prot · FZ09125 · 1975-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1975/76:125 §1 Justerades protokollen för den 5 innevarande månad. §2 Herr lalmannen meddelade att lill kammaren inkommit läkarintyg för herrHenmark, som var sjukskriven ytterligare under liden . Herr talmannen anmälde all ävenunder denna lid skulle tjänstgöra som ersättare för . Omvillkoren fÖr avvisning av libanesiska flyktingar §3 Om villkoren för avvisning av libanesiska flyktingar Fru slalsrådel erhöll ordel för all besvarafröken () anmälda fråga, 1975/76:336, och anförde: Fröken har frågal mig om jag anser atl regeringsbeslutet den 9april 1976 kan åberopas för avvisning generelll av flyktingar frän , somlagil sin tillflykt lill . FrökenHörién hänvisar lill regeringens beslut atl avvisa en syrisk medborgare, par dagar tidigare hade kommit till från , där han hadevarit bosalt . Vidsin bedömning ansåg regeringen, alt de skäl utlänningen åberopade mol allåtervända lill - nämligen den akluella situationen där - inle var sålungl vägande alt han borde fä sianna här i landet. Beslutetär vägledande för de myndigheter som har att besluta i ärenden om uppehålls-och arbetstillstånd för sådana personer från som åberopar silualionendär som skäl mol all återvända dit. 1 det enskilda ärendet skall dock givelvisalla omständigheter som utlänningen anför las med i bedömningen. FrökenHÖRLÉN (fp): Jag ber allfå lacka slalsrådel för svaret. Blandvärldens många olyckliga människor finns också den grupp som kallas assyrier.På den korta lid jag har lill min förfogande hinner jag inle ge en utförligbeskrivning av denna folkgrupps öden. Det må vara nog alt säga all den undersin långa historia blivit spridd på ett område som är uppdelat på fleranationer, där assyrierna ulgör en minoritet. Sådana nationer är Turkiel,och , t. ex. Till följd av etniska och religiösa motsättningarhar de kristna assyrierna kommit i konflikt med den muslimska befolkningen,varvid på sina håll enligt uppgifi vålds- Omvillkoren för avvisning av libanesiska flyktingar dåd utspelats, som ocksålett lill alt människoliv spillts. Mänga assyrier har flytt frän land lill landundan oroligheter och krigstillstånd i ell ständigt sökande efter tryggarelevnadsförhållanden och möjlighel alt försöria sig med de enkla hantverk deoftast vill ägna sig ål. Sverigehar sedan en lid lillbaka lagit emol assyrier lilel undan för undan. De senasteorolighelerna i har emellertid ökat flyk-lingslrömmen och vi har iSverige fåll svårigheter alt la emot alla som velat komma. Därför upplevdesregeringsbeslutet frän i är av assyrierna som en lättnad.Beslulel all avvisa Samaan Samaan blev emellertid ell hårt slag, iall synnerhet som del sedan åtföljts av en rad utvisningar. Bland dessa villjag särskilt nämna etl fall. avvisades en assyriskfamilj med minderåriga barn. som från kom med flyg lill Arianda lördagenden . Kl. 8.00 måste familjen via Köpenhamnresa lillbaka lill efter att ha avvisats därför au familjemedlemmarnasaknade erforderliga pass och visa för alt fä sianna. Beklagligivis fick deinle heller möjlighet atl la konlakl med familjens äldste son. som sedan den 21december vistals i . Denne son har sedan förgäves sökt fäupplysningar om vad som hänt familjen sedan den lämnal . Delär nalurligl om de assyrier som funnil en tillflykt här - och de är ju många -är oroliga för sina anförvanter och lar konlakl för all hjälpa dem hit. Det ärockså naturligt, all man nu är oroad av de begränsade möjligheterna all lyckasi det avseendel. Jaguppfattar dock statsrådets svar så alt regeringsbeslutet inteinnebär möjlighel att generelll avvisa flyktingar från . Jag skulledärför vilja slälla några frågor lill statsrådet. Omnu regeringsbeslutet av inle kan åberopas fören generell avvisningav flyktingar från , vilka skäl kan dä åberopas av en sådan flykting förall få stanna i landei? Kansärskild hänsyn las t. ex. lill mödrar med små barn eller lill gravida kvinnor? medverka lill all inga assyrier avvisas från förränvederbörande fäll la konlakl med anhöriga i eller med representanterför assyriska församlingen i ? Den familj som nämndes kan jag åierkomma lill i samband med herrWerners i fråga, eflersom han lar upp den i inledningen lill frågan. Vadjag sagt är all beslulel av är vägledande för polis och andramyndigheter, som har atl falla beslut om arbels- och uppehållstillstånd. Menliksom i andra fall måste nalurliglvis de enskilda förhållandena i varjeärende prövas, och del görs för denna grupp liksom för alla andra. Assyriernas olyckligasituation har berörts. Det finns en historisk bak- grund till den, som imånga stycken är myckel tragisk och som jag har haft anledning all sälla mig ini med anledning av de turkiska assyriernas önskemål all få sianna i vårt land.Nu är assyriernas anlal relativt stort, 3-4 miljoner människor i olika länder.Självfallet är deras förhållanden myckel varierande, och man kan inle dra allaassyrier över en kam. Omständigheterna måste prövas från fall lill fall, ochman kan inle generelll bedöma assyrierna enbart med hänsyn lill atl de tillhörden speciella Irosriklning som det här gäller och som f ö. sinsemellan ocksåär uppdelad i många olika grupper. Omasyl för flyktingar undan inbördeskrig i hemlandet FrökenHÖRLÉN (fp); Också jag förstår alt del måste bli en bedömning från fall till fallnär del gäller frågan om avvisning av dessa assyrier, och jag är tacksam förall del svarei gavs här. Jag skulle emellertid vilja upprepa den fråga som jagställde, nämligen om del inle i alla sådana här fall vore önskvärt atl de somkommer till värt land på detta sätt inle blir avvisade ulan atl få möjlighelalt la konlakl med de oroliga anhöriga som de har i . Likasåkan man undra om det inte funnes någon möjlighel att ta emol dem ivårt land då det är praktiskt lagd omöjligt eller i varie fallär förenat med mycket slora risker för dem alt återvända på grund avkrigstillstånd eller liknande lillslånd. Överläggningenvar härmed slulad. §4 Om asyl för flyktingar undan inbördeskrig i hemlandet Fru slalsrådel erhöll ordel för all besvaraherr i (111) anmälda fråga. 1975/76:340, ochanförde: i har frågat mig om jag vill medverka lill allfamiljer och enskilda, som flyr undan inbördeskrig, får - om inle iSverige så i vart fall i något annal land. Sverigehar sedan läng lid haft en generös inslällning när del har gälll all gemänniskor pä flyki undan allvariig förföljelse en frislad. Vi har sålunda lagilemol lusentals flyktingar från bl. a. , , , Ugandaoch . Vidare har vi låtit tusentals människor fränflyktingläger i främsi och komma hit som vi hargell en ät ell slort anlal enskill inresta som har behövt skydd molförföljelse. Ddantal människor som enskilt har lagil sin lillflyki lill vän land har under1975 och varit betydligt slörre än vad som kunde förutses.Sålunda har bl. 1 500 assyrier kommil hit från . Dessa har genombeslut av regeringen och statens invandrarverk fåll sianna här. Vidare harunder ca 800 personer kommil till frän Libanon.Enligt tillgängliga uppgifter önskar ytterligare ell Omasyl för flyktingar undan inbördeskrig 1 hemlandet mycket slort antalmänniskor i dessa länder få tillfälle atl komma hit. Resursernaför all la hand om hjälpbehövande har på grund av den kraftigt ökadespontaninvandringen blivil hårt ansträngda, vilkel minskar våra möjligheter allstyra flyklinghjälpen till dem som bäst behöver den. Regeringen har bl. a.därför ansett det nödvändigt att vidta åtgärder för all begränsa den enskildainvandringen från Turkiel och . Sålunda har krav på visum införts förturkiska medborgare som vill resa lill . Vidare har regeringen - somlidigare framgåll av mill svar till fröken - i ell enskill ärendeansell atl den aktuella silualionen i inle är etl tillräckligt skäl föratl någon skall få sianna här i landei. Ettmycket stort antal människor har lämnal för att undgåinbördeskriget och dess följder. Enligt - som näraföljer utvecklingen - flnns del för kommissariatets del f n, inte skäl allvidta några särskilda ålgärder. Hert i (m): Tack för svaret, statsrådet ! Där redovisas hur många insalser vihar gjort för andra folk. Detla har ju också gell oss dt gott renommé ihumanitärt hänseende. Därför är del viktigt att vi handlägger de här frågornapä ell myckel grannlaga sätt. Jagkonstalerar med tillfredsställelse atl är väl förtrogen med denassyriska folkgruppens tragiska situation och de många prövningar som dessamänniskor har varit utsatta för. Inle minsl nu under inbördeskriget i Libanonhar påfrestningarna blivil särskilt besvärande för dem. Del är sanl atl vi harlagit emol många av dessa flyktingar på skiftande indikationer. Vi har f n, 730libanesiska assyriska flyktingar här - på läger i , , ochÄlvkarleby - och man är nu myckel bekymrad där över hur del kommer all bli fördenna folkgrupp, sedan del meddelats all viseringarna ogiliigförklarals, I denpressrelease som utsänt står del: "Enundantagsregel i utlänningslagen ger möjlighet all vägra uppehållstillståndäven för sädana personer som kan åberopa så tungt vägande skäl mol allåtervända lill hemlandet atl de normalt skulle ha fått sianna här." Nuundrar jag: Kan dessa 730 fä etl besked att de kan känna sig trygga? I denna pressrelease, somjag lycker är ganska underiig, anförs också: "Regeringen anser----------------- anden oreglerade lillsirömningen av människor från inle ärförenlig med principerna för vare sig den reglerade invandringen ellerflyklinghjälpen." Del är jusi della som jag lycker är sä märkligl. Skulleinie våra ambitioner att verka humaniiärl kunna ge fiykiinghjälp ål en familjmed sju barn som komnier hii, så an familjen inle behövde tillbakavisas direki?Del vore väl rimligl all en sådan familj fick asyl! Nusvarar inle del minsta pä den senare delen av min fråga, som ju gårul pä all UD här i skulle kunna göra en humanitär insats genom an finnaell annal land som vore villigt atl mottaga en Det lyckerjag borde göras: Vad fiyktingkommissarien än säger om alt skälen för att lahand om dessa människor inte är tillräckliga är det väl självfallet allfiyktingkommissarien inte skulle ha något emot att gör en extrainsatsgenom att söka kontakt med andra humanitärt sinnade länder. Först vill jag svara pä frågan belräffande den enskilda familjen -somlogs upp i den lidigare frågan också och belräffande vilken det sägs här har en anhörig i . Men familjens medlemmar har vid det förhör sornhållils - och som normall hålls med en sådan person eller grupp av personer somkommer in i landei - inte själva lalat orn all de hade någon anhörig i Sverige.De har således inie själva åberopat del som ett skäl för all få stanna. Det varalltså inle känl. Vidarehar vi kollat uppgifter som lämnats om att de skulle ha haft en inneliggandeanhållan om alt få utvandra lill , men del har visat sig alt de intefinns med på den lista över personer som lidigare har anmält sitt intresse föratt komma lill . Det är alltså kontrollerat au de inle finns med där. Sedanvill jag säga något om situationen i , specielll när del gäller assyrierna.Man kunde få del intrycket atl krisen i är en motsättning mellanassyrier och andra grupper, framför allt muslimer. Det förhåller sig inle allspå del sättet. har varit en slal där vissa av de assyriska gruppernahaft dt myckel stort poliliskl inflylande. och vem som är assyrier kan mantvista om. Även gruppen maroniter, dit den lidigare presidenten hörde, är enavläggare av assyrierna. Här föreligger alltså inle den motsättning som herrWerner i gav intryck av. Ärendenaför de ungefär 800 personer som har kommil hit från prövas i varieenskill fall. Jag kan här inte ge utfästelse om något generellt beslul för dem. Omasyl för flyktingar undan inbördeskrig i hemlandet Hert i (m): Jag tycker inte alt frågan huruvida en flykting har en anhörig iSverige eller inte skall vara avgörande, ulan det skall vara om de behöver asyleller humanitärt bistånd från oss, Detla är som att gå förbi förolyckademänniskor på landsvägen och bara avvisa dem. Jaghar fortfarande inte fält svar pä frågan huruvida skulle viljaanimera UD au i sädana lägen återförsäkra en familj i etl annal land. Renthumanitärt kunde vi arbela så. Närdel gäller spänningarna i får jag kanske undervisa litet omde kyrkliga förhållandena. Den maroniliska kyrkan står i opposition mot densyrisk-ortodoxa kyrkan. Inom den sistnämnda finns del grupper som ärsynnerligen diskriminerade. Jagskulle vilja vela om inle anser dd vara rimligt all, när del komnierhit familjer eller enskilda människor som vi inie med Omasyl för flyktingar undan inbördeskrig 1 hemlandet gon samvete kan visalillbaka lill ell krigssamhälle, agera så all vi försökte finna en fördem i ett annal land. Jag häller med om all ha en anhörig här i landei inle automatiskt ärett skäl för all få sianna. Att jag tog upp den frågan beror pä all har använt den som argumenl i sin inledande fråga. Medlemmarnai den här familjen hade, enligt vad de själva uppger, inle några särskilda skälsom kunde ligga lill grund för att man skulle kunna betrakta dem som politiskaflyktingar och på det sättet ge dem asyl. Del som de hänvisade lill var enbartden allmänna situationen i , inle lill några personliga förhållandendäröver. Jagtror all den väg som lalar om, all i varie enskill fall la uppöverläggningar med andra länder, är orealistisk. Vi måsle komma ihåg all delrör sig om så mänga människor. Dehär frågorna bör vi nalurliglvis la upp med , som viständigt har överläggningar med. Så sker också i den här frågan. Jag tror allflyktingkommissariatet är en av de instanser som bäst har möjlighel alt bedömai vilken utsträckning man i della fall kan lala om politiskt flyklingskap. Somjag lidigare nämnde uppger kommissariatet atl del f. n. inte finns skäl föratt vidla några särskilda ålgärder. Inle heller har framförts några önskemållill om all vi skulle vidla några särskilda aktioner. HertWERNER i (m): När det gäller den här flyktingfamiljen förslår jag alt del kan varasvårt all i fall efter fall ta konlakl med andra länder. Men när del är frågaom en slörre familj kunde man ju ge den asyl och undersökamöjligheterna alt placera den på annal håll. Del tycker jag ändå är rimligl.Man behöver inle avvisa en sådan lanke. Vadsedan gäller flyktingkommissarien är del klart all han har atl länka pä enmängd olika problem i världen. Relaterar man den libanesiska frågan lill andrakrigssilualioner, där sväll och andra umbäranden är med i bilden, så förslårjag hans klassning. Men vi har ju jusi beröring med denna grupp, och därförmenar jag att del skulle vara en kallelse för oss all göra någol speciellt förden. Får jag bara lill del senasle säga atl vi har många önskemål från andraflyktinggrupper som är i en väldigl besväriig situation. Jag kan nämnaChileflyktingarna - flyktingarnas siiuaiion i Lalinamerika. Vi fick ju lov allklart deklarera, när vi beslöt all läla assyrierna från Turkiel sianna, andelta oundvikligen under dd närmaste året påverkar våra möjligheter att ta emolflyktingar från andra delar av väriden. kan inte hell slängadörren, men della kommer all påverka omfattningen. Så del är inle barafiyktingkommissarien utan även vi som måsle la de mera övergripande hänsyn somherr i senast lalade om. Överläggningenvar härmed slulad. Omförbud mot användningen av sprayflaskor, m. m. §5 Om förbud mot användningen av sprayflaskor, m. m. Herr jordbruksministern erhöll ordel förall besvara () anmälda fråga, 1975/76:322. ochanförde: har frågal mig om jag är beredd medverka lill dels altfrågan om bevarande av ozonlagrel blir utredd i vårt land, dels alt fråganyllerligare utvecklas i inlernalionella sammanhang, dels slulligen allanvändningen av sprayflaskor förbjuds. Fråganom miljöeffekterna av gaser från sprayförpackningar har rönt slort iniresseunder de senasle åren. Diskussionerna har bl. a. gälll frågan om del s. k.ozonlagret kan påverkas av användningen av sprayförpackningar. Delvelenskapliga underiagel för dessa diskussioner måste emellertid ännubetecknas som ofullsländigl och uigörs i huvudsak av teoretiska beräkningar.Stora forskningsinsatser görs f n. främst i för atl ytterligare klarläggaproblemen. Belräffande möjligheterna för all bidra till forskningen omhithörande frågor vill jag framhålla all del fordras myckel omfailande insalserför all klarlägga frågor av den globala omfaiining del här gäller, säomfailande alt de knappasl kan utföras av något enskill land, i varie fall inleav storlek. Från svensk sida har vi därför i flera sammanhang starktbelonal viklen av all sädana undersökningar kommer lill slånd genominternationellt samarbele. Siu-dier rörande dessa problem har också päbörialsinom bl. a. och miljöprogram. Genomlagen om hälso- och miljöfarliga varor finns möjligheter atl reglera ellerförbjuda användningen av de freongaser som ingår som drivmedel isprayförpackningarna. Ansvaret för tillämpningen av denna lagstiftning vilar iförsta hand på produklkonirollnämnden. Nämnden följer enligt vad jag erfarituppmärksamt utvecklingen på del aktuella området. FruJONÄNG (c): Jag ber all fä tacka jordbruksministern för svarei pä min fråga. Möjligheternaatl genom mänsklig påverkan skada det tunna ozonskiktet i stratosfären har,som statsrådet framhåller, varit föremål för forskning och deball under desenasle åren. Jag blev intresserad av frågan när jag dellog inedruslningsförhandlingarna i . Där diskuterades möjlighelen all användaozonskiktet som miljöslrids-niedel. Experter ansåg dd teoretiskt möjligt auunder en lidsperiod hålla Omförbud mot användningen av sprayflaskor, m. m. öppd ell hål i ozonlagrelöver ett givel fienlligt territorium och därmed åstadkomma skador pä liv ochväxtlighet. Ozonskiktetuppfångar del mesta av solens skadliga ultravioletta strålar, och ulan dettaskikt skulle liv vara prakliskl lagd omöjligt på jorden. Upplösning av ozonskiktetkan öka cancerriskerna, orsaka svårberäkne-liga genetiska effekier och fäbeiydande skadeverkningar på växternas fotosyntes och pä djurlivet. Det är enbäde underlig och fascinerande lanke, lycker jag, med della skyddande band runloss och vår jord. Onekligen försiärker del samhörigheten på jorden, men dellalar också om nödvändigheten för oss all nalionelll och iniernalionelll arbelaför all bevara della skydd och därmed livels existens. Ozongasennybildas ständigt under påverkan av solens strålar men kan alllså även upplösasgenom påverkan av olika gaser, varav de viktigaste är kväveoxider ochklorföreningar. Det är huvudsakligen tre aktiviteter som kan utgöra risk förskada pä ozonskikld enligt FN:s miljösiyrelse, nämligen drivgasen isprayfiaskor, som går under namnet freon, överljudsflyg och kvävegödsel. Isynnerhet freongaserna är kraftigt verksamma. De stiger långsamt - kanske under20 år - och upplöses först dä de när stratosfären, varvid de angriper ozonet.En forskare anser atl en fördubbling av den nuvarande freongasmängden skulleleda lill en 12-procenlig minskning av ozonskiktet, och del skulle kunnainträffa . Vimåste inse all genom freongasernas långsamma uppstigning rör det sig här om enprocess som del lar lid alt stoppa, och vi måsle därför gripa in snabbi medförbud mot sprayflaskor. Det är också nödvändigl alt vi får en internationellkonvention om bevarande av ozonskiktet Underiagelför en bedömning uigörs av teoretiska beräkningar, säger slalsrådel, och del ärsjälvklarl. De här sakerna går del inte all bevisa. Slalsrådel har väl ändåinle tänkt sig att del skulle krävas bevis. Jag anser all vi måste genomföraell förbud mol sprayflaskor pä det ofullständiga kunskapsunderlag som vi har. EnligtDagens eko har den väntade amerikanska rapporten frän ofScience lagts fram . Den innebär tydligen en modifiering av uppfallningen omskadorna, men även om del är så förändrar del inle själva problematiken. Jaganser atl snabba åtgärder är nödvändiga, och jag vill än en gäng fråga omjordbruksministern är beredd all vidla sådana. Vi är ulomordenlligl överens om den skildring som här hargett av den diskussion som förs på området och om den uppmärksamhet som manhela liden måsle rikta pä dessa frågor. Lålmig få siiga all det är dt femtiotal slörre lorskningsrapponcr över eventuellamiljöeffekter av freoner som har presenterats . Om mansamtidigt betänker alt vi känner till ca 300 olika kemiska reaktioner som kanpåverka ozonlagrel, så inser vi alt osäkerheten fort- farande kan vara myckelslor när del gäller freonernas roll i detta sammanhang. Det är därför som manbedriver denna intensiva forsknings-och undersökningsverksamhet. Somjag sade i mill svar kan vi inie fatla beslul på grundval avforsk-ningsresullal som ännu inle är framtagna. Vidarehar vi genom beslul här i skapat etl insirumeni för all hanlera dennatyp av frågor. Vi har sagt all ansvaret för atl följa hela ulvecklingen ochfortlöpande diskutera de iniiialiv som bör las, när man upptäcker atl del finnsmöjligheter all agera, skall ligga på produklkonirollnämnden. Jag har ocksåredovisat atl den hela liden följer ulvecklingen med stor uppmärksamhet.Produklkonirollnämnden är, som alla vel, ell organ sammansall av expertis frånsamlliga miljövårdande myndigheter här i landei plus löntagarorganisationernaoch näringslivel. Moldenna bakgrund skulle del väl vara lilel felakligl om regeringen plötsligtingrep och "lyckle lill" i frågan genom all säga all här skall ellförbud införas. Vi måsle hela liden acceptera den ordning som vi själva harlagl fast i , alt hanteringen av dessa frågor skall ske på sä säll,all de först behandlas och bedöms av produklkonirollnämnden. Därhar vi den sakkunskap som vi kan uppbringa i det här landet för ändamålet. Delgår inle för oss alt bara sitta och lycka lill i sädana här frågor. Om förbudmot användningen av sprayfiaskor, m. m. FruJONÄNG (c): Vi kan väl aldrig få klara bevis på hur skadliga freongaserna är. ulansom jag ser del måste vi bygga våra åtgärder på dt otillräckligtkunskapsunderlag. 1 staten har man sålunda fattat beslut om förbud motsprayflaskor. Del träder i krafl näsla vår. Och i vetenskapsakademidiskuierar man nu också alt införa etl allmänt förbud mot dessa sprayflaskor. Denlolala försäljningen av aerosolförpackningar i beräknas uppgå lill 30miljoner förpackningar , men någon lillverkning sker inle här i landei fn. Jag kan därför inle se all del från sysselsällnings-synpunkl skulle innebäranågra ölägenheter all införa ell förbud. FN;smiljösiyrelse har behandlal denna fråga under den avslutade sessioneni och bcgäri sammankallande av en konferens för all belysa ozonfrågan.Vid i har man inilieral forskning rörande effekten avfreongaserna. Forskningen där kommer all avse de ullravioldia strålarnasinverkan på skörd och skogsproduktion samt växternas folosy nles liksom ävenvissa lyper av hudcancer på platser med lillfällig. hög uliravioleil strålning.Även miljökonimitic arbetar med de här frågorna och har beslutat atlbegära in och sammanställa dala om produktion och användning av fluorocarboneri medlemsländerna. Jaganser det vara mycket angeläget all vi i inlernalionella sanimanhangnietlverkar i detta arbete och au vi lar en konvention om skydd för Nr 125 ozonskikld. Vidare anser jag det nödvändigt all vi med del snaraste Torsdagenden '" "" '' förbud moi sprayflaskor, eflersom vi vel altfreongaserna 13 mai 1976 '" fördröjd effekl på ozonlagrel. Omförbud mot Herr jordbruksministern : användningen av Herrtalman! Resonemangei om vad vi bör göra i inlernalionella och sprayflaskor, m. m. andra sammanhang är alldelesriktigt, och där är vi fullt överens. Vad jag här har velal säga är, all närdel gäller handläggningen av dessa frågor kan vi inte, som begär,frångå den ordning som och övriga riksdagsledamöter har varitöverens om alt tillämpa. Del är del som jag hela liden diskuierar. Det kan myckelväl hända att vi kommer i den situationen atl vi får ett sådant här förbud, mennär det gäller frågornas handläggning kan vi inle gå ifrån den ordning somriksdagen har beslutat om. FruJONÄNG (c): är en myckel vikiig sakfråga, och därför lycker jag del ärangeläget atl vi får en deball om den både här i kammaren, iproduklkonirollnämnden och pä andra håll. Och vi kommer aldrig ifrån värlansvar. Jag vidhåller därför min uppfattning.