många årväckl moiioner om förstatligande av byggmaterial-industrin och då främst dentunga byggmaterialindustrin. GenomCemenias köp av Gullhögen har kravet ytteriigare underbyggts. Vi har i våratidigare motioner pekat på monopoltendenser - duopol, kartellbildningar ochannal som drivit upp prisnivån. Bara stegbyggkostnaderna med 45 96. Det skall bli intressant alt se vilket procenttalsom uppnås fram lill 1976; det återstår ännu alt se. Då skall man också beaktaatt byggnadsarbetarnas andel av byggkostnaderna är sjunkande. Del är alltsåfrämst kostnaderna för material som har ökat. Isamband med alt Cementa köpte Gullhögen fullbordades etl praktiskt tagethundraprocentigt monopol inom cementproduktionen. Redan före den här fusionenhade AB Cementa och AB Gullhögen en utpräglad dominans. De bestämde självapriserna efter överläggningar sinsemellan. De påstod atl de i och för sigkonkurrerade med varandra, men att priserna alllid var desamma och attprishöjnjngarna alltid inträffade . finns all cementtillverkninginom ett enda bolag, nämligen Euroc, och monopolet är även formelltfullständigt. Tidigarekunde man utläsa alt två kapitalgrupper, knutna till SE-bank-ken respektiveSvenska , dominerade byggmaierialindu-strin. Efter Eurocs köp avIndustrivärdens aktier i är största affärsbank, SE-bankenmed en omsättning på över 30 miljarder, ensam herre på täppan. Euroc- den stora byggmaterialiillverkaren - är också den största aktieägaren iSkånska Cementgjuleriei. Inte nog med det, man får efter delta inköp kontrollöver de tre största betongelementföretagen i landei, nämligen A-Betong, Strängbeiongoch Skånska Cementgjuteriets Elementdel -och dit hör . Föratt få en uppfattning om vad detta innebär måste det sägas att de tre nämndaföretagen sinsemellan är ungefär lika stora men atl vart och ett av de nämndaföretagen är tio gånger så stort som del fjärde företaget i landet. AB Balken,som är till storleken fjärde byggföretag, är också knutet tillSE-banken. Det är inga nya krav som framförs när del gäller att staten skallöverta byggmaterialindustrin. Hela byggnadsämnesindustrin kännetecknas av enenorm kapitalkoncentration, där industriaktiebolaget blivit heltdominerande. Euroc har monopol på materialtillverkning som man ägerråvaror och i stor utsträckning behärskar förädlingen fram till färdigprodukt, dvs. Skadeverkningarna för samhället är stora.Byggkostnaderna och därmed hyrorna skjuter i höjden som de anställdainom Euroc får sin utkomst underställd direktörens godtycke. Man förväntar sigmåhända ökad stabilitet när del blir en enda ägare till ett sådant här företag.Det rakt motsatta har inträffat. I samband med dessa sammanslagningar har enmängd arbetares sysselsättning hotats. Det har förts ett fiertal debatter omHällekis. Jag skall inte i samband med den här motionen upprepa det somtidigare anförts. Men det må ändå vara tillätet att säga att de löften somgivits här från utskottstalesmän och från regeringsledamöter inte har infriats.Tvärtom hotas de arbetare som har varit utsatta för strukturrationaliseringari stor utsträckning att mista sin sysselsättning. Vid alla sådana här framställningar som förekommit från vänsterpartietkommiinisternas sida har del alltid påpekats att en utredning sitter ochfunderar på frågorna om integration och kapitalkoncentration. Det är alltsåingen nyhet när man kan läsa i utskottsbetänkandet atl ytterligare en ulredningär tillkallad med fem sakkunniga. Det är svårt att uttala sig omresultatet av den utredningen, men det kan inte vara fel att erinra om vilketöde tidigare utredningar har mött. Deltillsattes en utredning . Den skulle utreda koncentrations-tendenserna ochmonopolbildningarna inom byggmaterialindustrin. När den hade arbelat ett antalår fick den order uppifrån att avsluta sin utredning utan att avge någotbetänkande. Jag kan naturligtvis inte säga bestämt alt samma öde kommer attdrabba den här utredningen med fem sakkunniga, men det är en befogad gissningom Jag säger att det går på det sättet. Delbästa sättet för samhället att i bostadskonsumeniernas intresse sänkamaterialkostnadernas del av de totala byggkostnaderna är att som ett förstasteg förstatliga den dominerande förelagsgruppen i fråga om byggnadsmaterial -nämligen Euroc. En sådan ålgärd skulle innebära en begränsning avstorfinansens monopol inom byggnadsmaterialindustrin och skapa förutsättningarför ett billigare byggande. Vidare skulle samhället få insyn i alla led ochdelar av byggmaterialmarknaden. Med detanförda yrkar jag bifall till motionen 1631. Hen (): I de tre motioner som behandlas i detta betänkande föreslås statligtövertagande av tre olika företag, dels gruvföretagen Vieille Montagne i Närkeoch Bolidenbolaget - framför allt dess anläggningar i Norr- och -,dels byggämneskoncernen med verksamhet på ett flertal platseri . av motionerna anförs till att börja med att naturresurser bör liggai folkets händer och vara under folklig kontroll-. Utskottet uttalar all detliksom motionärerna flnner det angeläget att mineralutvinningen i vårt landsker med hänsynstagande till samhällets långsiktiga behov och lill kraven på engod miljövård. Mineralpolitikens inriktning är också föremål för en utredning.Ett belänkande som belyser försörjningssituationen på mineralområdet tordevara att vänta inom ca ell halvår, men utredningen fortsätter sitt arbete ochskall då bl. a. överväga en eventuell ändrad inriktning av vår mineralpoliiik.Flera av de synpunkter och förslag som framförs i motionen torde lämpligenprövas i etl sådant sammanhang. Beträffandede två gruvföretagen lämnas utförliga uppgifter i utskottsbetänkandet, varförjag saknar anledning att här gå närmare in på delta. Låtmig bara konstatera alt Vieille Montagne, som del helt rikligt sägs i motionen,är elt utländskt - ett belgiskt - företag som startade sin verksamhet i Sverigeår . Det var alltså inte i går som det hände. Bolagets verksamhet har vidflera tillfällen varit föremål för utredningar och beslut av svenskamyndigheter, vilket också påpekade. Enligt tidigare och nugällande lagstiftning, den senaste antagen , får utländskt företag somvid lagens ikraftträdande idkade näring här i riket på grund av äldrebestämmelser fortsätta denna verksamhet därest tillstånd meddelas enligl dennya lagen. Samhället har alltså behandlat dessa frågor . Undersenare är har bolaget varit föremål för stor uppmärksamhet i press ochmassmedia i övrigt med anledning av vissa miljöfrågor. har bolaget fåtttillstånd all utnyttja ett område för deponering av vissa avfallsprodukter.Tillståndet gäller endast till utgången av .