prot · FZ0929 · 1975-12-31 00:00:00 — Idrottensekonomiska situation och samhällets stöd till idrotten gör det nödvändigt meden samordning av resurserna mellan stal, kommuner, företag och andraintressenter också för all förhindra atl idrotten kommer i beroendeställningtill kommersiella intressen. Tyvärrhar vi inte lyckats få med uiskottsmajoritelen på våra förslag om tillsättandeav en utredning som skulle ha till uppgift alt utarbeta ett program för ökadbreddidroit. Vi har i den reservation som är fogad vid kulturutskottetsbelänkande understrukit angelägenheten av att vi får - en samhällsplanering som bättre tar hänsyn tillidrottens och del rörliga friluftslivets behov, - en ökad satsning på idrottsrörelsen, - en utbyggnad av idrotts- och motionsanläggningar, - åtgärder för att stimulera motionsverksamhet blandbarn och ungdom. Meddet anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifall lill den reservation somär fogad vid betänkandet. Hen (): I motionen 85 talas det om att människans levnadsvillkor har ändrats,och har också berört detta i sitt anförande. Vår kropp är skapadför elt fysiskt aktivt liv, för en hård kamp för au skaffa föda, för att klaralånga förfiyttningar och för alt skydda mot omgivningen. De aktiva villkorenförsvinner alltmer i samhällsbilden. Allt fler får stillasittande arbete, viåker bil och tåg och vi blir allt bekvämare och siiier bort den ökade fritiden.En känd fysiolog har träffande formulerat vetenskapens syn på de påfrestningarsom vårl nya levnadsmönster för med sig: Man måste ha en bra kondition för allklara stillasittandet. Delär i den situationen som idrotten och andra fysiska aktiviteter harfått sin slora betydelse. För stora grupper människor har idrotten på olikanivåer blivii etl medel all ge rekreation och avkoppling, gemenskap med andramänniskor och förbättring av allmänkondiiion och välbefinnande. För samhälletär idrotten och motionsutövandet etl medel att skapa friskare och bättrefungerande människor. De ökade sjukvårdskostnaderna och andra sociala utgiftersom följer med en försämrad folkhälsa visar att del behövs en satsning frånsamhällets sida på förebyggande åtgärder, på friskvård. Den försämradefolkhälsan kostar samhället en massa pengar i form av läkararvoden,sjukhusplaiser, mediciner, försäkringskassemedel, produktionsbortfall ochmyckel annat. Den här medvetenheten omde förebyggande åtgärdernas betydelse, 3Riksdagens protokoll 1975/76:29 Nr 29 friskvårdens betydelse, har lagit sig skiftande uttryck. den ' '°''''' former till idrotten. Stödet utgår lill anläggningar och även 26november 1975 °" '' direkt stöd till idrottsrörelsen. Det senare stödetges till idrottens -------------- egnaorganisationer alt fördelas av dessa. Okat stöd åt Landstingenhar som huvudmän för sjukvården också lagit upp frisk- idrotten vårdpå sina program och ger stöd till idrott och olika motionsaktiviteter samt även lillanläggningar. Många landsting har också upprättat ambitiösa friskvårdsplanermed etl brett åtgärdsprogram. Även på den kommunala nivån satsas påidrottsanläggningar av olika slag, och man ger i olika former etl direkt ochindirekt stöd åt idrotten. Det utgår i form av stöd lill föreningar och lillolika aktiviteter som anordnas i idrottsföreningarnas och andraorganisationers regi. Den sociala aspekten med fritidssysselsättningar förungdomarna spelar-också en betydelsefull roll i sammanhanget och är av storbetydelse för kommunerna. Påalla nivåer inom samhället sker alltså en satsning på idrotten ochmotionsutövandet. Men vad som saknas i sammanhanget - och det har påpekats imotionen - är en samordning av resurserna, en genomgripande plan för hursamhällets satsning på de olika nivåerna skall ske. En samordning behövs ocksådå man så alt säga går idrotten in på livet och tittar på idrottens olikaverksamhetsformer. Vi har skolidrouen, som riktar sig till de ungdomar som gåri skolorna, en idrott som har en mer eller mindre obligatorisk karaktär. Härgäller det atl i större utsträckning än tidigare stimulera ungdomarna så attde känner motivering för skolidrouen och för de program som skolorna har för auaktivera ungdomarna på det fysiska området. Vihar vidare breddidrotien i stort. Det är den idrott som bedrivs inom olikaidrottsföreningar med sikie på den slora massan och kanske framför allt inomKorporationsidroltsförbundet. Vihar ytterligare den del av idrotten som går under beteckningen elilidrotl. Härär syftet atl nå goda resultat i konkurrens med andra tävlande. Vihar olika problem inom idrotten, i. ex. hur en ambitiös idrotisgrabb ochidrottsfiicka skall kunna kombinera sitt idrottsutövande på relalivi hög nivåmed ulbildning och planering inför framliden. På delia problem har man i dagfunnit vissa dellösningar. Men här fungerar inte samordningen och delförekommer stora orättvisor mellan olika regioner. Satsningarna är olika stora,och antalet utbildningsplatser som erbjuds i detta sammanhang är mycketbegränsat. Det är närmast påsamordningssidan som den utredning som reservanterna förordat skulle vara avstörsta betydelse. Det gäller alltså en samordning av den satsning som skerfrån samhällets sida på olika nivåer - stat, landsting och kommuner. Det gällerockså en samordning av idrottens egna aktiviteter på olika plan. Herr lalman!Jag yrkar bifall till reservationen. Hen SCHÖTT (m): Till kuliurulskolteis belänkande nr 11 med anledning av motion om ökatstöd åt idrotten ber jag atl få göra några kommentarer. Låtmig då först med glädje konstatera att förståelsen för idrotten och dess problembland riksdagsledamöterna nu är långt större . Förändringen är storsedan början av 1960-talet, då vi i - herr talmannen minns det väl -ännu fick kämpa hån för atl få bort nöjesskatten på idrollstävlingar och dåmånga ledamöter fortfarande betraktade idrotten som ett överklassnöje. Situationeni dag är en helt annan. Idrottsrörelsen är allmänt erkänd och den harnått en allt större omfattning. Den erhåller också högst avsevärtekonomiskt stöd från både stat och kommun. Som exempel på det statliga stödetslillväxl skall här endast nämnas au del s. k. organisationsstödei de senastetio åren ökat från 15,7 till 75,9 milj. kr. En god skjuls uppåt fick destatliga idrottsanslagen genom riksdagsbeslut som en följd avutredningen ål alla, SOU 1969:29. Anledningenlill det ökade ekonomiska stödet är att allt fler kommit till insikt omidrottens stora betydelse, såväl för den enskilde individen som för samhället idess helhet. Många förmenar också alt satsningen på idrotten ärnationalekonomiskt väl motiverad med hänsyn främst till idrottenshälsofrämjande betydelse. Kulturutskottetunderstryker med rätta i sitt betänkande breddidrottens värde när det gälleratt förbättra människors fysiska och psykiska hälsa samt ge dem möjlighetertill sociala kontakter och rikare fritid. Utskottetnämner också vissa riksomfattande aktioner för motion. För min del faller delsig naturligt alt här komplettera exemplen med SLS - Svenskalivräddningssällskapet-Simfrämjandet - årliga simborgar-kampanjer med derashundratusentals deltagare och med atl erinra om atl simningen för mångamänniskor är en idealisk motionsaktivitet. Genom regelbunden moiionssimningskaffar man sig förutom en förbättrad kondition en god simförmåga, som ulgören ständig glädjekälla och en värdefull tillgång vid eventuelltdrunkningsiillbud. Jag kan inte underlåta alt i detta sammanhang påminna om att alltjämtsannolikt uppemot hälften av vår befolkning inte kan simma. Uppgiften ärsäkerligen för många förvånande, men tyvärr torde den vara riklig. Som stöd förden har jag vår första och hittills enda riksomfattande undersökning av svenskafolkets simkunnighei. Den fick vi på förslag av Simfrämjandet vid 1945 årsfolkräkning, då det gällde au besvara frågan: Kan ni simma ? Frågan avsåg endast personer . uppgav sig då kunna simma den uppgivnadistansen. Situationen har väl något förbättrats men den är alltjämt heltotillfredsställande. Jag utgår därför nu ifrån att, om den av motionärernabegärda utredningen kommer lill stånd, man i denna kommer att ägna frågorna omsimundervisning och simidroil som motion speciell uppmärksamhet. Personligenbeklagar Jag alt ulskoltel ej kunnat enas om all lillsiyrka förslaget om enutredning om ökat stöd till breddidrotten. Ökat stöd åt idrotten Nr 29 på intei säu något misstroende mot och Korpo- Onsdaeen den raiionsidroiisförbundei.Båda utför ett utomordentligt värdefullt arbete. tillfredsställelse noteras också att idrotisriksdagen kom- --------------- mer attbesluta om Korpens inlemmande i . Ökat stöd åt Bådaorganisationerna borde, såvitt jag förslår, med glädje hälsa för- idrotten slagetom ett riksdagsbeslut om en parlamentarisk utredning om ökat stöd ål breddidrotien.Idrottsrörelsen föreslås jämte utbildningsväsende och kommuner all vara medi denna utredning, vars resultat givelvis kommer atl bli elt ökatsamhälleligt stöd åt idrotten. Med min starka övertygelse omidrottens utomordentliga värde för vår nation ur såväl social som medicinsk ochnationalekonomisk synpunkt ber jag att få yrka bifall till reservationen. i (s): Del finns myckel gott atl säga om idrottsrörelsen. Idrott och motionhar stor betydelse för både den enskilde och samhället. Idrottsverksamhetenbärs i vårt land upp av ett starkt intresse hos en bred allmänhet. Tyvärr kanman väl konstatera att det intresset i många fall endast tar sig uttryck i bildar hejarklack på läktare eller följer elitidrottens spännande tävlingarframför TV-apparaten. Men många prövar också själva olika former avidrotlsutövning. Delär verkligen angelägel all stimulera dessa motionärer lill att fortsätta ochall stimulera andra lill atl komma med i motionsaktiviteter av olika slag. Mycketgott finns också all säga om de idogt arbetande idroitsledarna i föreningar ochklubbar. De är verkligen värda uppskattning. Särskilt tänker jag då på denbetydelsefulla insats som många gör för våra ungdomar. Dessa ledare, liksomungdomsledare i annan föreningsverksamhet, utför ett arbete av utomordentligtston värde. Jagär alldeles övertygad om all vi alla här är helt överens. Del är inie hellerskilda meningar om behovet av stöd från samhällets sida till idrotten somföranleder denna debatt. När det gällt atl anslå medel till idrottsrörelsen harvi i under fiera år nått en fullständig enighet. Samhällethar ökat anslagen lill idrotten i mycket snabb takt.Ökningen av organisationsstödei har redan nämnt. Till del kanläggas au anläggningssiödet under 1970-lalet ökat från 16,5 till 24,6 milj. kr.Det tidigare fritidsgruppsstödet, som utgår i form av lokaltaktivitetsstöd, har ökat från 11,9 till 24,7 milj. kr.,således en fördubbling. Menden avgjort största insatsen svarar kommunerna för. Enligt en uppgift somangetts i remissvaren till utskottet har kommunernas satsning påidroltsverksamhet under 1970-lalel ökat från ca 400 milj. kr. lill I 200 milj.kr. Del innebär en tredubbling. Riksdagenlog ställning i frågan om inriktningen av samhällets stöd tillidrotten. Del skedde med utgångspunkt i förslag som redovisats i utredningenIdrott år alla. Beslutet innebar atl riksidrotlsför- bund anfönroddes att utövamyndighetsfunktion vad del gäller orga-nisaiionsstöd till idrotten. Närvi i kulturutskottet genom motion av m. fi. ställdes införuppgiften all pröva frågan om en ny idrottsuiredning, var del därför naturligtall i första hand inhämta yttrande från Riksidrottsförbundet ochKorporalionsidroiisförbundei. Eftersom motionen genom siu program för ökadbreddidroit berörde etl flertal samhällsområden, vidgade vi kretsen avremissinstanser lill att omfatta ,, , och . Remissvarenär vad gäller kraven på en ny parlamentarisk utredning klart avvisande. Statensungdomsråd finner ingen anledning att tillsätta en parlamentariskidrottsuiredning, "Denna uppgift borde med förtroende kunna anförtros densamlade idrottsrörelsen alt utredas i den ordning den finner meständamålsenligt", säger ungdomsrådet. Kommunförbundetsmajoritet avstyrker motionärernas förslag. Svenska korporalionsidrottsförbundetifrågasätter behovet av en särskild utredning och framhåller att samhälletsbeslutsfattare på olika nivåer bör ha förtroende för idrottsrörelsen all självarbeta fram sådana program. Riksidrottsförbundeiär också klart avvisande lill tanken på en ny idrottsuiredning. Förbundetredovisar atl etl kontinuerligt ulrednings-och utvecklingsarbete utförs inomriksidrotlsslyrelsen och dess kansli. Som exempel nämns den pågåendeutredningen om idrottens kommersialisering. Enligt vad jag har inhämtat kommerden utredningen alt kunna redovisas . , som är elt samarbeisorgan mellan socialstyrelsen.Kommunförbundet och idrottsrörelsen, gör i samverkan med landstingen uppprogram för friskvårdssatsningar över hela landet. Detföreslående samgåendet mellan Korporalionsidrottsförbundet ochRiksidrottsförbundei bör kunna ge ökad kraft ål satsningarna för bredd-idrott. Ävennär det gäller frågan om kombination av eliiidrou och studier pågår en bredförsöksverksamhet. Den sker i samverkan mellan ochskolöverstyrelsen. Detär mol denna bakgrund som Riksidroilsförbundei enhälligt avstyrker motionensförslag om en ny parlamentarisk utredning. Närdel gäller övriga remissorgan kan nämnas att tre universitet utifrån speciellaaspekter tillstyrker en utredning, medan ett universitet avstyrker.Skolöverstyrelsen, och tar inte ställning ifråga om tillsättande av en idrottsuiredning. HerrNorrby beklagade här tidigare att han och övriga reservanter inte fållmajoriteten i utskollel med på förslaget om en utredning. Till del är bara altsäga alt avgörande för vårt ställningstagande har varit alt motionärerna intefåll med någon av de tunga remissinstanserna på förslaget. Reservanterna harbara tre universitet att hålla i handen när de Nr 29 i denna fråga nu föreslår en stor parlamentarisk utredning. den " märkliga har inträffat atl de borgerliga ledamöterna i kul- turutskoilei, med undantag för i Agnas, går emot en klar Trots det som idrottsrörelsen framhåller föreslås i reser- Okat stöd åt vationenatl skall tvinga på Riksidrottsförbundei och Korpen Idrotten enutredning om idrotten. Det är mycket förvånande. I flera sammanhang, här iriksdagen och i samhällsdebatten för övrigt, har värdet av folkrörelsernabetonats. När vi från socialdemokratiskt håll har argumenterat för vidgadeuppgifter för folkrörelserna har vi mött en borgerlig kritik som har menat altvi velat styra folkrörelserna och begränsa deras frihet. Den kritiken har varithelt oberättigad. Det förslag som reservanterna nu inbjuder att antaär däremot ett utmanande exempel på bristande förtroende för en av de störstafolkrörelserna. Det bör enligt utskoiismajoriieiens mening vara den samladeidrottsrörelsens uppgift alt med samhällets stöd söka nå nya grupper för regelbundenmotion och atl ytterligare stärka breddidrotien. Vår ståndpunkt grundar sigsåledes på ett förtroende för den samlade idrottsrörelsen. Jagvill på det bestämdaste avvisa reservanternas förslag om alt påtvingaidrottsrörelsen en utredning som den själv uppenbarligen inte vill ha, och Jagyrkar bifall lill utskottets förslag, som innebär avslag på motionen 1975:85. Avslutningsvis vill jag fråga om hanvill begränsa idrottsrörelsens myndighetsfunktion inom idroitsområdet ellervad syftet är med reservanternas agerande. Hen () kongenmäle: i använde så starka ord när han försöktemotivera ulskottsmajoritetens ståndpunkt i denna fråga. Jag skall inte användasådana ord. Låt mig bara svara på en fråga som ställde. Delhar inte på något sätt föresvävat mig i varje fall och jag tror inte hellernågon av dem som skrivit under reservationen att man kunde ifrågasätta Riksidrottsförbundetsmöjligheter att självt klara de uppgifter som samhället har ålagt förbundet. Vilkaandra saker stöder vi oss då på? Man kan ta del av utvecklingen pådelta område. framgick det av en tidningsnotis atl iMalmö bygger en fritidsanläggning för sina anställda för 24 milj. kr. Kockumsär inte det enda förelag som gör så. Eftersom företagen har miljöfonder att taav, kanske vi i allt större utsträckning får vara med om en utveckling i dennariktning. Det är i och för sig bra, men det bör ändå in i det som vi pekar på,nämligen planeringen för de resurser som slår lill buds. Tyvärr måste man dåkonstatera -RF i all ära - all idrottsrörelsen i sin helhet inte harnågon möjlighet att ingripa i statsmakternas och kommunernas planering. RF ärbara en remissinstans. Jagvill ställa frågan, och jag vet att den blir mer belyst under den diskussionsom följer: Hur skall idrottsrörelsen påverka landstingens idrollsanslag? Vivet atl distriklsorganisaiionerna inom idrottsrörelsen - det påpekade jagi mitt förra anförande - har för små resurser. Där finns en flaskhals när detgäller våra möjligheter alt föra ut detta budskap och få med människorna på eltökat motionsutbud. Dettahar konstaterats även av RF, som har tillskrivit ochpåpekat dessa problem. Där kan RF, som sagt, inte gå in mer aktivt. Huruvidalandsting och kommuner har möjlighet atl uppfylla dessa krav beror helt påderas ekonomiska ställning. HerrÅngström behandlade frågan om friskvård på etl myckel för-tjänstfullt sätt, närhan sade att vi måste få en samordning av de totala resurser som står lillförfogande. Vi måste se efter på vilka områden dessa resurser verkligen görbästa nyttan. Det tycker jag är en styrka i vårt krav på utredning. Underdetta anförande övertog herr andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. () kongenmäle: Jag vill försl protestera mol i påslående attreservanternas begäran om en utredning föran åstadkomma samordning skulle varaetl bevis på bristande förtroende för idrotten. Så är det inte alls. Dennaplanering griper emellertid in på områden, som i många fall ligger utanföridrottens egna men som har betydelse i sammanhanget. Därför behövs en sådan härutredning såsom hjälp även för idrotten. har också konstaterat atl det är en rik flora av utbud av idrotts-och motionsaktiviteter och atl utbuden sker i hård konkurrens med alla andralockande utbud i samhället. Denna utveckling är på både gott och ont. Pågott, därför atl den stimulerar lill ökad fysisk aktivitet och, som vi hoppas,ger information och upplysningar som skall kunna förbättra kostvanoroch andra vanor. Det kan konstaleras all de olika former av fysisk aktivitetsom idrotts- och friluftsrörelsen erbjuder också är en betydelsefull socialfaktor. Påont, därför atl utbuden inte är samordnade vare sig i lid, till lokal ellerlill målgruppsinrikining och därigenom inte får avsedd verkan.Ibland förefaller de t. o. m. vara avtrubbande. I alltför hög grad flyttarutbuden idrotts- och moiionsuiövandei från ett område lill ett annat i ställetför atl mer målmedvetet försöka nä nya målgrupper och nya individer. ex. kampanjkaraklär kräver alltför onyanserade insatser av verksamma ledaresom redan är hårt engagerade på andra områden. Det inverkar negativt på derasvanliga verksamhet. Föralt komma till rätta med de negativa faktorer som jag här har påvisat måsteidrottsrörelsen i betydligt större utsträckning än som nu Nr 29 är fallet samråda och samordna utbuden. Här bör samhället träda in med den '''"övergripande planerande verksamheten så aii nya individer och mål- Supperverkligen nås, så alt de resurser som står till buds används på --------------- etteffektivt och ändamålsenligt sätt, så atl främst opinionsbildare, be- Okat stöd åt slutsfattare,ledare och massmedia inte blir uttröttade eller villrådiga och idrotten såall den enskilde mollagaren får ett väl anpassat utbud sig förelagt. HenSCHÖTT (m) kon genmäle: Jag blev något förvånad, när i påstod att visom har yttrat oss hyser misstroende mot Riksidrottsförbundei. Jag tillät migi mitt anförande understryka atl vad jag där androg på intet sätt innebar någotmisstroende mol Riksidrottsförbundei och Korporalionsidroiisförbundei. Jagbetonade all båda organisationerna utför ett utomordentligt värdefullt arbete.Men dessa organisationer har många och stora uppgifter och deras resurser ärmyckel begränsade. Jag tycker då att det är beklagligt atl de lackar nej tillförslaget om en statlig parlamentarisk utredning, som - vilket jag också nämnde- ulan tvivel skulle komma atl resultera i ökade resurser åt idrotten. Jagtillät mig även beröra elt alldeles speciellt område, nämligen sim-kunnighelenoch simidrotlen som motion. Tyvärr är delta område starkt försummat avsamhället, och Jag tror att man där kan nå elt gott resultat endast genom enparlamentarisk utredning. inierpellalionsdeball 1972 hemställde jag till dåvarande idrottsministern,statsrådet , all ta initiativ till en sådan utredning, men den harinte kommit lill stånd. Del är därför fullt förklarligt alt jag nu nappar påchansen all få en utredning om breddidrotten, där på elt mycket naturligt sättde utomordentligi vikliga frågorna om simkunnighei och simidrotlen som motionkunde komma in. Jag yrkar änen gång bifall till reservationen. HerrANDERSSON i (s) kon genmäle: tyckte att jag använde så starka ord. Jag tror inte alt Jaggjorde del. 1 varje fall använde jag inga överord. Deargument som jag framförde var i stort sett ett referat av de argument somremissinstanserna har givit oss i utskottet i mening atl vi skulle ta intryckav dem. Utskotlsmajorileten har också lagit intryck av remissinstansernasargument. Det har däremot inte reservanierna gjon. HerrNorrby tillbakavisar påslåendet alt reservanternas förslag skulle innebära enbegränsning av idrottsrörelsens funktioner. Men ni hyser otvivelaktigt intetilltro lill idrottsrörelsens egen bedömning av situationen. Idrottsrörelsenvill inte ha en utredning, men ni alla tre talare från den borgerliga sidanmenar att utredningen ändå borde ske. HerrÅngström säger all det inte är fråga om bristande förtroende för idrottsrörelsen. Men den behöver en utredning som hjälp, anser herr 40 . Menjust nu sitter idrottsrörelsens företrädare och håller tummarna för attriksdagen inte skall bifalla reservationen, därför att man uppfattar en nyutredning som icke önskvärd i det här lägel. Viborde väl kunna hysa den tilltron lill en av de största folkrörelserna ilandet, när den nu talar om hur den ser på saken, alt vi inte går in och säger:Det här begriper ni inte! Del är egentligen vad menar att vi börsäga. Han påslår också all han inte hyser någon misstro, men i nästa andetagsäger han att RF och Korpen borde hälsa en sådan här utredning med tillfredsställelse.Ja, del lycker , men både Korpen och Riksidrottsförbundei har sagt:Vi hälsar den inte med tillfredsställelse, utan vi avvisar uiredningskravet! Varförskall vi här i påtvinga den samlade idrottsrörelsen en utredning ochbegära atl idrotten skall delta i den, när idrottens egna företrädare har sagtifrån myckel tydligt all de inte vill ha någon utredning? () kongenmäle: i lämnade en redovisning för hurremissinstanserna hade ställt sig, och han nämnde mycket riktigt att det blanddem fanns flera universitet som biträtt vårt krav på utredning. Jag kan förslåden inställningen från universitetens sida, eftersom jag vet allsiudeniidroilen - kanske mest på grund av obligalo-rieutredningen - synes gå enoviss framlid till mötes. Motionsidrotten på våra högskoleorter blir kanske mereller mindre salt på undanlag. Av den anledningen tror jag atl vi har altbeakta vad universiteten och de övriga remissinstanser som har biträtt vårtkrav på utredning har sagl. Vi måste komma ihåg alt det var flerremissinstanser än dessa universitet som tillstyrkte utredning. Jagvill ånyo tillbakavisa vad sagl om au vi inte har tilltro tillRiksidrottsförbundet, och jag måste ställa en motfråga om ut-skottsmajoriielensförtroende för Riksidrottsförbundei. Utskollel skriver nämligen följande: "Utskottethar kunnat konstatera all Riksidrottsförbundei och framför allt vissa utanförförbundet slående idrottsorganisationer gör slora ansträngningar all stimuleramänniskoratt delta i olika motionsaktiviteter." Närbetänkandet skrevs, uppfattade jag detta som ett uttryck för bris-lände tilltrotill Riksidrottsförbundei och i all synnerhet lill specialidrotts-förbunden,som Ju verkligen står för del breda idroltsarbelet.