prot · FZ0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Detär rätt självklart att man, allteftersom antalet utlandssvenskar genom våravidgade internationella engagemang blev allt slörre, bökade fråga sig, om delvar rimligt alt på detta sätl av formella skäl utesluta medborgare frånrösträtten, medborgare som fyllde alla de krav som man slällde pä svenskamedborgare i övrigl för att de skulle fö rösta. Jagskall, herr lalman, inle dra någon lång och utföriig historik i del ärende dethär gäller. Jag skall bara påpeka ett par saker. Efterelt mångårigt utredande och efter en myckenhet av om och men beslötriksdagsmajoritelen 1967 all utlandssvenskar, som inte varil hemifrån , genom ettsärskilt förfarande skulle komma med i röstlängd. Man hade diskuterat allamöjliga andra länkbara avgränsningskrilerier men funnit att ingel av dem varhållbart. Och så bestämde man sig för lidsgränsen. Men det var från börian rältuppenbart all även den här lidsgränsen var ell godtyckligt krilerium. Man kaninle gärna påslå att man är en sämre svensk medborgare därför alt man varilulomlands i stället för fem. reserverade sig den gången , ochmoderaterna mot lidsgränsen, och i röstade ledamöterna från dessaparlier mot den. Därefter har vi haft motioner . Säsmåningom flck vallekniska utredningen i uppdrag att ytleriigare se på fråganom utlandssvenskarnas rösträtt. Utredningen kom med sill belänkande den 15januari 1975. Molionersom väcktes redan under den allmänna motionstiden har i omgångar skjutilsfram i avvaktan på en utlovad proposition. En av iår kom proposilionen och först , en god bil in på , kan kammarenbehandla ärendet. Vad man nu än har för uppfallning om utlandssvenskarnasrösträtt, så är en sak uppenbar: något särskilt inlresse för att få frågan lösthar inle funnits från regeringssidan. Dei har varit utomordentligt segt att drafram någol förslag. Oavsetthur det går i voteringen här , är det beklagligt all ärendet kommer förslnu. Jag har vid andra lillfällen när vi behandlat vallagsfrågor sagl, all delär myckel viktigt alt beslul kommer i så god lid, alt myndigheternafår rådrum att agera och att allmänheten hinner bli ordentligt informerad omde nya regler som skall gälla i valet. Del är särskilt viktigt i den härfrågan, eftersom del krävs speciella insatser för au nå ut med informalion tillde medborgare som berörs. Del gäller således nu för alla berörda myndigheier,inte minst våra utlandsmyndigheter, att sätta lill alla klutar för att få utinformation om de nya reglerna. Den enkätundersökning som valtekniskautredningen genomfört visar tydligt, all del låga valdeltagandet bland deutlandssvenskar som haft rösträtt i tre val inle beror på bristande inlresseulan på att informationen om gällande bestämmelser inle nätt ul. Valdeltagandethar för övrigt ökat betydligt val jämfört med lidigare. Ipropositionen framläggs en del förslag som är ägnade att underiätta självavalförfarandel. Det är bra. I utskottet har del rått enighet omkring dessaförslag, och jag skall för den skull inle orda mer om dem. Meni själva principfrågan är inte propositionens förslag bra. Man har tydligenanselt all något bör göras men inte för myckel. Propositionen ochulskottsmajoriteten föreslär att den gällande femårsgränsen bör ersättas med ensjuårsgräns. Även denna gräns är naturiigtvis godtycklig, och någon egeniligmotivering för den framläggs inle heller. Man framhåller, märkligt nog, alt deltar för invandrare alt bli medborgare i . Del är en sanning medmodifikation. För invandrare frän de skandinaviska länderna går det som regelsnabbare. Om det funnits logik i del förda resonemanget om sambandet mellan denlid del lar att bli medborgare i och den lidsgräns som skall gällaför utlandssvenskarnas röslräll, borde således tidsgränsen ha satts snävareför utlandssvenskar bosatta i de nordiska grannländerna. Men finns detingen logik i proposilionens motivering. Del är hell orimligl att koppla sammanvillkoren för utlandssvenskars röslräll med den tid det tar att bli medborgarei vårt land. Del är ju inle fråga om att ge någon kategori svensktmedborgarskap. Vad det gäller är all se till, att de som redan är svenskamedborgare och som fyller de övriga krav som gäller för alla andra svenskarockså för rält all rösta. Sjuärsgränsenär godtyckligt vald, och del är ingen tvekan om att varje tidsgräns av del härslaget måste bli godtycklig. Det finns inga principiella eller tekniska skälför att ha en särskild lidsgräns. Det ansåg en utredning . Del ansågvaltekniska ulredningen i siu belänkande 1975. Det ansåg huvudparten avremissinstanserna. Däremol finns det starka principiella skäl för alt slopatidsgränsen. Det är ju svenska medborgare det gäller och dem bör vi inte fråntarätten att della i riksdagsvalen. Förövrigt måste det av de berörda upplevas som mycket märkligt att de har rätt attrösta i ett val men inle i näsla, utan att de pä någol sätl blivit vare sigbättre eller sämre svenska medborgare. anförs del all de som bottutomlands - tidigare var del , nu blir del sju -inte skulle ha någotintresse att della i svenska val. Den lidigare nämnda enkätundersökningen visaratt det inte finns grund för ett sådant påstående. Men bortsett från detta ärdel enda rimliga all lämna lill vederbörande själv alt avgöra om han eller honvill delta i valen eller ej. Så gör vi när det gäller andra svenska medborgare.Det finns ingen anledning all i del avseendet behandla utlandssvenskarnaannoriunda. Men här som i andra valsammanhang är det viktigt att vi når ut medinformationen och underiättar valförfarandel, så att valdeltagandet blir såhögt som möjligl. Vibrukar ibland med rätt eller orätt skryta med att vi är pionjärer vad gällerdemokralireformer. Del förekom när vi log beslulel om rösträtt förinvandrare. I den fråga det nu gäller är del ingen risk att vi blir pionjärer.Senast var det som beslöt all ge röslräll till sina medborgareulomlands utan några lidsresiriktioner. Treparlireservaiionens förslag innebäralt våra utlandssvenskar kommer att fö motsvarande rättighet. Jagber med delta, herr lalman, all fö yrka bifall lill reservationen 1 av . I detla anförandeinstämde (). Hen i (m): Del här har förelagts ett par väsentliga reformer vad gällervår vallag. Den ena avser som sagl invandrarnas rösträtt i kommunalval och denandra utlandssvenskarnas vidgade rösträtt. Den förra reformen kommertvivelsutan alt ge del nuvarande regeringspartiet ytterligare en stor gruppväljare, och den reformen gick också att genomföra snabbi. Den andra reformen,som gäller utlandssvenskarnas rösträtt, har segat sig fram genomårtiondena. Det är en händelse som ser ul som en tanke. Diskussionernai börian på 1950-talel ledde sä småningom fram lill alt dåvarande Kungl.Maj:tår 1958 överiämnade frågan till valutredning genom tilläggsdirektiv.Sedan dröjde det tio är innan det blev en proposilion. 1967 kom den med den avherr Fiskesjö nämnda femårsgränsen - man skulle ha varil skriven i Sverigesenasl före valtillfällel. Och har vi fält en ny proposilion. Efterytleriigare hade vi hoppats att del skulle bli en liberal lagstiftningför våra utlandssvenskar, men del har verkligen blivit en västgölaklimax. Manhar förändrat femårsgränsen lill en sjuårsgräns. Förfarandethar som sagt lagil lid. Det är kanske inte förvånande. Kom-millébetänkandel somligger till grund för propositionen överlämnades lill regeringen i januariförra årel. Sedan låg det och vilade över sommaren, skickades inle ut på remissförrän , och sedan flck vi alltså propositionen i är.Därmed har vi föriorat mycken lid för information. och vårautlandsmyndigheter har fåll väldigt knapp tid att informera svenskar runt om iväriden. Ansökan om alt bli upplagen i särskild röstlängd skall ju vara inneden . Tidsgränseri de här sammanhangen är olyckliga därför att de alltid är godtyckliga.Självfallet finns det utlandssvenskar som kommer att fråga sig: Jag är svenskmedborgare och jag är intresserad av och följer med i svensk politik, varförför jag rösta två gånger men inle en Iredje gång? Har man över huvud tagetgivit utlandssvenskarna rösträtt, skall man naturligtvis inte här hemma sittaoch besiämma vilka som är värdiga denna medborgerliga rättighet. Del torde somsagt inte gå att finna några bäriga motiv för en sådan här tidsgräns iröslrältssammanhang. Föredragandestalsrådel är också fullt medveten om detla - del kan man läsa i propositionen,både på och mellan raderna. Han försöker finna motiv för en lidsgräns och sökermotivera den utifrån hurdan utlandssvenskens anknytning kan tänkas vara tillhemlandet. Vid utlandsvistelse för man anta, menar departementschefen,alt denna anknytning har försvagats och att vederbörande alltså inle skulleiniressera sig för att utnyttja någon rösträtt. Vid utlandsvistelse kananknytningen måhända finnas kvar, medan andra menar att gränsen går vid ,osv. Vi kan väl lugnt avstå från dessa föfängliga spekulationer. Jagmåste också ironisera lilel mot den passus som även nämnde,nämligen där det i propositionen görs en jämförelse mellanmed-borgariagstifiningens sjuårsgräns för att vinna svenskt medborgarskap ochen sjuårsgräns för utlandssvenskarnas rösträtt. Del finns ingen vettig kopplingmellan de tvä företeelserna. Eller menar man kanske att en utlänning kan bliförsvenskad på sju är och all en svensk kan bli "avsvenskad" på sjuår i utlandet? Det är i så fall verkligen en dråplig jämförelse. Vibör allt övertala lill den svenske medborgaren själv att avgöra om han villutnyttja sin röslräll. Vad är della för förmynderi, alt vi här skall sitta ochgenerellt uttala oss om när intresset för slutar hos Det kanvi lugnt övertala åt själv. Vi var verkligen mera generösa närdel gällde invandrarna, och det var gott och väl. Vi är också strax beredda attbistå dem med lolkhjälp för att klara valförfarandet. Vi borde kunna visagenerositet gentemot våra egna också. Denenkätundersökning som också redan är nämnd ger klara besked om den anknytningsom finns hos våra utlandssvenskar. Ulredningen anför bl. a.följande: "Totalt sett lyder materialet på att det verkliga intresset('mycket stora') alt della i svenska val efter mer än 15 ärs utlandsvistelseär ungefär lika utbrett som det var i slulel av femårsperioden Myckelinlressanl är också uppgiften all 51 96 av icke röslberäiligade utlandssvenskarprenumererar på en eller flera rikssvenska tidningar. Av de röstberättigadeutlandssvenskarna håller rikssvenska tidningar. Det tycker jag ärförbluffande siffror, och Jag undrar om ens hemmasvenskarna är lika energiskaprenumeranter. Jag vet inte, men jag tror inle alt vi överträffar de härsiffrorna. Denerfarenheten har jag själv efter sju utlandsår att många efter många är iutlandet minutiöst följer vad som sker i och ofla är bättre informeradeom svenska förhållanden än hemmasvenskar. Del finns mänga inofficiellaambassadörer runt om i vår värid som hedrar det svenska namnet och gör Sverigestora tjänster inom näringsliv, kultur och turism. Del vore verkligen en akt avrättfärdighet och uppskattning att la bort gränserna för deras rösträtt iriksdagsval. Jagtycker som sagt att resonemangel om anknytning till och kunskap omlandet skall lämnas därhän. Vi ställer inte sådana krav på andra svenskamedborgare. Vi låter medborgarskap vara medborgarskap, och däri ingår denallmänna rösträtten. Sä länge en svensk bevarar sitt medborgarskap, och därmedsill svenska pass, har han eller hon tillräckligt deklarerat var han eller honegenlligen hör hemma. Del är och förblir ett tecken på att vederbörande kantänka sig möjlighelen alt återvända. Vinnerutskottsmajorilelen kommer de många underligheler att kvarstå som finnspå skilda håll, t. ex. all svenska ijänslemän som har lill uppgift attinformera om i utlandet och att motta informationer inte skall fö deltai svenska riksdagsval. Del kommer fortfarande alt finnas mångafartygsbefälhavare som inle bara skallar i utan också är förordnadesom valförrättare ombord i sina fartyg, men själva inte har rösträtt! Skallverkligen sädana företeelser behöva kvarstå? Detborde, herr lalman, vara elt självklart ullryck för solidaritet och uppskattningall hemmasvenskarna ger utlandssvenskarna oinskränkt rösträtt. I denförhoppningen yrkar jag bifall till reservation nr 1 som är knuten till detlabeiänkande. I detta anförandeinstämde i Trobro (m). Hen i (fp): Frågan om utlandssvenskarnas rösträtt är en gammal bekant här iriksdagen. I folkpartiel anser vi det naturiigl att svenska medborgare som är över 18 är gamlaoch som är myndiga skall ha rösträtt i . Därför har vi drivitkravet på att även utlandssvenskar skall ha möjlighel all utöva sinamedborgeriiga rättigheter. 1974 ullalade sig i de här frågorna ochsade då, all del finns Utlandssvenskarnas anledning till antagande att deuppdragna gränserna varit för snäva. man i den avlämnadepropositionen finner man alt stalsrådel också har uppfaitningen attfemårsgränsen har varil för snäv. Vaddrar då socialdemokralerna för storartade slutsatser av att de kommil fram lillalt vi har för snäva gränser? Jo, herr talman, de fiyttar gränsen från fem . Propositionen och i viss män utskottets belänkande är egentligenförbluffande dokument. Ipropositionen anförs en del märkliga skäl för att skulle kunna vara enbra gräns. Man ullalar nämligen alt det är lämpligt all sälta en gräns där mankan anta att människor återvänder inom snar framtid. Eftersomjuslilieministern sitter här kan jag ställa frågan: Vad är det för epokgörandeupptäckt som gjort all man kommit fram till att en svensk som är ute upp snart kan väntas återvända hem till medan det inte gäller för ensom varit ute i låt oss säga älta, eller kanske tio eller varför inle fjortonär? Kort sagl: Alla gränser som man drar upp på del här sättet är och förblirgodtyckliga. Man utesluter alltså vissa svenska medborgare från derasmedborgeriiga rättigheter. Del är vad gränsen i prakliken innebär. Liksomherrar Fiskesjö och i slår jag också litet frågande till del andraargumentet i proposilionen och majoritetens motivering, där man påslår att manförsöker koppla ihop tiden för en sådan här gräns med kvalifikationstiden föratt bli svensk medborgare. Jag skulle vilja fråga: Innebär detla attsocialdemokraterna, om de finner all de vill ge utlandssvenskarna ökadrösträtt, kommer alt föriänga kvalifikationstiden när del gäller invandrarnasmedborgarskap? Jag hoppas verkligen att sä inle är fallet. Men del är onekligenden logiska konsekvensen av socialdemokraternas resonemang i det här fallet. Tidigarelalare har nämnt fördröjningen i behandlingen av denna fråga, och denfördröjningen är djupt beklaglig. Del finns anledning all kritisera regeringenför denna, men har chansen att fullgöra sin del avbehandlingen, nämligen genom att godkänna kravet på att svenska medborgare :5omhar uppnått myndig ålder och är myndiga skall ha rösträtt i . Det är dengrundläggande demokratiska principen det gäller, inte som socialdemokralernaförsöker göra gällande huruvida utlandssvenskarna är intresserade av att röstai . Det för de avgöra själva. Det är inte heller fråga om hur mångatidningar och vilka tidningar de läser. Vad det gäller är om man som svenskmedborgare har rösträtt i eller inte. Jag yrkar bifall till reservalionen 1. Hen (vpk): Från borgeriigl håll har drivits en kampanj för allutlandssvenskarna skall ha rösträtt i svenska val oberoende av hur länge de vistats i ettannat land. Valtekniska utredningen föreslog också att den nuvarandefemårsgränsen skulle slopas. Ulredningen var dock inle enig på denna punkt. Regeringenhar vall alt föreslå en sjuårsgräns för utlandssvenskarnas rösträtt. Man gåralltså emol majoritelsförslaget från valtekniska utredningen. ger mandock efter ett stycke för kravet på vidgad rösträtt. De borgerliga kanåtminstone notera en delframgång för sina krav. Vadbör utgöra grundregeln för fastställande av var människorna skall ha sinrösträtt? Enligtvänsterpartiet kommunisternas mening bör utgångspunkten vara att man skallkunna utöva rösträtt och påverka samhällsutvecklingen i det land där manarbetar och bor. Detlahar varit vägledande när invandrarna erhållit rösträtt i . Invandrarnabör kunna påverka de kommunala frågorna i den kommun de är bosatta i. Vänsterpartietkommunisterna förelräder också uppfattningen alt invandrarnas rösträtt börvidgas till all omfatta även riksdagsval. På samma sätt som invandrarna skallkunna påverka de kommunala frågorna bör de enligt vår mening beredasmöjligheter alt påverka andra samhällsfrågor, som berör de villkor de arbetaroch lever under. Motsvarande bör gälla svenskar som bor och arbelar i andraländer. Envägledande tanke har varil att människor skall ha möjlighet att påverkasamhällsutvecklingen i det land där de stadigvarande bor. Denna princip börjarbli erkänd även i andra länder, påpekade LO i sitt remissyttrande övervallekniska utredningens förslag. LO kom fram till slutsatsen att skäl saknadesför slopande av femårsgränsen. Ocksåvpk har kommit fram till uppfattningen att den gällande femårsgränseninle bör vidgas. Förslaget som gräns för rösträtt ser vi enbart somen eftergift för de borgeriiga partiernas krav, och vi har därför yrkat avslagpå denna förändring. Påståendet i propositionen att del blivit tämligen vanligtmed tjänstgöringslider i internationell verksamhet som överskrider dennuvarande tidsgränsen styrkes knappast av de undersökningar som gjorts. Deborgeriiga partiernas försök att framställa sin kampanj som ett sätt alt vidgademokratin är helt falskt. Ville man åsladkomma detta, skulle man i ställetarbeta för vidgad rösträtt för invandrarna i vårt land och förutlandssvenskarna i de länder där dessa är verksamma. Intressetför att påverka politiken i liksom det motiverade i all göra dellamåste hell naturiigl bli mindre Ju en svensk vistas i elt annatland. Det måste vara mera angeläget att påverka politiken i del land där manbor och arbelar. Därför är kravet på bevarad rösträtt utan nägon som helstlidsgräns orimligl från alla synpunkter. Utifråndessa ståndpunkter har kommunisterna i molionen 1975/76:2207yrkat avslag på den föreslagna ändringen frän fem lill sju kalenderårbeiräffande tidsgräns för utlandssvenskarnas rösträtt. Då konstitutionsutskottetinte biträtt detla yrkande har jag fogat en reservation till 4 protokoll 1975/76. utskoltsbetänkandet, ochjag ber, herr talman, alt få yrka bifall lill reservalionen 2. HenJOHANSSON i (s): Lål mig försl konsiatera alt elt beslut - i vilken riktning detän går - inte kommer för sent för all kunna lillämpas vid val. Del ärmöjligt all vidta de anordningar som krävs, och informationen kan nä ul. Delråder också enighel i utskottet om informationen lill utlandssvenskarna och omvalförfarandet. Däremol går meningarna isär i fråga om kretsen avutlandssvenskar som skall ha rösträtt vid riksdagsval. Deborgeriiga reservanterna bygger på tanken alt medborgarskap ger rösträtt mende är inle konsekventa. var de med om all ge rösträtt åt invandrare iSverige trots att dessa inle är svenska medborgare. De ställer upp ell villkorför utlandssvenskarnas rösträtt, nämligen att dessa skall ha varilkyrkoskrivna i . De som är svenska medborgare i ullandel men inteuppfyller detla villkor undantas sålunda från rösträtten. Vidare begränsar deborgeriiga rätten till att gälla riksdagsval. krävde de altutlandssvenskarna skulle fö även rösträtt. Delta krav har dött,sedan vi fick det nuvarande enkammarsyslemet. Jag är givelvis nöjd med alt maninte har kommil tillbaka med delta krav. Vi lycks sålunda numera vara överensom att den som bor exempelvis i Zlirich, eller inleskall ha rösträtt i den svenska kommun där han senasl bodde. Rösträtisbestämmelsernai regeringsformen är inte heller utformade pä sådanl sätt att medborgarskapautomatiskt ger rösträtt. Det står nämligen i 3 kap. 2 ! ;: "Rösträtt vidval lill tillkommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Omrösträtt för svensk medborgare som ej är bosall i riket finns bestämmelser ilag." Dethar inle uigöra en kränkning av de mänskliga rättigheterna om enmedborgare som bor utanför landels gränser inte har rösträtt. Den europeiskakonventionen för de mänskliga rättigheterna har intagit denna ståndpunkt. Destater som inle tillåter sina i utlandet boende medborgare att rösta ansessålunda inle ha brutit mot den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Jag vill tillfoga attdel är sällsynt alt stater ger rösträtt ät medborgare som bor utanför del egnalandets gränser. Iallmänhet förbindes kravei på medborgarskap med kravet på all vara bosatt inomdel egna landet eller inom den egna kommunen. Molivel är all del endasl ärdessa medborgare som är beroende av de beslul som fattas i eller inomde kommunala församlingarna. Ingen vill heller konstruera elt kommunall röslsystemeller valsystem som gör att man fär utöva sin rösträtt i den kommun där manförst blev kyrkoskriven. Det rimliga är all svenskar, som bor i elt annat land,där får rösta både till och lill de kommunala organen. De berörsnämligen pä ell hell annal säll av de beslul som fattas i dessa än av de beslulsom fattas i den svenska , i elt svensktlandsting eller i en svensk kommunfullmäktigförsamling. De bör alltså hamöjligheler att påverka förhållandena i del land där de bor, vare sig detta ärAustralien, , eller . Fråganär om vi skall göra undantag frän denna huvudregel. Alla besvarar vi dennafråga med ja, eftersom vi alla vill ge utlandssvenskar med bibehållet svensklmedborgarskap rösträtt i vissa fall. Denna inställning beror på alt gruppenutlandssvenskar är föga enhellig. I den ingår personer som under en kort periodarbelar inom internationella organisationer eller företräder svenska industriereller andra förelag, exempelvis som resemontörer och ingenjörer. Andra harutvandrat för alt finna sin lycka i ett annat land. Kanske har de varilmissnöjda med förhållandena här hemma, men de kan också ha emigrerat av andraanledningar. Förmig ler del sig naturiigl alt de som tillfälligt vistas i ett annal land fårbevara sin svenska rösträtt. De skall på nytt bosätta sig här hemma, de berörsav beslut och bör alltså kunna påverka dess sammansättning. Likaonaturligt är det all de som länge bott i ett annat land och inte påverkas avvåra riksdagsbeslut skall ha rösträtt till . Anknytningen till Sverigeär mycket svag när det som enda villkor ställs upp att man en gång har varitkyrkoskriven här - del kan ha varit , ja, kanske rriera. Dåberörs man inle av besluten här i . Tilldetta kommer att dessa som varil borta sä länge från automatiskt kanväljas till riksdagsledamöter. Del lär de väl inle bli i någon slörreulslräckning -jag skulle inte tro att man ute i valkretsarna nominerar personersom bor i eller eller på annan avlägsen plats - menteoretiskt finns denna möjlighel. Den konstruktion som har föreslagits frånborgeriigl håll är ur den synpunkten felaktig. Man bör inte ha ett system sominnebär att den som har varit borta från , som bor i enfrämmande stad och ett främmande land, skall kunna väljas till svenskriksdagsledamot. I vae fall är inle vår riksdagsordning skriven meduigångspunki i att vissa ledamöler skall bo i exempelvis eller ellerMadrid. Sedankan man givelvis diskutera lidsgränsen. Med den föriängning som föreslås ipropositionen blir det möjligl att vistas längre i utlandet utan all föriorasin rösträtt. Det blir möjligt för dem som arbetar inom internationellaorganisationer att förnya sina uppdrag utan att rösträtten upphör. Man kanockså tillvarata svenska intressen i utlandet ulan allföriora sin rösträtt. Bakomtanken på all utlandssvenskar över huvud taget skall ha röslräll ligger, såvittjag förstår, den omständigheten att man pä ett hell annal säll än förr flyttarfrän det ena landet till det andra. Del hade säkeriigen inte funnits någotgehör för tanken alt utlandssvenskar skulle ha rösträtt, om den förts fram iriksdagen . Men ligger lösningen egentligen i att man skall hagenerell rösträtt på det sätl som de borgeriiga reservanterna föreslår? Är intevägen i stället alt det bör göras lättare att vinna medborgarskap, så alt mani egenskap av medborgare kan påverka förhållandena i del nya land där manbosatt sig?