prot · FZ0938 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:38 rp,. . j n-1 u den 9december bördslagen, 777. § 1 Föredrogs men bordlades åter finansutskottets betänkanden /76:13-16skatteutskottets betänkanden /76:22, 25 och 26 socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /76:18 och 19 socialutskottets betänkande 1975/76:24civilutskottets betänkanden /76:6 och 7 §2 Ändring i uppbördslagen, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1975/76:18med anledning av propositionen 1975/76:70 om ändring i uppbördslagen(1953:272), m. m. jämte motioner. I propositionen 1975/76:70 hade regeringen() föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen(1972:742) om ikraftträdande av lagen (1972:741) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 4. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 5. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 6. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 7. lag om ändring iskaltebrottslagen (1971:69), 8. lag om ändring i lagen(1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m., 9. lag om ändring i lagen(1975:185) om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift. I propositionen hade bl. a. föreslagits atl anståndmed inbetalning av skatt m. m. skulle kunna erhållas, då ansökan gjorts omuppskov med beskattning av realisationsvinst eller intäkt av skogsbruk samt dåansökan gjorts om avräkning av utländsk skau. Ipropositionen hade vidare föreslagils (genom ändring i 20 vi kommunalskaltelagen)att arbetsgivare inte skulle medges avdrag för belopp som han blivit skyldigatt betala pä grund av atl han underiåtit att verkställa skalleavdrag förarbetstagare. Andting i uppbördslagen, m. m. dels den med anledning av proposilionen väcktamotionen 1975/76:130 av (), vari hemställts all skulleavslå i proposilionen föreslagen ändring i 20 5; kommunalskattelagen(1928:370), dels de under allmänna motionstiden vid 1975 årsriksmöte väckta motionerna 1975:15 av hen (), (fp, c, m), 1975:689 av herrarHylländer (fp) och () samt 1975:1097 av herrWennerfors (m). /.att med avslag på motionen 1975/76:130 skulle anta vid proposilionenfogade förslag till 1, lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928:370) med den ändringen attikraftträdandebestämmelserna skulle erhålla av utskollel föreslagen lydelse, 2, lag om ändring i lagen (1972:742)om ikraftträdande av lagen (1972:741) om ändring i kommunalskaltelagen(1928:370), 3, lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 4, lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 5, lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 6, lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 7, lag om ändring iskaliebrotlslagen (1971:69), 8, lag om ändring i lagen(1971:1072) om förmånsberättigade skat-tefordringar m. m., 9, lag om ändring i lagen(1975:185) om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, 1. motionen 1975:15, 2. motionen 1975:318, 3. motionen 1975:689, 4. motionen 1975:1097. Reservation hade avgivitsav i Trobro (m) och () som ansett alt utskottetunder I.l bort hemställa att skulle a) med bifall till motionen1975/76:130 avslå propositionen 1975/76:70 i vad avsåg ändring i 20 S kommunalskattelagen(1928:370), b) med anledning av propositionenhos regeringen begära utredning av möjligheterna att beivra sådan skatteflyktsom beskrivits i reservationen. Enligt 75 S i uppbördslagen är arbetsgivare som ulan skälig anledninglåtit bli att verkställa skatteavdrag tillsammans med arbetstagaren ansvarigför del skattebelopp som inte har dragits av. Beslut om arbetsgivaresansvarighet fattas av lokal skattemyndighet. När sådant beslut fattats kan bådearbetsgivaren och arbetstagaren krävas på skattebeloppet. Om arbetsgivaren dåtvingas betala skallen får han enligl 76 § i samma lag kräva återbetalning avarbetstagaren. föreslås i propositionen 1975/76:70 atl arbetsgivaren inteskall medges avdrag för belopp som han blivit skyldig alt betala därför atlhan har underiåtit atl verkställa skatteavdrag för arbetstagare. Enligtvår uppfattning har regeringen lagt fram del här förslaget utan att ha givitsig tid att tänka igenom vad det innebär. Propositionen innehåller inte hellernågot enhetligt motiv för den föreslagna åtgärden utan hänvisar endast till enskrivelse från riksskatteverkel. I den framhålles atl man på sina häll haruppfattningen atl belopp för vilket arbetsgivare är ansvarig skulle varaavdragsgillt vid taxeringen. Verket anser att avdragsrält inte bör föreligga. Del ligger i sakens natur alt någon avdragsrält vid inkomsttaxeringeninte uppkommer för arbetsgivaren genom atl han för arbetstagarens räkning harmåst erlägga den felande skatten. Han har Ju fåll en fordran påarbetstagaren på motsvarande belopp. Om arbetsgivaren emellertid inte lyckas fåul sin fordran - t. ex. på grund av bristande solvens - uppkommer däremot enförlust för honom. Denna är enligl gällande rätt avdragsgill. På detta finnsockså etl regerings-rällsulslag . Men proposilionen underlåter allnämna del, vilket jag lycker är anmärkningsvärt. Änmer anmärkningsvärd är fortsättningen. Förslaget i propositionen att vägraarbetsgivaren avdrag för förlusten när sådan uppkommer motiveras med att"restavgift, tilläggsavgift m. m., som skall eriäggas dä betalningsskyldighetinte fullgjorts, inte heller får dras av vid inkomstberäkningen". Detlaresonemang ger vid handen atl själva skatteinbetalningen skulle vara attbetrakta som en sanktion. Del är nalurliglvis etl betraktelsesätl som vi intekan ansluta oss lill. Skatt kan självfallet uppfattas som en börda, men någonsanktion är den ändå inte avsedd att vara. Skall man däremot införa yllerligaresanktioner i fall som de här berörda, måste de givetvis konstrueras så, att dedrabbar alla försumliga arbetsgivare lika och inte bara helt slumpmässigt demsom inte lyckas få ut sin fordran av arbetslagarna. Vadsäger då utskottet? Utskottet är så till vida låt mig säga hederiigare änpropositionen att man klarlägger rättsläget och redogör förrege-ringsrällsutslagei om avdragsrätt för förlust i rörelse också i deltafall. Men när utskottet försöker komplettera förslaget i propositionen medmotiv framstår del genast med full klarhet au frågan inte är tillräckligtutredd. Utskottet säger atl förslaget givelvis i första hand riktar sig molsådana förfaranden där arbetsgivare i eget och arbetstagarens intresse Ändring i uppbördslagen, m. m. Ändringi uppbördslagen, 777. systematiskt underiåtitatt dra skatt. Förslaget medför, säger utskottet vidare, att de förmåner somarrangemang av detla slag kan innebära minskar. Vadär det då för förmåner som avses? Utskottet torde främst avse de fall dåarbetsgivare och arbetstagare kommer överens om all inie dra skatt och altskatten, när den avkrävs, skall betalas av arbetsgivaren och att denne i sintur skall låta bli att kräva arbetstagaren. Vad arbetstagaren då i realitetenerhållit skattefritt motsvarar en betydligt större löneförmån än han taxerasför, som arbetsgivaren kommer undan med lägre löneutbetalning, lägresocialförsäkringsavgifter m. m. Det är möjligt att förslaget i proposilionenskulle göra sådana skumrasktransaktioner mindre lönsamma. Men del lorde iallmänhet ändå inte räcka med det, ulan problemet måste angripas i hela sinvidd. Det som frän rättssäkerhetssynpunkt ler sig djupt stötande är emellertidatt förslaget främst skulle drabba de arbetsgivare som i god tro och utanuppsåt underlåtit att dra skatt och som inte - trots alla försök - lyckas få utsin fordran på arbetstagaren. Utskottetkan nalurliglvis också med sin skrivning avse det fall dä man söker undandraskall genom alt inkomsten i fråga inte deklareras av arbetslagaren. Det innebäratt arbetstagaren gör sig skyldig till falsk-deklaraiion och arbetsgivaren tillmedhjälp till falskdeklaralion. Båda straffas då enligl skaliebrotlslagen. mån domstolsprövningen ger vid handen att varken brottsligt uppsåt ellersådan oaktsamhel som bör medföra straff förelegal, frikänns de åtalade. Manfrågar sig vad som enligl det föreliggande förslaget skall hända i,fall somdessa. Eflersom Jag ser att i står upptagen pålalariistan som - förmodar jag - utskottets talesman, skall jag be alt fåställa den frågan lill honom. Utskottetsäger - Jag framhåller del ännu en gäng - att förslaget i första hand riktarsig mol systematiska skatteundandraganden. Är del då meningen alltaxeringsmyndigheterna i övriga fall - när varken brottsligt uppsåt ellerstraffbar oaktsamhel föreligger - skall medge arbetsgivaren avdrag? Om så inteär fallet vill jag ställa en annan fråga: Anser i alldet från rättssäkerhelssynpunkt är riktigt atl förslaget främst kommer atldrabba de arbetsgivare som i god tro, utan uppsåt, utan egen ,underiåtit att dra skatt och som inte lyckas få ul sin fordran på arbetstagarentrots alla försök? Jagskall ställa ytteriigare ett par frågor. Utskottet säger att förslagetundanröjer vissa tvistefrågor. Vilka tvistefrågor, i ?Här finns Ju en rättspraxis, och att några svårigheter skulle föreligga för entillämpning i enlighet med denna rättspraxis harjag svårt all inse. Utskottetanför slutligen att förslaget inte är avsett som en sanktion och attproposilionen bör bedömas också med hänsyn till att kostnader på grund av brottinte i allmänhet är avdragsgilla vid beskattningen. Här tycker jag allutskottet sätter krokben för sig självt. så all de kostnader pågrund av brott som inte är avdragsgilla just är påföljderna, dvs. resiavgifter,böter osv. Atl de inte skall vara avdragsgilla är vi helt överens om. Men härär det fråga om en inkomstskatt, och den är inte ell straff I de fall som vidiskuterar är del fråga om kostnad i en verksamhet, en kostnad som enligtregeringsrättens dom är avdragsgill. Ärdet därför inte risk för alt förslaget i propositionen, om det antas, innebärett fiagrant avsteg från den princip som eljest gäller i fråga om beskattningav rörelse, nämligen atl fordringar som avskrivs som värdelösa skall varaavdragsgilla som förlust för arbetsgivaren? Från moderat håll är vi fullt på del klara med alt det förekommeråtskilliga försök till skatteundandragande och atl dessa pä alla sätt börbeivras. Men vi är inte beredda all tillstyrka ett förslag som heltslumpmässigt skulle drabba dem som handlat i god tro och som inte, trots allaförsök, lyckats fä ut sin fordran på arbetstagaren - detta som det ärtveksamt om förslaget verkligen i större utsträckning skulle motverka desystematiska försök till skatte- och av-giftsundandragande som uppkommit. Istället vill vi förorda en allsidig utredning av möjligheterna att bättrebeivra skattefiykl av detta slag. Utredningen bör givetvis överväga vilkaförändringar i sanktionssystemet som eventuellt kan visa sig erforderliga. Meddetta, herr talman, ber jag atl fä yrka bifall till den vid skatteutskottetsbetänkande fogade reservationen. Ändringi uppbördslagen, 777. Får jag börja med en bild ur skattevardagen, som jag upplever den närjag inte är här. Detgäller en s. k. fri företagare, som alltså har B-skatt och som kanske inte harnågon stor inkomst - han har företaget på fickan, som det heter. Då gör hannumera, sedan vi har lagt om sjukförsäkringen, sä all han sjukskriver sig. Delkan ju tyvärr, som alla här vet, var och en göra litet som han vill; del ärlätt att skaffa ett sjukintyg. Sedan hämtar denna person frän försäkringskassan4 . Ochi de allra flesta fall kommer vederbörande aldrig att betala etl öre i skatt pådessa pengar, för det tillgår så att han preliminärdeklarerar en myckel höginkomst. Han säger: kommer jag att få ett bra år -jag kommer upp i 70 000kanske. Sedan sjukskriver han sig, som sagt, och hämtar ul pengarna frånförsäkringskassan. Dettaär Ju ell oskick - något hell otillbörligt. Jag har levt i föreställningen atlriksdagen var lill för alt stoppa sådani, men man får tydligen revidera sinuppfattning. Jagtycker försl och främst att det skulle vara självklart att alla medel somstaten betalar ut skall staten tillgodogöra sig skall pä, om det kan ske utankomplikationer, och del kan del i detta fall. Redan när man införde källskaiienvar man Ju enig om - och den enigheten har förstärkts alltmer - alt man skulleförsöka få sä mänga som möjligt in under A- Ändring1 uppbördslagen, m. skattesystemet, alltså därdet görs preliminärskalieavdrag av arbetsgivare eller utbetalare. Och framföralll skall naturligtvis staten, som jag sade, se till alt man får skall påde pengar man betalar ul. Molden bakgrunden har Jag både i Ool och motionerat om att man även förB-skatlare skulle göra preliminäravdrag enligl tabell när man betalar ulsjukpenningen. Visserligen är de B-skatlare, men kalla dem för A-skatlare ochdra skatt. Detvore myckel enkell, som sagl. Men då säger utskottet alt det skulle komplicerasdärigenom alt det skulle kunna bli dubbelbetalning. Utskottet menar atl för enperson som är sjukskriven skulle dra enliglA-skattetabellen, och sedan går vederbörande och betalar in hela sittB-skaltebelopp för terminen. Det är helt verklighetsfrämmande, för det görnalurliglvis inte en ordentlig B-skattebetalare som har ordning på sina affärer.Han betalar givetvis bara in mellanskillnaden. Låt oss säga alt beloppet förvarje B-skalteiermin är . Sedan har vederbörande varit sjukskriven ochdet har dragits . av , vilket vederbörande får vetskapom. Han betalar då givetvis in . nästa termin, och allting klaffar. Såenkell är del. Delallra värsta som skulle kunna hända ärju att en sådan B-skatlare får betala inför mycket pengar. Men dessa pengar får han ju tillbaka, omgående t. o. m. Detblir en överkreditering på den aktuella B-skat-leterminen. Ganska kort liddärefter kommer del etl meddelande lill kronofogdemyndigheten all vederbörandehar betalt in för mycket, och då skall kronofogdemyndigheten se lill atlpengarna, om han missat tidigare B-skatt, tas lill det - annars får hantillbaka pengarna. Del händer ingenting som inte är under kontroll. Såenkelt är det. Del är tydligen för enkelt för alt skalteutskotiet skall fattadet riktigt. Jag kan inte se del på annat sätt, för det blir inga komplikationernumera, när vi har det så bra ordnat atl debetsedelsnumret sammanfaller medpersonnumret. Alla pengar som betalas in pä etl visst debetsedelsnummer kommernumera till rätt debetsedel. hände del att pengar var ute ochfladdrade utan att man visste var de hörde hemma, men det förekommer inte nu.Klokt nog sammanfaller debetsedelns nummer med personnumret. Delär deprimerande att inte kunna få igenom ett sådant här, som jag tycker,självklart förslag, nämligen att staten skall se till alt fä in skall på depengar som staten själv betalar ul - om del kan ske utan minsta komplikationer,och det kan det. Jag har erfarenhet av detla, och dessutom harjag talat medmånga människor som sysslar med dessa ting. De har varit helt eniga med mig; delblir inga komplikationer. Utskollelförordar i stället etl komplicerat förslag, som går ut på all om vederbörandeär sjukskriven skall man lägga om från B- till A-skatt. Menman behöver inte lägga om någonting. Det spelar ingen roll om det heter B-skatieller A-skatt. Gör skatteavdrag bara! Del kommer alllid till rätl person. Menskalteuiskotlet vill tydligen att det skall få fortsätta all människor skor sigpå samhällets bekostnad genom att hämta ut fetabidrag från utan att betala skatt för dem. Jag skulle gärna ha velal yrka bifall lill motionen men kan inte göradel, eftersom det inte flnns någon lagtext. Jag nödgas därför avslå från detta.Men jag tillkännager min utomordentligt slora besvikelse över attskatteutskouel har intagit den ställning som utskottet har gjort. Fårjag sedan, utan att så att säga falla utskottets talesman i ämbetet, bemöialitet av vad sade. Hon talade mycket om arbetsgivare, som i godtro underlåter att göra avdrag. Vad är det för god tro? Alla arbetsgivare vetju atl del skall göras skatteavdrag. Därför är del fel uttryck när man sägeratt arbetsgivaren handlar i god tro. Han åsidosätter Ju de bestämmelser somfinns i lag och författning, alltså att han skall göra avdrag, och det måstevara hell oriktigt atl bryta mot författningen i det avseendet. Vidarefinns del en rent praktisk komplikation. Om en arbetsgivare har underlåtit altdra skatt av en arbetstagare och sedan inte kan få in beloppet igen, så skullehan enligl den moderata reservationen ha rätt att yrka avdrag härför i sindeklaration. Arbetsgivaren har då gentemot arbetstagaren en regressrätt som ipraktiken sträcker sig . Men om han får in pengarna,skall han då deklarera dem som inkomst, om han lidigare har fått göra avdragför dem? Del kanske han t. o. m. lider men av, eftersom det kan hända atl handå har större inkomst, och om han då lägger till dessa pengar lill sin inkomstfår han högre skatt på dem än vad han tjänade när han fick göra avdrag. Nej,hela källskattesysiemel bygger pä att arbetsgivaren verkställer avdrag, ochdel systemet skall vi inte underminera. Jag upprepar alltså vad jag sadetidigare, atl staten naturligtvis i första hand borde se lill atl staten självgör skatteavdrag när så kan ske. Ändring1 uppbördslagen, m. () kortgenmäle: Jag vill svara , att när Jag talade om arbetsgivare som igod tro underlåtit alt göra skatteavdrag, så avsåg jag sådana fall - herrSjöholm känner säkeri väl till dem, ty de förekommer ofta - då arbetstagarensäger att han har B-skatt. Jag är helt på det klara med atl arbetsgivaren dåhar skyldighet all kolla den uppgiften, men vet lika väl som jagalt detta görs inte, utan arbetsgivaren tror på uppgiften ochunderlåter att kontrollera den. Sedanär det alldeles riktigt att om arbetsgivaren inte kan få tillbaka den fordransom han har pä arbetstagaren, så avskrivs beloppet som förlust i rörelsen. Somjag sade i mitt förra anförande finns det också ett re-geringsrätlsutslag pådetla, som klart anger att det är en avdragsgill förlust i rörelsen. Delutslaget gällde ett fall där arbetstagaren hade gått i konkurs. Nr 38 Hen () kort genmäle: den "talman! verkar det som om reducerade god '''" ''' "*' '' ' " framsteg. Om arbetstagaren säger att han harB-skatt, så skulle arbetsgivaren tro på det. Men det kallar jag inte Ändring 1 uppbörds- förgod tro, ty arbetsgivaren vet ju alt en sådan uppgift fär han inte lagen, m. m. lita på. Alla arbetstagare kan komma och säga: Jaghar B-skatt, så dra ingen skatt på mig. Det får väl ändåhålla med om, att så kan inte systemet FruTROEDSSON (m) kort genmäle: Ja, visst vore det önskvärt om allaarbetsgivare hade reda på att de alltid måste kontrollera uppgifien altarbetstagare har B-skattsedel. Men många arbetsgivare är inte sä vana vidsådana här frågor och känner inte till punkt och pricka till de bestämmelsersom gäller utan tror arbetstagaren pä hans ord och underiäter därför attkontrollera om vederbörande har B-skaltesedel. Hen i (s): Jag hade egentligen kunnat avslå från att yttra mig nu sedan fruTredsson och har gjort upp även om reservationen. Men låt mig ändåsäga några ord. Denproposition som behandlas i föreliggande betänkande tillhör inte dekontroversiella. Det är också bara pä en av punkterna som det avgivils enreservation, och den gäller, som sade, ett förslag om ändring aven paragraf i uppbördslagen. Bakgrundenär i korthet följande, som också refererade. Om en arbetsgivareutan särskild anledning underlåtit all göra skatteavdrag är arbetsgivarenjämte arbetstagaren ansvarig för skatten till det belopp som svarar mot vad sominte avdragits. Om arbetsgivaren i sådant fall betalar skatten får hansjälvfallet återkräva det beloppet av arbetstagaren. ,som rimligtvis bör kunna dessa frågor och även har stor praktisk erfarenhet avdem, har hos påtalat att man på en del håll haruppfattningen att ett belopp som arbetsgivaren på detta sätt är ansvarig för ivissa fall skall kunna vara avdragsgillt vid taxeringen. haruttalat alt sådan avdragsrätt inte bör föreligga. Del förslaget harfinansministern gjort till silt. Han föreslår alltså en klar och entydigbestämmelse om atl sådan rätt lill avdrag inte skall finnas och attarbetsgivaren är skyldig atl av alla sina anställda dra preliminärskalt. Skatteutskottelsledamöter, så när som på två, har tillstyrkt förslaget. Det är alltså en ganskastor och kraftig majoritet i utskottet för propositionens förslag. Syftetmed förslaget är att åstadkomma en klar och entydig bestämmelse och att därmedta bort de möjligheter lill skatteflykt som den tidigare bestämmelsenvisal sig erbjuda. Nu-ärdet tyvärr så - del sade också - att det i stor utsträckningförekommer atl arbetsgivare och arbetstagare träffar överenskommelse omanställning som innebär att skattefrågan upp - eller inte upp.vilkel man vill - på elt sådant säu all det aldrig sker någon inbetalning avpreliminärskatt. Ulskotismajoriieten menar därför att det måste vara en storfördel att få en klar och entydig bestämmelse om ansvaret i sädana fall. Förde arbetsgivare som fullgör sina skyldigheter i detta avseende kan den ändringeninte rimligtvis medföra några svårigheter. Manskulle i detta sammanhang kunna ta upp hela del stora problemet med den gråarbetskraften. Jag är medveien om att vi inte löser det problemet med den nuföreslagna ändringen i paragrafen, men det ändringsförslag som här föreliggerär elt steg på vägen när det gäller alt förhindra skatteflykten. kom in på frågan om rätisäkerhelen, och del är en mycket angelägenfråga. Jag kan bara svara att om vi inför en alldeles klar och entydigbestämmelse om arbetsgivarens skyldighet au dra preliminärskatt för sinaanställda med A-skatt och atl, då det gäller B-skatt, kontrollera attarbetstagarens uppgifter är rikliga, så bör det inte uppstå vare sigrätlsäkerhetsproblem eller några andra problem. Jag yrkar alltså, herrtalman, bifall till utskottets förslag. Närdet gäller motion och anförande vill Jag gärna säga alt utskollelbåde fatiat motionens syfte och tagit motionen på ston allvar. Jag skallerkänna alt Jag personligen kände starka sympatier för dennamotion, som också då hade väckl. Vi bör på alla möjliga sätt sökaförhindra skatteflykt, och det är vad vällovligt är ute efter. trots detta inte tillstyrker motionen beror del på alt vi efter allha tagit kontakt med och lokala försäkringskassor harfält sådana upplysningar om samarbetet mellan försäkringskassorna och delokala skaltemyndigheterna att vi tror att kontrollen nu är tillfredsställande.Jag kan tillägga att efter det att årets molion väckts har nya rutiner införtsför atl klara kontrollen. Jag har personligen förhört mig om hur det går lillpå den lokala , och enligl de uppgifter jag har fält verkarkontrollen nu vara betryggande. Man kan nämligen inte, som gör isill anförande, hell bortse från den komplikation som kan uppstå när den somhar B-skatt själv skall betala in skatt även på sjukpenning och kassan skallbetala in skatt enligt A-skattetabellen. säger alt då är det baraför B-skatiebeialaren att betala in mellanskillnaden, men självklart uppslårdär elt administrativt arbeie som kan medföra vissa oklarheter. Deuppgifter som vi har fått om samarbetet och om den kontroll som flnns - del harhållits speciella konferenser på senaste liden mellan de lokalaskattemyndigheterna och försäkringskassornas folk - lyder alltså på att man nutar detta på mycket stort allvar och är överens om att Ändringi uppbördslagen, 777.777. 2 protokoll 1975/76:37-39 Ändringi uppbördslagen, m. verkligen förhindra denskatteflykt - om det nu handlar om del - som kan bli följden av att en personpå det sätl som redovisai anmäler en för stor tänkt inkomst underdel närmaste året och sedan inte betalar in B-skatten. Man kan på ett myckellidigi stadium, långl tidigare än förutsatte, göra en kontroll. Omden uppgivna, tänkta eller beräknade inkomsten inte stämmer med tidigare års inkomsterkan man pröva skälighelen av de uppgifter som vederbörande har lämnat. Delflnns alltså all anledning alt förutsätta atl den kontrollen nu skall varatillfredsställande. Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan.