prot · FZ097 · 1975-12-31 00:00:00 — Vi anser att motionen delvis bygger på felaktigagrunder, eftersom sådan ersättning kan utgå till samtliga handikappade, dock ien del fall efter viss prövning. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet molionen,och jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. i (c); Huruvida motionen grundar sig på felaktiga premisser tillkommer detinte mig au bedöma. Men det kommer sannolikt att visa sig i den praktiskatillämpningen att svårigheter föreligger för de hörselskadade att erhållahandikappersättning. Det är detta som ligger lill grund för motionen. Jagnoterar med tillfredsställelse det besked som i Kristianstadlämnat och som kan komma alt utgöra grund för eventuella överklaganden. HerrNILSSON i (s): Som jag tidigare sade är handikappersättningen en ny förmän - denträdde i kraft . Jag tycker att det finns anledning att avvakta ochse hur man i tillämpningen följer intentionerna med bestämmelserna. BefrielseJÖr vissa handikappade från motlagaravgift för ljudradio och TV. m. m. Överläggningenvar härmed slutad. 1975/76:7 med anledning av motion om vidgad rätttill sjukpenning för hörselskadade 1975/76:1 med anledning av motion om ökadinformation i TV rörande skol- och utbildningsfrågor Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. §26 Befrielse för vissa handikappade från motlagaravgift för ljudradio och TV,m. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1975/76:2 medanledning av motion om befrielse för vissa handikappade från motlagaravgift förinnehav av ljudradio och TV, m. m. HerrBÖRJESSON i (c): Jag har inle för avsikt alt yrkabifall till min motion. Jag kan konstatera alt liknande motioner gått somföljetonger . Årets motion kommer att blibesvarad, antingen positivt eller negativt, genom handikapputredningensbetänkande som väntas föreligga . 1 avvaktan pä dettabetänkande avstår jag från att yrka bifall till motionen. Överläggningen var härmedslutad. Utskottets hemställan bifölls. Påförslag av herr talmannen beslöt kammaren att uppskjuta behandlingen av påföredragningslistan återstående ärenden till ett senare sammanträde. §27 Anmäldes och bordlades 1975/76:27 med förslagtill lag om ändring i införsellagen (1968:621) §28 Anmälan av interpellationer Anmäldes och bordlades följande interpellationersom ingivits till kammarkansliet 1975/76:35 av () till herr statsministern om samordning av skildasysselsättnings- och befolkningsprognoser: har gjort en studie för att bedöma hurSveriges befolkning kan komma alt geografiskt fördela sig fram . Väginvesteringarhar en varaktighet på fiera årtionden och kräver en lång planeringstid. Enlångsiktig planering är därför nödvändig för att undvika felinvesteringar.Vägarna bör naturligtvis inpassas i del framlida bosällningsmönstrel ochtillgodose näringslivets behov. Detframtida bosällningsmönstrel har erhållit genom att bedöma denframlida sysselsättningen med utgångspunkt siffror. Genomautomatiska framskrivningar och subjektiva avvägningar har antalet sysselsattaberäknats sektorsvis och i olika områden . Resultatet har blivit attsysselsättningsökningen prognostiseras till i huvudsak storstadsregionerna ochtill regioner med primära centra. Deregionala utvecklingstendenserna och region-alpolitikens effekter synes iringa utsträckning ha beaktats. De nya regionalpoliliska ställningstagandensom föranleds av Länsplan 74 har man inte kunnat ta hänsyn lill. Som en följdav utredningsteknik, där man inte utnyttjat länsstyrelsers och andraregionala och centrala myndigheters kännedom om länens förhållanden ochutvecklingsmöjligheter, har betydande olikheter erhållits jämfört med dessaorgans bedömningar av utvecklingen på lång sikt. Som exempel kan nämnasbedömningen av industrisysselsättningen i . Del föreligger enskillnad mellan prognos fram och prognosfram lill på ca 9 200 arbetstillfällen. Vidare skiljer sig bedömningenav sysselsättningens lokalisering inom länet. Enligt siffror skullebefolkningen i A-region minska med 4 500 personer lill ,medan räknar med en ökning av ca 4 000 personer fram till år1990. 1Länsplan 74 för har fastlagt sysselsättnings-och befolkningsprognoser . Dessutom är utarbetad enregionalpolitisk målsättning för länet och dess kommuner i form avplaneringstal, nödvändigt tillskott av arbetstillfällen och härtill anpassadeätgärdsförslag. Därigenom har ett enhetligt underlag för statlig och kommunalplanering skapats. Vägbyggandelsroll i det allmänna regionalpolitiska sammanhanget kan inte nog understrykas.Det bör därför vara naturligt alt vägfrågor tidigt kommer med i deregionalpolitiska övervägandena. Enligt min mening bör det vara självklart altalla verk och myndigheter samråder med , som har ansvaret för denregionala planeringen. Sä har inte varit fallet beträffande vägverketslångsiktiga planering i . Om samråd inle sker, finns risk förfelplanering och olönsamma investeringar. Isolerat framtagna långsiktigaplaner kan också fä en styrande effekt, som står i motsättning lill denövergripande sam-hällsmälsättningen. Medhänvisning lill det anförda anhålles om kammarens tillstånd att till herrstatsministern få ställa följande frågor: Anser regeringen att ensamordning bör ske mellan centrala myndigheters och regionala organsbedömningar av befolknings- och sysselsättningsutveckling? Om så är fallet, vilka åtgärderhar regeringen vidtagit och vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att få ensådan samordning till stånd? 1975/76:36 av () till herr jordbruksministern om åtgärder mot kommersialisering avtävlingsidroil: har en beklaglig kommersialiseringdrabbat betydande delar av svensk tävlingsidroil. Särskilt påtagligt är dettaförhällande inom vissa bollidrotler och de övriga sportgrenar som är föremålför återkommande TV-sändningar. Stundomtycks det vid storinlernationella tävlingar vara mera intressant att förmedlauppgifter om vilken utrustning segraren använt sig av än all skildravederbörande sportsliga prestationer. Märkesreklamen och de kommersiellaintressen denna representerar har då enligl mitt förmenande våldfört sig på defria idrottsliga värdena. Ofta medför denna märkesreklam också en betydande ochomotiverad fördyring av produkten. Denna olyckliga sammankoppling avelitidrott och reklam styr dessutom många idrotts- och motionsutövares val avt. ex. räcket, bollar och skidor. Detta drabbar inte minst barnfamiljer ochresurssvaga konsumentgrupper. Självfalletfinns det många företag som seriöst stöder idrottslig verksamhet.Det lämnas bl. a. betydande anslag till korpklubbar och motionsarrangemang, somskapar ökade förutsättningar för att åstadkomma idrott och motion ät alla. Närreklaminsatser sker i överensstämmelse med vedertagna former och inom ramen förklara marknadsföringsregler är de givetvis välkomnaoch av värde för idrottsrörelsen. Deinledningsvis påtalade missförhållandena bör i första hand undanröjas genomåtgärder som vidtas av idrottens egna företrädare. tillbaka pågårockså inom viss utredningsverksamhet i detta syfte. Undersenare år har samhället - stat och kommuner - kraftigt ökat sill stöd tillidrottsrörelsen, Det är etl viktigt uttryck för tron på de fritt och frivilligtverksamma organisationernas betydelse som värnare av folkhälsan och somungdomsfoslrare. Det måste vara ett för idrottsrörelsen och samhälletgemensamt intresse att otillbörliga intressen kan hållas borta från sport-ochidrottsutövningen. Medhänvisning till det anförda anhåller jag om kammarens tillstånd att lill herrjordbruksministern få ställa följande fråga: beredd att vid behov ta lämpliga initiativ i syfte att förhindrakommersiella intressen från att otillbörligt påverka idrottsrörelsensintegritet och självständighet? Meddelades att följandefrågor framställts 1975/76:43av fröken () till fru statsrådet omlärarulbildningsorganisationen: Klasslärarutbildning bedrivs på 15 orter.Enligl förslag från arbetsgruppen för vissa lärarhögskolefrägor (Ds U 1975:12)skall denna utbildning läggas ner på sex orter, nämligen , ,, , och . Samtliga dessa orter utpekade riksdageni våras som framtida högskoleorter, och för fiertalet av dem är lärarutbildningenkärnan i den nuvarande högskoleorganisationen. Den föreslagna nedläggningen avklasslärarutbildningen går därför stick i stäv med intentionerna bakomriksdagsbeslutet. Till detta kommer att lärarutbildningen i stort just nu ärföremål för översyn genom lärarutbildningsutredning. Det vore märkligtom man i det lägel drastiskt förändrade lärarutbildningsorganisationen. Är statsrådet beredd att låta den nuvarandelärarulbildningsorganisationen bestå i avvaktan på att 1974 årslärarutbildningsutredning skall lägga fram sina förslag? 1975/76:44 av frökenHörién (fp) till fru statsrådet om översyn av svenskämnetsställning i : Brister i elevernas baskunskaper har varit ettgenomgående tema i rapporter från gymnasieinspektörer och andrasom haft till uppgift att följa skolansverksamhet. Mot den bakgrunden väckte förslag om enöversyn av svenskämnets ställning med sikte på ökad träning av elevernas läs-och skrivförmåga. Detta avvisades dock av . Den redovisadeundersökningen från i om grundskoleelevernas läs- ochskrivförmåga ger emellertid ökad tyngd ål kravel på en intensifieradsvenskundervisning. Det finns inget värre handikapp för en elev än att lämnaskolan ulan tillräcklig förmåga att läsa och skriva. Det leder till problembåde på arbetsmarknaden och i samhällslivet. beredd att låta göra en översyn av svenskämnets ställning igrundskolan med sikte på ökad träning av elevernas läs- och skrivförmåga? 1975/76:45av (vpk) till herr utbildningsministern om ekonomiskt stöd fördeltagande i konferens för vissa nationella minoriteter; En världskonferens för behandling av nationellaminoritetsproblem, närmast rörande autoktona minoriteter, är planerad till den27 oktober i . Det har förutsetts att bl. a. samer från de tre nordiskaländerna skulle delta. Enligl uppgift har och lämnat ekonomisktstöd för ett sådant deltagande i storleksordning av vardera 100 000 svenskakronor. Den har emellertid valt att avslå framställning omsådant anslag. Denna hållning korresponderar dåligt med den uppmärksamhet somfrån svensk sida ägnats nationella minoritetsfrågor i andra sammanhang. Enomprövning av anslagsfrågan i positiv riktning skulle bättre överensstämma medden traditionella svenska hållningen lill nationella minoritetsproblem. Medhänvisning till del anförda vill jag till herr utbildningsministern riktafrågan: medverka till en omprövning av frågan om ett svenskt ekonomiskt stödtill ett nordiskt samedeltagande i världskonferensen för vissa nationellaminoriteter? 1975/76:46av () till herr arbetsmarknadsministern om ål-gärder för atttrygga sysselsättning för anställda vid glasbruk: Vilka åtgärder avser regeringen alt vidta medanledning av den aviserade nedläggningen av glasbruk för alt tryggasysselsättningen för de anställda vid företaget? §30 Kammaren åtskildes .