prot · FZ09105 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:105 §1 Justerades protokollen för den 2, 5,6,7, 8 och 9 innevarande månad. §2 Herr talmannen meddelade atl lill kammaren inkommit läkarintyg för herrHenmark, som var sjukskriven den 12 april-den 16 maj. Herr talmannen anmälde atl inträddesom ersättare för under hans ledighet från riksdagsmannauppdraget 80, m. m. §3 Om 80, m.m. Herr industriministern erhöll ordet förall i elt sammanhang besvara följande interpellationer, nämligen 1975/76:118, anmäld den 19februari, av (), 1975/76:137, anmäld , av herrLövenborg (vpk), 1975/76:144, anmäld , av (),1975/76:150, anmäld , av (), och anförde: har i en interpellation om 80 frågatmig 1. vad de förnyade lönsamhelsberäkningarna visar, 2. hur man avser att lösa finansieringen av detlakomplex, 3. hur man avser att utforma sjötransportsystemet och 4. till vilket resultat överiäggningarna med omutbyggnaden av ett valsverk i har lett. harlikaledes i en interpellation frågat mig 1. om jag delar uppfattningen alt det bl. a. inomStatsföretag högsta ledning utvecklats etl motstånd mot () och 80, 2. om del i inlerpellationen anförda händelseförloppetaktualiserar frågan om personella förändringar inom Statsföretags ledning och 3. om regeringen anser alt 80 skallfullföljas i enlighet med tidigare uttalade intentioner. har också ien interpellation frågat mig 1. vilken den aktuella inriktningen av planeringen avStålverk 80 är belräffande produktion, finansiering, samarbete med andraföretag, skydd av miljön etc. och 2. om jag anser alt beredningen och planeringen avStålverk 80 skett 80, m. m. och sker på elltillfredsställande sätt Jagbesvarar interpellationerna i ell sammanhang och avslutningsvis även herrSjönells interpellation om sysselsällningsskapande projekt i ,eftersom också i den inlerpellationen innefattas fråga som berör 80. proposition med förslag till riktlinjer och statlig finansiell medverkan ifråga om den fortsatta projekteringen av 80, som lämnas lillriksdagen, ges en beskrivning av stålverksprojeklels hittillsvarandeutveckling; Vidare redovisas den nya inriktning av projektet som regeringenföreslår. Av redogörelsen framgår bl. a. alt en modifiering av projektet haraktualiserats av ändrade marknadsförutsättningar och även av de betydandekapitalanspråk som skulle komma att ställas om stålverket byggdes för enkapacitet av ämnen med en samtidig satsning på tvåvalsverk. Jag vill framhålla att regeringen i proposilionen har som grundläggandeutgångspunkt alt befordra sysselsättningen i . Minst 2 300 nyasysselsättningstillfällen, dvs. samma antal som beräknades för delursprungliga projektet, skall skapas vid NJA. Enligtde förnyade lönsamhetsberäkningar som NJA har gjort för projektet skulle medden tidigare inriktningen inlernräntan bli . Vid dessa beräkningar harman utgått ifrån etl genomsnittligt kapacitetsutnyttjande av över enkonjunkturcykel av . Skillnaden i kalkylresultaten jämfört med tidigareberäkningar förklaras främst av de stegrade anläggningskostnaderna och av merpessimistiska antaganden om utvecklingen av ämnespriserna. Vid de angivnaförutsättningarna skulle ackumulerade föriuster för åren l.o.m. 1984 kunnauppgå till mellan 2,5 och . Motdenna bakgrund har det bedömts vara lämpligt atl modifiera projektet. Arbetetmed detta är nu inriktat på ett ämnesverk för produktion av omkring 2,5miljoner lon ämnen främsl för den svenska marknaden. Vidare inriktas projekteringsarbetetpå en komplettering av det nuvarande NJA, främst på valsverkssidan.Investeringarna i det nya äm-nesverkel och inom det nuvarande NJA kommer attsamordnas. Med denna inriktning av stålverksutbyggnaden minskar kapitalbehovetsamtidigt som riskerna reduceras högst väsentligt. Projekteringsarbetet beräknasleda fram till ett detaljerat beslutsunderlag . Regeringenavser att ta slutlig ställning till finansieringen av det modifierade så snart detaljerat beslutsunderlag föreligger. Innan ett sådantfinns är det inle heller möjligt alt ultala sig om de anordningar som behövsför att uppfylla kraven på en god inre och yttre miljö. Detta gäller ävenfrågan om sjötransportsysiemets utformning. Dennärmare inriktningen av investeringarna inom nuvarande NJA kommer att bestämmasefter hand som produktprogrammei utvecklas. Detta sker i nära kontakt med dennyligen tillsatta handelsslålsuired-ningen. En samordning-rriellan de olikastålföretagens utvecklingsplaner anser jag nödvändig föratt erhålla struklurmässiga lösningar, som dels tillgodosersysselsällningsbehoven i resp. företag, dels medger en produktionsfördelningsom är långsiktigt effektiv. utreder NJA för-utsätlningarna för atluppföra ett valsverk i . Detta valsverk kommer enligt preliminärabedömningar alt behöva ca ämnen från del nya ämnesverket iLuleå: Vid en senare utvidgning av verksamheten inom valsverket beräknasytterligare kvantiteter av ämnesproduktionen i att behövas. Utredningenom valsverket i sker parallellt med projekteringsarbetet för 80och beräknas vara klar . Deutredningar som NJA har gjort tillsammans med har visat attförutsättningarna för ett beslut om etl gemensamt valsverk i f n. inte ärgynnsamma. Med den inriktning av projektet som redovisas i den aktuellapropositionen om 80 kommer huvuddelen av ämnena atl levereras tillett varmvalsverk i . Diskussioner pågår dock om framtida leveranser tillKrupp från NJA. Påherr fråga om jag anser atl beredningen och planeringen av 80har skett och sker på etl tillfredsställande sätt vill jag svara följande.Projektledningen för 80 har mitl fulla förtroende. Att demarknadsbedömningar som gjordes och nu efteråt - ibelysningen av främsl oljekrisens verkningar - måsle revideras kan NJA interimligen lastas för. Bedömningarna var desamma inom branschen i övrigt viddenna tidpunkt. Den betydande handel med stålämnen på väridsmarknaden som mandå räknade med bedöms nu växa fram långsammare än vad som tidigare förutsågs.Tilläggas bör alt marknadsförutsättningarna för 80 har, sedan beslutettogs , ändrats också på det sältel all svensk stålindustri har visat ettpåtagligt intresse för samverkan med 80. Innebörden av detta är attövrig svensk stålindustri i slor utsträckning vill diskutera sin framlidaförädlingsverksamhet med utgångspunkt i ämnesleveranser från 80. Dessaförändrade marknadsförutsättningar har, tillsammans med de osedvanligt kraftigakostnadsförhöjningarna för slålverksulrust-ningar som blev resultatet av denstarka internationella inflationsutvecklingen efter oljekrisen, motiverat enmodifiering av projektets inriktning. Lägeti projektarbetet har med jämna mellanrum rapporterats lill och industridepartementet samt även till näringsulskoltJag finner mol denna bakgrund ingen anledning lill kritik av beredningen ochplaneringen av 80. Ivad gäller fråga om Statsföretags inställning till 80vill jag hell kort säga: beslut att medverka vid finansieringen avStålverk 80 föregicks av beslut i NJA:s och Statsföretags styrelser omuppförande av stålverket. Styrelserna uttalade därvid ett klart stöd förslålverksprojekiet Beslutet i innebar också atlStatsföretag med egna medel skall teckna aktier i för finansieringen avstålverket med 350 milj. kr. Jag kan därför inle finna Om 80, m. m. 80, m. m. att Statsföretags ledningmotsatt sig utbyggnaden av NJA och 80. Personfrågor finner jag inteanledning att här gå in på. HerrSjönell har frågat mig om jag är beredd atl vidtaga åtgärder för att fullföljasysselsällningsskapande projekt i av typen - utveckling av de små och medelstora företagen iNorrbotten, - skapande av fler filialföretag i och - gruvbrytning i samt vilkafakta som underbygger regeringens garantier för oförändrad sysselsättningsökning,trots den aviserade nedbantningen av stålverksprojektet till nära halva denursprungliga storleken. Attslå vakt om sysselsättningen är en i den socialdemokratiskapolitiken. Genom aktiva insatser har i vårt land sysselsättningen ökat med över200 000 personer som efterkrigstidens svårastedepression givit upphov till rekordartade arbetslöshetstal i de övrigaindustriländerna. har vi också lyckats få till stånd enbättre balans i befolkningsutvecklingen mellan olika regioner. Utvecklingen iskogslänen har påtagligt förbättrats. Regeringen har höga ambitioner påsysselsättningens område. Det visar sig bl. a. i direktiven tillsysselsättningsutredningen. Em ambitiös och målinriktad sysselsättningspolitikför landet som helhel är en avgörande förutsättning även för en godsysselsättningsutveckling i . Salsningenpå 80 är en inle bara för en gynnsam utveckling i Norrbollenulan också för svensk stålindustri. Det har varit nödvändigt att låta Stålverk80-projeklet genomgå en anpassning lill förändrade ekonomiska ochmarknadsmässiga förutsättningar. Jag har på frågor av bl. a. herrarUllsten och Burenslam rörande 80 redovisat att projektet i sinnya utformning kommer all innebära en sysselsättningsökning vid NJA av minstsamma omfattning som angavs i propositionen 1974:64, dvs. med ca 2 300anställda. Regeringenär väl medveten om all det även efter NJA-utbyggnaden kommer alt finnassysselsättningsproblem inom vissa delar av , främst iinlandskommunerna. Regeringen kommer därför all ägna slor uppmärksamhet åtutvecklingen inom dessa kommuner. Etl intensivt arbete pågår att finna projektlämpade för främst industriell sysselsättning i inlandskommunerna. Ianledning av fråga om de små och medelstora företagen vill jagunderstryka att regeringen givetvis fäster myckel slor vikt vid dessa förelagsmöjligheler alt bidra till en fortsatt industriell utveckling och expansion.Som väl känner till har statsmakterna också satt in omfattandeåtgärder för att främja utvecklingen inom dessa företag. Denna politik kommervi att fortsätta med bl. a. genom ett fortsalt stöd tillföretagareföreningarnas verksamhet. Jag vill erinra om att en särskildutredning, parlamentariskt sammansatt, f n. överväger föreningarnas ställningoch roll inom näringspolitiken. Enligt direktiven skall ulredningen framläggasina förslag . HerrSjönell frågar mig också om hur jag ser på skapandet av fler filialföretag iNorrboltens län. Jag kan nämna atl I 200 nya arbetstillfällen har tillkommit ilänet genom de filialetableringar som berörts avregionalpoliiiska åtgärder. Det är utomordentligt viktigt att denna utvecklingkan fortsätta. Genom del undertecknade avtalet mellan regeringen och deca 150 största industriföretagen här i landel om samråd i frågor rörandelokalisering av dessa företags expansion har förutsättningarna för ytteriigarefilialulläggningar förbättrats. Vadslutligen beträffar frågan om gruvdrift i Kaunisvaara, inom kommun, ärjag inte beredd atl nu utiala mig om vilkel ställningstagande regeringen kankomma fram till. Eftersom del rör sig om ett mycket omfattande ochkostnadskrävande projekt krävs ingående förstudier och analyser som inteomfattar bara företagsekonomiska utan också samhällsekonomiska bedömningar.Dessa ulredningar är ännu inte slutförda. För en mer utföriig redovisning avregeringens syn på denna fråga vill jag hänvisa till den interpellationsdebattsom fördes mellan mig samt och iår. Sammanfattningsvisvill jag försäkra om alt regeringen anser det vara en myckelangelägen uppgifi att lösa sysselsättningsproblemen i Norriands inland: Vi ärberedda alt i positiv anda pröva alla seriösa projekt. 80, m. m. ,i känslan av all här rådde - i vad gällde siålverksplanerna -ett skärptkrisläge, framställde jag min interpellation om 80. Enligt reglernabör interpellationer besvaras inom en månad. Men i del här fallet harindustriministern först efter den dubbla liden nu kunnat ge elt svar. Dennaförsening och denna svårighet att ge besked ingår i det virrvarreis mönster somvaril typiskt för hanteringen av 80 och för socialdemokratisknäringspolitik. Närnu svaret sent omsider kommer förtjänar det ett lack - först och främsteftersom del ger en så kuslig och därmed också en så avslöjande inblick i dennanäringspolitik. Industriministerns ovillighei att på minsta säll erkänna sittansvar för de misslyckanden och felkalkyleringar som han har gjort, vilketindustripolitiken och det socialistiska företagandet i delta som i så mångaandra fall inneburit, är häpnadsväckande. I sin enfald trodde man att denplanhushållning socialdemokraterna talar om innebär all politikerna har etlansvar för vad som händer ute i del stats-styrda näringslivet. Ställd införfrågan om han anser att planeringen av 80 varit tillfredsställandesvarar industriministern att han har förtroende för projektledningen och altdenna har rapporterat till . Statsföretag, industridepartementetoch näringsutskollet Men frågan är om vi har förtroende för industriministernoch för den näringspolitiska handläggningen av hela projektet inom densocialdemokratiska regeringen. Frågan är om vi har förtroende för den s. k.planmässiga hushållningen som den uppenbarar sig i hanteringen av Stål- 80, m. m. Införsocialdemokraternas uppblåsta anspråk på att socialisera och styra svensktnäringsliv är det välgörande med förkänningar av vilken förvirring det skulleuppstå i näringslivet och vilka svårigheter det skulle bli för sysselsättningoch utveckling om allt skulle skötas och misskötas så som stålverksplanerna. Vadsom nu regeringen föreslår är enligt industriministern en "modifiering"av projektet. "Modifiering"! Ja, inte vittnar denna beskrivning omnågon önskan att klargöra vad som verkligen händer och vad som har hänt: Vadsom har inträffat är enkelt och lättfattligt: regeringens ursprungliga, ivalrörelsen framkastade ideér som sedan fördes vidare i proposition våren1974 har visat sig helt ohållbara. Vad som skisseras är elt helt nyttprojekt. Ursprungligen tänkte man sig att 80 skulle exportera ochdärmed förbättra den svenska handelsbalansen. tänker man sig produktion förden inhemska marknaden. Ursprungligen tänkte man sig att avsätta produkterna påen snabbt växande marknad för stålämnen. tänker man sig en valsning av produkternamer eller mindre i egen regi. Ursprungligen tänkte man sig att tillverka 4miljoner ton ämnen. tänker man sig att tillverka 2,5 miljoner ton.Ursprungligen tänkte man sig att 80 skulle utvecklas fristående frångamla NJA. tänker man sig atl utbyggnaden skall ske med NJA. Ursprungligentänkte man sig att verket skulle stå klart för leveranser 1978-1979. tänkerman sig att produktionsslart skall kunna ske 1981. Ursprungligen tänkte man sigatt projektet skulle ge en strålande lönsamhet. tänker man sig att med enomläggning av projektet försöka hålla nere föriusterna. Underden korta tid som förflutit sedan riksdagsbeslutet har man dessutom gjortandra turer ul i intet En tid talade industriministern ofta och gärna om atlSKF anmält intresse av att bygga ett valsverk i anslutning till 80.Länge har man talat om att ett valsverk skulle byggas tillsammans med Krupp.Alla dessa olika idéer har snurrat runt i tidningsrubriker. Förväntningar har svikits. När den ursprungliga proposilionen presenterades för pressen 1974svävade industriministern ut vitt och brett. Enligt tidningsreferat yttradehan bl. "byggs ut är del rimligt all göra del i ytteriigare 4 miljoner-tons-etapper.Då kan vi också ta upp diskussioner om nordisk samverkan, kanske med naturgasfrån norra delen av . Det kanske är lidigt atl säga del, men vi bör taupp diskussioner om samverkan i den här frågan med norrmännen. Och varför intesamråda med och om malm och annan råvara. Vi kan få enindustriell expansion på från till " Såhette det 1974. Mol denna bakgrund framstår industriministern som de skrotaderitningarnas arkitekt I en av våra debatter omdessa ting hade industriministern älskvärd- heten alt likna mig vid entjur som rusade mot snälltåget, och han förkunnade att han beundrade mitl modmen inte mitt förstånd. , herr talman, har lokförare själv körtav rälsen. Varken hans mod eller hans industripoliliska förstånd kan längre avmånga beundras. Svenskafolket frågar sig om det är industriministern eller den socialdemokratiskanäringspolitiken som är bluffmakeri. Vad den socialdemokratiska tidning menarsom vill att det skall tillsättas en biträdande industriminister att ta hand ombl. 80 kan man gissa. För min del drar jag i stället den slutsatsen attdet är den socialdemokratiska näringspolitiken som är en bluff Det skulle gåilla om politiker som inte kan hanlera de projekt de redan har på hand skullesköta hela näringslivet. Vadär del nu som enligt föranlett vad han kallar en"modifiering" av projektet? Förstoch främst säger man att det nu råder en helt annan konjunktur på stålmarknadenoch alt delta framtvingar ett omtänkande. Men när förraåret diskuterade 80, framhöll från moderat sida attkonjunktursvårigheterna ökade osäkerheten omkring stålverket Vad svarade RuneJohansson då? Jo, han svarade: "De fakta som låg till grund för riksdagensbeslut har inte ändrats. Beslutet måsle fullföljas. Man kan inte hänvisa tillatt marknadens förutsättningar eller några andra förutsättningar nu blivithelt andra än de var lidigare. Den ende som sagl någol i den vägen är herrRegnéll. Han säger alt järnkonjunkturen pekar nedåt just . Del stämmer, herrRegnéll. Det gör skogskonjunkluren också. Men är det därför någon av våraskogsindustrier som dragit tillbaka sina koncessionsansökningar för att fåbygga ut sina industrier? Fråga dem som sitter i ASSLsstyrelse! Fråga någon i den övriga skogsindustrin, om man för att konjunkturenjust nu pekar nedåt ändrar sina investeringsplaner! Nej, man utnyttjarkonjunkturlägel till att genomföra dem för att stå när konjunkturenåterigen går upp och man kan börja sälja. Beslutet om 80 bygger intepå den tillfälliga konjunktur som råder ." Detta yttradeindustriministern för mindre än etl är sedan. Ettannat argument som industriministern använder för att förklara omläggningen äratt ämnesmarknaden inte ser ut alt bli vad man tänkt sig. Nåväl, på den punktenuttryckte från moderat sida ånyo skepsis när stålverketursprungligen riksdagsbehandlades. Vad svarade då ? Jo, följande: "Dedirekta kontakterna med en framtida kundkrets ger ett klart belägg för att vibör ha alla utsikter att sälja den produktion som är tilltänkt." Industriministernförkunnade också att preliminära förfrågningar från andra stålämnesköparevisade att det skulle gå att mångdubbelt avsätta produktionen av ämnen. Och såsent som , då det nya koksverket vid NJA invigdes, förkunnadeRune : "Iniressel från iforsla hand europeiska, men också från japanska stål- 80, m. m. 80, m. m. verk, all köpa ämnen frånStålverk 80 har uttalats så klart att det knappasl finns någon anledning atträkna med några avsättningssvårigheter för produkterna." Ensärskild anledning till att marknadsbedömningarna måste ändras nu är, sägerRune , "oljekrisens verkningar". Men oljekrisen inträffadeföre riksdagsbeslutet om 80 - . De problem somoljekrisen förvisso skulle kunna skapa framhölls också från moderat sida vidriksdagsbehandlingen. Vad svarade då ? Jo, han höll en längreutläggning som på det hela laget innebar att på grund av oljeländernas nyaköpkraft skulle här en extra utvidgning av marknaden för stålämnen uppstå. Somytteriigare en anledning till "modifieringen" anger man att kapitalanspråkenskulle bli betydande. Med det menar industriministern att koslnaderna stigitlångt utöver de ursprungliga kalkylerna'. För mindre än menaderegeringen au stålverket i löpande priser - hänsyn var alltså redan tagen tillinflationen - skulle kosta . Skulle ämnesverket nu byggasut så som ursprungligen tänkts, skulle del kosta 9, 10 eller kanske 12miljarder kronor. Det säger sig självt atl alla kalkyler och alla marknaderförsvinner när man i verkligheten får helt andra koslnader än man räknat med. Kostnadskalkylernastotala sammanbrott är häpnadsväckande. Ännu mera häpnadsväckande är industriministernsoförmåga att inse det verkliga lägel. gjorde jaggällande i en riksdagsdebatt att kostnaderna skulle bli helt andra än vadregeringen angav. 1 en debatt som vi hade några månader därefter föriöjligadeindustriministern detta mitt påstående. Först fram mot hösten blev det klart,även för industriministern, att läget var ett annal än i hans drömmar. Menändå ansåg man att projektet skulle fullföljas som ursprungligen varit tänkt,även om det då skulle bli uppdelat i tvä etapper. När regeringen nu anger dehöga kostnaderna som en av anledningarna till bantningen, häpnar man inför detförhållandet att t. o. m. så sent som förklaradeindustriministern att 80 skulle fullföljas trols fördyringarna. Detvar i ett föredrag inför Melallinduslriarbetareförbundels järnbrukskonferenssom han sade detta, och del var före den senaste stora omvälvningen,när disponent avgick. sade då bl. a.: "En del harifrågasatt om projektet ska genomföras. Regeringens bedömning är att denutomordentliga regionalpoliiiska och industriella betydelse som verket har nödvändigt att fullfölja planerna och vi skriver därför nu på etl förslagom fullföljande av 80." Meddet menades fullföljandet av 80 som ursprungligen tänkts, även om detskulle uppdelas i två etapper. Delta var ell par dagar innan industriministerntvingades ta till orda om en ny uppläggning av projektet. Denslutsats man kan dra av allt detta är atl regeringen inte visat tillstymmelsetill förutseende och verkligt kunnande och att de motiv regeringen nu ger förändringarna i planerna har dess företrädare i debatter tidigare redan förkastatoch föriöjligat Dåundrar man: Vad är då den verkligt utlösande förklaringen till att regeringenhell plötsligt har sadlat om? Ja, vad som verkligen har hänt är att man harställts inför det förhållandel, au projektledningen inte har velat ta på siltansvar alt fullfölja de ursprungliga planerna. Atl marknadsdirektörer ochekonomichefer lidigare avgått i ström har man förklarat bort. Atl sakkunskap iform av rysliga direktörer i styrelsen avgått har man accepterat Au chefen förStatsföretag har grymtat har man förklarat för käiieri. Men atl chefen förprojektgruppen för 80 ovanpå allt detta skulle avgå, ja, se detskulle innebära att det kaotiska blev uppenbart för alltför många! En ny sitsbehövdes, och blandade man korten till en ny giv. Närherrar och säger, som de gör, alt de har "anpassat siglill verkligheten", skall man förstå del på del viset atl den verklighetsom de lar hänsyn till är den rent politiska och att det inte skulle gå längreatt överskyla svagheterna. Någon verklig verklighet har man inle tagit hänsyntill, för de sakliga argument, som förvisso kan åberopas, har man självlidigare förkastat och vägrat inse betydelsen av. Närherrar och försöker alt hämta mod och styrka ur påståendetatt de nu anpassar sig till en ändrad verklighet, så är det på gränsen till detkomiska. Inle har verkligheten ändrats så somman har ändrat i stålverksplanerna. Om verkligheten ändrade sig så ofta rörinduslriminisiern, borde han vara vimmelkantig. Nej, verkligheten var redanfrån början annorlunda än regeringen ville inse. Beslutsunderlaget ochregeringens näringspolitiska visioner anknöt inte till verkligheten.Industriministern skröt ofta med hur fint beslulsunderiag man hade och hurmånga utredningar man hade giort, men till saken hör alt den nuvarandeprojektchefen har förklarat att det ursprungliga beslutsunderiaget var svagt. Attdel nu i sista stund är fråga om politiskt betingade panikändringar framgårallra klarast av industriministerns Melalltal , som jag redanciterat ur och som hölls före avgång och någon vecka innanRune dök upp ur lådan med nya siål-verksplaner. Det talet arenförunderiig läsning. "i som är intresserat av skallproducera byggbalkar", meddelade , som kort därefter fårtillstå att förutsättningarna för att bygga ett valsverk med inte ärgynnsamma f. n. "Genom tillkomsten av valsverken är det lämpligt att dela uppStålverk 80 i två etapper", sade , som däreftertvingats förklara atl man inte skall ha någon etapp 2. "Vi skriver därförnu på etl förslag om fullföljande av 80", tillkännagav han, ochi dag förklarar han i en ny proposition varför stålverket ej skall fullföljassom ursprungligen tänkts. "Nödvändigheten av planhushållning tränger sigpå", förkunnade i delta tal. Inte tränger den sig påalltför uppenbart inför de erfarenheter som man här kan göra. 80, m. m. 80, m. m.