prot · FZ0980 · 1975-12-31 00:00:00 — Jag tänkte nämligen inte ge offentlighet åt att del var mitt uppslagoch alt jag på detta sätt skulle göra poslen en tjänst, som leleverkelbesparades en föriusl på liolals eftersomlyxlelegramverksamhelen på senare är har inneburil slora föriusler. Härtalas det nu om poslogram, men dä borde man förse denna benämning med en ringsom omsluter R, därför all poslogram är ett inregistrerat varumärke som inleför missbrukas. Poslen har rätt alt använda det tack vare en älgärd som jagvidtog. FruSundberg glädjer sig åt all Röda korset får fördel av den föreslagnaverksamheten, inte postverket. Ja, jag har suttit i poslulredningen i sju äroch skulle väl därför ha elt visst intresse av all poslens syften främjas. Jaghar ock.sä den uppfallningen alt poslen skulle kunna få en ganska väsentliginkomsi av en brevrörelse av detta speciella slag. Men inte nog med det. Tankenhar också varit alt det skulle kunna ske i samband med välgörenhet; dock inteså alt en enda välgörenhetsorganisation skulle få dra nytta av verksamheten.Den tanke som ligger lill grund för poslens vidare funderingar ärenligt vad jag erfaril all man i samarbete med t. ex. skulle kunnagöra speciella välgörenhelsinsalser genom olika organisationer, som på delsättet skulle främjas. Detenda jag nu kan säga är att jag tycker all del har gått litet långsamt medpostens ålgärder att åstadkomma ett postogram. Men hoppas Jag att del kommeratt hända någonting. Och jag har den uppfallningen att det kan bli av en heltannan storieksordning och effekt om blanketterna tillsammans med ett snyggtkuvert och med gällande portomärke säljs genom postanstalterna, än om en endaorganisaiion släpper ut en hyllnings-blankett. Med all aktning och lyckönskanlill Röda korset för vad man kan åsladkomma lycker jag dock att man i ställetborde gä den väg jag har föreslagit och som jag vet alt postverket arbelar med.Då tror jag som sagt all verksamheten kan få avsevärt större effekl. Delär beklagligt all förverkligandet av denna tanke har dröjt sä . Och jag ärsom sagl lilel förvånad över att inte följer med vad som händerhär i kammaren. Namnändringav poslanslalter, m. m. FruSUNDBERG (m): att vilja ta upp någon debatt med om vems förslagetvar från börian kan jag utan vidare påstå att vi inom moderala samlingspartietdiskuterade detta förslag för sju, åtta eller kanske . Men densaken hör inle hemma här. Det väsentliga tycker jag är att svenska folket nuhar föll en möjlighet att brevledes framföra sina lyckönskningar. Eftersomjag följer med vad som sker här i kände jag givetvis till herrLöfgrens motion. Men vad som hänl är ju all tele-grafulredningen harlagt fram sitt förslag, och det var inför det förslaget - där man klart sade utalt lyxtelegramsljänslen skulle avskaffas - som jag ansåg denna fråga vara såpass viklig att den borde tas upp igen av . HerrLöfgren beklagade att postverket arbetat långsamt. Jag skulle också ha gjortdel beklagandet, om inle Röda korset lyckats handla snabbare och komma före. Föratt undvika missförstånd vill jag säga alt Röda korset icke använderbeteckningen poslogram för sin hyllningsblanketi. Del aren hyllningsblankettav samma format som ett telegram. Jag vill sluta med att uttrycka förhoppningen altRöda korset, även om postverket nu skyndar pä - och det verkar som om minmotion trots allt skulle resultera i en aktivitet från poslens sida - skall fålycka och framgång med den blankett organisalionen redan släppt ut. Hen (): Det finns ju ingen anledning för oss all debattera vad som är rikiigieller inte. Men, , efter det att jag fick reda på här molionen hade väckts talade om att ni i moderatasamlingspartiet hade resonerat om saken . men också alt visste alt jag hade motionerat i frågan . Del tycker jag bör sägas. Jaghoppas att Röda korset kan fö nytta av den typ av hyllningsblankett somorganisationen nu utgivit. Men jag hoppas att det skall bli en betydligtbredare uppslutning kring de postogram som kommer att lanseras genom poslensförsorg. AttRöda korset inte kan använda beteckningen poslogram behöver väl inle särskillsägas. Inom Röda korset är man säkerligen inle intresserad av alt göra inträngi elt immalerialrätlsligl ägande. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs pä bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1621 avherrar och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels molionen nr 1579 av herrLorentzon, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Regeringenhade (s. 255-281) föreslagit att lill Järnvägar m. m. för budgetåret1976/77 anvisa elt invesleringsanslag av . I della sammanhang hadebehandlats motionerna 1975/76:232av i (c), vari hemställts att gavregeringen lill känna au SJ bemyndigades att bygga ul sitt lågorderradiosystem,så all delsamma omfattade hela SJ:s järnvägsnät och att penningmedel för dettaändamål ställdes till SJ:s förfogande, 1975/76:254av i (c), vari hemställts att skulleanhålla all regeringen lät SJ företa en ulredning av kostnaderna förinslallering av lågradio i samlliga SJ:s personförande tåg samt alt regeringentill kommande budgetår skulle framlägga förslag an- gående medel för täckandeav dessa kostnader, 1975/76:421av m. fl. (vpk), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 2)hemställts, all beslutade all under C. Statens järnvägar:Kapiialbudgeien i bilaga 8 av budgetpropositionen anvisa ytterligare 25 milj.kr; till rullande materiel eller summa , 1975/76:812av m. fl. (m), vari hemställts all lill Järnvägar m. m. förbudgetårel 1976/77 anvisades ell i förhållande lill budgetpropositionen med . förhöjt investeringsanslag av , 1975/76:1518av m. fl. (fp), vari såvitt nu var i fråga (yrkandet 4)hemställts, att till Järnvägar m. m. under kommunikationshuvudtitelnför budgetårel 1976/77 anvisade ett invesleringsanslag av ,innebärande en ökning i förhållande lill regeringens förslag med 40 000 000 kr.all användas bl. a. för upprustning av och vissa andra bansträckorför utveckling av enhets-laslieknik saml för invesleringar i vagnar, 1975/76:1540av m. fl. (c), vari såviii nu var i fråga (yrkandet 2)hemställts, att till Järnvägar m. m. för budgetårel 1976/77 anvisadeett i förhållande lill regeringens förslag med . 1975/76:1580av m. fl. (m), vari hemställts att beslulade altanvisa 11 milj. kr. till underhålls- och invesleringsarbelen för den s. k.inlandsbanan avseende budgelårel 1976/77. 1. med anledning av regeringensförslag och motionerna 1975/76:421, yrkandet 2, 1975/76:812, 1975/76:1518,yrkandet 4, 1975/76:1540, yrkandet 2, samt med bifall lill molionen1975/76:1580 till Järnvägar m. m. för budgelårel 1976/77 anvisa eltinvesleringsanslag av , 2. avslå molionen 1975/76:232, 3. avslå molionen 1975/76:254. 2.beträffande medelsförbrukningen av herrar , i ,, , Östrand och Lekberg (samtliga s) som ansett alt ulskoltetunder 1 bort hemställa au skulle med bifall lill regeringensförslag och med avslag på moiionerna 1975/76:421, yrkandet 2, 1975/76:812,1975/76:1518, yrkandet 4, 1975/76:1540, yrkandet 2, och 1975/76:1580 lillJärnvägar m. m. för /77 anvisa ett invesleringsanslag av . Hen (): Under gårdagen och har del i denna kammare pågåu finansdebalt. Av denna finansdebatt har vi i varje fall lärt oss attriksdagens ledamöler och utskott med anledning av del ekonomiska lägel sområder bör iaktta största sparsamhel när det gäller anslagshöjningar av olikaslag. Den uppmaningen bör kunna adresseras till samtliga. Jagvågar säga att det är mot denna bakgrund som vi i trafikutskottet på en punkthar kommil lill olika uppfattningar. Vi reservanter hävdar att del måste varaen uppgift för all även i mindre anslagsfrågor iaktta denåterhållsamhet som del ekonomiska läget kräver. Därför har vi inle ansett osskunna gä med pä en höjning av investeringsmedlen till SJ ulöver vaddepartementschefen har föreslagit. Vi förslär givelvis alt SJ har slora behovav invesleringar i olika sammanhang - skall SJ kunna öka sin trafik och skapaännu bättre service är förutsättningen självfallet att ekonomiska tillgångarställs till förfogande som tillåter en förnyelse av materiel. Men under delbudgetår som vi nu diskuterar måste vi, som jag sade förut, vara beredda pä attiaktta återhållsamhet i fråga om olika anslag. Detär mot den bakgrunden som vi socialdemokrater har hamnat i den silualionen altvi står som reservanter på denna punkt. En summa på 30 milj. kr. skiljer ossfrån utskolismajorileten. Vi förordar del investeringsanslag somdepartementschefen har föreslagit, och vi tror att del inom den ram som förnästa budgetär står lill SJ:s förfogande skall finnas förutsättningar allfylla de akluella investeringsbehov som detla stora trafikföretag har. Vissamedel har redan anvisats i samband med att sysselsätlningsskapande ålgärderhar vidtagils, och de har betytt en hel del. Dessutom kan ytterligare kapilalslällaslillSJ:s förfogande om så visarsig erforderligt, t. ex, för att iryggasysselsättningen inom verkstadsbranschen och på liknande arbetsplatser. Vihar inte tänkt oss - jag hoppas att kammaren håller oss räkning för det - att ta upp någon slörre trafikpolitisk debatt; vi får anledning att ålerkommatill den här frågan . har f n, ett 60-lal motioner altbehandla, och när vi en gång buntar ihop dem finns det underlag för en störredebatt, där inle minsl SJ:s uppgifter i och framliden kommer att belysas. Frändenna utgångspunkt och med den motivering som jag har lämnat för vårtställningstagande ber jag, herr lalman, att få yrka bifall lill reservationen2, Hen iGöteborg (fp): Anledningen lill alt ulskottsmajoriteten har beslutat föreslå ettinvesteringsanslag som ligger 30 milj, kr, över vad departementschefen harbegäri är att vi vill ge SJ en chans all utnyttja de möjligheler till ökadtrafik som har yppat sig , I SJ:s pessimistiska långtidsbudgeträknades med en minskning av persontrafiken , I stället ökade denförra årel med 20 96, Vi tycker att del är bra om SJ verkligen kan tillvaratade möjligheler lill ulveckling som finns och har därför velat ge SJ pengar somkan investeras på olika områden. Sedan beslutatatt SJ:s defensiva investeringsplan för en tio- årsperiod skall omarbetashar SJ också gjort detta. Därvid har man lagl in vissa investeringsprojekt sominte kan bli utförda om departementschefens förslag går igenom. Det gäller t,ex, pengar för upprustning av . har begäri enupprustning av , och SJ har också i sina anslagsäskanden tagit medelt belopp för detla ändamål. Men med den anslagstilldelning som SJ för om inleulskoltsmajoritelens yrkande vinner kammarens bifall torde det inle finnasnågra förutsättningar härför. Jagkan också peka pä att vi för. elt par är sedan i den här kammaren var överensom alt ge SJ 30 milj. kr. mer än departementschefen då begärde, och de 30miljonerna har varit till myckel stor nytta. Del var dessa 30 miljoner som gavSJ möjligheler alt börja en nyanskaffning av motorvägnar eller rälsbussar somde populärt kallas. Man hade inom SJ räknat med all köra ned de gamlarälsbussarna tills de var skrolningsfärdiga för all sedan lägga ned trafiken påde aktuella bandelarna. Efter uttalande i del sammanhanget, som vivar helt eniga om, har man nu beslutat att rusta upp moiorvagnsbesiåndet. Pådet sället får man en bättre trafik. Omkammaren följer utskottsmajorilelen är jag förvissad om alt del kommeratt bli möjligl all göra ytterligare invesleringar som kan vara till nytta förSJ och ge företagel möjligheler att bättre betjäna den svenska allmänheten. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Hen () kortgenmäle: Del ligger någonting magiskt i dessa 30 miljoner, som i talar om och som utskottsmajorilelen vill ge SJ ulöver vadreservanierna föreslår. De skall nämligen räcka lill så mycket. De skall räckalill en upprustning av , som är kostnadsberäknad lill 1,5 miljarderkronor. Del skall också räcka lill inköp av rälsbussar och lill annan rullandemateriel. Jag lycker all det är fantastiskt alt denna summa skall räcka till debehov som SJ har, framför alll när det gäller önskan all SJ skall taitu med en upprustning av . Dessa30 miljoner är i detla sammanhang en så marginell summa alt jag lycker att deninle ens bör nämnas. En upprustning av kostar 5 ä 8 milj. kr. permil, och det är här inte fråga om någon liten banlängd. Den summa somutskoilsmajorileien föreslagit ulöver vad departementschefen förordat ärdärför endast marginell. HenSVEN i (fp) kort genmäle: Herr talman! SJ har i sinframställning om anslag lill inte begärt 1,5 miljarder, ulan manhar begärt 11 miljoner för angelägna ålgärder när det gäller . Detär de 11 miljonerna som utskottsmajorilelen lycker all SJ skall fö. Den som åktpå vel att det finns mycket alt göra där, och de 11 miljoner somSJ vill använda för detla ändamål kommer all tillgodose mycket angelägna behov. Hen () kortgenmäle: De II miljoner som i Göleborg nulalar om räcker till ungefär två mils upprustning av . HenSVEN i Göleborg (fp) kort genmäle: Herr lalman! Jag undrar omutskottets ärade vice ordförande tror alt SJ gjort en framställning om II milj.kr. för alt göra en upprustning av pä . Man har begäri 11milj. för att göra förbättringar på angelägna områden. Jagvill återigen nämna motorvagnarna. Genom förra beslut har SJ nu haftmöjligheler att böria göra provkörningar med motorvagnar på inlandsbanan.Tyvärr har man varil så försenad när del gäller projektering och planering varit tvungen att hyra in motorvagnar från kontinenten. Del fanns på detlaområde inget svenskt utvecklingsarbete. har en anskaffning påböriats, och vitycker alt del är myckel angeläget att man kan forlsälta upprustningen avinlandsbanan. HerrSTJERNSTRÖM (c): Arbele åt alla är en slogan som bl, a, socialdemokraterna gärnaanvänder. Om man emellertid läser sysselsältningsutredningens betänkande fårman återigen klarl belägg för hur låg sysselsättningsgraden är i del inrestödområdet, som i stort sett sammanfaller med vad vi här kallar inlandet.Menar socialdemokraterna allvar med sitt tal om arbele ål alla borde denalurligtvis ägna speciell omsorg om det område där förhållandena är sämst.Men gör socialdemokralerna del? Kraftfullainsaiser måste enligt vår uppfattning till för all uppfylla kravet på arbete åtalla. Till de insatserna räknar vi i inie minst åtgärder för bättrekommunikationer. Sådana åtgärder måste vara en framträdande del i en politikför bättre regional balans. Betydelsenav goda kommunikaiioner kan utläsas ur lokaliseringsmönstrel för näringslivet.Ofta har utvecklingen av näringslivet skett i anslulning till goda hamnar,järnvägar och bra vägförbindelser. Är då förhållandet ett annal i Norriands ochSvealands inland? Kan en aktiv regionalpolitik där förenas med en nedrustningav kommunikationerna? Nej, inie enligt mening. Socialdemokraternadäremot - all döma av bl, a, den nu aktuella reservationen - tycks mena all talom arbete för alla och aktiv regionalpolitik är förenligt med nedrustning avkommunikationerna - och della i de delar av landel där behovet av förbättradesådana är störst. Riksdagenullalade sig för en påböriad upprustning av , SJ harmyckel riktigt med anledning av riksdagsbeslutet begäri medel för alt påböriadelta arbete. Men regeringen stryker bort denna begäran utan närmare kommentar.Och socialdemokraterna i utskottet följer naturligtvis med. De släller upp päregeringens nedrustningslinje beträffande kommunikationerna i det område avlandel som har den sämsta situationen i fråga om sysselsättning och störstbehov av en bättre infrastruktur. Är då fortbeståndoch utveckling en viklig förutsättning för en bättre ulveckling -industriellt och på annal sätl - i och Norriands slora inland? Kanman inte klara sig med landsvägstransporter? Det är klart att man kan det - mendäremot är det tveksamt när man också vill ställa krav på en acceptabel komfortför persontrafiken. Jagtror inte alt utskottets socialdemokratiska ledamöter när de är ule och reserväljer en postbuss som färdmedel på sträckor om . Jag tror inte det.Men del är en sådan lösning de rekommenderar de människor som finns i inlandet.Del måste nämligen vara meningen när utskotlel motsätter sig en upprustning avinlandsbanan. Menför godset duger väl järnvägstransporterna? Ja, till en del. ochjärnväg skall emellertid komplettera varandra. Men hur går det om man lar bortjärnvägen? Pädistanser över är järnvägens andel av godstransportarbetet 62 96, Oflaunder senare år - bl, a, av trafikpolitiska utredningen - har del betonats attvi måste överföra mera trafikarbete till , särskill när del gällerlånga sträckor, Detla bör naturiigtvis gälla i särskill hög grad där vi - som iinlandet - har de verkligt slora avstånden. Riksdagenuttalade att en upprustning av skulle påbörias, SJ tarupp medel för att påböria denna upprustning i årets anslagsframställning.Regeringen stryker bort anslaget utan kommentar, och reservanterna följerregeringen. Utskottetsmajoritet däremol föreslär all SJ får de medel som äskats för en påböriadupprustning. Delta slällningslagande innebär enligt min mening allupprustningsprogrammet för banan skall följas och räddas. Det ärett synnerligen värdefullt beslut för vårt inland och en betydelsefull älgärdatt fullfölja målsättningen: arbele ål alla. Inlandets framtid slår och fallermed beslut som fattas här i , och delta är en viklig pusselbil ibilden av ell utvecklat och levande inland där alla som vill och kan arbetaockså har lillgång lill arbele. Ävende övriga ålgärder som SJ kan åsladkomma genom det högre anslag ulskoltetföreslår kommer all leda till förbättringar i områden där trafik-standardenbäst behöver upprustas. Jag yrkarbifall till utskottets förslag. Ulskollels ordförande har väl beskrivit orsaken till alt vi anser delrikiigi och vettigt att göra detta pålägg för all förbättra vissa av SJ:sdispositioner. Jag instämmer i detla, lika väl som jag instämmer i viceordförandens synpunkter att det gäller au vara sparsam. Vi har inte hur myckelmedel som helst. Moderatasamlingspartiet brukar inte vara slösaktigt när det gäller penningmedel. Vibrukar mycket noga gå igenom hur pengarna skall användas innan vi tillstyrkernågot anslag. har vi funnit del riktigt och viktigt att ge 30 milj,kr, till SJ, Moderalasamlingspartiet hade två motioner,. 1 den ena begärdes 25 milj, kr, för SJ:supprustning av vissa bandelar. i den andra 11 milj, kr, för in- landsbanans uppruslning.Vi har alliså sträckt oss lill all gå med på elt förslag om 30 milj, kr. Förslagetom 11 milj, kr, anser jag vara en klart deklarerad markering för att visa allvi från moderala samlingspartiet anser del nödvändigl att påböria den förstaupprustningen av . Del innebär också all vi ser som enframtida viktig del av vårt kommunikationsväsende, och alt den därför börförbättras. Jag ber attfå yrka bifall lill utskottets hemställan. Hen iKristinehamn (vpk): I årets budgetproposition påvisas från SJ:s sida att utvecklingen avSJ:s godstrafik under en lång följd av år har kännetecknats av en trendmässigökning. har godstransporlarbetet merän fördubblats.Ökningen hartilltagitundersenare år och uppgick tilli genomsnitt cirka 4,5 96 . Närdet gäller persontrafiken har den positiva ulvecklingen sedan sommaren 1973fortsatt och förstärkts , Även 1975 har varit elt positivt år. Visom önskar en ökning av kollektivtrafiken, och också av flera skäl förespråkaren överföring av trafik från landsväg lill järnväg, hälsar givetvis den härutvecklingen med tillfredsställelse. Det är enligt vår uppfattning nödvändigtall ålgärder sätts in för att möjliggöra att den här trenden bibehålls. Tillde åtgärderna hör förstås olika trafikpolitiska beslut, som kan fattas avriksdag och regering. Olika trafikpolitiska utredningar har ju bl, a, funderatöver den här problematiken. är naturiigtvis först och främsi viktigt all SJ kan ges den kapacitet ilekniskl och personellt hänseende som erfordras för alt SJ skall kunna servasina trafikanter på ett bra säll, I del hänseendet finns det nog en del altdiskutera, SJ:s linjekapacitei bedöms visseriigen i och för sig kunna klara eltbetydande nytillskott av trafik. Som motionär vill jag dock framhålla all omjärnvägen skall kunna spela den grundläggande roll i trafiksystemet som harförutsatts och öka sin andel av transporterna, är en successiv men dockrelativt snar uppruslning av SJ:s tekniska och personella resurser nödvändig.Detta gäller linjekapacilet och terminaler och inle minst rullande materiel. FrånSJ:s sida har man begärt ökade investeringsmedel för att kunna möta de krav somställs på företaget. Man pekar pä behovet av t, ex, lok och motorvagnar ochberäknar den totala medelsförbrukningen för detta lill 175,7 milj, kr,, varav16,5 milj, kr, lill motorvägnar. Personvagnsparken behöver förnyas, vilketmotiverar en beställning av 60 vagnar. Nya godsvagnar behövs också somersättning för äldre vagnar som måste slopas därför alt deras prestanda ärotillräckliga för dagens trafik eller därför att underhållskostnaderna är såhöga att det är oekonomiskt att behålla dem, SJ anser sig behöva 193 milj, kr,för budgelårel 1976/77 i totalt medelsbehov för godsvagnar. Till rullandemateriel har SJ begärt sammanlagt 430,6 milj, kr. Dellahar av departementschefen prutats lill 240 milj, kr. Också anslaget lill fastaanläggningar har prutats starkt. Nuframhåller departementschefen den belydelse de särskilda medel, som anslagits isysselsättningssyfle, har för investeringsverksamheten, "De medel somöver det ordinarie anslaget och i anslulning lill lidigarelagda beställningarställs lill SJ:s förfogande innebär en fortsalt kraftig satsning på att utökatransportresurserna och förbättra servicen vid SJ", sägs det i proposilionen.Och vidare: "Satsningen fär ses mot bakgrund av de trafikpolitiskasträvandena att utveckla och stärka SJ:s ställning påtransport-marknaden," Ärdella dä en uppfaltning som delas av alla berörda parter? Skall man döma av reaktionen inom , lycks detta inle vara fallet bland de anställda. Om man jämför budgetpropositionen med verkels anslagsäskanden, framgår del tydligt att det råder kraftigt delade meningar mellan SJ-ledningen och departementet om investeringsbehovet, skriver tid ningen Statsanställd, "Del är i allra högsta grad märkligt och oroande alt kommunikationsministern gör sä kraftiga prutningar pä SJ:s anslagsäskan den", säger en förelrädare för Statsanställdas förbunds Järnvägsseklion,Han säger vidare: "Det är särskilt anmärkningsvärt alt kommunikationsminis terns rödpenna härjat så kraftigt när det gäller rullande materiel, Man kan inle ladepartementschefen på allvar när han säger att investerings-utrymmet förrullande materiel innebär att SJ kan hålla en hög takt i förnyelsen av lok-och vagnparken och dessutom fö ett inte oväsentligt ka-pacitetslillskolt. Detär ett önsketänkande. Verkligheten är en annan," Sålångt reaktionen hos . Den ger uttryck för hurpersonalen ser på silualionen, den personal som på nära häll kan se de problemsom följer med att investeringsmedlen inle är lillräckliga, Alla vet vi all delvaril diskussion om lågförseningarna vid SJ, De tycks komma oftare nu änlidigare. Vilka alla de bakomliggande orsakerna kan vara, vel jag inte. En delav dem kan emellertid vara t. ex. förslitna och trafikolämpliga lok. Del finnsväl skäl att underslryka här att skall SJ kunna behälla den positiva trenden iresandetrafiken är det av stor vikt att tågföringen vid SJ kan förbättras.Della understryker alltså återigen behovel av invesle-ringsmedel. Ivår motion 1975/76:421 har vi anfört all även om situationen förbättras av debetydande anslag som SJ fött lill arbeten i sysselsäitningsfrämjande syfte,står det hell klart att SJ:s anslagsbehov i, ex, för rullande maieriel ärSlora, Nedprulningen av dessa anslag fär därför konsekvenser för SJ:s irafik.Fortfarande behövs en hög takt i förnyelsen av lok- och vagnparken vid SJ, Nukan del kanske sägas all 30 milj, kr, inle avhjälper de brister som i detlaavseende finns vid SJ, men varie miljon är ändå i denna situation värdefull.