prot · FY0945 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi har skyldigheten att sökaanpassa oss efter denna utveckling så långt det nu är möjligl och skydda ossmol den så långt del går. Men vill vi ha varor frän de andra länderna och villvi säfia till de andra länderna, fär vi rätta oss efter de priser och dekostnader som man har i de andra länderna och söka skydda oss så långt det ärmöjligt inom vårt eget lands gränser och framför allt se till att vi skyddarmedborgarna mol de svårigheter som kan uppstå i spåren av en sådanprisutveckling. Delär en politik som vi har fört och som vi kommer all föra. Men ställs vi införså betydande kostnadsslegringar som inträffade , är del givelvisriktigt att vi söker noggrant beräkna dem och resonerar om hur de eventuellanya kostnaderna skall läckas den gängen vi pä elt bättre sätt, med fakta somunderlag, kan fä dem redovisade. Hen (): Om industriministern behöver citera artikel i tidningenArbetet för att få stöd för talet att regeringen har visat öppenhet i debattenomkring 80, är han väldigt trängd. Jag tror all även industriministernmåste erkänna att den artikeln inte alls är skriven för att berömma regeringenför stor öppenhet. Den är skriven exakt för del som står i rubriken, nämligen:"Räta ut frågetecknen kring 80". Näringsutskotletvar enhälligt i fråga om 80, konstaterade industriministern. Det ärväl ändå inte riktigt rätt. Vi moderater framförde i en reservation densynpunkten alt man, för att begränsa riskerna när man skulle förverkliga enaffärsidé som man i och för sig kunde bedöma såsom möjlig alt genomföra, skullesöka samarbete med andra förelag. Jag tror att det kommer alt visa sig - delkanske redan har visat sig - att del hade varit ganska klokt all föfia denlinjen. Det var synd att regeringen då var så häri bunden av en princip som mannu synes ha släppt. Industriministernsäger också, som bevis för hur villig han är att samarbeta med enskildaföretag i ett sådant sammanhang som vi här talar om, nämligen 80, har bildal ett stälbranschråd. Men del förhållandet alt manbildar ett organ för att konferera, utbyta information eller hälla anförandenmåsle rimligtvis vara en helt annan sak. Jag lycker därför alt del var ettnågot förvånande argument. Sedanåtervände industriministern till all skulle ha sagl nere iOxelösund all man, om man skall ha ett samarbete, skall ha det med avnämarna avde produkter man tillverkar. Det är inget fel i den principen, men jag uppreparatt vad regeringen gjorde var att i princip förkasta ett samarbete.Det är hur klart som helst. Vaddet sedan gäller mifiöfrägorna vill jag understryka ytteriigare en gäng att jaginle log upp dem för alt få en slor debatt om de frågorna, ulan jag log upp demendasl för att peka pä all det här finns problem för NJA. Även om NJA harfyrdubblat antalet akademiker bland sina anställda möter del allvarliga problemi samband med utbyggnaden av 80. Del ur min synvinkel litetförvånande att man skulle ha så myckel administrativa resurser att man skullekunna sälta in dem pä en ytteriigare utvidgning av granskningen. Genomatt industriministern velat bredda debaiten - vilket jag är tacksam för ~måste också jag lägga fram några synpunkter när del gäller mifiöfrägorna. Jagupprepar: Vad som är absolut oslridigt är det som sägs redan inledningsvis inaturvärdsverkets utlåtande, nämligen all bedömeransökningarna och mifiövårdsambitionerna när del gäller 80 hellannoriunda än indusiriministern - mycket lättsinnigt - gjorde i sin propositionföregående år. För att motbevisa denna min tes lar indusiriministern ett citatfrån s. 5 i utlåtandet. Jag tror alt det var detta uttalande industriministernåsyftade: "Förberäkning av stoflulsläppen har bolaget utnytfiat naturvårdsverketsemissionsrikllinjer. Dessa är emellertid framtagna för normalfallet. Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen i fråga om ett valsverk iLuleå För ett verk av Stålverk80:s storlek kan betydligt lägre utsläpp räknat per lon stål uppnås." Detavgörande är att stoflulsläppel är bara en bit i del hela. Det finns vidareutsläpp i , muddring av enorma sandmassor på konlinen-lalsockeln,bullerstörningar i samband med dessa muddringsarbelen -man har tänkt sig allmuddra dygnet runt till glädje för sommargäster och andra - utsläpp avsvaveldioxid och en mängd andra saker. Litetlängre ned pä samma sida i yttrande anförs när det gällerbuller; "uppfattning är därför bolagets beräkningar av bullernivåernaför 80 orealistiska och alltför optimistiska. Naturvårdsverketförutsätter att bolaget pä samma sätt som i fråga om luftföroreningsulsläppvidtar omfattande åtgärder för att innehålla för nuvarande verksamhet givnavillkor." Detär ett hell annat språk, och del passar bättre in i den bild som jag försöki geav del här utlåtandet. Industriministerntalade vackert och riktigt om hur betydelsefull miljövården är och all manmåste slå vakt om den. Del är bra all det sägs pä detta stadium, för nu harnämligen regeringen i sin hand all göra en prövning och ange riktlinjer päolika sätt lill koncessionsnämnden. Del är bra att industriministern här harklart sagt ifrån att del inte skall las några speciella hänsyn därför att delhär är något särskilt projekt utan att mifiövärden är viktig för de enskildamänniskor som kan komma alt träffas av utsläpp om åtgärder inle vidtas. Lätoss se vad säger på s. 8 i utlåtandet, dvs. "Deerfarenheter som finns visar all, med de stora utsläpp som inte kan undvikasoch närheten till stora bostadsområden vid en lokalisering lill Börstskär, debefarade ölägenheterna med största sannolikhet innebär att ett stort antalmänniskor fär sina levnadsförhållanden väsentligt försämrade." Molden bakgrunden är del bra alt indusiriministern har sagt att man i dettaavseende verkligen skall fullföfia de intentioner som industriministern närhan skrev propositionen trodde var tillgodosedda. Vadslutligen gäller kostnadsberäkningarna sade jag i mitt föregående inlägg för mindre än elt år sedan förutsåg en kostnad pä 4,6 mifiarder och att jaginte skulle bli förvånad om del snarare skulle komma alt kosta 7 mifiarder. Jagär medveten om att mitt uttalande kan tolkas på olika säll. Om jag säger attkostnaden snarare blir 7 mifiarder än 4,6 mifiarder, kan del formellt innebära allkostnaden kommer alt ligga närmare 7 mifiarder. Men logiskt sett är det välocksä riktigt all det uttalandet kan innebära att kostnaden verkligen blir 7mifiarder. Vill industriministern ha ett sådant ställningstagande från mig villjag säga att jag kan tro alt det kommer all kosta 7 mifiarder. Jag säger inleatt det kommer att kosta 7 mifiarder, eftersom jag inle har underlag för ensådan bedömning. Men med den takt i kosinadsslegringarna som redan föreligger kan maninte utesluta att kostnaden kommeratt hamna där. Det får vi dock se. - Det ärkanske för tidigt för industriministern att ironisera över att jag inteuteslutit den möjligheten att det skulle kunna bli så dyrt. Artikelni om kostnadsstegringar för är inte löjlig. Del ären intressant artikel om all en anläggning, som när den byggdes kostade 400milj. kr., skulle kosta 800 mifi. om den hade uppförts senare.Jag har inte sagt att artikeln är löjlig, men jag menar att industriministernsargument som stöd för det förhållandel alt man redan nu måste ändra sinbedömning av hur dyrt 80 kommer att bli är löjligt. Den kalkyl somgjordes för mindre än ell år sedan, när man var medveten om inflationstrycketbåde i och i andra länder, utfördes i löpande priser. Man hade alltsåredan tagit hänsyn lill inflationen. Denna kalkyl slutade på 4,6 mifiarder. ,mindre än ell är senare, säger man all del kanske kommer all bli 20 96 dyrare.Det är något helt annat. Mankan inte skylla denna ändrade bedömning pä den inflation som inträffat under1974, ly en slor del av 1974 hade fakiiski redan förflutit närindusiriministern här i förklarade alt 80 i löpande priserskulle kosta 4,6 mifiarder. Han kan alltså inle hänvisa till hela den inflationsom inträffat . Jag upprepar också alt man egentligen inte alls kanhänvisa lill inflationen, eftersom kalkylen är gjord i löpande priser. Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen om ett valsverk iLuleå Underdelta anförande övertog herr talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Bara ytterligare några kommentarer. Jag har sannerligen inte, som herrBurenslam tror, haft något behov av beröm för regeringens vidkommandenär jag har pekat på redaktör artikel i . Jag sade ianslutning till rubriken för artikeln - "Räta ut frågetecknen kringStålverk 80" - all del finns anledning alt ställa en rad frågor och attFrans lycker att de bör kunna besvaras. Han säger i artikeln: "Delgår att rada upp fråga efter fråga. Jag är övertygad om all de flesta kan besvarasnär de väl ställs." Men jag citerade ocksä ordagrant vad han samtidigtsade, nämligen: "Förberedelserna för stålverket har av allt alldöma handlagts med slor skicklighet. Del har dessutom skett under osedvanligöppenhet." Jagville anföra alt del förelåg en annan uppfattning än den som redovisade, och jag hävdar alt della projekt omgivits med myckel storöppenhet. Så är fallet med de statliga projekten, och det har samband med denrutin som vi har. Projekten skall förberedas, utredas, offentliggöras ochdiskuteras av vederbörliga instanser. Del betyder att kostnadsberäkningarnaför 80 gjordes med Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen ifråga om ett valsverk iLuleå den slutgiltigafinslipningen inom NJA:s ledning och Statsföretag för att sedanpresenteras för regeringen och lämnas över till i börian av . Mankunde alltså dä inle la hänsyn till mer än vad man bedömde som en normal elleri någon mån inflationspäverkad prisutveckling. Men alt den för vissa artiklarskulle gå så långt som kanske upp lill fanns ingen möjlighet alt förutse.Därför, menar jag, är det ganska rimligt, när man nu eventuellt skall göra etlförsök till en ny kostnadsbedömning, att man gör del på underlag - om det går -av den upphandling som kommer att ske . De siffrorsom jag har anmält här är - det har jag sagl två gånger tidigare - ytterstpreliminära och kan inte ligga som underlag för en mera slutgiltig bedömning avvad den kostnad kan bli som 80 betingar. Jagsade att näringsutskotlet var enhälligt i sill betänkande om själva principen ombyggandet av 80, men jag är medveten om alt del förekom en rad avreservationer, bl. a. de som själv har åberopat. Kringsjälva affärsidén var utskollet emellertid enigt - på samma sätt somOxelösundschefen uttalade all han tidigt stödde affärsidén och var anhängare avden. Han har kommii lillbaka och anmält att hans eget förelag kommer all byggamotsvarande anläggning - inle en storieksmässigt men till produktion ochuppläggning ganska likariad anläggning. Det har jag velat åberopa såsom enylleriigare bekräftelse på all det material som presenterades som underiag förbeslulel om 80 var så fullständigt som del över huvud taget varmöjligt att åstadkomma. Detvar i della sammanhang jag erinrade om den princip om samarbete som chefen förOxelösunds redovisade. Han ville inle ha etl samarbete med staten ifråga om utbyggnaden av stålverket, men han ville samverka med avnämarna av deprodukter man kommer att framställa i siälämnesverket. Jag sade all del är ganskarimligt att en chef för ett statligt verk kan vara bärare av samma princip. Jagvägar garantera att direktör i NJA inle står främmande för sädanasamarbets-lankar; då skulle han ju över huvud taget inte ha kunnat gå in i endiskussion med . Och han är lika intresserad av en samverkan med svenskaförelag, vilket diskussionen med SKF visar; andra diskussioner skall jag härinte redovisa. Jaglycker all mitt uttalande om den administrativa uppläggningen bör ha gjortklart för att vi måste anpassa administrationen medhänsyn till de arbetsuppgifter som föreligger. Och redovisningen av det antalhögskoleutbildade som har rekryterats lill NJA är ju en bekräftelse pä delta.Del är ju också utomordentligt tillfredsställande alt del är en myckel lågpersonalomsättning inom NJA. Den har utvecklat sig myckel gynnsamt både då delgäller de kollektivanställda och då del gäller fiänsiemännen. Jagskall inte uppehålla mig ytterligare vid mifiöproblemen. Jag har bara velatsäga all den diskussion, som har förts om de problemen i anslutning lillnaturvårdsverkets skrivelse ju framför allt har gäll ut ifrån den inledande skrivningeni brev och i myckel har lappat bort innehållet i skrivningen.Det jag speciellt ville poängtera var att samtliga emissionsmängder som NJA harangivit faller inom gränsen för gällande tillåtna värden. Jag respekterargivelvis vad säger. Men angivna tillåtna emissionsvärdenhar varit relaterade till varie lon producerat stål. Med en produktion av 4mifioner lon kommer man upp i sådana totala mängder utsläpp att tidigarevärden måste omprövas. Del är en skrivning som jag har hämtat från NJA,där manär helt införstådd med detta. Mansäger frän NJA-ledningens sida; "Den expertis som finns måste rimligenfinnas hos naturvärdande organ, medan NJA fär presentera de tekniskt ekonomisktmöjliga lösningarna." Det är i det uttalandet frän NJA som jag ser desjälvklara angelägna samarbelsmöjligheierna mellan och ien diskussion om hur de krav som vi ställer på mifiövård skall kunna förenasmed ekonomiska villkor och förutsättningar för en verksamhet av den här arten.Den diskussionen bör kunna föras sä all vi sä småningom fär en redovisning avhur långt man kan komma i tillgodoseende av dessa intressen och hur långt dettakan motsvara anspråken med de - trots allt - motsatta utgångspunkterna som idelta fall gäller sysselsättning och inkomster. Men någonstans måste man kunnaenas, och den första förutsättningen är all man är öppen för en diskussion omdessa ting. Omplanerna på samarbete mellan NJA och Kruppkoncernen 1.fråga om ett valsverk ILuleå Överläggningenvar härmed slutad. §7 Föredrogs och hänvisades Nr 62 till skatteutskottet §8 Föredrogs och hänvisades Nr 1903 lill utbildningsutskottet Nr 1906 och 1907 tillskatteutskottet § 9 Föredrogs, menbordlades åter betänkande nr 10, finansutskottetsbetänkanden nr 10-13, lagutskottets belänkande nr 10, försvarsutskottetsbelänkanden nr 7-12, socialförsäkringsulskottets betänkanden nr 10, 11 och 13,utbildningsutskottets belänkanden nr 7 och 8, jordbruksutskottets belänkande nr4, näringsulskollels belänkanden nr 9-11 samt civilutskottels belänkanden nr6-8. Nr 45 § 10 Föredrogs och bifölls inlerpellationsframslällningarna nr 45 och -------------- § 11 Herr talmannen meddelade allpå föredragningslistan för morgon dagens sammanträde skulle civilutskottels betänkanden nr 7 och 8 upp föras främst bland två gånger bordlagda ärenden. §12 Anmäldes och bordlades Nr 37 med förslag om nytt förmånssystem förvärnpliktiga m.fl. och ändringar i famifiebidragsförordningen (1946:99) m. m. Nr 38 med förslag till lag om uppgiflsskyldighelvid grundvattentäkt-undersökning och brunnsborrning Nr 46 om planering och samordning av samhälletsinsatser för rekreation och turism Nr 57 om ell nytt system för automatiskdalabehandling inom folkbokförings- och beskattningsområdet Nr 66 om vissastimulansåtgärder för arbetsmifiöförbällringar Nr 67 om lag om ändring i lagen (1945:119) omslängselskyldighel för järnväg m. m. Nr68 om ändringar isjölagen (1891:35 s. 1), m.m. Nr 70 med förslag till lagom sambruksföreningar, m.m. Nr 71 med förslag till godkännande av konventionenden om förebyggande och bestraffning av brott mot diplomateroch andra internationellt skyddade personer Nr 73 om vissa ändringar ibanklagstiftningen m.m. Nr 76 med förslag till lag om överlämnande avförvaltningsuppgifter lill föreningar, samfälligheter och stiftelser inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde Nr 77 med förslag till lagom ändring i tulltaxan (1971:920) Nr 78 om lagstiftning angående ansvar förfunktionärer i offentlig verksamhet, m. m. Nr 79 om överenskommelse angående akademiskasjukhuset i , m. m. Nr 80 med förslag omallmän beredskapsbudgei för /76 Nr81 om ny organisationför luftfarlsverkei, m.m. Nr82 om ändringar ivalulalagsliftningen, m.m. Nr 83 med förslag tilländring i byggnadsstadgan (1959:612) Nr 84 om kommunalbiståndsverksamhet Nr 85 med förslag omtilläggsslal III till riksslaten för /75 Nr 86 om viss avdragsrätl vid inkomsttaxeringen förkostnader för arbetskläder Nr 87 om riktlinjer för ändrad skatteadministrationoch taxering i första instans, m. m. Nr90 om ökning av den statliga garantin för investeringsbank ., AB;s förpliktelser Nr 91 med förslag tilllagar om förbud mol spridning och utförsel av Nr 45 Nr92 om sänkning av denstatliga inkomstskatten, m. m. i -i loyr . Nr 95 om ändring i lagen(1937:249) om inskränkningar i rätten att ut- Nr 96 om ändring i lagen(1963:197) om allmänt kriminalregisler Nr98om skatteplikt för vissa studiebidrag, m.m. § 13 Anmäldes ochbordlades Nr 12 med anledning avmoiioner om reklamskallen Nr 13 med anledning av motion omluftförskämningsavgift på tobaksvaror Nr 14 med anledning av motioner om avdragsrätt vidinkomsttaxeringen för fackföreningsavgifter, m. m. Nr 7 med anledning av motion om främjande avpersonligt ansvarstagande och ideellt engagemang Nr 8 med anledning av motioner om statsbidrag tillde kommunala musikskolorna Nr 1 med anledning av propositionen 1975:1 såvittavser utgifterna på driftbudgeten för /76 inomkommunikationsdepartementels verksamhetsområde jämte motioner Nr 5 med anledning av propositionen 1975:17angående meddelande av lokala sjölrafikföreskrifter jämte motioner Nr 9 med anledning av proposiiionen 1975:1 såvittavser anslaget till Ersättning till för drift av ickelönsamma järnvägslinjer m. m. jämte motioner Nr 10 med anledning av propositionen 1975:1 såvittavser anslaget till Statligt stöd lill icke lönsam busstrafik jämte moiioner. §14 Anmäldes och bordlades Nr 1912 av herrGustavsson i m. fl. Nr 1913 av herrHermansson m.fl. Nr 1914 av herrarJohansson i Skärstad och Raneskog Nr 1915 av'och fröken Nr 1916 av herrar Jonssoni och i Nr 1917 av herrMattsson i Lane-Herreslad m.fl. Nr 1918 av herrNordstrandh m.fl. Nr 1919 av frökenRogesiam m.fl. Nr 45 Nr 1920 av herrar Rämgärd och i Tisdagenden Nr 1921 av fm 5/.öm m../7. 1 anril 1975 Nr1922 av herrar Sirömberg i och med anledning av proposiiionen 1975:14 om statligt stöd lillungdoms organisationernas centrala verksamhet, m. m. Nr1923 av i m. fl. Nr 1924 av herr förstevice talmannen m.f. Nr 1925 av . Nr 1926 av hen Fälldinm.fl. Nr 1927 av hen Helénm.fl. Nr 1928 av herrHermansson m.fl. Nr 1929 av herrJonasson Nr 1932 av fröken i med anledning avpropositionen 1975:20 om den statliga kulturpolitiken 2 Nr1935 av i m.fl. med anledning avpropositionen 1975:21 med förslag lill lag om ändring i civilförsvarslagen(1960:74), m. m. Nr1936 av m.jl. med anledning avpropositionen 1975:22 med förslag lill lag om ändring i lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott, m. m. Nr1937 av m. jl. Nr 1938 av . Nr 1939 av hen Helénm.fl. Nr 1940 av herrHermansson m.fl. Nr 1941 av frökenMaltson Nr 1942 av herrMaltsson i Lane-Herrestad m.fl. Nr 1943 av herrNordstrandh m.jl. Nr 1944 av fröken i Nr 1945 av frökenSandell m.fl. Nr 1947 av fröken med anledning avproposiiionen 1975:23 om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd till vuxnam. Nr1948 av i 1949 av i 1950 av henDahlberg 46 Nr 1951 av 45 Nr 1953 av herrKarlsson i m.fl. j |.j| gj Nr 1954 av m.fl. -------------- Nr 1955 av herrStadling m.fl. med anledning avproposiiionen 1975:25 angående riktlinjer för älgvården Nr1956 av m.jl. Nr 1957 av . Nr 1958 av . Nr 1959 av . Nr 1960 av frökenEliasson och Nr 1961 av herrHermansson m.fl. Nr 1962 av m.fl. Nr 1963 av hen med anledning avpropositionen 1975:26 om riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken m. m. medanledning av proposiiionen 1975:30 om energihushållningen m. m. Nr 1966 av m.fl. Nr 1967 av herrJonasson m. fl. Nr 1968 av i Nr 1969 av . med anledning avproposiiionen 1975:32 om återvinning och omhändertagande av avfall Nr1971 av fröken m.fl. Nr 1972 av fru afUgglas med anledning av propositionen 1975:33 om anslag för budgetåret 1975/76 lill byggnadsarbeten m.m. inom Nr1973 av hen m.fl. Nr 1974 av herrHermansson m.fl. Nr 1975 av herrar Romanusoch i med anledning avpropositionen 1975:36 om ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m.m. Nr 1977 av i m.jl. med anledning av propositionen 1975:42 om anslutning till av talet om ett internationellt energiprogram, m. m. Nr 45 Nr 1978 av m.fl. den ''' herrar i och '' ' ' '' Ekinge m.fl. --- ----------- Nr1981 av med anledning avpropositionen 1975:47 om inrättande och finansiering av turistråd, m.m. Nr1982 av herrar och i med anledning av propositionen1975:49 om godkännande av konsortialavlal mellan staten samlÅngpanneföreningen och om samarbete förbedrivande av officiell provning av tryckkäri och stationära lyftanordningar,m. Nr1983 av m.jl. med anledning av propositionen 1975:50 med förslag lill transplantationslag, m. m. Nr 1985 av m.fl. med anledning avpropositionen 1975:52 med förslag till lag om tillfällig Nr1987 av herrar och medanledning av propositionen 1975:53 om produktionen av jäst med anledning avpropositionen 1975:54 om prisufiämning på vissa varor som innehåller socker, m.m. Nr 1990 av herrÅkerfeldt med anledning avproposiiionen 1975:55 om reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. Nr 1992 av herrKarlsson i m.fl. med anledning avproposiiionen 1975:56 med förslag lill lag om ändring i förordningen (1946:324)om skogsvärdsavgift Nr1993 av i m.fl. Nr 1994 av i m. fl. Nr 1995 av i Röslånga Nr 1996 av herr andre vice talmannen m.fl. med anledning av propositionen 1975:75 om vissa organisationsfrågor 48 m. m. rörande försvaret § 15 Anmälan avinterpellationer Anmäldes och bordlades föfiande interpellationersom ingivits lill kammarkansliet Nr47 av i (c) lill herr socialministern om ätgärder mololaga införsel av heroin; Del har länge befarats om Turkiel återupptarproduktionen av råopium efter t re års förbud finns det anledning att räkna medomfattande leveranser av heroin lill . Den amerikanske experten har vid etl FN-möle i enligt uppgifter bl. a. sagl;"På grund av den turkiska opiumproduktionen kommer att drabbas avetl omfattande heroinproblem ." Visserligenhar de turkiska myndigheterna utlovat en stark kontroll för att den legalaskörden, vilken uppskattas lill ca 100-150 lon råopium, ej skall komma ihänderna på narkotikaligorna, men narkotikaexperter i är tveksamma omkontrollen skall lyckas. har exempelvis gränspolisoch tull vid olika flygplatser ute i beslagtagit åtskilliga kilo heroin.All heroinet i slor utsträckning samlas upp i är väl allmänt känt.Det överlämnas där lill distributörer för vidare befordran. I vårt land harenligt uppgift flera heroinbeslag gjorts under den senaste liden, vilketbekräftar vad man på vissa håll länge befarat, nämligep att heroinet är pä vägin i landet. har det väl endast varit fråga om små kvantiteter, menvissa uppgifter tyder tyvärr pä att en ökning av heroinleveranserna kommer altske framöver även till vårt land. Molbakgrund av vad jag anfört hemställer jag om kammarens tillstånd alt till herrsocialministern ställa föfiande fråga: Är socialministern villig att lämna en redogörelseöver vilka åtgärder som vidtagits och kommeratt vidtagas frän regeringens sidaför all stoppa införandet av det ytterst fariiga heroinet pä den svenskamarknaden? Nr 48 av ()lill herr bostadsministern om åtgärder för att motverka oskäliga kapitalvinstervid försäfining av småhus: riksdag gav som sin mening Kungl. Maj:tlill känna vad ci-vilutskoltet (CU 1973:19 s. 34) anfört med anledning av minoch motion 1973:234. I motionen hade föreslagits ätgärder för attmotverka vissa oskäliga kapitalvinster vid försäfining av statsbelånade småhus.Som exempel på möjliga, temporära åtgärder hade angelts ell återinförande avköpeskillingskonlrollen vid försäfining i andra hand, en villkorligköpeskillingsdel täckt av pantbrev eller en tvåårig äierköps-rätl.Riksdagsbeslutet innebar att Kungl. Maj:l borde låta undersöka möjligheten ochlämpligheten av temporära åtgärder som kan förenas med 4 protokoll 1975.