prot · FZ0961 · 1975-12-31 00:00:00 — Del andra var alt en sälång bortovaro från hemlandet som medförde en minskad förtrogenhet medde svenska för-hällandena och därför gjorde honom mindre skickad att utövadenna rösträtt. Del är väl närmasl obarmhärtigt alt ingå på en analys av dessatvå motiv. Omvederbörande har för avsikt all återvända hem och bosätta sig i ellerinte är av ingen belydelse sä länge han är svensk medborgare. Och vem kanbedöma om han kommer atl återvända till eller inte? Del kan i varjefall inte juslitiedeparlementel göra. Vad säger atl vederbörande efler all havislats utomlands några är inte ivingas alt återvända hem av ylircomsiändigheier, på grund av revolulioner eller annal, ändrade föruisäliningarför sin uikomsl i bosäiiningslandei eller av pur och enkel hemlänglan - enföreteelse som man inle på någol säll bör betrakta som vanhedrande ellerfelaklig. Eller kanske vederbörande rent av pä sin ålders hösl vill återse sinbarndoms trakter. Nej,presumerade atl en sådan önskan var mindrepåfallande; utsikterna atl han skulle komma hem var inle så stora, och därförskulle han inie ha rösträtt. Delandra skälel var den brisiande förtrogenheten med svenska problem och svenskaförhållanden. Det är till ali börja med att märka atl vi inle uppställer sammakrav för röstning här hemma, av län insedda skäl. Vi har inte som man en lidhade i - det är länge sedan nu - förhör med personer som skallinskrivas i röstlängderna för all efterhöra om de vet namnen på presidenter,premiärministrar och siaischefer eller om de över huvud taget ar förtrogna medgrundlagarna och kanske rent av kommunallagarna. detta somen meiod för all uleslänga vissa medborgargrupper som man inie ansåg önskvärdaatl uiöva röslrälten. Men delta är alltså nu avskaffat. Hur vi då i Sverigeskulle kunna uppställa krav på förtrogenhet med svenska förhållanden såsom ettskäl för all presumera all en person som varit borta icke skulle fårösträtt är för mig ytterst gåtfullt. Eu sådanl krav är klandervärt. Den här reformen blev naturligtvis mol dennabakgrund föremål för slark kriiik. Frågan togs upp i olika sammanhang. När vårnu gällande grundlag antogs var del volering i båda kamrarna mellan enflerparlireservalion och uiskolteis hemställan, som byggde på regeringensförslag. En utredning som arbetade med i stort sell andra frågor -I965års valtekniska utredning - flck i uppdrag all överse möjlighelerna allvidga krelsen av utlandssvenskar som kunde delta i val lill . Dennaulredning avlämnade sill belänkande den ISJanuari i Ijol. Beiiinkandet låglänge på kanslihusels hyllor ulan åtgärd. Remissen dröjde, men del blev i allafall lill sisl en remiss. har vi som sagl fåll denna proposilion. Ulredningen föreslog all man skulle bibehålla ansökan omuppförande i särskild rösllängd såsom krav för all uilandssvenskar skulle fädella i val. Men ulredningen ville slopa femårsgränsen och ansåg all var och ensom en .gång varil kyrkobokförd i skulle ha räll all delta i val.Utredningen bestod av sex ledamöter. Fyra var överens. Två ledamötertillhörande del socialdemokraliska partiet och lidigare funktionärer i partietvar av annan mening och ville inte vara med om alt lemårsgränsen skulle slopasoch ersättas med frihet i fråga . Vad händer då när regeringen nu får iircndet ochremissvaren pä sitt bord? Jo, del kommer en proposilion. Vad gör regeringen?Följer den utredningen? Regeringen borde självfallet ha lagil ad notam delförslag som utredningsmajoriieten har samlat. Nej, det går regeringen inte medpå. 1 stället höjs femårsgränsen med tvä är lill . Del är i stort settdel hela. Man lägger på en liten bil sovel på smörgåsen men inte någol mera.Man minskar orätlvisorna i liden - i slällei för fem - men man göringenling åt orättvisan i grunden. Man vill fortfarande utestängautlandssvenskarna från rösträtt i . Belräffande förlrogenheien med svenska förhållanden villJag säga alt vi har många i denna kammare som rest utomlands och träffatullands-svenskar. Vi har kunnat notera att del hos mänga av dem finns eltlevande inlresse för svenska förhållanden och händelser i . De följerhändelserna här hemma ganska väl. De som inte följer med ulan har skurit avvarje band med hemlandet har naturligtvis inle någol inlresse av rösträtt, ochde kommer inle heller all anmäla sig lill någon särskild röstlängd. Dem kan vialltså bortse ifrån. Del slora flertalet utlandssvenskar har emellertid oftagenom sin verksamhet en naturlig anknytning lill svenska förhållanden. Lål ossla en forskare som tjänstgör vid elt utländskt universilel. Han vill följa de svenskaforskningsresultaten.Han vill hålla kontakten med hemlandet. Låt oss ta ettännu vanligare fall: svenska tekniker och affärsmän som tjänstgör såsom ombudför svenska förelag och som bidrar lill sysselsäilningen i . De måsiefölja vad som sker här hemma och de gör det också. Tidningsmännen är en lilenkalegori i sammanhängd, men del kanske inte är betydelselöst all de tbljer vadsom sker i . 38 i proposilionen: "Del är sådana utlandssvenskar som kanväntas återvända lill inom en relativt nära framtid som kan anses haell beräiligal inlresse av alt della i svenska riksdagsval." Men vem avgörvad som är "berättigat inlresse". Gör departementschefen det? Delberälligade iniressel kan vara sådanl all det inle kan mätas från kanslihusetsfönster. Departementschefensäger vidare: "Det iir Ju dessa utlandssvenskar som på ett mera påtagligtsätt berörs av det beslut den svenska fattar." Även dellapåslående är helt felaktigt. Svenskar, som representerar svenska företag iutlandet, som säljer svenska produkler, som arbeiar i dolierbolag eller såsomagenier eller kommissionärer, har ell myckel slarkl inlresse av au följa vadsom sker i . De berörs ju också i hög grad av besluten. Såsom ell färsktexempel kan Jag nämna atl de berörs av våra förhandlingar med EG-områdel, avskolullar och av ståltullar. Jagkan inle komma ifrån all del brisiande inlresse som regeringen har visal fördenna fråga jämfört med iniressel föran snabbi ge rösiräll ålinvandrare vittnar om någol mycket beklagligt, nämligen en brist på oväld ochobjektivitet i regeringsuiövningen. 1 delta anförande instämde herrar Schött,Wachtmeisler i , , , i ochTuresson (samtliga m). HerrSVENSSON i (s): Jag skall avstå från frestelsen all spinna på samma tråd som herrHernelius. Jag vel all vi kommer tillbaka lill della ärende senare då det harbehandlals i konstilulionsutskollel. Jagskall emellertid gärna anknyta lill en annan fråga, som varinne pä, nämligen hur vi skall få den representativa demokratin all fungerabällre. Del aren högakiuell fråga i medborgarnas medvelande, inle minsl underell valår. Jag vill la della önskemål om en bällre fungerande demokrati somulgångspunkl för en diskussion om vad som borde vara en lämplig modell för vårmassmediepoliiik. Från demokraiisk synpunkl är del mesl oroväckande i desenasle årens massmedieuiveckling atl systemet har börjat sakna vad som är denmest fundamentala kvaliteten hos en väl fungerande kommunikationskanal:möjligheten för läsare, lyssnare och tittare atl identifiera sig själva medvad de läser, hör och ser. 1Sverige har vi saknat djupgående målbeskrivningar och motiveringar för vårmassmediepoliiik fram lill dess pressulredningen på regeringens uppdrag svarade Ibr dessa,dels i en expertrapport om pressens funktioner, dels i själva sluibeiänkandeifrån pressulredningen som kom . Det har påställs alt pressulredningeni sin plädering för all slalsmakierna har skäl atl satsa på mångfald itidningsutgivningen i alltför hög grad uppfattat tidningarna som partipolitiskainslrumenl. Denna invändning bygger på eu missförstånd. Utredningen är öppenför all pressen spelar en rad olika roller i vårl samhälle. Tidningarna gerunderhållning och olika typer av information, de skapar underlag för kontaktermellan människorna och skildrar de mesl skilda akiiviieier. Allade här funkiionerna, som pressen kan länkas ha, måsie press-poliliskt beakias.Det flnns dock flera skäl till atl den politiska rollen -politik här fattad ividaste mening-sätts i centrum. Trots tidningsdöden och trots brislen pånyelablering kan pressen fortfarande fungera lillfredssiällande som t. ex.underhållare och annonsbärare. Den kan också fylla olika sociala funktioner.Men del är på den poliiiska sidan som problemen uppslår, när tidningarna blirfärre och valfrihelen för läsarna minskar. Tidningarna i har sedan denmoderna pressens begynnelse hafl nära anknytning lill de politiska partierna.De tidningar som inte har hafl poliiiska beieckningar eller på olika sält varilmed om alt föra partiernas talan har varil undanlag från regeln.Tidningarnas belydelse för den demokratiska utvecklingen i är otvetydigoch har klarlagts i en rad forskningsarbeten. blev det därför en central fräga alt söka fastställa vilkenroll tidningarna spelar vid en förändrad mediestruklur. Mol den bakgrunden ärdel någol av ell pionjärarbete, då pressulredningen har sökl precisera deuppgifter som är väsenlliga för massmedierna i ell samhälle som värt.Utredningen konslaterar all det övergripande målet för mediepolitiken inlebörsökas inom massmediebranschen ulan i samhället i övrigi. I centrum för densvenska mediepolitiken måste ställas de demokratiska värdena. Massmediernaskall medverka till all förstärka och fördjupa den svenska demokratin. Fyrauppgifter bör då särskilt nämnas. Massmedierna bör ge deninformation som är nödvändig för all medborgarna skall kunna la slällning isamhällsfrågor. Även de förtroendevalda bör genom massmedierna la löpandeinformation om enskildas och organisationers uppfattningar i olika politiskafrågor. Massmedierna bör friståendeeller som språkrör för organiserade samhällsintressen kommentera skeendet isamhället. Massmedierna bör, somallmänhetens företrädare, granska den verksamhet som utövas av deinflytelserika i samhällel. Massmedierna bör - och delskall man inle glömma bort - främja en kommunikation inom och mellan politiska,fackliga och andra ideella grupper i samhällel. Dehär angivna fyra uppgifterna gäller massmediesyslemei i dess helhet. Genom bl.a. de undersökningar som pressulredningen gjorl om pressens funkiioner har denbelydelse som lidningarna har i della avseende kunnal beläggas. Del framgårklan atl lidningarna inle kunnal ersättas av andra medier. Päorter som har en enda dominerande lidning finns det risk för atl informationeni samhällsfrågor skall fungera otillfredsställande. Etermedierna har inlekunnal bli nägot alternativ. Rösterna i diskussionen mellan lidningarna bliralll färre. Detla har gjort atl kommentarerna lill olika samhällsföreteelserblivit lorftigare. Speciellt hårt har den lokala debatten drabbais. Dekvarvarande lidningarna har inte på elt tillfredsställande sätt kunnal övertauppgiften frän de nedlagda. Det finns en risk alt monopoliseringen avtidningsmarknaden kan leda lill monopolisering av opinionsbildningen. Det ärtroligt att tidningarnas fortlöpande granskning av olika beslutande instanserblir lidande när en ort blir ulan egen lidning. I de fall där den dominerandelidningen i en kommun är knulen lill ell parli kan delta påverkagranskningsfunklionen i begränsande riktning. Politiskapartier är nödvändiga för en fungerande demokrati. Partierna i är tillväsentlig del beroende av lidningarna då del gäller att föra ul budskap ochinhämta kunskap om opinioner och stämningar bland medlemmar och sympatisörer.Tidningsnedläggningarna ulgör elt hot mol den form av gruppkommunikalion somtidningarna erbjuder. Dessabeskrivningar av massmediernas uppgifter har kombinerats med undersökningarompressens funkiioner. Undersökningarna har omfattat analys av innehållet i delokala lidningarna, intervjuundersökning med allmänhelen om mediekonsumtion,läsvanor och övrigt kommunika-tionsbeleende; vidare enkät med lokalaorganisationer, företag och myndigheler om deras syn pä olika medier samtintervjuundersökning med lokala beslutsfattare. Man har härvid kommit fram lilltre resultat som Jag särskilt vill nämna. Delförsia är atl pressen fortfarande har en mycket stark ställning blandmassmedierna. Detandra är au pressen i hög grad upplevs partipolitiskt och fungerarpartipolitiskt. Deliredje är all del finns elt missnöje med existerande massmedie-slruklur framföralll bland poliliskl intresserade läsare, journalister och organisationsfolk. Avspecielll inlresse är alt det opinionsbildande och seriösa stoffet - i form avi. ex. ledare, nyhets- och reportagematerial - upptar en slor del avtidningarnas innehåll och all del har många läsare. För organisalioner,politiker och samhällsintresserade medborgare är pressen specielll vikiig.Dessa grupper prioriterar pressen i förhållande till andra medier. Deolika undersökningarna understryker atl pressen har en väsentlig uppgift närdet gäller den politiska opinionsbildningen. Den har stor betydelse bäde närdet gäller att upplysa om stämningar ule i samhällel och när man skallinformera och skapa opinion i samhällsfrågor. Denmodell för svensk massmediepoliiik som bäst skall främja atl massmedierna kanfvlla sina funkiioner i del demokraliska samhällel bör enliglpressutredningen bygga på vad den kallar en "frihetlig ansvarsideologi". Fundamenleiär fortfarande vår liberala iryckfrihels- och yitrandefri-helspolitik. Massmediernasredaktionella självständighet i förhållande lill myndigheterna bör vara ensjälvklar utgångspunkt för lagsliftning, myndigheternas agerande ochdiskussionen i olika massmediefrägor. Denna yttrandefrihet hade ytterligareutbyggts i del förslag lill massmediegrundlag som massmedieuiredningenpresenlerade men som inle läggs fram som proposilion till årels riksdag. Fördem som sä häftigt kritiserat utredningen-en del har menat alt dess betänkandeborde hamna i papperskorgen som pressfientligl - bör del vara en tankeställareatt pressens samarbelsnämnd, som är ell organ för ,och , begärt altJuslilieministern i årets delreform av tryckfrihetslagstiftningen skall ta medutredningens förslag till förstärkning av meddelarskyddel och rällen tillanonymitet för förlaitare och meddelare lill massmedierna. Enligl dessapressorgan har massmedieuiredningen "lill betydande omfaltning beaktatpressens framlagda förslag" och sell lill "att reglerna ommeddelarskydd, dvs. meddelarens frihet från ansvar, och meddelarens rätt lillanonymilel därmed geils en klarare ulformning och i inie obeiydlig omfallningför-slärkls". Slruklurutvecklingenpå massmedieområdet har dock lett till alt man i en modell för en svenskmassmediepoliiik också måste slälla krav både på lidningarna och på staten. Manhar fordrat av staten alt den inte enbari skall stifta lagar som gertidningsutgivarna frihet. Vid sidan om yilrandefrihel, som skyddar denredakiionella verksamheien mol siaien, har sialen eu ansvar för presslrukluren.Riksdagen får la slällning lill etl mera permanent system för selektivtpresstöd i enlighel med denna ansvarsideologi, 1 elt senare skede kommermassmediekoncenlralions-uiredningen evenluellt med förslag mol sådankoncentration på massmedieområdet som har som effeki atl antalet röster idebatten minskar och massmediesyslemei lar elt mindre inslag avåsiktsdifferentiering. Delfinns ingen som helst strävan hos socialdemokraterna all, som Per i gårvarnade för, ivinga tidningar byta polilisk färg. Men kommersialismen får inlebehärska massmedieutbudet. Det borde inle vara främmande för en liberaluppfattning alt underkasta fusioner och därmed jämställda former av samverkanmellan massmedieförelag samhällets kontroll. Debatten om konkurrens och frihethar alltför länge haft en ensidig inriktning. Del har alllid gällt frihet försändarna, medan konsumenlerna/mollagarna inle funnils med, I går kvällironiserade Per i debaiien med finansminisiern om regeringenshandfallenhet inför, som han sade. finanskometers inköp av småföretag. Jaghoppas att Per är lika karsk i fråga om skadlig maktkoncentration varesig finanskometen heter .Anders , , , Änder. Bengtssoneller i Beijerinvest, Koncentrationen på tidnings- området hotar att lysta demånga skiftande röster i presskören som Per .Ahlmark i går sade sig vilja verkaför. Förhållandelstat-massmedier är i alla västländer under påtaglig förändring. Den utvecklingenär entydig. Det slalliga inflytandet ökar, alla frihelliga medieideologiskaföreställningar till trots. Denna statsmaktens expansion kan i och för sig sessom ell ullryck för alt den offenlliga sektorn överallt vidgas oavsell desialsbärande partiernas politiska inriktning. Del är också möjligl att densnabba lekniska utvecklingen skapat en skärpl statlig mediemedvetenhet. Men iSverige rör det sig främsl om ökat potentiellt inflytande lör staten - i deflesla Jämförbara länder rör del sig om etl fakliskl. Den modell som hällerpå all växa fram hos oss har påtagliga förljähsler. Den arbetar med frihetgenlemol staten då del gäller den redaktionella hanteringen och frihet förläsarna genom staten, dä det gäller att få en presslrukiur som ger möjlighetför många ibster atl komma lill lals i debatlen. Det har talats åtskilligt om regional rättvisa, om sysselsättning ochjämlikhet under de här dagarna. Men mig veterligt har det inte nämnts ell endaord om den regionala orättvisa som existerar inom Radio-TV när delgäller programprodukiionen. Ulredningenrörande decentralisering av verksamhel som i oktober 1973överlämnades lill radiochefen, log upp OB-frågan som en av de viktigastepunkterna och föreslog, all OB-enheter i ökad utsträckning skulle stationerasutanför . Jagförstår myckel väl alt TV-produktion i studio måste ske i första hand istorstäderna, liksom all de studioenheierna måste vara färgut-ruslade. Vad Jagdäremol inle kan förslå är atl den mobila TV-ulrusl-ningen, OB-enhelerna, skallvara stationerad centralt här i Slockholm, Den7 gav styrelse den tekniska avdelningen i uppdrag atluireda konsekvenserna vid ullokalisering av OB-enheter. Vad som blev av denulredningen tror Jag inle någon känner lill. De redovisningar som skedde ibörjan av 1975 visar alt det i varje fall då inte skell någon seriös ulredning.Det som redovisades var närmast antaganden baserade på tron om stordriftensfördelar och en uppräkning av alla de länkbara negaliva konsekvenser enullokalisering kunde innebära. Delkan rimligen inle vara dyrare all förvara en OB-enhet i än i Slockholm,Lönerna för del lilla anlalel tekniker som behövs för att kontinuerligl beljänaenheierna lorde inie vara högre i än i Slockholm, Ingenbeslrider all ulgör 58 "n av , Men harNorrlandsdislrikien fåll personella och ekonomiska resurser för produklion avmindre än 3 "m av dentelevision som skall produceras i landei, i limmar räknal 55 av de ca 2 000 somSveriges Radio själv producerar. Den siffran bör siällas i relalion lill allNorrlandsdislrikien geografiskt utgör mer än halva landeioch hyser 12 ".< av befolkningen. Det betyder också, herr talman, att12 "o av de licensmedel som finansierar TV-pro-duklionen kommer från dennahalva av landei som alllsä får tillbaka långl mindre än en fjärdedel avpengarna för produktioner i den egna landsändan. Kan man påstå att det finnsnågon logik eller regional rättvisa i ell sådant förfaringssätt? Någraekonomiska skäl lorden koncentration som har skett har inle kunnat påvisas.Uppenbart är all man i det slora här i Slockholm fört en vissmytbildning om att decentralisering skulle vara dyrbart, men delta, herrlalman, kan rimligen inte la utgöra beslutsunderlag. Riksdagenhar fattat beslut om utlokalisering av statliga verk från , i dessabeslul som fattades 1971 och 1973 var man enig om alt de siora städerna inleskulle komma i fråga. Decentralisering innebar då utflyttning lill andra orterän storstäder. Detsker ekonomiska satsningar för att stärka näringslivel och sysselsättningen iNorrland. Del är nödvändigi och rikligl, och ingen vill ifrågasätta detangelägna i delta. Den av 1974 aniagna nya kuliurpoliiiken uppställdesom första delmål alt verksamheten och beslutsfunktionerna inom kulturområdetskulle decentraliseras för all ä-stadkomma en siörre kulturell jämlikhet mellanolika regioner och orter. Hur ojämlik och orimlig TV-produktionen är skall Jagförsöka ge ytterligare några exempel på. k, prestalionskrav fastställer produktionen i olika delar avlandei. 1975/76 skall Norrlandsdisiriktens TV-produktion fördelas på Sundsvallmed , och med 23 limmar. Delta skall jämförasmed en produklion på 141 limmar i och 211 i . Göieborgensamt skall alllsä producera fyra gånger så myckel TV som Norrlandsdislrikientillsammans. har Göieborg fåll sina prestalionskravhöjda med 58 limmar, medan de tre Norrlands-distrikten fältnöja sig med I timme. Malmödistriktethar en folkmängd som ganska exakt motsvarar den i de tre Norrlandsdislrikien,Geografiskt omfaitar emellertid södra dis-irikiet bara 1/20 av , medande ire Norrlandsdislrikien omfallar mer än halva landei. Då kan jag somnorrlänning inle undgå all ifrågasätta fördelningen av produktionen med 141limmar lill och 55 limmar lill , och , Jagvill därför ställa följande fråga till statsrådet : Anser stalsrådelall den nuvarande fördelningen av TV-produklionen är förenlig med den avriksdagen aniagna nya kuliurpoliiiken, där första delmålet skulle varaatl decentralisera verksamheten för att nå en bättre regional jämlikhet ikullurelll hänseende? Om så inle är fallet, är siaisrådel beredd all medverkalill all en ändring kommer lill siånd? Sedanriksdagen är 1966 ullalade sig om deceniralisering av Radiosverksamhel har del hänl mycket i del svenska samhällel. Jag anser att del ärorimligt all halva landei nu - lio år senare - saknar möjligheter lill reguljärTV-produktion av program i färg med elektron-kameraulrustning. Det finns ingamotiveringar för all Kvällsöppet-sänd-ningar, direktsända debatter,naturprogram, barnprogram, gudstjänster eller underhållningsprogram produceradeav de tre Norrlandsdislrikien skall gå i svari-viil, medan moisvarande programfrän andra delar av landei är otänkbara utan färg. Kulturarbetare av alla slagsom är verksamma i måste rimligen få samma möjligheter all medverka iTV som om de var bosatta i andra landsändar. I annat fall riskerar man atlinnebörden 1974 fär motsatt verkan. Hen FÅGELSBO (c): Del anförande jag länker hålla här har faktiskt kommit under felrubrik eller avdelning på talarlistan. Jag har kanske tyckt att även en ochannan av de tidigare talarna hamnat på fel avdelning.Jag vill inte alls klandra dem som gjort upp förslag lill lalarlislor, utandella beror väl pä oss, som inle riktigt redovisal innehållet i de anförandenvi har avsett atl hålla. Dä socialdemokraterna presenterade sitt valmanifest för nägra veckorsedan gjorde de del genom atl sammanföra elt aktionsprogram pä fem punkter. En slark ekonomi. Arbete ät alla. Trygghet för alla och gemenskapmellan generationerna. En god miljö. Delfinns väl ingen, vilkel parli han eller hon än tillhör, som inle är beredd attskriva under på detta. Om man skulle tro att dessa fem punkter i sig innehöllalll som är socialdemokraternas målsällning för framliden, borde svenska folkelkunna sova lika lugnt om nallen som finansministern säger sig göra. Menhur var tongångarna på socialdemokraternas kongress i hösias? Där varsocialisering och förstatligande ord som användes. Och beslul fattades i denriktningen. Marksocialisering behandlades för alt krav därom skulle inlagas ipartiprogrammet - dock ulan att del förslaget vann kongressens bifall. Men hurkommer det all gä i en sådan fräga om det blir framgång för regeringspartiet ihöstens val? Manskall lyssna lill rörelsen, har statsminister sagl - del har blivit någolav etl bevingat ord. Och jag förmodar alt LO räknas lill den socialdemokratiskarörelsen, eftersom en stor del av LO;s medlemmar är kollektivansluina tillpartiet - och detla trots all uttalat sig mol en sådankollektivanslutning. LOhar i sill yttrande rörande realisationsvinstbeskattningen föreslagil att allmark skall överföras i samhällets ägo. Överlagandet bör ske dä ell ägarskifteäger rum, antingen genom försäljning av en fastighet eller genom arv. Endastsjälva marken skall socialiseras, medan byggnader, växande skog, gröda ochfasta anläggningar kvarstår i privat ägo. 7Riksdagens protokoti 1975/76:61-62