prot · FY0952 · 1975-12-31 00:00:00 — 4. belräffande epidemiologiskl forskningscentrum avherr i Boriänge (vpk) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa attriksdagen med anledning av molionen 1975:1257 yrkandet 2 b gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört, 5. beträffande sjukfrånvarons orsaker av herrarCarlshamre (m) och () som ansett alt utskottet under 6 bort hemställa altriksdagen med anledning av motionen 1975:768 yrkandet 1 gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 6. beträffande sensilivitetsiräning av (vpk) som ansett alt utskottet under 7 bort hemställa altriksdagen med anledning av niotionen 1975:1257 yrkandet 5 b gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört, 7. beträffande obligatorisk företagshälsovård avherr () som ansett att utskottet under 9 bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1975:153 yrkandet 5 och med avslag påmolionen 1975:1257 yrkandet 1 gav regeringen lill känna vad reservanten anfört, 8. beträffande obligatorisk förelagshälsovård avherr i Bor länge (vpk) som ansett att utskottet under 9 bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1975:1257 yrkandet 1 och med avslag påmotionen 1975:153 yrkandet 5 gav regeringen lill känna vad reservanten anfört, 9. beträffande slatsbidragsregler förföretagshälsovård av herrar tavsson i och i saml fröken (samtliga c) som ansett all ulskoltei under 10 bort hemställa allriksdagen med anledning av motionen 1975:772 yrkandet 2 gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört. Arbetsmiljöfrågor,m. 10.belräffande utseende av skyddsombud m. m. av herrar Carlshamre (m) och () som ansett att utskottet under 11 bort hemställa attriksdagen med anledning av molionen 1975:768 yrkandet 3 och med avslag påmolionen 1975:481 gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört. Arbetsmiljöfrågor, m. m. 11. beträffandeutseende av skyddsombud m.m. av i (vpk) som ansett att utskottet under 11 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:481 och med avslag på molionen1975:768 yrkandet 3 gav regeringen lill känna vad reservanten anfört, 12. beträffande skyddsombuds befogenhet altavbryta arbete av i Boriänge (vpk) som ansett att utskottet under 12 bort hemställa attriksdagen med anledning av niotionen 1975:1257 yrkandet 7 gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört, 13. beträffande sanktionssystemet av (vpk) som ansett all ulskottet under 13 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:80 gav regeringen till känna vadreservanten anfört, 14. belräffande ätgärder mol buller av herrRomanus (fp) som ansett att utskottet under 14 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:33 hos regeringen begärde all åtgärdervidtogs i syfte alt begränsa buller på arbetsplatserna, varvid behovet avförbättrad akustisk utbildning för gymnasieingenjörer, möjligheterna att medhjälp av ekonomiska styrmedel begränsa bulleremissioner samt utfärdandet avbullernormer för olika maskintyper särskilt beaktades, 15. belräffande hygieniska gränsvärden av herrHagberg i (vpk) som ansett alt utskottet under 15 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:1257 yrkandena 2 a och 3 b gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, 16. belräffande underlaget för gränsvärdeslistanav i Bor länge (vpk) som ansett att ulskottet under 16 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:1257 yrkandet 3 a gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört. 17. beträffande åtgärder för alt minskaarbetsintensiteten av berg i (vpk) som ansett att utskottet under 17 bort hemställa altriksdagen med anledning av motionen 1975:1257 yrkandet 5 a gav regeringen tillkänna vad reservanien-ia anfört. 18.beträffande enmansbefiäning på express- och normalgodslåg av iBoriänge (vpk) som ansett alt utskottet under 19 bort hemställa allriksdagen med anledning av molionen 1975:480 gav regeringen lill känna vadreservanten anfört. 19. belräffandeinlernalionellt standardiseringsarbete av herrar hamre (m) och () som ansett att ulskottet under 20 bort hem ställa altriksdagen med anledning av motionen 1975:768 yrkandet 2 gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 20. belräffande arbetsmifiöexperler ifackföreningar av i (vpk) som ansett all utskottet under 22 bort hemställa attriksdagen med anledning av motionen 1975:1257 yrkandet 6 gav regeringen tillkänna vad reservanten anfört. Till detta betänkande hade fogats ett särskiltyttrande beträffande utseende av skyddsombud m. m. av (). Arbetsmiljöfrågor, m. m. i (c); I socialutskottets betänkande nr 3 har vi en reservalion fråncenterpartiet. Den ansluter till etl par moiioner, nämligen en motion av herrarÅsling och Sfiernslröm, vilka yrkar pä alt skall bli ett egetdistrikt av yrkesinspektionen, och en motion av i m.fl., som begär att man förlägger en del av yrkesinspektionens verksamhet lillKristianstad-Hässleholm primärcenlrum. Vi här'vid tidigare tillfällen tagit uppde här frågorna och hävdat den uppfattningen att för organisationen avyrkesinspeklionsverksamhelen bör varie län omfatta ett distrikt. Vi har ireservaiionen sagt alt en allmän översyn av yrkesinspektionensdistriktsindelning och behoven av lokalkontor pä vissa orter bör göras såsnart ytterligare erfarenheter har vunnits. Detta vill vi alt gör etluttalande om som ges regeringen till känna. Jag ber därför, herr talman, all fåyrka bifall till reservationen vid betänkandet nr 3. Jag vill ocksä uttalalillfredsslällelse över de satsningar som görs inom denna verksamhet. Socialutskottetsbetänkande nr 4 lar upp frågor som berör företagshälsovården. Det är avväsentligt värde att vi har möjligheter att skapa sådana arbetsförhållanden attindividen kan känna arbetstillfredsställelse och uppleva sin arbetsuppgift sommeningsfull. Vi har i tidigare partimotioner sagl - och så säger vi även i år- alt arbetet har ell egenvärde och ärell väsentligt livsområde i vär kultur.Därför har goda arbetsmiljöer en avgörande belydelse för trivseln påarbetsplatsen, för arbelslagarnas hälsa och välbefinnande och likaså för ellbra arbetsresultat. Vihar haft en snabb teknisk utveckling som har underlättatindividens arbetssituation. Maskiner har övertagit del tyngsta arbetet ochkanske i vissa fall del smutsigaste arbetet. Men har utvecklingenlett fram till att vi har fält nya ämnen, nya maskiner och tillverkningsprocessersom medför påfrestningar och hälsorisker pä arbetsplatserna. Skadlig stress ochpsykisk ohälsa som följd därav har blivit svårbemästrade problem. Under 1970-lalet harbetydelsefulla reformer genomförts pä detta om- Arbetsmiljöfrågor, m. m. Och det gäller nuatt på bästa möjliga sätt kunna följa upp dessa reformer. Vi har vid olikatillfällen här i tagit upp frågan om bättre forsknings- och utvecklingsarbeteför all vi skall kunna spåra och åtgärda faktorer inom arbetslivet som lederlill ohälsa. De problem som sammanhänger med den fysiska mifiöns utformningliksom effekter av kemikalier och andra mifiöfarliga produkter har vi ägnatganska slor uppmärksamhet. Detta är hell naturligt eftersom dessa mifiöproblemofta är av direkt och påtaglig natur. Men de psykiska och psykosocialaar-betsproblemen som gäller arbetets och arbeismifiöns psykiska inverkan påmänniskan har inle uppmärksammals i lika slor utsträckning. Vi menar all delär av utomordentligt stort värde att vi även försöker föfia upp och åtgärda deproblemen, även om vi vet att de är omfattande och svårbemästrade. Delframgår av olika undersökningar att många människor upplever sitt arbeie somstressande och alt arbetsförhållandena är en dominerande orsak lill psykiskohälsa. Inom flera områden är sjukfrånvaron ganska hög. En slor del avsjukdagarna är föranledda av psykiska störningar och psykisk otrygghet. Dellaär problem från sociala utgångspunkter, och vi måsle försöka åtgärda dem. Deinnebär även stora ekonomiska förluster för den enskilde och för samhället. Detflnns flera orsaker bakom denna utveckling. Arbetsmifiöerna har oftakonstruerats med utgångspunkt i rent tekniska överväganden utan tillräcklighänsyn lill psykologiska och medicinska förhållanden. En arbetsmifiö kan varaacceptabel för den fysiska hälsan men alltför påfrestande för denpsykiska. Vihar, som jag nämnde, vid olika tillfällen tagit upp dessa problem, men vi harinte vunnit gehör för våra förslag. Det är intressant all konstatera all denutredning som tillsattes förra åi-et efter lottning här i och somskulle syssla med arbelsmifiön och insatserna på det området har tagit upp dehär frågorna. Man har försökt göra en analys av de psykosocialaarbeismiljöproblemens natur. Man säger i ulredningen; "En uppfattning omde psykosociala arbeismifiöproblemen kan man få genom att se pä de mänskligabehov som enligt modern psykosocial forskning bör tillgodoses i arbetet. "Man lalar om behov av ett innehåll i arbetet som kräver något utöver styrka ochuthållighet och som ger variation i arbetet, behov av att fortlöpande kunnalära något i arbelet, behov av all kunna fatta beslut inom vissa ramar och all hainflytande över del egna arbelet samt att kunna påverka förelaget i stort,behov av anseende, medmänsklig förståelse och respekt på arbetsplatsen, behovav all kunna se ett sammanhang mellan del egna arbeiei och omvärlden,åiminstone sä att man kan se etl sammanhang mellan del man utför i arbetet ochdet som betraktas som nyttigt och värdefullt i samhället, och behov av an kunnaförena det egna arbetet med framtidsförhoppningar i någon form. Därför måstede psykosociala arbetsmiljöproblemen ges större uirymme inom del forsknings-och utvecklingsarbete som bedrivs på arbeismifiöomrädel. Den andra frågan av slor belydelse är förelagshälsovården-en viktig lel av arbetarskydd och arbetsmifiöpolitik. Målet måste vara attalla i irbetslivel tillförsäkras en god företagshälsovård. Men vi vet att det,som det ser ul , är elt avlägset mål. En stor del av landels yrkesverksammamänniskor har inle tillgång lill företagshälsovård. Del gäller kanske främstanställda i mindre förelag, egna företagare och verksamma inom företag medspridda arbetsplatser. Vi vet att de nyinrättade yrkesinspektionsnämnderna bl. a.ålagts all föfia och främja förelagshälsovårdens utveckling och all fungera somorgan för samråd i förelagshälsovårdsfrågor. Vi vet ocksä att silualionen förtillfället är den an del är svårt alt få tag på både företagsläkare ochskyddsingenjörer som skall sköta dessa uppgifter. Företagshälsovårdens uppgift är att anpassa människa,arbetsuppgift och arbetsmifiö till varandra och därigenom bidra till ökadarbetstillfredsställelse. Vi har i vår motion tagit upp frågan om del inle ärlämpligt all ompröva de nuvarande bidragsreglerna, som är sådana att försäkringskassanbetalar 50 96 av den medicinska verksamhetens kostnader under förutsättning altminst 50 96 av arbetet utgörs av sjukvård. Uppgår inte sjukvärdsdelen lill 5096 minskas statsbidraget i motsvarande grad. Eftersom företagshälsovårdens huvuduppgift måste vara avförebyggande art menar vi all del är viktigt att det förebyggande arbetetinitieras genom samråd med teknisk personal, skyddsombud och arbetstagare, såatt man pä del sättet får fram elt bättre resultat. Därför bör en väl utbyggdoch helt fungerande företagshälsovård innefatta såväl en medicinsk som ensocial och en skyddsteknisk del. Vi ifrågasätter då om man inte genom att ändrastatsbidragsbestämmelserna, sä att också företagshälsovårdens tekniska delingår i de kostnader som berättigar till statsbidrag, skulle stimuleraförelagen lill all ordna även den skyddstekniska delen pä ell meratillfredsställande säll. Detta har vi alltså fört fram i motionen. Vi har ocksåföfil upp det i reservationer till socialutskottets betiinkande nr 4, och jagber, herr lalman, att fä yrka bifall till de reservationer son-i centernsrepresei-iiai-iier Slår för. A rbetsmiljöfrågor, m. m. HerrÅKERLIND (m); Som framhålls i inledningen tillsocialutskottets betänkande nr 4 har stort intresse ägnats ålall förändra arbetslivets villkor i vid mening. Genom olika reformer har ocksåförutsättningar skapats för t. ex. bättre arbetsmifiö, och slörre möjligheterhar berelts de anställda att påverka förhållandena på den egna arbetsplatsen.Men när det gäller arbetsmiljön finns del både gamla problen-| som kvarstår ochnya som uppstår. De mänga moiioner som behandlas är delvis, som jag ser del,ett uttryck för det. Frän moderata samlingspartiet har begärts all en allsidigtsan-imansalt komn-iitié skall tillsättas med uppgift att kartlägga debakon-iliggande orsakerna lill den höga sjukfrånvaron saml all lämna förslagtill åtgärder A rbetsmiljöfrågor, m. m. för all minska densamma.Sjukfrånvaron blir ell allt slörre problem inom arbetslivet därför attfrånvaron ökar mer och mer. Del finns exempel på att sjukfrånvaron i vissa fallkan uppgå till över 20 96 av arbetsstyrkan. Delmåsle finnas några grundläggande fel någonstans, när antalet frånvarande pägrund av sjukdom genomsnittligt inom en grupp anställda ligger över 20 96. Vifrån moderata samlingspartiet har också vid tidigare riksdagar begärt en grundligutredning av delta problem. majorilel har då avvisat våra krav medhänvisning lill att SAF och LO har tillsatt en gemensam arbetsgrupp förkartläggning av vad som kan vara orsaker lill hög sjukfrånvaro. Denna gruppsrapport har framlagts. Det är en myckel iniressani läsning. Jag ber att fåcitera några avsnitt ur den rapporten. Del är frestande alt läsa upp mer av vadsom där står, därför all man där sida upp och sida ned kan finna argumeni förvärt krav på en allsidig utredning av dessa problem. Men det får räcka medföfiande exempel. På etl ställe i rapportensägs följande: "Detär en diger önskelista på sjukfränvaroforskning som förbunden presenterar.Elektrikerförbundet hör till de förbund, som vill utreda påverkan avackordsarbete på individens psykiska hälsa. Övriga önskemål är alt få belysteffekter av damm- och bullerskador på sjukfrånvaron. Fabriksarbeiareförbundelönskar få klarlagt vad som egentligen ligger bakom 'officiella' frånvaroorsakersom trötthet, huvudvärk, förkylning. Man vill dessutom vela mer om inverkan avensidighet och monotoni i arbetsprocesser. Betydelsenav demokfalin pä arbetsplatsen och yrkesutbildningen hos den anställde försjukfrånvaron vill få utrett. utgör inverkan av hel- och deltidsarbete päkvinnornas sjukfrånvaro en angelägen fråga, medan Hotell- ochRes-lauranganställdas Förbund önskar forskning rörande effekten av tungt arbeteoch statisk belastning. Dessutom är della förbund intresserat av all erhållaytterligare kunskap om den äldre arbetskraftens situation och om betydelsen avdubbelarbete på sjukfrånvarons omfattning. Byggnadsarbetsgivareförbundelefterlyser studium av sjukförsäkrings-statisiiken. vill ha utrett sjukpenningens och andra samhällsfaktorers betydelseför sjukfrånvaron. Detta förbund vill ocksä få bättre kunska°p om vilketskiftsystem som är lämpligast ur social och medicinsk synpunkt. Undersökningarrörande korttidsfrånvarons fördelning pä anställningstid och region är eltönskemål frän Byggnadsämnesförbundel och . Slakleriförbundetvill ha utrett inverkan av flexibel arbetstid saml hemmifiön och allmännasociala förhållandens belydelse för sjukfrånvaron. FrånStuvareförbundeis sida är man främst intresserad av att få utrett ryggskadornasbelydelse. Konjunkturens inverkan pä sjukfrånvaron önskar Väg- ochVallenbyggarnas få ökad kunskap om." Dettavar en rad exempel på vad de olika organisationerna vill ha närmare utrett. sammanfattning som görs av utredningen heter del bl. a.; "Innanhypoteser formuleras och prövas avseende effekter av olika slags terapeutiskaoch profylakliska arbetsmifiövårdande och andra ätgärder behöver vigrundläggande dala genom en bred karlläggning av frånvaron som bas för vidareforskningsarbete på det här fallet." Vidare sägs det: "Om man harambitionen att försöka korrelera frånvaro av olika skäl lill olikabakgrundsvariabler så inses lätt all del hittillsvarande systemet är heltotillräckligt. Goda och enhetliga uppgifter om arbets- fränvaro måste också ansesvara av ett allmänt samhällsintresse. Enligt vär åsikt vore detur många synpunkter värdefullt alt åstadkomma en statistik om frånvaro som inlebara ger besked om frånvarons storlek ulan även möjliggör en analys av vilkabakgrundsvariabler, som kan vara relevanta." Dettaär några citat ur arbetsgruppens rapport, och den gäller ändå baraSAF-LO-omrädet. Därtill kommer hela tjänstemannaseklorn, och där finns också enrad problem; problemen kanske inte är desamma på TCO-sidan som på LO-sidan. Vihar tidigare talat för all många faklorer bör vägas in i en sådan här storkartläggning, och vi tycker att vi fär ett starkt slöd för våra krav i denrapport som framlagts av SAF-LO-gruppen. Del som sägs i rapportenunderstryker behovet av en allsidigt sammansatt kommitté för alt kartläggasjukfrånvarons orsaker och för att framlägga förslag till åtgärder föratlminska frånvaron. En sådan kommitté har vi alltså begärt, och det kravelfullföfier vi i reservationen 5. Utskoltsmajoriletenavvisar vårt förslag med hänvisning lill alt del finns förslag frånarbetsmiljöfonden att SAF, LO och TCO skall delta i en styrgrupp som skallöverväga behovet av fortsatta forskningsinsatser på området. Man har böriatuppmärksamma frågan om sjukfrånvaron. Men det finns ingen anledning allfortsätta att la så försikiigi som möjligl på frågan. Därför bör den allsidigtsammansatta kommitté som vi förordat ocksä tillsättas. Ifråga om maskiner och tekniska produkter vill vi också peka på behovel avinlernalionell samverkan i alla de former där så är möjligl. Med tanke på väromfattande import och export är en god internationell samordning avsäkerhetsbestämmelserna viklig från både kostnads- och konkurrenssynpunkt. Likaväl son-i vissa gemensamma minimikrav utarbetas då del gäller"mekaniska" skyddsföreskrifter för maskintillverkning iindustriländerna, bör motsvarande internationella enhetlighet ästadkömmasbelräffande skydd mot buller, damm och avgaser. Arbetskraften bör skyddas varden än är verksam. Inomarbetsmiljö- och arbetarskyddson-irådel finns ett samarbete mellanEG-staterna. Pä grund av att står utanför de beslutande organen inomden gemensamma marknaden har vi små n-iöjligheler all påverka ulvecklingen pådet området. Del är beklagligt, men desio viktigare är det att vi ulnytfiar dekanaler och organ där vi har möjlighet Arbetsmiljöfrågor, m. m. Arbelsmiljöfrågor, m. m. att aktivt samverka medandra länder. Vi har tagit upp frågan i reservationen 19. Vi menar all vad somdär anförts bör ges regeringen till känna. Ireservationen 10 tar vi upp frågan, hur skyddsombuden skall utses. Före 1973års arbelsmiljöreform föreskrevs i arbetarskyddslagen att skyddsombud ochledamot i skyddskommitté skulle utses genom val av de berörda arbetstagarnaeller efter framställning från dessa av lokal facklig organisation. menar vialt den ordningen innebar ett slörre direklinflytande för arbetstagarna än denordning som lillämpas, att endasl avtalsslutande organisation utser dessa personer. Detsträvas ju efter att den anställde skall fä större medinflytande; medansvar ochökad trivsel i sin arbetssituation. Det är då vikligl att de anställda så långtmöjligt själva får vara med och påverka sina egna arbetsförhållanden. En del idel är enligt min mening att valet av t. ex. skyddsombud kan göras direkt av deberörda arbelslagarna. När slrävan nu sägs vara all ge de anställda slörremedinflytande pä olika områden, skall man i de här frågorna inle minskaarbetarnas medinflytande genom att beslutsrätten flyttas lill en organisation. Reservaiionen11 av i visar att problemel har uppmärksammats av fler änmoderata samlingspartiet - och problemet tas ju också upp i ett särskiltyttrande av . Men i reservationen av vill man ändåinte ge de anställda full räll att själva bestämma så som vi föreslår, utan manvill utnytfia rätten all utse skyddsombud till fler än en facklig organisationunder vissa förutsättningar. Del förslaget skulle givetvis innebära en vissförbättring på området, men med vårt förslag i reservaiionen 10 blirarbetstagarna i del här avseendet fullt myndiga i egna angelägenheter, ochförslagei i reservaiionen 11 kan på del säiiet också helt tillgodoses. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 5, 10 och 19lill socialutskottets betänkande nr 4. Päförslag av herr andre vice talmannen beslöt kammaren att uppskjuta denfortsatta överläggningen rörande dessa belänkanden samt behandlingen av päföredragningslistan återstående ärenden till . §6 Anmäldes och bordlades betänkanden Nr 9 med anledning avproposiiionen 1975; 1 såvitt gäller anslag lill polisväsendet jämte moiioner Nr 10 med anledning avpropositionen 1975:1 såviii avser anslag lill m. m.jämte n-iotioner § 7 IVIeddeiande omförhandsanmälan till talarlistan HenANDRE VICE TALMANNEN; Jagfår anmoda dem som önskar yttra sig när justitieutskolteis betänkande nr 9skall avgöras all anmäla delta till kammarkansliet den 10april . §8 Anmäldes och bordlades Nr 2029 av herrBohman m.jl. Nr 2030 av herrFälldin m.fl. Nr 2031 av herrHelén m.fl. Nr 2032 av herrHelén m.fl. Nr 2033 av herrHelén m.fl. Nr 2034 av herrHermansson m.jl. Nr 2035 av herrJonasson Nr 2036 av herrMagnusson i m. fl. Nr 2037 av herrOlsson i m.fl. Nr 2038 av herrPettersson i Nr 2039 av fruSundberg m. fl. Nr 2040 av herrWijkman med anledning avproposiiionen 1975:30 om energihushållningen m. m. Nr2041 av hen Weslberg i med anledning avproposiiionen 1975:62 om kilometerskall för vissa släpvagnar, m. m. omökat bistånd till PRR och GRUNK §9 Anmälan av interpellation Anmäldesoch bordlades följande interpellalion som ingivits lill kammarkansliet Nr50 av () till herr statsministern om åtgärder för altavskaffa påminnelser om all är en monarki; 1973 och grundlagsbeslui fattades i storenighet av . Bakom den nya grundlagens utformning i fråga omstatschefens ställning låg tvä grundläggande principer. För det första var -såsom det framhölls i propositionen - "konungadömets bevarande en givenutgångspunkt". För det andra skulle den nya grundlagen stadfästa denpraxis son-i varit gällande, all konungen inie dellar i depoliliska besluien. Nr 52 Ändringen innebarsåledes att hanfortsättningsvis inte ens formellt skulle Onsdneenden delta i beslutsprocessen. 9 anril1975 '"' förändringarna skulle ledatill att statschefens "person och hans namn inle knyts till beslut och åtgärder inom statslivet med politiskinnebörd". Anmälan av Däremot ansågs inga förändringarböra vidtagas, i,statschefens ceremo- interpellation och representativafunktioner. I dessa hänseenden fördes över hu- vud tagetinga resonemang vare sig i propositionen eller i konslitutionsutskottetsbetänkanden. Hade ändringar i nämnda hänseende åsyftats, hade dettasjälvfallet bort komma lill uttryck i proposition och riksdagsbeslut. Moderata samlingspartiels parlimotion i anledning avgrundlagspropositionen 1973 utgick härifrån. I motionen framhölls iöverensstämmelse härmed bl. "När det mer generellt gäller de sedvanliga ochtraditionella förmåner och hedersbetygelser som tillkommer monarken i olikasammanhang, utgår vi likaså från all någon ändring i rådande praxis ej avsesoch ej kan ifrågakomma som en konsekvens av all konungen ullryckligen från-lasde befogenheler som hillills formellt tillhört honom. Det gäller t. ex.användningen av konungens bild i samband med myntprägling ochfri-märksulgivning, hans ställning som beskyddare av lärda samfund m. m. Detter sig likaså som en naturlig föfid att svenska myndigheter, verk och militära förband allt framgenl använder beteckningen 'kunglig' Motionen län-mades i dessahänseenden helt oemotsagd av och föranledde inte heller någon gensagafrån regeringens sida. Detta till nots har grundlagsbeslutel numera åberopatsson-| grund för etl antal åtgärder som alla syftar lill att från officiellasammanhang eliminera olika påminnelser om att är ett konungarike.Sålunda har ur statskalendern beteckningen kunglig borttagits från namnet på t.ex. ämbetsverk och militära förband. Sedan ålder beslående, av konungenursprungligen instiftade institutioner på kullurens område berövas sina sedanflera hundra är använda benämningar.