prot · FZ0976 · 1975-12-31 00:00:00 — Så får vi nudellidspensioneringen, och därmed har vi också ökat möjligheterna tillpensionering efter personliga förutsättningar och behov. Attden här gruppen är liten, att del kanske inte är så många människor som berörsinnebär inte att frågan för oss är ointressant. Så är absolut inleförhållandet. Jag har sagt att den här frågan bör kunna lösas förhandlingsvägen.Jag vill också tillägga att Just den här frågan om begränsningen till 7,5gånger basbeloppet ligger hos pensionskommittén, som skall titta på den. Det ärju inte alls säkert att del här taket skall behållas . Det ärinte alls säkert att del är riktigt att man har detta tak. Vi får, herrRingaby, avvakta det delbetänkande som skall komma och därpensionskommittén kommer att lägga ett förslag om intjänande av pensionsrätl ipensionssystemet. Jagser all min repliktid är ute, så jag får återkomma för all bemöta utskolletsvice ordförande. Hen RINGABY (m) kortgenmäle: Vet inte att det finns förtidspension, säger och hänvisar till att de som tar förtidspension ofta ärsmåföretagare och andra som haft ett hårt Jobb. Jo, visst vet jag det. Det ärbara det att man måste vara sjuk eller arbetslös för all få förtidspensionutan reducering. Om man gör ett förtida uttag utan att vara sjuk ellerarbetslös får man reducerad pension. Härär det inte fråga om förtidspension utan om rätt till deltidspension, och dellycker jag att en egenföretagare skall ha. Det är vad reservationen handlar om.En egenföretagare skall, om han slutar som företagare och blir anställd, hasamma rätt att ta deltidspension som en vanlig löntagare. Det måste vara fullständigträttvist och jämlikt och rimligt att tillämpa den principen. Jagär, herr talman, ingalunda fången i någol premiereservsystemtän-kande, som herrFredriksson tycks tro. Inser inte del orimliga i att folk medinkomster över det normala, alltså mer än ,, får sänkt delpension? Altde inte får tillgodoräkna sig pension över ett visst tak, godtar jag, men inteatt pensionen skall sänkas när inkomsten stiger. Och kom ihåg om sju kommer normalinkomsten för en vanlig arbetare att vara ,, lill följd av den inflation som vi har . Då kommermänniskor att få uppleva att deras delpension oavbrutet sänks när inkomstenstiger. Omherr inte inser att del är något galet i elt sådant system, skalljag sluta argumentera. iVikmanshytian (c) kort genmäle: Får jag säga till i all vänlighet - inte denna fridensförmiddag utan - att den delpension som harbeslutat om iräder i kraft den . Och delta är något nytt. När vifattade detta beslut i , på förslag av :5ocialförsäkrings-utskottel,sades det klart ut att den fick bli en försöksverksamhet iavvaktan på de erfarenheter som man skulle vinna. Det gör att jag betraktardetta som en delreform som är beslutad och som skall träda i kraft. Sedan fårerfarenheten visa hur man kan bygga ut den. Men alt börja bygga ut pä depremisser som anför här är ändå litet svårt, eftersom vi interiktigt vet vad de innebär. Därför har jag framhållit att det inomförtidspensioneringen med dess mera generösa regler som vi har godkänt här iriksdagen finns utrymme för att tillgodose människor som på grund av medicinskaoch arbelsmarknadsmässiga förhållanden inte kan fortsätta att arbeta efter 60år. Förtidspensioneringär något annat än förtida uttag. Jag hoppas alt vi skall kunna minska deförtida uttagen, dvs. att människor begär förtida uttag av pension på grund avmedicinska skäl. Det är just sädana medicinska skäl som inle kunnat berättigatill förtidspension som har gjort att del finns en grupp människor somhar tvingats att begära förtida uttag, och dem vill vi skapa rättvisa ät genomreservationen 6. Färjag sedan på tal om höjning av grunden för utgående pensioner utöver 7,5 gångerbasbeloppet säga: Låtoss först lösa frågan om grundtrygghet för de människor som är satta iefterhand. Jag har gett exempel på sådana fall. Jag tror att samhällsso-lidaritetenfordrar att vi i första hand skall tänka på de människor som har det sämst ochinte på dem som ligger pä toppen. Detär så lätt all hänvisa till förhandlingar också på detta område. Det är i ochför sig riktigt att vi har en sådan ordning. Men lät oss först se lill att vihar en grundtrygghet som tillkommer alla medborgare pä ett tillfredsställandesätt. De förmåner som man förhandlar sig fram lill och som kan vara alldelessärskilt bra i en del fall skall belalas ur det samfällda produktionsresultatet,den gemensamma kakan. Vi får dä alla vara med och betala de reformer sombeslutas här i . Lätoss alltså se till att vi löser de näraliggande problemen, innan vi går vidaretill de människor som har en hyfsad och bra inkomst . Vissa delpensions-.frågor tn. () kortgenmäle: Utskottets vice ordförande tog på nytt upp frågan om dem som har gjortförlida uttag och sade att det är oerhört synd om denna grupp. De har tvingatstill sådana uttag på grund av att de är utslitna och har dålig hälsostatus. Nuhar vi ingen riktig statistik på vilka det är som använt sig av dennamöjlighet, och Jag känner inte så många som gjort det. Men de som jag kännerhar inte vidtagit denna åtgärd på grund av att de är utslitna utan på grund avalt de kanske har ett yrke som de kan fortsätta arbeta inom. Vissadelpensions-jrågor m. m. Det kan vara en egenföretagare i någon form, som bedömt sin situation vara sådan att han kan taförtidspension och ändå klara sig hyggligt i fortsättningen fast pensionenlivsvarigt blir lägre. Detär inte generellt så att människor har ivingats lill delpension därför alt deinte orkar arbeta. Jag tror att det är en rätt stor grupp som använt sig av denhär möjligheten som kan utnyttja pension från stal och kommun . De sominte orkar arbeta har möjlighet att få förtidspension, och den möjligheten harförbättrats ganska väsentligt. Isamband med sänkningen av pensionsåldern infördes en särskild övergångsbestämmelse,som innebär att man räknar om pensionen för alla som har använt sig av detförtida uttaget efter avsevärt förbättrade regler än vad som har gällttidigare. i Vikmanshytian var själv inne pä att del här ändå hargjorts och görs uppräkningar. Detär också rält betydelsefullt att de som använt sig av det förtida uttaget när somhelst kan återgå i arbete om de har möjlighet till detta och sä att säga hoppaut och in i arbetet. De är inte bundna av några bestämda regler i detsammanhanget. Jagtycker inte egentligen all det finns några starka skäl för all tillmötesgå herrCarisson på den här punkien, och jag tror inte alt det är en så storrättvisefråga som han har velal göra gällande. Herrandre vice talmannen anmälde alt herrar Ringaby och i Vikmanshytiananhållit att lill protokollet få antecknat alt de inle ägde rätt lillytterligare repliker. Hen TRÄFF (m): Min partivän har ganska utföriigi redovisat deorimligheter i delpensionssystemei som har åstadkommits genom den slopadekopplingen mellan avgifter och förmåner, vilket vi påtalat i vår motion 1216och som följts upp i reservationen 2, Ioch för sig är det kanske inte så mycket alt tillägga, men Jag vill gärnastryka under ett par saker, särskilt som jag tyckte att bagatelliseradefrågan på ett sådanl säll alt det inte bör fä slå oemotsagt. Detfinns, herr talman, verkligen anledning all än en gång reagera mot att man pädet här sättet bryter del naturiiga och självklara sambandet mellansocialförsäkringsavgifieroch motsvarande förmåner ulom vad gäller ATP-systemet,Förfaringssättet betyder att en del av socialförsäkringsavgifterna fårkaraktär av löneskatt, och då borde de i klarhetens tecken benämnas därefter. Utskottetförsvarar denna lindrigt sagl märkliga konstruktion med alt lagen inte hindraravialsmässiga kompletteringar för inkomstdelar över den allmännapensionsgränsen på 7,5 gånger basbeloppet, Detla har också understrukits ideballen. Nej, del skulle väl bara fattas att man lagstiftningsvägen försökleförhindra enskilda eller kollektiva avtal inom det här området. Utskottet sägerockså i sitt betänkande att det erfarit att krav på sådana här kompletteringarredan har framsfällts från fackligt håll. Menherr talman, vad är nu innebörden av detta? Det betyder all man helt kallt, somdet också är sagt här, räknar med att förelagen skall betala dubbla kostnaderför delpension för vissa löntagare, alltså dels via den obligatoriskaarbetsgivaravgiften, dels lill pensionstagaren direkt eller via någonpensionskassa. Självfallet kommer också den här sistnämnda utgiften att belastaföretagens kostnadssida, som alla andra löneutbetalningar, och därmed minskadet utrymme man har för att kunna tillgodose andra krav på förbättringar. Detnämnde också i Vikmanshytian som en konsekvens. Detär emellertid, herr talman, inte i första hand storleken av de belopp del härrör sig om som fär mig att reagera även om - och det vill Jag gärna ha sagt -det för vissa förelag kan fä rnycket betydande och besvärande ekonomiskakonsekvenser. Jag reagerar inför det principiellt betänkliga i alt man på detlasätt introducerar nya skaftepälagor i förelag under som jag tycker missvisandebeteckning. Att ka||a c|etla en skönhetsfläck är något av ett understatemenl. Jagbeklagar därför, herr talman, att socialförsäkringsutskottet inte har velaträtta till denna orimlighet i delpensionssystemei. Jag är litel förvånad överalt centerpartirepresentanterna i utskpltet inte slött reservationen 2, Detförhållandet alt slopandet av basbeloppstaket för socialavgifterna - alltsåfortfarande utom ATP-avgifterna - är ett av resultaten av den senaste Hagaöverenskommelsenborde väl ändå inte hindra att man medverkar till att inadvertenser av det härslaget rättas tjjl. Jag utgår nämligen ifrån att man vid det tillfället intehade klan för sig konsekvenserna i fråga om delpensionen, de konsekvenser somvj här nu påtalar. Jag yrkarbifall lill reservationen 2, Vissa delpensionsfrågor tn. i (): I detla utskottsbetänkande har bl, a, behandlats molionen 1175, där vibegärt förslag om införande av en tredjedels förtidspension, sjukbidrag, inomden allmänna försäkringen. Ettenligt vår mening siarkt skäl för ett sådanl förslag är att minska dentröskeleffeki som oundvikligen uppstår vid gränsen, alltså 50 " kommer i åtnjutande av pension. Somett uttryck förati man velat undvika iröskeleffekter i systemet måste väl detförhållandet ses, att vi har två tredjedels pension mellan hel och halvpension. Rimligt vore alltså alt en tredjedels pension infördes för alt ocksåminska tröskeleffekterna i systemets underkant. Utskottethar varit enigt och avstyrkt bifall till motionen. Med del skulle jag kunnalåla mig nöja, jusl , orn det hade varit så att utskottsmoii-veringen hadevarit något mera lättolksfj. De två sisla meningarna i utskottets motiveringlyder så här: "Ett bifall till motionsyrkandet innebär all man frångårkravet på minsl hälfter)nedsälining av arbetsförmågan för rätt tillförtidspension. Då enligt utskottets mening en sådan åtgärd är ägnad Vissadelpensions-frågor m. m. att ytleriigare komplicerabestämmelser, vilka redan i sin nuvarande utformning medger en generöslillämpning, avstyrker utskottet bifall till motionen." Jagtolkar utskottets svar sä, alt vad utskottet anfört om generös lill-lämpningmed den nuvarande utformningen betyder att just kravet på minslhälflennedsällning av arbetsförmågan tillämpas generöst. Generöst i just dethär sammanhanget kan ju enbart betyda rörelser i en riktning. Jagmedger gärna att om det i praktiken finns en sådan tillämpning somutskoiisskrivningen antyder - och sä lycks nu vara fallet - har motionen intesamma angelägenhetsgrad som föresvävat oss motionärer. Med utskottetsbeskrivning av förhållandet synes motionens syfte i någon mån faktiskt varatillgodosett. Jag har ingetyrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 1 avherrar Ringaby och , och förklarades den förra proposilionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt volering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsutskottels hemställan i betänkandet nr 21 mom,1 röstar Ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservalionen nr 1 av herrar Ringaby Vid omröslning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRingaby begärde rösträkning verkställdes yotering med omröslningsapparal.Denna omröslning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 2 avherr Ringaby m. fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsulskoltets hemställan i betänkandet nr 21 mom, 2röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 2 av m, fl. Vid omröstning genomuppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 76 Vissa delpensions-frågor 777. ledamöter ha röstat förja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resullat: Propositionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 3 avherr Hylländer, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 avherrar Ringaby och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande Ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 21 mom, 5röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservationen nr 4 av herrar Ringaby Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrRingaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservalionen nr 6 av i Vikmanshytian m, fl,,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Vikmanshyltan begäri votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammarenbifaller socialförsäkringsulskottets hemställan i betänkandet nr 21 mom. 6 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 6 av i Vikmanshyltan m. fl. 8 protokoll 1975/76:75-77 Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöler haröstat för ja-propositionen. Då i Vikmanshyltan begärderösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröstning gavföljande resullal: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservalionen nr 5 avherrar Ringaby och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Propositionergavs på bifall till dels utskottels hemställan, dels reservalionen nr 7 avherr Ringaby m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voieringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller socialförsäkringsulskottets hemställan i belänkandet nr 21 mom, 8röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 7 av m,n. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä herrHylländer begärde rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: §15 Fem veckors semester Föredrogs socialutskottets betänkande 1975/76:26med anledning av motion om rätt lill fem veckors semester, Idetta belänkande behandlades motionen 1975/76:1310 av herrar () ochWennerfors (m), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla omförslag till årets om ny semeslerlagsliftning, innebärande räll tillfem veckors årlig semester. Utskottet hemställde 1975/76:1310, att skulle avslå motionen Reservationhade avgivits av i (vpk) som ansett all utskottet borthemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975/76:1310 hos regeringen skulle anhållaatt senast förelades förslag om fem veckorssemester fr, o, m, , Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav (). HerrHAGBERG i Boriänge (vpk): Enligt 1938 ärs semesteriag tillförsäkrades arbetarna två veckorssemester. , alltså 1951, beslöt om tre veckorssemester. Tolv är därefter genomfördes fyraveckorssemestern. Om den 1974tillsalla semesterkommittén nu fär som den vill, kommer det att dröja från1963, innan vi får fem veckors semester. Detär emellertid ytterst tveksamt om vi fär någon femte semestervecka redan 1977.Finansministern har antytt att samhällsekonomin inte skulle tåla en femtesemestervecka. Därför borde man kanske skjuta på ikraftträdandet. I varje fallfinns ingen garanti för att regeringen framlägger ett förslag . Detfinns risk för att kompromissande! kan gä ut över ett mycket viktigtarbetarkrav. Attden femte semesterveckan är en angelägen reform är ställt utom allt tvivel.Utvecklingen inom arbetslivet motiverar en föriängd tid för vila ochrekreation. Ökad stress och jäkt, orsakad av arbetsköparnas ständiga jakt påallt högre vinster, medför att den femte semeslerveckan börgenomföras. Ser man även till andra grupper på arbetsmarknaden, vilka inte hardet allra mest slitsamma arbetet men redan har en längre semester änlagstadgade , är fem veckors semester ett rättvisekrav för dem somhar tungt och hårt arbete. Kravpä en femte semestervecka har framförts i av vänsterpartietkommunisterna . Vi har inte fått stöd för vårtkrav från något annat parti. Detta skall ses i relation lill att det på arbetsplatserna har funnits en markant majoritet för genomförandetav den femte semesterveckan. Man har betraktat den såsom ett mycket angelägetbehov. Riksdagenhar i sina avslagsmotiveringar, föreslagna av socialutskottet, först hänvisattill att det skulle vara fråga om en samhällsekonomisk prioritering mellanolika reformer. Sedan semesterkommittén tillsattes 1974, har man hänvisat tilldenna kommittés arbete. Den skulle framlägga förslag om tidpunkten förgenomförandet av den femte semesterveckan. Riskenär att denna prioriteringsdebatt fortsätter och att tillgodoseendet av detmycket angelägna kravet på en förlängd semester skjuts framåt ett eller annatär. Som jag ser det går det emellertid inte att glida undan längre. Skallarbetarnas inlressen tillgodoses eller inte? Skall man mer lyssna päarbetsköparnas klagolåtar? Det är viktigt att försäkrar sig om attregeringen kommer att framlägga ett förslag. Med utskottets nuvarandeinställning är frågan helt öppen. Detkan inte heller bli fråga om att prioritera en arbetstidsförkortning i ställetför en föriängning av semestern - båda dessa saker är angelägna ålgärder, I delsammanhanget kan återigen påpekas att en femte semestervecka motsvarar bara ca10 mjnuters arbetstidsförkortning per dag. Det är därför helt orimligt attställa de båda sakerna mot varandra, Arbeisköparnaklagar över kostnaderna för en semesterreform, men frän det hållet har allareformer som gynnat arbetarna motarbetats, I den motion av herrar ochWennerfors som föranleder dagens behandling av frågan talas det också om attkostnaderna för semesterreformen skall inräknas vid de kommandelöneförhandlingarna. Detta är naturiigtvis en arbetskö-pariinje. Frågan måsteställas, om arbetarna måste köpa sig till vila och rekreation - vila ochrekreation från ett allt hårdare och allt mera stressande arbetsliv - genom attavstå frän löneökningar. Svaret måste naturiigtvis vara nej; det skall de inlebehöva göra, utan denna förbättring skall betalas av arbeisköparna, som underårtionden profiterat helt och fullt pä arbetarnas insatser. Naturligtvisär inte den femte semesterveckan någon helhetslösning på arbetsproblemen, mentillsammans med avgörande förbättringar av arbetsmiljön ocharbetsförhållandena i övrigt är den ett värdefullt bidrag. Närnu utskottet behandlat motionen om fem veckors semester har man där alltså integenom ett riksdagsbeslut velat äterförsäkra sig om att man verkligen fårförslag till en sådan lag, som kan träda i kraft , I stället föreslår till intet förpliktande uttalande om de åtgärder som regeringen ämnarvidta och som man säger skall göra det "möjligt" att lagen om denfemte semesterveckan kan träda i kraft , Det finns alltså luckor som äröppna för kompromisser och förhalningar. Framför allt är det märkligt attutskottets sju socialdemokratiska ledamöter inte vill garantera att den femtesemesterveckan skall träda i kraft , Deras insatser för en föriängdsemester inskränker sig lill att hänvisa lill samhällsekonomiska prioriteringarsamt till semesterkommiliéns arbete, och när semesterkommitténs arbete är klart- kommittén föreslär 1977 - stannar de vid allmänna uttalanden. Ännumärkligare är att man på socialdemokraliskl håll har så litet kontakt medreaktionen från arbetarna ute på arbetsplatserna. Där protesterar man bestämtmot alt behöva uppskjuta denna semester, 1 många protester talas det om att maninte kan kompromissa här. Jag har här ett bestämt uttalande frånjärnbruksarbetarna i , där det sägs: "Oro och irritation harskapats ute på arbetsplatserna på grund av de tongångar som i första hand hörtsav om ett framflyttande av den femte semesterveckan." Manantar vidare uttalanden såsom t. ex. delta: "Medanledning av uttalande om eventuellt senareläg-gande av denfemte semesterveckan vill vi järnbruksarbelare framföra en kraftig protest. Deanställda inom den tunga industrin har de härdaste jobben och densämsta arbetsmiljön. Man har även denkortaste semestern. Den femte semesterveckanhar vi länge väntat på och sett fram emot. Den är även ettJämlikhetskrav. Viuppmanar därför LO att i överiäggningar med regeringen mycket starkt prioriteragenomförandel av den femte semesterveckan. Visatsar vår hälsa i jobbet. Därför kräver vi ledighet för välbehövligrekreation." Jaginstämmer lill fullo i det uttalandel. Jag lycker del återspeglar den stämningsom finns ute på arbetsplatserna och det visar att man där vill ha den femtesemesterveckan. I vpk-reservationen lill utskottets betänkande ställs förslaget attriksdagen skall anhålla om förslag om en femte semestervecka , så attden kan bli verklighet nästkommande år. Tyvärrmåste Jag konsiatera att de andra partierna i utskottet inle är beredda attföreträda arbetarnas intressen genom att redan nu kräva att regeringenframlägger ett sådant förslag. Det kan bara finnas elt skäl för alt intebiträda vpk:s förslag, nämligen alt man kalkylerar med all hålla dörren öppenför kompromisser och alt skjuta på den femte semesterveckan. Med dettayrkar jag bifall lill reservalionen. Underdella anförande övertog fru tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. HenÅKERLIND (m): I den motion som ligger till grund för socialutskottets belänkande1975/76:26 begär och jag alt hos regeringen skallanhålla om att proposition om en femte semestervecka skall läggas fram för åretsriksmöte. 1974års semeslerkommitté framlade sitt förslag om en nysemesieriagsliflning. Semesterkommillén hade gjort ett tämligen snabbt arbetesedan den är 1972 tillsatta semesterutredningen avsomnat ulan att efteriämnanågra resultat. 13 står några rader om semesteriagstiftningen. Därsägs att semesterkommittén har lagt fram förslag om fem veckors semester, attregeringen eftersträvar en skyndsam behandling av frågan och all avsikten äratt förelägga förslag i frågan . Kravpå en femte semestervecka har framförts frånarbetstagarsidan. Många har redan en längre semester, och det är ell rältvisekrav,tycker jag, att arbetslagarna genom lagstiftning tillförsäkras mer likformigasemesiervillkor. Föruiom att en femte semesiervecka införs anser jag del varasärskilt viktigt att all arbelad tid blir semestergrundande.