prot · FZ09141 · 1975-12-31 00:00:00 — Ettinvandrarbarn blir ofta utsatt för en försvenskningsprocess som kan bliförödande om vi inte är medvetna om riskerna för kulturkollisioner och hargoda kontakter och möjligheter till resonemang med föräldrarna. Om vi snabbtförsvenskar barnen, skadar vi både dem, deras föräldrar och samhället. Vi gerbarnen bördan av att leva i en kollisionspunkt mellan kulturer med dubblaregelsystem - ofta i konflikt med varandra - dubbla lojaliteter av livsviktigtslag och en ständig oro inför all denna kluvenhet. Vi riskerar att föräldrarnaplötsligt upplever att deras barn håller på att tillägna sig ett sätt att levasom de inte förstår och vars yttringar de i bestämda delar tar helt avståndifrån. Detär mot den här bakgrunden ett mycket angeläget förslag som ligger påriksdagens bord. I många kommuner görs en stor insats förinvandrarbarnen, deras hemspråksundervisning och sociala åtgärder för atthjälpa dem och deras föräldrar till rätta i det svenska samhället. 1propositionen och i betänkandet fastslås invandrarelevernas rätt tillhemspråksundervisning och kommunernas skyldighet alt erbjuda den. Det är ettviktigt sleg på vägen mot förverkligandet av förra årels riksdagsbeslut. Tidigaretalare i debatlen har vitsordat den breda enigheten i utskottel om det i dagframlagda förslaget. Jag vill gärna för del instämma i delta; detframgår ju också av att vi står helt bakom utskottels betänkande. Samtidigtmåste man dock konstatera att enigheten kunnat nås bl. a. genom attsocialdemokraterna i utskottet på ell par väsentliga punkter anslutit sig tillmotionskrav bl. a. från vårt håll. Det gäller ijäns-tekonstruktionen förhemspråkslärarna och förstärkningen av skolledningen i de invandrartungarektorsområdena. Jag skall inte ta upp någon diskussion om dessa frågor utanskall nöja mig med att kommentera några andra punkter i betänkandet. Ettstort problem för invandrareleverna är undervisningen i engelska. Det är svårtför dem att redan i tredje klass, när de knappt behärskar det egna hemspråketoch svenska, påbörja undervisningen i ett nytt språk, ett språk som de dessutomundervisas i via sitt första främmande språk, nämligen svenska. Utskottetflnner det värdefullt atl SÖ fått i uppdrag att göra en kartläggning och kommamed förslag till lämpliga åtgärder för att underlätta den här situationen förinvandrareleverna. Jag vill gärna stryka under vikten av att SÖ snabbt kommermed förslag. är det naturligtvis viktigt att information och samråd mellanskolan och föräldrarna fungerar, såatt föräldrarna är införstådda med varför deras barn eventuellt under någoteller inte läser samma ämnen som de svenska eleverna. Utskottetstryker också med anledning av en centermotion under angelägenheten av att SÖlåter utarbeta instrument för att bestämma elevernas språkfärdighet. Detär viktigt att kommunerna ges möjlighet att organisera hemspråks-undervisningenpå ett sätt som bäst tillgodoser elevernas allsidiga utveckling och derasstudiesituation. Det står i propositionen och det understryks ytleriigare avutskottet. Detta bör bl. a. innebära att det är fritt fram för att fortsättamed de försök med förberedelseklasser som gjorts på olika håll i landet och somhittills har gett goda resultat. Iförskolan är det speciellt viktigt att invandrarbarnen förutom hemspråksträningäven kan få stöd genom tvåspråkig personal i övrigt. Det är därför i kommunermed många invandrarbarn angeläget atl man där försöker anställa tvåspråkigpersonal på olika typer av tjänster i förskolan. Tillslut vill jag stryka under vikten av att invandrareleverna, deras situation ochproblem behandlas ingående i lärar- och förskollärarutbild-ningen, liksom inomfortbildningen för hela skolans och förskolans personal. Den undervisning somges i dessa frågor är inte tillräcklig. Det är viktigt attlärarutbildningsulredningen i sitt pågående arbete ingående behandlar ävendessa frågor. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Fröken (): Invandrarnas utbildning är en fråga som återkommer i flera sammanhang.Utbildningsutskottets betänkande nr 33, som vi nu behandlar, har särskilt tagitsikte på invandrarbarnens situation. Det råder enighei i utskottel omgrundsynen att barnens anpassning lill den nya miljön så långt möjligt börunderlättas. Det är därvid viktigt att lärare utnyttjas som är väl förtrognamed elevernas förhållanden när det gäller såväl språk som kulturell miljö i detland de kommer från. På några punkter flnns det dock anledning tillkommentarer. Propositionenföreslår att hemspråkslärarna skall vara kommunalt anställda. En sådan lösningskulle ställa dessa lärare i en annan situation i förhållande till huvudmannenän övriga lärare i och gymnasieskolan. Då vi från folkpartietssida ser det angeläget att ställa samma krav på undervisningens kvalitet i allaämnen, har vi ansett att samma normer bör gälla för tillsättning av lärare ihemspräksundervisningen som för övriga lärare. Vi har därför motionerat i denriktningen, liksom och , och vi konstaterar nu medtillfredsställelse att utskottet enats om atl föreslå att hemspråkslärarna fårstatligt reglerade tjänster av samma typ som inom den kommunalavuxenutbildningen. Detär emellertid också viktigt att hemspråkslärarna har en så god utbildning sommöjligt. Jag är väl medveten om all del inte alltid är möjligt att skaka framlämplig personal för hemspråksundervisningen. måste dock denna frågalösas så att det för dessa lärare ställs krav på behörighet och meritvärderingi samma utsträckning som för övriga lärare. Närdet gäller undervisningsgruppernas storlek har inte utskottet anslutit sigtill de motionsförslag som har lagts fram bl. a. från om att igymnasieskolan grupp i hemspråk får bildas med lägst fyra elever. Utskottetpekar emellertid på den möjlighet som finns att hos länsskolnämnden utverkatillstånd alt anordna undervisning för grupp med färre ele;ver än åtta. Det äratt hoppas att skolan utnyttjar denna möjlighet och att länsskolnämnderna visargenerositet i detta avseende. Skulle så inte bli fallet får vi anledning attåterkomma. Jag yrkarbifall till utskottets betänkande i dess helhet. HenNORDSTRANDH (m): Jag tror inte - yttrade jag i debatten om skolans inre arbele för någradagar sedan - att jag gör mig skyldig lill någon överdrift om jag säger attskolan, hur vi än försöker organisera den och ordna dess arbetssätt, i storutsträckning står och faller med lärarna, deras utbildning och deras insatseri fråga om såväl kunskapsinhämlandet som den sociala fostran. Storakrav ställs på lärarna, sade statsrådet i sitt inledningsanförandei samma debatt. Det är alldeles riktigt,och detta gäller också hemspråkslärarna. Närdet rör den undervisande personalen i skolan har moderata samlingspartiet isitt skolpolitiska agerande envetet understrukit att man måste ställa vissaformella och generella krav på lärarna i syfte att få så små skillnader sommöjligt i utbildningsstandarden mellan olika kommuner och olika skolor. Vi harhittills här i landet hafl en fast tjänsteorganisation för lärare med bestämdatjänstetyper och bestämda kompetenskrav. Dispenser har varit relativtsparsamma. Såkom då propositionen om hemspråksundervisning för invandrarbarn som vi på värthåll motsåg med stort intresse, inle minst i fråga om lärartjänstekonstruktionen.Regeringens tidigare mönster för sin politik i fråga om lärarnas kompetens ochanställningsförhållanden upprepades emellertid. Propositionen föreslog förhemspråksundervisningen -jag understryker det än en gång - kommunala tjänsteroch tillsättning, som Inte skulle grundas på ett fastmeritvärderingssystem eller pä fasta behörighetsvillkor. Kommunerna skulleutifrån egna bedömningar och värderingar av lämpligheten hos lärarna utseinnehavare av hemspråkslärartjänst. Centrala anvisningar för urval vidlillsättning, meritvärdering och behörighet skulle inte utfärdas. Det varalltså klara besked. Enenig lärarkår och de största invandrargruppernas organisationer hade i sinaremissvar uttalat sig emot en sådan tjänstekonstruktion och föreslagit atthemspråkslärarna skulle jämställas med övriga lärare i ung- Vi i moderatasamlingspartiet delade helt denna uppfattning och gav också uttryck ät den. Vidutskottsbehandlingen vek sig - som utskottsrepresentanten sade, fastän iandra ordalag - socialdemokraterna, och vi kunde enas om en centralt regleradtjänstetyp, delvis modellerad efter de fasta tjänsterna inom den kommunalavuxenutbildningen. Jagutgår ifrån att statsrådet har noterat detla och drar någon lärdom av detinträffade om någonting liknande skulle dyka upp . Sammanfattningsvisvill jag understryka - det är ganska självklart men kan gott sägas en gång till- att det är av stor betydelse för undervisningens kvalitet att de somundervisar är fullt lärarutbildade. Inte annat än i nödfall kan lärarutbildningersättas av annan utbildning. Det gäller också hemspråkslärartjänsterna -centralt reglerade, så att eleverna garanteras en likvärdigutbildningsstandard. Det är helt klart - ochdet bör inte göras nämnvärda avsteg från detta 1. att behörighetsvillkor ochregler för meritvärdering skall vara jämförbara med vad som gäller för övrigalärargrupper. Alla lärare i ungdomsskolan 2. det tycker jag klart skallutsägas - skall ha samma status. Det har moderata samlingspartiet hävdat ochkommer att hävda beträffande alla lärargrupper. Iövrigt ber jag, herr talman, att få yrka bifall till reservationerna I, 3 och5. När man lyssnar pä en debatt som den här är det främst de mångasvårigheterna med invandrarbarnens undervisning som kommer i förgrunden. Ochsjälvfallet finns det en mängd problem. Det är inte utan svårigheter somlämpliga och kompetenta hemspråkslärare kan rekryteras, lärarundervisning ochfortbildning anordnas. Vi har och kommer att ha problem lokalt med att klarainformation till de berörda invandrareleverna och deras familjer, undanröjaschematekniska svårigheter osv. Vadbeslutet kommer atl innebära är att kommunerna ges bättre förutsättningaratt klara alla de praktiska svårigheterna genom ett smidigt regelsystem medmöjlighet till lokal anpassning och genom en inte föraktlig ekonomisk satsningfrån statens sida. Invandrargruppen kostnadsberäknade sina förslag till 2 300kr. per elev och år. Till detta kommer kostnaden för stödundervisning isvenska. Som jämförelse vill jag erinra om att statens kostnader för varjegrundskoleelev uppgår till ca . Förutomalla tänkbara svårigheter med att tillförsäkra invandrareleverna en godskolgång vill jag understryka en annan aspekt. Det är oerhört viktigt atl ocksåse invandrareleverna som en tillgäng i skolarbetet. Närjag besökt skolor med många invandrarelever har det ofta framgått hurinvandrareleverna och deras kulturbakgrund kunnat berika under- visningen för alla elever.Genom att det i skolan finns barn och ungdomar med olika kulturbakgrund kanömsesidig förståelse och respekt samt aktivt intresse väckas för andra språk,kulturer, normer och värderingar. Jag vill understryka denna positiva aspelct,som är ett resultat av integration av invandrarelever med andra elever iskolarbetet. Meddet regeringsförslag som behandlas vill regeringen förverkliga målen förinvandrarpolitiken -jämlikhet, valfrihet och samverkan - på förskolans ochungdomsskolans område. Regeringen slår här klart fast att invandrarbarnen genomsamhällets insatser skall ges reella förutsättningar att behålla ochvidareutveckla det egna språket och kulluren och att hålla god kontakt medursprungslandet. Språketsroll i personlighetsutvecklingen debatteras ju även vad gäller de svenskabarnen. Om ett barn inte förstår det språk som omgivningen talar, intekänslomässigt och socialt kan identifiera sig med det, löper barnet stor riskatt bli stumt, att sluta fråga, alt förlora sin upptäckarglädje och nyfikenhetpå tillvaron. Vadgäller invandrarbarnen befinner de sig i en likartad situation som de svenskabarn som upplever språksvårigheter. Problemet är bara så mycket störte och djupareför invandrarbarnens del. Detta kan leda till att barnen socialt, känslomässigtoch begreppsmässigt inte behärskar vare sig sitt hemspråk eller det nya landetsspråk. Känslomässigt och socialt tillhör de ingetdera landets kultur ochsamhällsliv. Det är självfallet vår skyldighet att motverka atl barn ochungdomar hamnar i en sådan situation. Ulbildningspolitisktbetyder det att värt samhälle är skyldigt att aktivt främja och stimulera enverklig tvåspråkighet hos invandrarbarnen och erbjuda dem möjlighet attutveckla sitt hemspråk så att de behärskar det ur alla dessa aspekter -känslomässigt, socialt och begreppsmässigt. Detta är helt avgörande förpersonlighetsutvecklingen och måste därför startas så tidigt som möjligt.Mycket stor vikt måsle då läggas vid att träning i hemspråket och respekt förbarnet och dess hemkultur grundläggs redan i förskolan. Ipropositionen har barnets behov satts i centrum sä kraftigt att regeringensett bort ifrån såväl huvudmannaskapsgränser som skolsystemels stadiegränser.Jag beklagar naturligtvis att utbildningsutskoitet inte helt kunnat accepteradenna tankegång. Men jag hoppas att den lösning av frågan omtjänstekonstruktionen, som utskottet uttalar sig för, och statsbidragssystemet- som bollas tillbaka till regeringen - ändå kommer att innebära atl dennödvändiga smidigheten då del gäller att handla utifrån de lokala behoven skallmöjliggöras. Sammanlagetkommer dagens beslut, menar jag, att innebära en betydligt förbättradsituation för invandrarbarn såväl under deras förskoletid som i ochgymnasieskolan. Överläggningen var härmedslutad. Propositionergavs på bifall till dels ulskollets hemställan, dels reservationen nr 1 avherrar Nordsirandh och Nyhage, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 33 mom. 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 1 av herrar Nordstrandh och Nyhage. Vid omröslning genom uppresning förklarades flertaletav kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparai. Denna omröstninggav följande resultat: Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill alt kammaren bifaller ulbildningsutskotlets hemställan i betänkandet nr 33 mom. 2röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservaiionen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha rösiat för ja-propositionen. Då fruMarklund begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherrar Nordstrandh och Nyhage, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsulskottets hemställan i belänkandetnr 33 mom. 10 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservaiionen nr 3 av herrar Nordstrandh och Nyhage. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter harösiat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparai. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Propositionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av fruLantz, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Kammarenbiföll vad ulskollet i dessa moment hemställt. Proposilionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 avherrar Nordstrandh och Nyhage, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt voiering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsulskottets hemställan i betänkandetnr 33 mom. 30 rösiar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 5 av herrar Nordstrandh och r>Jyhage. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. räkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa moment hemställt. Pensionärernas levnadsstandard m. m. § 5 Pensionärernaslevnadsstandard m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1975/76:44 med anledning av motioner om pensionärernas levnadsstandard m. m. Idetla betänkande behandlades motionerna 1975/76:2058av m. fl. (fp), vari såvitt avsåg yrkandena 1 a och 2 b hemställts att skulle 8. a. hos regeringen begära en undersökning avfolkpensionärernas konsumtionsmönster som utgångspunkt för en bedömning avsättet att vär-desäkra pensioner och pensionstillskott, 9. b. som sin mening ge regeringen till känna vad somi motionen anförts om fler deltidsarbeten för äldre, och 1975/76:2060 av m. fl. (c), varisåvitt avsåg yrkandet 2 hemställts att beslutade att hos regeringenbegära en undersökning av folkpensionärernas konsumtionsmönster avsedd attligga till grund för en bedömning av sättet atl värdesäkra pensionerna. 10. beträffandefolkpensionärernas konsumtionsmönster att med anledning av motionerna1975/76:2058 (yrkandet I a) och 1975/76:2060 (yrkandet 2) gav regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 11. beträffandedeltidsarbeten för äldre att skulle avslå motionen 1975/76:2058(yrkandet 2 b). Reservation hade avgivits beträffandefolkpensionärernas konsumtionsmönster av herrar i ochMagnusson i Nennesholm, fröken samt i (samtligac), vilka ansett att utskottet under I bort hemställa attriksdagen med bifall till motionerna 1975/76:2058 (yrkandet 1 a) och 1975/76:2060 (yrkandet 2) hos regeringen begärde en snabbundersökning av folkpensionärernaskonsumtionsmönster i syfte att möjliggöra att löflen tillpensionärerna om standardhöjning och om värdesäkra pensioner infriades. Pensionärernaslevnadsstandard m. m. Till betänkandet hadefogats särskilda yttranden beträffande folkpensionärernas konsumtionsmönster 1. av iMora (fp), 2. avherr i (fp). HenCARLSSON i (c): Del ärende som behandlas i socialförsäkringsutskottets förevarandebelänkande nr 44 om pensionärernas konsumtionsmönster och levnadsstandard ärinte nytt för kammaren. Vi hade en lång debatt om dessa frågor den 10 december1975, en debatt som jag här i allt väsentligt kan hänvisa till. Jag hävdade iden diskussionen att med hänsyn lill de föriindringar som sker ikonsumtionsmönstret är det angeläget att vi får en snabb undersökning av hurdessa förändringar påverkar folkpensionärernas levnadskostnader. tid med starka prisstegringar på allt som till livets nödtorft hör,prisstegringar på ca 20 96 pä tvä år, möter man ofta påståendet att pensionärernasläpar efter. Det system som tillämpas vid pensionsuträkningen innebär ocksåatt en viss eftersläpning alltid uppstår. har ien skrivelse till socialministern påpekat att det nuvarande sambandet mellanbasbelopp och konsumtionsprisindex inte ger kompensation för prisstegringarnatillräckligt snabbt. Konsumtionsmönstretvarierar beroende på familjeförhållandena. Ensamstående blir alltmer beroendeav färdiglagad mat och konserver, och det menar vederbörande höjer kostnadernahögst väsentligt. En annan fördyrande faktor är den förändring iservicemönstret som sker som en följd av den butiksdöd som förekommit ochalltjämt förekommer. Enligl uppgift har sålunda lagt ned 68 96 av sinabutiker , och det är samma förhållande inom den enskildahandeln. Den övergång till varuhus och självbetjäningsbutiker som skett harlett till en minskning av antalet butiker och drivit på denna utveckling.Likaså har indragningen av bussförbindelser försvårat varuförsörjningen. Det ärhuvudsakligen de som saknar egen bil - och dit hör främst pensionärerna - somdrabbas av denna utveckling. Etttredje problem, som är nog så besvärligt, är den fördyrade allmänservice somman nu möter. Det gäller sjukvård och medicin, resor, osv. En trasig TV-apparatkan rubba alla ekonomiska kalkyler. Exemplen på att det har blivit dyrare, inteminst för pensionärerna, kan mångfaldigas. Minamånga samtal med åldringarna i min egen bygd har givit upphov till en radfrågor och frågeställningar, som det inte bara går att skjuta ifrån sig. Defaktorer som jag här redovisat och som enligt pensionärernas egen mening giviten sjunkande realinkomst behöver snabbt undersökas, Visar en sådan kartläggningpä en eftersläpning i pensionärernas inkomstförhållanden, måste riksdagenomgående rätta till vad Utskottsmajoritetenvill överlämna ärendet till pensionskommittén, som har att utreda dessa frågor.Till yttermera visso har utskottet nu sagt att utredningsarbetet måste skeskyndsamt. Det är ändock ett framsteg . Den har bland en rad uppgifler också att pröva dessafrågor. Enligt min erfarenhet av utredningsarbete och enligt den redovisning avpensionskommitténs arbete som vi fått i utskottet syftar dettapensionskommitténs utredningsuppdrag till att åstadkomma en långsiktig lösningav hur frågan om standardsäkringen av pensionssystemet skall lösas. Vifrån har i vår reservation framhållit att detta är ett ärende sombrådskar. Har folkpensionärernas pensioner släpat efter måste detta rättas tillsnarast möjligt. Det är av den anledningen som vi frän av regeringenbegär en snabbundersökning av folkpensionärernas konsumtionsmönster i syfteatt möjliggöra att löften till pensionärerna om standardhöjning ochvärdesäkra pensioner infrias. Meddessa få ord ber jag, herr talman, att få yrka bifall till den till utskottetsbetänkande fogade reservationen av centeriedamöterna i utskottet. Pensionärernaslevnadsstandard m. m. Hen (): Jag vill allra först konstatera att våra pensionärer har en självklarrätt att få leva så bra som möjligt. De har själva varit med om att bygga uppdet samhälle vi har. Därför är det också vår skyldighet att ständigt sökaförbättra villkoren för vår pensionärsgeneration. Det är vårt partisgrundinställning. Självfalletbör vi dä också veta vilken ulvecklingen på detta område varit. För ettpensionärspar utan sidoinkomster var pensionen . En del av denna ökning beror på atl pensionärerna är tillförsäkradekompensation för prisstegringen. Här utgår man ifrån gällandekonsumtionsprisindex. Den rena standardökningen uppgår till . Det ärden realitet vi har att diskutera när det gäller pensionärerna. Är det braeller kan vi göra mera? betänkande nu gäller är förslaget att utreda pensionärernaskonsumtionsmönster. Den eftersläpning pä två eller tre enheter som herrCarlsson i talade om hänger inte ihop med justkonsumtionsmönstret. Personligen undrar jag fortfarande om en sådan utredningär så där riktigt angelägen, sett frän pensionärernas synpunkt. Jag har svårtatt se att pensionärsgruppen med hänsyn till konsumtionen är mer homogen somgrupp än andra grupper. En undersökning som gjorts beträffande prisutvecklingoch konsumtionsmönster visar bl. a. att det finns större olikheter ikonsumtionsmönstret inom pensionärsgrupperna än det finns mellanpensionärsgrupper och övriga konsumenter. Men de borgerliga motionärerna kräveräven en sådan utredning. Pensionärernaslevnadsstandard m. m. Utskottethar inte velat motsätta sig en utredning. Vi har sagt att pensionskommitténskall fortsätta med detta arbete. Vi har t. o. m. sagt alt det är angeläget attutredningsarbetet bedrivs med skyndsamhet och att vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna. Om detta trodde vi att uiskouei kunde enas, eflersom vii utskottet hade gått motionärerna till mötes. Men de politiska partiernasvägar är underliga och måste trots allt ha sin reservation, fastden milt sagt tillhör gruppen fullkomligt onödiga reservationer.