prot · FY0998 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag tror personligen inte att vare sig ledamöter ellerväfiarkären har den uppfattningen att nyval vore någonting att stilla bedja om.Men jag tror ä andra sidan att det är klokt att erinra om den oro som f n.finns i de fackliga leden om konsekvenserna av den politik som här signeratsav de borgerliga partierna. Det är en oro som inte har kommit sä klart tilluttryck tidigare under den riksdagsperiod vi nu har med det s. k.lottförfarandet. I dessa fackliga led ser man kanske frågan pä ett någotannorlunda sätt och säger sig alt det kanske trots allt är klokare all fastänvi har etl val så nära inpå som överväga att nu ta ett nyval. Jag troratt det är synpunkter som inte skall glömmas bort, utan som bör las med iberäkningen dä man har att väga fördelar mot nackdelar beträffande detomdiskuterade nyvalet. Meddetta, herr talman, ber jag att fä yrka bifall till de reservaiioner iutskousbetänkandel som har som första namn. I kommentarerna till dagens debatt i radio och TV har den borgerligaenigheten i finansulskollel beskrivits som en föfid av bristande kontakter iutskottets handläggning och närmast som ell olycksfall i arbetet. Det ärfaktiskt helt missvisande, även om en del inltigg i debatten kunnat mejdverkalill den föreställningen. Kontakter förekom och tid fanns för regeringspartietsföreträdare att ta initiativ till konstruktiva förhandlingar. Att resultatetblev som det blev berodde pä skilda bedömningar. Talarlistannärmar sig sitt slut, herr talman, och jag vill bara tillfoga nägra synpunkleri det konkreta perspektivet eller så, som statsministern talade omlidigare i deballen. belänkande nr 25 påpekas att finansministerns uppskattning avprisstegringarna under innevarande år pä ca 9 96 knappast är realistiskt.Utskottet menar all en genomsnittlig prisstegring pä ä 11 96 niellan år 1974och 1975 är mera sannolik. Utskottels uppfattning är väl underbyggd. Det är braatt det i de allmänna riktlinjerna för vårt lands ekonomiska politik härfastslås att vi har att räkna med riskerna av en tvåsiffrig inflation också föri år. År efter är har regeringens prisprognoser inte visat sig stämma. Vi harvant oss vid all betrakta dem som något slags önskemål. Ibudgetpropositionen räknade finansministern exempelvis med eninflation pä . Regeringens ganska lättsinniga sätt att behandla prisstegringarnahar påtalats mänga gånger, men del finns särskilda skäl alt göra det . Urlöntagarnas synpunkt är det kombinationen av slora prisstegringar och en totaltorimlig beskatining av löneökningar som utgör det verkligt onda. När skattentagit sitt av löneökningarna räcker resten inte till för att betala de nyapriserna. Lönekraven mäste bli högre. Del hjälper ändå inte, eftersom skattendä i det högre löneläget tar en ännu större del av inkomstökningen, och sä blirpriserna högre. Vi justerar dä skalleskalorna en bit men lägger via avgifterden större delen därav på priserna osv. Finansministern är nöjd med detta. Pä sätt och viskan man förslå honom. Skattetrycket växer, som det vid lämpligatillfällen låter sig påstås all regeringen sänker skalterna. Finansministerntycker inte det är nödvändigt att göra större ingrepp i skattesystemet. Isjälva verkel har jag del intrycket att han tror all det inle går. Han villnöja sig med att justera en bit, så alt det inte märks så mycket ilönekuverten. Det ansvar som han emellertid tar på sig är att det för varie ärblir svårare all få bukt med inflationen. Den blir så att säga en del avsystemet. Kampen mot den försvåras. Jag skall återkomma till det. Lät mig förstsäga någonting om hur utvecklingen varit för de enskilda löntagarna, deenskilda skattebetalarna i vårl land. Vad har hänt med industriarbetarensdisponibla inkomster under 1970-talel, om de jämförs med motsvarandeinkomstutveckling i nägra andra induslriländer? Iflertalet induslriländer har de disponibla inkomsterna ökat ganska kraftigt, iCanada med 20 96, i , och med ca 15 96. I ärökningen i fasta priser hell obetydlig. harlevnadsstandarden för induslriarbetarfamifierna i en rad europeiska ländersnabbt närmat sig den svenska. Dentidigare relativt stora skillnaden i materiell standard mellan den svenskaindustriarbetarfamiljen och dess motsvarighet i andra europeiska induslriländerhar kraftigt reducerats under 1970-lalet. Värt lands försprång är fortfarandepåtagligt när det gäller köpkraften hos bruttoinkomsten, men den disponiblainkomsten är endast obetydligt högre i än i andra europeiskastater. Lönehöjningsskalten- marginalskatten - är markant högre i än i något annal land. Värinduslriarbetarfamifi har en marginalskatt på ungefär 64 96. Pä grund av deltaär det i i stort sett omöjligt för löntagarna att via löneökningarna fäen reallöneförbäliring. Denekonomiska politiken m. m. Denekonomiska politiken m. m. marknadens parter harförlorat en god bit av sin självständighet när del inte finns något reelltutrymme att förhandla om. Vadherr i inte förstod när han beskyllde förosanning - han hänvisade ocksä uttryckligen till sina förståndsgåvor - var attherr talade om vårt skattesystems funktionssätt, inle om den situationsom uppkommer i är när en skattejustering kommer in i bilden , förden normalinkomsttagare som skyndar sig att köpa upp den retroaktivautbetalningen för att hinna före prisstegringarna. Självklart,herr talman, har skattesysteniel kapsejsal när det krävs nominellaskattesänkningar för att löntagarna över huvud laget skall få enstandardförbättring vid löneökningar pä eller mera för en tvåårsperiod.Del är egentligen en ganska fantastisk situation. Tilldenna hör att den svenska ekonomin läl mindre lönekostnads-stegringar än andraländers, eftersom vi redan befinner oss på en förhållandevis höglönekoslnadsnivå. Vidare - och viktigare: De enskilda famifierna tål mindre -betydligt mindre - inflation än famifierna i andra länder på grund av deabsurda skalterna pä löneökningarna. Desenaste årens höga prisstegringstakl har så att säga avslöjat skattesystemet.Samtidigt har avslöjats - antingen vi öppet vill erkänna det eller inte - hursvår den situation är som den förda skattepolitiken har lett lill. Problemetser ut så här: Hur skall balansen i den svenska ekonomin kunna bevaras, deninternationella konkurrenskraften försvaras, dagens stora utlandslånåterbetalas när löneökningsskalten och prisstegringarna gör lönekra'/ pä 15-2096 naturliga, när löneökningarna ändå ger ett obetydligt utbyte och närproduktivitetsutveckling ter sig som etl växande problem? Finansministernsoptimism - med rätta ifrågasatt - beträffande den närmaste framtiden haröverskuggat det faktum att han är bekymrad för framtiden och alt han faktiskterkänner en del av de problem sorn jag talar om. I kompletteringspropositionensäger han: "har vi emellertid kunnat konstatera attproduktivitetsvinsterna i vär ekonomi sjunkit." Han säger vidare:"Vi kan således under återsKoden av - trots en fortsatt höjdförvärvsfrekvens -nödgas räkna med en BNP-tillväxt som understiger1960-ialets." socialdemokratiska reservationen 13 A finns, som , en antydan till sanima oro. Det sägs där att det är angeläget ail manframgent söker finna former för realinkomstförbältringar för löntagarna som ejfår för långtgående priskonsekvenser och att vid denna avvägning den framlidaskattepolitiken spelaren avgörande roll. I reservationen hävdas f ö. - herrKnut i nämnde också detta - att vår internationellakonkurrenskraft inle försämras, efte;rsoiii företagens kostnadsökning inleöversliger vad som i medeltal gäller för de med vår export konkurrerandeländerna. Detta är enligt min mening felakligt, eftersom vi inle konkurrerarmed procenttal ulan med styckkostnader i kronor och ören. Har man en hög kostnadsnivå tål manmindre i procentuell ökning. Reservationengäller ulskousmajoritetens klara konstaterande av skattesystemets brister ochuttryckliga önskan, att skatteutredningens arbete bör inriktas på attpresentera förslag lill ett mera varaktigt skattesystem . Denerkänner alltså inle öppet problemet, och det vore kanske att begära för mycket- men oron finns där ändå. Jagförstår att det är svårt för regeringen att erkänna alt skattesystemet intebara har slagit i takel ulan faktiskt har slagit ett stort hål i del - attskattesystemet är en av prisstegringarnas starkaste drivkrafter och all jusl desvenska skatlebetalarna har svårare all läla inflationen pä grund av delskattetryck som regeringen har lagt på dem. Det går emellertid intelängre, i detta litet längre perspektiv, att förneka fakla och hanka sig frammed provisorier. Utvecklingen för de vanliga inkomsttagarna har varit mindrebra . Lönlagarna likaväl som folkhushållet sitter i något av enbjörnsax, där den ena skänkeln är inflationen och den andra marginalskatterna.Inflationen i är blir inle 7 eller 8 96 som sade , och denblir inle 9 96 som han säger . På grund av de många skatte- ochavgiftsförändringarna i fiol och i är, effekterna av jordbrukssubventionernaoch en del annat är detta ganska svåröverskådligt, men så myckel är klart allfinansministern har fel. Inflationen blir 11 96 eller så. Den blir heller intelägre än 7 96 , som tror. Den blir tvåsiffrig dä ocksä ävenom prisutvecklingen blir lugnare i vår omvärld. Att inte göranågonting radikalt åt skattesystemet vore ansvarslöst. Jag har, herr talman,inga andra yrkanden än utskottets. Överläggningenvar härmed slutad. Denekonomiska poUtiken m. m. yttrade: Utskottets hemställanföretas till avgörande punktvis. Beträffande de frågor som berörs imotiveringsreservationerna 6 och 25 och som ej hänför sig till nägon punkt iutskottets hemställan ställs propositioner i den ordning efter vilkenreservationerna redovisats i betänkandet. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föfiande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller flnansulskottels hemställan i betänkandet nr 25 punkten 1 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kanimaren bifallit reservaiionen nr1 av m. fl. 11 protokoll 1975. Denekonomiska politiken m. m. Vidomröslning genom uppresning förklarades Ivekan kunna råda angående resultatet,varför volering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföfiande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottelshemställan. Propositionergavs på bifall lill l:o) ulskollels hemsiällan, 2:o) reservationen nr 3 A avherr Eksiröm m. fl. saml 3:o) reservationen nr 3 B av , ochförklarades den föstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Däherr begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbelräffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendeflnansutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punklen 3 antar reservationennr 3 A av m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 3 B av herrHermansson. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöier haröstat för ja-proposilionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Nr98 Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 25punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 A av m.fl. Denekonomiska poUtiken m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrEkström begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositionergavs på bifall till l:o) utskottels hemställan, 2:o) reservationen nr 4 A avherr m. fl. samt 3:o) reservationen nr 4 B av herrar ochWirtén, och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande jabesvarad. Då begärde volering upplogs för besiämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan volering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändesföljande voteringsproposition. Densom vill alt kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendefinansutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 4 antar reservationennr 4 A av m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda volering antagit reservaiionen nr 4 B av herrarLöfgren och . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav föl jande resultat: , _ ..-, Nej - 43 Avslår - 135 I enlighet härmedblev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammarenbifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punkten 4 röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 4 A av m.fl. Denekonomiska politiken m. m. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav följande resullat: Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels den i reservationen nr5 A av anförda motiveringen, och förklarades den förraproposiiionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren godkänner finansutskottets motivering i betänkandet nr25 punkten 4 rösiar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kanimarengodkänt den i reservationen nr 5 A av anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ba röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Beträffandeden utländska upplåningen och kredilpolitiken Propositioner gavs pä godkännandeav dels utskottets motivering, dels den i reservationen nr 6 av m.fl. anförda motiveringen, och förklarades den föna propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren godkänner finansutskottets motivering i betänkandet nr25 sävitt avser den utländska upplåningen och kreditpolitiken röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 6 av m. n. anförda motiveringen. Vidomröstning genom uppresning förklarades tvekan kunna råda angående resultatet,varför votering med omröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gavföljande resultat: Dä sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herrtalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter på herrtalmannens anmodan i (fp) ur urnan upptog den ena avdessa båda sedlar, och befanns denna innehålla ja. Kanimarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll godkänt utskottetsmolivering i denna del. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 7 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller flnansutskottets hemställan i betänkandet nr 25punkten 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 7 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Nej- 162 Avstår - 1 Dä sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs proposilioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. . Herr talmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel ochen nej-sedel, varefter på herr talmannens anmodan () ur urnanupptog den ena av dessa båda sedlar, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit reservationennr 7 av m. fl. Denekonomiska politiken m. m. Proposilionergavs på godkännande av dels den i reservationen nr 8 A Denekonomiska poUtiken m. m. av m. fl.anförda motiveringen, dels den i reservationen nr 8 B av motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren beträffande finansuiskoltels betänkande nr 25 punkten 5 godkänner den ireservationen nr 8 A av m. fl. anförda motiveringenröstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarengodkänt den i reservationen nr 8 B av herr Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 9 avherr m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottels hemställan i betänkandet nr 25punkten 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 9 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Då sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs proposilioner på att ärendet skulle dels återförvisas till utskottet,dels avgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Hentalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter pä herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlar, och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr II avherr m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 25punkten 7 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 11 av m. fl. Vid omröslning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omrösiningsapparalverkställdes. Denna omröslning gav föfiande resullal: Dä sålunda de avgivna rösterna var lika delade,gavs propositioner på all ärendel skulle dels åierförvisas lill utskollet, delsavgöras , och förklarades den senare propositionen vara medövervägande ja besvarad. Hentalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter pä herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa båda sedlar,och befanns denna innehålla ja. Kammarenhade alltså i enlighet med ja-propositionens innehåll bifallit ulskollelshemställan. Denekonomiska poUtiken m. m. Propositionergavs på bifall till l:o) utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering, 2:o) utskottets hemställan med godkännande av den i reservationennr 13 A av m. fl. anförda motiveringen samt 3:o) utskottetshemställan med godkännande av den i reservationen nr 13 B av moiiveringen, och förklarades den förstnämnda propositionen vara medövervägande ja besvarad. Då begärde votering upplogs förbestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna,av vilka den under Den ekonomiska politiken m. m. 2:o) angivna förklaradesha flertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes föfiande voteringsproposition: Densom vill att kammaren till kontraproposition i huvudvoteringen angåendefinansutskottets hemställan i betänkandet nr 25 punklen 9 antar utskottetshemställan med godkännande av den i reservaiionen nr 13 A av m.fl. anförda motiveringen röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarentill kontraproposition i nämnda votering antagit utskottets hemställan medgodkännande av den i reservationen nr 13 B av anfördamotiveringen. Vid om:röstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ienlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och godkänd: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 25punkten 9 med godkännande av utskottets motivering röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit utskottels hemställan med godkännande av den i reservationen nr 13 Aav m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekankunna råda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparatverkslälldes. Denna omröstning gav följande resultat: Dåsålunda de avgivna rösterna var lika delade, gavs propositioner på alt ärendetskulle dels återförvisas till ulskottet, dels avgöras , ochförklarades den senare propositionen vara med övervägande ja besvarad. Hentalmannen nedlade i rösturnan en ja-sedel och en nej-sedel, varefter pä herrtalmannens anmodan () ur urnan upptog den ena av dessa bådasedlär, och befanns denna innehålla nej. Kammarenhade alltså i enlighet med nej-propositionens innehåll bifallit utskottetshemställan med godkännande av den i reservaiionen nr 13 A av m.fl. anförda motiveringen. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 14 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 25punkten 10 a röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 14 av . Denekonomiska politiken m. m. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes votering med ornröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 15 avherr , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandet nr 25punkten 10 b röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 15 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrHermansson begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröslning gav följande resultat: