prot · FZ09118 · 1975-12-31 00:00:00 — 27) motionen 1975/76:2060 av herrFälldin m. fi. (c) om en utredning om folkpensionärernas konsumtionsmönster,såvitt avsäg yrkandet 2. attriksdagen beslutade all till /77 uppskjuta behandlingen av ibelänkandd angivna ärenden. Reservation hade avgivits av herrar iVikmanshytlan (c), Ringaby (m) och Hylländer (fp), fröken () samlherrar (), i (c) och i (c) vilkaansett all utskottet bort hemslälla all beslutade atl till /77uppskjuta behandlingen av de i betänkandet angivna ärendena med undanlag avärendet vid mom. 26, såvitt avsåg yrkandena 1 a och 2 b, och ärendet vid mom. 27. Hert iVikmanshytlan (c): Socialförsäkringsulskollels förevarande belänkande nr 34 handlar omuppskov med behandlingen av vissa ärenden till /77. Ulskollel ärenigt med undanlag för punkterna 26 och 27, som gäller frågan omfolkpensionärernas konsumtionsmönster, en fråga som vi menar bör prövas redanvid årets vårriksdag. Vilkaskäl har vi då för denna vår uppfallning? Ja, skälen är fiera. Vi känner lillpensionärernas situation. Förändringarna i varusoriimenlei och minskningen inärservicen i många bygder leder lill förändringar i konsumlionsmönstrd, somvi känner myckel lilel lill. Konsumtionsvanorna förändras också med deförändringar som sker i folkpensionärernas levnadssituaiion. En ensamståendemanlig pensionär är ofta hänvisad lill färdiglagäd mal och konserver. Med denminskning av närservicen som sker stiger kringkostnader, frakter, resor,bostadsunderhåll osv., liksom också kostnaderna för den dagliga tillvaron iövrigt. Minanära kontakter med verkligheten har sagt mig all här måste en undersökninggöras om folkpensionärernas konsumtionsmönster, till vägledning och för allfolkpensionärernas realstandard skall kunna tryggas. 1 en lid av snabbaförändringar och stora prisstegringar är detta synnerligen angeläget - och delär också en fråga som brådskar. Detfinns ytteriigare ett skäl för att denna fråga bör tas , och del är pensionärernas egen syn på sin situation, hur deupplever de förhållanden som de väl känner lill. I en skrivelse lillsocialministern begär nämligen folkpensionärernas riksorganisation atl enöversyn skall göras av dessa frågor och atl del skapas sådana förändringar attkonsumentprisindex stämmer bättre med utgående pensioner och medförändringarna i basbeloppet. Man har synpunkter pä delta och säger klart utall med den ordning vi har får pensionärerna finna sig i en eftersläpningdels när kostnadsstegringar inträder, dels också i fråga om utbetalningen avpensionen. Under dessa förhållanden är del angeläget all vi verkligen prövardenna fråga vid vårriksdagen, så att vi får en kartläggning av den rådandesituationen och möjligt kan fatta ett beslut som innebär garantier förden trygghet som pensionärerna har rätt lill och som de måsle få. Pensionärernaär oroade, det råder inga tvivel om den saken. Av den anledningen behöver vi hafakta pä bordel. Därför bör delta ärende avgöras redan vid vårriksdagen. Med dessa ord ber jag all få yrka bifall till den vid utskottetsbelänkande fogade reservationen. Uppskovmed behandlingen av vissa ärenden Hert (): I denna vikliga fråga, alt utreda folkpensionärernas konsumtionsmönster,visar de borgerliga partierna enighet. Landets ålderspensionärer, som uppgårlill en dryg miljon, och de åtskilliga hundra tusen personer som har andratyper av folkpensionsförmåner följer denna fråga med stort iniresse. Detär på något sätt signifikativt att den socialistiska majoriteten isociairörsäkringsulskollei försöker uppskjuta behandlingen av ell angelägetborgerligt förslag lill fromma för landets pensionärer. Jag har svårt attförstå annal än all den socialistiska utskottsmajoriteten t. v. försöker läggapä locket på ett förslag, som jag är säker pä all alla folkpensionärer kännersympati för men som - ve och fasa - är etl borgeriigt initiativ. Jag troddetrots alll, fru talman, att ulskollsmajoriteten skulle finna del vara klokareatt svälja förtreten att ärendet behandlades under det här , men minaförhoppningar på den punklen har inte infriats. Uppskovmed behandlingen av vissa ärenden Nuser det ut som om skulle få avgöra den här frågan, och jag hoppasnaturiiglvis all reservanierna i så fall skall vinna lottdragningen. Med delta, fru lalman,yrkar jag bifall lill reservalionen. HertHYLTANDER (fp): Från vårt håll anser vi att del är angelägel att denna utredningkommer lill slånd. Detta är orsaken all även vi ställer kravei att detta ärendeskall behandlas i vår. inlägg som hållits före mig har sakfrågan berörts, och jag kan nöja mig medatl i stort selt instämma med de föregående talarna. Jag har i min hand en PMangående arbetsläge, där vår grupp har uttalat sig för atl vi skalleftersträva att hälla anförandena inom den beräknade liden och all varje talarebör försöka hålla korta inlägg. I den andan, fru lalman, inskränker jag miglill atl yrka bifall lill reservationen. Hert i Slockholm(vpk): Jag skall börja bakifrån och vända mig lill , somhoppades på i detta ärende. Han behöver inle alls göra del,eflersom vi i mitt parti har beslutat atl vi skall avstå i den häromröstningen. Delär emellertid inte så att vi ändrat uppfallning efter debatten den 10 decemberförra året, ulan vi lycker all borgarna nu skall få visa vad de avser med förslagetall vi skall undersöka folkpensionärernas konsumtionsmönster. Jag måsteerkänna all jag lycker att företrädarna för de borgerliga partierna har varitmycket modiga när de återkommit med det här förslaget så snart efter den debaiisom vi hade . Säviii jag förslod den debatten smulade man söndervartenda argumenl som kom frän borgerligt häll. Dethär uppdraget ligger redan hos pensionskommittén. kan man mycket väl anseatt utredningar är ett sätt atl försinka behandlingen av ärenden. Jag och mittparti lycker all del ofta är fallet. Men i del här fallet ligger ändå det härutredningsuppdraget hos pensionskommittén. Vad kommer all hända i praktiken omdet borgerliga förslaget segrar? Skall man dä säga lill pensionskommittén atlden inle längre får ha kvar detta uppdrag ulan att frågan skall utredas av enannan kommitté? Ellannal skäl lill alt vi kommer au avstå i omröstningen är all centernspartiledare har visat en ihärdighet, som är fullt jämförbar med Catos. Centernspartiledare slutar alltid sina anföranden med all säga: "Varför vägrar manatl undersöka pensionärernas konsumtionsmönster?" Del kan inte längre fåstå oemotsagt, utan de borgerliga måsle själva få bevisa vad de vill. sak vill jag upprepa från förra årets deball. nämligen all de borgeriigapartierna ständigt har gäll emot åtgärder som skulle gynna folkpensionärerna.Herr i Vikmanshytlan talade om vad pen- Men i Vikmanshytlan har ju varit med om att avslå krav påprisslopp på dagligvaror - all man skulle ta bort moms på maten. Han hardessutom varit med om all avslå åriigen återkommande krav på högrepensionstillskott. Skulle man beslula om högre pensionstillskott, skulle delverkligen vara en äigärd som skulle gynna pensionärerna. Men del har alltså deborgerliga partierna i skön förening varit överens om all avslå år . Närdel talas om pensionärernas konsumtionsmönster frågar man sig vad som menas.Del är ju mängder av saker som hänger ihop med basbeloppet, såsom pensionernalill förtidspensionärer och sjukpensionärer. Del finns en mängdhandikappersällningar och annal som knutits lill basbeloppet. Då må man välundersöka vad även dessa grupper konsumerar, också möjligen få lill slånd ellrikt mönster av olika konsumentprisindex, som man sedan kan följa vidutbetalningar till olika grupper. HerrKARLSSON i (s): Del förekommer väl inle så ofta att ell utskott inte är enigt när delgäller alt uppskjuta en del ärenden till kommande riksmöie. Men så har delblivil i är, och del har blivit lilel underligt under debatten här. De bådafrågor som vi diskuterar här och som den borgerliga oppositionen vill hauppskjutna debatterades här i , och yrkandenablev då avslagna med hänsyn lill all frågan om pensionärernaskonsumtionsmönster låg hos pensionskommittén för uiredning och behandling isamband med värdesäkring av pensionerna. i hade en stark vidräkning med de borgerliga partiernamed hänsyn lill deras uppträdande. är han beredd alt stödja dem i derasframställningar när de söker få sin vilja igenom. Nublir det naturligtvis inle ell uppskjutande, ulan vi får i ulskollel ta dessamotioner under behandling under vårriksdagen och se vad vi kan komma fram till- del är alll vad som händer. Närherr i Vikmanshytlan talar om prisstegringarna och de besvär sompensionärerna blir utsatta för. så är det väl riktigt - det kan ingen bestrida.Men, , glöm inie alt också tala om atl detta är den enda grupp isamhällel som har en indexreglering av sina löner -om jag så får säga. Deärindexreglerademed anknytning lill basbeloppet. Därtill har ju varitöverens om alt varie år förstärka pensionerna med en slandardökning pä 4 96.Del finns ingen annan grupp i samhällel som har del så. Därmed är inle sagt altvi inle behöver göra del bättre i dessa avseenden. Men frågan som gällerkonsumtionsmönstret ligger som sagt hos pensionskommittén. Sedanvill jag erinra om en inierpellalionsdebatl som ägde rum här i den 29april . svarade på en interpellation av angåenderepresentation i . Jag skall bara citera vadherr Sträng sade i sill andra inlägg i denna inierpellalionsdebali: Uppskovmed behandlingen av vissa ärenden Uppskovmed behandlingen av vissa ärenden "Ettavslutande yttrande i svarei att det inle finns någol som talar för att manskall upprätta etl speciellt index för pensionärer baserar sig pä utredningarsom gjorts dels för , dels för . Dessautredningar visar en påfallande exakl likhet med utvecklingen avkonsumentprisindex. Man har när del gäller pensionärerna plockat ihop etlvarusortiment som är typiskt för dessa och följt indexutvecklingen för detlajämfört med indexulvecklingen för det totala varusoriimenlei inkl. bilar ochmyckel annat. Överraskandenog visar alltså båda dessa undersökningar på en exakl likartad indexmässigutveckling. Andra uppfattningar verifieras i varie fall inte av de utredningarsom gjorts." Jagvill påstå att vi faktiskt har tre skyddsbarriärer för pensionerna: delsindexregleringen och standardökningen, dels de undersökningar som görs idepartementen angående utvecklingen av konsumiionsmönstret för pensionärerna,dels ock den undersökning som pensionskommittén gör rörande en värdesäkring avpensionerna. Jag tycker atl vi från vårt håll har gjort alll vad som kan görasför alt skydda pensionärerna i alla avseenden. Jag ber, fru talman, altfå yrka bifall lill utskottets hemställan. Hert iVikmanshytlan (c): i Slockholm uttalade alt jag var modig som återkom i denhär frågan, eftersom vi hade diskuterat saken . Men herrOlsson kanske erinrar sig, all del inte blev någon framgång för våra motionervid det tillfället. Och frågan om alt man skall se på pensionärernaskonsumtionsmönster är lika brännande aktuell som den var den 10 december- därom råder väl ändock inget tvivel. Delbrukar hela att kampen för rättvisa får aldrig upphöra. Och det vill jag sägatill i och även lill i , alt sälänge jag är kvar i del här huset länker jag kämpa för det som jag anser vararätt och riktigt. Nusäger man atl ärendet ligger hos pensionskommittén. Ja, jag känner lill det.Men vad vi diskuierar är de snabba prisstegringarna i den in-fiaiionsperiod somvi lever i, och del är då man harställl frågan: Avspeglar index verkligen deförändringar som sker i pensionärernas kostnader och i det konsumtionsmönstersom pensionärerna har? Vi menar alt den frågan är så brännande aktuell att densnarast möjligt måsle komma under prövning. Den kan inte undersökas pä vanliglsäll av en uiredning, utan den behöver prövas och snabbi. i talar om de många skyddsåtgärder som finns. Jag vill dåerinra om all har pekal på altkonsumenlprisindex, som bestämmer basbeloppet, ändras först vid enprisförändring på 3 96. Man begär en förändring till 2 96. Varför gör man del?Jo, därför all del alltid blir en eftersläpning på ungefär ivå månader, innanden högre pensionen ulfaller med hänsyn lill föränd- Och villkoret för all del skall bli denna höjning är altkonsumenlprisindex stiger inte 2 eller 2,5 96 utan . Delär där problemel ligger - pensionärerna upplever del själva så atl de får eneftersläpning. Detla har lett lill atl pensionärerna i sin framställning tillsocialministern begär att man skall se över dessa saker, så att det kan bli enändring . Finnsdel skäl för vad här sagt - ja, då är detverkligen anledning för att bifalla motionerna nu , så atlriksdagen får en möjlighel all la ställning lill frågan. Och därest dekrav som pensionärerna via sin riksorganisation framfört är befogade harriksdagen också anledning all falla beslul i ärendet. Detta är anledningen, frulalman, lill all vi återkommit i frågan. Uppskovmed behandlingen av vissa ärenden HertOLSSON i Slockholm (vpk): i talar om olika skyddsbarriärer som finns förpensionerna. Det var väl i sak inget fel i vad han sade, men del framskymtadenågonling om all pensionärerna har del så bra och all del inle behövs någrafier insatser. Jag vill säga all jag inle delar den uppfallningen. Vi harärligen ställt konkreta krav på hur pensionärernas situation skall kunnaförbällras. Men de kraven har avslagils inte bara av socialdemokraterna ulan avsamlliga borgeriiga partier. i Vikmanshytlan erinrade sedan om vad jag sade , och jag kansäga atl jag slår för del. Del är inle så att vpk ger sitt stöd lill deborgerliga partierna i den här omgången, utan vi ger del tvärtom lillsocialdemokraterna. De borgerliga partierna skall själva få avslöja sig nugenom all lala om vad de menar med all undersöka pensionärernaskonsumiionsmönsier som de säger nej lill verkliga förbättringar förpensionärerna. Detförefaller som om i Vikmanshytlan menar all del handlar om eneftersläpning när man fastställer konsumlionsprisindex och basbeloppet. Är delbara detta del handlar om måste det kunna lösas tekniskt på någol säll. Varfördå inle lägga fram en molion om del i slällel för att begära en undersökning ompensionärernas konsumtionsmönster? Det uppdraget ligger redan hos en kommitté,men tydligen skall man la det från kommittén. Sedan vill jag upprepa vad jag sagt tidigare lillherr i Vikmanshytlan: Vissl har visat dl socialt patosi många frågor, men lika fullt har han och hans partikamrater år efter åravslagit vpk:s förslag om konkreta förbällringar för pensionärerna, l. ex. iform av ökade pensionstillskott. Hert i (s): i Vikmanshytlan blandar tydligen ihop frågan omprisstegringarna och en undersökning av konsumlionsmönstrd hos pensionärerna.Hur myckel vi än undersöker konsumtionsmönstret hos pensionärerna, kommer viinte förbi prisstegringarna. Uppskovmed behandlingen av vissa ärenden regleringen, herrCarlsson, som knyts till basbeloppet och den ökning av standarden förfolkpensionärerna som vi varit överens om. 1folkpartiets molion talas del om en viss konsumtion som folkpensionärerna inleulnylljar, t. ex. när del gäller bilar, resor och sådant. Om man gör engrundlig undersökning om detta kan det visa sig all deila prisindex från densynpunklen inte är tillräckligt för pensionärerna. Vi vel inle någonling om vadsom kan framkomma vid en noggrann beräkning. Jag vill erinra om vadfinansminister sade i ell interpellationssvar, nämligen atl detta ärunder observation i departementen och atl man håller på med en undersökning omvissa varor som pensionärerna konsumerar. Tillherr i Slockholm vill jag säga all jag aldrig har påslåll allpensionärerna har del bra. Tvärtom skall vi försöka stärka deras ställning sågott det går. Jag vill bara erinra om de senasle årens myckel markantareformer, där vi framför alll har koncenlreral oss pä de för-lidspensionärersom är handikappade och på dem som inle har någon ATP ulan fårpensionstillskott. Just för atl förbättra deras förhållanden har vi satt inslora resurser. Menjag vill säga lill de borgerliga och kommunisterna att jag är medveten om all1976 är dt valår och alt man dä naturligtvis lägger pä etl extra kol. Hen i Vikmanshytlan(c): Först ell ord direkt lill i : Ja, nog har vi märktatl del är valår 1976. Man behöver inie vara någon stor iakttagare för alllägga märke till hur inle minsl parti agerar i detla läge. Sedantillbaka lill sakfrågan. Varför anser vi att de här ärendena måste avgörasunder vårriksdagen? Jag har sagt alt i ell föränderligt samhälle sker ändringaräven i konsumiionsmönstret, och del drabbar självfallei pensionärerna. 1 en lidmed snabba prisstegringar slår detta ännu härdare. Dåfrågar vi oss: Är del inie angelägel all fä en bild av hur kon-sumlionsmönslrdförändras och hur detta påverkar pensionärernas levnadsvillkor och derasrealstandard? Visar de undersökningar vivill ha till slånd all del uppställ en eftersläpning för pensionärerna, ä labonne heure! Då skall del självfallet också vidtas erforderliga ålgärder. Delär en följd av all vi begär denna undersökning. Del lycker jag inie atl jagbehöver betona ännu en gäng. Jag vidhåller, fru lalman, mill yrkande. Överläggningenvar härmed slulad. Proposilioner gavs pä bifall till dels ulskoltelshemställan, dels reservationen av i Vikmanshytlan m. fi., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Vikmanshytlan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill alt kammarenbifaller socialförsäkringsutskollets hemställan i betänkandet nr 34 röslar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Vikmanshytlan m. fi. Vid omrösining genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för nej-propositionen. Dä herrKarlsson i begärde rösiräkning verkslälldes volering medomröslningsapparal. Denna omrösining gav följande resullat: Äganderätttin lägenheter i flerfamiljshus 1975/76:36 med anledning av proposilionen1975/76:199 säviil avser förslag lill lag med provisoriska besiämmelser omstatsbidrag lill kommuner för vissa civilförsvarskoslnader § 4 Äganderätt till lägenheter för flerfamiljshus Föredrogs lagulskollets belänkande 1975/76:20 medanledning av motioner om äganderätt lill lägenheter i flerfamiljshus. 1delta belänkande behandlades moiionerna 1975/76:1964av i Bolkyrka (fp), vari yrkats all hos regeringenbegärde en uiredning i syfte an undersöka för-ulsältningarna alt på sammavillkor som i ell småhus äga en lägenhet i ett flerfamiljshus, och 1975/76:2160av m. fl. (m), vari yrkats atl hos regeringen skulleanhålla om sådana förfallningsändringar atl direkt ägande av lägenhet iflerfamiljshus möjliggjordes. alt med anledning av moiionerna1975/76:1964 och 1975/76:2160 gav regeringen lill känna vad ulskollel anfört omuiredning av frågan om införande av en syslem med äganderätt till lägenheter iflerfamiljshus. Reservationhade avgivils av , , herrar i Södertäljeoch i saml i Äganderätt till lägenheter i flerfamiljshus och iHovmantorp (samtliga s) som all ulskotiel bon hemslälla alt riksdagenskulle avslå moiionerna 2975/76:1964 och 1975/76:2160. HerrANDERSSON i (s): I lagulskollets betänkande nr 20 behandlas motionerna 1975/76:1964 avhert Sirömberg i Bolkyrka och 1975/76:2160 av hert m. fl. I bådamotionerna aktualiseras frågan om införande av äganderätl till lägenhet iflerfamiljshus. Motiveringen för förslaget är all etl personligt ägande skullefördjupa demokratin och ge etl större inflytande över den egnabostadssituationen. HerrStrömberg i förordar en utredning om möjligheterna lill ett personligtägande medan det i den andra motionen föreslås en författningsändring sommöjliggör ell direkt ägande av lägenhet i flerfamiljshus. Förriksdagen är det inte någon ny fråga som förs fram i dessa motioner. Riksdagenhar behandlat frågan men vid samlliga lillfällenavvisal förslagen. Dessuiom har boendeutredningen ochbosiadsfinansieringsuiredningen i sill slutbetänkande, som avlämnades ,inle funnit anledning all överväga eller påkalla yllerligare utredningar omalt införa äganderätl av den aktuella typen till bostadslägenheter i . Dessautredningar var parlamentariskt sammansatta, och de borgerliga partiernasrepresentanter har på denna punkt inle anmält någon avvikande mening. I denforisalla debatten kanske vi får höra om dessa ledamöter slår kvar vidden uppfallning de redovisade i utredningen eller om de nu har en annanuppfattning. Motionärernahar inle heller kunnat påvisa några nya motiv utan hänvisar bara liksomlidigare lill utländsk rätt. Motdenna bakgrund har del inle varit möjligt för lagutskottet atl enas i dennafråga. Utskoliels majoritet förordar en uiredning, medan de socialdemokratiskaledamöterna hävdar all del inle finns skäl för en sådan begäran ochföljaktligen har reserverat sig. Etlpersonligt ägande av boslad i flerfamiljshus förutsätter atl vederbörande haren mycket god inkomst eller disponerar ell kapital. För de människor som saknardessa föruisätiningar innebär förslaget en diskriminering. Förslagelskonsekvens blir all man sorterar människor, sorterar familjer. Etlgrundläggande mål för svensk bostadspolitik är atl tillförsäkra alla människoren god boslad oavsett inkomst och familjens sioriek. Motionärernas förslagstrider mot denna målsättning och motverkar strävandena atl i de olikabostadsområdena nä fram lill en allsidig social befolkningssammansälining. Delförtjänar också atl särskilt framhållas all äganderätt till lägenhet äroförenlig med svensk fastigheisräll i dess nuvarande utformning. Vissl är delmöjligt alt lekniski ändra pä dessa rättsregler, men det är en förändring somfordrar slora såväl personella som ekonomiska insatser. system med lagfart påbostadslägenhet jämte möjlighel lill inteckning av densamma strider mot dehuvudregler på vilka värt nuvarande lagfarls-och inteckningsväsende vilar. Förall bostadslägenheter skall kunna utnyttjas som kredilobjekl är del nödvändiglall offentlig registrering kan ske av pantupplålelser i lägenheter. Detlamedför krav på individua-lisering av del pantsatta objektet. Ett särskiltinleckningsregister måste därför skapas för denna typ av panträltsupplålelser.Eflersom det i princip måsle finnas en beredskap all belräffande alla orterkunna registrera eventuellt förekommande panisältningar, kommer uppbyggnadenav registret atl kosta slora pengar. Vireservanter anser an motionernas förslag inte motiverar initiativ lill dessadjupgående förändringar av nu gällande fastigheisräll. särskilt som vi starktivivlar pä all äganderäll lill lägenhet i någon nämnvärd omfattning kommer atlefterfrågas av bosladskonsumenlerna. Vadsedan gäller motionärernas påstående att äganderätt av lägenhet skulle fördjupademokratin så hävdar vi reservanler en annan mening. En äganderäll lilllägenhei ger inte i sig själv en bäilre, djupare demokrati. Tvärtom är del slorrisk atl inflytandet för dem som bor i fastigheten skulle försämras när delgäller förvaltningen av gemensamma angelägenheter i fastigheten och dessomgivning. Det behövs inle så stor fantasi för alt inse alf avlägenheterna i en fastighet kan köpas upp med äganderäll medan de kvarstående40 % har hyresräll. I vilken utsträckning kan minoriteten hävda sig i en sådanfastighet? Vilken grad av demokrati får dessa människor åtnjuta? Säkerligeninle en fördjupad demokrati, men troligen en försämrad sådan. Vireservanler anser det vara myckel angelägel all skapa förutsättningar för enökad boendedemokrati, men vi tror inle på alt äganderätl lill lägenhet ifierfamiljshus är ell medel all nå målet. Delta medel kan endast ge enfavoriserad ställning för etl fåtal, men inle en bredare demokrati. För alt nåen verklig bredd i boendedemokralin behövs hell andra förslag. Det kan därförvara på sin plats atl i varie fall påminna om beslul i deltahänseende. Förstnoterar vi som mycket posiiivi att bostadsrällshavarna fick sin ställningkraftigt stärkt genom beslul 1971 om den nu gällandebosladsrätlslagen. Vidare utgjorde bostadspolitiska reform ettbetydelsefullt steg mot införandel av boendedemokrati vid hyresförhållande.Riksdagsbeslutet innebar all både gemensami och enskilt hyresgäslinflylandeinfördes i vår lagstiftning.