prot · FY0985 · 1975-12-31 00:00:00 — att beträffandeorganisationskommittéernas sammansättning med anledning av molionen 1975:1869yrkandet 1 p, motionen 1975:1872 yrkandet 23 och molionen 1975:1876 yrkandet 10som sin mening gav regeringen lill känna vad utskollet förordat, alt beträffandeorganisationskommittéernas förslag med anledning av motionen 1975:1869 1 q,motionen 1975:1872 yrkandei 19 i denna del och yrkandet 22 samt motionen1975:1876 yrkandet 11 i denna del uttalade att borde ges möjlighetall la slällning till principiellt viktiga delar av organisationskommittéernasförslag, att belräffandegenomförande i övrigt godkände i propositionen 1975:9 förordade riktlinjer, alt belräffande inlernalionellkontaktverksamhet skulle avslå motionen 1975:1872 yrkandet 18, alt till Vissakostnader i samband med högskolereform för /76 under åttondehuvudtiteln anvisade ett förslagsanslag av , att bemyndigaderegeringen att inrätta en professur i enlighet med vad som förordals ipropositionen 1975:9, att lill Yrkestekniskhögskoleutbildning för /76 under åttonde huvudtiteln anvisade elt förslagsanslag av Reformeringav högskoleutbildningen m. m. 98,att till Utveckling av sludielämplighelsprov för /76under åttonde huvudtiteln anvisade ett reservationsanslag av . Reservationerhade avgivits såvitt avsåg angivna avsnitt i betänkandet 1,beträffande propositionens behandling av (vpk) som ansett attutskottet under 1 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1975:1873 skulle dels avslå propositionen1975:9, dels besluta uttala att regeringen borde förelägga förslagom reformering av högskoleutbildningen i enlighet med vad reservanten förordat, högskoleutbildningens uppgifter m, m, 2, beträffande universitetslektors fiänstgöring avherr Nordstrandh (m) samt () och (vpk) som ansett attutskottet under attriksdagen beträffande universitetslektors och motsvarande lärares fiänstgöringmed anledning av propositionen 1975:9 samt med bifall lill motionen 1975:1858yrkandet 2 och motionen 1975:1872 yrkandei 17a som sin mening gav regeringentill känna vad reservanlerna anfört om universitetslektors rättighet attfiänstgöra i forskning/forskarutbildning, 3. belräffande en parlamentariskuniversiletsforskningsutredning av () och () som ansett att utskottet under attriksdagen med bifall lill molionen 1975:158 yrkandei 9 som sin mening gavregeringen till känna vad reservanterna anfört, högskoleutbildning m.m.-antagningsbegränsning - antagningens organisation 4, beträffandeplaneringsramar, resursramar och regler för antagning m. m. av (), () och (vpk) samt () som ansett att utskottet under 7 och 8 bon hemställa 7. attriksdagen beträffande planeringsramar, resursramar och regler för antagning m, m, med avslag på propositionen 1975:9 samt med bifall till motionen 1975:1869 yrkandet 1 d, motionen 1975:1872 yrkandet 1 i denna del och motionen 1975:1876 yrkandet 2 som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört om planeringsramar, 8, attriksdagen beträffande kompletterande dimensioneringsbeslut med bifall till motionen 1975:1872 yrkandei 3 a som sin mening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört. 5, beträffande s. k,dubbelspärrar av (), berg (m) och (vpk) samt () som ansett alt utskottets yttrande i viss del skulleha av reservanlerna angiven lydelse, 6. beträffande anslagssystem av somansett att utskottet under 14 bort hemställa attriksdagen med avslag pä propositionen 1975:9 och med bifall till motionen1975:1872 yrkandet 21 som sin mening gav regeringen till känna vad reservantenanfört. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. behörighetför högskolestudier m, m. 7, beträffandeallmän behörighet till utbildningslinje av () och () som ansett att utskottet under 18 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1975:9 och med bifall till motionen1975:1869 yrkandet 1 a som sin mening gav regeringen till känna vadreservanlerna anfört i fråga om allmän behörighet till utbildningslinje, 8, beträffande särskilda förkunskapskrav förutbildningslinje som mot svarade utbildning inom nuvarande universitets- och högskoleorganisa tion av () och () som ansett att ut skottet under 21 bort hemställa attriksdagen beträffande särskilda förkunskapskrav i svenska och engelska m, m.för vissa utbildningar med bifall till motionen 1975:1869 yrkandet 1 b som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 9. beträffandeurvalsgrunden arbetslivserfarenhet inom kvotgrupperna I och II av () och () somansett att utskottet under 30 bort hemställa attriksdagen med avslag på propositionen 1975:9 saml med bifall till molionen1975:1869 yrkandet och motionen 1975:1876 yrkandet 1 i denna del och medanledning av motionen 1975:1872 yrkandet 11 som sin mening gav regeringen lillkänna vad reservanterna anfört, 10. beträffande lillgodoräkning av betyg ikompletterat ämne som var särskilt förkunskapskrav av (), () sarht () som ansett att utskottet under 31 bort hemställa att med avslag på propositionen 1975:9och med bifall till molionen 1975:1869 yrkandet 1 f som sin mening gavregeringen till känna vad reservanlerna anfört, 11.belräffande könskvotering vid urval till högskolan av () ochfru () som ansett att utskottet under 32 bort hemställa Reformeringav högskoleutbildningen m. m. attriksdagen med bifall lill motionen 1975:1390 som sin mening gav regeringen tillkänna vad reservanterna anfört, 12. beträffande en ulredning för en reform avsystemet för urval till högskolan av () och ()som ansett all utskottet under 34 bort hemställa attriksdagen med bifall lill motionen 1975:1869 yrkandei 2 som sin mening gavregeringen lill känna vad reservanterna anfört. högskolestudiernasorganisalion m. m. 13. belräffandeordningen för fastställande av allmänna utbildnings linjer av () som ansett alt ulskottet under 40 bort hemslälla attriksdagen med avslag på propositionen 1975:9 och med bifall till niotionen1975:1872 yrkandet 14 a uttalade att allmänna utbildningslinjer bordefastställas av , 14. beträffande yrkes- ochstudievägledning av (vpk) och () som ansett att utskottet under 45 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975:1872 yrkandet 3 b uttalade attregeringen borde lägga fram förslag om ökade resurser, 15. beträffande betygssystemav () och berg (m) som anseit att ulskottet under 51 bort hemslälla attriksdagen med avslag på propositionen 1975:9 och med anledning av motionen1975:1869 yrkandei 1 j som sin mening gav regeringen till känna vadreservanterna anfört, institutionellorganisation m. m. 16. beträffanderegionala samrådsnämnder i stället för regionslyrelser av (), () samt () som ansett att utskottet under 58 bort hemställa att med avslag pä proposiiionen 1975:9såvitt gällde inrättande av regionslyrelser och med anledning av niotionen1975:1869 yrkandena 1 rn och 1 n samt motionen 1975:1872 yrkandet 1 i dennadel som sin'mening gav regeringen lill känna vad reservanterna anfört beträffandesamrådsnämnder. 17.beträffande företrädare för de allmänna intressena i regionslyrelse av herrarLarsson i (c), Nordstrandh (m) och Elmstedt (c), ()saml herrar i (c). Fiskesjö (c) och () som ansettatt utskottet under 59 bort hemställa allriksdagen belräffande formerna för utseende av företrädare för de allmännaintressena i regionslyrelse med anledning av propositionen 1975:9 samt medbifall till molionen 1975:1876 yrkandet 7 och med anledning av molionen1975:1872 yrkandei 20 i denna del beslulade godkänna de riktlinjerreservanterna förordat. 18.beträffande företrädare för de allmänna intressena i enhetsstyrelse av herrarLarsson i (c), Nordstrandh (m) och Elmstedt (c), ()samt herrar i (c). Fiskesjö (c) och () som ansettall utskottet under 64 bort hemställa allriksdagen belräffande formerna för utseende av företrädare för de allmännaintressena i enhelsslyrelse med anledning av proposiiionen 1975:9 saml medbifall till molionen 1975:1876 yrkandei 6 och med anledning av motionen1975:1872 yrkandet 20 i denna del beslutade godkänna de riktlinjerreservanterna förordat. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. 19. beträffande linjenämndernas sammansättning avherr Nordstrandh (m) och () som ansett att utskottet under 67 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975:1869 yrkandet 1 o i denna del som sinmening gav regeringen till känna vad reservanterna anfört, 20. beträffande befordringsgrunder vid tillsättningav fiänsl som uni versitetslektor av herrar i (c) och Nordstrandh (m), () saml herrar Fiskesjö (c) och () som anseit all ulskottet under 69 bort hemställa attriksdagen med bifall till molionen 1975:1858 yrkandet 1 och motionen 1975:1872yrkandet 17 c som sin mening gav regeringen till känna vad reservanternaanfört, 21. beträffande tillsättningsmyndighet för fiänstsom universitetslektor av (), () samt () som ansett att ulskottet under 70 bort hemställa allriksdagen med avslag pä propositionen 1975:9 samt med bifall till motionen1975:1858 yrkandei 3 och molionen 1975:1872 yrkandet 17 b som sin mening gavregeringen till känna vad reservanlerna anfört, belräffande allmännariktlinjer för högskoleutbildningens lokalisering 22. avherr Nordstrandh (m) och () som ansett alt ut skottet under 72 bort hemslälla all med avslag pä proposiiionen 1975:9och molionen 1975:1872 yrkandena 4 a och 4 b saml med bifall till molionen1975:1869 yrkandei 1 h godkände i sistnämnda motion förordade riktlinjer. 23. av () somansett att ulskottet under 72 bort hemställa att med anledning avpropositionen 1975:9 och med bifall till molionen 1975:1872 yrkandena 4 a och 4b samt med avslag på molionen 1975:1869 yrkandet 1 h uttalade dels allpermanenta resurser för universitetsutbildning även i forlsältningen bordekoncentreras till nuvarande universitets- och fllialorter, dels attutbyggnaden av högskoleutbildningen från lokaliseringssynpunkt borde planerasså att verksamheten pä filialorterna och vid universiteten i ochLinköping gavs Reformeringav högskoleutbildningen m. m. tillfredsställande breddoch stadga innan en utbyggnad av nämnvärd omfattning kunde ske pä andra orter, 24. beträffande fortsatt utbyggnad i av herrMolin (fp) som ansett att utskottet under 73 bort hemställa attriksdagen beträffande lokalisering av högskoleutbildning till medanledning av propositionen 1975:9 och motionen 1975:1878 samt med avslag pämotionen 1975:541 som sin mening gav regeringen till känna vad reservantenanfört. 25. beträffande utbyggnadsorterm. m. av () som anseit att utskottet under 74 bort hemställa attriksdagen med anledning av propositionen 1975:9 samt med bifall till motionen1975:1872 yrkandena 4 c, 4d, 4e och 7 samt med avslag pä molionerna 1975:529yrkandet 1, 1975:826 och 1975:1855 yrkandet 1 uttalade dels att eventuelltnytillkommande högskoleutbildning utanför universitets- och filialorterna bordeförläggas till sädana orter som hade permanenta resurser förhögskoleutbildning, dels att i den män tillströmningen till högre utbildningoch hänsynen till fllialerna medgav det utbyggnad av kortare yrkesinriktadhögskoleutbildning borde ske i , /, /Borlängeoch , dels att eventuella ytteriigare utbyggnadsorter inte borde utpekasför närvarande, 26. beträffandedecentraliserad universitetsutbildning m. m. av (), () och (vpk) samt () som anseit att utskottet under 76 bort hemställa altriksdagen med bifall till motionen 1975:1872 yrkandena 5 och 6 som sin meninggav regeringen till känna vad reservanterna anfört. Tillbetänkandet hade fogats särskilda yttranden belräffande urvalsreglerna avherr (), belräffande behovel av återkommande utbildning avherr (). De senasie decennierna har inneburit elt omfattande reformarbete påulbildningens område. Vi är i färd med alt bygga ul den allmänna förskolan föri första hand alla sexåringar. Den nioåriga ger redan alla iåldern en allmän medborgerlig utbildning, och över 80 96 av en årskullpåböriar också utbildningen i gymnasieskolan före . beslut om en ökad satsning på den överbryggandevuxenutbildningen som etl led i kampen för rättvisa mellan generationerna. har alldeles fatlat beslut om en väsentlig utbyggnad avarbetsmarknadsutbildningen, ochvi går vidare med frågan att ta ställningtill en reformering av högskolan. Reformaktivitelenpå utbildningsområdet har varil slor, och ambitionen att i och genomutbildning bidra till social rättvisa har varil hög. Ändå måste vi erkänna, attvi har myckel längt kvar. Desom efter går direkt ul i yrkeslivet ulan någon yr-kesförberedandeutbildning kommer främst från arbetarhem. Inomgymnasieskolan återspeglas den sociala bakgrunden i elevernas val avstudievägar, så att eleverna på linjer som ger vidare möjlighel till studiertill största delen kommer från hem med sludietradilion. Änmer markant är den sociala snedrekryteringen i fråga om den högre utbildningen.Trots den kraftiga expansionen av denna utbildning under 1960-lalet gick vidslutet av årtiondet bara 9 96 av barnen frän arbetarhem vidare till studier viduniversitet och högskolor, medan genomsnittssiffran var 20 96. Ännu snedare ärden sociala rekryteringen lill utbildningar som traditionellt leder till yrkenmed hög prestige och goda lönevillkor. Förelt samhälle som vill föra en jämlikhelspolilik utgör dessa förhållanden enutmaning. Det gäller hell enkelt att skaffa sig nya fördelningspoliliskainslrument. Denhögskolereform vi nu skall gripa oss an med är en social reform, enjämlikhelsreform, pä samma säll som de slora ulbildningspoliliska reformerna pägrundskolans och gymnasieskolans områden . Debattenom den framtida högskoleorganisationen har ju - beklagligt nog - i hög gradlyckats fördunkla vad reformen handlar om, nämligen att pä högskolenivånfullföfia de idéer som under ganska slor politisk uppslutning legal lill grundför de tidigare skolreformerna; att utplåna principiella och praktiska gränsermellan ulbildningar pä en och samma nivå och att göra utbildningen tillgängligför bredare grupper. Vi står nu i en situation, där en myckel stor delav ungdomarna och en växande andel av de vuxna får en gymnasial ulbildning ochdärmed så att säga befinner sig på tröskeln lill högskolan. Vi kan ocksåkonstatera ell ökande behov och intresse hos vuxna yrkesverksamma ulangymnasial förutbildning att få del av ulbildning på högskolenivå. Det är jusjälvklart att denna ulveckling måste påverka utbildningens organisalion och innehållovanför gymnasieskolan. En vidgad högskola är utgångspunkten för reformen, ochdet betyder: Fördel första alt tillträdet till högre utbildning vidgas så att alla med reellaförutsättningar, oavsell skolmässiga meriter, får möjlighel lill högskolestudier. Fördel andra att man i högskolebegreppel lar in all ulbildning som bygger pägymnasieskolan eller motsvarande kunskaper och erfarenheter, eller som för denenskilde ulbildningssökande eller i arbetslivet utgör ell alternativ tilldirekt eftergymnasial ulbildning. Fördet iredje att man inom högskolans ram breddar och utvecklar utbudet avutbildning sä all del också svarar mol behoven hos nya grupper av människor ochmot nya behov i arbelslivet. Den sisla punkten är inteden minst viktiga för att den vidgade hög- Reformering av högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. skolan skall faen reellinnebörd. Förändringen i utbildningsutbudet måsle ses i relation lill den päsina håll sviktande tillströmningen av ungdomar till högskolestudier. Dennatendens måste självklart mötas genom att de existerande ulbildningsvägarna görsmer åtråvärda, bl. a. i förhållande lill ulvecklingen på arbeismarknaden. Mendet gäller också all ta vara pä de enligl min mening utomordentligt storamöjligheler som finns au vidga högskolans ulbildningsroll genom alt erbjudautbildning med annan inriktning än den traditionella högskoleutbildningen ochdärigenom nä andra än de traditionella studerandegrupperna. Jag tänker dä päolika slag av fort- och vidareutbildning för olika grupper av yrkesverksammaoch på utbildning med anknytning till t. ex. fackliga organisationers ochfolkrörelsers behov. Denså att säga etablerade delen av den vidgade högskolan - universiteten och meddem jämförbara högskolor - har alllsä en viktig roll ocksä när del gäller altmöta de nya utbildningsbehoven. I själva verket ger - vilkel inte alla kritikerav högskolereformen på universitetshåll insett - vidgningen av högskolanuniversiteten ulomordentligt slora möjligheter alt föra ul de positiva drageni sin ulbildningslradilion lill nya sammanhang och grupper. Delta om nägolborde väl vara en stimulerande utmaning i tider då efterfrågan av mertraditionell ulbildning är mer begränsad. Densom klagar över alt denna högskolereform inte tar sikte på ulbildningensinnehåll klagar aningslöst. Reformen syftar ju bl, a. till alt skaffa smidigaoch effektiva inslrument för en förnyelse av ulbildningens innehåll -just föralt möta de behov som nya grupper har av ulbildning. De nya möjligheterna tilllokala initiativ i fråga om kursutbud och kursinnehåll inle minst fördetta. 1 gärdagens debatt om vuxenulbildningsreformen tog jag upp behovel aven ny utbildningsstrategi förankrad i en planerad återkommande ulbildning.Denna fråga är i högsta grad relevant även för dagens ämne; högskolan. Även omdet rör sig om en långsikiig strategi med många ännu icke utarbetade element såbör den självfallet påverka ocksä den dagsaktuella utbildningspolitiken. Inleminst gäller della de insikter som ligger bakom strategin för återkommandeulbildning, t. ex. att den länga sammanhängande ulbildningen avskärmar ungdomarfrån värderingar och förhållanden i arbetslivet. Deras utbildningstid harblivit - som jag också sade i går - "informalionsrik ocherfarenhelsfaltig", och deras studiemotivation riskerar dessutom att undergrävas. Omdessa problem skall kunna undvikas, och om individen skall kunna alterneramellan utbildning och arbeie, vilka krav måste då ställas pä värutbildningspolitik? Lål mig här bara helt kort nämna några vikliga faklorer. 1.Hillills har vi bara i undantagsfall erkänt andra meriter för tillträde lillhögskolan än de som skapats av teoretiska studier. Om det skall vara attraktivtalt lägga en period av yrkesarbete före högskolestudier måste vi se päbegreppet kompetens på ell helt nyll säll. är nämligen inget enkelt,entydigt begrepp, och den skaffas på olika sätt: genom studier igymnasieskolan, genom att man tillägnar sig andra typer av kunskaper på formelleller informell väg och genom yrkeserfarenhet. I konsekvens med detta är detnaturligt att se över innehåll och ul-bildningsvägar för att del också skallvara möjligl att bygga på konkreta arbelslivserfarenheier. Hittillshar vi varil vana all högskoleutbildning erbjudits och van ligtvis också genomförts i länga sammanhängande linjer, men även på denna punkl måsle vi tänka om. Högskolestudier bör i flera fall kunna delas upp i etapper med mellanliggande arbetsperioder. Ellalternativ till denna modell kan vara att den som skaffat sig en kortarehögskoleutbildning får tillgodoräkna sig denna när han eller hon vill skaffasig en annan högskoleutbildning . Så t. ex. att en sjuksköterska somvill bli läkare inte nödvändigtvis behöver gå igenom hela den nuvarandeläkarutbildningen. Därigenom kan man ocksä föra in nya erfarenheter ochvärderingar i yrken som iradilionelll varil starkt ensidiga i fråga om profiloch rekrytering. Enviklig uppgift, när det gäller alt bota gamla och nya brister i utbildningsväsendet, är alt ge nya och bättre möjligheter till de äldre generationerna. Många av deras behov går att möta genom att förändra studieorganisation och högskola, medan andra utbildningsbehov bältre kanske möts via organisationslivet, genom fackföreningar och andra folk rörelser. Återkommandeulbildning ställer alltså som ulbildningspolitiskt instrument krav påförändringar av bl. a. den högre utbildningen. Målet kan enkelt sammanfallasmed orden "en högskola för alla". Med risk för att missförstås ochmissbrukas täcker denna formulering rätt väl en viktig intention i denhögskolereform som vi diskuierar: del gäller all skapa en högskola, somkan tillgodose alla slags behov av ulbildning på nivån efter gymnasieskolan.Och denna ambition måsle gälla såväl de yrkesarbelandes ulbildningsbehov sombehovet hos studerande från skilda, mer eller mindre yrkesinriktade, linjer igymnasieskolan eller motsvarande ulbildning. Förall "en högskola för alla" skall bli möjlig krävs - som en förstaförulsällning - samma helhetssyn pä den högre ulbildningen som på utbildningenpå grund- och gymnasieskoleniväerna. Sedan gäller del att hitta former för attfördela de samlade resurserna för all möta olika gruppers, regioners ochsamhällssektorers behov så långl som möjligt. Del är denna fördelningspoliliskafråga högskolereformen ytterst handlar om, och lål mig här knyta an igen lillmin inledande redovisning av ui-bildningsexpansionen under 1960-talel och dessrekryleringseffekler. Detråder- inget tvivel om att den väldiga expansionen, speciellt på de friafakulteternas område, var uttryck bl. a. för en optimistisk syn på den socialabetydelsen av en kraftig tillströmning. Vi såg - och jag lycker gärna alt mångaav oss kan erkänna sig vara medskyldiga lill detta - en automatisk expansion avden högre ulbildningen som ett in- Reformeringav högskoleutbildningen m. m. Reformeringav högskoleutbildningen m. m. slrument just för attförverkliga principen om allas rält till utbildning. flnns det goda skälför en mer nyanserad syn. Vikan fördel första konstatera, all effeklerna av de kraftiga, odämpadesvängningarna i tillströmningen och examination vid de fria fakulteterna ochdärmed i utflödet pä arbeismarknaden Iroligen blivit särskilt negativa i delägre socialgrupperna. Förväntningar på utbildningen och dess resullal harsvikits, och det är inte så konstigt, om delta i grupper utan sludietradilionhar medfört en viss rädsla all satsa på högre studier. Fördet andra flnns del - som jag lidigare påpekat - fortfarande stora skillnader ifråga om social rekrytering mellan olika delar av den högre utbildningen. Denbilden har en aldrig så socialt motiverad satsning pä de fria fakulteterna inlekunnat rubba. Församhällsutvecklingens skull och för de enskildas skull måsle vi söka åstadkommaen socialt jämn rekrytering till högskolans samtliga delar. Därför har detvaril vikligt för regeringen alt söka ufiämna de grundläggande skillnader som finns. Delär nödvändigt att se hela högskolan i ell och sanima fördelningspoliliskaperspektiv, alt över hela fältet ge människor också med annan bakgrund än dentraditionella gymnasiala reell möjlighet all få del av högskoleutbildningen.Resurserna för vafie sektor måste därför ses i relation till högskolan iövrigl och till utsikterna på arbeismarknaden. Individensräll lill ulbildning kan inle få vara en så enkel fråga att man anser den löstgenom all del finns en avgränsad del av högskolan som var och en som är behörigalllid kan få tillträde lill, oavsett om det är vederbörandesförstahandsönskemål eller inte. Individernas önskemål och arbetslivets behovbör i stället sä långl som möjligt spela samma roll över hela högskolefäliel.Om del sker med tillämpning av de nya behörighels- och urvalsreglerna och ilinje med propositionens förslag i övrigt, finns det reella förutsättningar föralt uppnå en social ufiämning inom hela högskolan. Det är det vi nu måste sältain våra krafter pä. Delhar sagts mänga gånger i propositionen och del kan sägas en gång lill här; för in en rad sinsemellan myckel olika utbildningar under högskolebegreppelbehöver och skall inle innebära nägon likformighet och likriktning i studiernasorganisalion och uppläggning eller i den administrativa organisationen. Isjälva verket lämnar proposiiionen stort utrymme för variationer och hänsyntill olikartade förutsättningar i en rad avseenden, ja, så slort utrymme frän en del häll kritiserat den för att "inle ge besked" och föralt lämna alltför myckel öppet. Jag kan inte här gä in på detafier men villbara konstalera den reaktionen som intressant, särskill när den kommer frånkretsar som under de senasie åren med kraft ägnat sig åt att angripaenhetligheten i U 68;s organisationsförslag.