prot · FZ0966 · 1975-12-31 00:00:00 — Jagtrodde faktiskt all någon form av marxistisk skolning ingick i . Det har lagil hundratals år all demokratisera enskilda nationer. Altdå i ett mellanfolkligi samarbete betrakta fem som en så altdel närmast skulle vara löjeväckande att upprepa kraven under hela den liden äratt ha en myckel egendomlig syn pä maktrelationerna i världen och på hur långtid del lar all förändra maktförhållanden. Delintressanta är att vi nu står inför en viss förändring av maktförhållandena ivärlden. Den går visserligen sakta - det här är ingenting som tar vare sig femeller , skulle jag tro, det kanske lar 20 eller . Men förändringenär skönjbar; den innebär jusl att i vart fall stora grupper länder i tredjeväriden - och inte bara oljeländerna - har skaffat sig en starkareförhandlingsposition gentemot industriländerna, såväl som ochSovjetunionen, och alt nu gör sig hörda från en starkaremaktposition och förhandlingsplatlform . Del, menar jag, är enförskjutning som vi skall ta på allvar. Då skall vi också ta på allvar näru-länderna inom ramen för den nya ekonomiska världsordning som de kräverskjuter fram, som ell av sina främsta krav, demokratiseringen av ,har inte så all säga slängt med det här kravet litet vid sidan om -del är ett av deras huvudkrav inför den nya ekonomiska världsordningen. Dåskall vi ta det på allvar, särskilt om vi önskar att maktrelationerna i världen 0/77åtgärder för att stärka den svenska återvinningsindustrins kapacitet, m. m. skall förändras i denriktning krävt genom denna världsordning, Överiäggningenvar härmed slutad. §6 Om åtgärder för att stärka den svenska återvinningsindustrins kapacitet, m.m. Herr handelsministern erhöll ordet för attbesvara () anmälda interpellation, 1975/76:90,och anförde: har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd altvidtaga, dels för att på såväl kort som lång sikt slärka den svenskaålervinningsindustrins kapacitet och slagkraft, dels för att förbättra desvenska järnbrukens möjligheter att regelbundet mottaga svenskt skrot. Riksdagoch regering har beslutat om en rad åtgärder som bl, a, har syftat till all ökaåtervinningen av råvaror. Som exempel kan nämnas att regeringen med stöd avkommunala renhållningslagen numera kan ålägga kommunerna viss skyldighetbeträffande återvinning och omhändertagande av pappersavfall. Vidare vill jaghänvisa lill den bilskrot-ningslag som beslutade om och sombl, a, innebär all skrolningspremier utgår vid bilskrotning. Riksdagensenergipolitiska beslut innebär bl, a, att resurser ställdes tillförfogande för forskning rörande ökad återvinning av energi. Denmineralpoliliska utredningen, som tillsattes 1974, har enligt sina direktivlill uppgift att bl, a, överväga möjligheten all lillvarala mereffektivt genom ökad återvinning, I sammanhanget bör också nämnas alt ensakkunnig tillkallades för att se över skrothandelsförordningen. Beträffandede svenska järnverkens möjlighet att regelbundet mottaga skrot har jag erfaritatt en del svårigheter uppstod , Dessa problem är dock av alll alldöma till stor del konjunklurbetingade och torde därmed vara av övergåendenatur. Medhänsyn till vad jag nu har anfört anser jag all några särskilda åtgärder på dethär området f n, inte är påkallade. HenSJÖNELL (c): Jag ber att få lacka handelsministern för svaret. Svaret är inte någondjuplodning i dessa i och för sig ytterligt intressanta problem med starksyftning in i framliden, ulan del är ett närmast ganska schablonmässigtinterpellationssvar. Något annat var kanske inte att vänta, eftersom branscheninle befinner sig i någon direkt katastrofsituation. Men jag vill betona attproblemen är myckel intressanta och delvis av ganska allvarlig natur. Återvinningav råvaror har försiggått ganska länge, Skrolhandeln i mo-därn lid har verkat iett hundratal år, men man har tidigare inte varit särskilt uppmärksam påhanteringen. Utövarna har inte haft särskill hög social status och det harväl inte rört sig om affärer i någon betydande storleksordning. Energikrisen iväriden har emellertid inte bara i vårt land ulan i hela den industrialiseradevästvärlden hell plötsligt ställt dessa förelag i blickpunkten, Ålervinningsinduslrinoch de som utövardenna viktiga hantering kommer säkerligen att få en alltmerökad betydelse. Jag är, herr talman, övertygad om att inom en ganska näraframtid kommer återvinnings-industrin att vara kanske den viktigaste av allavåra industrier, därför alt världens tillgångar på ändliga råvaror håller påatt snabbt ta slut. Tidpunkten kan förskjutas litet framåt, men man ser klartall den tid närmar sig då de ändliga råvarorna böriar komma på upphällningen.Därför får den här branschen en ständigt ökad betydelse och därför bör den bliföremål för ökad uppmärksamhet från statsmakternas sida. Allåtervinning, herr talman, är viktig. Om man skall göra något slags graderingfår man säga all den är viktigast i de branscher som arbetar med all återvinnajust ändliga råvaror. Det är naturligtvis också mycket viktigt att kunnaåtervinna råvaror inom t, ex, papperssektorn och näraliggande områden, men därär ändå själva grunden en råvara av icke ändlig natur som ständigt återskapas. Närdel gäller de ändliga råvarorna och återvinningen på det området kommerjärnskrot av naturliga skäl i blickpunkten, eftersom verkstadsindustrin är denstörsta inte bara i det här industrilandet utan i de fiesta industriländer.Järn och stål utgör f ö,, som alla vet, fundamentet för industriellaaktiviteter över huvud taget. För att lala om jusl det som interpellationennärmast tar sikte på, återvinningen av järnskrot, är det som vanligt - det ärintressant all notera - de mindre förelagen som spelaren utomordentligt viktigroll. Strukturen på handeln med Järnskrot är av den arten alt de mindreåiervinningsföretagen, skrotföretagen eller vad man vill kalla dem för, arbetarså nära gräsrötterna som möjligt, om jag får uttrycka mig så, och samlar inskrotet inte för alt lagra upp det utan för alt leverera del till Järnbrukendär del sedan lagras. Del är den ordning som råder i vårt land. Desom ansvarar för denna lagring är, som jag påpekade, storföretagen ibranschen, nämligen järnbruken. De verkställer uppköp, mottagning och lagringav skrotet via ett särskill av dem gemensamt ägt förelag som heterJärnbruks-förnödenheter, Dennastruktur är uppenbarligen en av huvudgrunderna lill all det råder exportförbud,sedan slutet av 1920-talei, Just på järnskrot. Del har varit en nödvändig del isjälva uppbyggnaden av systemet för all det skulle kunna fungera på etttillfredsställande sätt. Det finns självklart andra motiv också tillexportförbud, men det här förhållandet är uppenbariigen ett av de viktigaremomenten. Såvälleverantörerna av järnskrot, av vilka majoriteten just är småföretag, somframför allt samhället, herr talman, har emellertid räll alt ställa allt störrekrav på att systemet fungerar utan störningar. Så har inte varit fallet. 0/77åtgärder för att stärka den svenska återvinningsindu -strins kapacitet, m. m. 0/77åtgärder för att stärka den svenska återvinningsindu -strins kapacitet, m. m. Handelsministernbekräftar i sill svar de svårigheter att motta järnskrot, som bruken har haft,huvudsakligen , men delvis också , men anser attdessa svårigheter är konjunklurbetingade och av övergående natur. Herr talman,även jag hoppas alt så är förhållandet och alt det är den rätta förklaringen,men jag är inle lika säker på den saken. Svårigheterna i del här avseendet kani vae fall även bero på en osmidighet j systemet och på att bruken inte harförutsett vilken situation som skulle kunna uppstå till följd av all de inte itid har skaffat sig kapacitet alt la emot överskott på skroi. Deltakan vara en orsak lill svårigheterna, herr lalman, men jag påslår del inle. Jagtror emellertid att det finns anledning att följa upp och närmare la reda påhur del egentligen förhåller sig. Något som lyder på att del kan ha varil enotymplighel i systemet,ett bristande förutseende hos Järnbruksförnödenheier, äratt bruken /75 verkställde en betydande import av järnskrot,enligtvad jag minns från eller . Den importen blev, med hänsyn lill desvenska leverantörernas möjlighet att leverera skrot, klart överdimensionerad.Härigenom uppstod också lagringssvårigheter, som handelsministern har påpekat isitt svar. Herrtalman, del är omöjligt att utreda vilken orsak som väger tyngst i dettasammanhang. Men en sak vill jag slå fast. Jag utgår nämligen från atthandelsministern delar min uppfattning all man i fort-säliningen bör försökaundvika sådana här störningar. Del är klart att varken regering eller riksdagkan lägga sig i och böria kommendera hur man skall göra i det ena eller andraavseendet, men det vore i varie fall bra om vi kunde vara eniga i uppfattningen- som ett slags rekommendation -all det av bruken gemensamt ägda förelaget ifortsättningen skall la upp förhandlingar med de svenska leverantörerna för allfastställa hur situationen egentligen ler sig och om del verkligen ärnödvändigt med t. ex. en större import. Jag lycker del är ganska självklart fortsättningsvis bör förfara på det sättet, eftersom störningar uppträtt. Enparallell till brukens svårigheter kan man finna på ett annat mycket viktigtålervinningsområde, nämligen pappersavfallet. Handelsministern pekar på alt"regeringen med stöd av kommunala .renhållningslagen numera kan åläggakommunerna viss skyldighet beträffande återvinning och omhändertagande avpappersavfall". Vi vet att man har betydande lagringssvårigheler inomdella område. Det är en illustration lill att del kan bli nödvändigt altnärmare titta på förhållandena i sin helhet för att få syslemel att fungerasiörningsfrill. Handelsministernsäger slutligen alt han anser all några åtgärder f n. inle är påkallade. Jagkan ansluta mig till den uppfattningen, men jag utgår från att om störningar avden natur som har varit - och kanske även av mera oroväckande natur - skulleuppstå i fortsättningen är delta område, återvinningsområdel, av ell såbetydande intresse för samhällel alt samhället inle kan undgå att närmareundersöka vilka åtgärder som i.så fall eventuellt skall behöva sältas in. Den marknad som interpellationen angår är en räll särpräglad marknad.Här gäller ju inle den vanliga frihandelsprincipen, utan tvärtom håller sigalla länder utom med exportförbud på skrot. Dessutom är handeln med skrot ivårt land reglerad genom kartellavial, som huvuddelen av de svenska järnbrukenhar träffat. Delär klan att detta är ett säreget system, som är betingat av alldeles speciellaförhållanden. När del gäller exporlförbudssidan är all märka alt del bara ärell enda land som säljer skrot frili, nämligen . I övrigt är exportförbudregel. Skulle vi upphäva förbudet och därmed i och för sig underlättaavsättningen av skrot, skulle del i gengäld kunna leda lill alt den stabila ochrätt låga prisnivån i inte längre skulle kunna bestå. Med tanke på deninternationellt sett mycket höga andel av vår stålproduktion som baseras påskrot skulle detta kunna få allvarliga konsekvenser. Närdet gäller den andra bilen i regelsystemet på den här marknaden, nämligenkartellavialen, har de prövats av NO som har funnit all de inle medför någrasamhällsskadliga verkningar. Numedger jag alt del tillfälligtvis har uppkommit svårigheter här. Skulle desvårigheterna fortsätta eller liknande svårigheter dyka upp , får vise på problemet igen, men det är inle så lätt alt ändra marknadens struktur. 0/77åtgärder jör att stärka den svenska återvinningsindustrins kapacitet, m. m. Hen (): Jag får understryka vad handelsministern sade beträffande redovisningenav fakta i detta sammanhang. Del är en hård reglering i den här branschen, detär ett säreget syslem och del ligger kartellavtal i botten. Jaghar inle gjort några värderingar beträffande della, herr lalman, utan jag baranoterar att så fungerar det hela. Jag hoppas att handelsministern inle harmissförstått mig vare sig när del gäller innehållet i min interpellation ellernär del gäller vad jag sade i mill förra anförande. Jag har inle krävt hävandeav något exportförbud; det framgår inle på någol sätt vare sig avinterpellationen eller vad jag nu har sagt. Jag har bara sagt som en renförklaring lill stockningen att den i sin tur är beroende av det säregnasystemet, vilket i sin lur har exportförbud som en ganska väsentlig ingrediens.Men jag har varken krävt eller länker kräva hävande av det gällandeexportförbudet. Det är uppenbart att vi fr fortsätta med det här säregnasystemet, som handelsministern kallade det, med kartellavial och annal - ivarie fall tills vidare. Jagär också medveten om att NO har prövat kartellavialet men inte funnit anledningtill ingripanden, men jag upprepar vad jag sade och som handelsministernuppenbariigen är överens med mig om: Skulle störningar i fortsättningen uppståoftare och i högre grad än som har redovisats, då kan inte samhälletfrånsäga sig ansvaret att se närmare på dessa saker. Är regeringen, såsomhandelminislern säger, beredd att se på dem, kommersjälvfallet också vi på vår sida vara beredda att vara med. Överläggningen var härmed slutad. 0/77 åtgärder jöratt stärka den svenska § 1Föredrogs och hänvisades återvinningsindu- Proposition strins kapacitet, 1975/76:114till socialförsäkringsutskotlet m. m. § 8 Föredrogs ochhänvisades 1975/76:2179-2184 lillutbildningsutskottet 1975/76:2185-2188 lillutrikesutskottet 1975/76:2189 och 2190 tilltrafikutskottet §9 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen 1975/76:115. §10 Anmäldes och bordlades Proposition 1975/76:108 om godkännande av överenskommelse omupprättande av Nordiska investeringsbanken, m, m, §11 Anmäldes och bordlades 1975/76:35 med anledning av riksdagensinformaiionsuirednings belänkande om sakinformation jämte motioner 1975/76:36 med anledning av i propositionen1975/76:100 framlagda förslag om vissa anslag för /77 underhuvudtiteln och dess verk m, m, 1975/76:37 angående verkställd granskning avriksdagsbibliotekets förvaltning 1975/76:20 med anledningav propositionen 1975/76:82 om ändring i (ang, gäldenärsbrotten) 1975/76:21 med anledning av propositionen 1975/76:101med förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /76 såvitt avser Justiiiedepartementetsverksamhetsområde 1975/76:22 med anledning av propositionen 1975/76:100 såvittgäller an-' 1975/76:7 med anledning avpropositionen 1975/76:7 med förslag till lag om järnvägsansvarighet vid befordran av resande m, m, jämte 1975/76:8 med anledning avpropositionen 1975/76:95 med förslag lill Nr 66 godkännandeav konvention om utomäklenskapliga barns rättsliga Predaeen den '""'"8 1975/76:18 med anledningav propositionen 1975/76:100 såvitt avser stat förförsvarets fasiighetsfond 1975/76:19 med anledning av motion om avbrytande avprojekteringen av militärt övningsfält påGotland 1975/76:26 med anledning av propositionen1975/76:101 såvitt gälleran-slag på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /76 lill vissa byggnadsarbeten för SverigesRadio 1975/76:27 med anledning av motion om åtgärder föratt förbättra den offentliga svenskan 1975/76:17 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitt gäller anslag till universitets- och högskoleämbetet m, m,jämte motion 1975/76:18 med anledning av propositionen1975/76:100 såvitt gäller anslag lill samt lillutbildning inom kulturområdet Jämte motioner 1975/76:19 med anledningav motioner om fortbildning för barnmorskor 1975/76:23 med anledningav motion om affärstidsreglering 1975/76:24 med anledningav motioner om förbud mot aulomatspel och kedjebrevsspelm, m, 1975/76:25 med anledning av motion om försäljningen av pyrolekniska varor1975/76:26 med anledning av motioner om krigsmaterielindusirin 1975/76:9 med anledning avmotion om överensstämmelse mellan civil- ochmilitärområdesgränserna för och län 1975/76:10 medanledning av motion om kostnaderna vid överförande av allmän väg till enskild §12 Anmäldes och bordlades Motion 1975/76:2191 av . med anledning avpropositionen 1975/76:89 om lärarutbildningens dimensionering och lokaliseringm, m. Nr 66 § 13 Kammaren åtskildes kl, 14,34, I" "dem