prot · FZ0979 · 1975-12-31 00:00:00 — Ni kan väl skälla på varandra istället för all gå vägen via oss socialdemokrater. Vi lycker mycket bra omsmåföretagen, och del skall vi fortsätta med all göra. Jag har ofta varit medsmåföretagare på konferenser och vel därför all de haren del besvärligaproblem, t. ex. företagsöverlålelsen vid arvsskifte och liknande. Del håller vinu på att se över. Vi lycker också alt vi bör hjälpa dem till bättrekreditmöjligheter och liknande. häri en utredninggjort Jämförelser mellan 124 mindre förelag i och 70 börsnoteradeföretag, och av den utredningen framgår alt de börsnoterade företagenvisserligen hade bättre soliditet, men de mindre förelagen hade högre vinster,bättre omsält-ningsökning, bättre sysselsättningsutveckling och högreinvesleringar. Jag har därför absolut ingeniing emot all stödja småföretagen. HerrFälldin förklarade alt här går alla socialdemokrater ut och säger att cenlernvill ha 400 000 nya jobb utan elektrisk ström, och han påstod all det var jagsom hade myntat den frasen. Det är alldeles fel, och det är att göra migalllför stor ära. Det är ju cenlern själv som har gjort det. Självaste"supercenierideolusken" har sagt att det finns ingel sambandmellan energi och sysselsällning. Del är bara en enkel demagogi somsocialdemokralerna kör med all del finns ell sådanl samband. I centernspartimolion står också all del inle finns någol samband mellan energi ochsysselsättning. Och har jag i all blygsamhet försökt översätta detta lillelt enkell språk och sagl, att cenlern lydligen tror att del kan bli 400 000nya jobb ulan elektrisk ström. Del har ni alltså hitial på själva; ni skallinie ge mig beröm för del. Däremolär del sakligt orikligt. Ni brukar köra med de aktuella siffrorna påenergiförsöriningen, och där har industrins elekiriciieisförbrukning gåii ner.Men om man ser närmare på saken finner man all det är stora. energikrävandebasindustrierna som har upplevt en lågkonjunktur och därför dragit ner sinenergiförbrukning. Och , när konjunkturerna börjar förbättras och stålet,massan, virket och malmen går upp igen, kommer energiförbrukningen alt öka. Menjusl i det lägel lalar om all slänga av sirömbrytaren. Totalt sett gårenergiförbrukningen för hushållen och liknande upp myckel kraftigl och mycket slarkareän enligt prognoserna, och därför gör vi allt vad vi kan för att spara energi.Det är därför vi driver energisparandel. Kärnkraften svarar för ungefär20 "ii avelkraftförsöriningen. Stäng av dessa 20 "u, så får vi se vad som händer!Eller gå in i ett mejeri eller ell slakteri och släng av sirömbrytaren, såskall ni se om del finns något samband mellan energi och sysselsättning ellerinte! Nej,upplever här ett ohyggligt dilemma. Det är därför som ärså upprörd. Och jag förslår honom. Här har man ordnat till denna rävsax - lovatmånga nya jobb, 270 000 nya jobb i näringslivet, och sedan har man inte denelektriska strömmen. Man har i stället en brist på 40 "n fram lill 1985.Del är ju en hopplös siluation. Med min begränsade erfarenhet har jag då aldrigvaril med om alt ett politiskt parti försall sig i en sådan situation, där manbyggt upp en för varie medborgare uppenbar motsättning i sin egen politik. Nuangriper man oss och säger: Ja, men ni vill ju inte ha 400 000 nya jobb. Jo,det vill vi, men det är åtgärderna som är intressanta här. Ni gick i 1973 årsvalrörelse ut och lovade 100 000 nya jobb. Ni sade: Med socialdemokratins uslapolitik blir det inga 100 000 nya jobb. Men med politik skulle del blidet. Vi lovade ingeniing. Vi sade att vi skulle göra vad vi kunde. efter tvåår har del blivit, inle 100 000 ulan 200 000 nya jobb med socialdemokralinsmeloder. Nityckie all del där smakade fågel, så nu fyrdubblar ni budet, höjer så all sägaröslen upp lill 400 000. Vi säger likadani nu som då: När man inie har någraprakliska förslag all komma med är del meningslösl all söka fly undan genom attleka med siffror. Vi säger alt vi skall sätta till alla klutar för att skapa såmånga jobb som det över huvud laget går alt få. Det kommer alt kosta mycket påden offentliga sektorn, men det skall vi försöka klara. Del måste finnas energiför alt det privaia näringslivet skall kunna bygga ul, och del skall vi försökaklara. Men alt leka med siffror utan att ha några förslag bakom, det nedlåtervi oss inte lill. Årefter år kan säga att det är uselt i och all del blir änuslare. Del är relaiivi fenomenall all man kan svartmåla elt land på detsättet. Del kräver i alla fall en viss fantasi. Men lycker alt det ärganska bra att leva i . Man tycker all skullesäga au del är bra au vi kunnal öka sysselsällningen med 200 000 jobb i ellläge där arbelslöshelen i omvärlden är uppe i 5, 7, 8, 10 och 12 "ii, alt del är bra all lönlagarnakunnat öka sina reallöner med 12 eller 13 "" , all det ärbra all den svenska industrin ökal sina investeringar . Men nej, del är bara delta nästan frossande ihur uselt del är och framför alll i hur useli del kommer ali bli. Nulog lill Healy, finansminislern i . Han har sagl inle kan bygga ul den offenlliga sekiorn. Men i har vi nu efter enbra stunds socialdemokratiskt styre dess bättre ett blomstrande näringsliv. Delhar skapat elt underlag för en utbyggnad av den offentliga sekiorn. I Englandhar man haft ett konservativt styre under större delen av denna lid. Där harman lyvärr icke något blomstrande näringsliv, och då fallas myckel av detekonomiska underlaget för den offenlliga sekiorn. Så enkell är det ju. Merasocialdemokrati, borde paroll helt logiskt vara för ej endasl vårtland utan även andra länder. - Del gläder mig alt gläder sig åldetta! Omdet nu vore så uselt i värt land som säger, så borde ju herrBohmans rekommendation vara tagelskjorta och barkbröd. Men alls icke så! SomGunnar Sträng varil inne på är rekommendation i siällel: Öspå! Jagsade i remissdeballen all var litel mjukare mot regeringen, ochjag gladde mig åt del. Han var desto argare på en ny generation avfackföreningsmän och fackföreningskvinnor. Men del har ändrat sig. Närfinansdepartementet kom med sina beräkningar om elt moderat överbud i ekonominpå och först och sedan jag i allblygsamhet upprepade del, sade alt Jag talade osanning och var enfalskdeklaranl. Del var inte måtlligl. Del är klart all lilel beredd var manväl. Man får inte la förslag på allvar och peka på deraskonsekvenser för våra möjligheter att bevara den starka svenska ekonomin. Dåblir man beskylld för falskdeklaration. Man får inte ta hans lal omskattesänkningar på allvar och peka på konsekvenserna för den socialatryggheten och för inkomstfördelningen. Då blir man beskylld för au plocka framhöger-spöket. Engång i tiden styrdes högern inte av ohöljd taktik och obehärskad ilska ulanlade fram beräkningar: del här vill vi och del här vill ni. Jag var med ochgjorde sådana granskningar, och vi var ganska överens om förulsätlningarna. Sågjorde var och en en självdeklaralion, och sedan fick väljarna avgöra. harGunnar Slräng visat alt de moderala par-timolionerna lill årets riksmöteinnebär överbud på på helår räknal. Då har man ändåbara tagit med förslag som har en bestående effekl och lagil bort de förslagsom är mera konjunkturbetonade. Man har varit så snäll att man bara har räknatmed preciserade förslag. Jagtror all finansministern nämnde att man inte har tagit med sådanl som ännuförmånligare avskrivningsregler för förelagen, det kostar ungefär en halvmiljard, räll lill avdrag för gåvor, som kostar ungefär en halv miljard, rälltill avdrag för barniillsynskoslnader. också ungefär en halv miljard,vårdnadsbidrag som enligi förslag kostar ungefär 2 miljarder.Moderaierna har också ett stort program för att sänka mar- Räknar vimed allt detta har 10-miljarderslreckel passerats. Del har finansdepartementetalltså inte tagit med i sina beräkningar, för där har intepreciserat sig i kronor och ören. Nuhar valt alt neka lill alt moderaierna för en överbudspolilik. Menvarenda människa vel all så är fallet. Därför blir så upprörd. Vadmoderaierna talar om är kraftigt sänkta marginalskatter och sänkt skalletryck,indexreglering och sänkt småhusbeskattning, sänkt energiskatt och sänkta ellerborttagna arbetsgivaravgifter, ökad avdragsräll för egenföretagare ochborttagen socialförsäkringsavgift för inkomster , sparavdrag,barnlillsynsavdrag och avdrag för gåvor. Alla dessa skallesänkningar skallbetala fier poliser och dyrare försvar, vårdbidrag och höjda vägbidrag, höjdasjukförsäkringsbidrag och transportbidrag, höjda bidrag till trossamfund ochminoritetsspråkiid-ningar samt bidrag lill fritidsbåtshamnar. lalarde konservativa med förakt om bidragssamhällel. När del kommer till kritan blirmoderaternas främsta bidrag till borttagandet av bidrag att föreslå större ochfler bidrag. har utvecklats lill alt bli en riktig"bi-dragsmuffe". Jaghar uppehållit mig räll länge vid de moderala överbuden därför all de speglarinte bara en brist på ekonomisk realism ulan också brist på ekonomiskt mod. Förall vara litet allvarligare - dagens ekonomiska siluation är sannerligen inlelämpad för långlgående löften och svällande listor över ökade avdrag ochbidrag. Del krävs realism inför de ekonomiska problemen, en realism av delslag som löntagarorganisationerna har givit ullryck för på senare lid. Vi väldiga massarbelslöshelen i , vi har lendensen all man sänkerambitionsnivån när del gäller sysselsällningen, vi har svårighelen all under enekonomisk kris slå emol nyckel från andra länders slagnerande produktion. Vihar själva det inle så dåligt ställt; nu finns det tecken på konjunkturuppgång,och vi har välfyllda lager som kan tillgodose konjunkturuppgångensökade efterfrågan. Vi har kunnat behålla arbetskraften i företagen och öka deanslälldas kunskaper genom utbildning av olika slag. Arbetsmiljön i förelagenhar förbättrats som resullal av de anslälldas engagemang, insiktsfullaförelagsledare med socialt ansvar, arbelsmiljölagsliflning ocharbetsmiljöfonder. Alltdetla skapar stora möjligheler för vär industri. Men har vi problem.Kostnadsökningarna är ell av dessa problem. Vi skall inle överdriva delproblemet, men del är uppenbart all kostnadslägel nu är sämre än del vartidigare . När vi i det nuvarande kostnadsläget skall klaravåra bylesbalansproblem och andra svårigheler, uppmanaslöntagarorganisationerna att visa återhållsamhet, moderation ochsamhällsansvar. Då kan, som jag lidigare sade till , de politiskapartierna inte gå ut och säga alt vi skall blada på med skattesänkningar ochutgiftsökningar, för dä kommer löntagarorganisationerna och säger: Kan de, såkan vi. Varför skall vi visa återhållsamhet och ansvar? Detär lill leda upprepat alt vi skall akta oss för att binda oss för alllför slorabeslående utgiftsökningar och inkomstminskningar. I en uppåtgående konjunkturfår vi strama ål finanspolitiken. Har man låst sig, har man då ingahandlingsmarginaler. Vi måste försöka hålla lillbaka prisstegringarna. En svagfinanspolitik i en uppåtgående konjunktur är en brasa på inflationen. Därföranser jag på djupaste allvar all överbudspolilik är elt hot ikampen mot prisstegringarna. HerrAhlmark var inne pä ungdomsarbetslösheten. Jag har anfört vissa kritiska synpunkterpå mina ärade kollegers utläggningar här - det hör ju till. Men jag vill sägaall vi alla har elt utomordentligt starkt engagemang för alt i detta lägevärna om ungdomarnas rätt lill arbete. Vi har under senare är haft en myckelpåtaglig minskning av arbetslösheten bland ungdomarna. Kom ihåg det! Men vimåste i detla läge sälla in åtgärder, såsom vi nu gör i kommunerna och som vimåste fortsätta alt göra på alla möjliga områden, för all ungdomarna i en uselkonjunktur inte skall behöva debutera på arbetsmarknaden som arbetslösa. Detär fruktansvärt som del nu är ute i . Jag har tittat på statistiken ochfunnit att i land efter land går 400 000 ä 500 000 människor under 20-årsåldernarbetslösa - det gäller , , och , för att intetala om och framför alll den färgade befolkningen där. Vi ligger ju såofantligt långt under dessa siffror. Men att värna om ungdomarnassysselsättning och hindra att della gissel kommer in i vårt land upplever jagsom den viktigaste samhällsfrågan jusl . Och har och folkpartielnågra andra bra förslag, så skall vi pröva dessa! Jaghar lagil upp frågor där det finns delade meningar och där ni harriklat kritik mot den förda poliliken, men jag går över lill lilel merekumeniska tonfall. Trots de motsättningar som finns vill jag ändå betyga ochän en gäng understryka all en väsentlig förklaring till att vi mitt i en djupinternationell kris har haft en räll god ekonomisk utveckling i vårt land ärall del varit möjligt alt i skapa handlingskraftiga majoriteter fören ansvarsfull ekonomisk politik. De s. k. Hagauppgörelserna har spelat enväsentlig roll. De har förutsatt uppgörelser i utskott, vilkasjälvfallel en eller annan gång har kunnat medföra påfrestningar för dedellagande parterna men genom vilka vi kunnat undvika parlamentariskhandlingsförlamning. Vihar kunnat öka sysselsällningen med ett par hundra lusen människor. Vi harhaft lägre prisstegringar än fiertalet länder i vår omvärld. Lönlagarna harfått del av kraftiga realinkomststegringar. Vi har lyckals undvika enöverbudspolilik, som skulle ha undergrävt ekonomin. Avtalsrörelserna harkunnat genomföras ulan konfiikter. Del har funnits en vilja hos fiera parlierall medverka i sakliga resonemang, en vilja att la ansvar för ekonomin. Vihar fortfarande betydande ekonomiska problem framför oss -by-lesbalansproblemet, behovel alt hävda och bygga ul sysselsällningen,prisstegringarna samt behovel all lägga grunden lill en lugn avtalsrörelse. 10 protokoll 1975/76:78-79 En lösning på dessaproblem förutsätter att visar ansvar och handlingskraft, Idecember hemställde i enlighet med finansutskottets betänkande omatt regeringen års avtalsrörelse skall ta initiativ lillöverläggningar om elt program mot inflalionen och om åtgärder för att förbättrahandelsbalansen. ansåg att i detla forum för samråd bör företrädareför regeringen, och de politiska partierna della. Vidare ansågriksdagen all förelrädare för arbetsmarknadens parter bör beredas tillfälleatt medverka. Detär en styrka all del i finns en bred majoritet som har förklarat sigberedd att medverka i seriösa överläggningar om ekonomin och därmed markera envilja lill ansvarslagande. Vi kommer självfallel att ta fasta på detla. Regeringenkommer alt inbjuda företrädare för oppositionspartierna och lillöverläggningar om den ekonomiska politiken, förslagvis ,Förelrädare för arbetsmarknadens parter kommer all beredas tillfälle allmedverka. Medtanke på det gynnsamma ekonomiska förlopp som vi mitt i en internationellekonomisk kris har haft i - till stor del tackvare riksdagsmajoritetens ansvarstagande - är det naturiigl om människornakommer all knyta slora förväntningar till de överläggningar som skall följa.Jag är fullt medveien om svårigheierna all ett valår driva sådanaöverläggningar. Det är likväl min förhoppning att dessa förväntningar påpolitikernas förmåga till försvar av en forlsalt stark ekonomi skall kunna infrias. () kortgenmäle: Del är värdefullt alt statsministern nu meddelar att regeringen ärberedd alt medverka lill användandet av rundabordskon-ferensen som elt sätl attförsöka få bukt med inflationen. Jag delar uppfattningen att det naturligtvisålägger oss alla ell visst ansvar och återhållsamhet. Vi får inle låla ettföreslående val i förväg gröpa ur möjligheterna till meningsfyllda och seriösaöverläggningar i syfte att nå framgång i kampen mot inflalionen. Det tror jagatt människorna ute i landel väntar sig av oss. Eftersomsekunderna flyr vill jag passa på att myckel kort friska upp minnet påstatsministern. Det är riktigt att cenlern i förra valrörelsen pekade pämöjlighelen alt öka sysselsättningen med 100 000 jobb. Vi fördeockså under valrörelsen en stor diskussion om inslag i den ekonomiska politikenoch i näringspolitiken för att möjliggöra detta. Det stod strid härom ivalrörelsen. Någon månad efter valet framlade regeringen i den jämviktsriksdagsom landet hade fäll en minimibudgel, som innehöll myckel av del som vicenterpartister hade talat för i valrörelsen men som då ansågs vara fel. Genomatt man tog med dessa delar var del emellertid möjligt all ökasysselsällningen. Fårjagpåminna om ensak lill. Del gäller del myckel befängda uttrycket "Utanelström inga jobb". Vad vi har sagl är alt det inte finns något absolut samband mellanenergilillförseln och antalet jobb. Det är också fråga om all förändraprocesser för alt minska den specifika energiåtgången, dvs. åtgången perproducerad enhet. Också här har verkligheten givit oss rält. Av den rapport somenergisparkommittén har skickat till regeringen framgår det jusl att denspecifika åtgången har minskal, dvs. man har kunnat hitta meloder att produceravaruenheten med en mindre insats av energi. Glöm inle det i fortsättningen! HerrPalme säger att man kommer all kunna ha lika många sysselsalla i del bantadeprojeklet 80 som i del ursprungliga. Jag hoppas att det är möjligt,även om jag ulan att ha sett del nya projektet inte hell och hållel vägar iropå del. Men säg att det är möjligt, och då vill jag fråga: Kommer det beslutadeprojektet all kräva lika myckel energi som det ursprungliga, som skulle ta frammera stål, bara därför all det blir lika många anställda? har jusatsat hela sin debaitkonst på alt bevisa att det råder elt absolut sambandmellan antalet jobb och energiförbrukningen. Drar statsministern slutsatsen attnär ni reducerar produktionsvolymen men skall hålla kvar sysselsättningen såkommer energiåtgängen ändå all bli lika stor som om verket hade producerat denmängd stål som man avsäg i del projekt man nu sprungit ifrån? Det skulle varaintressant all veta. Viskulle inte ha sett till människornas intresse, när vi diskuterar 80i dag. Lål mig då påminna statsministern, som inle var inne under mittanförande tidigare , att jag slog fast att ett av de två ä trestorsiålverk som kommer att finnas skall vara beläget i -del sätter viinle i fråga. Men del är verkligen att se till människornas inlresse, om manförsöker utforma det projeklet så att del inle blir någol olycksfall närinvesteringen har skell. Del är ju delta diskussionen måste gälla. Del är ocksåen vilja alt se lill människornas inlresse som dikterar hela vår inslällninglill jobben . Del är människornas intresse av att få arbele - inlebara i Norrbollen utan i alla län - som gör att vi kommit fram till denmålsättning vi har salt upp, 400 000 nya jobb. Krypinte ur ansvaret för den bristande planeringen! Statsministern har ju mångagånger i någol slags landsfaderlighel givit mig, inte minsl från den härtalarstolen, rådet all tänka på att politiken måste ha trovärdighet. Låt migpåminna om det nu och tillägga: Håll rent för egen dörr i del avseendet! Vadhar vi för garaniier för all planeringen för kärnkraflspoliiiken är bälire änplaneringen för 80 som ju nu måsie radikall läggas om? Jag tror attdet är många som lillsammans med mig släller den frågan . Intestämmer redogörelse i fråga om småföretagsamheten med deerfarenheter som småföretagarna själva redovisar. Inle stämmer den med denverklighet vi kan avläsa. Inle stämmer redovisning med attityden iden proposilion som kammaren skall besluta om: 500 miljoner tillbörsförelagen och 1 500 miljoner till statsföretagen, och sedan har vi löstnäringslivels problem. Nej, del krävs att hela näringslivet får samma stöd, omvi skall kunna räkna med irygg- Nr 79 het i sysselsättningen. Onsdaeenden " gäller ungdomsarbetslösheten frågar jag: Vill statsministern lämnabesked om alt regeringen är beredd att biträda vån förslag om -------------- att ge deprivata arbetsgivarna samma möjlighet som har tillerkänts Finansdebalt landsting och kommuner? () kortgenmäle: För en gångs skull tyckte jag att var nästan"söt", när han stod här i talarstolen som sagoberättare. Del är svårlatt ta honom på allvar efter alt ha hört honom demonslrera sin uppfinningsrikedommed nya fantastiska ord: Juggernaul. ideolusk, bidrags-mu ffe. Därligger även i lä, herr statsminister. Man fick en känsla av attOlof försökte överträffa 1. o. m. finansminislern vad gäller nytt ochintressant ordval. Men jag tycker uppriktigt sagt att är roligaredärför att sådana här uttryck och ord på något sätl kommer naturligare frånGunnar Strängs läppar än från stalsminislerns. De verkar inte fullt såutstuderade när de uttrycks av finansministern. Föratt ändå lala allvar har jag inte sagt - och det vet statsministern -attsituationen i skulle vara så urusel att vi borde gå i tagelskjorta ochäta barkbröd. Det är ju nonsens all föra en allvariig deball i sådana termer.Vad jag påvisat ärall vi, trots vårt välstånd, irols vår i förhållande tillmånga andra länder gynnsamma silualion, har svåra och slora problem all brottasmed. Vår produktion sjönk , del är obestridligt. Prisstegringarnaoch inflationen i är högre än i de flesta andra med ossjämförbara länder. Vi har vikande export och vi har förlorat marknadsandelarvilket gör all vi har en besvärlig bytesbalans och vilket betyder bortfallnaarbetsplatser. Vi har högre kostnader i vårt land än man har på många andrahåll och vi har haft lägre tillväxt i vår ekonomi än man haft i de andraOECD-länderna, vilket gjort att vi gått miste om mänga miljarder kronor, somkunde varit användbara 1. ex. för reformer av olika slag och även förskattesänkningar. Delhär är ju sanl och del vel slatsminislern. Obegåvad har jag aldrig påstått allstatsministern är, inle heller okunnig i sädana här sammanhang. Och del är jujust för att statsministern vel alt vår ekonomi brottas med problem som ni haftvänligheten all kalla lill överläggningar . Är det inle bättre allhålla sig lill fakta än att prata strunt om tagelskjortor, när nu detta ändåskall vara en allvarligt menad debatt? Sedanlill kalkylen om de s. k. överbuden. De "överbud" vi kommil medgäller inte Ökade bidrag - för dem har vi anvisat besparingar -utanskattesänkningar. Det gäller motstånd mot ytterligare höjda skatter och detgäller framför allt en inflationssäkrad skatteskala. Delta har vi framlagt förall få utrymme för ett mer blomstrande näringsliv, vilket i sin tur - här iSverige liksom i - är nödvändigl för all vi skall kunnafullfölja en reformpolitik och tillgodose de eftersatta behov som fortfarandefinns i samhället. Vi vägrar all lägga nya bördor pä företagsamheten, fördet är där man skall skapa resurserna. Del gäller inte minsl de små företagendär man verkligen är oroad. Jag kan inte drömma om all statsministern inte vetall våra små och medelstora förelag, som inte har den ekonomiska ryggrad destora företagen har, är djupt oroade inför sin silualion och inför framliden.Del måsie en regering ha reda på. Ni kan inle vara så orimligl okunniga att niinte har någon aning om de bekymmer som råder bland dessa förelag. Statsministerninsinuerar au anledningen lill att vi pekar pä företagens oro, på dessauppenbara bekymmer, skulle vara all vi söker väljare från förelagarna, alt vårapåpekanden är valfläsk. Hörde jag räll är det en förolämpning inle bara mot deparlier som öppet redovisar de problem som flnns i svensk företagsamhet i dagutan också en förolämpning mot förelagarna. Jag lycker del är en allvarlig sakall man skall behöva höra sådanl. Närdel gäller 80 har vi inle kritiserat regeringen för att den ändrar sinaplaner. Vad vi kritiserat regeringen för är att den kategoriskl, syslemaliskl.överlägset och arrogant - förlåt mig - har försvarat planer som redan harblivit överkörda av den faktiska utvecklingen. Delär planlösheien vi har kritiserat och de oavbrutna kastningarna då det gällerprojektets inriktning och storlek och sambandet med andra intressenter. Del ärdel som vi har kritiserat och inle att planerna ändras. Sedankan man naturligtvis diskutera om regeringen verkligen handlat planmässigteller inte. Ni sade i går i att planeringens konst är att ändraplaneringen så att den passar verkligheten - den verklighet som ärer värsta fiende. Det är en rätt fantastisk bekännelse till en hellhållningslös ekonomisk planering.