prot · FZ09124 · 1975-12-31 00:00:00 — Jaghar mig bekanl att denna arbetsgrupp kommer att lägga framförslag lill ålgärder; eller i varie fall skall gruppen redovisa vad man kommitfram till under sill arbete. Jagkonstalerar också alt trots den krilik som många av oss har riktat mot denförändring som gjorts har resorna fungerat bra efter omändringen, ochresandefrekvensen har speciellt ökat jämfört med lidigare. Lålmig också säga all oavseii om vi har vpl 10 eller någol annal syslem så måsleman under alla omständigheter ha någon kontrollmöjlighet för au resorna skallfungera. Del kan ju inle gä lill sä all fiera hundra värnplikliga kommer station och löser fribiljeller. och all man dä tror atl det finns platserlill alla, ulan del måste alllid ske någon form av beslällning för all del helaskall fungera. Slulligenuppehöll sig vid cenlerparliels molion om värnpliktslön, och dåvill jag bara helt kort konstalera att också här har ett enigt utskott ställtsig bakom etl yrkande om avslag på den motionen. Utskottet skriver i delsammanhanget: "Delförmånssystem som redan har uttalat sig för och som del nu gäller altgenomföra har lillkommil efter ett omfattande utredningsarbete. Yrkandet imoiionen 2266 går ut på att en ny utredning skall tillsättas, med uppdrag attlägga fram förslag om etl nytt förmånssystem för värnplikliga undergrundutbildningen, grundat på principen om beskattad värnplikislön." Utskottetkonstaterar att denna fråga har övervägts under del lidigare utredningsarbetetoch säger atl man enligt utskottets mening bör avvakla resultatet av denomläggning som pågår innan man beslutar om en utredning i enlighet medmotionärernas förslag. Denna skrivning slår hela utskottet bakom. Jag yrkar därför bifall lillutskottets hemställan. Förmånerför värnpliktiga m. fl. Jag skall fatta mig myckel kort belräffande frågan om rekryteringen avreservofficerare. Avdet som hert i Asamm sade kunde kanske någon fl den uppfallningen all manhade fltl de berörda organisationernas accept av syslemet alt höjadagersättningen men inle premierna. Så är emellertid inte fallet. Och i dellägel har vi moderaier i utskottet sett den enhetlighet som uppnåtts Förmånerför värnpliktiga m. fl. i systemet som en fördel.I det läget har vi inle - med hänsyn till de stora justeringar som skett -yrkat bifall till förslagel om atl höja utbildnings-premierna, men vi tänkeråterkomma i den frågan nästa är. Härhar gjorts påståenden om alt det rör sig om en mycket hög månadslön underreservofficersulbildningen. Det är en hög ersällning - del sade jag också imill anförande lidigare - men del är svårt atl jämföra den med löner i övrigtpå arbetsmarknaden. När den blivande reservofficeren går igenom utbildninginnebär det all han förbinder sig alt genomföra en dåligt betald ochi flera fall ganska betungande uppgift längre fram -nämligen de ständigtåterkommande övningarna. Därför kan lönen inte ses som en ersättning för enkort periods arbete, som räknas fram på del sätt som hert i Asarumgjorde. Tillsisl, herr talman, kan man konstatera alt vakanserna i krigsorganisationen somnu uppgår lill ett par lusen när det gäller befälen har ökat och rekryteringentill reservofficersutbildningen har minskat i takt med infiationen i det härlandei. Del beror hell enkelt på all de som beslutades så all deböriade belalas ut nu inte är värda ens hälfien sä myckel som de var då.Frågan kvarstår: Varför skall vi betala mindre till den som genomgårreservofficersutbildning än vi gjorde för nio är sedan? Svarei på den fråganhar jag ännu inle fltt vare sig i ulskoltet eller i kammaren. Hert i (fp): Utskottet och förväntade sig ytteriigare förbättringav reseförmånerna. uttalade man också atl man skulle se över deadministrativa nackdelar som finns i syslemet. Men i stället för förbättring avreseförmånerna har det blivil etl extra krångel. Alla som har variti koniakt med värnplikliga har upplevt hur irriterade de är.Det är en hell onödig irtitaiion, enligt min mening, eflersom den inskränkningsom gjorts i vpl 10-resorna från över huvud taget inle bordeha införts. Del är därför mycket viktigt att ger till känna enmeningsyttring, som anger alt vi har fltt ett system som inle villeha och ett onödigt krångel i slällel för den förenkling som vi alla förväntadeoss. Överläggningenvar härmed slulad. Kammarenbiföll vad ulskollel i dessa niomenl hemsiälli. Proposilionergavs på bifall lill dels ulskoltels hemsiällan, dels motionen nr 1170 av herrPeiersson i Röslånga, och förklarades den förra proposilionen vara medövervägande ja besvarad. § 4 Sjukpenning vidläkarkontroller, m. m. Föredrogs socialförsäkringsulskollels belänkande1975/76:35 med anledning av moiioner om utvidgad ersällningsräli enligt lagenom allmän försäkring. Idella belänkande behandlades moiionerna 1975/76:267 av henKariehagen m. fi. (c) och 1975/76:384av m. fl. (fp), vari såviii avsäg yrkandel 1 hemslällls altriksdagen hos regeringen begärde förslag lill sådan ändring av lagen om allmänförsäkring all handikappade och långvarigt sjuka kunde få sjukpenning vidbortovaro frän arbelel för nödvändiga återbesök och konlroller inom sjukvården. Sjukpenningvid läkarkontroller, m. m. Ulskoltet hemställde all riksdagenskulle 1, belräffandeersättning till givare av transplantat avslå motionen 1975/76:267, 2. belräffandesjukpenning vid läkarkontroller avslå moiionen 1975/76:384, yrkandd 1. Reservalion hade avgivils av ()som belräffande sjukpenning vid läkarkontroller all ulskonei under 2bort hemslälla altriksdagen med bifall lill moiionen 1975/76:384, yrkandel I, hos regeringenbegärde förslag lill sådan ändring av lagen om allmän försäkring allhandikappade och långvarigt sjuka kunde få sjukpenning vid bortovaro frånarbelel för nödvändiga återbesök och konlroller inom sjukvården. HerrÅNGSTRÖM (fp): I en molion underskriven av hert m. fl. begär sådanändring i lagen om allmän försäkring atl handikappade och sjuka med meralångvariga sjukdomar kan fä sjukpenning vid bortavaro från arbetet förnödvändiga återbesök hos läkare, bl. a. för konlroller. Utskottetföreslär avslag pä motionen i denna del med motiveringen all den s. k.20-dagarsregeln innebär en garanti som kompenserar den som tvingas till meraregelbunden bortavaro från arbetet genom t. ex. täta läkarbesök. Härvidär bara att konstatera all de som barett handikapp elleren långvarig sjukdomsom kräver täta återbesök hos läkare går miste om ersättning frånförsäkringskassan på grund av den regel som säger all sjukpenning inte kan ulgåför insjuknandedagen. När läkarbesöken och kontrollerna i de flesta fall kangenomföras på en enda dag flr genom tillämpningen av denna regel den sjukeingen ersällning. Nufinns del ett sätt atl kringgå denna regel, nämligen all den långvarigt sjukeeller handikappade anmäler sig till dagen före lä- Sjukpenningvid läkarkontroller, m. m. karbesökel ellerkontrollen, om läkarbesöken sker inom intervaller . Då räknas sominsjuknandedag den dag som anmälan göres, och man kan sedan fl ersällning försin bortavaro dagen därefter i samband med läkarbesöket, är fiffigt ochpraktiseras väl i en del fall, men det står i direkt strid medsjukförsäkringslagen som säger, all man skall vara sjuk vid den lidpunkl dä mansjukanmäler sig. Bara del förhållandel alt det är mycket enkelt att kringgå försäkringslagensbestämmelser och uppnå ett helt legalt ändamål, ersättning vid upprepadeinkomstbortfall vid sjukdom, motiverar all man löser problemet sä atl dennakategori sjuka eller handikappade flr ersällning, på ell hell riktigt sätt,från när de tvingas vara borta från arbetet. Förall kammarens ärade ledamöler skall förstå vilka kategorier sjuka som drabbasav denna bestämmelse och som flr en onormal ekonomisk belastning genom sinsjukdom kan jag peka pä dem som lider av hjärt-och kärisjukdomar, av onormaltblodtryck, av urinvägsinfektioner eller av diabetes. Listan kan göras relativtläng i detla hänseende. Närman 1968 återinförde 20-dagarsregeln efter del atl den hade varit upphävd etlpar är diskuterade man möjligheterna all hjälpa dem som på del sätt jagbeskrivit hamnat utanför möjligheterna atl fl sjukpenning, och man länkle sigen lösning som innebar all pä en lista direki skulle ange desjukdomar som skulle berättiga till sjukdom vid endags-frånvaro på grund avläkarbesök för kontroll. Man avstod emellertid härifrån, då de lösningar sompresenterades ansågs administrativt krångliga. Detla argumenl återkommer också,herr talman, i dagens utskottsbetänkande där ulskoltet pä slutet med en belåtensuck säger att den nuvarande regeln visseriigen är lill nackdel för vissagrupper sjuka men atl den är admi nislrati vt lättillämplig. Detla är ett argumenl som jag personligen inle känner ett dugg för,eftersom del avskärmar en grupp människor från en välbehövlig ersättning som dei enlighet med lagens anda borde ha. Jag vel att denna min uppfallning ocksådelas av dem som på detla vis felaktigt åsidosätts. Hert i (s): Vid del belänkande frän socialförsäkringsutskotlet som vi nu behandlarär fogad en reservalion av , och den har kommenterats avherr , I reservalionen yrkas atl handikappade och långvarigt sjukaskall kompenseras för inkomstbortfall i samband med besök vid återkommandekonlroller och i samband med besök vid specialkliniker, Inkomsiborlfalleivid sjukdom ersätts inom sjukförsäkringen fr, o. m. dagen efterinsjuknandedagen. Om en ny sjukdomsperiod infaller , ersällsäven inkomslbortfalld den dag man insjuknar på nyll. är den s. k.20-dagarsregeln. Denna regel har tillkommit i syfte alt kompensera kronisktsjuka, som förorsakas ett onormalt stort inkomstbortfall genom läla sjukhus-och läkarbesök. I moiionen och ireservalionen talar man om att handikappade och lång- varigi sjuka, som på grundav sin sjukdom måsle göra läkarkontroller vilka inte faller inom20-dagarsiniervallen men ändå är sä ofta återkommande alt de förorsakar etlbeiydande inkomstbortfall, skulle undanlas från denna regel. Ulskoltethyser för sin del givetvis förslåelse för all ett inkomstbortfall av dennakaraktär inte är ulan betydelse för den sjuke men anser, all man endast försådana fall knappasl kan skapa särregler inom sjukförsäkringen. Del lordefinnas mänga andra försäkrade som på grund av allmänt nedsatt hälsoiillsiånd,t. ex. dåligt immunförsvar mol förkylningar och andra infektionssjukdomar,drabbas betydligt oftare av inkomstbortfall ulan an de därför kan hänföras lillnågon bestämd grupp av sjuka. mening har genom 20-dagarsregeln de mesl angelägna grupperna avförsäkrade med sådana sjukdomar som medför ofta återkommande sjukhus- ellerläkarbesök erhållit ett tillfredsställande skydd mot inkomstbortfallet.Utskottet har den uppfallningen alt en rimlig avvägning gjorts mellan dessagruppers berättigade inlressen och angelägenheten av alt inte ge övrigaförsäkrade överkompensation vid sjukdomsfall. Jag vill också erinra omall vid de tvä senasle beslulslillfällena - 1974 och 1975 -enhälligt avslagit moiioner med samma yrkanden. Inle vid något av dessa tillfällen har någon reservalion avgivils lill utskolls betänkandena, ulan utskottet har enhälligt avstyrkt motionerna. Jag yrkar med delta, herrtalman, bifall lill utskottets hemställan. HertÅNGSTRÖM (fp): Hert Karisson i och jag är ense i alla delar då det gällertolkningen av den s. k. 20-dagarsregeln, där vi båda konstalerar att en delkategorier sjuka hamnar uianför ersättningsregeln. Vi är också överens om atldet även finns andra kategorier sjuka, som genom regeln atl inte fl ersättningför insjuknandedagen - den dag då sjukdomen anmäls - hamnar utanförersäliningsmöjligheterna. Vi är likaså ense om atl denna brist i försäkringslagen gör atl slora kategorier sjuka människor går miste om ersättningar som ackumulerade kan stiga lill avsevärda belopp. Vad vi inte är ense om är atl dessa typer av sjuka skall ha ersättning. Sjukpenningvid läkarkontroller, m. in. Hert i (s): Jag vill bara säga lill hert atl om man skall slopa regeln förden ena gruppen, måste man slopa den också för den andra gruppen, och detskulle prakliskl taget innebära all karensdagen togs bort. gäller del ju atlersällning utgår fr. o. m. dagen efter insjuknandedagen, men del kan juinträffa andra fall, när vederbörande först kan arbela och sedananmäler sig sjuk och därigenom flr dubbel ersättning. Det är dettaman har velat komma ifrån. Däremol medför 20-dagarsregeln alt de mestväsentliga grupperna kommer att fl ersättning inom den ramen. Det finns visseriigennågra som faller emellan, men det kan tyvärr inte hjälpas. Överläggningenvar härmed slulad. Propositionergavs på bifall lill dels ulskoilds hemställan, dels reservationen av herrHylländer, och förklarades den förra proposilionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoleringsproposilion: Densom vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskollets hemställan i beiänkandei nr 35 mom. 2röslar ja, den del ej vill röslarnej. Vinner nej har kammarenbifallil reservalionen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesfierlald av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då herrÅngström begärde rösträkning verkslälldes volering med omröslningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja- 283 Nej - 29 Föredrogssocialförsäkringsulskollels beiänkande 1975/76:36 med anledning av moiioner omvissa handikappfrågor. Idella betänkande behandlades moiionerna 1975/76:212av (), vari hemslällts all hos regeringen begärdesådan ändring av gällande staisbidragsregler för del s. k.-mopedbidragd allkravei på all den handikappade själv skulle vara i stånd all köra bilenslopades, 1975/76:685 av () och (), vari hemslällls all skulle 1. fastställa all bilen skulleerkännas som eu medicinskl betingat tekniskt hjälpmedel för rörelsehindrade,bl. a. innebärande rätt för hemarbetande handikappad till bidrag för inköp avbil, 2. beslula all försöksverksamhetskulle bedrivas med leasing av bilar i regi, varvid denhandikappade/brukaren hade att svara för bensin- och oljekostnader, och fullkostnadstäckning av statsmedel borde Ulgå lill den eller de kommuner somutsetts som försöksområde, 1975/76:1201 av i m. (c), vari hemställts att hos regeringen begärde 1.all handikappade, i enlighet med handikapputredningens förslag SOU 1970:64, gavsmöjlighel all som komplement lill den kommunala färdtjänsten - och vid sidan avdel av arbetsmarknadsverket administrerade bilsiödei lill förvärvsarbetandeoch studerande handikappade -erhålla egen bil, 2.alt kostnaden för denna verksamhet lill en börian skulle finansieras enligtulredningens förslag, och 1975/76:1204 av i Slockholm m. (vpk), vari hemslällls att skulle ullala sig för ett kompletterandebidrag lill synskadade utgörande per dag för bestridandet av medhållande av ledarhund förbundna kosinader saml hos regeringen anhålla omförslag i med reformen förknippade frågor. 1. belräffande handikappadestillgång till egen bil avslå motionerna 1975/76:212, 1975/76:685 och 1975/76:1201, 2. belräffande bidrag lillkosinader för ledarhund avslå moiionen 1975/76:1204. beträffande handikappadestillgång lill egen bil 1. av () som atl utskottet under I bort hemslälla all med anledning av moiionerna 1975/76:212, 1975/76:685 och 1975/76:1201 gavregeringen lill känna vad reservanien anfört, belräffandebidrag lill kosinader för ledarhund 2. avherr i (vpk) som anselt all ulskollel under 2 bon hemställa altriksdagen med bifall till moiionen 1975/76:1204 hos regeringen skulle anhållaom förslag lill ell kompletterande bidrag lill blinda för kosinader förhållande av ledarhund. Tillbelänkandet hade fogats ell särskilt yttrande av () och frökenPehrsson (c) belräffande bidrag lill kosinader för ledarhund. HertÅNGSTRÖM (fp): Jag vill i detta inlägg belysa de problem för handikappade som harföranlett reservalionen nr 1 av lill ulskotlsbelänkandel nr 36. Delallmänna.färdväsendel är på de flesta håll så konstruerat att del är svårteller omöjligt för den handikappade att färdas ensam. På läng sikt måste helafärdväsendet utformas så, att det kan betjäna även handikappade. Det är därförtillfredsställande att , som har tillsatts efter påstötningarfrån bl. a. folkpartihåll, under den gångna hösien avlämnat sitt belänkandeHandikappanpassad kollekliviraflk. Deallernaliv som erbjuds den handikappade som vill arbela, besöka släktingaroch vänner, gå pä föreningsmöten osv. är den kommunala färdtjänsten eller denegna bilen. Båda dessa alternativ är dock kringgärdade av snäva restriktioner.Dessa drabbar i särskilt hög grad hemarbetande handikappade. Vihar tidigare haft en debatt i belräffande bidragsnivän då del gällerbilar som skall användas av handikappade vid färd till.och från arbetet. Denekonomiska debatt som fördes i det sammanhanget ligger fortfarande i botlen påproblemet med de handikappades möjligheter atl skaffa sig bil, och del finnsingen anledning all nu rekapitulera vad som sagts och beslutats på det området.Jag vill bara påminna om den debatten, då den är en vikiig del i sammanhanget.Bidraget måsle vara av en sioriek som gör del ekonomiskt möjligt för en handikappadall skaffa sig en egen bil. Idella inlägg i debatten vill jag närmasl belysa principerna för bidraget lillhandikappade för bilinköp. Enligt nuvarande regler är bidraget begränsat altgälla bara den handikappade som har förvärvsarbete utom hemmei och behöverbilen i della sammanhang. Vi i finner denna begränsning orättvisoch felaktig, och jag skall i några punkier motivera detta. Förmänga handikappade är bilen en bra möjlighet atl bryta den isolering som oftadrabbar handikappade. Med installation av tekniska hjälpmedel i bilen kan ävengravt handikappade klara både förandel av bilen och i-och urstigandet. För denhandikappade är bilen ett tekniskt hjälpmedel att förflytta sig med, och deanser atl samhället skall acceptera den synen och jämställa bilen med andrahandikapphjälpmedel. Bidraget skall då också ulgä oavseii sysselsättning ellerinkomsl. Omman godtar principen atl bilen skall klassas som ett lekniski hjälpmedel förden handikappade behövs egentligen ingen yiteriigare argumentation i ärendei.Men då meningarna lydligen är delade i i del här avseendel vill jagmed några exempel visa hur snävt de nuvarande bestämmelserna slår. Bidragetlill bil utgår endasl om den handikappade har arbele utom bostaden, ärberoende av sin bil för transporten till och från arbelel och kan föra bilensjälv. ex. en handikappad har en egen rörelse i hemmet, en bokföringsbyrå ellerliknande, och är beroende av bilen för kundkontakter, så kan han inte flbidraget. Ifall den ena av två makar är handikappad, vistas i hemmei och haransvaret för barnomsorg och för skötseln av hemmet kan inte heller bidragetutgå. Bilen skulle då användas bl, a, för inköp till hemmet och transport avbarn lill barndaghem och lekskola. Men hemarbetet anses inte likvärdigt medannat förvärvsarbete utom hemmet, även om det kan vara lika vikligl förfamiljens ekonomi som bortaarbelel. Bidragetlill handikappade för all skaffa sig egen bil är alltså omgärdat av snävabegränsningar som s|år mycket olika och ibland blint. Det är dags atl röjaundan fördomar och begrepp, se bilen för den handikappade, som behöver den för atl hällakontakteri samhällel, såsom etl medicinskl betingat tekniskt hjälpmedel, och däbör vi också ulfärda bestämmelser som ligger i linje med denna uppfallning. Detfinns anledning alt pröva olika former när denna reform skall genomföras, ochdärför har vi motionärer föreslagil atl man också försöksvis skall pröva etlleasingsyslem med bilar för handikappade i regi med hjälp avstatsbidrag och där brukaren själv svarar för bensin- och oljekosl-nader -detta som en försöksverksamhet och ett komplement. Jag yrkar bifall till reservalionen 1 vid utskottsbeiänkandet, avgivenav . Hert i Slockholm(vpk): När det gäller den fråga som hen lar upp är del ändå sä atlutskottet skriver tämligen posiiivi om att handikappade ulan förvärvsarbeteskall kunna 11 bidrag lill en bil och alt bilen då skall vara ett tekniskthjälpmedel. Jag vill insiämma i det och säga, att om del är någon som behöverbil såär del ju en handikappad. Men det resonemangei gäller i minst lika storutsträckning för blinda som har behov av ledarhund. Detär först och främst synskadade som har förvärvsarbete eller studerar som flrledarhund. Men även de som inle har förvärvsarbete ulan har ålderspensioneller förtidspension har behov av en ledarhund för att kunna komma ul isamhällel på egen hand. Jaghar lillsammans med några partikamrater väckt en molion om della. Vi kräver allblinda som har ledarhund skall fl bidrag för delta. Vi har föreslagit ellbidrag på . per dag; del är samma belopp som ulgår lill personal vidstatlig tjänst som har hundar, typ poliser. Utskottetmenar i sin skrivning atl handikappersättningen skall täcka alla merkostnadersom den handikappade drabbas av pä grund av sitt handikapp. Men handikappersättningenräcker inte lill för merkostnaden för en ledarhund. Den som inle harförvärvsarbete flr vanligen 30 96 av basbeloppet i handikappersättning. Del ärmed nuvarande basbelopp , och det är ungefär vad en ledarhundkostar. synskadad, blind, har också andra kosinader. Dit hör kosinader förhemsamaril och läshjälp, för laltidningar, mediciner och i viss mån fördyratkosthåll; om man är synskadad kan man inte följa med i annonser och köpalockvaror och prisnedsatla livsmedel på samma sätt som de som inle har deltahandikapp. Detsamma gäller småreparationer i hemmei -det kan gälla en såtrivial sak som all laga kläder. Del klarar inle en synskadad av själv utan flri slor ulsiräckning köpa nytt. Behoveiär i och för sig individuellt, men det är ganska vanligl alt synskadadebehöver hjälp med hemarbete och viss läshjälp av hemsamarit 8-10 limmar iveckan. Det kan kosta . - del varierar från kommun till kommun.Den synskadade har i sä fall en utgift pä . för detla.Handikappersättningen pä av basbeloppet räcker alltså inte till atl läckaens den kostnaden. I vissa fall kanhandikappersättningen utgå med 45 96 av basbeloppet även för ickeförvärvsarbetande, och då är läget naturiiglvis något bättre. Däremot är delvanligt atl de som förvärvsarbeiar och är blinda erhåller en högre ersättning,vanligen av basbeloppet. Därutöver lär det numera kunna beviljasskatteavdrag för en förvärvsarbetande synskadad som har ledarhund. Det avdragetär graderat i förhållande till inkomsten. Del är i och för sig riktigt och bra.att del är så. Då tar man bort den negativa effekten av skalleavdrag, sä attalla får samma nellobehällning oavseii inkomsl. ännu bätlre väg att-gä vore all ge samtliga som har ledarhund bidrag sommotsvarar kostnaderna för alt hålla ledarhund. Det skulle innebära atl manbetraktade ledarhunden som etl tekniskt hjälpmedel och de kostnader som går åtför atl hälla ledarhunden som en utgift för det tekniska hjälpmedlet. Viföreslår alllsä en hel kostnadstäckning i form av ett bidrag från slalen, somkunde betalas ul i samband med att handikappersättningen belalas ul. Jag yrkar bifall till reservationen 2, som är fogad till utskottetsbetänkande. Hert iKristianstad (s): Den stora frågan i delta betänkande från socialförsäkringsulskoltel ärkravet alt bilen skall betraktas som tekniskt hjälpmedel för personer medrörelsehinder. med att handikapputredningenföreslog statsbidrag lill den kommunala färdtjänsten var man också inne påtanken atl vidga möjligheterna för handikappade personer atl som komplementtill färdtjänsten få tillgång till egen bil. Anskaffningskostnaden för bilenskulle därvid fördelas med 10 96 påden handikappade, på kommunen och 60 96på staten. förslag överiämnades lillkommunalekonomiska utredningen för att prövas i samband med andra frågor omstatsbidrag lill kommunerna. Kommunalekonomiska utredningen ansåg del vid deltillfället mesl angeläget atl prioritera en ulbyggnad av färdtjänsten. Vidriksdagsbehandlingen berörde socialutskottet, bl. a. utifrån en molion somjag slod bakom, frågan om egen bil som komplement lill färdtjänsten.