prot · FZ0972 · 1975-12-31 00:00:00 — Omman nu har den uppfattningen, vad är då anledningen till attutskottsmajoriteten vill avslå kravei på all skulle beställa enspeciell vetenskaplig kartläggning av mångsyssleriet i svensk politik? Jo, fördet första finns det redan åtskilliga undersökningar om just politikernasengagemang och arbetsvillkor. Jag kan nämna kommunalforskningsgruppen,utredningen om den kommunala demokratin, representationsundersökningen,utredningen om arbetsformer, sam-arbetskommittén förlångtidsmoliverad forskning. Fördel andra är själva begreppet mångsyssleri, i varie fall enligt min mening,alltför vagt och opreciserat för all vara den bästa utgångspunkten för envetenskaplig genomgång av dessa centrala, demokratiska frågor. Frånfolkpartiet sägs nu att det behövs en samlad kartläggning av mångsyssleriel. Menmåste inte den centrala utgångspunkten vara: Hur skall vi vitaliserademokratin? De problem som rör uppdragskoncenlration bör studeras i sammanhangmed andra hithörande demokratifrågor. På det sättet löses problemen bäst. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. den 25 febmari 1976 Hen FISKESJÖ (c): Jag vill bara göra några markeringar. Det är inte så, som man skullekunna tro efter alt ha hört anförande, att utskottet är förmångsyssleriet eller att utskotlel inte lycker all del bör kartläggas huruppdrag fördelas mellan olika politiska befattningshavare på olika nivåer isamhällel. Utskottet anför klart att man anser det bra med sådana härkartläggningar och en uppgiftsfördelning mellan så många medborgare sommöjligt. Vadsjälva frågan gäller är endast om del, utöver det som redan har gjorts och görspå många håll, skall behövas en extra statlig utredning, som får lill uppgiftatt klippa samman vad olika politiska befattningshavare har för sig. Delta harutskottets majoritet inte ansett nödvändigt. Onsdagenden 25 febmari 1976 HerrMolins framställning var väl till en börian avsedd att suggerera fram elltillstånd, som inte har sin motsvarighet i verkligheten. Man fick viduppräkningen av statliga ämbetsverk en känsla av alt samma riksdagsledamöterskulle sitta i alla ämbetsverken. Så är naturligtvis inle fallet. Närdel gäller den principfråga som tangerade med sinämbelsverksuppräkning har jag en annan uppfattning än , Jag lyckerdel är bra att parlamentariker får insyn i de centrala ämbetsverkens arbele.Del är bra för den parlamentariska kontrollens skull men även såsom ett led ikunskapsinhämlandet och såsom elt led i förberedelserna för de ärenden påberörda områden som sedan skall avgöras av . Överhuvud laget måste vi acceptera en viss grad av uppdragskombination. Om vi lankeexperimeniei att vi som sitter i skulle frånsäga oss allaandra uppdrag, skulle vi hamna i ell märkligt läge. En lid skulle vinaturligtvis kunna leva på de erfarenheter vi har från vår tidigare verksamhet,men skulle vi alltmer fjärma oss från vad som rör sig i samhälletsom helhet. Jag tycker alltså att man inie ulan vidare skall gå med på delgrundläggande resonemangel all ledamöler inle skall ha konlakl medlandslingskommunal och verksamhet eller med ämbetsverkens verksamhet. Detmåste också inom riksdagsgrupperna finns ledamöter av olika typ.Riksdagsledamöter, som arbetar inom landsting och kommuner, har goda kontakterdär och ser hur beslul verkar, när de förs ut i del praktiska livet.Riksdagsledamöter som har en del uppgifier inom fackliga och ideellaorganisalioncr för all hålla konlakl med den sidan, andra åier som gör insaiserav elt specielll slag i partiorganisationerna, eller arbetar i statligautredningar och ämbetsverk osv. Del idealtillstånd som tycks föresväva herrMolin, nämligen all varie ledamot av denna kammare skulle vara expert på varjefråga som denna kammare har att avgöra, är omöjligt all uppnå i det prakliskalivet. Vi måste acceptera en funktionsfördelning även inom de politiskapartierna. Vi måste accepiera alt det poliliska arbetet inom partigrupperna ochäven i såsom helhet är ett lagarbete. Jagvill gärna ha sagl della, inle därför alt jag är någon försvarare avmångsyssleriet men därför au jag tror all del skulle vara allvariigi om vibetraktar varie uppdrag, som en riksdagsledamot har ulöverriks-dagsledamotskapet, såsom eii mångsyssleri. Med anledning av vad sade inledningsvis vill jagframhålla att man kan illustrera mångsyssleriets omfallning på olika sätt -någol som vi också har gjort från . Jag valde ul förekomstenav riksdagsmän i statliga affärsverk och bolag, eftersom del förs en debatt omdetta. Jag tyckte att det var en för dagen naturlig illustration. Till villjag säga att jag givelvis inle räknade upp alla de statliga verk därriksdagsledamöter ingår. Annars hade jag tagit kammarens lid i anspråk på eltorimligt sätl. Jag nöjde mig med att ange de affärsverk och bolag som ingår iredovisningen av statliga företag. Jagkan förstå dem som menar att riksdagsmännen får en erfarenhet genom att sittamed i styrelser för ämbetsverk och statliga bolag och i offentliga utredningar.Men del finns också en annan erfarenhet som kan vara viklig, nämligenerfarenhet från eget yrkesarbete. Jag pekade på att tendensen att användariksdagsledamöter i ökad utsträckning till andra slalliga uppdrag minskarledamöternas möjligheter alt hålla kontakt med elt dagligt yrkesarbete. Delbehövs en annan syn på politikerna. Man skall inte mäta en persons erfarenhel idet antal uppdrag han har. Det är viktigare all få fram människor, som kännerden verklighet de skall förändra. Politikerna skall vara representativa försina väljare i den meningen att politikerna delar väljarnas bekymmer. Enpolitiker, som säger att han vill ägna sig litet mer ål familj eller frilid,bör inte för den skull betraktas såsom en dålig politiker, Iövrigl kan jag hålla med , när han säger att detta är en frågasom hör till ell större sammanhang, nämligen demokratins och politikernasarbetsvillkor. Jag har inget behov av att ytterligare polemisera med vare sigherr Bergqvisl eller , De har egentligen inte bestritt vad jag harhävdat, nämligen att vi för att komma till rätta med mångsyssleriet, som är ettallvariigi problem, behöver en ordentlig karlläggning såsom grund förpartiernas arbete. Onsdagenden 25 febmari 1976 Hen (): krävde en "kompletterande"karlläggning av mångsyssleriel, begär man en "samlad" karlläggning,trots att det f n, finns flera utredningar på delta område . ha ett samlat grepp, borde man vänta på de utredningar som redan pågår. Ochframför allt skall man inte plocka ut just denna sida av demokratins problem,ulan man skall sälta in den i sitt rätta sammanhang. redovisar har samarbetskommiltén för långsiktsmoli-verad forskningstartat ett projekt, som heter Medborgarna, politikerna och den offentligasektorn. Det projektet syftar till "attundersöka buren demokratisk styrning kan fungera i ett samhälle med enomfallande offentlig sektor och redovisa erfarenheter av olika styrmedel ochstyrmetoder, altbelysa förändringar i politikernas arbetsvillkor och studera hur deförtroendevaldas möjligheter till inflytande över samhällsutvecklingen påverkasav nya beslutsruliner (t, ex, långsiktsplanering och program-budgetering) inomförvaltningen saml attdiskutera alternativa former för styrning av den offentliga sektorn i ettframtida .samhälle," Här finns judemokralifrågorna samlade i ell projekl. 6Riksdagens protokoll 1975/76:71-74 Onsdagenden 25 febmari 1976 BeteckningenKunglig framför myndighets namn litet projekt, utan manhar stora resurser lill sill förfogande. Till uppbyggelse kan jagsäga att ledare för delta projekt är en aktiv folkpartist, nämligen DanielTarschys, I styrgruppen finns en för kanske inle alldeles okändpartisekreterare vid namn , Det vore väl skräp, om inte dessa personerskall kunna se lill att frågan om uppdragskoncenlration får det utrymme denförtjänar i detla sammanhang. Mot den bakgrunden upplever vi inom utskottetatt detta storstilade utspel med krav på en samlad kartläggning avmångsyssleriet är mer en demonstration än någonling som verkligen för fråganframål. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller hemställan i belänkandet nr 40 röstarja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av , Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröslningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Ja- 274 Nej - 30 §8 Beteckningen Kunglig framför myndighets namn Föredrogs konstitutionsulskoltets betänkande1975/76:41 med anledning av motion om beteckningen Kunglig framför myndighetsnamn. IdeUa betänkande behandlades motionen 1975/76:686 av i m, fl,(m), vari hemställts att skulle uttala och i skrivelse tillregeringen ge till känna att civil och militär myndighet ägde rätt att själv beslutaom användandet av beteckningen Kunglig framför myndighetens namn. Utskottethemställde alt skulle avslå molionen 1975/76:686, Reservation hade avgivils av i (m) och () som ansett alt utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:686 skulle uttala och i skrivelselill regeringen ge till känna alt civil och militär myndighet ägde rätt attsjälv besluta om användandet av beteckningen Kunglig framför myndighetensnamn. Hen i (m): Som en följd av den nya grundlagen har vi haftåtskilliga anledningar att i den här kammaren diskutera den svenska monarkinsställning. Det har gällt såväl de principiella frågorna som mindre, meningalunda oviktiga frågor i anslutning till statschefens ställning.ochbefogenheter. Ensak framstår som alldeles klar när man studerar utvecklingen efter den nyagrundlagens ikraftträdande. Socialdemokratin har medvetet gjort allt vad denkunnat för att "avlöva" monarkin och med en utstuderadnålstyngstaktik försökt bereda vägen för republik. Socialdemokraterna harsålunda icke uppfyllt Torekovöverenskommelsen på det sätt som de flesta av ossnog förutsatte alt man skulle göra när vi godtog denna och röstade för den häri kammaren. Det måste, herr talman, slås fast som en utgångspunkt för denfortsatta behandlingen av monarkifrågan. Eftersomsocialdemokraterna, med motstånd endast från moderata samlingspartiet,uppenbarligen bestämt sig för att ta alla tillfällen i akt att undergrävamonarkin , gäller det att med stor vaksamhet följa de förändringar imonarkins form och innehåll som sker undan för undan. Även om vissa ting ytligtsett kan betraktas som mindre betydelsefulla detaljer, ingår de ofta i ettstörre och viktigt principiellt sammanhang. Vihar ett ärende av det slaget på kammarens bord. Det gäller beteckningenKunglig framför militära och civila myndigheter. Många sådana, t, ex,ambassader och olika militära förband, har av ålder haft den beteckningen förenamnet. När det gäller våra utlandsmyndigheter har man därmed anknutit tillinternationell praxis. Nuhar regeringen, i konstitutionellt sett diskutabla former, beslutat att så fårdet inte längre vara. Jag skall här inte närmare gå in på de dimmiga skäl somregeringen anfört för alt generellt slopa beteckningen Kunglig med hänvisningtill att detta följer av den nya grundlagen vi har diskuterat den frågan föruti kammaren, bl. a, i anslulning lill de-chargedebatten . Det följeremellertid inte av den nya grundlagen alt beteckningen Kunglig generellt skallslopas eller att den inte skulle få förekomma. Det är viktigt att slå fasl deti detta sammanhang. Det aren fråga om vad man inom olika partier tycker ärlämpligt och tillbörligt eller ej - ingenting annat. Demyndigheter som så önskar, och där det finns starka traditionella eller andraskäl, t. ex. internationell praxis, bör också få använda beteckningenKunglig före myndighetens namn. Det är delta som krävs i den moderatmotion somvi behandlar. Delmåste, herr lalman, anses vara en rimlig begäran att t. ex. våra ambassader ochmilitära förband får fortsätta att använda sig av beteckningen Kunglig. Enligtnuvarande av regeringen utfärdade bestämmelser är detta förbjudet. Några hänsyntill vad som är lämpligt i t. ex. de här relaterade fallen kan man alltså idagens läge inte ta. Herr talman!Konstilulionsulskottets majoritet intar samma snäva in- Onsdagenden 25 febmari 1976 BeteckningenKunglig framför myndighets namn den 25 febmari 1976 Beteckningen Kunglig framför myndighets namn ställning som regeringen iden här frågan. Den moderata reservation som är fogad vidkonstilutionsutskoiiets belänkande nr 41 öppnar möjligheter till att enskildamyndigheter eller grupper av myndigheter, t. ex. ambassader och militäraförband, även i fortsättningen skall få använda den beteckning som de i mångafall burit under hundratals år. Jag ber, herr lalman, att få yrka bifall lillreservationen. HenJOHANSSON i (s): Frågan om beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheterdiskuterades här i . Vid det tillfället hadejag en nästan timslång debatt med i . haremellertid inle i sin motion och inle heller i sitt anförande anförtnågra nya synpunkter i den här frågan. Han och hans parti är och tycks förbliensamma om sin uppfattning angående beteckningen Kunglig i namnet på statligamyndigheier. Viskulle nalurligtvis kunna på nytt föra fjolårets debatt i kammaren , menjag tycker personligen alt det skulle vara ett slöseri med kammarens tid. Jagskall därför, herr talman, fatta mig mycket kort och i sak bara anföraföljande. Slopandeav beteckningen Kunglig i namnet på statliga myndigheier är en konsekvens avden nya grundlagen. När det gäller militära myndigheter och förband tillkommerdel faktum att konungens ställning som högste befälhavare upphörde med utgångenav . Någon föreskrift i det förgångna om all myndighels namn skall föregåsav beteckningen Kunglig finns inle, Iövrigt, herr lalman, vill jag bara hänvisa lill förra årets debatt i den härfrågan och till utskottets betänkande. Jagyrkar bifall lill konsiiluiionsutskoilels hemställan i dess betänkande nr 41, HerrBJÖRCK i (m): Lål mig än en gång slå fast all det icke följer av den nyaregeringsformen att beteckningen Kunglig generellt skall slopas, ärfortfarande en monarki, och den överväldigande majoriteten här i kammaren harställt sig bakom detla när vi antog den nya regeringsformen. Dessutomär i inte riktigt konsekvent. Han pekar på att dellidigare inle har funnits någon bestämmelse om att beteckningen Kunglig kanförekomma framför vissa myndigheters namn. Det har alltså enligt hansresonemang varit så att myndigheterna själva har kunnal bestämma detla. Ja, detär rikligt, men därav följer ju all man kan anse det vara rimligt också idagens läge att de myndigheter som så önskar och som har skäl för della fårbesiämma om de vill ha den här beteckningen eller inte. Del är faktiskt på deisäitei att del finns vissa önskemål i den riklningen och jag lycker alt del ärföga generöst av kammaren att vägra de här myndigheterna att använda dennabeteckning. Jagser borttagandet av beteckningen Kunglig - och det är därför som vi frånmoderat håll har aktualiserat frågan - som ett led i den kampanj som bedrivsmot monarkin i del här landel i syfte att införa republik. Därförligger det makt uppå att man lar itu med alla de försök som görs att undergrävamonarkin, och vi har här ett typiskt exempel på sådana försök. Överläggningenvar härmed slutad. den 25 febmari 1976 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följande voieringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller hemställan i betänkandet nr 41 rösiarJa, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesfiertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1975/76:12 med anledning av propositionen1975/76:98 med förslag lill lag om erkännande och verkställighet av utländsktavgörande angående underhållsskyldighet 1975/76:7 med anledning av proposilionen 1975/76:101angående till-läggsbudget IItill statsbudgeten för budgetåret1975/76 i vad avser verksamhetsområde Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 10 Fastigheterför utrikesrepresentationen betänkande 1975/76:8 med anledning av propositionen1975/76:1001 vad avser vissa anslag för /77 inomutrikesdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Fastigheterför ulrikesrepresenta -tionen Ifråga om detla betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. HenHERNELIUS (m): Mitt inlägg i detta ärende avser endast investeringsanslaget tillStatens allmänna fasiighetsfond, punkien 9, Desvenska beskickningshusen ule i världen är naturligt nog olika i fråga omutrymme och standard, och kostnaderna för desamma - de uppförs ju ibyggnadsstyrelsens regi när det är fråga om nybyggnader - varierar på samma sätt. Någraexempel: Anläggningen i med 1971 som infiyttningsår kostade 7 milj, kr,för en bostadsyta av I 800 m\ Den i med infiyttningsårei 1974 kostade9,9 milj, kr, för 1 970 m Den som mycket dyrbar ansedda Parisambassaden, medinflyttning 1974, kostade 15,3 milj, kr, för 2 658 m\ Den slora anläggningen iMoskva med 1972 som inflyitningsår - den krävde vissa speciella arrangemang - kostade 35 milj, kr, för 4 350m'. Nuredovisas i budgetpropositionen två projekl. Det ena avser : byggnadenkostar ca 8 milj, kr, med 1 200 m bostadsyta; inflyttning skall ske . Detandra gäller i , där kostnaderna för den anläggning som skalluppföras - den omfattar 3 460 m - beräknas lill icke mindre än 21 milj, kr, Hanoiär alltså bland de dyraste av dem alla - näst den dyraste av dem som harbyggts . Detta anses ha två skäl. Material och utrustning anses istor utsträckning böra anskaffas från , Det är del ena skälet. Det andraskälet är att ambassaden delvis är dimensionerad även för vårbiståndsverksamhet i , vilken som bekant är synnerligen omfattande.Enbart det omdiskuterade stora skogsprojektet har ju beräknats dra ensammanlagd kostnad av , per svensk - och den kalkylen lärinte hålla, I årliga biståndsmedel för näsla budgetår beräknas till 225 milj, kr, och till 100 milj, kr. Sammanlagt blir det - del är en stat numera, praktiskt tagel - 325 milj, kr, är därmed det biståndsland som får det största beloppet från , Det överglänser därmed både , som får 230 milj, kr, enligt förslaget, och som får 250 milj, kr. Till dessa kostnader kommer vad som följer av att ambassadanläggningen måste dimensio neras på säll som föreslås. Då kan man ju ställa frågan om inle dessa extrakostnader i realiteten borde föras på biståndsanslag i någon form. Dennastora anläggning måste innebära alt också binder sig förstor bisiåndspersonal och naturligtvis också för stort bistånd till ,Byggnaden skall stå färdig först , och den storaanläggningen kan ju inte gärna stå outnyttjad. Genomett särskill yttrande har vi, två ledamöler av utrikesutskottet, velal fästakammarens uppmärksamhet på della förhållande. Avsikten är tydligen all, omplanerna får fullföljas, skall vara och förbli en mycket myckel storpost i den svenska bislåndsbudgeten. Underdetla anförande överlog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Med anledning av de ord som ägnade biståndet iNordvietnam kan påpekas att det torde vara endast det parti han representerarsom är motståndare lill detta bistånd och dess omfattning. Närdet gäller den fråga som är aktuell är del omöjligt att göra jämförelsermellan kostnaderna för ambassadbyggnader på olika orter utan alt la hänsyn tillde särskilda omständigheter som föreligger, I är det först och främst,som också framhöll, en stor anläggning med särskild utrustningsom behövs för de många svenskar som kommer att finnas i detta land. Därtillkommer att Hanoiområdel är sådanl alt det försvårar och fördyrar byggenskap.Del har dåliga grundförhållanden, och del krävs en omfallandegrundförslärkning för att man över huvud taget skall kunna bygga där. Jagföreställer mig alt inte menar alt vi skall avstå från attuppföra en ambassadanläggning. Delbehövs, som sagt, med hänsyn verksamheten där särskild utrustning. Det behövsmatsal, skollokaler, rekreationsanordningar. har själv sagl allallt material inte finns på platsen ulan att material måste, med vissa dyraomkostnader för transporter och annat, föras dit. Omman nu försöker göra en jämförelse mellan kostnader så har, enligt en uppgiftsom jag har fått från , den kostnad per lägenhetsyta som denhär anläggningen är beräknad till, nämligen ,, sin motsvarighet i andraländer, framför allt i där det förekommer kostnader som varierarmellan 3 000 och . Det är alltså inle så särskilt speciella kostnadervid en sådan jämförelse. Närdel gäller bestridandel av kostnaderna kommer det alt ske en koslnadsuppdelningvia den hyra som skall erläggas av den myndighet som tar lokaler i anspråk. Dekostnader som åvilar de lokaler som skall las i anspråk av SIDA förexpeditioner eller för dess personal kommer att bestridas genom SlDA:s försorg,dvs, precis på vanligt säll. Då kommer kostnaderna självfallet att utgå urbiståndsmedel. Det skulle däremot vara underligt om man skulle böria göra enuppdelning av investeringskostnader, vilket icke har hänl i något annatliknande sammanhang. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. HenHERNELIUS (m): Del har väl inle heller hänl i någol annal sammanhang all en byggnadhar blivit dimensionerad på delta sätt. Den siffra för antalet kvadratmeter somfru nämnde stämmer inte med den i proposilionen. Jag undrarvilken som är den riktiga, men egentligen gör del delsamma. Påen punki vill jag emellertid besiämi reagera mot del hållna anförandet.Del är faktiskt inte så, att moderata samlingspartiet har mot- Onsdagenden 25 febmari 1976 Nr 72 satt sig bistånd till , Det finns inget stöd för en sådanuppgift Onsdaeen den '"got protokoll eller i någon votering som har förevarit i dessa ärenden, 'däremot moderata samlingspartiet har motsatt sig har varit avtalet --------------- om detstora skogsprojeklel och de oöverskådliga kostnader som detta Näringsidkares rätt medförför vårt land och som vi har bundit oss för. att föra talan enligt förefalleratt i hög grad vara sakligt berättigat, och styrkan i det mot- marknadsföringsla- ståndetväxer för varie dag som går, med de nya uppgifter som kommer, " (): bekräftar ju bara vad jag själv sade, nämligen att delfinns elt mycket aktivt motstånd mot den biståndsverksamhet som utvecklas iNordvietnam, Det är jusl omfattningen av verksamheten och beroendet av en storarbetsstyrka, som skall tillförsäkras bostäder och rekreationsanordningar o,d,, som föranleder denna anläggning. Del hör alltså samman. Om man nu ärpositiv till all vi skall ha del här samarbelet med Vielnam, måsie man också selill alt vederbörande medarbetare tillförsäkras nödvändiga anordningar. Menjag har också påpekat att här förutsatta byggnadskoslnader inle är enastående iett u-land. HenHERNELIUS (m): Jag ber att än en gång få upprepa alt moderata samlingspartiet ickehar motsatt sig t, ex, sjukhusverksamheten i , hitintills ej hellervarubislåndet till samma område. Det går alltså inie all säga att vi generelltmotsatt oss biståndsverksamheten. Vad vi motsatt oss är skogsindustriprojektel.Skilj på de två sakerna i forlsällningen, , när del gälleratt beskriva moderata samlingspartiels aklivitel i denna fråga! Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt, 1975/76:20 med anledningav propositionen 1975/76:51 om godkännande av en konvention mellanSverige och rörande social trygghet, m, m, §12 Näringsidkares rätt att föra talan enligt marknadsföringslagen