prot · FZ09131 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:131 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Förhandlingarnaleddes lill en början av herr andre vice lalmannen. § 1 Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Fortsattes1975/76:14. överläggningen om utrikesuiskollets beiänkande Hert (); Den fråga som vi diskuierar är gigantisk. Det gäller ytterstmöjligheterna för mänsklighetens överlevnad på vår jord. råder en ojämlikhet som är nästan ofattbar mellan den standard som vi leveri och den som de falliga folken Ivingas dra sig fram på. Man kan indelamänskligheten efter levnadsstandard i tre grupper. Två femtedelar lever i länderna, tvä femtedelar i de verkligt fattiga länderna och en femtedel ien mellangrupp av länder. De rika tvä femtedelarna konsumerar ca 85 96 avväridsförnödenheierna, medan de falliga tvä femtedelarna fär nöja sig med 396. Vi i , som hör till de rikaste av de rika, konsumerar således perinvånare 25-30 gånger mer av jordens förnödenheter än en invånare i 1. ex.Bangladesh, eller . Problemetinför en ny ekonomisk världsordning är därför tvådelat. En nyfödd väsleriänningl. ex. konsumerar under sin levnad lika myckel som 25-30 indier. Vad som därförmåste begränsas är både de höga födelsetalen i de fatliga länderna och denhöga konsumtionen i de rika. Låtoss slå fasl att missförhållandena i väriden lill icke oväsentlig del är enföljd av vissa länders accelererande "utsugning" av andra. Vi kanskehar svårt all erkänna del - men tillhör de utsugande. länderna måsle göra klart för sig atl en standardsänkning för deras del ärnödvändig. I en standardsänkning ligger också ell visst egenvärde. Vi skullemå väl av all ändra våra överflödsvanor i fråga om mal, kläder, lyxbilar och"statusprylar" i allmänhet. Därmed skulle vi också kunna låta vårproduktion få en annan inriklning - på varaktiga nödvändighetsartiklar. Denproduktionskapacitet som vi på så sätt finge ledig skulle inriklas på sakeranpassade lill de fatliga ländernas nivå. Nuvarande produktion för den rikavärldens överfiödseflerfrågan skulle utbytas mol i. ex. den lilla skalansteknologi med maskiner för brunnsborrning, för vatten- och vindkraftsalslring,för jordbruk, fiske, småindustri osv. Molion 1143 handlar omkravei på all för sin del låler utarbeta Internationelltutvecklingssamarbete m. m. en plan för hur vi i vårtland skall kunna medverka till en konsum-lionsbegränsning för våra ca 8miljoner medborgare. Jag skall här bara nämna tre områden där beiydandebegränsningar av konsumtionen kan ske ulan men för medborgarna: andel i den globala livsmedelsproduktionenmåste ökas. All mark som är lämplig för livsmedelsproduktion måste användas försådan i stället för 1. ex. golföanor, fiygfält och bebyggelse av olika slag. Vihar annan mark för dessa senare ändamål. Vidare måste vi ändra våra kostvanor,minska vår konsumtion av animaliskt fett, övergå frän den näringsslösandeslakldjursuppfödningen till större konsumtion av vegeiabilier. En sådankoständring bör stimuleras genom koslupplysning och aktiv prispolilik. Vår iransporlpolilik måste göras mindreresursförbrukande. Landsvägstransport l. ex. kräver fyra gånger så mycketbränsle som vatten-vägslransporl. För all ersätta ell dygns irafik pä 1. ex.Trollhätte kanal skulle det behövas näslan 500 långtradare i irafik mellanvästkusten och Väneromrädet. Fler kanaler behövs - likaså stöd ät kanal- ochkust-sjöfarten. Energiförbrukningen vid nygiransporler är ca 65 gånger störreän vid vallenvägslransporl. En begränsning av flygiransporter, t. ex. genomskatt på flygbensin, skulle kunna dämpa ulnytijandd av detta slösandetransportsätl. Konsumtion av skadliga och onödiga varor såsomalkohol och tobak borde kunna begränsas. l. ex. konsumerade vi fören halv miljard mer alkoholhaliiga drycker än 1974. Inom della konsumtionsområde- och för andra överflödsvaror - finns anledning atl införakon-sumtionsskalleskärpningar. Sverigehar möjlighet att genom att utarbeta en plan fören successivt ändrad livsstilbli föregångsland för övriga rika länder. Insalser frän sida i avsiktatt visa de rika ländernas möjligheter all begränsa sin överflödskonsumlion ochi slällel producera nödvändighdsvaror för globala behov skulle inte bli ulaneffekl. En sådan "demonstration" skulle kunna bli en led i värt landsbidrag till en ny ekonomisk världsordning! Omdessa tankegångar handlar moiionen.1143, vars ena rubrikdel "om ändradlivsstil" fallit borl i trycket: Jag har dels i moiionen, dels här idebatten velal underslryka - mera än som görs i beiänkandei - behovei avbegränsningar i de rika ländernas konsumtion. Jag avser atl med min rösl stödja reservation nr I som kräver atl vivia en parlamentarisk uiredning låler utreda möjligheterna för del aven konsumtionsbegränsning. Hert i (s): En stor del av dagens bislåndspolitiska deball har handlat om forisaltbisländ lill . En mindre del av debatten har handlat om . När deborgerliga partierna hävdar all man skall skära ner bislåndd till ärutgångspunkten i motiveringen all aklivl stödde i dessfrigörelsekamp. Sverigehar verkat för och genomfört ell aklivl slöd lillbefrielserörelser i södra . Vi har gjort det exempelvis till Frelimo ochvi kan glädja oss ät all vi kan ge ell slöd lill den fria slalenMozambique. Vi stödde ekonomiskt MPLA och dess kamp för ell frill , ochAngola är den senast frigjorda slalen. 1moiionen 728 har och jag framhållit det angelägna i all vi från svensksida även fortsättningsvis ger regeringen i ett aktivt stöd. Motionenskrevs i en situation dä etl befrielsekrig pågick i , dä FNLA och UNITAunder stöd av sydafrikanska irupper försökte kasta ut den regering i somhade del bredaste stödel såväl i som internationelll. Lyckliglvis hadeinle framgång i sill uppsåt alt lägga ytterligare lerriiorium undersin rasisliska polilik. Vimenar som motionärer alt det är oerhört vikligl all vi forlsällningsvisprioriterar . När vi skrev moiionen handlade det om humanitärt bisländ.Vi kan konsiatera atl sedan motionen skrevs har regeringen i marsbeslutat om ell anslag på 11 milj. kr., och vi konstaterar vidare efterbiståndsministerns anförande atl regeringen kommer alt anslå yllerligare15 milj. kr., någonling som vi hälsar med största lillfredsslällelse. I utrikesutskottetsbetänkande skriver man: "Delsynes nalurligl atl biståndet på della stadium i huvudsak lar sikle pä deomedelbara försörjningsbehoven, sjukvården elc. Förutsättningar för planeringav långsiktigt utvecklingssamarbete med har lidigare inte förelegat. Sedande akuta hjälpbehoven tillgodosetts, kan del dock bli aktuellt alt inledadiskussioner om ell fastare samarbete syftande till ekonomisk och socialutveckling." Jagvill för egen del underslryka del angelägna i atl sädana diskussioner kommerlill slånd . uppfyller de rimliga krav som man kanställa på en stal för mottagande av svenskt bistånd. Det ärelt land som hellnyligen hargenomgåli en frukiansvärd befrielsekamp, etl land vars frihei ochoberoende är hotade av mäktiga grannar, etl land som vill föra en politiksyftande lill social och ekonomisk uriämning och ell land som vill föra enoberoende utrikespolitik. Några av dessa skäl ulgör själva en utgångspunkt ochetl skäl för svenskl bisländ, och sammanlaget torde del vara hell klart atl defullt ul motsvarar de krav man kan slälla för bisländ. Därförvill jag underslryka del angelägna i alt del kommer lill stånd diskussioner medregeringen i för all få fram ell faslare samarbele. Den beredvillighetoch akliviiel som regeringen har visai i dessa avseenden genom all hiuillsanslå 26 milj. kr. lar jag också lill intäkt för all regeringen för sin del ärberedd all aklivl verka i den rikiningen. Jag har inget yrkande uiöver ulskotlels skrivning, men jag villunderslryka allvaret i atl man följer upp del aktiva solidarilds-arbelet medAngolas folk. IniernallonelltUlvecklingssamarbele m. m. Internationelltulvecklingssamarbele m. m. "Deenskilda organisalionerna - vars värdefulla insalser är allmänt omvittnade -har blivil alllmer betydande förmedlare av statligt bislånd." Dellavar ell direkt citat ur ulrikesulskotlets belänkande. Jag lycker del ärvärdefullt att ulskollel gör della posiiiva ullalande. Och det blir inte mindrevärdefullt när det följer på en upplysning om hur denna del av SIDA:sverksamhei under de tio senasle åren har ökat från tvä miljoner till 35miljoner. Ipropositionen 100 sägs atl huvuddelen av anslagen till enskilda organisationeruinylljas av missionssamfunden. Det är alllsä i delta arbele som man enligtulskotlels belänkande gör "allmänl omvittnade värdefulla insatser".Del är glädjande alt SIDA tar till vara den idealitet och del iniresse som bärupp dessa organisaiioner. De medel som SIDA slussar över lill viamissionerna och andra frivilliga organisaiioner kommer ulan ivivel lillanvändning för sitt ändamål på ell föredömligt sätl. Den ökning av dessaorganisationers u-landsarbete som har kännetecknat de senasle åren visar klaratecken på all fortsätta, och det är enbart glädjande. Denprioritering av insalserna från fackliga organisaiioner och kooperativarörelser som förordas i proposilionen fär inle riskera den posiiivautvecklingen inom de frivilliga organisalionerna. Jag litar hell på all ocksåde fackliga och kooperativa insalserna i u-landsarbetet blir värdefulla. ena goda bör inle ligga i vägen för det andra. Det är därför vikligl attSIDA har tillräckliga medel för all stödja alla vettiga förslag som presenlerasav de olika organisationerna, oavseii vilken kategori de sedan räknas lill. Imotionen 2055 har därför föreslagit atl anslagsbeloppei lill deenskilda organisalionerna höjs lill 75 milj. kr. Jaghar ganska nära koniakt med en av de organisationer - eller rättare sagtmissionssliftelser - som har dt fint samarbele med SIDA, nämligenPingstmissionens u-landshjälp. Eftersom en del, åtminstone i sådana sammanhang,slora projekl dä genomfördes uppgick stiftelsens anslag från SIDA 1975 lill ca7 milj. kr. Enbart denna organisalion har 80 u-landsarbelare ule på olika hälli världen. Del rör sig i stor utsträckning om sjukvårdspersonal, allakategorier, lärare, tekniker osv. Till stor del har dessa insalser möjliggjortslack vare samarbetet med SIDA. Idella sammanhang är del angeläget för mig alt framhålla den fina och frivilligaekonomiska insals som görs av medlemmarna själva inom dessa rörelser.Pingstmissionens u-landshjälp - jag häller mig till den organisalion jag bästkänner till - erhöll i gåvor och bidrag frän enskilda medlemmar, församlingareller andra närstående organisaiioner ungefär 6,7 milj. kr. Manfår då komma ihåg alt dessa gåvor är redan beskattade pengar som skänks avvarmt intresse för u-landsarbetd. Jag säger delta därför all man ibland kan fähöra all det ekonomiska samarbeiel mellan SIDA och missionerna skulle lockalill minskal intresse från medlemmarnas, alllsä givarnas, sida.Erfarenhelerna, åimins- tone från den här nämndastiftelsen, är glädjande nog att det enskilda givandet ökat i takt medSIDA-samarbetel. Alllförlänge nonchalerades missionernas renl humanilära arbele av den bredaallmänheten, trots all missionärerna utförde humanitärt pionjärarbete på mångahåll i väriden långt innan den moderna u-hjälpen hade påbörjats. Denförbättrade förståelsen från samhällets sida verkar här lydligen sporrande, ochdel är enbart glädjande. Intressetför och ansvaret gentemot våra medmänniskor i - vilkel ärkännetecknande för de ideella organisalionerna - är lyvärr inle lika utbrett ivärt land i dess helhet. blir man skrämd av den kompakta likgiltighetinför andras nöd som kommer lill uttryck på olika sätl. Förmodligen beror denpå svårigheter, både för poliliker och för förmedlingsorgan, atl nå ul medinformalion lill värt folk om de insalser som görs och de resultat som näs. Jagtror alt del skune vara värdefullt om exempelvis SIDA satsade mer på reninformationsverksamhet. Varför inte exempelvis göra några filmer från olikaområden i världen där man objektivt visar på ell "förr" och"nu" när del gäller samhällen eller områden där bislåndsinsalsergjorts. Sådana informationer kunde via TV komma vårt folk i gemen lill del. HerrÅngsiröm skildrade det posiiiva intryck han fått vid ett besök pä enmissionsstation. En del sådana intryck har förts hem lill oss lack vareskickliga filmare inom de olika missionssällskapen. Jag har selt några sädanafilmer. De är gripande vittnesbörd om atl det lönar sig atl göra vår plikt ochhjälpa. Men lyvärr nås endast en mindre del av värl folk med dessa filmersupplysande budskap. Viddt tillfälle önskade jag särskilt all en film hade kunnai skildra ell förr ochett . Del var vid ell besök i , ett land som ofta har nämnts idebatten . var jag med pä dt utredningsuppdrag i förSIDA;s föregångare NIB, och sedan Oänstgjorde jag där under ett års tid1964/65. har jag besökt landei och har kunnai glädjamig över den posiiiva utveckling som har skell, inle minst den utveckling somär ett resultat av svenskt biståndsarbete. Del har varit lättare alt följadelta, därför alt det har varit geografiskt koncenlreral. I avtalet mellanSverige och nämndes etl vissl område som var särskilt i behov av stöd.Där placerades också etl sjukhus, där byggdes en fiskarskola, där drogs vallenledningaroch där sattes vissa andra stödåtgärder in. Däjag 1963 första gången besökte centralorten i denna bygd blev jag verkligenbeklämd över den misär som överallt grinade emot en besökare. Jag skall inle gemig in pä all försöka beskriva della milt första intryck. Men jag vill gärnabeskriva del inlryck som jag fick den senaste gången jag besökte samma orl förnågol år sedan. Husen företedde inte längre samma bild av förfall. Fiskebåtarnalåg prydligt i en ändamålsenlig hamn. Och vad som var ännu värdefullare:människorna hade ryckts upp på dl säll som jag inle hade kunnai drömma om dåjag var där lolv är tidigare. Just som jag den här gången kom dit var det tidför rast i Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. en nybyggd småbarnsskola.Ut strömmade en slor skara söta ungar, rena, hela och snygga. Jag slöt ögonenoch tänkte mig tolv är tillbaka i liden. Jag kände intensivt kontrasten mellanförr och . Och jag önskade i del ögonblicket all jag hade kunnai förmedlamina intryck till de svenska skattebetalarna. Kanske hade många likgiltiga dåfått erfara samma varma känsla som jag själv då hade - inte en känsla avslollhel över alt vi som svenskar hade varit med om en uppbyggnad, nej, enkänsla av tacksamhet för all vi hade fän vara med och i någon män skjula lillav vårt överfiöd till medmänniskor som behövde en hjälpande hand. Jag vill sluta med all yrka bifall lill samlliga de reservationer somfolkpartiets representanter i utskottet har ställt sig bakom. Hert JADESTIG (s): Jag gläds åt del omfattande biståndsarbete som har kommit i gäng t.ex. i , och jag hoppas atl det skall utvecklas och verka i det fredligasamarbetet och stimulera äieruppbyggnadsarbelei efter del vieinamesiska folkelslånga kamp för sin självständighet. Etlannat område som jag under etl flertal år har försökt all följa ulvecklingen iär . Jag skall erkänna all jag hyser slor oro fördel områdetsframlid. Den som varit engagerad i enstaka humanilära projekl har emellertidkunnai konstatera atl det i vårt land finns många generösa människor som ärberedda att verkligen stödja aktiviteter av denna art. Delhar i och för sig varit ganska enkell all verka i sakfrågorna då projektenalllid har gälll alt slödja verksamhei som redan i praktiken pågår. För någraår sedan var vi några i en liten organisation som tyckte all vi skulle försökaoss på dt rent nybyggnadsprojekl. Efter noggranna undersökningar och konlaklerpå ort och ställe fastnade vi för all verka för ell barnhem i del egentligaIsrael. Del var alllså en renl humanitär hjälpakliviiel. Vi var naturligtvismedvetna om alt inte kan betecknas som etl u-land, men med lanke pälandets ur skilda aspekter trängda läge fann vi del mycket meningsfullt.Barnhemmet skulle byggas i staden och kunna bli till glädje inte minstför dess arabbefolkning. Vårakonlakler i såväl pä departementsnivå som på nivå visade där var positiv, och i samråd med parterna därnere har vi också kunnai göraen enklare förprojektering. Vihar också här hemma kunnat samla in några hundra lusen kronor för projektet.Men infiationen i har varit omfattande, ochkostnadsutvecklingen där nere har under senare lid gäll så snabbt attinsamlingsarbetet inte har kunnat hålla jämna steg. Det är bara att konsiateraall del är svärl att genom enskilda insamlingar kunna förverkliga projekl avdenna art och form, även om viljan är myckel slor. Stödet till humanitärainsalser via svenska organisaiioner har ju ökat myckel väsentligt undersenare är. Det har redan noterats i den här debatten, och del är glädjande. Jagarmedveten om atl del enligt nuvarande principer för bislånds-arbeiel finnsmyckel små möjligheter all få bidrag lill projekl av den art jag här nämnt. Delvore dock värdefullt om t. ex. biståndsulredningen kunde uppmärksamma del härproblemet, ty det finns säkerligen många organisaiioner som när del gäller delhumanilära arbelel har likartade önskemål, även om del gäller andra länder. Jag har inle någol yrkande. Låt mig bara få konstatera all behoven ulei världen är myckel slora. Nalurliglvis är jag medvelen om alt vi alllid måslegöra prioriteringar. Den dystra verkligheten måsle sporra oss lill än slörreinsalser. Det är vår medmänskliga skyldighet. Inlernatlonelllutvecklingssamarbete m. m. Jag begär i min molion 1975/76:209 - i likhet med vad cenlern begär isin parlimotion - en parlamentarisk uiredning om konsekvenserna för Sverigesdel av en ny internationell ekonomisk världsordning. Jag begär vidare materialoch medel för en bred informationskampanj. Jag begär vidare all en särskildreferensgrupp knyls lill utredningen. Jag Irodde faktiskt all ulskoltet skulletillstyrka den här motionen. Atl ulskollsmajoriteten inte gjort det lar jagsom.dt bevis på aniingen ell brisiande iniresse för engagemang eller en oviljaatt inför valet ta upp de här frågorna. Manmåsle dock ha klart för sig all den här frågan är av annal slag än de frågor viannars behandlar. Del här är en' fråga om ålgärder på läng sikl, och vi måsteböria nu och gä sleg för sleg. Del här är en fråga som är väsensskild frän våraandra frågor, eflersom den inle handlar om atl materiellt sell förbättralivssituationen för våra egna medborgare. Del handlar mer om vad vi är bereddaall avslå. Frågan kan inle avgöras enbart centralt - hela problemställningenmåste föras ul lill organisationerna och till människorna i samhällel fördeball, sludium och ställningstagande. Samhällsmedborgarna måste la slällninglill vilka förändringar och nedskärningar de är beredda all accepiera i sinegen situation för atl medverka till solidaritet i världen. Uiskottsmajoritetenlalar om de konsekvenser som på följer av en ny ekonomiskvärldsordning. Utskottet skriver: "Delvis har emellertid dessakonsekvenser redan kartlagts. Andra aspekter befinner sig under aktivt sludiumeller uiredning." Jagskall inle vara så vanvördig alt jag säger vad jag verkligen lycker och länkerom etl sådanl resonemang. Även om jag försöker vara lilel mer hövlig, måste jagändå lala om trångsynthet och småskurenhet. Man hänvisar lill diverse studier,bl. a. sekretariatet för framtidsstudier, som studerar internationellavillkor. Man har inle fattat vad del är fråga om, nämligen all åstadkomma en globaljämlikhet. Delär fråga om en ny ulvecklingssyn. Ulvecklingsbegreppel är knulel lillekonomisk lillväxi och inrymmer inga kvalildsbeslämningar Internationelltutvecklingssamarbete m. m. ulan handlar ensidigt ommateriella ling. Vi har mer och mer kommil lill insikt om all den ensidigautveckling som vi eftersträvat inte innebär personlig välfärd - den kan hellerinle utgöra grundval för en internationell solidaritdspolilik.Ulvecklingsbegreppel måste ges en kvalitativ dimension. Detär fråga om en ny personlig livsstil, som innebär självförverkligande,solidaritet och ansvar för varandra i världen nu och för kommande generationer- etl uivecklingsbegrepp som sätts i förhållande lill människors möjligheteroch verkliga behov. Jaghade hoppats och trott all vi skulle få sälta i gäng ell stort sludie-ochdiskussionsarbete över hela värl land - och inle bara där ulan över hela Norden- saml alt vi i kyrkor och församlingar, i organisaiioner, på arbetsplatser ochi skolor skulle få ägna oss ål dessa frågor, diskutera och ge våra synpunkier.Men nej. , som jag lillhör, och har lillsammansularbdal ell program om uiveckling för global jämlikhet. Del är ännu bara etlförslag, men del skall diskuteras på våra riksslämmor i näsla månad. Jag ärglad över all organisaiioner inser viklen av global jämlikhet. Vikomnier också att gå ut med etl brett sludium av dessa frågor inom våraorganisaiioner. Ingenmänniska har rätt all leva på andras bekostnad. Lika litet som förtryck avminoriteter kan tillåtas, lika lilel kan del tillåtas att en minoritet lever iöverfiöd på majoritetens bekostnad. Vi kan inle längre accepiera en utvecklingmot alll slörre orättvisor mellan världens länder och folk. En värld i fred kanaldrig skapas så länge orättvisorna och klyftorna beslår och växer. Risken förinlernalionella konfiikter är uppenbara i en värld, där miljoner människorinie har tillgång till arbete, mat och livels nödtorft. Vimåste sälla in värt land och vårt folk. vår livssituation och vår standard idel stora globala jämlikhetsperspeklivel. Jag beklagar utskotts-majoritetenstrångsynthet och yrkar bifall lill reservalionen 1, där ledamöler iulskollel begär en parlamentarisk utredning. Hert (): Alldeles innan lalmannen ajournerade sammanlrädel för middagsuppehållangrep i ganska indignerat de tvä moderalareservationerna nr 7 och 10, vilkel föranledde mig att begära ordel för replik.Eflersom del inle passade då, har jag nu fäll ordel för au bemöla herrAnderssons angrepp. menade atl moderala samlingspartiet ville hindra all humanitär hjälpkom nödlidande människor i Cambodja lill del. Del är nalurligtvis inle sant.Vad vi sagt i reservalion 7 är all så länge den nuvarande, omänskligt härdaregim som har maklen i Cambodja inle tillåter humanilära organisaiionerlilllräde lill landei är det hell meningslöst all sända biståndet dit. Därför,har vi sagt i reservalionen, bör bisländ lill Cambodja lills vidare - observeratills vidare - ej förekomma. Ireservalion nr 10 har vi påpekat atl de båda Vieinam efter återföreningen ärden slörsia mottagaren av svenskl bislånd. Vi har ocksä konstaterat allregeringen lycks förbereda en beslående hög nivå på biståndet lill Vieinam.Del finns nalurliglvis ingen anledning all diskutera om så skall blifallet eller inte. Vad vi sagt i reservalion 10 skall ses som etl ullryck föråsikten all inle skall bindas av regeringen för några långsikliga engagemang.Riksdagen måsle förbehålla sig full handlingsfrihet rörande bisländsanslagensfördelning när beslut därom skall fattas. Vadslulligen beträffar del moderala kravei på omförhandling rörande del ekonomiskaansvareiför skogsprojeklel som är under utförande i är bara att sägaatt det kan inte vara rimligt alt skall svara för kostnadsökningar somberor på förhållanden som inle råder över. Någon slörre indignationöver denna omtanke om svenska bistånds-medel är verkligen inte motiverad. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. i (s): Det finns av flera skäl ingen anledning alt nu föriänga debatten. Lälmig bara konstatera atl reservalion angående Cambodja lalar om atldel lills vidare inle bör förekomma något humanitärt bislånd.Utskoltsmajorileten säger i betänkandet all om sådana kanaler öppnas som gördet möjligt all effektivt bispringa nödlidande människor i Cambodja bör Sverigestå fasl vid sin uttalade beredvillighet all lämna humanitärt bisländ. Ellbifall lill reservalionen skulle, om jag förslår del räll, omöjliggöra förregeringen au under kommande budgetär gå in med humanitärt bistånd i Cambodja,oavseii hur ulvecklingen blir där. Närdel gäller Vieinam lalar nu om handlingsfrihet och sådant.