prot · FY0935 · 1975-12-31 00:00:00 — I andra motioner framförs kravpå snara förslag om särbeskaltning av äkta makar som arbetar i enskild firma,krav på skyndsam utredning om särskild bolagsform för mindre förelag, krav påbefrielse för arbetsgivare från att erlägga sjukförsäkringsavgift förarbetstagare som fyllt eller folkpensionsavgift för arbetstagare somfyllt , krav på ökade möjligheter för AB Induslrikredil ochAB Förelagsfinans att låna ytterligare 400 mifi. till en ränta som medgeroförändrad ullåningsränla, osv. Det har väckts en hel rad moiioner som främjardessa syften. Ingenkan väl bestrida att del finns rält många mörka moln vid horisonten. En del avdem förefaller - tycker vi i varie fall - vara laddade med oväder. [ det lägetär del tid alt plocka fram regnkläderna. Del är därför som vi moderater harkrävt ett stimulanspaket med bl. a. en serie investeringsfrämjande åtgärder.Finansministern älskar som bekant folkliga ullryck, och därför må del vara migtillätet att ge honom rådet alt lätta på spänntampen. Del behövs om vi skallkunna ta kraftlag mol en hotande arbetslöshet. Slutligenvill jag erinra om alt statsminister vid den socialdemokratiskainternationella konferensen i för ell par veckor sedan uppmanade sinasocialdemokratiska kolleger i andra länder all föra en som han uttryckte delexpansiv politik, som främjar sysselsättningen. kan väl endasl tolkas såatt industriländerna inte får möta de påfrestningar som bl. a. de högreoljepriserna medför med en politik som skapar sysselsättningsproblem. Jag antaralt under sill Tysklandsbesök inte gjorde sig skyldig till baradåligt skämt i ulan att han verkligen menade vad han sade. Menvarför motsätter sig regeringen då en mera expansiv politik här hemma? Jag ber alt få yrka bifall lill reservationerna 1 A, 2, 3, 4 och 7. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilionergavs på bifall lill l;o) utskottets hemställan, 2;o) reservationen nr 1 A avherrar och samt 3;o) reservationen nr I B av herrHermansson, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandeja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2;o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. 1enlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd; Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr I punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 1 A av herrar och afUgglas. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfianderesultat: Punkterna 2 och 3 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föfiande voleringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller finansutskoiielshemställan i betänkandet nr 1 punkterna 2 och 3 röstar ja, den det ej villrösiar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resullal: Utskottels hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 A av herrar och , ochförklarades den förra proposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkandet nr 1 punkten 5 rösiar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 3 A avherrar och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfianderesultat: Punkterna 6 och 7 Proposilioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion; Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkandet nr 1 punkterna 6 och 7 rösiar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föfiande resultat; Punkterna 8 och 9 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Proposilioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 A av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkandet nr 1 punkten 10 röstar ja, den del ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 7 A avherrar och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Ändradegränsbelopp för beskattning av dödsbo som handelsbolag rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Punkterna 12 och 13 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Nr 2 med anledning av i propositionen 1975:1framlagt förslag om ökad rörlig kredit i riksgäldskonloret för myndigheter sombedriver uppdragsverksamhet Nr 3 med anledning av i proposiiionen 1975:1 behandladeför flera huvudtitlar gemensamma frågor åvitt avser programbudgetering Nr 4 med anledning av i proposiiionen 1975:1framlagda förslag såvitt avser de kungl. hov- och slottsstalerna jämte moiioner Nr 5 med anledning av i propositionen 1975:1 framlagtförslag om anslag till oförutsedda utgifter för /76 Nr 6 med anledning av i propositionen 1975:1framlagt förslagom anslag lill avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförlusterför /76 Nr 7 med anledning av proposiiionen 1975:2 medförslag om tilläggsstat till riksslaten för /75 såvitt avserfinansdepartementets verksamhetsområde Nr 8 med anledning av propositionen 1975:2 medförslag om tilläggsstat 11 lill riksslaten för /75 såvitt avser statensallmänna faslighetsfond Nr 9 med anledning av skrivelse från fullmäktige iriksgäldskontoret angående riksgäldskonlorels uppdrag all anskaffa bosläderför riksdagsledamöter, m. m. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 3Ändrade gränsbelopp för beskattning av dödsbo som handelsbolag Föredrogsskalleulskollels betänkande nr 5 med anledning av motion om ändrade gränsbeloppför beskattning av dödsbo som handelsbolag. Idella betänkande behandlades molionen 1975:703 av () varihemställts all skulle besluta att dödsbo äldre än beskattadessom handelsbolag om inkomsten var . och/eller förmögenhetenöversteg . Utskottethemställde att skulle avslå molionen 1975:703. Reservation hade avgivits av herrar iBorås (m)och i Trobro (m) vilka ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:703 skulle anta av reservanternaframlagt förslag till lag om ändring i kommunalskallelagen (1928:370). Ändradegränsbelopp för beskattning av dödsbo som handelsbolag i (m): beslöt att oskiflade dödsbon skullebeskattas som handelsbolag under förutsättning alt inkomsten översteg 10 000kr. och att det förvaltade kapitalet översteg . Viss möjlighet fördispens infördes under förutsättning att tvist förelåg om testamente ellerdylikt. 1motionen 703 av har föreslagits att dessa belopp höjs lill 20000 resp. . med hänvisning lill den penningvärdeförsämring som sedandess har ägt rum. annat motiv är alt den nya fastighetstaxeringen kommeratt medföra alt många dödsbon får sin förmögenhet betydligt höjd. Ylleriigareell motiv för en höjning är att det skattepliktiga beloppet för förmögenhetsedan de nuvarande bestämmelsernas tillkomst har höjts till . Liksomvid lagens tillkomst torde del nu finnas starka motiv för alt dessa små dödsboninle blir beskattade som handelsbolag, något som medför myckel krångligalaxeringsproblem. Detta gäller i synnerhet om del är fråga om mångadödsbodelägare. Jag hörde i går bl. a. berättas om ett dödsbo med inte mindreän elt femtiotal dödsbodelägare, där förmögenheten inle var större än omkring130 . Det är naturligt all sådana fall medför oerhört myckel arbete ochbesvär dels för taxeringsmyndigheten, dels för de skattskyldiga. Därför är delav stort värde att man har gränser som gör att ett större antal dödsbon slipperbli beskattade såsom handelsbolag. Beskattningen av ett vanligt dödsbo blirbetydligt enklare. Detär dessa praktiska skäl som gjort att man genom denna motion velat minska dettakrångel. Del är också därför som jag yrkar bifall lill den reservation somfogats till utskottets belänkande. HenCARLSTEIN (s); gällande bestämmelser all efter en väl tilltagen avvecklingstidoskiftade dödsbon skall beskattas såsom handelsbolag till-lämpas fr. o. m. Dessa bestämmelser tillkom för att man ville undanröja möjlighettill skatteflykt. bestämmelser för beskattning av dödsbon medförde attdel under vissa förhållanden var Ändradegränsbelopp för beskattning av dödsbo som handelsbolag förenat med avsevärdafördelar ur beskallningssynpunkl alt låta ett dödsbo beslå i stället för attskifta det. Delta gällde speciellt när del oskiflade dödsboet hade högainkomster och beskattningsbara förmögenheler. Upplöses i ell sådant falldödsboet blir delägarna skattskyldiga för boets inkomster och förmögenhet.Under sådana förhållanden kunde de skattskyldiga genom att underlåta attupplösa dödsboet vinna slora förmåner ur beskattningssynpunkt. Del var givetvisinle tillfredsställande att delägarna i dödsboet skaffade sig skattelättnadergenom all underlåta att skifia boet sedan den egentliga boulredningenavslutats. Denu gällande reglerna innebär att under en viss väl tilltagen normallid föravveckling av dödsboförvaltningen - den är satt till fyra kalenderår - gälleratt dödsboet behandlas som en enhet i beskattningshänseende. Därefter behandlasdödsboet som handelsbolag under förutsättning att det haren lill statliginkomstskatt taxerad inkomst som överstiger . eller en skattepliktigförmögenhet överstigande . De efterlevande har således god tid attavveckla boet och inrätta sig efter de nya förhållandena. moiion som föranlett moderalreservalionen yrkas alt beloppsgränserna skallhöjas till det dubbla, dvs. i inkomst och , i förmögenhet.Utskottsmajoriteten har inle kunnat biträda yrkandena med hänsyn lill att ensådan åtgärd skulle innebära att flera dödsbon än f n. av skalleskäl skullebehållas oskiftade än som erfordras för dödsboavvecklingen. Ettsådant resultat anser utskottets majorilel inte tillfredsställande vare sig urrättvisesynpunkt eller av praktiska skäl. Medhänvisning till det anförda yrkar jag bifall lill utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Proposilioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i och iTrobro, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i Boras begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition; Densom vill all kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 5rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen av herrar i och i Trobro. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föfianderesultat: Ja- 247 Nej - 44 Nr 6 med anledning av motion om fri expedition vidrörvärv av svenskt medborgarskap Nr 5 med anledning av propositionen 1975:10 medförslag lill lag om ändring i (regler om kyrklig vigsel) jämtemoiion Nr 6 med anledning av motion om förstärktbesittningsskydd vid jordbruksarrende Nr 7 med anledning av motion angående sirandägaresrätt all hålla brygga i annans vattenområde Informationom mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor Kammarenbiföll vad utskotten i dessa belänkanden hemställt. §5 Föredrogs utrikesutskottets belänkande nr 1 med anledning av propositionen1975:1 i vad avser anslag för /76 inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde jämte moiioner. Kammaren biföll vadutskottet i dessa punkter hemställt. Information ommellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor Regeringenhade i proposiiionen 1975:1, bilaga 5 (), under punklen E3 föreslagit all lill information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor för /76 anvisa ell anslag av 2 065 000kr. Underdelta anslag beräknades bl. a. medel för , Svenska freds-och skifiedomsföreningen samt Svenska sektionen av . Idelta sammanhang hade behandlats motionerna 1975:252av m. fl. (vpk), vari hemställts alt under tredjehuvudtiteln (prop. 1975:1, bilaga 5) anvisade . till för informationsverksamhet, 1975:735av herrar och i (s), vari föreslagils 1. all bevifiade Svenska sektionen avAmnesly International ett anslag pä . 2. att till information ommellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor för /76anvisade ett anslag på . 1975:1149 av ftu Fredgardhm.fl. (c, m, fp). Informationom mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor 1. altriksdagen gav regeringen till känna vad utskottet anfört om ökade statliga bidrag till , 2. attriksdagen i anledning av regeringens förslag och med bifall till molionen 1975:735 samt med avslag på motionerna 1975:252 och 1975:1149 till Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespo litiska frågor för /76 anvisade etl anslag av . HenTAKMAN (vpk): När Per i böfian på 1970-lalel gav ul en historik ibokform över , kallade han denBerättelsen om en okänd folkrörelse. "En okänd folkrörelse" av verksamhet! Det är litet märkligt, för denna organisation. , har dock haft en betydelse som inle är mätbarmed kvantitativa mätt men som utan tvekan varit myckel stor. Enläng rad av namnkunniga politiker - S. A. , , . och - har varit aktiva medlemmar.August skänkte . "till bekämpandet av ". Han hörde lill de många som ekonomisktmöjliggjort Svenska freds- och skifiedomsföreningens arbete under dess snarthundraåriga historia. Också nu är del sådana bidrag från medlemmar och andrasom fyller de hål i budgeten man får trots sträng sparsamhei. Jagser inget negativt ..i della. Tvärtom finns det mycket av värde i den kamp försin existens som många folkrörelser måste föra. En organisation som bygger påsina medlemmars och sympatisörers frivilliga arbete och offervifia blir nog iregel mera uppskattad av dem än den organisation som har råd att betala förvafie arbetsuppgift. Svenska freds-och skifiedomsföreningen är, så vitt manvel, världens äldsta fredsor-ganisalion, och det skulle den givetvis inte hablivit om den inte i alla lider hade haft hängivna medlemmar, som varit bereddaatt offra lid och i allmänhet också pengar pä dess verksamhet. Menalla vel att del numera är svårt eller omöjligt alt driva en utåtriktad ideellverksamhet med enbart medlemsavgifter och frivilliga bidrag som ekonomisk behöver pengar för informationsverksamhet:en skriftserie, utställningar, skolprogram, studieverksamhet osv. Deturpsrungliga statliga bidraget har höjts med mindre belopp vid någratillfällen. Den här gången föreslås en höjning med . Imotionen 252 har jag och några partikamrater föreslagit en höjning lill 60 000kr., alltså del belopp som organisationen har begärt att få och som den visatall den behöver. Vianser alt det är viktigt att de många väsentliga insatser som gör i FNoch inom ramen för särskilda konferenser för fred och mellanfolkligt samarbeteständigt bärs upp av en välinformerad och engagerad Vi anserockså all det är viktigt all del las inte bara statliga utan också folkligainitiativ mot hotet om ett kärnvapenkrig, för nedrustning, för utvecklandet avfredsfrämjande internationella förbindelser. Vi anser alt Svenska freds- ochskifiedomsföreningen fullgör en viktig uppgift i båda dessa hänseenden och intebör hämmas i sin verksamhet av brist på pengar. Därför yrkar jag bifall tillmotionen 252. HenHJORTH (s); Den svenska sektionen av utför elt myckelbetydelsefullt arbete för de politiska fångarna världen över. Man verkar förderas frigivning, hjälper fångarnas famifier, rapporterar om förhållandena ifängelser samt arbetar för förbud mot tortyr och för dödsstraffets avskaffande. Utanden omfattande informationsverksamhet som Amnesly bedriver skulle del inte varamöjligl att få stöd och hjälp i detta arbete. Förutom den opinionsbildandebetydelse arbetet har utgör del även en påtryckning pade många regimersomallfiämt och tyvärr, tycks det, i ökad omfattning kränker de mänskligarättigheterna. Jaghar tillsammans med i i motionen 735 föreslagit en ökningav anslaget lill med . utöver vad regeringenföreslagit. Till vår glädje har utrikesutskottet ansett organisationensinformationsverksamhet så angelägen att det tillstyrkt vår framställning. Lålmig fä uttala elt tack till utskottet för detta. Jag är förvissad om all delhögre bidraget på . - en ökning med . sedan föregående år -kommer att betyda intensifierad upplysningsverksamhet om förhållanden i andraländer. Del kommer alt främja en målsättning som Amnesly arbetar för, nämligenen humanare behandling av politiska fångar. Man avser att bl. a. samla inuppgifter om dem som sitter fängslade på grund av att de engagerat sig ifackligt pionjärarbete. Genom att offentliggöra och sprida dessa uppgifterhoppas man att lättnader skall kunna införas i dik-laturiändernaoch alt arbetarna skall få möjlighet att bedriva den fackliga verksamheten utanhinder. Det tillhör de mänskliga rättigheterna, och del är också en av Amnestysmålsättningar och uppgifter alt genom sin information verka för della i allaländer. Jag yrkarbifall lill utrikesutskottets hemställan. Informationom mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor Hen iStockholm (s); De två talarna före mig har varmt yrkat bifall lill moiioner om anslagför föreningars informationsverksamhet. Naturligtvis kan man i en debatt somdenna framföra många yrkanden och förslag om förbättrade anslag, och man kangöra del med myckel varmt hjärta därför att det gäller ett område där detnaturiiglvis alllid saknas medel för den verksamhet som de olikaorganisationerna vill bedriva. Det har inte varit möjligtatt biträda annat än rätt små och ur mo- Offentliggörandeav handlingar om m. m. tionärernas synpunktotillfredsställande belopp. Jag utgår ifrån alt det inte skulle finnasmöjlighet att föra fram sådana förslag från utskollet att motionärerna skullekänna sig tillfredsställda - med undantag för en motionär som här haryttrat sig. Jagvill, herr lalman, yrka bifall lill utskottets hemställan då del gällersamtliga här berörda organisationer. Överläggningenvar härmed slutad. M o m. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionen nr 252 av . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §6 Offentliggörande av handlingar om m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 2 medanledning av motioner om offentliggörande av handlingar om m.m. Idetta betänkande behandlades motionerna 1975:327av i m. fl. (m), vari hemställts att hosregeringen begärde 1. alt en "vitbok" rörande de dokument somframkommit på senare är i fallet färdigställdes och publicerades, 2. att hemligstämpeln rörande det arkiv i ärendet somfanns hos ui-rikesdeparlementei hävdes, utom i de fall då enskild person kundekomma att lida skada samt 1975:457av herrar och i (), vari yrkats att uttaladeatt regeringen borde tillsätta en medborgarkommission att granska tillgängligahandlingar om i syfte att ge regeringen råd om vad som bordeoffentliggöras enligt den princip som omnämnts i motionen. attriksdagen skulle anse motionerna 1975:327 och 1975:457 besvarade med vadutskottet anfört. Reservationhade avgivits av fru tredje vice talmannen () och () som ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till molionen 1975:457 och med anledning av motionen1975:327 hos regeringen begärde alt en medborgarkommission tillsattes meduppgift alt granska tillgängliga handlingar om i syfte alt geregeringen råd om vad som borde offentliggöras enligt den princip som omnämntsi förstnämnda motion. HenAHLMARK (fp): Det är nu 30 är sedan den svenske legationssekreteraren greps i och fördes bort av sovjetiska trupper. Mångahundratals judar hade han räddat från all dödas av nazisterna. Han sparade ingaansträngningar och undvek få risker när han sökte värna människoliv under desista krigsmånaderna i . Myckeltalar för att någon motsvarande ansträngning frän svensk sida all rädda RaoulWallenberg inte gjordes och är då vi säkert vel att han levdei sovjetiska fängelser. Skärvor av information har nätt oss; under 1940-talelvisade regeringen av allt att döma en nästan otrolig nonchalans i arbetet päalt vinna klarhet om . Det är nu historia. Men ännu inte historia. I är är han - eller skulle vara - 62 är. Han kan vara ilivet, han kan vara död. Våra spekulationer på den punklen får inte varaavgörande. har, som vi nämner i motionen 457, kommenteratinvändningen "Lever verkligen ?" på föfiande säll; "Tyvärrinnehåller den klentrogna frågan en väsentlig del av förklaringen lill attWallenbergs öde än så länge förblivit ouppklarat. Han är nog död ,alternativt; det går aldrig all fä klarhet. tvivel blev i ell tidigareskede del officiella försåtliga psykologiska ursäkt för all inte läggain full kraft i efterforskningarna, och därmed köpte man sig fri fränytterligare bråk med . togs saken upp med långt störrekraft, men då hade oersättlig lid gäll förlorad." Tvåvitböcker har getts ut, 1957 och 1965. De är myckel kortfattade. velvi att om är myckel fiockl, alt massor avhandlingar där ligger oåtkomliga under hemligstämpeln. Under dessa harmycket samlats om honom. Det är av betydelse att ställa del mesta av detmaterialet lill allmänhetens, forskningens och massmediernas förfogande. finns enskilda medborgares säkerhet som kan hotas om allt material bliroffentligt, lyder invändningen. Den har vi också tagit hänsyn till i molionenoch i reservationen. begär all en medborgarkommission omedelbarttillsätts. Den kan beslå av experter på olika områden, personer med stortförtroende i olika grupper. De bör ha erfarenhet från politik, juridik,publicistik och historisk vetenskap Man kan tänka sig ett par professorer päsådana fäll, ell par erfarna tidningsmän, etl par diplomater med stor kunskapom sädana här frågor. De skulle få tillgång till allt material och sedan geregeringen råd om vad Offentliggörandeav handlingar om m. m. Offentliggörandeav handlingar om m. m. i della material som intebör offentliggöras. Därefter borde regeringen kunna öppna de handlingar somdenna medborgarkommission ansåg att man utan risk kan göra tillgängliga förallmänheten. Såtycker nu inte utskottets majoritet. Den skriver: "Ansvaret för frågan omoffentliggörandet kan inte delas med en medborgarkommission pä det säll somföreslagits i motionen 457." Varförkan man inte del? Regeringen har ju rätt att offentliggöra handlingar iutrikespolitiska frågor långt innan 50-årsgränsen har nåtts. Naturligtvis harregeringen därmed också rätt att be en medborgarkommission av det slag som viskisserat all gä igenom materialet för all få ell välgrundat råd, som inle kanmisstänkas för partipolitiska biavsikler. Sedan blir det regeringen som fattardel formella beslutet om offentliggörandet.