prot · FY0992 · 1975-12-31 00:00:00 — Endast mängden skifier. Jaghar en uppgift, som jag inte kan konlrollera här och , om all mängden avfallenligt uibyggnadsprogrammel skulle vara 190 m' högaktivt glaskapslat avfall 1985,Om man i stället gär in för cenlerns program med fem reaktorer, skulle mängdenavfall kanske utgöra fem irellondelar av denna siffra. Jag vet inte omavfallsmängden är proportionell mot antalet reaktorer, men vi kan anla del, Iså fall har vi 73 m' högaklivi glaskapslat avfall 1985, Vadär nu skillnaden, ? Del är bara en skillnad i mängd men sammasorls avfall. Risken är till sin typ densamma. HerrPETERSSON i (c) kort genmäle: säger att det endasl är en skillnad i mängd. Del ärnatnrligtvis rikligt. Men del är ocksä en skillnad i färdriktning. Här är detfråga om vilken väg vi slår in pä och vilken avfallsmängd vi kommer all få iframliden. Avfallsmängdenär inle proportionell mol antalet reaktorer, eftersom de först byggdareaktorerna har mindre effekt än de senare, Dellaär också en fråga om hur vi skall utforma vär mifiö framöver. Ju slörre mängderavfall vi fär. desto svårare blir del att hälla avfallet under kontroll. iLandskrona (s): Energipolitiken skall utformas så alt den bäsl medverkar lill alt desociala mål kan uppnås som vi vill sälla upp för samhället. Den skall under ettständigt hänsynstagande till natur och mifiö bidra till en hög sysselsättning,fortsatt ekonomisk ulveckling samt social och ekonomisk ufiämning. Lever vi upplill denna målsättning som den skisserats i proposiiionen, skapar vi garantierför all samhällsbyggandet inle avstannar. Det innebär också att välfärden intekonimer att förbehållas endast någon mindre grupp. Vår slrävan måste ständigtvara att hjälpa fram de eftersatta grupperna. För att nä denna ufiämningåterstår förvisso mycket arbeie, men i det arbelel får vi inle förtrollas. Underden närmaste tioårsperioden kommer befolkningen i vårl land att öka med 250 000människor. Dessa människor skall beredas arbete, och meningsfullt sådant. Hurskall det gå lill, om vi som exempelvis vill skulle dra nerenergiproduktionen så drastiskt som man kräver från det hållet? Föralt bereda de på arbetsmarknaden nytillkommande grupperna sysselsättning harvi som bekant sagt oss att vi - vilkel vi ocksä planerat för - i storutsträckning måste vidareförädla en del av våra råvarutillgångar. Det handlari främsta rummet om vår malm och vår skog. Detta program skulle inte kunnagenomföras, om man föfide den linje i fräga om energiproduktionen som centernföreträder. Del skulle i stället innebära all produktionskapaciteten inom vårindustri kom att minska kraftigt , Ett par hundra tusen färreskulle vara sysselsatta inom induslrin. Men iroligen skulle, om denna linjefullföfides, omkring 100 000 av dessa ändå fä jobb i induslrin lill föfid avden lägre produktivitet som resultatet av denna operation skulle medföra. Delär inte svårt alt förslå kon,sekvenserna av detta för vår samhällsekonomi. Pågrund av lägre inkomster och försämrad slagkraft för industrin pä utlandsmarknadenskulle vi snart få väldiga svårigheler, och de anställda skulle drabbas avlägre reallöner, Mifionär fortfarande på niånga arbetsplatser oiillfredsställunde. En förbättring avarbetsmiljön men också den yttre mifion kräver investeringar, som i sin lurförulsäller en fortsatt ulveckling av industriproduktionen. Ökadindustriproduktion kräver ofla ökad energitillgång. Centernslinje i energifrågan medger en tillväxt av elförbrukningen med ungefär 3 96 perär mol 6 96 enligl regeringens och utskotlsmajorilelens förslag, och deltaskall jämföras med en ökning uv lidigare, handlande sådant somcenterns i denna fräga vittnar om ell svagt ansvar för sysselsättning ochprodukiion. Hundratusentals människor riskerar att bli arbetslösa. Kravet somnu reses på fem veckors semester för de stora grupperna på arbetsmarknadenliksom kravel på sex limmars arbetsdag för alla löntagare kan skrinläggas peromgående. Redandet förslag som presenterals av regeringen innebär en kraftig press påenergikonsumlionen på "sikt. Vi kan enligl mill förmenande inle gä längre änvad della förslag innebär. Tror cenlern all människor Energihushållningen, m. m. Energihushållningen,m. accepterar en sådanälerhällsamhel all vi inte fär nägon ytterligare standardökning? Ja, det ärmöjligt att vissa högavlönade gör det, människor som redan har det mesta avlivets goda. De är kanske i vissa fall villiga att avslå något. Men de som .har en låg standard kan givelvis inle alls vara med på vare sigstillastående eller än mindre tillbakagäng. Vi måste givetvis få en ökadstandard. Detta klarar vi inle med en mindre tillväxt av energiproduktionen änden regeringen har föreslagit. Men också del innebär alt vi måste böfia bromsaökningslakten i energikonsumtionen. DeUa till trots innebär det en fortsattökning om än i minskad takt framöver. Detta måsle säga oss att vi inteulan allvarliga skadeverkningar kan stoppa programmet för utbyggnad av kärnkraften. Vimåste ocksä se lill att bli mera självförsöriande med energi. läcker viniellan 70 och 75 96 av vårt energibehov genom import av ofia. Del kommer vimed absolul säkerhei inte att kunna göra . Oljeländei-na konimeriroligen att ytterligare höja priserna och dra ner sinofieproduktion. Det innebär att vi för den närmaste framtiden endast har ettrealistiskt alternativ alt i någon män ersätta oljan med, och det ärkärnkraften. Mifiöfrägornahar, som jag tidigare nämnde, länge stått i centrum för debatten. Inom helainduslrin behövs miljöförbättringar. Del handlar bl. a. om utbyggnad avventilations- och reningsanläggningar men ocksä om nya lyftanordningar, alltför all garaniera de anställdas hälsa och förhindra att arbetskraften slits uti förlid. Men det släller ökade krav pä i första hand elektrisk energi. Delunga arbetena måste rationaliseras bort, och del kräver energi och nyamaskiner. Vi kan inle tänka oss alt överge maskinen och gå lillbaka tillsläggan och handkraften för all spara energi inom induslrin, lika litet som jagföreställer mig alt de närstående bönderna är beredda att övergemjölkmaskinen och böria handmjölka eller att överge traktorn för hästen för unspuru energi. Cenlernsenergibesparing konimer också alt göra hushållsarbetet tyngre. Man kan interäkna med att ulnyuja de hjälpmedel som finns men som kräver elektriskenergi. Del blir inga fler frysboxar, kylskåp, tvällmaskiner eller diskmaskineroch troligen inle heller radioapparater eller TV-apparater. Ytterligare elvärmevid ny- och ombyggnader av hus måsle förbjudas. Vad blir resultatet av delta?Jo. del kommer säkerligen att tvinga flera att i valet mellan yrkesarbete ochhemarbete väfia hemarbetet. Del kommer att tvinga mänga kvinnor alt stannahemma, även om de inte har barn och skulle ha önskat alt fä gä ut på arbetsmarknaden.Men det är kanske mening all omintetgöra kvinnornas valfrihet pådelta område. Vihar , liksom många andra industriländer, ell kraftigi underskott i värbytesbalans. Vi köper mer utländska varor än vi säljer svenska lill ullandel.Långsiktigt måste politiken inriktas pä all äiersiällu balansen, och det kanendast ske genom au vi ökar industriinvesieringuriia så all vi på sikl kanförbättra våra exporisiffror. måste vi leva upp Del gällerinvesteringar såväl i maskiner som i anläggningar men också investeringar imera energisnåla metoder. Samtidigtsatsar vi på forskning för all få fram alternativa energikällor. Del äringenting som växer fram frän den ena dagen till den andra,-men pä sikt bör delkunna ge resultat. Desom säger nej lill regeringens förslag måste, föratl kunna göra anspråkpå realism i sill slällningslagande, antingen förklara alt de är beredda alloffra den fulla sysselsättningen eller unvisa alternativa energikällor - mensådana finns inle , naturiiglvis för så vitt man inte är beredd ull ökaofieimporten för att producera elektrisk energi. Emellertid ärdet som bekantdet mest miljöförstörande sätt all producera-energi som f n. används, och detmedverkar till en ytterligare försämring av vår bytesbalans. Från socialdemokratiskt håll kan vi inle pruta på den fullasysselsättningen. Den är en hörnsten i vår politik, och dennu vår grundiunkeföfis upp i vän energipolitiska program. Det bästa med delta är all del lämnarvägarna öppna mot framliden. Vi får möjligheter all anpassa vår politik lill denya forskningsresultat och de nya poliliska situationer som kun komma attanmäla sig. Vi bevarar alllsä vär handlingsfrihel på del energipoliliskaområdet genom del förslag som regeringen lämnat och som föfits upp genomutskotlsmajorilelens ställningstagande. Detta skapar j sig de bästa garaniierför full sysselsättning åt alla. Med det anförda yrkar jag bifall lill näringsulskollels hemställan päulla punkler. EnetgihushåU-ningen,m. Jag skulle vilja beröra två hell olika områden med anledning avnäringsutskoltets betänkande nr 30. I bägge fallen förutsätter jag att denlångsiktiga utbyggnad som föreslås av utskottets majoritet kommer uti liggulill grund för riksdugens beslut. Säkerhetsproblemenär uv avgörande belydelse för vårt agerande när del gäller kärnkraften. Överhuvud tagel har debaiten om kärnkraft i alltför hög grud koncenireruis till enfrägu om kärnkraftens vuru eller icke vuru. Frägan om dess uinyujunde borde ibetydligt högre grud hu koppluis lill de säkerhetsfrågor som är förknippade meddenna.hantering. har i sin lägesrupport framfört att ingenlingtyder på ull inle säkerhetsproblemen i sumband med det högakiivu uvfullei skallkonima all lösas. Personligen anser jug alt det självfallet ur enförui-sättning lorden forisuiui ulbyggnaden. Kvar slår emellertid all problemeniinnu inle är lösta. Mångafrågor kan ställas, vilka måste besvurus för ull underlugei för kommandedebuiier i den här frågan skall ökas. Kan bränslet liggu kvar och bevaras underläng tid i utbränt skick? - Det är en fräga som ställde här i dag.Hur skall i så fall en sådan förvaring ske'. ': Kan man vänta med upparbetningtill och då skifia ui uran. Energihushållningen, m. m. plutonium ochklyvningsprodukler och genast solidifiera avfallet? Eller skall upparbetningske relalivl tidigt, t. ex. efter elt är? Vad skall ske med avfallet från denya kärnkraftsaggregal om vilka inga överenskommelser omi upparbetningföreligger'.' Komnier avtalet om upparbetning utanför gränser, vadgäller nu beslulade kärnkraftsreuktorer, ull förlängas? Komnier i framtidenvafie land ull självt få svara för sin avfallshantering, och är i sä fallSverige rustat därför' - De senare frågorna har haft i uppgiftalt söka besvara. Menockså nu befintliga kärnkraflsreaktorer förorsakar problem. Vilken verkningsgradär förenlig med de säkerhelsnormer som måste uppräuhållas? Hur skall vi göramed det läckage av bl. a. tritium som konstaterats? Frågorna är nästan oändligt mänga, och de mäste besvaras. för vilkeldel behövs tillgång på högl kvalificerad expertis av olika slag. Mänga frågorhar emellertid en klarl polilisk bakgrund i så måtto ull det slutliga ansvaretalltid vilar på de politiska beslutsfattarna. De politiska partierna har ocksåvaril representerade i AKA-uiredningen, ell förhällande som jag finnersjälvklart. kommer emellertid att slutföra sittarbete, och hela unsvuret för säkerheten i samband med reaktordriften kommeratt läggas på . Betydelsen av detta organ komnier ytterligareatt öka genom att forsknings-och utvecklingsarbete som ligger på Kärnsäkforskkonimer all flyttas över till . Till dennainstitution koncentreras alltså både säkerhelsforskning och kontroll avsäkerheten med allt vad detta innebär såväl när det gäller reaktorernasmöjligheter ull läcka ul radioaktivitet som hanteringen av del radioaklivaavfallet. Framtidabeslut för att besvara de frågor som jag ställde måsie ocksä fattas avstatens kärnkraftinspektion. Över huvud laget komnier det alt påkärnkraftinspeklionen läggas uppgifter som ur av enorm belydelse för hela värtland. Det borde alltså vara självklart all politiker gjordes medansvariga närdet gäller sådana beslut. Imotionen 2039 har jag begärt all mätte besluta all slalenskärnkraftinspektion utökas med representanter för . Näringsutskotletavstyrker niotionen med hänvisning lill att en nämnd finns knuten till statenskärnkraflinspektion. Men, fru talman, denna nänmd har tillsatts efter det attmin motion väcktes och består av tvä parlamentariker, som utgör vad som kankallas en safe-guard. Lål mig hoppas - och efler vad jag erfarit är dettroligt - alt utskottets vidare skrivning, i vilken man förutsätter attregeringen överväger om del är lämpligt att parlamentariker även i övrigt färtillfälle all la del av nämndens verksamhet, resulterar i ell positivt beslul.Motsatsen vore enligt min uppfattning ett åsidosättande av det ansvar somåvilar slutens kiirn-kraftinspeklion - och därvid syftar jag pä del poliliskaansvarel. Den andra fräga jag vill beröra gäller byggandet uv en iredje reaklor iBarsebäck. Denna reaktor kommer - om den byggs -att bli den försia varskylvatten kommeratt ulnylfias för uppvärmning. För denna uppvärmning planeras rörledningar frän Barsebäcktill berörda städer, i försia hand och men också ochLandskrona. Utskollet vill undersiryka alt vad som föreslås avseende en reaklori uteslutande är en åtgärd uv utredningskuruktär och alt del givelvisskall ankomma pä all la slällning lill om en ylleriigare ulbyggnad iBarsebäck i en framlid skull infogas i kärnkraftsprogrammel. Mol den bakgrunden, fru lalman, finner jug del märkligialt de kommuner som berörs uv för vurmvaiiendislribulionen nödviindiguledningar avlämnat yttrande över ett färdigtförslag till ledningsdragning. Frän del bolag som kommer alt svara för viirmeöverföringen.Sydvärme, har kommunerna fän uppgiflen all ledningarna kommer ull dras ovanjord. Av kostnadsskäl avser man att inle gräva ner dem. Frånsett att man släller sig frågande inför dennavåldsamma aktivitet, som verkligen inle lyder pä all frägan är avutredningskaraklär, släller man sig också frågande inför hur ovanjordsdragningav dessa ledningar stämmer med beslut om att bevara högproduktivåkermark. Är del bönder som skall betala städernasuppvärmning? Ledningarna i fräga kommer att ha en diameter på mellan och1 m och fordrar en mycket bred zon, som icke kan användas för odling. De kommerenligt förslaget att i huvudsak dras parallellt med motorvägarna, vilkas 25 mbreda säkerhetszon emellerlid inte kan användas för ledningsdragningen. innebär alltså att slora areulerav biisiaåkefiord kommer all las i anspråk för annat än odling, i delta fall förledningar för från . har föreslagitnedgrävning uv ledningarna. Skulle en ovanjordsdragning bli verklighet, skerdella med äsidosällande såväl av del riksdagsbeslut som jag hänvisade lill nysssom av del långsiktiga ekonomiska värdet av den enskilde jordbrukarensåkermark. I och för sig skulle denna fråga inte haberörts här. Erfarenheten visar emellertid all aktiviteter som de tidigarenämnda mäsle las upp till diskussion på ett tidigt stadium, eftersompolitikerna i uiinal fall ställs inför del faktum all förarbetet vid projekl uvdet här slaget framskridit sä långt ull förändringar ligger utunför delmöjligas griins. Jag kun bara erinra om Bolmenprojekiet. Moderata samlingspartiet har tillstyrkt uinyujunde uvvärmen frän en ny reaktor i . Men vi har inle tillstyrkt en ökadförstöring UV skånsk äkefiord. Mol bakgrund av ärendets uiredningskurakiur -jugciterur här utskollet, fru lulmun - hur jag emellertid ingu yrkunden ullställa. Energihushållningen, m. m. Hen (): En sak synes ulla som deltagit ienergidebaiien uiidu vura överens om: vi mäsle minska ökningstakten ienergiförbrukningen och Energihushållningen, m. m. satsa belydligl mer änhittills pä forskning för att finna iiyu energikiillor. Det komnier nog ocksäull ske. men även med en sådan ökud sutsning blir del svårt för all inte sägaomöjligt att hinna fä fram nya möjligheter till energiskapande i den takt och iden mängd som den nots allt ökande förbrukningen kräver. Sverigesenergiförsörining måste därför under överskådlig lid baseras på en kombinalionav fossila bränslen och kärnkraft. Vattenkraftstillgångarnaär i det närmasle tagna i bruk i den omfutining vår natur och mifiö tillåter.Trots planerad ulbyggnad av kärnkraften komnier värt beroende uv fossilubränslen Ibrifurunde alt varu mycket stort framöver.Della gäller särskilt på uppvärm-ningsområdei. Ofians undel av den totalaenergiförbrukningen ur ovanligt hög i värt land. Dess andel är omkring 75 96.Även. med plunerud utbyggnad av kärnkraften komnier på ett decenniumej att vii-sentligi kunna minska beroendet av importerud ofia. Jughar till industriministern ställt en interpellalion diir jug frågar honomvilka åtgärder han avser ull vidtu för all ur ullmiin energipolilisk synpunktoihsoni elt led i den aktiva oljepoliliken möjliggöra en niirmare saniverkunmellun statliga, kommunala och privata intressen och i övrigl skapaförutsättningar och framlägga konkreta förslug belräffande iniro-duklion avnaturgas i . Jag kommer liingre fram ~ i nuii vad jagförslår, fru talman - att få svar pä den inlerpelluiioiien. Endaslnägru ord om den aktuella situationen i våru siadsgusverk. höjdagasiaxor kommer de svenskti studsgusverken till följil uv höjdu råvarupriseralt gå med en beräknad förlust pä sammanlagt 25 mifi. kr.Kundbortfallet, huvudsakligen hyshällsabonnenter, är niellan 5-10 96,varför föriuslerna ökar. FörMalmö beräknas förlusterna öku från 1,3 miljoner i är till 4,9 miljoner 1980.För all uierskilla förhällundenu lill lägel före ofiekrisen erford-rus ensänkning av råvuruprisel med . per ton eller lolull 20 ä 25 milj. kr. Delär mot denna bakgrund som undersökningar pågår om nedläggning uv dekvarvarande sladsgasverken i vårt lund. Den vid nedläggning av gasverkenbortfallande gasen måste ersättas med någonling. unnat: el, olja, fiärrviirmeeller gasol, såvida vi inte nu inom en inte alltför avläisen iVumtid harmöjlighel all få iiaiurgus lill , Delur den situuiion som våra kvurvuninde kommunulu siudsgasverk befinner sig i, tid av ullmäni siigande energikostnader och förmodligen knappare lillgång päfossila bränslen, kanske i första hand ofia, är det vikligl ull omvundlingen avråenergi, såsom produktion av el och värme, buseras pä processer med så höglutnytfiande av bränslets energiinnehåll som möjligt. Därvid måste ocksämöjligheterna uii l, ex, unvända alieniuiiva bränslen tillvaratas. Enövergång från individuell ofieeldning med 50-70 procents verkningsgrad tillfiärrvärme där verkningsgraden är 85-90 96,samt successiv överföring uv elproduktioneni oljekondenskraftverk med ca 40 procents verkningsgrad tillkruftvärmeverk med cu 85 procents verkningsgrad utgör exempel på hur man medmindre mängd bränsle kan producera samma el- resp, värmemängd. sombränsleäigängen blir mindre förbättras också miljön. Förbättringen beror intebara på den loiult inins-kude bränsleförbrukningen, utan också på au man ifjärrvärniefallet fär värmeproduktionen koncentrerad till ell fåtal punkler därman kun installera effektiv rökgasrening och höga skorstenar, Ivårl klimat synes en sådan energiförvandling vara riklig och naturlig, Tyviirrhar den hillills icke använts i vårl land i den onifallning som en godenergihushållning kräver, även om fiärrvärme byggts ul i flera UV våra störrekommuner under senare är. Tyvärr har frågan om en styrning avenergiförsöriningen i sådan riklning kommit bon i energidebatten, som enliglmin mening i alltför hög grud kommit att hundlu om kärnkraften. Jag skalllängre fram återkomma lill den senare frågun. Förstnågru ord om samhällets ansvar för uti en biiltre-hushållning' nied energinskull kommu lill stånd, Int'e heller den frägun hur blivit föremål fören meraingäende diskussion i den allmiinna energidebatten, I sin yttrande överenergiulredningarna har emellertid tagit upp dessu frågor.Man framhällerbl, a. alten energiförsörining som hur betydandehushållningsinslag kräver en mer decentraliserad organisatorisk uppbyggnad.Många olika organ måste aktiveras och arbeia med hushållningsinsatser inomolika områden, LO anser all den framlida energiförsöriningen och de nödvändigastyrmedlen behöver uiredus. Del torde bl. u. vura lämpligt all samhälletsövergripande energiplanering sker i form av återkommande eller rullanderiksplaner för hushållningen med våra energiresurser. Lätmig i della summunhung citeru föfiunde ur Lundsorgunisutionens remissvar: "Ansvarelför energiproduktionen i landel åvilar naturligen induslri-depurienieniei. Närdet gäller oljeimporten kommer även handelsdepar-lemenlet med i bilden. LOanser att den planerade utvidgningen uv ol-jerulTineringen bör husiailigi-kooperalivt huvudmannaskap. Kärnkraftsproduktionenskall bedrivas av samhället. Den ökade inriktningen på hushållning med energi,som LO föreslår, medför all ökade uppgifler mäste åvila även andra departementsom bosludsdepuriemeniei och koininunikalioiisdepartenientei. En samordningniellan de olika dc-purtemenien är nödvändig." Jugdelar personligen detta synsätt på de organisatoriska frågorna. Skull vihushålla med energin - och det mäsie vi, bl. a. för an spara ofia -så fordrasdel en samordning över hela fältet och en ökud samhällelig siyrning. Delbehöver emellertid inie betyda ull elproduktionen, föratt la elt exempel,överförs i ell produktionsföretag för hela landet, Hiir finns en rad olikalösningar för att uppnä del åsyftade resultutel. Hittillshar vi på energiområdet mer eller mindre fört en ren försöfi-ningspoliiik. Jagbortser dä från den siyrning av konsumtionen som pris-och taxepoliiiken kaninnebära. Sålunda har kraftförelugen i dug ull svara Energihushållningen, m. m. Energihushållningen,m. för lillgång pä el förabonnenterna inom sill område antingen direkt eller genoindislributionsföretag. Man har inte kunnat vägra eller styra konsumtionen annatän genom taxepolitiken. Vill man fä till stånd en hushållning av ekonomiskaeller undra skäl, blir givelvis uppgiften inte liku enkel, Jug kan inle i deltasammanhang närmare ingå pä hela den problematiken. Lät mig emellerlid slå faslalt en stram hushållning inom energiområdet kräver alt samhällets ochnäringslivets forlsatla uibyggnud sker under planmässighet. Det gäller givetvissåväl produktions- som dislribulionssidan inom elomrädet, innefattande såvälvattenkraft och oljekraft som kärnkraft. En sådan styrning kräver ökalsamhällsinflytande, men inle nödvändigtvis helstalligt ägande. Däremot anserjug i likhel med LO ull orgunisutionen uv den framlida energiförsöriningen ochde därför nödvändiga styrmedlen behöver närmare ulredas, dä även pä elomrädet.När del gäller dislribulionssidan sysslar som bekant den Lemneska ulredningenmed dessa frågor. Det kan inte anses lillfredssiällunde uti de befogenhetertill styrning som krävs överlåles helt eller delvis lill privutägduproduktions- eller dislribulionsföretug. Eldistributionen unses i höggrad vara en angelägenhet, som bör ingå i kommunens övriga service, IMalmö unser vi ull del kommunulu intresset inle bör stunnu vid distributionenutan även bör omfatta produktionssidan. skiil för elverksrörelseär att man anser del från rättvisesynpunkt vara rikligl med ufiämnande taxorinom kommunen. Ofta är del emellerlid frän leknisk-ekonomisk synpunki interealistiskt ull ordna eldistributionen efter kommungränserna. Förelagen kan däi vissa fall bli oru-lionellu och ulliför små. Del kan finnas olika lösningarnär det gäller hur del kommunala och del lokala intresset skall fä inflytandepå elfrå-gorna. Jag skall inte i detta sumnianhang närmare ingå härpå. Fråganär som bekant redun föremål för stutsiiiakiernas uppmärksamhet. Sätill den motion som jag tillsammans med några skånska riksdagskolleger väcktom etl iredje aggregat i Barsebäcksverkel för leveruns uv el och värme. Denunknyier väl lill del resonemang jug fört om suni-hällelig siyrning ochhushållning med energiråvarorna. Somgrundförutsättning för det s. k. Sydviirmeprojekiel har uniugiis allBarsebiicksverkets iredje aggregal utrustas med en reaklor med cu 3 000 MWlermisk effekt. Uiun värmeproduktion skulle turbinen ge en eleffekt av ca 1 000MW. Verkningsgraden blir dä ca 33 96.