prot · FZ0994 · 1975-12-31 00:00:00 — iStockholm har här alldeles utförligt refererat motionen. Närriksdagen tog ställning till invandrarfrågorna beslöts att tillskapaett organ för forskning på invandrarpolitikens område. Expertgruppen som sedantillsattes har startat sin verksamhet, och såvitt utskottet kan finna måstedet vara den gruppens uppgift att ägna sig åt just frågor av den typ sommotionen berör. Utskottsmajoriteten kan, eftersom motionens krav redan ärtillgodosett, inte se någon anledning till ytteriigare åtgärd. Reservationen9 slutligen tar upp tolkfrågan, också i anslutning till motionen 2146.Motionärerna efteriyser ytterligare åtgärder för en ökning av tillgången påtolkar med specialkunskaper på de områden som oftast blir aktuella -sjukvården! rättsväsendet och den sociala servicen. Självfalletär det viktigt för en människa som inte kan landets språk att det finnstillgäng till skicklig tolkhjälp den gång det verkligen behövs. Efter beslutvid de två har olika åtgärder vidtagits för att bättretillgodose dessa behov. Efter hand som den tolkutbildning som påbörjats ellerplanerats börjar ge resultat, bör också situationen bli bättre. I sammanhangetbör omnämnas det system för auktorisation av tolkar som fattade ettbeslut om förra året. Medtanke på den verksamhet som pågår på detta område kan inte utskottsmajoritetenfinna skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet. Jag.yrkar bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Åtgärderförinvandrare, m. m. Hert () kortgenmäle: Jag vill bara göra ett tillrättaläggande. Jag sade aldrig att jag fannbildmaterialet i broschyren genant. Däremot konstaterade jag att bildmaterialetvar tendentiöst, och det är någonting helt annat. sade att broschyren är under omarbetning. Jag är medveten om det.Men utskottet hänvisar till den broschyr som f n, finns. Majoriteten borde dåklart ha sagt ifrån att broschyren är under om- .Åtgärderförinvandrare, m. m. arbetning eftersombildmaterialet skall vara "objektivt och adekvat" som det heter. Dåhade jag kunnat acceptera utskottets skrivning. Jagdelar faktiskt inte uppfattningen att den information som invandrarna får närdet gäller kollektivanslutningen är till fyllest. Som jag sade i mittinledningsanförande anser jag att man borde göra klart för dem att riksdagenhar uttalat sig i denna fråga. Man borde också göra klart för dem hur det gårtill när män reserverar sig - det är en sak som invandrarna inte gärna kankänna till. HerrCARLSTRÖM (fp) kort genmäle: nämnde att en stor del av de organisationer som begärtbidrag inte kunnat få det på grund av att vi har otillräckligt med medel. Jagkänner mycket väl till detta och vel också vilka svåra följder det fått för demsom icke fått något bidrag. Jag vet också att invandrarverket i någon månskärpt kraven för bidrag. Menäven om ett undanröjande av kravet på etnisk och språklig grupptillhörighetenbart skulle innebära att ytteriigare fem organisationer erhåller bidrag, ärdetta inte skäl nog att avslå vårt yrkande om en höjning av anslaget. Det måsteenligt vår uppfattning höjas ändå, om de organisationer som är berättigadetill bidrag skall kunna erhålla erforderliga medel. FruLUDVIGSSON (s) kort genmäle: har alltså yrkat på etthöjt anslag. Jag skulle i detta avseende, i varje fall till viss del, kunnainstämma i vad sade i sitt anförande: Visst kan man väl hittaalla möjliga skäl till att öka på anslaget, både det nu aktuella och till andraändamål. Men de anslag som är äskade och de summor som föreslagits i propositionenär insatta i sitt sammanhang och invägda i en total budget. Den som det minstahar sysslat med budgetfrågor i andra sammanhang - och det har väl de flesta häri - vet att man inte höjer bidragen utan att göra omprioriteringareller anvisar medlen. Det är en regel som man inte kan göra avkall på.Visserligen handlar det här om små summor, relativt sett. Men många små summorblir, om de är tillräckligt många, stora slantar. Vi ansåg inte att vi hademedel att lägga på för dessa ändamål. i (fp): i rullade de första flyttbilarna ut fråninvandrarverkets lokaler på väg mot . skall helaverket vara på plats. Attflytta ett statligt verk är ett stort och långvarigt arbete. Alla i verket har på ett eller annat sätt varitengagerade, några mera sparsamt, andra under en stor del av arbetstiden. Ändåär inte själva det praktiska arbetet det viktigaste. Många medarbetare har intekunnat flytta med. Olika skäl har gjort att man känt sig bunden i och tillStockholm. Successivt har man slutat och sökt sig nya arbeten. Denna processhar varit och är fortfarande smärtsam. Självfallet har det påverkatarbetsuppgifterna. Ytterst är det invandrarna som drabbas när ärendebalansenväxer. Invandrarverkethar ända sedan beslutet om utflyttning kom haft svårigheter, och de kommer attfölja verket i . Riksdagentog 1968 riktlinjer för utlänningspolitiken. Efterhand som antalet invandrareökade visade det sig nödvändigt att slå fast ett antal principer. Men sedangick flera är utan att det hände så mycket. Lösningen eller lösningarna skullekomma när invandrarutredningen var färdig. fortsatte invandringenatt öka, problemen blev större och invandrarnas förväntningar ökade, särskiltnär en positivt mottagen utredning skulle förvandlas till en proposition. Ävenpropositionen, som kom , fick ett välvilligt mottagande.Målen för invandringspolitiken bestämdes och medel ställdes till förfogandeför att pä olika sätt hjälpa invandrarna och deras organisationer. Propositionenväckte stora förhoppningar. Många års tillbakahållna förväntningar skullekunna uppfyllas. äntligen hade invandrarverket fått resurser. Omvi räknar med att ca 650 000 invånare i vårt land är invandrare så motsvarar detnästan 8 96 av befolkningen. De resurser invandrarverket har står på intet sätti relation till denna andel av totalbefolkningen. Deanslag invandrarverket fått för att sprida information eller fördela blandinvandrarorganisationerna är mycket blygsamma. Däremot är antalet ansökningaroch de summor som sökts betydande. De ökningar som föreslås ifp-reservationerna är väl dokumenterade. Särskiltintressant är reservationen 3 av center- och folkpartirepresentanterna.Formellt handlar den om att utöka kretsen av organisationer som kan fåverksamhetsbidrag. Reellt handlar den om en situation där anslaget är så snålttilltaget att det, under förutsättning att det inte skall plottras bort, endasträcker till ett mindre antal organisationer. De prioriteringar invandrarverketgjort kan alltid diskuteras. Men lösningen ligger inte i att ta från enorganisation och ge åt en annan. Lösningen heter mer pengar. Det harreservanterna insett. Invandrargruppernai har bildat olika slag av föreningar och organisationer. Ofta bedriverman en livlig verksamhet. Mänga ger ut tidningar. Självklart är detta bra ochviktigt. Det ger invandrarna hjälp att anpassa sig till svenska förhållandenoch ger oss som är födda här möjlighet att lära känna och förstå invandrarnaskultur och särart. kan olika grupper skapa kontakt och kommunikationmed sitt ursprungsland. Men det är viktigt att denna verksamhet får ett sådantstöd av det nya hemlandet att invandrarna ej upplever det som om den diskriminerasi förhållande till motsvarande inhemsk aktivitet. utgicktotalt 100 milj. kr. i presstöd till allmänna ny- Åtgärderförinvandrare, m. m. 10 protokoll 1975/76. Åtgärderförinvandrare, m. m. Dessutom delar ut pengar till tidskrifter.Invandrartidningarna flr inte det här stödet. har i stället ca400 . Denna situation är orimlig. Nuhar invandrarverkets styrelse skrivit till och begärtatt de tre tidningarna omfattas av det allmänna svenska presstödet. Om de här tre tungatidningarna kom bort från invandrarverkets anslag skulle situationen för andrainvandrartidningar lätta avsevärt. Närnu även företrädare för det socialdemokratiska partiet insett att dennasituation är orimlig och tagit konsekvenserna, får vi hoppas attregeringspartiet ändrar hållning. Iarbetsmarknadsdepartementets budgetproposition ägnas stor uppmärksamhet åt enrapport. har också behandlat rapportenutförligt. Detjänstemän som i olika sammanhang arbetar med att hjälpa zigenarna kan lämnaganska chockerande uppgifter. är det t. ex. så att här iStorstockholm finns zigenarna i några få kommuner. Alla kommuner ansluter sigtill principen att alla befolkningsgrupper skall ha samma rättigheter. Men närdet kommer till praktisk handling, dvs. att ge zigenarna en bostad, har man ettotal skäl för att just den kommunen inte kan ta mot dem. Samma situation gällerandra invandrargrupper. Invandrarna är nu ofta koncentrerade till vissabostadsområden. Detta är olyckligt och måste brytas. Enannan likartad situation har uppstått genom den assyriska invandringen främsttill men också till . Vi har alla mer eller mindre blivitöverraskade. De kommuner som fått ta stöten har upplevt stora svårigheter.Kommunerna har inte en förvaltningsapparat anpassad efter en sådan anstormning.Inte heller har polisen vare sig i eller i polisdistriktkapacitet att klara ärendebelastningen. 1dag finns det ungefär 3 000 assyrier i enligt kommunens socialamyndigheter. Så sent som nätterna mellan den 28 och 29 och den 29 och 30 marskom ca 200 assyrier från till och . De socialamyndigheterna i måste nu ta hand om assyrierna. Man har hittillsanställt 15 extra personer på och ändå blir det långaväntetider. har lyckats ordna ca 325föriäggiiingsplatser. Detta skall ses mot bakgrund av att den assyriska gruppeni dag är ca 3 000 personer. Uppenbarligen har vi inte en beredskap för en sådansituation som denna. Ytterst är det ju enskilda människor som kommer i kläm.Det måste vara angeläget att regeringen vidtar åtgärder sä att vi blir bättrerustade att möta en situation liknande den i . Eftersomfru statsrådet är vänlig nog att vara här i kammaren och lyssna pådebatten skulle jag vilja ställa frågan om statsrådet och regeringen medanledning av den assyriska invandringen till övervägt åtgärder för attbättre kunna ta emot invandrare, om en liknande situation skulle uppstå som deni . Jagvill klart betona att jag inte frågar om dessa invandrare skall få stanna iSverige eller inte - det är en helt annan sak - utan jag uppehåller mig vid densociala situation som möter invandrarna. Oberoende av om de skall få stanna iSverige eller inte blir det ganska långa utredningstider och det kan blipressande. I har man haft mycket stora svårigheter att möta den härsituationen trots energiska insatser från kommunens sida. Åtgärderförinvandrare, m. m. FruLUDVIGSSON (s) kort genmäle: Jag blev litet förvånad över i inledning avsitt anförande. Jag har för mig att stod bakom beslutet omutflyttning av invandrarverket till , och då får väl också folkpartietvara med och ta ansvaret för de eventuella besvärligheter som kan uppkomma isamband med omställningen. (fp) kort genmäle: Fru talman! , det här var inte endiskussion om vem som har ansvaret för utflyttningen och huruvida folkpartiethar deltagit i det beslutet eller inte, Det var ett kort konstaterande av attnär en sådan utflyttning sker innebär det stora påfrestningar och ett väldigtmer-arbete för det verk som skall flyttas, och det innebär att ärendebalansenförändras ganska kraftigt i verket. Det kan titta på -en hel delav detta syns i budgetpropositionen. Det har ännu mer accentuerats undersenare tid när ett större antal anställda har slutat och det således skettpersonskiften på många befattningar. i Agnas (m): De språkliga problemen för invandrarna är stora. Att kunna göra sigförstådd är viktigt. Att lära sig språk är en bra väg, men den är dryg och detär inte möjligt för alla att gå den vägen. Då finns det alltså möjligheter attanvända tolk, men ibland finns det inte några tolkar, i läste jag en artikel , somhandlade om till någon del kunde lösa språkproblemen för invandrarnagenom att förbättra tolkningsservicen på ett mycket enkelt sätt.Artikelförfattaren, som är mycket förtrogen med invandrarnas problem - särskiltde finsktalande invandrarnas - skrev där att det finns en stor mängd människorhär i landet som kan två språk, nämligen svenska och finska. Det är särskiltbarn och ungdom från finsktalande hem, som har lärt sig svenska i skolan. Dessaunga skulle på olika håll i samhället - t. ex. på postanstalter, apotek,polisstationer, sjukhus, sjukkassor, skatteverk och olika sociala myndigheter- kunna bli värdefulla tillgångar när det gäller tolkning, om de blev anlitadejust där behov av sådana tolkningar föreligger. Då kunde man tillämpa sammasystem som t. ex. i det samiska , nämligen en meritvärdering av kunskaper Åtgärderförinvandrare, m. m. i det främmande språket.På det sättet skulle en del av problemen kunna lösas. Vitog upp denna fråga i motionen 1975:948, där vi föreslog att måttebesluta att det skulle vara en merit att kunna ett språk som talas avinvandrare, särskilt i områden med många invandrare. skrev dåi sitt betänkande, som det hänvisas till också , följande: "Enökad rekrytering av flerspråkig personal är önskvärd hos myndigheter ochinstitutioner pä orter med större språkliga minoriteter bland befolkningen. Detkan därför vara berättigat att vid tillsättning av vissa tjänster tillmätakunskaper i främmande språk ett särskilt meritvärde." Dettavar alltså helt i överensstämmelse med vad vi hade krävt. Men samtidigtavvisade utskottet motionskravet med hänvisning till att motionen endast togupp finländarnas problem och endast statliga tjänster. Detta gjorde att vi komtillbaka med trepartimotionen 378, som behandlas i nu förevarandebetänkande, och där utskottet också skriver mycket välvilligt. Man talar om dentolkutbildning som påbörjats eller planerats i finska, tyska, grekiska,serbokroatiska osv. Sedan säger utskottet att med hänvisning till förra åretsuttalande anser utskottet att motionens krav är tillgodosett. Då har jag lästom vad som skrevs och jämfört med vad som står på s. 14 i detutskottsbetänkande som vi nu behandlar. Förra gången skrev alltså utskottet ansåg önskemålen i motionen tillgodosedda. Skall man alltså tolka det såatt kunskaper i invandrarspråk skall räknas som merit vid tillsättning avtjänst? Jag tycker det är alldeles självklart att man skulle kunna ha en sådanenkel bestämmelse. Likaså tror jag att vi då på ett smidigt sätt på mångaställen och i många befattningar skulle kunna intressera människor att användasig av sin tvåspråkighet. Därför vill jag gärna ha ett förtydligande av det somstår i utskottsbetänkandet. Hert (): av invandringsunderskott har vi pånytt fått ett invandringsnetto i vårt land. Både från och från andraländer ute i kommer allt fler människor till vårt land. Framför allt harinvandringen från ökat starkt . Denna invandringhar skapat en mångfald av släktanknytningar över gränserna, och förhoppningarom sådana släktanknytningar har uttalats av många människor, främst från dekommunistiska länderna i öster och i synnerhet efter de möjligheter somöppnades efter . Detär de politiska och ekonomiska faktorerna i andra länder som skapat dettainvandringstryck. Just nu gäller det de assyrier som kommer till vårt land fråndet krisdrabbade . Medde nuvarande reglerna, som antagits av en enhällig riksdag, kommerinvandringen i sina skiftande former att fortsätta även . Det blirdärför nödvändigt med stora insatser för att de framväxande minoriteterna harmonisktskall kunna infogas i det svenska samhället. Det är därför också rimligt attden upprustning som statsrådet nu föreslår skall ske inom invandrarverketkommer till stånd efter dagens beslut. Medhänsyn till den ökade mängden av kvalificerade tillståndsärenden, inte minstbeträffande fiyktingsuttagningar, och den kraftiga ökningen av antaleträttshjälpsärenden i dessa sammanhang som allt fler invandrare sökermedborgarskap i vårt land är den förstärkning med 12 nya tjänster som kommertill stånd av stort värde, även om jag inte anser att den kommer att kunna lösaalla problem. Invandrarnasegna organisationer tillfredsställer ett särskilt identitetsbehov hos sinamedlemmar. Kontakten med landsmännen är för invandrarna av särskilt storbetydelse under första tiden i det nya landet. Organisationerna underlättarinvandrarnas anpassning i den nya omgivningen, och de kan på ett effektivtsätt medverka till att sprida information om förhållandena i vårt samhälle. Despelar också en viktig roll som språkrör för invandrarna i kontakten med desvenska myndigheterna och andra organ i vårt samhälle. Ikvällens debatt har samtliga representanter för de borgerliga partierna gettuttryck för uppfattningen att invandrarorganisationerna har en mycket storbetydelse i vårt land. Det skulle vara en framgång om dessa representanterockså talade om för sina partiers företrädare i invandrarverkets styrelse i första hand bör stödja invandrarorganisationerna. Detkommer till invandrarverket oerhört många ansökningar från olikaorganisationer. har man ansökt om totalt 7,5 milj. kr. till projektbidrag,tidningsstöd osv. Jag anser därför att de höjningar som och centernföreslagit endast är en form av överbud, ett sätt att försöka visa att man ärlitet duktigare än regeringen. Som sade måste man se dettaanslag i ett större budgetsammanhang. Närvi i invandrarverket gjort prioriteringar mellan olika stödåtgärder har vi settpresstödet som en möjlighet att ge bidrag till invandrarnas tidningar. Men närman försöker sätta sig in i denna fråga finner man att de endaproblem som de svenska tidningarna och invandrartidningarna har gemensamt ärde ekonomiska. I övrigt är ingenting av det som var orsaken till attpresstödet en gäng infördes gemensamt för svenska tidningar ochinvandrartidningar. Det är alltså rent ekonomiska skäl som föranlett invandrartidningarnaatt begära stöd hos invandrarverket. Ävenom vi alla vill ge invandrarorganisationerna och deras tidningar de pengar deönskar, så måste vi konstatera att detta inte är möjligt utan att vi är tvungnaatt göra prioriteringar. Den prioritering som jag och Landsorganisationensrepresentant i invandrarverket har gjort är helt klar. Den ligger i linje medvad har uttalat och med vad som har sagts, nämligenatt vi skall stödja invandrarorga-nisationernas tidningar. Man blir därförmycket förvånad när moderaten, folkpartisten och centerpartisten iinvandrarverkets styrelse vill ge stöd Åtgärderförinvandrare, m. m. Åtgärderförinvandrare, m. m. till privata tidningarutgivna på andra språk, innan de vill ge pengar till , till det grekiska riksförbundet och till det jugoslaviskariksförbundets tidningar. Alla dessa tre invandrarorganisationer har egnatidningar. Det stöd de har fått av verket är litet i förhållande till det stödsom de borgerliga partierna var beredda att ge den finska tidningen , som inte har något riksförbund bakom sig. Med det anförda ber jag att fä yrka bifall till utskottets hemställan. () kortgenmäle: När jag lyssnade på , fick jag den bestämda uppfattningenatt nu kommer att avge en röstförklaring och tala om varför hanämnar rösta pä vår reservation. Det var ju den enda logiska slutsatsen av herrGöranssons mycket starka betonande av invandrarorganisationernas roll. Mengenom en häpnadsväckande vändning på slutet kom aldrig denna logiska slutsats,utan avfärdade vår reservation beträffandeinvandrarorganisationerna såsom överbud. Reservationeninnebär en uppräkning av det nuvarande anslaget till invandrarorganisationernamed ytterligare 30 96. försökte antyda att det inte gäller sälitet pengar att det bara är fråga om ett överbud och ingenting att ta päallvar. Men om man ställer höjningen i relation till det anslag som faktisktutgår, borde även det vara småpengar enligt sätt att räkna. Omman känner så starkt för invandrarorganisationerna som gör, börman inte missa det tillfälle som man har här i i afton att ökainvandrarverkets resurser för stöd till dessa organisationer. Det vore ettbetydligt konstruktivare sätt än att dra upp en debatt om vilka tidningar manskall stödja eller inte stödja. Den frågan har vi med förtroende överlåtit tillinvandrarverkets styrelse, och jag tror att är kapabel att föraden debatten där. Det är ingenting som vi handlägger här i . HerrGÖRANSSON (s) kort genmäle: Jag förstår om tycker att det är litet olustigt att fåreda på hur verkligheten är och därför försöker lägga ut dimridåer. Men om vihade varit beredda att stödja Ruotsin , kunde vi ha sett till attdenna tidning, som utges av i , hadefått sitt anslag höjt . Det är ingen litenanslagshöjning för denna tidning, som jag anser har stor betydelse för definska invandrarna. Likadant skulle jag vilja säga om det grekiska och detjugoslaviska riksförbundets tidningar. () kortgenmäle: Om vill ge ett bättre stöd till invandrarorganisationerna,kvarstår min rekommendation att han i så fall skall rösta på den reservationsom behandlar dessa frågor. Del är det mest konstruktiva som går all göra här . Däremot lär inte kunna fatta något beslut om hurinvandrarverket skall fördela sina medel. Jagvill dessutom påminna om vad jag sade i mitt inledningsanförande, nämligen attvi i en motion har aktualiserat frågan om ökade resurser också förinvandrartidningarna. Den motionen behandlas nu i . Minförhoppning är naturligtvis att behandling skall ledatill ökade resurser för invandrartidningarna. Därmed bör även de problemen kunnafå en tillfredsställande lösning. Åtgärderförinvandrare, m. m. Jag hade inte tänkt gå in i den här debatten och skall inte heller nukommentera utskottsbetänkande eller reservationer, men jag vill ge ett kortsvar på i fråga angående assyrierna, eftersom denberör ett svårt och aktuellt problem. Den26 februari fattade regeringen ett beslut med konsekvensen att ett stort antalassyrier som kommit till från skulle fä stanna här. Detbeslutet var inte bara så att säga ett formellt tillståndsbeslut, utan det varockså noggrant förberett när det gällde möjligheterna att ta emot dessamänniskor i och att placera ut dem i andra kommuner än därden mycket stora majoriteten av dem fanns. fattades beslut omvisumtväng för resenärer från . har heller inte någraassyrier därifrån kommit till . Däremot har under de senaste veckornaett mycket stort antal assyrier kommit från , där det som vi vet pågårett inbördeskrig. Viär i departementet mycket väl medvetna om de stora svårigheter som Södertäljekommun ställts inför, och det är inte rimligt att en kommun ensam får bäraproblem av det här slaget. Därför är vi intensivt sysselsatta med denna fråga,och vi har i stort sett lagt all annan verksamhet ät sidan. Vi samarbetar medmyndigheter och självfallet med kommun. Naturligtvisär det inte bara myndigheter som måste vara med i det här jobbet, om vi skallkunna klara av det. För det fordras också att andra kommuner är villiga attställa upp, och tyvärr har vi väl i samband med det här arbetet upplevt att detinte på alla ställen finns så särskilt stor vilja till solidaritet medinvandrarna eller med en annan kommun, i detta fall , som blivit hårtdrabbad. Jag hoppas att den inställningen från vissa andra kommuner kommer attändras. HerrStrömbergs egentliga fråga var om vi hade övervägt åtgärder för att i framtidenbättre möta situationer liknande den som har uppkommit när det gällerassyrierna. Svaret på den frågan måste bli nej, därför att de svårigheter och problemsom vi just nu akut står inför är de mest angelägna, som vi i första hand måsteförsöka komma till en lösning på. Åtgärderför invandrare, m. m. Hert i (fp): Jag ber att få uttrycka min uppskattning över det svar som jag fick avstatsrådet . Jag är tacksam för att statsrådet sä klart markerar att manförsöker hjälpa kommun att lösa problemet. Tyvärr måste jag ocksåsäga att statsrådet har rätt när hon säger att en del kommuner inte har velatställa upp. Vi har i fiera kommuner här i upplevt det i mångasammanhang. Det är ganska upprörande att man försöker komma undan sitt ansvar ien region som ändå är en gemensam arbetsmarknad där alla gemensamt borde bäraockså de här svårigheterna. Överläggningenvar härmed slutad. Punkterna I och 2 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt.