prot · FZ0933 · 1975-12-31 00:00:00 — man dit , finnerman alt det är skäligen övergivet och tomt. De som bor där vill emellertid ävenunder den här perioden ha etl arbete atl se fram emot. Moldenna bakgrund harjag tillsammans med i motionen 1975krävt att utskottet skulle ultala atl lurism är etl värdefullt komplement menbara ell komplement lill övrig verksamhei och atl industriverksamheten är detbetydelsefulla förati människorna i området skall kunna bo kvar. Tyvärr harutskottet inte ansett sådan verksamhei vara behövlig, ulan hänvisar bara tillskrivningen om den fysiska riksplaneringen, som inte säger särskill mycket omdetla. Vihar pratat om skyddet av naturen i och i andra områden och sagl attdet behovet skulle kunna tillgodoses genom denna riksplanering. De kalaklipporna i skärgårdsområdena - det gäller inte bara - verkar varanågot som tål nästan hur mycket som helsi. sliter man inte ner i förstalaget. Men efter den gångna rekordsommaren, när många människor njöt av denfina naturen, kan man konstatera all naturveliet kanske inte är så värstuppdrivet på sina håll. En del populära och öar har smutsats ner mycketkraftigt. Nedslitningen av den lilla vegetation som finns har varit myckelstor. Även friluftsfolkei har börjat uppmärksamma detta och startat endiskussion om en rullande fridlysning eller något liknande, så att ett områdefår hämta sig innan det blir utsatt för alt nya människor vill kommaut och bada och njuta av naturen. Det låter kanske som omjag är väldigt negativ lill turismen. Om vi genomvettiga åtgärder kan öka antalet utländska turister för att hjälpa till attförlänga säsongen, kanske vi kommer litet närmare en vettig användning av deinvesteringar som behöver göras i . Jag tror ännu mer på turismenlängre norrut i , där man kan få både en hygglig sommarsäsong och enhygglig vintersäsong. Litet längre söderut är ju möjligheterna att åka skidoroch skridsko skäligen obefintliga. Imotionen tar vi också upp ett problem som de bohuslänska fiskelägena drabbas avoch som i har berört tidigare. När hus är till salu icentrum av etl bohuslänskt fiskeläge, köps del mycket ofta upp av turister somkan betala ett högt pris, vanligen kontant. Turisterna pressar upp priserna,och den kontanta betalningen gör att de pressar undan lokalbefolkningen, somtvingas alt i stället bygga nya hus utanför samhället. Det gör au samhällenabörjar se litet konstiga ut vinlertid - en död kärna i mitten och nybebyggelse i ringar utanför. Utskottethänvisar lill den kommunala förköpsrätten, och var också innepå prisstopp. Del är alll bra i och för sig, men en annan åtgärd skulle varaatt helt enkelt förbättra lånevillkoren så att man kunde få bostadslån även vidköp av äldre hus i dessa områden. Den lokalbefolkning som har arbete kan kanskehänga med i priskonkurrensen, men man kan inte hänga med när det gäller attfinansiera. Man kan inte bara plocka pengar ut ur fickan, och därför måste detskapas hyggliga länevillkor. Vad jag nu sagl ändrar inte på något sätt det som har skrivits iutskotiets betänkanden. Vad utskollel har hemställt kan Jag yrka bifall lill,men de problem jag har pekat på tyder på all Jag måste komma igen i de frågornavid ett senare tillfälle. Programskedet1 den fysiska liksplaneiingen, m. m. HerrMAGNUSSON i (s) kort genmäle: Jag trodde alt iHamburgsund ändå var besjälad av tanken på atl man skulle försöka hållafastighetspriserna på en rimlig nivå. Att ge lokalbefolkningen bättrelånemöjligheler så all den kan konkurrera med sommargästerna är väl ändå inteatl lösa problemet. Det finns en gräns för vad folk kan betala för etl gammalthus, och det gäller därför att komma lill rätta med prisfrågan, inte alt ordnaså att människorna skall kunna låna för all klara ett husköp. i (fp) kort genmäle: Herr talman! Jag kanske uttryckte mig litet otydligt. Jagsade faktiskt alt det är gott och väl med prisstopp men atl det behövs ävenandra saker. Det råder egentligen ingen oenighet mellan i Tanumoch mig, och om får tänka igenom del här så tror jag atl haninte har någonting emot alt den på orten bofaste som vill köpa elt gammalt husi ett fiskeläge skall få möjlighet att låna lill det och inte bara när det gälleratl bygga ett nytt. Programskedeti den fysiska liksplaneiingen, 777. m. Hen i Agnas (m): Först vill jag beröra något som kan te sig ovidkommande. Gång på gånghar lalare, senast jordbruksministern, använt ullrycket "det härlandet". Jag tycker det är ett myckel tråkigt uttryck. Låt oss säga"detta land", "värt land" eller "". Delhör också lill miljövården, den andliga miljövården. Jag anser det inteförmätet au påpeka delta. Jag tror atl man tanklöst har börjat använda ocksåhär en jargong som är mycket vanlig överallt i vårt land. Låt oss slå vakt omvårt vackra och trevliga gemensamma hemland och inte mer säga "det härlandei". Nästaämne hade jag inte heller tänkt ta upp, nämligen planering. För ungefär fjortondagar sedan ringde mig en man vars namn jag har antecknat men vars ansikte Jaginte vet mig ha setl. Han talade om att etl ärende som angick honom låg idepartementet här i Siockholm för avgörande. Mannen bodde från sitt utskifte, som ligger ute vid havet i . Det var fråga om någon gammaltilldelnings-skog, där han hade mark som han vårdade. Han hade länge försöki fåtillstånd all bygga en anspråkslös liten sluga i skogen att ha som tillflyktunder arbetet med marken och för rekreation men blivit vägrad detta. Det finnsen mängd sådana fall som retar och tröttar människorna och som jag hoppas iframliden skall kunna undvikas. Denegentliga anledningen lill atl jag begärde ordet var au civilutskoltet i sittbetänkande har avstyrkt motionen 2047, i vilken vi motionärer - fyranorrlänningar - för det första har hemställt att rennäringens intressen ochsamernas rättigheter särskilt beakias vid skapandet av primärarekreationsområden. Nuskriver utskollel mycket vänligt atl de samiska intressena bör kunnatillgodoses. Hade jag inte haft sådan lång erfarenhet av hur samefrågorbehandlas, skulle jag ha tackat och bockat, varit glad och nöjd och sagt altdel beskedet var mycket glädjande. Men hur har det varit i de tider som gåil?Samerna har väl i allmänhet kommit in i efterhand. Vi har i motionen pekat påatt man t. ex. i etl område i fiäll världen har projekterat en stor stugby ulanatl samerna blivit hörda. Del finns många sådana exempel, som jag inte skalldra men som gör atl Jag faktiskt känner en viss oro trots utskottelsskrivning. Denandra klämmen i vår motion har också avstyrkts av utskottet, som skriver attmotionens syfte kan anses vara tillgodosett. Det gäller att samernas behov avkombinationsnäringar särskill beaktas vid planering av de primärarekreationsområden som berör deras bosättning och betesland. Vi har i motionenpekat på behovet av kompletterande näringar, kombinalionsnärlngar och arbeie ålicke renägande samer. Flera av de områden som planeras, nämligen 16, 17, 18,21 och 23, är myckel vikliga för t. ex. turismen från utlandet och det kan, omutvecklingen går i rätl riktning, betyda all en hel del åtgärder skall vidtas,och då bör samerna ha slora förutsättningar att få vara med och få arbeie, förde är verkligen kännare av de områden som det är fråga om. hoppas också jag attmotionens syfte är tillgodosett, men jag vill ändå understryka delviktiga och väsentliga i alt man här verkligen beaktar samernas behov avkombinationsnäringar. Dentredje klämmen ligger mig kanske mest om hjärtat, nämligen att samerna får utseföreträdare i den delegation för planering av områdena som jordbruksministerntalar om i proposilionen och som jag anser vara en viklig institution. Iutskottet vill man inte vara med om del ulan säger alt det går säkert att lösafrågan på annal sätl - under den fortgående planeringen kan man samråda medsamerna. Det är givetvis sant, men jag tycker atl man skulle kunna vara generösmot samerna. Eftersom slora delar av de planerade områdena ligger på de gamlamarker som samerna sedan urminnes tider i viss mån åtminstone har kunnal räknasom sina, kunde man ha sagt: All right, vi kan låta en same vara med här.Visserligen har statsrådet rätt i all delegationen inte skall vara förstör, atlberedningen inte skall svälla, men Jag lycker ändå atl vi svenskar kunde havisat generositet och uppskattning gentemot samerna så att de fått en platsjust i denna beredning. Det är förvånande alt så inte har sketl. 1propositionen har statsrådet personligen helt förbigått samerna. Han säger inteett ord om dem, men i ingressen nämns sakkunniga, bland dem Per ochvad han har önskat. Vi har i motionen delvis följt upp de önskemål som Ömma harframställt och som återges i de sakkunnigas betänkande. Delandra skälet lill atl Jag begärde ordet var alt jag med spänning har väntat pådel svar som bostadsminislern nu lämnat i Holmgården. Tyvärr vardet omöjligt all gå in i del skedet av debatten. Därför ber jag alt få säganågra ord . Isvaret nämns elt utlåtande nr 21 från jordbruksutskottet . Jag har dethär framför mig . Det är ett mycket intressant ullålande. Två moiioner harföranlett utlåtandet, den ena av mig, den andra med centerpartisten herrHansson i Skegrie m. fl. som första namn. Allläsa det här utlåtandet nu efteråt är faktiskt fantastiskt. Tänk atlperspektivet kan förändras så snabbi! Utskottet säger en del snusförnuftigasaker, t. ex.: "Ulantvivel förhåller det sig så atl odlad jord i förhållandevis stor omfattningdärvid tas i anspråk för den fortgående utbyggnaden. Man torde också kunnaräkna med atl sådan jord även i fortsättningen i viss ulslräckning kommer altbehöva las i anspråk för ändamålet," Men det är ingen fara med det - denuppfattningen andas utskottets utlåtande. Man menar all det inte fanns någrastörre svårigheter och alt den målsättning vi hade för vår produktion skullegöra atl försörjningsläget inte påverkades i nämnvärd grad. Detfanns också en reservaiion lill nämnda utlåtande, men även där yrkades avslagpå min motion. Det vore frestande alt högläsa också ur den. Man godtog, om änlitet surmulel, att produktionen av livsmedel inom landet skulle nedbringastill av behovet. Sedan kommer dåprotokollet från debatten Programskedet1 den fysiska riksplanerlngen, m. m. Programskedel1 den fysiska liksplaneringen, - motionen var väckt . Jag skall inte högläsaur det heller - det lar för myckel tid - men jag rekommenderarkammarens ledamöter alt söka reda på del här protokollet, nr 24, och läsa vadJordbruksutskottets ordförande säger. Jag vill också påslå alt det jag sade,alt vår syn på försörjningen bygger på idén om all elt skepp kommer lastat, varsant då. Men vi har fått vela att skeppen utifrån kanske slutar attkomma. 1968-1969 räknade man med att man kunde köpa mal utifrån. gör viinte det. Delär också ganska lustigt att läsa vad en centerpartist sade i debatten: Men,, ställ något så när rimliga anspråk! Jag hade nämligen i motionenbegärt helt frankt alt man skulle avbryta byggandet på odlad jord vidtätorterna. Det var orimliga anspråk för en centerpartist, som ärgod vän lill mig. Jag hoppas alt han har en annan uppfattning. Delfinns knappast någonting som gör mig personligen så ledsen som all resa itrakter med den bördiga jord som kanske framför allt vi norrlänningar beundraroch tycker är värdefull och finna vad som sker. Jag var på resa iSkåne. Jag såg hur vägar drogs fram i trakterna kring , , Lundoch och hur man byggde städer. Jag mår också illa när jag frånjärnvägskupén ser ut på den bebyggelse norr om som ligger på den gamlaåkerjorden. Denhär utvecklingen måsle fakiiski avbrytas. Del står i utlåtandet -något som sedan upprepats efteråt - att man, om det finns annanjord som kan tas i anspråk, skall använda den. Jag tycker inte att man ute ilandei har brytt sig om alt rätta sig efter det här riksdagsbeslutet, Isvarei från statsrådet talas om "nödvändig och ändamålsenlig tätorlsexpansion".Det finns ingen nödvändig tätorlsexpansion i ! När en tätort harutbyggts så att det bara ligger åkerjord intill tätorten skall den inte växamer! Det finns möjlighet att bygga på andra ställen. Orden "nödvändig ochändamålsenlig tätortsexpansion" vill jag slarki protestera mot och jagtror atl stämningen i landet, och också i regering och riksdag, är sådan atl vifaktiskt får hoppas all vi slipper höra dem vidare. Hen (): Jag har i en motion yrkat pä ulredning av förutsättningarna för altlokalisera etl flygfält i Tärna-Ammarnäsområdet för betjäning av detta frånturistsynpunkt så viktiga rekreationsområde. Bakom mitl motionsyrkande liggerföljande överväganden. Tärna-Ammarnäsområdet,som är etl primärl rekreationsområde, har sällsynt fina betingelser att betjänaden rekrealionssökande allmänheten. Här finns ett underbart vackert område medskön natur som är lätt att vandra i, fina fiskevatten, skidbackar med ett välutbyggt liftsyslem och god beredskap att ta emot turister i hotell, stugbyaroch privata bostäder. Bara ett förhållande är inte tillfredsställande:kommunikationerna till de västra fjällbygderna iVästerbotten är krångliga och tidsödande. radikalt botemedel mol deltaskulle vara ell flygfält som kan ta emot char-terlrafik. Jaghar besökt ett fiertal turistorter i utlandet med ungefär likartadeförhållanden som de som råder i Tärna-Ammarnäsområdet, och i dessa orter harman löst iransporifrågan med fiyg. Etl större gemensamt flygfält i del här områdetöppnar detla inte bara för den svenska marknaden utan också för den utländska. Somen ålgärdskompleitering till propositionen 1975, där man söker samordnasamhällets salsning för rekreation och lurism, anserjag alt en utredning om etlcentralt flygfält i området vore elt värdefullt inslag. Utskottet har hänvisatmotionen till den s. k. Vindelälvsplane-ringen. Jag tycker nog att det hadevarit skäl för utskottet atl ge en åsikt lill känna i belänkandel men jag fårväl, bl. a. med hänsyn till de anvisningar ulskoltel lämnat, följa upp ärendetpå annat sätt. Jag har därför inget yrkande i ärendet. Jag har lyssnat till dagens debatt, och denna har varit intressant ochgivande på många sätt. Många synpunkter har kommit fram som belyst de komplexaproblemen, bl. a. den svåra balansgång som de planerande myndigheterna tvingastill när det gäller tillgodoseendet av samhällsnyttan och säkrandet av unikanaturvärden och del i samband därmed ofrånkomligga intrånget på den enskildesrättigheter och frihet, bl. a. den enskildes möjligheter att fortsättningsvisbedriva sin näring. Samernasproblem är berörda, och Jag vill understryka allvaret i den problematiken.Också intrånget på jordbruksmarken vid är belyst i eninterpellationsdebatt. Lålmig komplettera och förstärka bilden av dessa problem, som kan leda till attden enskilde kommer i'kläm genom att berätta atl del längs iNysälra i finns ell myrområde som anses ytterligt intressant urforskningssynpunkt. Med stöd av 11 >; i naturvårdslagen har del fatlats ellinterimistiskt beslut som delvis helt, delvis tills vidare stoppar markägarnasplanerade avverkningar på 600 ha skogsmark. De berörda markägarna har inte fåttvela något i förväg om etl förbud. De skogsavverkningar det gäller ärnödvändiga för all markägarna och deras familjer skall få sitt uppehälle. Denslora brislen i detla ärende är atl markägarna inte informerats utan lämnatshelt utanför beslutsprocessen. Man måste förslå alt de berörda byborna kännersig bedragna och utlämnade. är ärendet överklagat, och det finns kanskeanledning atl återkomma i när resultatet av detla blir klart. Minslutsummering och min vädjan med dessa exempel för ögonen är, att man skall gåfram så varligt som möjligt när man ingriper i vad enskild person kan uppfattasom sin fulla rätl och att man måsle se lill alt riklig kompensation ges viduppgörelser. Programskedeti den fysiska liksplaneiingen. m. m. Programskedeti den Jysiska riksplanerlngen. m. m. iStaffanslorp (c): Bostadsminislern försökte i polemik gentemot FilipJohansson om bebyggandet av åkerjord i förringa sitt ansvarsfylldaställningslagande genom att påstå alt i Staffanslorp jämt sysslar medall bebygga god åkerjord. Delta påstående är i vissa stycken felaktigt; endastsä långt är del rätl, atl vi inte har någonting annat att bebygga iStaffanslorp än god åkerjord. Mencentern har gäll emot de alll för aktiva utbyggnadsplanerna -även kommunall - iden kommunen. ledamöter i kommunstyrelsen där har hänvisat lill andramyndigheters avstyrkanden och alltså gått emot beslutet om en sådan utbyggnadav tätorten. Vi har i lantbruksnämnden - där jag själv sitter med - sagt nejtill bebyggandet av vissa av dessa områden. Däremot har statsrådets eget parti,med stöd av främst , fortsatt de exploateringssirävanden som pågårsedan några år tillbaka. Settmol denna bakgrund kan Jag alltså säga lill statsrådet atl hans anklagelse motcentern i Staffanslorp är obefogad. kommunalpolitiken i dess helhet kan jag vidare nämna atl närbyggnadsverksamheten var som mest aktiv byggdes det 420 lägenheter , menår 1975 endast 150, och för är 119 lägenheter planerade. Det är alltsåen stark nedbantning. Staffanstorpskommun håller nu på atl revidera generalplanen och har därvid tagit ut myckelstora åkerarealer, som förul har omfattats av densamma. Skall vi ,herr bostadsminisier, få någon rätsida på induslriplanering ochbostadsplanering i dessa överhettade områden, tror Jag vi måste aktivt ingripamot den industriplanering och annan planering som innebär alt arbetsplatsernaläggs på fel ställen. Vi måsle planera på ell sätt som är lill gagn för bådeplaneringen av bostadsbebyggelsen och planeringen av arbetsplatser. Därigenomkan man undvika exempelvis långpendling och andra besvärligheter. Menvi kan fortfarande hålla oss kvar i Staffanslorp! En prima gård isamhällets närhet såldes för tre eller till en byggmästare.Priset var mycket högt. Kommunen tillfrågades av lantbruksnämnden men sade sigdå inte ha anledning ail uinyiija förköps-rätten. avstyrkteförsäljningen till byggmästaren, men byggmästaren erhöll tillstånd hosregeringen. Han har sedan sålt fastigheten i två etapper. Hur många miljonerhan därvid snabbi har kunnal tjäna undandrar sig för dagen milt bedömande, menJag skulle vilja säga lill bosladsministern att han kan finna andra sådanafall. Jagkan nämna yllerligare ett exempel. Nere på den sydskånska kusten, vid Beddinge,köpte en byggmästare mark för . Han sålde sedanmarken lill en byggnadsgrupp för . Byggnadsgruppensålde den etl halvt år senare till HSB för . Del är snabba pengar,herr bostadsminisier, vad gör ni åt sådant? Jag menar att regeringen nog börsopa rent framför regeringsdörren innan den anklagar andra partier för atl hahandlat felaktigt! Överläggningenvar härmed slutad. Propositionergavs på bifall lill l:o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 1 a av herrar Wennerfors och , samt 3:o) reservationen nr 1 b av , och förklaradesden förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då herrWennerfors begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan i begärtvotering även beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoleringsproposition: Programskedet1 den fysiska liksplaneiingen. m. m. Densom vill atl kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendecivilutskottels hemställan i betänkandet nr 1 mom. 1 antar reservationen nr 1 a av herrar Wennerfors och röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr I b av herrClaeson. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 54 Nej - 20 Avslår - 249 I enlighet härmed blev följandevoleringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill au kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 1 mom. 1 röstar Ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Kammarenbiföll vad ulskoltel i dessa moment hemställt. Programskedet1 den fysiska liksplaneiingen. m. m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherrar Wennerfors och , och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill all kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr I mom. 10 röstar Ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Jä-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar Wennerfors och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr I mom. 19 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Mom. 20 och 21 Kammarenbiföll vad utskollel i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen av herrarWennerfors och i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voleringsproposition: Utökadanvändning av textning i TV-program Densom vill att kammaren bifaller civilutskottels hemställan i betänkandet nr 2mom. I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar Wennerfors och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för Ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Ja - 273 Nej - 48 Avstår- I Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. 1975/76:13 med anledning av motion om ökat stödtill anläggningar m. m. för friluftsliv inom kustområdena §7 Utökad användning av textning i TV-program betänkande 1975/76:18 med anledning av motioner om utökadanvändning av textning i TV-program. Hen i (c): Låt mig allra försl deklarera alt jag har begärt ordet för altunderstryka vad utskottet i sin skrivning anfört om angelägenheten av fortsattaansträngningar för atl i ökad utsträckning göra TV-program-men tillgängliga förde hörselskadade liksom att provisoriska åtgärder bör kunna komma i fråga föralt tillgodose behovet av textade TV-program. Även om antalet textadeprogram i TV har ökat under de senaste Utökadanvändning av textning i TV-program åren kan man inte bortsefrån all huvuddelen av de program som kunde ha försetts med textremsa saknarsådan. Etl minimikrav som borde kunna tillgodoses är atl åtminstone ett lexiainyhetsprogram skulle kunna sändas i TV. Ökatlexlutbud av TV-program är ell rätivisekrav som inte får nonchaleras. Vi somär hörande har ganska svåri alt sätta oss in i hur de hörselskadade uppleversin situation - dessa som lever i sin lysta värld, de döva och de gravthörselskadade. Vikan göra ett tankeexperiment. Nästa gång du sätter på din TV-apparat, koppla dåifrån ljudet, så får du uppleva hur det skulle vara att inte höra utan endastse. Då kanske du bättre förstår de dövas och hörselskadades ständiga krav påflera textade program i TV.