prot · FY0960 · 1975-12-31 00:00:00 — §1 Justerades protokollen för den 9 innevarande månad. Omavdrag vid inkomstbeskattningen för kostnader för ledarhund § 2 Om avdrag vidinkomstbeskattningen för kostnader för ledarhund Herrfinansministern erhöll ordel för alt besvara i (fp) anmälda fråga, nr 152, och anförde: i har frågat mig om jag är beredd att medverkatill sådan ändring i gällande skatteförordning att synskadad person, som ärhell beroende av ledarhund för att komma lill och från sitt arbete, fär göraavdrag för hundens matkostnader i sin självdeklaration. Kostnaderav det slag som berörs i frågan räknas enligl våra skaltelagar lill personligalevnadskostnader. Avdrag för sådana kostnader medges i regel inle vidinkomstbeskattningen. Om de särskilda kostnaderna är så pass betydande allinkomsttagarens skalteförmåga har blivit väsentligt nedsatt kan emellertid etls. k. extra avdrag medges. Redan nu kan alltså i ömmande fall avdrag medges försädana kostnader som åsyftar. I sammanhangei får ocksä beaktasde skattefria bidrag lill förvärvsarbetande blinda som ulgår för all täckauppkommande merkostnader. Frågan om avdragsrältens framtida utformning iallmänhet behandlas av skatteulredning. Jag är inte beredd att nu laställning lill eventuella nya avdragsregler för enskilda specialområden iavvaktan på utredningens förslag. HenANDERSSON i (fp): Jag fär lacka finansministern för svaret pä frågan. Jag känner mig naturligtvisinte tillfredsställd med del. Om en blind person, som är hell beroende av sinledarhund, inte får göra avdrag för mat-kostnaderna för hunden måste del varafel - även om skattemyndigheterna självfallet kan hänvisa lill gällandeskallelagar. Del måsle vara någol fel pä skattelagarna. När man kan få göraavdrag för resor till arbelel för bilkostnader, bensinkostnader eller taxi,varför skall då inle en blind få göra avdrag för matkoslnader för en hund somhan behöver för all klara av sill jobb. I vanligt folks ögon måste deltaframstå som en inkonsekvens av närmast utmanande slag. Del är märkligt att delhär förhållandet inle är uppenbart i skalleexperternas ögon. Finansministern säger skall beakta all del skattefria bidrag. Omavdrag vid inkomsibeskati-ningen för kostnader för ledarhund som förvärvsarbelandeblinda fär, utgår föratl täcka uppkommande merkostnader. Meninvaliditetsbidragel ulgår till handikappad oavsett om han har hund eller ejoch oavsell om han har förvärvsarbete eller ej. 1en skrivelse lill riksskatteverkel har hemställt omavdrag för kostnader för ledarhund för blinda som behöver hund för alt kunna lasig till sitt arbeie. "Ledarhundmed ovannämnda uppgifter är att betrakta som ell färdmedel för densynhandikappade. Kostnader för hund borde därför vara avdragsgilla på sammasäll som andra resekostnader lill och frän arbetet. En rörelsehindrad personfår göra avdrag för kostnader för t. ex. bil till och från arbelel oaktat hansamtidigt åtnjuter invalidilelsersältning. Den handikappades behov och intehandikappels art bör rimligen vara avgörande i fråga om avdragsgilla resekostnader." Regeringsrättensutslag är prejudicerande. har dock dels kammarrätten bevifiat avdragtill förvärvsarbelande med ledarhund, dels har länsskalterätierna i vissa länbevifiat blinda som är helt beroende av ledarhund det här avdraget. Jag lyckerall finansministern skulle kunna medverka lill en ändring av gällandebestämmelser, trots den sittande ulredningen. Finansministern har ocksä denkraft och pondus som fordras. Del här är en jämlikhetsfråga i högsta grad.Från samhällets sida försöker vi jämna vägen för dem som har ell handikapp, ochdel flnns väl all anledning alt eliminera della - del uppfattar jag del som -skatiekineseri. Delrör sig här inle om några större avdrag utan endast om ca . Del ärrimligt jämfört med vad laxikostnaderna skulle bli i motsvarande fall. Om mantillåter dessa avdrag blir det alltså ur samhällets synpunkt en reninbesparing. Jag är medveten om att del kan anföras många både rimliga ochhjärteknipande skäl för ett bifall till den framställning som iÖrebro gjort. För förvärvsarbetande blinda har emellertid medgivils ellspeciellt bidrag för merkostnader i samband med resorna lill och frän arbetet.Del är således endasl förvärvsarbelande blinda som har della bidrag, som i dagär . och ulgår skattefritt. Om vederbörande har nägol så när rimliginkomst, kan del för den blinde vara lika mycket värt som en arbetsinkomst påungefär det dubbla beloppet. Delfinns emellertid också möjligheter att i del enskilda fallet bevifia extraavdrag vid beskattningen. Den nu aktuella frågan har bedömts avskattemyndigheterna, och de har i första instansen icke ansett all sädana speciellaskäl förelåg som krävs för extra avdrag. 1 överklagandet i sista instansen iregeringsrätten har man också föfil avslagslinjen. Jagär medveten om att myndigheterna kan stanna vid olika uppfattningar.Socialstyrelsen haren uppfattning medan regeringsrätten,som dömt i frågan, haren annan uppfattning. Men del är väl inle så överraskande om jag i hela detspektrum av anspråk på avdrag i samband med inkomsternasförvärvande som föreligger inte för ell enda fall vill ändra lagstiftningen,speciellt med lanke pä all den intensivt arbetande skattekommillén har allbevaka hela avdragsproblemet och föreslå ål-gärder på området. HerrANDERSSON i (fp): Ja, de synskadade har ju alllid intagit en särställning när del gällergenerella bidrag, och del har gällt oavsett arbetsinkomst.Invaliditetsersättningen för synskadade är av mycket gammalt datum. Deninfördes i börian av och var då en ren lytesersällning ulan någotsom helst samband med arbetsinkomst. Men del skattefria bidraget lill desynskadade motiveras av de ständiga merkostnader dessa har för taxiresor,utgifter för ledsagning, oförmåga all bevaka lillfällig-helspriser osv. Detfinns ocksä etl helt spektrum av sådana svårigheter för den synskadade. Jaguppfattar den aktuella frågan som ell problem för den grupp av människor somhar detta svära handikapp. Jagkänner mig djupt besviken över att denna lilla grupp av förvärvsarbetandetrots allt inte får möjlighel att göra det aktuella avdraget, som skulleföranleda måttliga kostnader för statsverket. Om de synskadade hänvisas tillenbart taxiresor blir kostnaderna betydligt större. Omutformningen av viss information från SIDA Även om frågeställaren är besviken över skattemyndigheternasställningstagande, som varit detsamma från lägsta till högsta instans, menarjag all delta inte är tillräckligt motiv för alt lägga fram en särskildproposition om avdragsrätl för matkostnaderna för ledarhund. Vi har enskatteulredning som ser över hela problemet, och dessutom ulgår elt skallefriltbidrag på , vilkel är lill för alt täcka speciella omkostnader för blindamed förvärvsarbete. Några andra fär ju inte detta bidrag. HenANDERSSON i (fp); Dä har jag för dagen ingenting annat all hoppas pä än all man närproposiiionen i anledning av skatleulredningens förslag framläggs skall habeaktat de av mig framförda synpunkterna angående de synskadade. Överläggningenvar härmed slutad. § 3 Omutformningen av viss information från SIDA erhöll ordet för att besvara i Agnas (m) den3 april anmälda fråga, nr 146, och anförde: i Agnas har frägai mig om jag anser all det slagsinformation som han citerar är lämplig och befrämjar SIDA:s 15 protokoll 1975. Omutformningen av viss information från SIDA Delingår i SlDA:s uppgifter att sprida upplysning om utvecklingsländerna och omde sociala, poliliska och ekonomiska faktorernas roll i denna utveckling samlom insalser för all bidra till ekonomisk och social ulveckling ochufiämning i dessa länder. Inomramen för denna verksamhet låler SIDA även enskilda biståndsarbetare redovisasina erfarenheter och inlryck. Den bok som refererar lill ingår ien serie som heter Jobba i u-land. Allmänl sett finner jag information på dettaområde värdefull. Jag lycker också alt det är bra att personer med olika samhällsåskädningfår ge sin syn på erfarenheterna av u-landsarbele. Naturligtvis måsteförfattarna själva välja och la ansvar för såväl innehåll somframställningsform. Jag flnner alltså ingen anledning alt här recensera varesig den nämnda eller andra böcker i serien. Hen i Agnas (m): Jag ber all få lacka biståndsministern för all hon har svarat pä minfråga. Vad hon sade i svaret om "SIDA:s uppgifter all sprida upplysning omutvecklingsländerna" anser jag vara riktigt, men det Slår i mycket bjärtkontrast till den bok som jag åsyftar. Jag är myckel förvånad över attbiståndsministern säger att hon finner "information på della områdevärdefull", om hon i delta innesluter vad som slår i den här boken. BokenPå slak lina har upprört mig. Jag måste fråga: Vad är syftet? Vel SIDA om den,vet om den, vet biståndsministern om vad som står i den? Ochvilken grupp står bakom en sådan bok, vilka intressen? Bokenär skriven av en jordbruksexpert, en doktor, en lärd och berest man. Vembetalar hans resor? Denbild författaren ger av missionen stämmer ganska bra med den mycket missvisandebild som ibland ges i massmedia. Bokenhar upprört inle bara frikyrkorna. har enligl uppgiftbegärt svar pä en del frågor om della slags information men har ännu inte fältnågol besked. skriver pastor om boken och citerar bl. "Detfinns ingenting som kristendomen medför som inte på ell eller annat sättmedfört hemska problem och sänt som var sju resor värre." Vidareförekommer benämningar på kristna arbetare och missionärer som inte ens kanläsas in i riksdagsprotokollet. Hela boken präglas av en ironi och etl hän somär fruktansvärda. Missionärerna kallas frimick-lare och hallelujalanter. Jagkan citera nägol: "----- vilka är dessakärringar med den finska accenten jo det är klart del är pingsllanlerna somvi hört om frän sjundedagsadventisten mit temot och är vi allt riktigt inblandade och att bygga dasset mitt framför vårt hus,-- ." Sedanlalar författaren myckel ironiskt om läkarmission och botande av sjuka ochförklarar all kristendomen skapar problem. Mankan läsa på s. 29 att det är nöden som framkallar religiöst intresse osv. Jagdelar den recensents uppfattning som i skrev: Fy skäms,SIDA! Låt mig åtminstone säga fy skäms lill den som har skrivit boken. Sammarecensent skriver alt detta är en av de vulgäraste och dummaste böcker han harläst. Isamband med utgivningen av en annan bok i samma serie. Möten i ,meddelade SIDA författaren all man inte ville ha del avsnitt som handlade omkyrkorna, eftersom det inle ingick i SIDA:s informationsprogram all behandlareligiösa företeelser. Då blir frågan: Skall man inte utesluta ocksä del som ärnegativt om man inte vill ha med det som är positivt? Slutligenmåste jag fråga: När fär kyrkorna - speciellt - möjlighet atti stället framföra en information som verkligen belyser deras arbete, eninformation betalad med statsmedel? Omutformningen av viss information från SIDA Försl vill jag upprepa för i Agnas vad jag sagt, att jagallmänt sett finner information på detta område värdefull samiidigi som jaginle finner anledning all recensera vare sig den här boken eller andra. frågar mig om jag har läst boken. Del har jag gjort sedan sin fråga. Jag vill säga att jag personligen reagerar mol det ordvalsom används i det av citerade avsnittet i boken. Men jag upprepar all del här gäller böcker somförfattaren själv står för. Vilken grupp står bakom? Delär förfallaren själv som här beskriver hur han har upplevt sin situation sombiståndsarbetare. Del är alltså inle sä att SIDA eller regeringen slår bakomvad som slår i boken, ulan det är författarens egna synpunkter. Hen i Agnas (m): Del gläder mig att fru statsrådet säger del hon nu sagl då del gällerhennes uppfattning om bokens ullryck. Men man måsle fråga; Skall verkligenpengar användas lill information av det här slaget? Vi har kämpat i moiionerfrån värt häll - och del har man gjort från många håll - för att få ulinformation om u-landsarbele och inte minst om u-landsarbetets historia. Imolionen 75 till årets - från tre partier ~ talas om att missionenmåste få framställa sin dokumentation av arbelet från börian och fram tillnuet. Men del är myckel svårt att fä några slantar till sådant. Dämåste man ju fråga om det här verkligen främjar SIDA:s syften, även om nu denhär personen i och för sig är intressant och skriver Omprinciperna rörande utlämning för brott klatschigt enligt vissasmening. Sedan jag har läst boken måsle jag undra om Nordiska Afrikainsliluletverkligen arbelar som del skulle. Jag har skaffat fram en del litteratur ochfinner all det kostar över I mifi. i anslag under innevarande budgetår. Manfår ocksä veta att den här mannen som har skrivit boken håller föreläsningar ifrämmande världsdelar - bl. a. i och - om vad som sker i Östafrika.När jag fått den uppgiften måste jag fråga: Vilken uppfattning har man i Canadaoch om t. ex. svensk mission - del kan hända all han inle har sagtnågonling om det - och vilken uppfattning har man om ? Iboken flnns del fler företeelser som är gisslade, t. ex. . Det stårpå s. 44 ell citat från 13:12: ''Ty den som har, ål honom skall vardagivet, så all han får över nog; men den som icke har, från honom skall lagasockså del han Icke har." Väridsbankensverksamhet framställs sä alt man lar från dem som är falliga och ger ål dem somredan är rika. Den här boken behöver verkligen den se på imänga avseenden - del är milt slutomdöme. Överiäggningenvar härmed slutad. §4 Om principerna rörande utlämning för brott Herr juslilieminislern erhöll ordel för attbesvara i (vpk) anmälda fråga, nr 154, ochanförde: i har frågat mig vilka principer som föfis ochvilka krav som ställs från svensk sida när utlämning begärs frän annan stat ochman har alt frän svensk sida bedöma huruvida domsiolsuislaget är oriktigtgrundat eller inte. Enliglullämningslagen skall en begäran om utlämning frän grundas på fällandedom eller häktningsbeslut i den främmande staten. Om begäran grundas på dom färutlämning bevifias bara om domen stöds av utredningen. Utlämning får vidareinle beviljas om domen annars föranleder allvarlig erinran. Från dessa reglernär dom skall godtas flnns dock undantag. har genom vissautlämningsavial med andra stater förbundit sig att vid prövning av enframställning om utlämning lill sådan stal i princip godta fällande dom. Enutlämningsframställning kan i ell sådant fall vägras endasl om domslutet äruppenbart oriktigt. De bestämmelser som jag nu har redogjort för tillämpaspä sedvanligt sätt i enlighet med lagtextens ordalydelse och förarbetena lilllagstiftningen. Hen i (vpk); Jag har ställt en allmänt hållen fråga, och då är det väl \ sin plalsall jag får ett allmänt hållet och relativt självklart svar. Merkonkret gäller frågan två ting: Vad skall praktiskt anses som uppenbartoriklig dom eller osannolik misstanke, och hur skall man rent allmänt bedömarättsförhållandena i det land som begär utlämning? Min fråga siktar för dagenfrämst på rättsförhållandena i . ex. underlagsmaterialet beslår av tvivelaktiga vittnesutsagor -är dä domenoriktig? Om underlaget är så svagt att del inle medger något omdöme frän svenskmyndighet - är del nog för att avvisa utlämning? Hur kan i sä fall högstadomstolen, vilket förekommit, vid sådan brislfällighet först begärakompletterande handlingar och sedan när komplettering vägrats ändå besluta omutlämning? Om det av materialet framgår alt själva rättsproceduren föranledererinringar av belydelse för målels utgång - finns del då tillräckligt tvivel pådomen för att vägra utlämning? Svaret på sistnämnda fråga måsle rimligen blija. Då uppstår frågan varför en svensk domstol fakiiski beslulat om utlämningäven i fall där sädana erinringar borde ha varit uppenbara. Frågansandra, konkreta sida är rätlsförhällandena i . De har väl haftbetydande kvalitativa brister. Pä senare är har dock deras korrupla karaktärblivit alltmer uppenbar. Förfalskningar av vittnesmål, mutor, subjektivaförhandsinställningar till bestämda kategorier människor och grovapolisövergrepp har varit legio. En grupp som särskilt drabbats härav är depolitiskt aktiva svarta. De är föremål för öppna och tysta fördomar. De jagasoch utsätts förde brutalaste våldsövergrepp. Poliliska mord har i en rad fallinitierats av polis eller andra myndigheter. Minfråga lyder: Är del en rent allmän bedömning från justiliede-parlemenlels sidaatt rättsförhållandena för de politiskt aktiva svarta i utgör en allmängrund för all kräva mycket klara papper och skärpt bevisning i de fallpolitiskt aktiva svarta av begärs utlämnade från eller anserjustilidepartemenlet att sådan skepticism inte är mer berättigad gentemot USAän gentemot exempelvis nordiska grannländer? Omprinciperna rörande utlämning för brott Jag har redan i svaret sagl att prövning av gällande lagar ochkonventioner måsle ske pä sedvanliga grunder för tolkning och till-lämpning avdessa. Del kan inle gälla några särregler för sådana här frågor. Därförkan jag egentligen bara göra föfiande kommentar till i Malmö.När del som i det här fallet slår att dom skall vara "uppenbartoriklig" betyder del språkbruket enligt svenska domstolars och juristerssätt all tolka bestämmelser alt man inle bara får vara iveksam över ellertvivla på ail domen är riklig, utan uttrycket uppenbart oriktig innebär enligljuridiskt språkbruk att mycket stränga krav skall ställas på oriktighelen. Denandra allmänna frågan, som handlar om en färgad person och hans situation i etlannat land, berör inte direkt gällande bestämmelser här. Frågan om politiskförföfielse är inte något som kommer in i bilden vid tillämpning av en utländskdom. Omprinciperna rörande utlämning för brott Hen i (vpk); Jag måste nogtyvärr pressa juslilieminislern litet till. Hanmeddelar att stränga krav måste uppfyllas för all en dom skall betraktas somoriklig, men även en procedurdelafi - t. ex. en sådan allvarlig brist som attförsvaret inle har fått höra åklagarsidans vittnen i behörig ordning - är juenligl svensk rättegångsordning grund för alt domslutet betraktas som oriktigt- speciellt om det är uppenbart alt procedurfelet kan ha påverkal domensmateriella innehåll i hög grad. Sedanvill jag slälla ytterligare en fråga. Juslilieminislern refererar tillinternationella konventioner. Del finns en sådan konvention med . I textenlill den översätts dom med "sentence". Betyder det alt ell ju-ryulslagsom inle föfits av "sentence" också är godtagbart somutläm-ningsgrundval på samma sätt som dom? Motbakgrund av den allmänna politiska aspekten och rättsförhållandena förpolitiskt aktiva svarta i vill jag sedan ställa frågan; Finns det inle,också för en justitieminister som naturligtvis alllid måsle vara försiktig isina politiska uttalanden, orsak att hysa vissa tvivel på lämpligheten av allgöra sådana generella åtaganden om all låta en dom i princip vara utlämningsgrundande,när dessa avtal och konventioner har träffats med ett land som har dessarättsförhållanden specifikt för de politiskt aktiva svarta som Förenta staternahar? När det gäller har man först etl utslag i en jury, och sedan, omvederbörande förklaras skyldig, skall domstolen fastställa vilket straff somskall utmätas. Frågan huruvida ell juryulslagskall kunna räknas som en dom ikonventionens mening - som en sentence, för att använda det engelska uttrycket- har högsta domstolen haft alt pröva i etl tidigare fall än del som herrSvensson i här syftar på. Del var 1972. I det fallet, som också gälldeutlämning till , kom högsta domstolen fram lill alt juryutslagel var attbetrakta som en dom. Därmed föreligger del etl prejudikat, som högsta domstolenocksä har fallit tillbaka pä i det nu aktuella fallet. Sedan, , kan vi naturiiglvis föra enallmän juridisk diskussion om tolkningen av lagar och bestämmelser, men denblir föga fruktbar. Del gäller ändå varie gång elt konkret fall, som man fårallsidigt belysa och där man får undersöka vilken bedömning som skall göras.Som vel är det ocksä just vad regeringen har att göra f n. i delav åsyftade fallet. Hen i (vpk); Jag färlydligen precisera min fråga ytterligare. Låtoss ta som etl principiellt exempel all del av handlingarna i eltutlämningsärende framgår alt ell allvarligt rättegångsfel har förekommit ellerpå goda grunder kan misstänkas, alltså elt rättegångsfel som enligt svenskrättsordning skulle ha lett till ell underkännande av själva domen. Om principerna rörande utlämning för brott Är del dä tillräckliggrund för alt vägra utlämning? Kan jag få ett svar Nr 60 pä den frågan. Sedanhade justitieministern av förklarliga skäl begränsad tid för sin replik, men omhan nu får offra ytterligare en replik pä mig kanske han kan komma åter lillfrågan hur han ser på problemet om del med tanke pä de allmännarätlsförhällandena för politiskt aktiva svarta i flnns anledning att förframtiden ha en mera restriktiv bedömning av utlämningspraxis än vadkonventionen ger grund för. När frågan ställs sä konkret, huruvida elt allvarligt rättegångsfelkan innebära att man skall betrakta domen som uppenbart oriktig, vill jag svaraalt det kan det göra, men vi kan lyvärr fortfarande bara tala allmänl, ochdärför kan ell sådant uttalande inte vara till någon slörre glädje för ellkonkret fall. Denandra frågan, om man kan tänka sig en mera restriktiv tillämpning avullämningslagen och av gällande konventioner när del rör sig om färgade i etlannat land, är ocksä den alldeles för allmänt hållen för alt ell svar skallvara lill någon slörre glädje. Även där får det göras bedömningar från falltill fall och frän del ena landet lill det andra. I stort sett kan man inte göramycket åt de bestämmelser som finns, men man kan säga upp konventioner ochändra på lagar, om del skulle komma nya värderingar som gör all man vill ha enannan och mera restriktiv bedömning av tillämpningen av vär ullämningspolitik. HerrSVENSSON i (vpk): kan jag inte riktigt föfia justitieministerns resonemang. Han sägeratt om del föreligger elt allvarligt rättegångsfel och del är av sådan naturalt själva domen av rent juridiska skäl rasar samman, så kan delta vara elt skälall vägra utlämning. Om jag inle har tolkat ullämningslagen alldeles fel säskall det vara etl skäl all vägra utlämning. Då är domen uppenbart oriklig, ochdå är lagens rekvisit uppfyllt. När det gäller konventionen med vill jag barasäga all del är milt partis bestämda uppfattning all det absolut inle är nägoltillfredsställande tillstånd att vi med della land har en konvention sominnebär generella skyldigheter att accepiera fällande dom enligt delamerikanska rättssystemet. Ja, i , det tråkiga med all föra en juridiskdiskussion i ärjust all den måste bli sä allmänl hållen. Vad är etlallvarligt rättegångsfel? Man kan inle ställa frågan generellt, och man kaninle heller generellt påslå alt ett allvariigt rättegångsfel alltid skallinnebära att en dom är uppenbart oriktig; man måste i del konkreta fallet göraen bedömning av om rättegångsfelet är allvarligt. Längre kan jag tyvärr inlekomma. Omkommunal insyn i SJ.s ekonomiska kalkyler 1övrigl vill jag bara säga att så länge vi har en viss lag eller en visskonvention, så är regeringen skyldig all tillämpa den. HenSVENSSON i (vpk): Jag ber om ursäkt för att jag nu ulnytfiar den nya författningensordning till att göra ytterligare repliker. Närvi diskuierar rättsförhållandena i kommer vi egentligen in på vad som skallbetraktas som asylrältsgrundande. De rättsförhållanden och allmännasamhällsförhållanden under vilka speciella kategorier i haratt leva gör del mer och mer uppenbart all den poliliska asylrätten kanåberopas som grund för att vägra utlämning i sädana fall. Väl kan man föra del resonemanget, men del ligger ulan-för ramen förden här ställda frågan, eftersom frågan om politisk asyl inte kommer in ibilden när det gäller tolkningen och tillämpningen av en utländsk dom. Överläggningenvar härmed slutad. §5 Om insyn i SJ:s ekonomiska kalkyler Herr kommunikationsministern erhöll ordelföratl besvara () anmälda fråga, nr 150, och anförde: har frågat mig om jag är beredd att medverka till alt SJ gerkommunerna insyn i de ekonomiska villkoren för den trafik för vilken stödbegärs.