prot · FZ0985 · 1975-12-31 00:00:00 — Ipropositionen 1975/76:53 (flnarisdepartementet) hade regeringen föreslagitriksdagen alt anta förslag lill lag om ändring i lagen (1955:183) ombankrörelse. Beträffande proposilionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen föreslås altsystemet med offentlig representation i affärsbankerna byggs ul. Regeringenföresläs fä rätt alt tillsätta en offentlig 3 Riksdageits protokoll 1975/76:85-86 Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna ledamot i de styrelser sominom de stöne bankerna leder verksamheten för en viss region: Vidare skallkommunfullmäktige i kommun, där affärsbank har lokalkontor, tillsätta tvåledamöter i styrelse som är knuten till kontoret. Del föreslås också alloffenilig styrelseledamot i affärsbanks huvudsiyrelse liksom offenilig ledamoti regionstyrelse skall ha rätt all närvara och delta i överiäggningen inomdirektion eller annat organ under styrelsen." Idetta sammanhang hade behandlals delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1975/76:2170av m. fl. (fp), vari hemställts alt skulle avslåpropositionen, 1975/76:2171av m. fl. (m), vari hemställts att skulle avslåpropositionen, 1975/76:2172av i Glömminge m. fl. (c), vari hemställts all medanledning av proposilionen skulle 1. godkänna förslaget till ändringi lagen (1955:183) om bankrörelse i vad gällde offentlig ledamot iregionslyrelse, 2. avslå förslaget till ändring ilagen i vad avsåg generell rält att närvara och della i överläggningar inomdirektionen eller annat organ under styrelsen, 3. besluta att kommunfullmäktigegavs rätt att utse tvä ledamöler i affärsbanks lokalslyrelse, 4. anta i motionen framlagtförslag till ändrad lydelse av 74 a § lagen (1955:183) om bankrörelse, delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1975/76:330 av . (vpk), vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla omförslag om all i statens ägo överföra de privaia affärsbankerna och 1975/76:1786 av i Slockholm m.fl. (c),vari hemställts att hos regeringen begärde förslag till ettnäringspolitiskt program för banksektorn med syfte att de stora affärsbankernasmaktkoncentration begränsades och en decentraliserad maktstruktur skapades. 1. beiräffande offeniligrepresentation i affärsbanks regionstyrelse att med bifall lillmolionen 1975/76:2172 yrkandena 1 och 4, det senare i ifrågavarande del, ochmed avslag pä moiionerna 1975/76:2170 och 1975/76:2171, båda i ifrågavarandedel, skulle anta i propositionen 1975/76:53 framlagt förslag till lag omändring i lagen (1955:183) om bankrörelse såviii gällde 74 a S första stycket och 159 §, 2. beiräffande generell rält föroffentlig styrelseledamot i affärsbank att della i överiäggningarna inomdirektion eller annat organ under styrelsen all med avslag påmotionerna 1975/76:2170 och 1975/76:2171, båda i ifrågavarande del,och motionen 1975/76:2172 yrkandena 2 och 4, det senare i ifrågavarande del,skulle anta i propositionen 1975/76:53 framlagt förslag till lag om ändring ilagen (1955:183) om bankrörelse såvitt gällde 74 a § tredje stycket, 3. beiräffande kommunalrepresentation i affärsbanks koniorsslyrelse, m. m. att med anledningav molionen 1975/76:2172 yrkandet 3 och med avslag på motionerna 1975/76:2170och 1975/76:2171, båda i ifrågavarande del, och motionen 1975/76:2172 yrkandet4 i ifrågavarande del skulle anta i propositionen 1975/76:53 framlagt förslagtill lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse i den män det inteomfattades av utskottets hemställan under 1 och 2, 4. beträffande förstatligande avde privata affärsbankerna att skulle avslå motionen 1975/76:330, 5. beiräffande näringspolitisktprogram för banksektorn all skulle avslå motionen 1975/76:1786. Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna 1. beträffandeoffentlig representation i affärsbanks regionstyrelse av her rar i (fp). Hovhammar (m) och () som ansett all utskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:2170 och 1975/76:2171, bådaifrågavarande del, och med avslag på motionen 1975/76:2172 yrkandena 1 och 4,det senare ifrågavarande del, skulle avslå i propositionen 1975/76:53 framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse såvitt gällde 159§ samt såviit gällde 74 a § första stycket anta förslaget med ändrad lydelse ienlighet med av reservanterna framlagt förslag. beiräffande generell rätt för offentlig styrelseledamoti affärsbank att delta i överläggningarna inom direktion eller annat organunder styrelsen 2. avherrar i och samt och (samtliga c) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa aU med bifall till motionen 1975/76:2172yrkandena 2 och 4, det senare i ifrågavarande del, och med anledning avmotionerna 1975/76:2170 och 1975/76:2171, båda i ifrågavarande del, skulle antai propositionen 1975/76:53 framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse såvitt gällde 74 a S iredje stycket med ändrad lydelse i enlighet med av reservanterna framlagt förslag. 3.av herrar i (fp). Hovhammar (m) och () som ansettall ulskotiet under 2 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionerna 1975/76:2170 och 1975/76:2171, båda iifrågavarande del, och molionen 1975/76:2172 yrkandet 2 och med anledning avmolionen 1975/76:2172 yrkandet 4 i ifrågavarande del skulle anta iproposilionen 1975/76:53 framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse såviit gällde 74 a > tredje stycket med ändrad lydelse i enlighet med av reservanterna framlagt förslag. Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna beträffande kommunalrepresentation i affärsbanks kontorssiyrelse, m. m. 4.av herrar i och samt och (samtliga c) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975/76:2172 yrkandena 3 och 4, det senare iifrågavarande del, och med avslag pä moiionerna 1975/76:2170 och 1975/76:2171,båda i ifrågavarande del, skulle anta i propositionen 1975/76:53 framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse, i den mån detinte omfattades av utskottets hemställan under 1 och 2, med ändrad lydelse av 74 a S andra stycket samt ikraftträdandebestämmelsen i enlighet med av reservanterna framlagtförslag. 5. av herrar iÖrebro (fp). Hovhammar (m) och () som ansett att ulskotiet under 3 bort hemställa allriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:2170 och 1975/76:2171, båda iifrågavarande del, och med avslag på motionen 1975/76:2172 yrkandena 3 och 4,det senare i ifrågavarande del, skulle avslå i proposilionen 1975/76:53framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse såvittgällde 74 a § andra stycket saml såvitt gällde ikraftträdande-bestämmelsen antaförslaget med ändrad lydelse i enlighet med av reservanterna framlagt förslag, 6. beträffandenäringspolitiskt program för banksektorn av herrar tafsson i och samt och (samtliga c) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa att med bifall till motionen 1975/76:1786hos regeringen begärde förslag till ett näringspolitiskt program förbanksektorn i enlighet med vad reservanterna anfört. Hen i Glömminge(c): I näringsutskoltets belänkande nr 37 behandlas propositionen1975/76:53, vilken innehåller förslag om ändring i lagen om bankrörelse. Fördel första gäller det en utökad offentlig representation i affärsbankerna.Detta har vi frän cenlerns sida godtagit genom motionen 1975/76:2172. Fördel andra föreslås att offenlliga styrelseledamöter skall ha rätt alt deltaga iöverläggningar inom direktion eller annal motsvarande organ. Det har vi däremotinte anslutit oss till. Fördet tredje skall kommunfullmäktige i kommun, där affärsbank har lokalkontor,tillsälta två ledamöler i den styrelse som är knuten till kontoret på orten.Det vill vi heller inle godta. Manhar väl inle direkl kunnat finna några slörre avigsidor hos systemetmed offenlliga representanier i affärsbankernas styrelser på del högre planet.Vi har ansett alt det inle heller bör bli några avigsidor med system sominnebär att det finns offentliga representanter i de regionala banksiyrelserna, om man applicerar erfarenheterna frän bankernas Däremot anservi det icke behövligt att offentliga representanter silier med i direktioneller liknande organ. Skillnadenmellan regeringsförslaget och den reservation, där vi inom cenlern anger vårståndpunkt, är att det i regeringsförslaget står att kommunfullmäktige skalltillsätta två styrelseledamöter, medan vi anser att kommunfullmäktige bör gesrätt att utse tvä ledamöter i affärsbanks lokalstyrelse. Enligt regeringensförslag är det således ett åläggande på kommunerna att utse tvårepresenlanler, under det att vi menar all det kan vara lika bra att kommunernahar rält att bestämma om detta själva. Närdet gäller för det allmänna alt ulnyttja den insyn i lokalbankerna somoffenlliga representanter ger, så är det klart att man kan ha svårt all sevilken uppgift dessa representanter har för samhället. Det har ju visat sigvara svårt alt få tillräcklig insyn i staisägda företags styrelser, och därtillsätter regeringen samtliga styrelseledamöter. I bankerna har man dessulomden mycket strängt tillämpade tystnadsplikten. Jag ställer mig då frågan vadsamhället kan vinna på vad som här föreslås. Det är mera min egen privatafundering; vi har inte direkl skrivit om saken i vår reservation. Men vi villinle att den offentliga representanten i bankstyrelsen deltar idirekiionsberedningen av sådana ärenden som han senare skall vara med ochbeslula om i slyrelsen. Vi anser alt det bara skulle försena sådana ärenden;det är ju endast mindre, löpande rutinärenden som det här gäller. Vi tror intealt en sådan ordning skulle ge någol för vare sig den allmänna eller banken. Utskottettalar om sådana fall där större belopp utlånas av en direktion utanförstyrefsen. Jag skulle tro att det är myckel sällan sådanl händer. Och om dethänder kan man Ju få in en regel som säger att banken där skall sätta en gränsför var den delegerade beslutanderätten skall gå samt alt alla lån av störrebetydelse måste passera styrelsen för beslut. Orn den offenlliga representantenskulle medverka vid avgörandet av större ärenden, som övriga styrelseledamöterinte dellar i, så kunde det ligga något i vad som föresläs, men sä kommer noginle att ske i verkligheten. Utskotleltillstyrker ett obligatorium med kommunala represenlanler i ortens bankstyrelser,trots att de - som jag sade - inte har så slora möjligheter alt della ivikliga beslut av statliga organ på orten. Och där vill jag återigenunderslryka skillnaden i uppfallninger. Vi reservanter anser att del skallvara en frivillig sak för kommunerna att välja dessa representanter. I dagfungerar del sä alt bankerna i allmänhet har kommunala förtroendemän i sinastyrelser, men de har inte det för att dessa kommunalmän specielll behövs istyrelsen utan för alt bankerna skall få en förankring i bygden när det gällerkapitalaffärer. Del gäller ju i första hand att fä kontakter på inlåningssidani samhället. Därkommer rnan då in pä resonemangel om all det knappast finns någon anledning attha tvingande bestämmelser för kommunerna all utse dessa represenlanler. Vi hari vär reservation också sagl alt bankerna inle är tvingade alt upprättalokalkontor, och om en bank underlåter Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna all göra det, så blir detju heller inle nägon lokalstyrelse. Det är givetvis viktigt att lokalbankernabehandlar ärenden som är av belydelse för bygden. Fattas bara annal! Men detsom nu handläggs av bankväsendet i kan väl en eller tväkommunfullmäktigeledamöter i bank-styrelse i stort sett inte göra så mycket åt. Utskottetsäger vidare att syftet skall vara att samhällels intressen beaklas i banken.Ja, hur man skall man prioritera lånen för att uppnå detla syfte? Hur skall manberäkna säkerheterna? Det kommer inte att pä något sätl ändras genom förslaget. Nuär del också sä att del utöver vad som anges i 74 a finns banker som har särskilda projektgrupper som är tillsatta på annat sätl. De behandlarfrågor om arbetsrutiner, datafrågor och systemfrågor. Där har naturligtvisoffentliga representanter inte så mycket alt tillföra banken. Ireservation 6 tillstyrker vi molion 1786 av i meden begäran om ell näringspolitiskt program för banksektorn i syfle attbegränsa de slora bankernas överinflyiande och skapa en mera decenlraliseradmaktstruktur på det bankrnässiga och ekonomiska områdel. Denna molion harframförts också lidigare år. När man ser det nu förevarande regeringsförslagetfunderar man på om motionen möjligen kan ha animerat lill det förslag som rörde regionala bankerna. Med detta ber jag att få yrka bifall lill reservationerna 2, 4 och 6. Hen (): i Glömminge har utvecklat de tekniska synpunkler man kananlägga på propositionen om ändring i lagen om bankrörelse. Jag skall därför påden punkten fatta mig kort. Detkan förefalla som om förslaget gällde ändringar av en förhållandevisteknisk-formell natur. Men jag tror vi måste se dem i elt större politisktsammanhang. Jagvill minnas att finansminislern före valrörelsen i ell lal -om det var häri eller någon annanstans kommer jag inte rikligt ihåg - framhöll skulle undvika att öppet ställa krav på en socialisering; det kunde väckaoro hos folkel. Man skulle i stället sakta gä fram lagstiftningsvägen, punktför punkt. Sedankan man flytta sig , då på partikongressen framhöllatt de som skall vara represenlanler för staten i bankstyrelserna skall ha enideologisk uppfallning i dessa frågor som är samstämmig med densocialdemokratiska regeringens och partikongressens. Vi kan, lycker jag, spåraen viss linje i det handlande som här sakta ägt rum. Moderatasamlingspartiet har varil emol represenlanler för siaien i förelagensstyrelser, och däri inbegriper vi också banker. Det gäller vare sig vi har ensocialdemokratisk regering eller en annan regering. Vi är alltså i likhet medfolkpartiet emot denna lagstiftning som helhet. Del är därför naturligt att viser rned stor skepsis på dessa förslag om en utvidgning av statlig ochoffenilig medverkan i bankernas verksamhel. Detsägs att erfarenheten av de statliga representanterna i bankerna under degångna åren varit tillfredsställande. Det utvecklas inte närmare vad som menasmed del. Det har inte framförts några klagomål från nägotdera hållet. Man kantolka det så att representationen har tillåtit en samhällskonlroll som inteskulle ha kommit till slånd pä annat sätt. Men man kan också tolkade! så-ochdet kanskeärden riktiga tolkningen - all dessa samhällsrepresenlanler harfungerat ungefär som andra styrelseledamöter och alt del därför inle haruppställ några slitningar genom olika värderingar osv. ; alla har haft sammabedömningsgrunder i olika frågor. Delär emellertid en ganska mager motivering för alt nu kräva att den statligarepresentationen skall utvidgas även till de regionala bankstyrelserna. Detskulle innebära en ökning med ett femtiotal representanter med orn inle felaså dock intressanta arvoden för en del poliliker eller andra som kan haförtroende hos ledningen. Det finns, som i Glömminge delvis varinne på, inget skäl att göra den här utökningen. Tillräckligakontrollmöjligheter flnns redan för såväl de slalliga som de andrastyrelseledamöterna i den centrala ledningen. Man får rapporter, man kan -visserligen i efterhand - kritisera ett visst förfaringssätt pch rnan kanalltså ändra på det, när man sitter i slyrelsen. En utökning avkontrollverksamheten blir en onödig belastning och fyller över huvud lagetingen funktion. Delsammagäller i kanske ännu högre grad förslaget att de statliga representanternaskall ha rätt alt närvara i lägre instans - tillsalla kommilléer, direktionerosv. - inte bara vid behandling av frågor som sedan skall las upp i styrelsenutan i alla sammanhang. Anlingen har de inle lid lill detla och då är delmeningslöst, eller också ger sig vissa personer lid alt delta, och då är det enverksamhet som ligger utanför vad samhället rimligen bör ägna sig ål. Det finnsredan kontrollmöjligheter, möjligheler för statliga represenlanler alt följaverksamheien på alla nivåer, om detta skulle vara av centralt inlresse. Viär alltså inom moderala samlingspartiet emot statliga represenlanler såväl iregionala styrelser som i andra organ som är tillsatta av styrelserna, närdessa organ behandlar frågor som sedermera inle kommer upp i styrelsen. Slutligentill frågan om representanier för kommunerna. Redan nu finns det ofta kommunalaoch. andra utomstående represenlanler i de lokala banksiyrelserna som uppgårlill sammanlagi över 850. Dessa representanter fyller en funktion av stonvärde - del är därför som styrelserna frivilligt har anmodat dem all vara med.Del är ell syslem som är helt accepterat. Nukommer i stället ett förslag från regeringen alt det skall vara ett tvång förkommunerna alt tillsätta två representanter. Cenierpartieis yrkande ärnaluriiglvis en förbättring - där föreslås att detta skall vara en rättighetför kommunerna. Den motivering som regeringen har i pro- Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna positionen för att införaett obligatorium är ganska märklig: det skulle se så illa ut om några kommunerbegagnade sig av delta syslem och andra inte. Del är en underlig byråkratiskfilosofi, all del måste se likadant ut i alla kommuner. Det måste varariktigare att de kommuner som inte anser sig betjänta av represenlanler i enbankslyrelse skall ha rätt att fatta beslut i den riktningen. I så måtto är vialltså på samma linje som . Men vi anser hela del nya förslagetfelaktigl. Det nuvarande systemet fungerar enligt vår mening fullttillfredsställande. Delkommer också in en annan komplicerande faktor i detla sammanhang. Det sägs iproposilionen alt de kommunala representanterna skall tillvarata samhälletsintressen. Då får man alltså styrelserepresenianier med olika funktioner,vilket också bankinspektionen har framhållit olägenheten av. Om det någon gängskulle uppkomma en fråga om juridiskt ansvar skulle med andra ord övrigastyrelseledamöter bedömas efter allmänna juridiska principer, medan enkommunrepresentani även skulle kunna åberopa som skäl för sittställningstagande att han hade en i lag fastställd skyldighet att se lillkommunens inlressen. Del är Ju möjligl all kommunrepresentanten i en sådan härfråga skulle kunna känna sig skyldig att gå emot bankens intressen. Jagvill återvända till de mer allmänpolitiska principerna. Det är lyckligt att ivarie fall vissa förändringar har ägt rum i den ursprungliga promemoria somframlades i . I den föreslogs att varje kommun skulle ha enrepresentant i en lokal bankstyrelse, vilka skulle kunna innebäraatt kornmunrepresentanterna skulle vara i majoritet i slyrelsen. Det förslagethar finansminislern ändå tagit bort - det skall bli högst två kommunala representanter. Mendessutom fanns ett förslag om att de statliga representanterna i de olikabankstyrelserna då och då skulle sammanträffa för alt under ledning avregeringen - finansministern - diskulera igenom sina siäll-ningslaganden. Dellycker jag var del mesl oroande i bakgrunden lill lagslifiningen. Tanken varnaturligtvis all dessa represenlanler vid de här sammanlräffandena skulle fäden indokirinering, den ideologiska uppfallning, varom finansministern taladepå partikongressen. Del kan ju möjligen gå så länge man har ensocialdemokratisk regering. Men del ler sig kanske ur socialdemokralisksynpunkl någol annorlunda om del i hösl skulle bli en hell annan regering. Manfrågar sig vad näsla sleg blir om del här förslagei accepieras. Del blir kanskeyllerligare siallig medverkan och ytleriigare slalliga kon-irollåtgärder, t.ex. att man bildar något slags organisaiion för de offenlliga reprssenianiernadär dessa skall få direkliv från regeringen om hur de skall siälla sig i olikasamhällsfrågor. Med dessa ord vill jag yrka bifall lill våra reservalioner 1, 3 och 5,lill reservalionen 3 under förulsällning all reservalionen I vinner kammarensbifall. Om reservalionerna 3 och 5 inte bifalles kommer vi att stödjareservalionerna 2 och 4 frän , vars förslag vi betraktar som ellmindre ont. Tillslut vill jag för ordningens skull yrka avslag på reservationen 6, som byggerpå en molion av i . Den motionen förefaller mignågot omotiverad. Den har hängt med i flera är, och det är något förvånande allcenterpartiet som helhel har ställt sig bakom den. Man kan ju inle bedrivabankrörelse hur långt ul i kommunerna som helst. Det finnsju ett inlresse avbåde centralisering och decentralisering när det gäller bankrörelsen. Genomdessa kontorsstyrelser har vi ju fått en ganska långtgående decentraliseringav kreditbeslut och annal. Jag har svårl att föreställa mig alt någonlingytleriigare skulle kunna vinnas genom den utredning som begärs idecentraliseringssyfte. Vidgadoffentlig represeniaiion i affärsbankerna i (fp): "Sioppa inle in fler statliga och kommunala gubbar ibolagsstyrelserna. Fortsätt i stället försöksverksamheten ett lag så manvet om de gör någon nytta eller inte. Och pröva andra vägar, som kanvara mer effektiva, för samråd mellan företag och samhälle." Dellauttalande återflnns under rubriken i tidningen , där manredovisar sluisalsen i Kooperaliva förbundets remissvar överindustridepartementets . Delsom KF sagl om denna rapporl kan också - för mig - gälla frågan om offentligrepresentation i bankerna. IKF:s yttrande, som är elt mycket ärligt remissvar på den här rapporten, kan vifinna många kloka synpunkler. Iartikeln i heler det: "KF har alltså valt ärlighetens väg och del kännsmyckel rikligt den här gången. Särskill som syftet inte är att hindra ellerförsvåra vare sig insyn eller samråd, ulan precis tvärtom: KF vill att manskall pröva andra vägar för all nå dessa mål. Del finns ingen negaiivism ulanen posiiiv önskan alt man ska göra något bälire." -"Det är", fortsätter man. "egenlligen frågan om enallmängiltighet: vi ska inte falla för frestelsen alt dra lill med reformer ochlagar bara för all de ser bra och lilltalande ui, eller för all de kan blipopulära; vi ska göra lagar och reformer som verkligen ger resullal, lillexempel skapar infiylande och insyn - även om de kanske inte ser lika imponerandeut vid en hastig till." Jagvill nog påslå all när jag läste den här artikeln i lidningen Vi lyckle jag dellåg mycket i vad man från kooperationen sagl i den här frågan. Vihar haft en lång deball om ekonomins uiformning. Folkpartiel har sinideologiska uppfallning och vi har hävdal ramstyrningen som princip. Staten -riksdag och regering - skall sätta ramarna inom vilka de enskilda ekonomiskaenheterna sedan skall kunna agera relativt fritt, naluriiglvis följandeallmänna lagregler. Detär alltså en viklig liberal grundregel att staten skall stå fri i förhållandelill förelag och institutioner. Därigenom kan samhällel bättre fullgöra sinuppgift som en fristående konlrollinstans som har all opartisk Vidgadoffentlig representation i affärsbankerna fastställa de allmännaramar inom vilka förelag och andra har alt röra sig. föi'slag, i näringsulskoilels belänkande nr 37, som vi nu har all behandlaföreslås, vilkei lidigare redovisats av i Glömminge och herrSiegbahn, alt systemet med offentlig representation i affärsbankerna skallbyggas ut. Inom de slörre bankerna i regionen vill nu regeringen lillsäiia enoffentlig ledamoi av styrelsen. Och enligt förslaget skall ävenkommunfullmäktige i kommunen, där affärsbank har lokalkontor, ha rält alt tillsältatvå ledamöler av slyrelsen. Dessa representanter för det allmänna skall ävenges rält alt delta i överläggningen inom direktionen eller i annat organ underslyrelsen. Vihar yrkat avslag på denna framställning i propositionen av följande skäl: Vian.ser att offenilig styrelserepresenlalion i privata företag skapar en oklaransvarsfördelning mellan enskilda och offentliga inlressen. Den innebär altriksdagsmän och kommunalpolitiker kommer all vara med och fatta beslut iföretagens styrelser som de i andra sammanhang skall pröva. Det försvagar denoffentliga kontrollen av företagens verksamhet och leder till all vikligaavgöranden undandras allmän insyn och kontroll.