prot · FZ0965 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:65 § 1 Justerades protokollenför den 4 innevarande månad, § 2 Omtillståndstvånget för gatumusicerande Herr kommunministern erhöll ordet föratt besvara fröken () anmälda fråga, 1975/76:209, ochanförde: Fröken har frågat mig när något resultat kan väntas av delöversynsarbele har begärt i syfte att lätta på tillslåndstvångel förgatumusicerande. Musikutövningi avsikt att samla publik är enligt allmänna ordningsstadgan att anse somoffentlig tillställning. Delta innebär all det behövs tillstånd avpolismyndighet för sådan musikutövning på allmän plats. Dennya regeringsformens regler om normgivningsmakten medför att en genomgripandeöversyn måste ske av allmänna ordningsstadgan i formellt avseende. Avsikten äratt i detta sammanhang även göra den översyn av bestämmelserna omlillslåndsivånget för gatumusicerande som har begärt. Som framhölls idel belänkande av civilulskollel som låg till grund för skrivelse iämnet är emellertid regel-området komplicerat. Del är därför inte möjligt attnu ange när resultatet av översynen kan föreligga. Fröken (): Jag ber att fåtacka kommunministern fördel i sak positiva svaret på min fråga. Del skallsåledes bli en översyn, cenlermotion 1975 log jag och ell par medmotionärer upp frågan om att vi ivårt land har bestämmelser som säger all musik på gator och torg inte får förekommautan tillstånd från polismyndighet. Del är bestämmelser som är otidsenliga, ochmånga människor förvånas över att sång och musik utomhus i betydandeutsträckning är något olagligt. Denhär frågan har väckt stor uppmärksamhet . a.gatumusikanten och hans trägna kamp för att få sjunga ochspela har en bred allmänhet fått kännedom om den otidsenliga härva av reglersom gatumusikanter brottas med. imotionen begärde vi en ändring på detta, och till vår glädje fann vi attcivilulskollel och delade vår uppfattning. uttalade altinskränkningar av denna typ endast bör göras i den mån de motiveras avsärskilda ordningsskäl m. m. Ivår moderna storsladsmiljö, här mitt bland glaspalaisen, plåtskjulen ochbetongkolosserna behövs det inslag av spontanitet och värme. Sång och musik ärett naturligt och i hög grad mänskligt uttryckssätt som hör hemma i en levandestadsmiljö. Det finns så många uttrycksformer, så mycket som väcker förargelseoch irritation i jäktandet på storstadsgalorna som inte någon ordningsstadga ivärlden kan få bukt med. Desto angelägnare är det då alt man inlekriminaliserar det som kan få människor att stanna till ijäktandet. Här behövs det glada toner. Den nuvarande ordningen uppfattar mångasom en i byråkratiskt nit reglerad tråkighet som hotar att ta död på varieförsök till spontana kulturyttringar. Medanden statliga kulturpolitiken tar sikte på att stimulera amatörism och egenskapande aktivitet verkar allmänna ordningsstadgan i rakt motsatt riktning.Inte ens med lokala ordningssladgor finns del någon möjlighet attinskränka på lillslåndsivånget. Bestämmelsernamåste alltså ändras. Utgångspunkten måste vara all galumusik inle kanjämställas med någon regelrätt konsertverksamhet. Den skall heller inte behövaavlyssnas och godkännas av polis- och kul-turmyndigheier eller hänvisas tillsärskilt markerade rutor. Medanknytning lill en viss filmiiiel och med tanke på au vi raskt närmar ossljusare dagar och ett vänligare utomhusklimat skulle jag kunna uttrycka minvädjan så här: Släpp gatumusikanterna loss, herr kommunminister! Omnu departementet gör en mer genomgripande översyn av allmänna ordningsstadgan,som här sägs från kommunministerns sida, vill jag för min del uttrycka enbestämd önskan om all del inle skall fördröja en lösning av denna fråga ienlighet med begäran. Till fröken vill jag säga all gatumusikanterna redan i storutsträckning har släppts lösa. Hovrätten har i sin dom så sent som den 16januari lagil upp frågan till prövning, bl. a. med hänsyn till all del fannsåtal mot den person fröken nämnde, och frikänt med hänvisning till attdet i del åsyftade sammanhanget inte var fråga om offentlig sammankomst. Dettillkommer självfallet inle mig att i detta sammanhang lägga några synpunkterpå hovrättens bedömning. Det kan emellertid konstateras att gatumusicerande avmer anspråkslös natur skulle anses falla utanför begreppet offentligtillställning om hovrättens dom vinner laga kraft. Någol tillstånd avpolismyndighet, enligt allmänna ordningsstadgan, kommer alltså inte alt behövasi sådana fall. Redanpå grundval av denna dom haren förbättring skett i del avseende som frökenEliasson efterfrågar. Jag tycker också att gaiumusicerandet kan, under någol sånär rimliga former, vara trivsamt och tilltalande; så tilltalande att jagskulle kunna länka mig alt själv pröva på. Fröken (): Jag lackar kommunministern för det beskedet. Det är glädjande all mannu ser vissa möjligheter att inom ramen för gällande regler släppa fram den s.k. mer anspråkslösa gatumusiken, men självklart är del inte någon slutgiltiglösning på problemet. Detär en fullständigt befängd situation all man skall försöka avgöra om del i deolika fallen rör sig om musik och sång av anspråkslöst slag eller inle. Härskall man försöka bedöma den konstnärliga kvaliteten, sångarens ellermusikantens syfte med framförandet och kanske hur stor åhörarskara den härsångaren eller musikanten kan dra till sig innan man kan avgöra omframträdandet faller inom ramen för vad man bör söka tillstånd för. Dessutomhar vi den reglering som görs genom lagen om allmänna sammankomster, sominnehåller andra bestämmelser för sånger av t. ex. politiskt slag. Även del ären komplicerande faktor om man skall bedöma om sånger är av politisk natureller inte, förutom en kvalitetsbedömning. Här behövs en mer radikal ändring avden gällande ordningen. Omtidigare tillgång lill riksskalteverkels deklarationsblanketter m. m. Förhållandel mellan ordningssladgan och de bestämmelser som gäller förallmänna sammankomster är ell av skälen till att re-gelkomplexel blir ganskabesväriigt. Men jag vill bestrida att polismyndigheten skall försöka sig påall bedöma musikantens musikaliska kvalitet. Del har det aldrig varit frågaom, utan frågan är vilket syfte han har med sitt framträdande. Bestämmelsernai ordningssladgan har inle tillkommit av klåfingrighet ulan vi kan väl bådavara överens om att det finns fall där det med hänsyn till trafiksäkerheten ochav andra skäl kan behövas en viss ordning även på gaiumusicerandet. Men i sakhar vi inga delade meningar. Även jag tycker att det kan vara bra att se överregelkomplexet. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Om tidigaretillgång till deklarationsblanketter m. m. Herrfinansministern erhöll ordet för all besvara () den 4februari anmälda fråga, 1975/76:21 U och anförde: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga föratt deklaranterna kommande år skall få tillgång till samtligadeklarationsblanketter och anvisningar . Jagvill hänvisa till mill svar på en fråga av iFalköping om uppskov med avlämnande av självdeklaration. Jag uppgav då attvisst deklarationsmaterial distribuerats någol senare än normalt. Jagframhöll dock alt det var fråga om en försening som Nr 65 generelltsett inte kunde medföra några olägenheter för de skattskyldiga. TnrsHappn Hpn ' 'självfallet angeläget att deklarationsmaterialet distribueras så 12 fehriiiri 1976 ''digtsom möjligt. har emellertid hänt att beslut som påverkarutformningen av blanketter och anvisningar fatlats först vid Om tidigare tillgång mitten avdecember under inkomståret med viss försening som följd. //// Jag kannämna att f n. ser över sina rutiner i fråga deklarationsblan- omframställning av deklarationsmaterialei. a. undersöker man möj- ketter m. m. ligheien att förkorta den lid som går åt förtryckningen. Några särskilda åtgärder härutöver anser Jag inte vara behövliga för tillfället. HerrTORWALD (c): Låt mig till att böria med, herr finansminister, tacka för del bådelill lon och innehåll positiva svaret. Del är egentligen bara på en punkt jagär litet frågande. Del står all finansminislern framhöll i sill svar den 30januari alt förseningen generellt sett inle kunde medföra ölägenheter för deskattskyldiga. Del är klart att del beror på vad man lägger in i ordetgenerellt. Om man menar all del inte kan innebära problem för allaskattskyldiga om enstaka blanketter eller anvisningar saknas så är dettarikligt. Men för de berörda skattskyldiga är det ett uppenbart problem. Iår har det varit ett alldeles speciellt problem. Jag har försökthjälpa småjordbrukare med deras deklarationer. Många av dem har på grund av debestämmelser som antog 1972 haft att gå över till de nya s. k.bokföringsmässiga grunderna. har man del problemet att nyataxeringsvärden har åsalls jordbruksfastigheterna - taxeringsvärden som är aven helt annan konstruktion än de tidigare åsatta värdena. Det har gjort att manär helt hänvisad lill att få reda på hur anser all man skallförfara beträffande värdeminskning och annat för just jordbruksbyggnader. Detär på den punkten del fatala har inträffat: Jag var försl , sedani slutet på månaden, sedan den 1 eller och sökte dessa anvisningar.Sedan fick jag till slut lag på dessa, som var helt avgörandeför om man skulle kunna upprätta en riklig deklaration enligt bokföringsmässigagrunder. Detär så ont om folk som kan hjälpa jordbrukare alt upprätta en deklaration enligtbokföringsmässiga grunder alt dessa medhjälpare tvingas att noggrant ruta innär och var de kan göra de olika deklarationerna. Just under veckoskiflet 30januari-2 februari är jag övertygad om att alla dessa hade bokat in varietimme. Men kunde man då inle göra deklarationerna, i avsaknad av blanketter,kunde man inle heller pressa in dessa deklarationer i sitt schema före den 15februari. För egen del skall jag erkänna att jag var tvungen att göra dessadeklarationer, för att över huvud taget kunna hjälpa dessa människor, och gissavad anvisningarna skulle innehålla. Lyckligtvis innehåller anvisningarna delsom jag gissade, men jag finner det otillfredsställande att deklaranten, 96 när han skall upprätta sinav samhällel så starkt eftersträvade deklaration - med krav på exakthet - intehar tillgång till anvisningarna. Jag vill minnas att jag meddelade i när vidiskuterade samma fråga att det kan finnas omständigheter, såsom bl. a. besluti denna riksdag, som gör alt det blir en viss fördröjning av materialet. Jaghar här framför mig en redovisning, som visar att de blanketter som herrTorwald talar om - Inkomst av jordbruksfastighet enligt kontantprincipen resp.Inkomst av jordbruksfastighet enligt bokföringsmässiga grunder - inkom lillriksskatteverket och distribuerades ut tilllänsstyrelserna. Vad det sedan kan ligga emellan kan jag inte uttala mig om. Vifår väl nöja oss med besked all man där håller på att se överrutinerna. Självfallet behöver formulären inte ligga i veckor innanvederbörande deklarant får sitt exemplar när materialet är utdisl-ribuerai fråndet centrala organet, . Omtidigare tillgång till deklarationsblanketter m. m. Jag tackar för den kompletteringen, som var en total överraskning förmig. Det är tydligt att själva distributionen har klickat. Jag har sökt dessablanketter hos såväl fögderi som i . Pålänsstyrelsen i var jag så sent som . Man hadefortfarande inte blanketterna, men man var vänlig nog att hjälpa mig att fåkontakt med skallehuset. Därifrån skickades blanketterna. Jag vill samtidigtgärna understryka all alla tjänstemän som jag har träffat har varit myckettillmötesgående och på allt sätt försökt få fram blanketterna. Men trots så sent som lovade från skattehuset alt skicka migblanketterna fick jag ett bleklagt skriftligt besked: Finns tyvärr ej på lager.- Del beskedet nådde mig . Någonstans har det alltsåklickat ganska allvarligt. Ellannat problem, som jag bara vill nämna i förbigående, är den svårighet sommånga småföretagare har att upprätta arbetsgivaruppgiften. Jag har klagat pådet i andra sammanhang, och Jag hoppas att finansministern vill medverka lillatt inlämnandeliden för den s. k. arbetsgivaruppgiften parallellslälls medinlämnandeliden för deklarationen. Del vållar myckel stora bekymmer att denförra skall vara inlämnad under del att deklarationen inleskall vara inlämnad förrän den 16. Jag lackar för delkompletterande svaret. Överläggningenvar härmed slutad. 7 protokoll 1975/76:63-66 § 4 Om behandlingen av1975 års långtidsutredning Herr finansministern erhöll ordet för attbesvara hen Aslings (c) anmälda fråga, 1975/76:217, och anförde: har frågat mig om jag ärberedd att medverka till alt får mer lid för sin behandling avregeringens ställningslagande till långtidsutredning. Långtidsutredningenshuvudbetänkande offentliggjordes i börian av . Del är f n. föremålför remissbehandling. Remisstiden går ut . Regeringen harsåledes av lidsskäl inte möjlighet alt redovisa sina ställningstaganden tillutredningens förslag förrän i samband med kompletleringspropositionen somberäknas avlämnas till . HerrÅSLING (c): Jag ber all få lacka finansministern för svaret på min fråga.Bakgrunden till denna är erfarenheterna från de tidigare tillfällen dåriksdagen haft anledning alt behandla långtidsutredningarna. Vi har då noteratall tidspressen har varit myckel stor och att vi inom finansutskottet inte pådet sätt som vi skulle ha önskat haft möjlighet att bereda ärendet. Del har förövrigt också avspeglat sig här i kammaren, eftersom bara en bråkdel av dekammardebalter som ägnats dessa frågor då kunnat avdelas för mera långsikligaavvägningsproblem. Jagbefarar att vi kan komma att hamna i samma besvärliga situation denna vår, ochfinansministerns svar ger ju inga förhoppningar om att här kan komma atttillämpas en ny metodik. Del hade varit önskvärt att regeringensställningslagande lill långtidsutredningen hade kunnat framläggas förepåskuppehållel. med alla remissvar och med regeringensslutliga utvärdering är ett omfattande material, och som det nu blir kommerfinansutskottet i realiteten bara all ha ,elt par veckor för realbehandlingen.Den skall ske som vi i utskottet bereder mera näraliggande ekonomiskafrågor, som aktualiseras i kompletleringspropositionen. Ellalternativ hade naturligtvis varil all långtidsutredningen hade utvärderats ien separat proposition, vars riksdagsbehandling eventuellt hade kunnat skjutastill hösten. Jag är dock medveten om alt tiden går och alt långtidsutredningenredan i vissa avseenden är inaktuell, varför della kanske inte är en realistiskväg. Men jag ber, herr finansminister, all man i allvarligtöverväger möjligheten alt bryta ut behandlingen av långtidsutredningen frånkompletleringspropositionen och låta den utvärderingen komma lillhända någon vecka före kompletleringspropositionen. Långtidsutredningarna är ju produkter som inte återkommer utanendast en gång , och de har regelmässigt. av ganska naturliga skäl,redovisats i samband med kompletteringspropositionen. Ikompletleringspropositionen redovisar man nämligen ett slags finansplan för delkommande budgetåret, och i långa stycken har den sin beröring även med de meralångsikliga ekonomiska bedömningarna. Iårets specifika fall -Jag vill inle uttala mig om framtiden utan håller miglill hurdant läget är -rutgår remisstiden den . Vi har redan fåttframställningar från en del tunga remissinstanser, där man bett om en eller tvåveckors utsträckning av remisstiden för att kunna behandla ärendet.Finansdepartementet får således en knappt tillmätt tid för alt göra både debedömningar som långtidsutredningen och de bedömningar somkompletleringspropositionen kan motivera, och della kommer praktiskt taget påen gång. Med hänsyn till beröringspunkterna finner jag det rationellt att läggafram ställningstagandena . Vadgäller del rent formella skulle jag väl kunna säga - eftersom jag fann alt herrÅsling var inne på del - att finansutskottet, om det skulle komma fram till denuppfattningen att vissa avsnitt i långtidsutredningen kan frikopplas från denallmänna ekonomiska bedömningen för kommande budgetår, har möjligheter att idessa specifika avsnitt bordlägga ärendet lill hösten, när lidsutrymmet för altfundera över detta är större. HerrÅSLING (c): Jag lar fasta på vad finansministern här sade sist. Om tiden bliralltför knapp, kan det bli nödvändigt alt tillgripa den utvägen att manfrikopplar de delar av utredningen som fordrar en mer tidsödande beredning ochbehandlar dessa delar . Jagär glad att finansminislern fäster stort avseende vid remissinstansernas inställningoch deras svar på långtidsutredningens propåer. Från utskottets sida är viemellertid angelägna att som bakgrund för bedömning avkompletleringspropositionen ha regeringens ställningstagande lill långtidsutredningen.Det är del som vi i utskottet anser all vi skulle behöva mera lid för altöverväga. Överläggningenvar härmed slutad. Om rätttill sjukpenning pågrund avinkomst i form av vårdbidrag § 5 Om rätt tillsjukpenning på grund av inkomst i form av vårdbidrag Herrsocialministern erhöll ordet för att besvara i (s)anmälda fråga, 1975/76:210, och anförde: i har frågat mig om jag vill medverka till allvårdbidraget blir sjukpenninggrundande enligt lagen om allmän försäkring. Vårdbidragettill förälder med handikappat barn i hemmet syftar till alt ge en vissersättning för att en av föräldrarna i regel måste avslå Nr 65 från förvärvsinkomst för alt ta vård om det handikappade barnet. den bidraget utgår till den av föräldrarna som lill huvudsaklig del svarar 12februari 1976 ° barnets omvårdnad, men det finns inget krav på attföräldern avstår Vårdbidraget jämställs i skattehänseende med för- Om rätt till värvsinkomstoch det räknas också som pensionsgrundande inkomst för sjukpenning på ATP.Däremot inräknas inte vårdbidraget i den sjukpenninggrundande grund av inkomst i inkomsten eftersom det utgår oförändrat även när bidragsmottagaren är form avvårdbidrag sjuk. Om vårdbidraget räknades in i den sjukpenninggrundande inkomstenskulle det vid förälderns sjukdom utgå dubbel ersättning i form av delsvårdbidrag, som fortsätter att utgå i vanlig ordning, dels sjukpenning av vårdbidragets belopp. HerrOLSSON i (s): Först villjag lacka socialministern försvaret, vars innehåll ger ettklart besked om att statsrådet inte vill ansluta sig till tanken attvårdnadsbidrag skall vara sjukpenninggrundande. Detär riktigt, som anges i svaret, att vårdnadsbidraget utgår även om moderndrabbas av sjukdom och att hon sålunda under sin sjukdom uppbär samma bidragsom när hon är frisk och kan ta hand om vården av ett sjukt eller handikappatbarn. sak tror jag vi kan vara överens om, nämligen att detta vårdbidrag, plusalt hon i egenskap av hemmafru är placerad som hemma-makeförsäkrad med 8 kr.per dag i sjukpenning, inle täcker de kostnader som uppslår i en situation dåhon måste ha hjälp utifrån för att vårda exempelvis ell barn som är sjukt ellerlider av något handikapp. Jag är rätt övertygad om alt mor, om hon blir sjuk,inte kan klara hemhjälpen med sina . per dag, plus vårdnadsbidraget. Jaghar också litet svårt att förstå varför inte del merarbele som modern får genomatt hon måste ägna sig åt ständig uppsikt över ett sjukt eller handikappat barnskall berättiga henne till högre sjukpenning än om hon vore hemmamaka utandetta extra ansvar. Ensjukpenning baserad på den inkomst modern får i vårdnadsbidrag skulle utgöraett bra tillskott, och jag vet att det här är en fråga som är föremål fördiskussion ute i landet, bl. a. på försäkringskassorna. Jag har ettnäraliggande exempel i min hemkommun, där en ung mor har ett handikappat barnsom aldrig kan lämnas utan tillsyn. Hon erhöll i vårdnadsbidrag . Om detta bidrag hade varil sjukpenninggrundande skulle det ha getthenne en sjukpenning på . per dag brutto, och minus skall på . hadedet gett henne . per dag netto. Meden sjukpenning på . per dag plus vårdnadsbidraget hade den här modern haftväsentligt större möjligheter alt klara upp den ekonomiska situation somuppstod under hennes sjukdom än vad som blev fallet nu när hon har en så lågsjukpenning som . Jagtycker faktiskt att socialministern borde undersöka detta och för- söka medverka lill att vårdbidraget, som ju är enskattepliktig inkomst. också blir betraktat somsjukpenninggrundande inkomst. Jag anser näm- Nr 65 ligen fortfarande att dennuvarande lagbestämmelsen i denna speciella den frågaborde bli föremål för omprövning. Jag vill understryka alt den som uppbär vårdbidrag inte går miste omnågon försäkringsförmån genom att vårdbidraget inle är sjukpenninggrundande ochatt vårdbidraget, lill skillnad från vanliga arbetsinkomster, ju utgår ävenunder sjukdom. Despeciella förhållanden som i här lar upp, berör som jag serdet inte i första hand sjukförsäkringen, utan del är främst ett mera praktisktsocialt problem,som får lösas bl. a. genom kommunens hemhjälpsverksamhet, genombarnavårdare etc. Frågor av denna karaktär knyter också an till delutredningsuppdrag som lämnades till den tillsatta socialpolitiskasamordningsulredningen. Om en lämplig kostinformation HerrOLSSON i (s): Får jag bara med några ord återkomma till det exempel som jag nyssanförde. Denhär modern hade, som jag sade, . i vårdnadsbidrag under år 1975.Utslaget blir del . Om detta belopp nu varitsjukpenninggrundande hade hon fått dessa 29:12 per dag plus . isjukpenning, alltså tillsammans 51:12. I stället fick hon nu . som sammanlagt bara gav henne . Eftersomvi vet att vårdbidraget utgör skattepliktig inkomst är jag fortfarande, trotssocialministerns senaste inlägg, lika oförstående till varför dessa bidraginte också skulle kunna vara sjukpenninggrundande. Jagskall inte driva den här frågan längre , men jag vel all den kommer attaktualiseras i andra sammanhang. Därför har kanske ändå det här lillameningsutbytet haft ett visst värde. Jagber än en gång att få tacka för det svar som socialministern har lämnat påfrågan. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om en lämpligkostinformation Herrsocialministern erhöll ordet för alt besvara () den 5februari anmälda fråga, 1975/76:218, och anförde: har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att samförstånd uppnås mellan olika informatörer ominnehåll i och utformning av en ändamålsenlig koslinformaiion. Bakgrunden tillfrågan är att KF:s konsumentinformation presenterat en broschyr om s.k. basmat som bildmässigt avviker från det informationsmaterial som Om en lämplig koslinformaiion nämnd förhälsoupplysning - - använder i sin koslinformaiion. H-nämndenbedriver i samråd med olika institutioner ochintressegrupper en omfattande information i kostfrågan. a. framställning av informationsmaterial och anordnande av kurser ochkonferenser främst för personal inom sjuk-och hälsovård, socialvård och skolorsamt inom storhushåll utanför den offentliga sektorn. Som hjälpmedel förinformationen används den s. k. kostcirkeln, som omfattar sju livsmedelsgruppersom bör vara representerade i den dagliga kosten. Föratt tillgodose allmänhetens behov av en praktisk informalion i kostfrågan haren särskild arbetsgrupp inom med representanter för bl. a. KFutarbetat , som har utgivits av ochsocialstyrelsen. I denna skrift föreslås en kost som är näringsriklig ochsamtidigt prisbillig. Livsmedlen indelas i två huvudgrupper, baslivsmedel ochlilläggslivsmedel. Samtliga sju livsmedelsgrupper i kostcirkeln ingår i denrekommenderade kosten. Denav KF:s provkök utarbetade s. k. malpy ramiden utgör en lättfattligillustration till innehållet i publikationen Prisvärd mat. Någon principiellskillnad i fråga om innebörden av näringsriklig kost finns sålunda inte mellanH-nämnden och KF. För egen del anser jag del viktigt all den grundläggandeinformationen i hithörande frågor samordnas så långl som möjligt. Enligt vadjag har inhämtat avser att i den fortsatta koslinformationen också talill vara erfarenheterna av KF:s informationsverksamhet i kostfrågor. Jag tackarför svaret. Naturligtvisuppskattar jag att socialministern delar min uppfattning att del är viktigt attden grundläggande informationen i kostfrågor samordnas så långt möjligt.