prot · FY0941 · 1975-12-31 00:00:00 — a. folkpartihäll har det lill sist kommiidithän, alt utbildningsutskottet tillstyrkt att statsbidrag skall utgå lillRestenässkolan enligt kungörelsen om statsbidrag till vissa privatskolor,vilket innebär höjda statsbidrag till nämnda skola. Det är med stortillfredsställelse vi konstaterar delta, då vi tror att Restenässkolan utför en synnerligensamhällsgagnande gärning och all den har hjälpt många elever genom en brydsamlid av deras ungdom. FruSundberg framhöll som sin uppfattning all folkpariiel skulle ha givit uppkampen för privatskolornas existens och för goda villkor för dessa. När delgäller interkommunall bidrag har vi biträtt utskottets formulering att det äruteslutet all kommunerna skulle åläggas att utbetala inlerkommunal ersättningför alla elever som - oberoende av anledningen - las in på riksinlernatskoloreller övriga stalsbidragsberälligade skolor med riksrekrytering. Ett förslag iden här frågan frän moderata samlingspartiet har vi icke velat biträda just avden anledningen som utskollsbetänkandet ger ullryck ål. Delta betyder inle allvi därmed har slutat kämpa för internatskolorna. Del anslag som vi iår har föreslagit för all förslärka Reslenässkolans ställning vittnar ju om allvi allfiämt har en positiv inställning till dessa riksinlernatskolor och privatskolor,som vi menar har en slor uppgift all fylla. Men när del gäller sådana förslagsom vi inte anser vara lämpliga att genomföra nu säger vi att vi får avvaktabättre tillfällen och bättre möjligheter att få dem genomförda än vad som i dagföreligger. Detta gäller också förslaget om syo-orientering. Där har vi biträttuppfattningen att den frågan bör lösas i etl större sammanhang - som vi ocksåhar sagl vid många andra tillfällen när del har gällt frågor som ligger påliknande utredningsplan. Vi är sålunda angelägna om all de statsunderstöddaprivatskolor som är i funktion skall äga bestånd även i framliden och få detstöd av staten som de nu har. Jag ber all få tillstyrka uibildningsutskottets hemställan på samtligapunkter. Anslagtill gymnasiala skolor tn. FruSUNDBERG (m) kort genmäle: Jag skall inle ta upp någon störrediskussion med fröken utan konstaterar bara att fröken gjorde enbegränsning av sådana åtgärder som är "lämpliga" att genomföra. Menom man vill slå vakt om dessa skolor och ge dem möjlighet all överleva, så fårman försöka alla tänkbara ätgärder för att över huvud taget ge dem en chans attklara den situation som de befinner sig i. Jag vill erinra om att närriksdagen log beslutet all ändra reglerna för statsbidrag till enskilda skolorvar med om att anknyta delta till de kommunala bidragen och alltså- precis som fröken sade - alt begränsa den privata skolverksamhetentill nu i funktion varande skolor. Och det är, så långt som nedläggningen nuhar drivits, elt myckel litet antal, som knappast kan hota det statligamonopolet. motionerade jag om ändrade kvoteringsregler ikompetenskungörelsens 7 S. Milt förslag lill ändring innebar alt sökande tillsådan vidareutbildning där grundskole- och gymnasiekompetens bedömdeslikvärdiga skulle få tillgodoräkna sig det avgångsbetyg som för vederbörandevar det fördelaktigaste. Detta är framför allt motiverat av Anslagtill gymnasiala skolor m. m. alt elever inle skallbehöva känna sig nödsakade att avbryta sin gymnasieutbildning av taktiskaskäl. De uppenbara orättvisorna med nuvarande bestämmelser gerfördelar ål de från betygssynpunkt praktiskt beräknande eleverna från, fär manförmoda, mer sludiemedvelna hem. Nugällande bestämmelser kan leda till en sä absurd konsekvens att en elev somfullföfier gymnasiestudier och söker till utbildningslinje där betyg från bådegrund- och gymnasieskola räknas kan få se sig utslagen av en annan elev medsämre grundskolebetyg än del han själv har. 1974avslogs molionen av del skälet att betygsutredningen som speciell fråga hadeall se över dessa kvoieringsbestäinmelser. All jag aktualiserar frågan på nyttberor på alt ulredningen om skolans inre arbete också har påtalat de negativakonsekvenserna med nuvarande inlagningsbe-siämmelser. Den har enhälligl lagtfram ett ulföriigt förslag lill översyn som sammanfaller med intentionerna imin förstnämnda moiion. AllSIA noggrant har utrett frågan förtigs hell i utskottets betänkande.Visserligen har inle remisstiden för SIA-ulredningen gått ut ännu, men i denmyckel omfattande och intensiva diskussion som har förekommit bland föräldrar,elever och skolpersonal om utredningens innehåll har mig velerligt ingen kritikriklats mot den lösning som lägger fram i denna sak. Tvärtom har förslagetuppfattats positivt och som ell mycket väsentligt påpekande för alt få fram ettmer rättvist intagningssystem till vidareutbildning. a.: Kraven på ett garanterat rättvist system för intagningarnaupplevs starkt av elever och målsmän. - Detta är något som jag verkligen harskäl alt understryka, sedan jag har varit i kontakt med åtskilliga föräldraroch elever i denna fråga. SIAfortsätter: Många känner lill den taktiska gången. Andra, både föräldrar ochelever, är ej så medvetna om förhällandet och kan bli helt överraskade avintagningssystemel. En del som fullföfier gymnasiestudierna med tillfredsställanderesultat kan bli utslagna av elever med mindre lyckade resultat. Föfiandelycker jag låter särskilt barockt och som en föfid av etl orättfärdigt system:1 vissa fall rekommenderas också avbrott från skolledningars ochsyo-konsulenlers sida, när alltför stora skillnader uppslår mellangrundskolebetyg och senaste gymnasiebetyg. SIAger också förslag på hur intagningsreglerna skall ändras i fyra konkretapunkter: Samtliga sökande med genomgången gymnasieskolaskall vid ansökan lill utbildning inom behörighetsområdeautomatiskt bifoga grundskolebetyg. Dessa sökande placeras först i huvudgrupp enligtgymnasiebetyget och prövas där för intagning. Om sådan sökande ej belägger plats skall enautomatisk prövning ske i huvudgrupp 1 - grupp för sökande med enbartgrundskolebetyg. Om sådan sökande därvid befinnes ha högremedelpoäng än den siste sökande i dennagrupp som belagt disponibel plats, skall den omplacerade erhålla platsen. Ettviktigt påpekande är att sökande med kompetens enligt SlA:s förslagsmodellinle erhåller någon extra poäng för denna kompelens. Vederbörande konkurrerarmed sitt grundskolebetyg med övriga sökande som enbart har grundskolebetyg. Kompelensulredningensom citerar är kritisk lill det säll pä vilket den fria kvoten harutnylfials. Frågan har alltså stötts och blötts i ylleriigare en utredning. Denfria kvoten är lill för all i möjligaste mån undanröja uppenbara orättvisor ikvoteringssystemet. Men antalet fall som behandlas inom den fria kvoten harökat så starkt all orättvisor inte helt har kunnat undvikas. Någotsom också är anmärkningsvärt och leder till orättvisor och som påpekas ikompelensulredningen är föfiande. Rutinerna all överföra sökande till den friakvoten varierar starkt från nämnd till nämnd. ;s förslag skulle innebära attden fria kvoten i fortsättningen endasl skulle behöva ulnylfias för formelltobehöriga sökande. Dessa skulle pä så säll beredas ökat utrymme. Jaganser all det är en ohederiig argumentation från utbildningsutskottels sidaall inte med elt ord i betänkandet beröra att en ändring avkompetenskungörelsen varit föremål för en ingående utredning, där man enligtmitt förmenade dragit helt korrekta slutsatser. Ellorättvist kvoteringssyslem måsle ersättas med ell som fungerartillfredsställande. Jag pekar i min motion på det fullkomligt onödiga i attflera utredningar skall behandla exakt samma problematik. Är inte della barabyråkratiskt krångel? Öch vad värre är; En orättvisa, som verkligen upplevs somallvarlig av den enskilde eleven, hans anhöriga, lärarkåren och övrigaintresserade som satt sig in i frågan, konserveras för ytterligare lång lidframöver. drabbats av total handlingsförlamning när det gäller altpraktiskt komma lill rätta med denna sakfråga? är desto märkligare somutskottet gav Kungl. Maj;l lill känna att allvarliga ansträngningarborde göras för alt rätta till icke önskvärda effekter av gällandekvoleringsbestämmelser inom kompetensområde. är del 1975, ochintagningsbeslämmelserna är exakt desamma som 1972. Hur många lusentals eleverskall behöva komma i kläm, innan utskottet företar sig något annat än attavstyrka moiioner som yrkar på en omedelbar ändring av rådande förhällande?Vilka allvarliga ansträngningar har utskottet egentligen tänkt sig börföretas? Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Utskottet har inte alls drabbats av handlingsföriamning eller någotliknande - utskottet har handlat i den här frågan. På grund av tidigaremotioner och efter elt ingående studium av problematiken har också vi insettatt della är en allvariig fråga som måsle åtgärdas på något sätt. Därför gav viockså till känna all vi ansåg Anslagtill gymnasiala skolor m. m. att frågan borde utredas.Den är föremål för utredning, och betygsutredningen är ute på remiss. Viskulle naturligtvis ha kunnat skriva många sidor om hur denna fråga diskuteratshil och dit, men eftersom vi redan aktualiserat frågan ansåg vi alt del räcktemed de hänvisningar som finns i belänkandet. FruRÖNNUNG (s): Jag anser all utbildningsutskottet har handlat ovanligt oföretagsamt iden här saken. Skall det vara sä svårt att komma lill rätta med de härorättvisorna i kompetenskungörelsen, alt flera utredningar skall behövapenetrera frågan? Varför skall man förhala en fråga och konservera en orättvisasom upplevs så starkt i det enskilda fallet? Visserligenär det bra att saker och ting utreds ordentligt innan man fattar beslut, menman får inte, såsom skett i detta fall, bedriva utredningsförfarandet inabsurdum. Del gäller att endast med några ord ändra kompetenskungörelsen. Delär närmast löjeväckande alt man skall behöva älta detta i flera utredningarfrån bönan av 1970-talel och kanske ända till slutet av delta decennium. FruGRADIN (s): Det är inte utbildningsutskottet som tillkallar utredningar. Vi har engång gen lill känna att frågan skall åtgärdas. Överläggningenvar härmed slutad. Punkten1 Mom. I Utskottets hemställan bifölls. Proposilionergavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr I avherr Nordstrandh och , och förklarades den förra proposiiionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Densom vill all kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i belänkandet nr 5 punkten 1 mom. 2 rösiar ja, den del ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 1 av Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens ledamöter haröstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkning verkställdesvotering med omrösiningsapparal. Denna omröstning gav föfiande resultat: Nej - 49 Avstår - 2 M o m. Anslagtill gymnasiala skolor m. m. Mom. 1 och 2 Mom. 3 och 4 Propositionergavs på bifall lill dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 avherr Nordstrandh m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voleringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemställan i beiänkandel nr 5 punklen 2mom. 3 och 4 röstar ja, den det ej vill rösiarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruSundberg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Punkterna 3 och 4 Kammarenbiföll vad utskollet i dessa punkter hemställt. Mom. 1 och 2 M o m. Proposilionergavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 avherr Nordstrandh och , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes föfiande voteringsproposilion: Den som vill att kammarenbifaller utbildningsutskottets hemställan i beiänkandel nr 5 punklen 5mom. 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammarenbifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruSundberg begärde rösträkning verkställdes votering med omrösiningsapparal.Denna omröstning gav föfiande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §7 Anslag till vuxenutbildning Föredrogs uibildningsutskottets betänkande nr 6 medanledning av propositionen 1975:1 såvitt gäller vissa anslag tillvuxenutbildning jämte moiioner. 1fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen fär yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I det föfiande redovisas endast den punkt, vidvilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten3 (Bidrag lill driften av folkhögskolor m. fl. anslag) Regeringen hade ipropositionen 1975:1 bilaga 10 () under punkterna G8-G 10 (s. 434-441) föreslagit alt 1. tillBidrag lill driften av folkhögskolor för /76 anvisa ett förslagsanslag av , 2. lill Bidrag till byggnadsarbeten vid folkhögskolorför /76 anvisa ell reservationsanslag av , 3. lill Bidrag lill engångsanskaffning avutrustning m. m. lill folkhögskolor för /76 anvisa ellreservationsanslag av . I delta sammanhang hadebehandlats motionerna 1975:525av m. fl. (s, c, m, fp, vpk), vari hemställts all bemyndigaderegeringen all besluta om juslering av relationstal för resurstilldelningenligt 4 § kungörelsen 1966:758 om statsbidrag lill driftkostnader vidfolkhögskolor i huvudsaklig överensstämmelse med vad som anförts i motionen, 1975:813av m. fl. (vpk), vari hemställts 1. all beslutade alt upphäva tidigarefastställd övre gräns för beräkning av slatsbidragsdelen avverksamheten vid Samernas folkhögskola, 2. alt beslutade alt fastställarelationstalet 4,0 för lärartätheten i undervisningen i samiska språk. 1975:815av () och (), (s), 1975:1376 av m.fl. (fp), 1975:1377 av m. fl. (fp), vari hemställts 1. att beslutade att lärartäthetstalet 4,0fick användas vid språkundervisningen i samiska, 2. all beslutade alt de särskilda bidragentill och under anslaget Bidrag tillengångsanskaffning av utrustning m. m. till folkhögskolor i stället anvisadesunder anslaget Bidrag till driften av folkhögskolor, 1975:1378av i m. fl. (fp, c, m), vari hemställts alt riksdagentill Bidrag till driften av folkhögskolor anvisade ell med . all användas för samord-ningsljänsler inomvuxenutbildningen saml 1975:1383av i m. fl. (c, fp), vari hemställts att riksdagenbeslutade 1. att statsbidrag skulle utgå lill kostnader förpedagogisk utrustning m. m. vid folkhögskola av enbidragsunderlag om , 2. all medge all den av bedrivnaförsöksverksamheten med samordningsfiänster inom vuxenutbildningen fickbedrivas inom en i förhållande till innevarande budgetår oförändrad verksamhetsram, 3. att de särskilda bidragen lill Samernasfolkhögskola i och i fortsättningsvisskulle utgå under anslaget Bidrag till driften av folkhögskolor, 4. att företa av dessa beslut föranledda justeringarav anslagen Bidrag till driften av folkhögskolor och Bidrag tillengångsanskaffning av utrustning m. m. till folkhögskolor för /76. 12 protokoll 1975. 1. all beträffande Västanviks folkhögskolaskulle avslå molionen 1975:815, 2. att beträffande folkhögskolaskulle avslå motionen 1975:832, 3. all beträffande statsbidrag lillpedagogisk utrustning m. m. skulle avslå motionen 1975:1383 yrkandet 1, 4. alt med anledning av motionen 1975:525 bemyndigaderegeringen att disponera högst . för särskilda läraråigärder, 5. att beträffande ytterligaremedelsanvisning för försöksverksamhet med samordningsfiänster skulle avslåmolionen 1975:1378 och motionen 1975:1383 yrkandet 2, 6. att beträffande undervisningen i samiskaspråk med anledning av motionerna 1975:813 yrkandet 2 och 1975:1377 yrkandet 1bemyndigade regeringen all vidtaga åtgärder i enlighet med vad utskottetanfört, 7. alt beträffande anvisande av medel lillsärskilda förslärk-ningsbidrag lill i ochSamernas folkhögskola i skulle avslå motionen 1975:1377 yrkandet 2och motionen 1975:1383 yrkandet 3, 8. att beträffande grunderna för beräkningenav del extra statsstödet lill Samernas folkhögskola i skulle avslåmolionen 1975:813 yrkandet 1, 9. all med bifall till proposiiionen 1975:1saml med avslag på motionerna 1975:813 yrkandet 1, 1975:1377 yrkandet 2 och1975:1383 yrkandet 4, motionerna såvitt gällde medelsanvisningen under della anslag,till Bidrag till engångsanskaffning av utrustning m. m. lill folkhögskolor /76 anvisade etl reservationsanslag av , 10. att med bifall till propositionen 1975:1samt med avslag på motionerna 1975:1378 och 1975:1383 yrkandet 4, motionernasåviii gällde medelsanvisningen under delta anslag, lill Bidrag till driften avfolkhögskolor för /76 anvisade ell förslagsanslag av 153 228 000kr., 11. alt med bifall till proposiiionen 1975:1och med avslag på motionen 1975:1376 yrkandet 1 till Bidrag lillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor för /76 anvisade etlreservationsanslag av , 12. att beträffande femårsplan förmedelsanvisningen lill byggnadsarbeten skulle avslå motionen 1975:1376 yrkandet2, 13. att beträffande investeringsramar skulleavslå motionen 1975:1376 yrkandet 3. 1.beträffande ytteriigare medelsanvisning för försöksverksamhet medsamordningsfiänster av i (fp) som ansett dels att utskottet under 5bort hemställa, attriksdagen med bifall lill molionen 1975:1378 och med anledning av molionen1975:1383 yrkandet 2 beslutade att för nämnda försöksverksamhet anvisa 250 000kr., delsall utskottet under 10, vid bifall till yrkandet beträffande hemställan under5, bort hemställa allriksdagen med anledning av proposiiionen 1975:1 och molionen 1975:1383 yrkandet4 samt med bifall till motionen 1975:1378, motionerna såviii gälldemedelsanvisningen under detta anslag, lill Bidrag till driften av folkhögskolorför /76 anvisade ett förslagsanslag av . 2. beträffande del extra statsstödet till Samernasfolkhögskola i av (vpk) som ansett att utskottet under 8bort hemställa all beträffande grunderna för beräkningenav det extra statsstödet till i med bifall lillmotionen 1975:813 yrkandet 1 beslutade i enlighet med vad reservanten förordat. Hen i (fp): Del betänkande vi nu går all behandla rymmer många av utbildningensviktiga områden: den elerburna undervisningen, de statliga vuxenskolorna,folkhögskolorna, den centrala kursverksamheten för löntagarorganisationernaoch med dem jämförbara organisationer. Ändåär detta bara en del av det allt större utbudet på vuxenutbildningens område.Den kommunala vuxenutbildningen återkommer i ett särskilt betänkande, ochförslag om vidgad vuxenutbildning samt studiestöd lill vuxna har lagts påriksdagens bord. Till detta kommer fritidsledarutbildningen ochstudieförbundens anslagsfrågor, som skall tas i särskild ordning. Enighethar i allt väsentligt rått när det gäller att satsa på den generation som intefick de utbildningschanser som dagens ungdomsgeneration får. Vi skall kommaihåg att det ännu in på nästa århundrade finns människor i arbetsför ålder somenbart har sex- eller sjuårig folkskola. Mångaerbjudanden om utbildning är av färskt datum. Del innebär också att det finnsgott om startsvårigheter och gränsdragningsproblem. Det sistnämnda harkommittén för studiestöd åt vuxna, SVUX, i uppdrag att utreda och komma medförslag om, en nog så angelägen uppföfining av det hastigt växandevuxenulbildningsulbudel. Denmer än hundraåriga folkhögskolan skifier sig i många avseenden från andraskolformer. Man ulformar själv sin verksamhet i anslutning lillfolkhögskolesladgans målformulering, som talar om alt utveckla förmåga lillsjälvständigt länkande och kritiskt omdöme samt att främja studieintressel. Förfolkhögskolan finns ingen central läroplan. Men ändå är del de vanligaskolämnena som dominerar, även om ämnesrubriceringen ofta avviker frånungdomsskolans. Där finns alltså ämnen som mifiökunskap, politik,kulturorieniering och u-landsfrågor, för att nu Ävenom folkhögskolorna har haft denna frihet och obundenhet har del ändå funnits engemensam strävan an anpassa sig efter nya tiders krav. Del gäller de sländiglförändrade avnämarkraven, men det gäller också på det pedagogiska området, därfolkhögskolan presterat en förnyelse som är av imponerande mått sett utifrånde begränsade ekonomiska resurserna. Ett annat uttryck för förändring inomfolkhögskolan är de många ämneskurserna, längre och kortare, och f n. deltar ca40 000 elever varie år i sädana ämneskurser. Pädet kulturella området har folkhögskolan spelat en stor roll. Där har fleraskolor satsat myckel energiskt på bl. a. estetiska ämnen. Flertalet skolor ärknutna lill organisalioner som genom alt de är idéburna även givit en särkildprofil åt skolorna. Inomelevkårerna har också förändringar ägt rum. Genomgående är all medelåldernkraftigt har höjts . Del är framför allt vuxenstuderandemed endast kort eller bristfällig ungdomsutbildning som bidragit lill delta. Dehandikappades antal har också ökat. Flertaletskolor har folkrörelser och stiftelser lill huvudmän, och de har alla detgemensamt att deras ekonomi är pressad. Skuldsättningen har för de här skolornavarit mycket besvärande. De saneringsbidrag som beslutade om 1966 föralt ge skolor med akuta skuldproblem en avlastning inomramen av 2 mifi. har utgjort elt värdefullt tillskott. Denbidragsperioden har förlängts, och utgår 1 mifi. Tyvärrhar inle dessa anslag kunnai lösa de långsikliga skuldproblemen, och därförbeslöts all begära förslag från regeringen angående denfortsatta saneringen av rörelsefolkhögskolornas ekonomi. 1avvaktan på del förslaget har departementschefen föreslagit all det under dettaår liksom under fiolåret skall utgå 1 mifi. Fleramotioner som berör folkhögskolorna har tillstyrkts av utskottet. Det gällerfempariimoiionen 525 med som första namn, där vi föreslår attrelationstalen för resurstilldelning enligt 4 i; kungörelsen 1966:758 omfolkhögskolors statsbidrag justeras så all lärare som efiest skulle friställaskan beredas fortsalt anställning. Erfarenhetenhar visat att skolorna ofta väljer all basera lärartilldel-ningen på vinterkurserna,och vid dem barman nu haft minskal elevantal, vilket fåll lill föfid att denfasta lärarstaben kontinuerligt minskar. Detta innebär i sin tur attmöjligheterna att tillgodose lärarbehovet vid ämneskurserna iiventyras. Utskottetföreslår all med anledning av motionen 525 bemyndigar regeringen allför ändamålet disponera . från anslaget lill driftkostnader förfolkhögskolor. Enannan framställning som har fåll uiskoneis stöd är motionerna 813 och 1377avseende relationstalet för lärartätheten när del gäller språkundervisningenvid Samernas folkhögskola. Förra årel behandlade vi samma ärende, och då strökutskottet under att del är en viktig uppgift för allförmedla kännedom om samernas kultur och levnadsförhållanden lill en vid kretsbl. a. genom att söka ytterligare utvidga samarbetet med föreningsliv,folkbildningsorganisalioner, skolmyndigheter och kulturinstitutioner.Utskottet tillstyrkte etl särskilt för-slärkningsanslag, vilket sedan ocksåriksdagen beslutade om. Däremot avvisade både utskollet och riksdagsmajorileienvåra motionsyrkanden om att lärartätheten skulle ha relationstalet 4,0, förundervisningen i samiska språk. 1är har utskottet ändrat mening och ger sitt bifall lill den här framstöten somgjordes redan i fiol. Utskollet säger sig ha blivit övertygat om all snaraåtgärder kan behöva sättas in för att undervisningen i samiska språk skallkunna bedrivas på ett adekvat säll. Utskottet anser enhälligl att regeringenmed anledning av de båda nämnda motionerna bör bemyndigas all vidta deåtgärder som kan befinnas önskvärda. Del bör noteras all haranledning all falla det här beslutet med tacksamhet. Den grupp del här rör sigom - de samiska eleverna - har alla tvåspråkighelens problem, och många av demhar en mycket bristfällig grundutbildning. Del enda man kan säga är att vi fåttetl års onödigt dröjsmål. Förraåret beslöt alt införa speciellt anslag som avser samordningsfiänsterinom vuxenutbildningen.