prot · FZ09138 · 1975-12-31 00:00:00 — Finansministern säger atl han utgår ifrån all déskattskyldiga som berörs av de nya ieglerna tar del av in- Ominformation rörande beskattningen av fåmansbolag formationen i dagspressoch andra massmedia. Tyvärr har den informationen varit mycket begränsad.Dagligen och stundligen upplever jag hur litet kända begränsningarna imöjligheten att betala ut lön till medhjälpande make och barn är. Denvanliga reaktionen är: Det här gäller inte oss, vi har handelsbolag eller vihar aktiebolag. Det är kanske inte heller så lätt all förstå att enmedhjälpande make som kanske arbetar i företaget högstskall kunna få ut hälflen i förhållande till den företagsledande maken, t. o.m. om denne bara skulle arbeta halvtid. Påsamma sätt kan det vara mycket svårt för myndiga, studerande barn att självaräkna ut att de inte längre skall få skatta för sina inkomster, om de arbetar iföretaget , , jul- och påsklov. Dehär besluten som gäller fr. o. m. den kan ju i många företaginnebära mycket stora skatteskärpningar. I en hel del fall kan det röra sig om15 . på en sammanlagd familjeinkomst om kanske . Fårfamiljen reda på detta först i slutet på årel, kan det medföra myckel storasvårigheter att få fram tillräckliga medel till skatter för att undgå krafligakvarskatteavgifier. Iandra fall krävs det upplysning för att familjen skall få en rimlig chans attöverväga om man skall fortsätta som tidigare eller vidta andra dispositioner,kanske att maken i stället tar jobb hos någon annan. Detbästa skulle naturligtvis vara om upplysningsmaterial sändes ut till de företagsom är direkt berörda. I varje fall är det väl högst önskvärt alt del iavvaktan på della sker en ordentlig annonsering i tidningarna. Mångagånger kan det också vara fråga om svåra gränsfall. Taxeringsmyndigheternagodkänner kanske inte de skattskyldigas bedömning av fördelningen utan vidtaren sambeskattning, och då innebär det ju inte bara högre skatt för makarnagemensamt utan också en annan fördelning av skatten. Jagskulle vilja fråga finansministern om man i överväger attåterinföra rätten till kvittning mellan makar av överskjutande och kvarståendeskatt på det sätt som förekom . En sådan åtgärd skulle förmodligenhjälpa många av de här makarna i en silualion som annars kunde vara ganskabrydsam. Några speciella överväganden i den sista frågan har ännu inteförekommit i . Jag inskränker mig till atl säga det. Vadbeträffar informationen har jag emellertid en annan uppfattning än frågeställaren.Det sades att informationen f n. är för begränsad. Jag tycker atl i dennaspeciella fråga har tvärtom informationen varit mycket rikhaltig.Lagstiftningen om fåmansföretagen har presenterats utförligt i facktidskrifter,t. ex. Skattenytt och Ekonomen. LRF har sänt ut information omfåmansföretagslagstiflningen till varje driftskontor. SHIO har sänt ut enredogörelse för innehållet i lagstiftningen till sina 400 föreningar, ochFamiljeföretagens förening har sänt ut ett cirkulär med redogörelse för de nyareglerna lill sina I 000 medlemmar. har informeratsamtliga sparbanker om nyheterna för fåmansföretagens beskattning, ochslutligen arbetar riksskalleverkel med en delaljerad informaiion lill ledningvid deklaraiionsarbele. Jag tror inte, fru talman, att jag kan erinramig någon annan lagstiftning om vilken informationen har fått så stor spridningsom just den här speciella lagstiftningen. FruTROEDSSON (m): Det är nalurligtvis glädjande att organisationerna är på alerlen i denhär frågan, när nu dröjer med informationen. Men jag vill änen gång påpeka alt jag aldrig någonsin - nu har jag ju för all del inte såvidare lång riksdagserfarenhet - varit med om all så många har ringt och varitchockerade över vad de har fått höra av någon. De undrar om det verkligen kanvara sant. Alltför många av dem som är direkt berörda känner inte tillnyheterna i lagstiftningen, och jag blir fortlöpande uppringd av människor somhar hört talas om att någonting är på gång, men de vet inte vad det är frågaom. Tydligenhar man i inte tagit ställning till om man skall återinförarätten till kvittning. Jag skulle vara väldigt tacksam om ett sådantövervägande ändå gjordes, för jag tror som sagt att det skulle kunna hjälpa ien hel del fall där taxeringsmyndigheterna har en annan bedömning än deskattskyldiga. Jagvill fråga om en annan sak. Många företag betalar in ATP-avgifterosv. för makarna i vanlig ordning. Den enes årsinkomst är kanske . ochden andres 60 000, men tredjedelsregeln gör ju att den fördelningen integodtas, utan det blir i stället . för den företagsledande maken och . för den andre. visar det sig att man har betalat in alldeles förmycket i ATP-avgifter, som alltså varken kommer den medhjälpande maken ellerden andre maken till gagn. Ärfinansministern beredd alt göra några överväganden för att se lill alt deATP-avgifter som kanske betalas in i onödan i sådana fall kan återställas lillfamiljen? Överläggningenvar härmed slutad. Omsamordning av företagens uppgifts- och uppbördsskyldighet § 14 Om samordningav företagens uppgifts-och uppbördsskyldighet Herrfinansministern erhöll ordel för att besvara () den 19 majanmälda fråga, 1975/76:368. och anförde: har frågat mig om vilka åigärder som har vidtagits ochvilka åtgärder som kommer att vidtagas för all samordna den Omsamordning av företagens uppgifts-och uppbördsskyldighet uppgifts- och uppbördsskyldighetsom del allmänna ålägger företagen. Utredningen om företagens uppgiftsplikt hari mars avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1976:12) Företagensuppgiftslämnande. Detta innehåller förslag om hur företagens och andraarbetsgivares uppgifls- och uppbördsskyldighet skall kunna göras så lilelbetungande som möjligt ulan atl därför viktiga samhällskrav på bl. a.informaiion och statistik åsidosätts. Betänkandet kommer att sändasut på remiss. När remissinstanserna har redovisat sina synpunkter blir detanledning att överväga vilka åigärder som behöver vidtagas. Hen TRÄFF (m): Jag lackar finansministern även för detta svar. Jag är myckettillfredsställd över att ett långt lidandes historia nu möjligen börjar närmasig sitt slut, eftersom ifrågavarande utredning enligl vad finansministern härhar sagt inom kon kommer au sändas ut på remiss. Detär ju, som jag framhöll i min fråga till finansministern, riksdagenpå initiativ av dåvarande allmänna beredningsutskottet hos, regeringen begärdeen utredning belräffande samordning och förenkling av de uppgifts- ochuppbördsskyldigheter som det allmänna ålägger företagen. Det var först efterflera års väntan som finansministern tillsatte utredningen. Vi hade då kommitfram . Utredningen har sedan tagit ganska god tid påsig. lovade finansministern i ett interpellationssvar i ärendettill i att utredningen - UFU - skulle avge sillslutbetänkande . Men som bekant gick hela 1975, ochdet är först som belänkandet har överiämnats. Jagtror all finansministern själv i många olika sammanhang har kunnat notera debekymmer den här uppgiflsplikten har vållat ute pä företagen. Del är väl därförall anledning atl nu understryka att ärendei i fortsättningen inte fårförhalas ytterligare. Jagbeklagar för min del alt man i utredningsarbetet inte flck in frågan omersättning till företagen, dvs. en prissäilning på de tjänster som det är frågaom. Det har under innevarande period motionerats här i utan resultati det hänseendet. Motiveringen för atl inle acceptera tanken påtilläggsdirektiv till ulredningen var att den inte skulle försenas. Hadeemellertid sådana lilläggsdircktiv fått lämnas niir motionen första gångenbehandlades, så borde utredningen rimligen ha hunnit med iiven den uppgiflen. Förraårel yrkade jag här i på att man åtminstone skulle använda denexpertgrupp som fanns och som har trängt in i ärendet för att direkifortsätta med ersättningsfrågan. Jagutgår ifrån atl remissinstanserna nu ändå kommer in på denna problematik, ochdel hade kanske, herr finansminister, varit bra om man hade haft den aspekten någolbäitre penetrerad från början. Låtmig avslutningsvis bara säga att del tillkommer sannerligen nya uppgifter förföretagen undan för undan. Vi har för inte så länge sedan filt en ny lag omfåmansbolag som innebär atl man i samband med deklarationen skall lämna en heldel nya uppgifler. Efler vad jag har erfarit är riksskalleverkel i färd med allutarbeta den bilaga som skall bifogas deklaraliönsuppgiflen från företagen.Bilagan lär nu vara uppe i fyra sidor, och jag har förstått atl man även iriksskatteverket är en smula betänksam över au del på del här sället praktiskttagel tillkommer en ny deklaration utöver den tidigare. Detfinns alltså, herr finansminister, all anledning att hoppas att alla godakrafter nu skall verka för att vi får denna fråga löst, slutgiltigt och på ettsätt som tillfredsställer samtliga som är berörda av den. Omsamordning av företagens uppgifts-och uppbördsskyldighet sista förhoppning om en lösning som skulle tillfredsställaalla är väl praktiskt taget omöjlig att infria. Det är nämligen två diametraltmotstridiga intressen som man här stöter på. Först har man företagarnasallmänna känsla av alt de har annat att göra än att sitta och fylla iblanketter. De vill dessutom ha dem så okomplicerade och enkla som möjligt. Dettarvas alltid arbete - ibland kanske t. o. m. av expertbetonad karaktär - föratt fylla i dem, och företagarna är inte alls tilltalade av detta. Sedan har judet samhälle som alltid är i fortsatt utveckling ett intresse av alt få ettallt större statistiskt material för att på ett något så när riktigt ocheffektivt säll kunna fullgöra alla de beställningar som görs, bl. a. från dethär huset. Dethär är två motstridiga intressen. Man vill ha reda på mera och mera. Iallmänhet är den informaiion som tas in också värdefull för företagarna ochderas intressen i det fortsatta arbetet. är del ett företagarintresseatt man vill ha information. Kan man gå dem till mötes? Finns det skäl för vadde tar upp som ett allvariigt resonemang? Det måste finnas informaiion omkringdetta. Allakan alltså inte bli nöjda. Statistikerna blir missnöjda, om man gör företagarnanöjda i det enkla och omedelbara perspektivet. Och tvärtom: Skulle man görastatistikerna helt och fullt nöjda, kommer man atl lägga en ganskahård belastning på företagarna. Jag skulle vilja försäkra alt vad somkommer ul av det här nalurligtvis blir en kompromiss mellan de bådaytterlighetssynpunkterna, och den får man väl göra så pass hyfsad som det ståri mänsklig makt atl göra. Ersättningsfrågorna har diskuterats häri , och därvidlag har sagt nej hitintills. Hen TRÄFF (m): Jag-tror nog också, herr finansminister, atl tillfredsställelsen intekommer att vara hundraprocentig på alla håll. ulan att det blir en kompromissav del slag där alla parter är lika missnöjda. Låtmig bara återkomma lill ersällningsfrågan. frågan om allsälla pris på ijänsicrna. Jag tror ändå att man gör fel om man inle tar med dentypen av viigning av uppgifterna som styrmedel. Nr 138 man administrativt - genom det organ som ulredningen om företagens Onsdaeen den uppgiftspliklföreslår - försöker åstadkomma kravkataloger för att på det 26 mai 1976 v\se\.samordna och granska uppgiflerna, rationalisera inhämtandet osv., --------------- kan mankanske komma en liten bit på vägen. Men det skulle alldeles Om information till säkert här som i många andra sammanhang vara oändligt myckel lättare företagare beträf- att nå ett bättre resultat, om den infordrande myndigheten hade all ta fande ändrade hänsynbåde till sina egna kostnader och till uppgiflslämnarens koslnader regler om avdrag för ochväga in dem i förhållande till den nytta man rimligen kan ha av egenavglfter uppgiflerna.Med den programbudgetering som håller på att tränga igenom istatsförvaltningen borde det vara tekniskt möjligl, och statistiska centralbyrån har ju ocksåfaktiskt pekat på att della skulle kunna vara en väg all åstadkomma enbättre balans mellan behov och krav i det Överläggningenvar härmed slutad. §15 Om information till företagare beträffande ändrade regler om avdrag föregenavglfter Herr flnansministern erhöll ordel för allbesvara i (c) anmälda fråga. 1975/76:371. ochanförde: i har frågat mig om jag avser atl informera berördaegenföretagare och fria yrkesutövare om den överdebitering av preliminär skattsom kommer alt uppstå om bifaller proposilionen 1975/76:178 omändrade avdragsregler för egenavglfter. har vidare frågat om jagavser all underlätta möjligheterna till ändring av debiteringen för dem som såönskar. PreliminärB-skalt för utgår i det helt övervägande antalet fall med beloppmotsvarande den slutliga skatt som påförts inkomstlagarna vid den slutligadebiteringen . Denna skatt har beslämts med inkomster somgrund. Man kan utgå ifrån att flertalet skattskyldiga haft högre inkomster år1976 än . Vidare var uttagsprocenten för egenavgifterna lägre år 1974än . Mot bakgrund härav torde någon överdebilering av preliminär B-skattför generellt sett inte komma att föreligga. I deundantagsfall då den debiterade preliminära skatten för kan antagasavvika från motsvarande slutliga skatt är enligt min mening gällandejämkningsregler tillräckliga för att tillgodose de skattskyldigas intresse.Jämkningsreglerna torde vara väl kända av berörda inkomsttagare. Någon särskildinformation ellerandra åtgärder från sida med anledningav propositionen anser jag därför inle vara påkallade. HerrOLSSON i (c): Jag ber atl få tacka finansministern för svaret på frågan. 134 Svaret är ju inte positivt i den meningen atl detutlovas några infor- mationsåtgärder för deberörda egenförelagarna, som här kan komma att få lägre slutlig skatt än vad debetalar i preliminärskatl . Attjag ställde frågan berodde på att det är stor skillnad mellan gällanderegler och de regler som kommer att gälla om nu antar det nyaförslaget. För en 50 000-kronorsinkomsttagare - egenföretagare elleryrkesutövare - skulle det medföra nära . lägre skatt än enligt gällanderegler. För en inkomsttagare som tjänar . skulle skillnaden bli nära 6000 och i 100 000-kronorsfallet nära . Detta gäller alltså inormalfallet. Det kan givetvis finnas avvikelse, beroende på vilken inkomst manhade . Nuär del väl ändå så att många inkomsttagare kan få lägre inkomster än dehade 1974, som var ett högkonjunkturår - vi har ju också haft störresvårigheter under innevarande år. Det kan nalurligtvis också flnnas andraorsaker. Dessutom har de som av någon anledning har lämnat in en preliminärdeklaration fått sina skaller och avgifter beräknadeefter de bestämmelser som gällde då, och de preliminära deklarationerna tordedå bli för höga. Dettaär givetvis ett problem för ett stort antal människor. Hade de haft detta klarlför sig hade givetvis många av dem lämnat in en preliminärdeklaration och fått skatten baserad på de nya bestämmelserna. Jag beklagaratt inte reglerna ändrades i varje fall i samband med riksdagsbeslutet idecember, då reglerna för uppdragsinkomster ändrades. Det borde ha varitmöjligt att få till slånd en ändring i den här frågan lika väl som belräffandeuppdragsinkomsterna. Jagtycker att man borde informera via de kanaler - massmedia ochskattemyndigheterna - som brukar användas. Om en företagare anser sig vara förhögt debiterad borde han kunna ringa till sin skattemyndighet och där få ettbesked genom att man där räknar ut del nya läget. Skulle då den sänkta skattenoch avgiften bli t. ex. . lägre, borde den jämkningen kunna göras utanvidare. Det skulle överensstämma med gällande skatteregler, som säger atl maninte behöver la hänsyn till femtedelsregeln när det gäller belopp över 3 000kr. i speciella fall. Ominformaiion till företagare beträffande ändrade regler om avdrag foregenavglfter Överläggningenvar härmed slutad. § 16 Fru tredje vicetalmannen meddelade all på föredragningslisian för kammarens nästkommandesammanträde skulle näringsulskoltets betänkanden nr 73, 53 och 54 i nu angivenordning uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 17 Anmäldes ochbordlades Utbildningsulskottets beiiinkande 1975/76:33 med anledning avpropositionen 1975/76: undervisning för invandrarbarn jämte motioner den /76:28med anledning av propositionen 1975/76:155 om vissa kör- 26 mai 1976 kortsfrågorjämte motioner §18 Anmäldes och bordlades Molion 1975/76:2564 av med anledning av proposilionen 1975/76:210 om ändring i konkurslagen(1921:225) m.m. §19 Kammaren åtskildes . Förteckning över talare 1975/76:138 (Siffrorna avser sida i protokollet) , utrikesminister3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 12 i (c) 21 Aspling, socialminister 53,58, 59 , förste vice talman (c) 44, 61, 70, 72, 92, 93 iGöteborg (c) 62 i (s) 89, 93 " () 117,121, 123 i (c)6, 7, 97 Carlshamre (m) 83 i (c) 100 Caristein (s) 40Eriksson i Ulfsbyn (c) 13 () 78 " () 8, 10,11, 12 i (s)102 , statsråd 14, 15 Hen () 105 (vpk)37 Jadeslig (s) 64 i Skärstad (c)73, 76 i (fp) 50 i Ariöv (s) 99 Komstedt (m) 95Kristenson (s) 25 () 121 i (m) 23,33 " Måbrink (vpk) 9, 10, 11 i (c) 14, 15Herr () 126 (vpk) 114, 120, 121 () 104" () 114 Olssoni (c) 134 () 112, 120 i Heden (c) 82" i Karistad (s) 80 Raneskog(c) 94 " Regnéll (m) 113 " () 3, 5 " () 69, 71, 73, 76 " Sträng, finansminister 125, 127, 128, 129, 130, 131, 133, 134 137 1975/76:138 HerrSvensson i (s) 76 (vpk) 67 () 48, 129, 131 Hen Träff (m) 127, 128, 132, 133 Wennerfors (m) 54,59, 62 i (fp) 88 () 41 () 34, 60 () 27, 34, 60 , utbildningsminister 12, 13 () 96