prot · FZ0940 · 1975-12-31 00:00:00 — Omsvängningen i de stora industriländerna sker nufrån en nivå med exceptionellt lågt kapacitelsutnyltjande, och det finns alltsåfog för utskotiets omdöme atl mot bakgrund av det slora kvardröjandebytesbalansunderskottet utgör osäkerheten om exportutvecklingen etl mycketbesvärande osäker-hetselemenl i samhällsekonomin. Underskotteti bytesbalansen, som i hög grad dominerar intresset i samhällsekonomin,kommer nalurliglvis också ofrånkomligt atl styra kreditpolitiken. Del bördärför betonas all det inte bara är exportindustrin utanäven den importkonkurrerande industrin som måste prioriteras och att över huvudtaget investeringarna i produktionen är väsentliga under det närmaste året. Delbör också understrykas all de mindre företagen i näringslivet måste fåsärskilda garantier för tillgången lill kapital i delta läge av hård prioriteringav kapitalresurserna, så att man får utrymme för den nödvändiga expansionenäven i den typen av företag. Detfinns en ofta förbisedd sysselsättningsaspekt i denna garanti för de mindreföretagen, som utskottet uttalar sig för. är intedetsamma som sysselsältningsintensiva förelag, vilkel man ibland kan få intryckav när man lyssnar på debatten. I verkligheten är det ofta tvärtom, och demindre företagen är ofta mera sysselsättningsintensiva än kapilalinlensiva. Ursysselsättningssynpunkt liksom ur regionalpoliiisk synpunkt är alltså demindre företagen av ett särskill men tyvärr alltför ofta förbisett strategisktiniresse. Naturligtvisvore det frestande atl i delta sammanhang även la upp finanspolitiken tilldebatt. Jag skall emellertid avstå från detta, eftersom inom en månadkommer all få en budget på sill bord för debatt. Vihar emellertid i utskottets betänkande påmint om betydelsen av en stramfinanspolitik, vilkel jag föreställer mig inte uppfordrar finansministern tillprotester. Jag vill emellertid samiidigi understryka behovet av en fortsatt högberedskap när del gäller sysselsättningen. Det är, som det nu ser ut, inteuteslutet att sysselsättningssiluaiionen och våren kommerall bli sådan atl nya sysselsättningsstimulerande åtgärder av väsentligomfattning kommer atl erfordras. Ett hastigt överslag visar atl de rapporter omökade svårigheter som möter ute i näringslivet mycket väl kan komma atläventyra 30 000, kanske 40 000 jobb inom överskådlig tidrymd. Vi kan alltsåinte släppa av på vår vaksamhet och vår beredskap när del gäller alt iryggasysselsättningen. Enbärande lanke i finansutskottets betänkande är atl stabiliserings-politikeninte kan vara säsongbeionad. Den måste ständigt ha hög aktualitet men ocksåett tillräckligt långt perspektiv för att vara effektiv. Självfallet slutarinte perspektivet med överläggningarna inför avtalsrörelsen höslen 1976. Våraförslag faller väl in i den loialbild av ekonomin i ell längre perspektiv somlånglidsulredningen har tecknat. Det är inte utan anledning somplaneringschefen i sin utmärkta sammanfattningav långlidsulredningen med sikte på 1980-lalel pekar på att del kan blinödvändigt all pröva nya grepp i den ekonomiska politiken för att fä vårinhemska pris- och kostnadsutveckling i linje med omvärldens. Jag tror ocksåalt det är värt att notera i den fortsatta debatten all i sinsammanfattning - som ju också i vissa stycken är en värdering - betraktarutredningens alternativ I och 2 som extremfall av tvä olika inriktningar av denekonomiska politiken. Slutsatsenav detta är också mycket riklig, alt det blir den ekonomiska politikens uppgiftatt finna den kompromiss som är bäst förenlig med de övergripande politiskamålsättningarna. Ja, självfallet är det i den andan man skall gå lillöverläggningar om slabiliseringspoliliken. Långtidsutredningenhar emellertid också vissa betydande brister. Analysen av välfärdsbegreppet ärtorftig, och utredningen för en alltför ensidig diskussion om sysselsättningen,eftersom den i alltför stor utsträckning bortser från de regionalpoliliskaaspekterna. Om man skall uppnå en regional utjämning isysselsältningsfrekvensen behövs det 380 000 å 400 000 nya Jobb; det är ettfaktum som man inte kommer förbi. Delta förutsätter inte bara en ökad offentligsektor utan ocksä en sysselsäit-ningsmässig expansion inom näringslivet. Detlamåste givetvis påverka dispositionen av resurserna, och dä måsle rätlen tillarbeie gä före allehanda välfärdsallribut och en blind konsumiionsstegring.Men fördetta behövs naturligtvis en ny näringspolitik och en ny syn pänäringslivet, arbetslivets struktur och ulveckling. Även mol denna bakgrund ären stabiliseringspolitik av den modell som vi skisserai i finansutskottetsbetänkande en nödvändighet. Jag har här huvudsakligen kommenterat belänkande nr 16. När det gällerbetänkande nr 15, som ocksä ligger på kammarens bord, vill Jag inskränka miglill att betona prisregleringslagens allmänna betydelse för all bekämpainfialionen. Den måste emellertid tillämpas med varsamhet och känsla förrealiteter, om respekten för lagen skall kunna upprätthållas. Jag ber med detta atl få yrka bifall till hemställan i finansutskoiielsbetänkanden nr 15 och 16. Idelta anförande instämde herrar Fågelsbo, Rämgård och Jonnergård samt (samtliga c). Hen L()FGREN (fp): I samband med denya formerna för riksdagsarbetets bedrivande, med ell riksmöie som tar sinbörjan , har regeringen nu framlagt en proposition 1975/76:65 ominriktningen av den ekonomiska politiken. Härigenom har ocksåoppositionspartierna fält tillfälle atl i motioner framföra sina uppfattningar.Jag vill uttala min tillfredsställelse över alt denna ordning efter en visstvekan möjliggjorts av regeringen. Den ekonomiska situationen företer ur mångasynpunkter så pass allvarliga aspekter alt en samlad redovisning måste varabåde vär- defull och nödvändig. Detvore förståeligt, om jag i mitt anförande närmast berörde de ställningstagandentill regeringens proposition som framförts i motion 1975/76:102 fränfolkpartiet. Men eftersom bedömningarna i motion 1975/76:100 från centerpartieti väsentliga delar sammanfaller med de i vär molion anförda, har del varitnaturligt för oss inom mittenpartierna att inför den slutgiltiga behandlingen ifinansutskottet undersöka om en bred enighet kunde uppnås. Delta förklarar attvi redan i ell tidigt skede av överläggningarna genom kontakter medregeringspartiets företrädare undersökte förutsättningarna för en sådanutformning av utskottsbetänkandet att våra bedömningar skulle vinna gehör inomen sä bred majoritet som möjligt. Jagvill öppet deklarera alt Jag funnit del för landels väl värdefullt, om vi irådande parlamentariska jämviktsläge kunde undgå atl komma i den situationenatl skulle avgöra väsentliga förhållanden. Våra överläggningar har ocksåpräglats av en sådan målsättning på ömse håll. Tidningaroch andra massmedia har - ofta med utgångspunkt i gissningar och ofullständigkännedom om förhandlingar, som måst vara interna - gett allmänheten intryck avatt vi fört en löjlig strid om ord. Visst har det också varit fråga om ord, somuttryck för vad vi menat, men jag vill betyga min högaktning för del allvar medvilket de olika parternas tungt vägande sakskäl framförts och betydelsefullabedömningar sammanvägts. Jag är glad över all vi lyckats. betänkande 1975/76:16 har bl. a. intagits en redovisning avfolkpartiets motion nr 102. I denna konstateras inledningsvis att regeringenunderskattat djupet och varaktigheten i den internationellakonjunkturavmattningen. Det svenska näringslivet berörs nu av den svagautlandskonjunkturen. Produktionen kommer sannolikt inte att öka alls, ochvi måsle räkna med all 1976 blir ett lågkonjunkturår. Istort setl har lågkonjunkturens nackdelar kunnal undvikas genom atl regeringoch riksdag successivt vidtagit motåtgärder. I enlighet med riktlinjer, somriksdagen antog på grundval av regeringens kom-pletteringsproposilionoch motioner från oppositionen, har bl. a. igångsättningen inom byggsektornökat och statliga beställningar tidigarelagts. De åtgärder som föreslås iregeringens proposition 1975/76:25 är i stor utsträckning en expediering av denberedskapsplan som föreslogs av och och som riksdagenställde sig bakom. har mot denna bakgrund inga invändningar molvad som föreslås i proposilionen men gör kompletteringar på några punkter. Detligger därför inte heller något märkvärdigt i atl efteruppgörelsen i finansutskotiel uttalade sin tillfredsställelse överaltutskollsskrivningen i så betydande delar ansluter sig till regeringspartietsbedömningar. Deolika åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen under de närmastemånaderna som behandlas här i kammaren och som beretts i andrautskott är alltså i långa stycken en expediering av den beredskapsplan somfolkpartiet och cenlern motionerade om förra vin- Dessa förslag och åtskilligasom redan satts i verket ryms inom en ekonomisk ram på 2 miljarder kronor.Genom att efterfrågan och sysselsättning hälls uppe med successivt insattaåtgärder har vi ett i förhållande lill orderingång och kapacitelsutnyltjande inäringslivet gynnsamt sysselsättningsläge. Jagtror inte atl Jag behöver bli beskylld för svartmålning, om jag sedan detia ärsagl säger elt varnande ord om vad som kan hända på arbetsmarknaden de närmastemånaderna. Vi vel att mänga företagsledare är notoriska optimister, som i detlängsta håller produktion och sysselsättning uppe. Men det finns oroande teckenpå alt isen i magen också på den lugnaste förelagsledare håller på att smälta itakt med alt uppgången i den internationella konjunkturen låter vänta på sig,lagren växer och likviditeten försämras. Det finns risk förati man inom mångaförelag drar slutsatsen atl anställda måste sägas upp. Varslen ökar, och mankommer till denna slutsats ungefär . Trotsatl det bara är kvar innan vi får ta del av regeringens nästaekonomiska bedömning tror jag alt klimatet på arbetsmarknaden vid dettillfällel kan vara åtskilliga grader kyligare än . är vi i slort setlöverens om alt räcker för att hålla sysselsättningen uppe.Det är en bedömning som gäller just . Om utvecklingen på arbetsmarknadenvisar atl bedömningen är felaktig, får vi inte blunda för atl ytteriigareinsatser kan komma alt erfordras. Närföretagen ser sin lönsamhet kraftigt försämras, är del klart att man inte blirsärskill angelägen atl nyanställa. Chefen för , största företagräknat i antalet anställda, har beskrivit den dramatiska utvecklingav lönsamheten som han väntar i det förelaget. Många förelagsledare känner igensituationen. Detär mot denna bakgrund etl riktigt grepp att ge bidrag lill ulbildning inomföretagen när sysselsättningen sjunker. Vi stöder därför de förslag fråninrikesulskoilet som kommer upp lill behandling . Men vibeklagar självfallet atl regeringspartiet inte velal utvidga dennatyp av åtgärder till att omfatta också den s. k. femkronan, uppräknad till enåltakrona. Syftet därmed ärju att stimulera nyanställning och utbildning avungdomar och kvinnor. Jag tror inte all vi har råd med all vara ulan delmedlet. Arbetslösheten bland ungdomar var i är och vardärmed så hög som den genomsnittliga arbetslösheten.- Delär niistan alltid sant att ett tillfälligt arbete är bättre än inget arbetealls. Därför måste vi vara beredda atl tillhandahålla beredskapsarbeten itillräcklig mängd och av sådan art alt de passar olika grupper arbetssökande.Det borde ju inte finnas någon brist på sysslor som kan ge meningsfullaberedskapsarbeten. Sådana arbetsuppgifter finns inte minst inom den kommunalasektorn. Det gäller därför att ge kommunerna ell rejält handtag om man vill fåfram arbetena. Vi har i vår motion föreslagit alt statsbidragen lill kommunernaför alt inrätta särskilda beredskapsarbeten för ungdomar skall höjas till . ringen föreslår - från 35till - tror vi är i det närmaste verkningslös med lanke på kommunernasekonomiska situation. Ivär molion har vi pekat på alt utvecklingen av bytesbalansen kräver atlsysselsäitningsskapande åtgärder inriktas på alt bygga ut vår export-kapacitet,stärka hemmakonkurrerande industri och stimulera konsumtion med litelimporlinnehåll. Efterfrågan pä varor och ijänster får dock inte tillåtassjunka. Hushållens efterfrågan har hållits väl uppe . Köpkraften fårtillskott genom utbetalning av överskjutande skall och genom skatteomläggningenden . Därför bör effekten av dessa tillskott avvaktas innan frågan omytlerligare stimulans kan bedömas. Vidarehar vi i molionen tagit upp koslnadsstegringarna för kommunerna och föreslagitåtgärder för stärkande av kommunernas ekonomi. Enmycket viklig del i vår molion avser bekämpandet av infialionen och de åtgärdersom enligt vår bedömning måste vidtas i form av ett forum för samråd i god tidföre en kommande avtalsrörelse. Förulsältningarna och villkoren för en politiksom håller tillbaka prisstegringar och underlättar realinkomslförbäiiringarinom ramen för samhällsekonomisk balans måste klarläggas för alla parter. Föratt vara meningsfullt måste ett sådant samråd ske med vetskap om riktlinjernaför den skattereform som skall gälla frän 1977. 1alll väsentligt innehåller den ulskoltsskrivning vi kunnat enas om etttillgodoseende av våra synpunkter. För min del harjag vid fiera lillfällenuttalat oro över kostnadsutvecklingen efter den senaste avtalsuppgörelsen. Delförtjänar påpekas att regeringspartiets representanter i finansutskottet genomsin reservation nr 13 i betänkandet nr 25 anförde bl. "tidigare berört har årets avtalsuppgörelse garanterat arbetsfredunder 1975 och 1976. Den kostnadsökning som företagen belastas med kan synashög, men överstiger inte vad som i medeltal gäller för de med vår exportkonkurrerande länderna. Vår internationella konkurrenskraft är således inteförsämrad." Delvar alltså den ståndpunkt som regeringspartiets representanter då intog. Isin junirapport har emellertid beträffande löneuppgörelsen i anförtföljande - Jag läser del på engelska men skall försöka att också ge enöversättning: "Judgingfrom the outcome of the recently concluded wage agreements, ihere seems to be aclear risk thai wage developments may get oui of line with internationaltrends." Det skulle på svenskakunna återges sä: Medutgångspunkt i en bedömning av resultatet av de träffade löneavtalensynes det vara en klar risk för atl löneutvecklingen kan komma i oiakt medinternationell trend. Ochi ulskottsbeiänkandet nr 16, som behandlas, ingår bl. a. följande passus:"Under 1960-ialet höll sig uppgången i konsumentprisindex i genomsnitt vid per är.Under de fyra första åren av var motsvarande tal . ochnästa år räknar med genomsnittliga prisstegringar på 10resp. Detta betyder all de totala stegringarna av löner och andrainkomster på senare lid överstigit det samhällsekonomiska utrymme somförelegat. Detta har lett lill en stark kostnadsstegring inom bl. a. svenskexportindustri. Den svenska exportens marknadsandelar vad gäller färdigvarorberäknas i är bli väsentligt lägre än 1974." Dethedrar representanterna för regeringspartiet att de nu biträtt en sakligtriktig bedömning. Jag hoppas att denna rikliga bedömning ger anledning till ettpraktiskt handlande i enlighet med vad vi nu kommii överens om genomutnyttjande av samrädsformer. Jagskall avstå från att vidare kommentera ulskottsbeiänkandet. Del lalar för sigsjälvt genom den enighet som uppnåtts i ett för vårt land besvärligt läge. Regeringenkan nu bevisa om den vill omsätta enighelen i praktiskt handlande. Det gällerkamp mot infiationen, allvarliga strävanden att möjliggöra för vår exporterforderiiga industriinvesteringar, gynnsammare kostnadsläge och förbättradbytesbalans. Utskottet anvisar vägar härför genom utnyttjande av ett forum församråd före en kommande avtalsuppgörelse. Vi har lagt i regeringenshand att närmare la slällning till formerna för de erforderligaöverläggningarna. Men utskottet anför att det är angeläget alt de principiellahuvuddragen i ett sådani program och formerna för överläggningarna presenterasför senast i samband med den reviderade finansplanen för . Omden ärliga viljan finns, sä kommer del då all visa sig ifall diskussionen ombenämningen för samrådet nu varit en formalitet eller en doldbenämningsrealiiet. Tillsist vill jag uttala min tillfredsställelse över atl moderata samlingspartietsrepresentanter anslutit sig till alll väsenlligl i utskottsskrivningen. Det ärväl nu endast i huvudsak frågan om utsträckningen av rätten att utnyttjainvesteringsfonderna för industriinvesteringar längre än lill den 31 mars 1976som skiljer. Låt mig i delta sammanhang som min uppftittning ultala, all om mannu önskar fondernas användning för industriinvesteringar, så är del rikligare,som vi anfört, att ej /;// bör förorda fondfrisläpp för en längreperiod än t. o. m. . Om lägel senare skulle föranleda en förlängningav tiden, sä står den möjligheten öppen. Med vad jag nu har anfört ber jag atl fä yrka bifall tillfinansutskoiiels hemställan i belänkandet nr 16. Idet sammanhanget vill jag också särskilt peka på vad som anförs på s. 3 sistastycket i finansutskottets betänkande nr 15. Där står det: "Utskottetvill understryka vikten av au pris- och kartellnämnden liksom hiiiills prövarframslällningar om prishöjningar med största möjliga hänsyn tillkostnadsutvecklingen inom olika branscher." Detär mig bekant alt man inom fiera branscher har slora svårigheter, i synnerhetdä man har elt mycket rikhaltigt varusortiment där ända avsortimentet kan ligga inom en mycket hård priskonlroll. Där är man då tvungenall ta ut en bättre avans pä övriga varor. Och eftersom dessa övriga varor istor utsträckning säljs i specialaffärer, som kan saluföra dem till lägrepriser, sä uppstår en situation som i längden måste vara ohållbar. Med detta har jag velal yrka bifall också lill finansutskottetsbetänkande nr 15. Idetta anförande instämde herrar () och Wesiberg i (fp). Hen (): Efter vad som i vissa avseenden har anförts i debatten kanskedet kan vara tillätet att fråga: Hur har en så bred uppgörelse kunnat träffasi finansutskottet, och vad är det egentligen vi är överens om? Jag riktar denfrågan främst lill i anledning av hans anförande. Finansutskottetsbetänkande nr 16 om inriktningen av den ekonomiska politiken har ju ändå enbred majoritet bakom sig, och det hälsar Jag med största tillfredsställelse.Aldrig lidigare i finansutskottets femåriga historia har en så kraftigmajoritet inom ställt sig bakom regeringens ekonomiska politik. Denpolitiken har också visat sig vara framgångsrik i en rad avseenden under de häråren. erinrade lidigare om arbetslöshetssiffrorna i rikaindustriländer. Samiidigi som man där har tvingats registrera dessa rekordhögaarbetslöshetssiffror och sjunkande eller stillastående produktion harsysselsättningen i stigit, arbetslösheten sjunkit ochbruttonationalprodukten ökat. Ja, t. o. m. den senaste novembersiffran visar altarbetslösheten har minskat och lediga platser ökat. HerrBurenstam sade alt utskottets betänkande skall ses som enlägesbeskrivning, i mjuka ordalag skriven på ulskotlsmanér. Jaså, är det på detsättet? Man skriver alltså på etl sätt men menar något hell annat. Ja, jag harmärkt del förut att man väcker moiioner som hålls ien viss ton, och sedan skriver sig de borgerliga partierna samman i utskollel.Sedan har vi fått en debatt i kammaren, och då har man återfallit litet i dengrälsjuka och gnällighet som utmärker molion även den här gången. Vihar fått ett försämrat konkurrensläge i förhällande till andra länder, sadeBurenstam . Jag har svårt atl acceptera del påståendet, så länge sominfialionen fortfarande för fiera av våra handelspartner är högre än hos oss.Och när nu ömmar för bytesbalansen vill jag erinra omatt den under lidigare skeden inte har varit precis det som moderatasamlingspartiet särskill har slagit vakt om, utan ni har ofta talat om en meraexpansiv politik. Nuhar vi fåll vela att vi har tvä förlorade år bakom oss. Jag undrar hur svenskafolkel har uppfatial de åren. Aldrig någonsin under efler- krigsiiden har vi haft ensådan slandardökning som jusl under de år som av er belrakias som förlorade. Delhälsas med tillfredsställelse alt vi accepterar överläggningar omskattesystemets roll. Delta är inget nytt. Del var inget offer frän vår sida!Hela 1970-talet hitintills har kantats av skattereformer, emellanåt grundade påöverläggningar som just haft till syfte att anpassa skatte-sysiemet till detaktuella kostnadslägel. Jagskall återkomma lill resonemang om momssänkningar. Denmycket utdragna lågkonjunkturen i vår omvärld har lett till atl orderingångenlill exportindustrin försämrats -del är vi hell överensom. Jag vill emellertid understryka atl orderstockens volym inom t. ex.verkstadsindustrin forlfarande är lika stor som . Förall brygga över den period med svagare efterfrågan som vi kan förutse innan deninternationella konjunkturen mera markant vänder uppåt har regeringen utarbetatelt stimulanspaket. Dessa stimulansåtgärder har utformats för all hävdasysselsättningen under den kommande vintern, främst inom industrin ochbyggbranschen. Vidare skall de ge arbeie och yrkeskunskaper åt ungdomar ochandra nyiillirädande pä arbetsmarknaden. mycket bredamajoritet har hell slälli sig bakom dessa älgärder. HerrÅsling ansåg all regeringsdeklarationen av och sedermerapropositionen var etl magert dokument. Jag lycker inte del. Del skulle inte hagjorts någon utvärdering av den verkan som dessa åtgärder skulle få, sade herrÅsling. Ja, del har för oss i finansutskottet presenterats beräkningar avvilken effekt åtgärderna skulle få på brui-tonaiionalprodukien. Vi är överensom all dessa inte varit räknade pä del sättet att man utan vidare kunnal utläsaatt åtgärderna betyder t. ex. 0,4 eller av bruttonationalprodukten -kanske någonting däremellan. Men, , vi säger pås. 15 i belänkandel:"Insatsernas siorlek och inriklning är enligl ulskollels uppfaiining välavvägd." Del är vi överens orn. Varför skall vi då diskutera alt det intefanns någon pä tiondels procenten när framräknad utvärdering av åtgärdernaseffekt? Viförmodade all och skulle sluta upp bakom regeringsförslaget.Det var väntat, sedan vi tagit del av innehållet i deras moiioner. Icentermotionen konstaleras sålunda: "Insatsernas storlek är enligt våruppfattning väl avvägda till den sysselsättningsutveckling som för närvarandekan förutses." sade sig inte heller ha några invändningar motde åtgärder som regeringen föreslagit. Vadjag däremot betraktar med viss förvåning är all även moderaierna kröp in underregeringsförslagei. Del verkade inie så av deras molion alt döma, inte ens omman beaktar atl moderatpartiets representanter har som enireprenadsyssla attständigt svartmåla förhållandena i vårt land. I molionen börjar man med alt,som jag tidigare sade, beteckna 1975 som elt förioral är. har vi fått vetaau del är fråga om tvä Regeringenhade påen rad punkter överskattat utvecklingen, framför alll när det gälldeexporten, och det hade i sin lur lett lill en läng rad problem som moderaiernahade varnat för redan vid årets början. Jagkan hålla med om all den internationella konjunkturuppgången låtitvänta pä sig längre än vad som förutsågs för snart ell år sedan. I rättvisansnamn bör samiidigi dock erinras om all regeringen i finansplanen framhöll altdet internationella lägel var osäkert och att därför elt påfallande inslag iden ekonomiska politiken måsle vara en hög konjunklurpolitisk beredskap. Vadär då orsaken lill den försenade konjunkturvändningen? Jo, i de stora ländersom dominerar världsekonomin har det förts en myckel traditionell konservativpolitik. Man har försöki svälta sig ur infialion och bytesbalansunderskoll.Omsorgen om prisstabiliteten och valutareserven har gått före omsorgen om denfulla sysselsättningen. Det är prioriteringar som vi ocksä här hemma har varitvana att höra frän - de återkommer också i molionen . 1propositionen framhåller regeringen alt man vid inriktningen av den ekonomiskapolitiken kommer alt fästa särskilt avseende vid sysselsättningspolitiken,prispoliiiken och bylesbalansmålei. Men hur är det nu har velal gålill väga när del gällt att realisera målsättningen angående ökadprisstabilitet och förbättrad utrikesbalans? Jo, man upprepar bl. a. gång pägäng i luddiga termer kravel på en temporär sänkning av mervärdeskallen.