prot · FY0959 · 1975-12-31 00:00:00 — För att svara på de frågor som i ställde lill mignär del gäller de multinationella företagen kan jag kort och gott säga att visjälvklart är kritiska mot vissa saker som de gör. Del är naturiiglvis ocksädärför som vi har tillsatt utredningar. Även i justitiedepartementetspromemoria säger man sig vifia gå in på dessa frågor. Men som vanligt vill viavvakta resultaten av dessa undersökningar och utredningar. Anledningen lillden förlängda remisstiden för organisationerna är alt del är kompliceradefrågor som man måsle undersöka och granska ordentligt för alt därefter taslällning. Det är den ordning vi tillämpar. Hen i (vpk); Jag är ledsen all jag måste återkomma, men det beror på alt herrHaglund själv är så svävande, oklar och undanglidande. Han säger all han ärkritisk mol vissa sidor i de multinationella förelagens verksamhet. Det betydertydligen alt han är positiv lill andra. Del är iniressani i och för sig, men dävill jag återigen fråga honom om det centrala: Vad är det som överväger, detpositiva eller det negativa? Vill se dessa förelag öka sin makt iförhållande till nu eller vill han se dem minska sin makt? Vilken politik stårhan för? Del förhållandet alt det sitter en statlig utredning hindrar väl ändåinle ett politiskt parti och själv som ansvarig politiker alt haen åsikt. Del sitter ju så många utredningar så att man, om man bara hänvisarlill dem, sländigl går omkring i denna kammare och är äsiktslös. Det tycks varavad är f n. HenHAGLUND (s); Jag kan inte se del så enkelt, i , all bara därföralt del är ett utländskt förelag som har etablerats i så skall jag göravad jag kan för att stoppa detta företag. Jag har alltidsysselsättningseffekterna i bakgrunden. Jag känner naturligtvis också lill desvartmålningar som har gjorts av de multinationella företag som har köpt uppsvenska förelag. Jag antar att också känner lill litet av del.Gevalia i köptes exempelvis av . Jag har talat med åtskilligaav de anställda på del företagel, och jag har talat med fackliga företrädareinom där de anställda är organiserade. Man harabsolut inle en kritisk och hatisk inställning mol allt vad multinationellaförelag heter, vilkel i har. Jagär alltså kritisk mol vissa saker hos de multinationella företagen, men jagvill inle fördöma allting. Sysselsättningsaspekterna finns alltid i bakgrunden. HenFÖRSTE VICE TALMANNEN; Sedan de under avsnittet Kontroll avförelagsfusioner m. m. anmälda talarna nu haft ordel övergår kammaren lill attdebattera avsnittet Import från låglöneländer. Hen REGNÉLL (m); Molionen av i m. fl. om begränsning av importfrän låglöneländer har fakiiski redan debatterats i kammaren. Del lålerkonstigt, men del är så. handelspolitiska debatten kommenteradehandelsministern motionen. Han betecknade den då som en allvariig utvidgning avdel protektionistiska länkandet i moderata samlingspartiets riksdagsgrupp.Repliken kom snabbt från som sade att handelsministerninle är särskilt logisk. om skyddsklausuler hadehan nämligen framhållit att dessa flnns för att kunna användas motlågprisländer, sade vidare . Attbeteckna i motion som etl utslag av proteklionism ärhelt felaktigt. Någon sådan bakgrund flnns över huvud taget inte i den moderatariksdagsgruppen, del kan jag lugnt påslå. Handelsministernmenade alt årets moiion innebar en utvidgning av motsvarande moiioner tidigareår så lill vida all motionärerna tidigare uttryckligen siktat pätextilindustrin men kommii med mera generella formuleringar. Ja, delgenerella ligger i att lekobranschen inte är ensam om all kännbart hotas avimport frän låglöneländerna. För all bara la elt exempel kan man nämna ocksåskoinduslrin. Nåväl, säger somliga, lät de där industrierna gä ät råttorna! Mensä ansvarslöst kan man inle resonera. Redan hänsynen lill Sverigesförsöriningsberedskap kräver att man sländigl observerar de varor som rinner infrån låglöneländerna. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar torde vara betydligtmer positiv lill motionen än vad handelsministern visade sig vara. Vadär det för mening med statliga avskrivningslån, kreditgarantier och annatsådant som administreras av överstyrelsen för ekonomiskt försvar efter anslagsom vi har bevifiat här i kammaren om förelagens möjligheter att säfiaprodukterna äventyras av en alltför stark import? 1 ell avspärrningsläge slårlandet då där med en skingrad maskinpark och brist pä yrkeskunnigt folk. Vemvill ta det ansvaret? Jagutgick frän statsrådet försök all i handelsdebatlen hälla upp den nuaktuella molionen som ell utslag av full proteklionism. För att visa hurorimligt statsrådets påstående var vill jag erinra om att molionärerna helatiden lalar om all del är inom regelsystemet för , EG och EFTA som vi haratt la ställning till införseln av de varor som motionen syftar lill. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall till reservationen 12. i (s): Frågorna om den svenska industrins möjligheter att kunna utveckla sigoch kunna möta konkurrensen från de länder med vilka vi konkurrerar på deninlernationella marknaden, och givelvis ocksä här hemma, är förvisso yiierstbetydelsefulla. Dessa frågor aktualiseras i reservationen 12. HerrRegnéll, och tidigare , har ingående belyst olika delar av dennaproblematik, och jag kan delvis ansluta mig lill deras beskrivningar. Jag velall frågorna inle är Iättlösta och att de inle så sällan vållar problem försvenska företag. Vihar från svensk sida alltid hävdat frihandelns princip. Vi har i olikasammanhang sökt verka för friast möjliga varuutbyte över nationsgränserna. Vihar tagit aktiv del i strävandena för en liberalisering av handeln inom ,och vi har inom verkat för globala tullsänkningar. Dettainnebär naturiiglvis inle att vi kan öppna våra gränser och utan nägon form avkontroll, eller i vissa fall begränsningar, låta ossöversköfias av varor - kanske iblandtill ytterst låga priser. Vi måsle alltid ha i minnet all avspärrningar kankomma. Under sådana lider måste vi själva kunna tillverka de varor som viannars i stor utsträckning köper utifrån. Det är därför helt rikligt, som herrRegnéll framhållit, alt vi fär se lill att den industri som vi av bl. a. dettaskäl måste ha får möjligheter att arbeia under någorlunda trygga förhållanden.Importen från låglöneländerna kan, det förstår jag, synas svår för vissa av vårahemmaföretag, som har alt arbeia med ett helt annat kostnadsläge. Mendet skall väl ocksä i sanningens namn framhållas alt vi ständigt håller ettvakande öga på importsidan. Vi kräver som bekant licenser i mänga fall liksomvi ocksä kvoterar vissa varor. För vissa särskilt känsliga varugrupper, ochdet är väl främst en av dessa - lekoproduklerna - som lalar för,har vi som bekant en direkt kontroll av importens omfallning. Vi har ju ocksåträffat överenskommelser om ex-porlbegränsning och direkt övervakningbeträffande textil- och konfektionsvaror med en rad länder borta i öster. Vihar, som framgår av vad jag sagt, att gä en nog så besvärlig balansgäng. Vårainternationella förpliktelser begränsar i viss utsträckning våra möjlighetertill ingripande. Men å andra sidan har vi inle försummat att använda demöjligheter som slår oss lill buds. Lågprisimporten är föremål för ständiguppmärksamhet från såväl regeringen som kommerskollegium. Å andra sidanhjälper statsmakterna den svenska industrin med exportfrämjande åigärder liksommed företags- och branschfrämjande åtgärder. Som helt riktigtnämnde är del inle heller sä länge sedan vi diskuterade de frågorna. Dessaåtgärder stärker oti-vivelaktigt företagens konkurrenskraft. Numenar reservanterna, som vi hön av , att vi måste gå längre för attskydda den svenska industrin som ständigt är utsatt för konkurrens frånlågprisimport. Inom utskottsmajoriteten menar vi att frågan bör, som , hållasunder ständig observans från regeringen och kommerskollegium. Förfar vi på detsättet, kommer ulvecklingen inte att växa ifrån oss. Kravelpå en utredning syftande till åtgärder lill förmän för den imporlkonkurrerandehemmamarknadsindustrin har framförts i reservationen 13 och vidareutvecklatsav . Jag kan givetvis dela hans och reservanternas uppfattning sålångt att jag kan understryka all frågan är av betydelse, ja, t. o. m. av slorbelydelse. Men frågan är av generell karaktär och gäller inle endast denimporlkonkurrerande hemmamarknadsinduslrin utan berör de mindre och medelstoraföretagen oavsett produktionsinriktning. Ireservationen, som bygger på molionen 1673, utvecklas på samma sätt som herrSjönell gjorde de svårigheter dessa förelag möter. Jag framhöll del dä jagkommenterade vikten av alt vi har en industri som vid en avspärrning kan ge ossvår försörining. Dessa frågor belyses också här, men man menar att vi tillmäterdem alltför ringa betydelse. Jag vill i motsats härtill mena att vi tillmäterdem den allra största be- lydelse, och det gör viständigt. Kredilförsöriningenåt dessa förelag pekar man också pä. Ja, men även della är en fråga av generellkaraktär för hela näringslivel. Del går inle att plocka ut vissa förelag ellergrupper och enbart se lill deras förhållanden. Ja, inle heller på den punklen har vi några delade meningar. Vi haralllid från socialdemokratiskt håll arbetat för den fulla sysselsättningen, ochvi kommer att göra det också framöver. Det är alltså inle heller här en frågasom bara gäller vissa industrier eller förelag utan en generell fråga. Dessafrågor har sådan karakiär all de sländigl och i olika sammanhang är föremål föruppmärksamhet. Vi har från utskottsmajoriletens sida sagt all de problem somhär aktualiserats är av den arten att statens industriverk ochkommerskollegium och, kan jag tillägga, även regeringen fortlöpande föfier democh tar de initiativ som kan vara erforderiiga. Att under sädana förhållandenbegära att regeringen skulle tillsätta en utredning anser vi inte behövligt. Delta leder mig fram till att yrka bifall lill utskottets hemställanunder punkterna 14 och 15, som jag här något har kommenterat. HenFÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan samtliga under avsnittet Import frånlåglöneländer anmälda lalare nu haft ordet övergår kammaren till alt debatteraavsnittet Mindre och medelstora förelag. Hen REGNÉLL (m); Här suddas kanske gränserna mellan de olika avsnitten ut litet grand.Vi har just noterat att vi har avslutat debaiten kring vad som kallades Importfrån låglöneländer, och böriar del nya avsnittet med elt resonemang kringmöjligheterna att genom åigärder i näringspoliliken här i landet stödja sädanaföretag som hotats av denna import frän låglöneländer. Del är alltså ungefärsanima tema och därför - speciellt som redan har varit inne på del- kan jag vara ganska kortfattad. Jagkan dock deklarera att vi har slutit upp från vårt håll, liksom hargjort del, kring den motion som har väckts av centerpartister. Vi har funnitresonemanget fullt riktigt, vi har anseit det värdefullt att del föres här ikammaren och vi har funnit det fullt befogat alt man vidtar sådana åtgärder somföreslås i motionen. Tankegången är helt överensstämmande med den som förtsfram av i och hans medmotionärer. Det enda som interikligt håller är väl att man negligerar alt belänka att sådana ätgärder som vividtar här hemrha föratl stödja vissa förelag kan bli hell ointressanta, om visamtidigt tillåter en mycket kraftig import av varor som säfies här i landet,lar marknaden frän dessa företag och försvårar deras fortsatta existens. Yrkandetom bifall till reservaiionen 13, under vilken slår samtliga borgerligaledamöter i näringsutskottet, vill jag framföra . Frånmoderat häll har vi i övrigl i detta avsnitt bara reserverat oss på en punkt.Reservaiionen har fått nr 19, och den ber jag ocksä att få yrka bifall till.Reservationen rör utredning om åtgärder för att öka nyföretagandet, och detresonemang som föres i den bakomliggande motionen liksom de fakta somredovisas dels i utskottets majoritetsskrivning, dels i reservationens kortaformulering kan jag hänvisa lill i stället för att här upprepa dem. I korthetskall del bara sägas att siffrorna visar en kraftigt sjunkande nyförelagsamhelhär i landet, något som ju är synnerligen anmärkningsvärt och som man måstegöra någonting åt. Vi komnier med förslag på den punklen. 1övrigl har vi som sagt från moderathäll inle varit med som reservanter på detio punkter där kolleger från de övriga borgerliga partierna har reserveratsig, antingen och cenlern tillsammans eller någol av dem för sig.De reservalionerna har inneburit alt man i utskottet har föfil upp moiioner somi slort sett har siktat lill utredningar om del ena och del andra. De har tycktall man har haft utredningar på området och att man i varie fall numera har ifunktion ett organ som föfier dessa ärenden och har ulredningskapacilel,nämligen statens industriverk, som ju inte är så gammalt och därför intehunnit avsätta så mänga arbetsresultat ännu men som kommit väl i gång ochutreder dessa ting pä ell, föreställer jag mig, snabbare sätt än vad ensärskild utredning skulle ha kunnat göra. Sedanhar utskottet i sin helhet avvisat rätt niånga var för sig beaktansvärdamotioner till slöd för småföretagsamhelen i slort sell. I åtskilliga fall harman tänkt sig all stödet skulle kanaliseras via företagarföreningarna. Ocksähärvidlag kan man säga att statens industriverk har blivit en ny huvudman, somkartlägger situationen i olika företagarföreningar. Man kan där noiera ganskaolika förutsättningar i fråga om personalens rekryteringsbakgrund, i fråga omden energi med vilken ärenden drivits osv., alltifrån län där detta fungerarmyckel bra lill andra län där aktiviteten kanske kunde vara litet högre. Härhar jag för min del en allmän reflexion, somjag vill avsluta della inlägg med.Del är viktigt alt företagarföreningarna och den verksamhet som de bedriverinte fär växa sig alltför slora. Annars förlorar man det som egentligen ärstyrkan i dessa organisationer, nämligen deras lagomskala. Del har talats såmycket om småskalighetens fördelar. Del kan vara påtagliga fördelar, men detkan ocksä vara nackdelar: Man har talat om storförelagandets fördelar. Likaklart som all del finns fördelar med slorförelagandel är alt det finns nackdelar.Vi skulle kanske mer koncentrera oss på att söka finna lagomskalan. Därföreställer jag mig alt man nu befinner sig i många län. De pengar man har tillförfogande är lagom för det kundklienlel man riktar sig lill. I den mån det ärfråga om högre belopp finns det banker all tillgå - sparbanker,föreningsbanker, affärsbanker av riksomfattande karakiär eller av mer regionalkarakiär. Alt gå in pä derasverksamhetsfält genom nya aktiviteter tror jag inle skulle vara meningsfyllt. 1mänga fall har motionerna gäll ul på all man skulle utöka verksamheten, ökabeloppen som ställs till förfogande för företagarföreningarna, vidga degarantiramar som är aktuella där och över huvud taget ytterligare aktiveraverksamheten. Jag upprepar alt jag tror att någol av del myckel värdefulla iden verksamhet som bedrivs skulle gå förlorad om man pä del sättet gickifrån lagomskalan. Vad jag nu har sagt innebär all jag under della avsnitt ber all få yrkabifall till reservalionerna 13 och 19. Hen (); Vi har i ytterligare en reservalion - med nr 17 - lill det nu aktuellautskollsbetänkandet velat fästa uppmärksamheten på några väsentligafrågeställningar inom näringslivel, något som varit inne päoch delvis ganska utförligt uppehållit sig vid. Det gäller alltså en nödvändigjämförelse mellan stordrift och smådrift inom näringslivet. Vivel - och del har omvittnats även i den här debatten - alt den slorahuvudparten av förelagen i vårt land är mindre och medelstora. De svarar förbetydande delar av både produktion och sysselsättning. Man brukar säga alt demindre företagen svarar för av näringslivels produktion ochsysselsättning. Men det är med oro vi kunnat konstatera - och vi är inteensamma om den oron - all del , kanske framför allt i slutet av1960-talet och i börian av 1970-lalet, har skett en mycket kraftigkoncentration i riktning mot storförelag. Vi har varit inne på det redantidigare i debaiten, och jag har där konstaterat att de flesta branscheruppvisar en mycket stark stegring av antalet verkliga storföretag medansamtidigt en minskning av antalet småföretag och medelstora förelag, kanskeframförallt av de sistnämnda, kunnai noteras. DeSlora företagen och även de slora investmentbolagen har haft sin uppmärksamhetriktad mot förnämliga, effektiva småförelag med goda framtidsutsikter och köptupp dem. Del har framför allt gällt famifieföretag. De är ju i en speciellsituation som vi ocksä har debatterat . Vi har bl. a. påvisat attde har slora svårigheter vid generationsskiften. Detär klart att den här koncentrationsprocessen har varit och är ofrånkomlig sälänge den pä ett tillfredsställande sätt tillvaratar stordrifts-fördelarna, menvi menar alt den i många fall har gäll avsevärt längre än vad som kan varatillfredsställande. Del kan lätt konstateras att bakomkoncentrationsutvecklingen ligger i grunden den regeringspolitik som har förts,den näringspolitik som socialdemokratin har velal föra. Och det är ulan vidareklart all den socialdemokratiska näringspolitiken i väldigt stor utsträckningbygger pä en stordriftsideologi, en beundran för och tro på att de sloraenheterna alltid är effektivast, de som man skall salsa mest på. Regeringenvill också, som det har sagts i vissa auktoritativa sammanhang, få fram färreoch större enheter inom näringslivel. Jagskall inte nämna de exempel som anförts tidigare i debatten, exempel som visaratt regeringspolitiken har anpassats mer till storföretag än lill mindreförelag. Jag kan påvisa alt skalielälinaden som finns i investeringsfonderna istort sett bara kan ulnyUjas av storföretag. Del gäller inte minstarbelsmiljöfonderna och de särskilda investeringsfonder som beslutades i fiol.De extra invesleringsavdragen verkar på samma sätt. Regeringen har sagl nejtill de investeringsbidrag som vi krävt för all fä någol så när balans,jämlikhet och rättvisa, n-ien däremot har den salsal på invesleringsavdragen,som i stort sett bara gynnar de slora företagen - de som har några sloravinster alt göra avdrag på, vilket småföretagen ofta inte har. Löneskatten haren utformning som drabbar de mindre förelagen särskilt hårt. Denäringspolitiska instrument som den statliga investeringsbanken och den fiärdeAP-fonden utgör har också byggts upp med inriktning pä de stora förelagen. Omvi tittar på den aktuella silualionen kan vi erinra om alt regeringen ifinansplanen och budgetpropositionen hänvisar till de särskilda investeringsfondernaoch till utlandslän för finansiering av den angelägna utbyggnaden avnäringslivel. Jag har varit inne på utlandslånen i mitt tidigareanförande och har anledning alt återigen understryka all när finansplanen ifråga om mindre och medelstora förelag säger att det närmare skall övervägashur dessa skall få tillgång till den utländska länemarknaden är det ellovanligt luddigt och diffust uttalande utan nägon som helst konkretion. Inte ärdet någon större handlingsberedskap föratl bemästra kreditsvårighelerna genomatt kanalisera in krediter från ullandel till de mindre företagen. Vi måslekräva mera konkreta insalser, inte bara överväganden. Och det kräver vi också. Detär givelvis angeläget att tillvarata stordriftens fördelar. Det är vi väl allaöverens om, främst när det gäller specialiserad och standardiserad tillverkningi långa serier. Men näringspolitiskt och allmänt politiskt måste det vara likaangelägel att tillvarata smådriftens fördelar. Och vi vill faktiskt påstå attsmådriftens fördelar har försummats i den politik son-i regeringen harfört. Jagbehöver här inle upprepa de olika kvaliteter och fördelar som de små företagenhar, att de ofta lanserar nya tekniska idéer, att de är goda innovalörer, attde är nödvändiga son-| underleverantörer för att de slora exportföretagen skallkunna fungera osv. Men småföreiagandei harocksä andra väsentliga värden. Det ärexempelvis angelägel all upprällhälla småförelagens position ochutvecklingsmöjligheter om man vill motverka maktkoncentrationen i näringslivet.Ulan småföretag blir del bara några få giganter kvar, ungefär som en gångförutspådde när han framlade sin koncentrationsteori. Vivill komma ifrån den underskattning av småförelagen och smådriftens betydelsesom vi tycker oss märka och noiera i den politik som förts, eftersomden underskattningen betyder etl sän-ire resurs-ulnylfiande. Del har skettalllför många nedläggningar av företag son-| i och för sig har haftgoda utvecklingsmöjligheter, och nyetableringar och utbyggnader har inteförekommit i tillräcklig utsträckning. Delta är en av de väsenlligasleanledningarna lill den s. k. slrukturarbetslös-helen. Enligl vår bedömning ärden nödvändiga utbyggnaden av näringslivet någonting som i myckel hög gradmåste ske på basis av mindre förelag och pä de nya idéer som ofta kommer fram ide små förelagen. Likaså är det klart all vi inte kan klara produktion,sysselsättning och bytesbalans utan en ökad medverkan från de mindre förelagenoch elt UlnyUjande av smådriftens fördelar. Vårtnäringsliv måste enligl den bedönining vi har inom bygga på enarbetsfördelning mellan förelag av olika storlek. Delta betyder i praktiken tillvaratar både stordriftens och smådriftens fördelar. Det gälleratltillvarata utvecklingsmöjligheterna förde mindre förelagen i samma uisiräckningsom för de slörre. Nuvet jag all mina värderade socialdemokratiska kolleger i näringsutskottetkommer att säga all de har tillgodosett småföretagen och inte på något sättunderskattat deras betydelse, oavsett alla exempel vi ger på motsatsen. Vi kandå bara noiera att vi har olika uppfattning om den förda politiken. Menalldeles bortsett från denna olikhet måste det ändå finnas etl gemensamtintresse av att näringspolitiken baseras på elt sä slarkl sakunderlag sommöjligl. Och dä gäller det all göra en praktisk avvägning mellan stordriftensoch smådriftens fördelar. Del har gjorts flera mycket intressanta ochvärdefulla vetenskapliga undersökningarom detta. Jag vill särskilt nämnaförelagsekonomiska institutionen vid , som har gjortutomordentliga vetenskapliga undersökningar just om smådriftens fördelar. Vilycker , och del har vi föreslagit i motionen och i reservationen, att del ärönskvärt med en sammanställning och en utvärdering av dessa undersökningar.Det skulle man t. ex. kunna anförtro industriverket. Vi kräver alltså intenågon större utredningsapparal eller tillsättandet av en särskildparlamentarisk utredning, utan vi anser all man kan göra en sådan utvärderingpå lämpligt sätt genom ett initiativ från regeringen. Vi säger också attregeringen borde ta initiativet till en sammanställning och en utvärdering avde vetenskapliga undersökningar som gjorts av stordriftens och smådriftensfördelar i olika branscher och i olika avseenden. Den utvärderingen kunde dåligga till grund för näringspoliliken och även inverka på del övergripandenäringspolitiska program som vi har krävt tidigare. Med det anförda ber jag all fä yrka bifall till reservaiionen 17. i (fp): talade i sill anförande om lagomskalan. Jag skall försökakorta ned mitt anförande lill -jag är uppsatt - säatt det ryms inom den skalan. Jaghar i den tidigare debatten redovisat uppfattning om de mindre ochmedelstora företagen och deras betydelse. upprepa det trots all vinu behandlar punklen om mindre och medelstora förelag pä dagordningen. Jagskall i stället i huvudsak beröra några motioner som vi har reserverat oss föroch som jag lycker är väsentliga. Encentral fråga för den svenska näringspoliliken är vad som kan göras för allstimulera lill nyskapande och underlätta elableringen av nya företag. Vi velau ny teknik och förändrade marknadsbehov driver fram nya produktionsmetoderoch nya produkter. Del är en naturlig process i en dynamisk ekonomi. En trögrörlignäringslivsstruktur är inte heller någon garanti för trygghet och fortsaltvälstånd - tvärtom. Menstrukturomvandlingen får också samhällsekonomiska konsekvenser och förorsakarindividuella sociala problem. Detta har markerats starkt .