prot · FZ0912 · 1975-12-31 00:00:00 — Nog har rätt i attnär det gäller grundlagsändringar skall inte avgörandet få överflyttas till fruFortuna. Denfjärde repliken går lill , som sade att nu var liden inne att pressasocialdemokraterna. Jag vill bara svara atl när det gäller att slå vakt omdemokratin behöver man inle pressa socialdemokratin. Socialdemokratin haralltid hävdat demokratins principer. hårt för politiskdemokrati, och den vill nu vidga denna demokrati till nya områden, framför allttill del ekonomiska området. HerrBOO (c) kort genmäle: Jag skall självfallet inte lägga mig i diskussionen mellan herrarHernelius och om vem som först kom på de mest konservativa idéerna häri landet; del får de fortsätta all diskutera. Beträffandeherr beskrivning av mitt ställningstagande i utredningen vill Jagsäga följande. Del var natudigtvis inte inför hotet att få enighet inomoppositionen som jag gjorde mitt ställningstagande, utan jag gjorde del - somJag har understrukit så i debatten - därför alt Jag villegarantera en förstärkning av de medborgerliga fri-och rätiigheterna. Vi ficknämligen besked i utredningen om att regeringen icke skulle kunna förmodaslägga fram en proposition, om vi inle kunde nå en något så när bred enighet. Sedanhar vi av viss press fått veta alt detta väl inte hade gjort någonling. Vikunde ju ha lagt fram en motion, och sedan kunde man ha lottat i . Jagreagerar bestämt emot alt del är på det sättet vi skall anta grundlag. Somjag ser det var uppgiften för den utredning som blev tillsalt efter beslut iriksdagen att diskutera de olika förutsättningarna för atl så långl det ärmöjligt förverkliga en målsättning, i det här fallet atl trygga demedborgerliga fri- och rättigheterna. Presentera partiprogram kan man göra Ulanall gå in i en utredning. Närdet gäller regler för antagande av ny grundlag har jag i utredningen ickebiträtt förslag, efiersom jag finner det icke på något sätt vararimligt att, sedan en nyvald riksdag har fattat ell beslut, detta skall vilaytterligare det kan omsättas i gällande lag. Delfinns ytterligare ett förslag på detta område, där vi från ärmotionärer. Det kommer senare under prövning, och del gäller alt ettvilande grundlagsförslag skall underställas folkomröstning, om minst en tredjedelav ledamöier begär detta. Jag vill, fru lalman, kraftigt understrykaatt det är ett riktigare sätl alt reformera reglerna för antagande av grundlag. () kortgenmäle: Det är alldeles riktigt, , att det här förslaget från trepartier - att en tredjedel av skall kunna utlösa beslutandefolkomröstning om ett vilande grundlagsförslag - är bra. Del slår ,och bakom. Där riskerar vi faktiskt en lottning om någraveckor. Men det har inte dragit sig för - där går det tydligen bra.Jag undrar varför i utskottet inte hoppat av från sin övertygelse ocksåpå den punkten. Omman säger att vi från början - som en utgångspunkt i en statlig utredning -måste undvika lottning, då väntar man inte på den offentliga debatten närutredningen blir klar; man har ju redan hoppat av. väntar inte påremissvaren, man väntar inte på riksdagsbehandlingen. Man missar alla chanseratt pressa regeringen till viktiga eftergifter för atl öka skyddet för fri- ochrättigheterna i landei. Jag för min del kan icke förstå varför oppositionenskall lägga sig platt på magen om regeringen börjar rynka ögonbrynen. säger att vi får "börja på ny kula med social lagstiftning"och annat sådani om vi inför kvalificerat förfarande. Jag är ledsen, menHilding måste ha missuppfattat allt det som vi sysslade med i fri-och rätlighetsutredningen om han menar delta. Social lagstiftning, ekonomiskareformer, arbetsmarknad, arbetsmiljö, allt som har med statsbidrag atl göraosv. berörs inte alls av någonting som vi har tagit upp när del gäller detkvalificerade förfarandet. Där kommer allting att beslutas på samma sätt somlidigare, alltså med vanlig majoritet på en gång. Vad del handlar om är: skallman över , med någon enda rösts majoritet, få inskränka yttrandefriheten,föreningsfriheten, religionsfriheten, församlingsfriheten,demonslrationsrälten och skyddet för förtrolig meddelelse? Det är derättigheterna som vi skall värna. Del är inle fråga om att införa någol slagsminoriietsskydd beträffande sociala reformer som över huvud laget inte berörs.Där är och Jag helt överens om hur vi skall fatta beslul häri . Detskulle bli "reformstopp" om man inte gjorde upp på en gång iutredningen. Precis så sade man när folkpartieterbjöds att ta en uppgörelse om ett enkammarsystem som innebar någol som såg utsom en biandkammare där landstingen skulle välja en tredjedel och människorna idirekta val två tredjedelar. Men accepterade inte del den gångenutan sade: Man skall vid en och samma tidpunkt välja liela i direktaval. Just därför att vi inie kohandlade om dåliga förslag fick vi en brareform. Så skall det gå också när vi skyddar fri- och rättigheterna iförfattningen. Frutredje vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. i (vpk): Del förs en kamp bland folken ute i världen för nationell frigörelse,för demokratiska rättigheter, för socialismen. Den förs mot monopol, motutländska imperialister och inhemsk fascism. Införfolkens framgångar- i , , , , - skärpsdel reaktionära motsiåndei. I desperation över sina hotade privilegierförvandlas också många liberala borgare stegvis till öppna fascister. Menreaktionen värvar inte bara sympati bland borgare, som fruktar förändringar.Den söker tränga in också i arbelarrörelsen. Reaklionen vei all en av nycklarnalill framgång är all splittra vänsierkrafterna. Därvid utnyttjar reaktionenockså tacksamt ledarskiklet i den internationella socialdemokralin. ,och stödde alla lojalt Vielnampolitik ända in idel sista. Fria fackföreningsinternationalens organisationer och densocialdemokratiska ungdomsiniernationalen har tillhört de kanaler genom vilkapengar från den amerikanska underrättelsetjänsten - CIA - har passerat. Dessasocialdemokratiska ledare förstår inle rätt den antikommunis-liska hetsensfaror. 1 eit läge, där fienden står till höger, slår de mot vänster. 1 ell läge,där reaktionen går till öppna våldsmetoder, upprepar socialdemokratiskatalesmän påståenden, atl kommunisterna har sig själva alt skyllanär deras lokaler bränns och partimedlemmar misshandlas lill döds. Bådesocialdemokratiska och moderata ledare tycks tro alt del sker i frihetens namn.De borde ha lärt sig av 1938, när synagogorna brann i Tyskariket, att del är ell tecken på fascismens frammarsch då den sortenslynchningsräitvisa vinner burskap i del politiska tänkandet. Desocialdemokratiska ledarna måsle lära sig förstå alt när reaktionen angriperkommunisterna, så är del bara en förberedelse, för i nästa steg slår dereaktionära också mot socialdemokraler och liberaler. Påsistone har angreppen varil särskilt hätska mot del portugisiskakommunistpartiet. Vpk:s sympatier för den portugisiska revolutionen har här iSverige använts för atl också angripa oss. 1 dessa angrepp går SAP sida vidsida med - en tyvärr inle ovanlig kombination i svensk politik. Vpkfruktar inte dessa angrepp. Vi vet var vi slår. Vi känner det portugisiskabroderpariiet, och vi ser att PCP ingalunda är det stalinistiska diktaturparlisom hetsmakarna vill få det lill. Mansäger att PCP är emot flerpartisystem. Jag håller i min hand den s. k.konstitutionella överenskommelsen av , där kommunistpartietförpliktar sig all arbeta för en socialism med flerpartisystem. Jag håller imin andra hand PCP:s partistyrelses deklaration av , där manförespråkar en portugisisk socialism, byggd på fullständig organisationsfrihet. Delheter i propagandan att kommunisterna i försöker la över och likriklapressen. Man säger all kommunislerna siulii socialisternas organ Republica.Republica är en privat tidning. Kommunislerna har över huvud taget ingentingmed Republicaaffären alt göra. Jag har ett exemplar här av tidningen förstasidan publiceras en deklaration av den s. k. Copcongruppen inommilitärrörelsen, som innehåller skarp kritik mot kommunisterna. Större äralliså inte likriktningen i tidningen . Jag håller Diario de ihanden - en annan förment likriktad kommunistisk tidning. Hela mittuppslagetägnas ett dokument från den s. k. Melo Anlunes-gruppen, vars medlemmar ärskarpa motståndare till kommunisterna. Värre är inte likriktningen i Diario deLisboa. Mansäger alt PCP är moskvaorienierat. Jag har med mig på bänken några månadersutgivning av partiets organ Avante. Jag uppmanar vem som helst att där sökaleta upp artiklar som propagerar för sovjetiska Det finns inga sådana. Nästan allt material i det kommunistiskapartiets huvudorgan är relaterat lill det portugisiska folkets verklighet ochtill dess kamp. Vänsterpartietkommunisterna är ett självständigt parti. Vi hyser aldrig någon okritisklojalilel geniemot någol annal parti, och vi utfärdar inga blankofullmakter förvår lojalilel. Vi har dock övertygats, med egna ögon, om del portugisiskapartiets konsekventa och fasla hållning till kampen för demokrati ochsocialism. Och vi säger till dem som angriper oss: Ni teg , medanfascisterna tryckte ner det portugisiska folket. Ni teg inför kuppförsöken iseptember 1974, och . Ni tiger , när regeringenPinheiro de Azevedo söker ockupera radiostationer. Ni tiger närsocialistpartiet i lierar sig med del ul-iraslalinisiiska MRPP ipolitiska aktioner och fackliga val. Alltid tiger ni - ni lalar bara när niskall angripa del parti i som under de svårasteförhållanden har slagils för demokratin. Vpk fruktar ingen debatt om sin politiska trovärdighet, i all synnerhetinte med de andra partierna. Inie med , som låter välja in sig påborgerligt samarbete och sedan ingår den ena pakten efter den andra medsocialdemokraterna. Inte med centerpartiei, som log utskoltsinitiativ iasbestfrågan, som partiet var med om att rösta ner. Inte medsocialdemokraterna, vars sorglustiga penningaffärer har utgjort en klar faraför den politiska moralen och för respekten för demokratin. Vad är del nämligenför trovärdighet när SAP säger au pengarna kommer från Metall och Metall sägeralt pengarna kommer från SAP? Ingen vågade säga atl de kom från . Närden saken kom fram sade all pengarna inle fanns. Och först att pengarna kom från tyska Metall och sedan alt de kom från hansprivata vänner. Till dess vi får kartlagt herrar Palmes och Lo-derers trassligatrådar lill bankkontot i tycker jag att socialdemokratins ledningskall tala myckel dämpat om begreppet trovärdighet. Vpkfruktar heller inte en debatt om demokratin, om sitt och andra politiskapartiers förhållande till den. Det var inte vi som försvarademilitärens dödsskott i . Det var den store .Segerstedt iHandelstidningen. Del var inte vi som 1938 gav order om alt alla från Tyskariket kommande som hade judestämpel i sitt pass skulle avvisas vid gränsen. Det var inle vi som i strid mot rikels författning beslötom iransportförbud för kommunistisk press. Del var samlingsregeringen. Det varinte vi som i strid med konstitutionen satte tryckfrihetsförordningen ur kraftoch lät ett tryckfriheisbrolt dömas efter straffiagen. Det varjustitieministern - och mot våra röster godkände majoritetgrundlagsbrottet. Det var inte vi som skickade den politiska polisen atl rensabildbyrån lokaler ulan att lagenligt protokoll över beslaget gjordesupp. Det var allmänne åklagaren. Det är inte vi som skickar insäkerhetsagenier på svenska arbetsplatser eller låter dem resa till främmandeland när de har gjort bort sig. Det är säpo och Justitieministern. Det är intevi som har infört lerrorisilagen, som ledertill utvisning av uppenbart oskyldiga människor. Det är de fyra andra partierna- och del är som sköter verkställigheten. Del är inte vi som harinfört lagen om tillfälligt omhändertagande, med vars hjälp man kan anhållademonstranter, alkohol-skadade, socialassistenter eller andra som manhändelsevis finner obehagliga. Det är regeringen som gjort det, med delaglydiga hjälp. Det är inte vi som vecklar in oss i hemligavalulaaffärer; det är de socialdemokratiska ledarna. Vpk ärett självständigtparti. Vi tar inga order från aukloriteter utanför oss själva. Vpkarbetar för en socialism där de demokratiska fri- och rätiigheterna befästs ochkraftigt utvidgas. Vi är för en socialism där det råder fullorganisationsfrihel såväl för socialistiska som icke-socialistiska grupper. Viär för en socialism där aktieägarnas och disponenternas diktatur har ersattsmed de arbelandes demokratiska självstyrelse på arbetsplatserna och ibostadsområdena. Vi är för en socialism där just arbelarsjälvstyre ges en starkställning, en ställning som inte får undergrävas genom ett byråkratisktdirigeringssystem uppifrån. Densocialistiska planekonomin är i stånd att upphäva arbetslösheten ochundersysselsättningen. Den är i stånd att skapa Jämlikhet mellan kvinnor ochmän. Den är i slånd all bryta ned alla hinder på vägen till det klasslösasamhället. Den är i stånd att ersätta kapitalismens misshushållning,miljöförstöring och allmänna anarki med ett system av medvetna ansvarigabeslul och långsikliga målsättningar, styrda av folkfier-talets behov. Men föralt den rätt skall kunna utnyttja dessa sina möjligheter krävs altplanekonomins beslutssystem kopplas nära lill arbetsplatsernas ochbostadsområdenas direkta folkstyre. De arbetande människorna måste känna attsocialismen medför en genomgripande förändring i deras personliga situationoch en hell ny möjlighet atl della i skapandet av den egna verkligheten samtett slutligt upphävande av den i det nuvarande samhället rådande maktlöshetenför flertalet människor. Delfrågas inte sällan om vpk:s inställning lill andra kommunistpartier, liksomtill de socialistiska länderna. Vi har en grundläggande solidaritet med allakrafter som arbetar för socialismen. Men en grundläggande solidaritet är intedetsamma som ett okritiskt accepterande eller ett tigande om uppenbaramissförhållanden. Tvärtom ligger det i den marxistiska samhällsteorins villkoratt sanningar inte skall ligas ihjäl, de må vara aldrig så obehagliga.Socialismen ijänar inle på okritiska skönmålningar, den vinner ingetförtroende genom idealiserande verklighetsförfalskningar eller undanskymmandeav problem. Menvi låter i vår kritik heller inte locka oss till alt delta i de hets-kampanjersom högerkrafterna ibland blåser upp mot socialistiska länder eller partier. Desocialistiska länderna har obestridligen varit ett mäktigt stöd förbefrielserörelserna ute i världen. De ställde upp på det vietnamesiska folkelssida redan på den tiden, när herr Helén prisade , stöddebombningarna av och kallade Omåtgärder för att dämpa inflationen, m. m. FNL-ungdomarna i Sverigeför lymlar. Ominte 20 miljoner Sovjelmedborgare offrat livei, om inie de jugoslaviskaparlisanerna kämpat, om inte de tyska aniifascisierna fört kampen ända in ikoncentrationslägren - kort sagt, om hade segrat, då skulle någonyttrandefrihet inte ha existerat i . Då skulle de högerpolitikeroch militärer ha bestämt, som den gången öppet visade sin sympati för det storariket i söder. Vivet alt den vanlige arbetaren i , eller DDR har mycketstörre makt på sin arbetsplats än den svenske. Vi vet att kvinnorna nästanöverallt i de socialistiska länderna har en bättre position än i . Vivet alt barnens rättigheter är vida mer tillgodosedda i de socialistiskaländerna och att arbetslösheten är upphävd. Menvi är också på det klara med att de demokratiska fri- och rättigheterna imånga socialisiländer utsätts för allvarliga begränsningar. Del gällerrättsförhållanden, organisationsfrihel och myndigheters attityder motavvikande. Vi anser atl socialistisk kritik mot sådana missförhållanden äroundgänglig - just för socialismens skull. Vi är motståndare lill siaisbärandepartier och tillämpande av politiska åsiklsbrolt. Liksom del italienskakommunistpartiet - som i många hänseenden står oss särskilt nära - menar vi altdemokraliseringsprocessen måsle bryta ner också dessa förhållanden. Kapitalismen och fascismen kommer alt slutligen lida nederlag ochsocialismen atl segra. Del kräver emellertid samverkan mellan olikasocialistiska krafter. Det förutsätter en dialog mellan olika riktningar inomarbetarrörelsen. Del förutsätter all man bryter alla försök att binda upparbetarrörelsens organisationer i överenskommelser med storflnans ochhögerkrafter. Svensk arbetarrörelse har lill sitt ursprung varit socialistisk.Den skulle illa svara mot sin historiska uppgift, om den inie i ochframtiden definitivt slog in på socialismens väg. Herr finansministern , som meddelat atl han isamband med den allmänpolitiska debatten ämnade besvara följande den 15 okioberanmälda interpellationer, nämligen 1975/76:4av i (vpk) till herr statsministern om.ål-gärder för altdämpa infialionen, m. m., 1915/16:1 av () om åtgärder för attdämpa infialionen, 1975/76:14 av () om åtgärder för all dämpainfialionen och 1975/76:15 av (vpk) om åtgärder motarbetslöshet. erhöllordet och anförde: Jag skall svara på någrainterpellationer. Del blir således nu ett litet avbrott i den atmosfär som präglatkammren de senaste tim- Deinterpellationer jag skall besvara rör prisutvecklingen, inflationen ochekonomin. Herrar och har frågat mig vilka åtgärder som regeringen ämnar vidtaför atl dämpa inflationstakten i . i har tillstatsministern ställt en liknande interpellation, vilken har överlämnats lillmig för besvarande. Vidare har frågat mig om regeringen avseralt ge höstriksdagen en utförlig redogörelse för sin bedömning av detekonomiska läget och vilka åtgärder som regeringen avser att vidta för attavvärja en ökad arbetslöshet och skapa full sysselsättning. Jag avser all besvarasamtliga dessa interpellationer i ett sammanhang. Inledningsvisvill jag då framhålla att den internationella inflationen under 1970-talelsvept fram över världsekonomin med en förödande kraft. Vi härunder 1974 och1975 kunnat observera prisstegringar i vår omvärld, vilkas like vi i fredstidinle varit med om . Oljeprisstegringarna har sin givna plats idetta sammanhang men även prisökningarna på övriga råvaror och på livsmedelhar spelat en väsentlig roll. Samtidigthar också arbetslösheten stigit mycket kraftigt. Vi räknar nu med att över 15miljoner människor är arbetslösa enbart inom OECD-området. Produktionenstagnerar eller t. o. m. minskar i flertalet länder . Deninternationella lågkonjunkturen har nått ell djup och en omfattning som vi inleupplevt . Motdenna bakgrund skall vi se vår egen situation, och då framstår den ekonomiskautvecklingen i vårt eget land som väl hävdad. Genom vår ekonomis storautlandsberoende kan vi visserligen aldrig hell avskärma oss från deninternationella ekonomiska utvecklingen, men genom kraftfulla in.satser i denekonomiska politiken har vi hållit uppe den inhemska efterfrågan på en hög nivåoch därigenom motverkat ned-gångslendenserna utifrån. I motsats lill våromvärld har vi kunnal expandera sysselsättningen och hålla arbetslöshetennere. Ett flertal länder redovisar nu arbetslöshelslal som ligger i närheten aveller medan vi kunde registrera siffran1,. Samtidigthar vi även - trots vårt internationellt setl mycket höga oljeberoende - kunnathålla en i jämförelse med andra länder lägre takt i konsumentprisslegringen.Under loppet av 1974 steg våra priser med som genomsnittetför låg på . Enligt det senaste tolvmånaderstalet -Jämförelsengörs då inom - som avser ligger fortfarandeväl till vid en internationell jämförelse, vilket även är fallet om manbegränsar jämförelsen till och därvid beaktar vidtagnaförändringar i de indirekta skatterna. Självfalletframsiår inflationen som samma besvärande problem för alla regeringarrunt om i världen. Del finns emellertid inga enkla patentlösningar på dettaproblem. Genom den ökade internationaliseringen har man svårt att avskärma sigfrån de prisstegringsimpulser som kommer via utrikeshandeln. Likaså får man tapriskonsekvenserna av det Ivåårsavlal som träffats på arbeismarknaden. Det kanvidare inle i nuvarande konjunkturläge bli fråga om atl med hjälp, av enefterfrå-gedämpande politik söka bringa ner takten i prisstegringen. Omåtgärder för att dämpa inflationen, m. m. 11 protokoll 1975/76:11-12 Om åtgärder för att dämpa inflationen, m. m. politik skulle få sinofrånkomliga konsekvens i form av en ökad arbetslöshet. Deprisulsikter som avtecknar sig tyder på att vi kan emotse enlugnare ökningstakt under delta år. Trots det utgör prisstegringen ettallvarligt problem, särskilt sett från de enskilda hushållens synpunkl.Regeringen håller därför näringslivets prissättning under noggrannareövervakning än någonsin lidigare. har numera enbetydande insyn i företagens prissättning, marginaler och kostnadsutveckling,bl. a. genom de överläggningar som sker mellan nämnden och olika förelag ochbranschorganisationer. Denna aktiva prisövervakning skall fortsätta medoförändrad skärpa och regeringen kommer således att noga följakonsumentprisernas förändringar. Skulle prisökningarna tendera att ligga klartöver vad som kan bedömas som ofrånkomligt och inga andra åtgärder ger önskatresultat, kan naturligtvis frågan om en utvidgning av nuvarande prisstopp tillnya varu- och tjänsteområden komma atl aktualiseras. Närdet gäller frågor om läget på arbetsmarknaden vill Jag hänvisatill regeringens deklaration vid öppnandet av delta samt till de isamband härmed offentliggjorda ekonomisk-politiska åtgärderna. Jag kommersedermera atl till redovisa resultatet härav. Jag har denuppfattningen atl åtgärderna kommer alt medföra en fortsatt väl hävdadarbetsmarknad under den nu överblickbara framliden. Dellavar, fru lalman, ett försök att i en sammanfattande skrivning svara på dessafyra interpellationer. Men efiersom jag har lid till mill förfogande skall jagnågol utförligare kommentera var och en av interpellationerna. Vihar haft många diskussioner om vad konsumentprisstegringen egentligen innebär ifråga om sitt värde och sin valör. har i sin interpellation givituttryck för en mening som avviker från den Jag har på den punkten. Statistikenför visaratt prisstegringeni vårt land har varit 11,1 96. minns vi emellertid alla atl hade vi en artificiell prissänkning genom att vi under större delen av månadenhade den sänkta momsen. När momsen återgick till sill gamla läge steg prisernamed , vilket var fallet . Jag är således rätt övertygadom alt ifall man gör den här tolvmånadersberäkningen för oktober månad ochoktober månad , så får man i fråga om inflationen ett annat och merfördelaktigt resultat. Inflationen blir då inte så hård. Jag vågar ha denuppfattningen att vi även vid en sådan tolvmånadersberäkning kommer atl hållaoss . Om denna min förhoppning slår in visar det sig att vi klartligger i den lägsta tredjedelen vid en sådan internationell jämförelse avprisulvecklingen. Omman ser på ulvecklingen från visar det sig all vihaft en prisstegring på . Jag tar tiden något i anspråk och fortsätter mininternationella jämförelse, eftersom jag vill minnas att varitintresserad av sådana Jämförelser. har tre länder - ,och - haft väsentligt högre prisstegringar. Sedan kommer femnationer, som haft prisstegringar på mellan . Bland dessafem nationer finns . Ytterligare fem nationer har haft lägreprisstegringar, på mellan . Vi ligger således ungefär imitten, om man tar den här beräkningsgrunden. Blandde fem nationer som ligger allra lägst har vi emellertid tre nationer - ,och - som samtliga har en arbetslöshet på lägst , ivissa fall avsevärt högre. Vår arbetslöshet ligger på - 1,8 enligtarbeiskraflsundersökningarna och 1,2 ä enligt arbetsförmedlingarnasberäkningar för våra 2,7 miljoner arbetslöshets-försäkrade. Det torde vara ellkänt faktum att om man icke är så ambitiös i fråga om sysselsättningspolitikenutan tolererar en arbetslöshet, har man större möjligheter att behärska pris-och inflationsutvecklingen. Den ständigt aktuella frågan - vi har diskuteratden tidigare här i kammaren - är vad man skall prioritera. Vi harprioriterat sysselsättningen.