prot · FY0983 · 1975-12-31 00:00:00 — Utskottet,via , har inga argument, konstaterar jag, för avstyrkandet av deförslag söm vpk har lagl fram annat än att man skall ulreda frågorna vidare.Ingen argumentering i själva sakfrågan förekommer. Som exempel kan nämnas vårtförslag när del gäller att höja åldersgränsen från till . Jagredovisade lidigare all 95 96 av befolkningen är 1980 kommer alt ha en nioåriggrundutbildning och alltså vara i behov av vidareutbildning eller utbildningöver huvud taget. Det argumentet är ganska klart, och den punklen i vpk:sförslag borde kunna bifallas, men också den frågan skall utredas vidare.Detsamma gäller resebidragel och inackorderingsbidraget. Det finns ingetsakargument för avstyrkandet, bara ett påpekande att man skall utreda. Jagtycker det är väldigt magert. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: i säger att borgeriighelen visst intesviker fackföreningsrörelsen, men det är just vad man gör. Man visar upp ennegativ inställning till fackföreningsrörelsen i della förslag. FörLO och TCO är det en mycket viklig fråga att komma med i nämnderna. Man harkämpat länge för reformens tillkomst, och man har uppvaktat utskottet om delta.Det finns här en stor erfarenhet inom fackföreningsrörelsen som man bör ta varapå, genom att den här reformen vänder sig i första hand lillfackföreningsrörelsens medlemmar. säger alt del inle är demokratiskt alt släppa in fackföreningsrörelseni nämnder och styrelser, men jag anser att det är i hög.sta grad demokratisktatt här släppa in representanter för över 2 miljoner fackföreningsmedlemmar. Jagtycker det är obegripligt att man vill att landslingen skall la hela ansvaretför reformen. Landstingen har inte myckel med vuxenutbildningen att göra.Landstinget har inget övergripande ansvar inom vuxenutbildningen och ingennaturlig funktion pä detta område. Den här reformen betalas inte heller avlandstingen. Jag menar alt borgerligheten genom sitt agerande här visar upp sinverkliga inställning till fackföreningsrörelsen. Närdet gäller vidgningen av studerandegruppen vill jag säga att det naturligtvisblir en stor efterfrågan på detta studieslöd. Man mäste då prioritera och geföreträde ål studerande med särskill svära arbetsförhållanden. Efter hand fårvi naturligtvis vidga reformen på det sätt som alltid brukar ske. Vuxenutbildningen,m. HerrCARLSSON i (c) kort genmäle: Herr talman! När jag lyssnade påherr i flck jag en känsla av att vi borde ägna någon tid ikammaren ål att diskutera demokrati och vad demokrati innebär. göra gällande att vi - som accepterar den folkliga självstyrelsen - harkämpat för alt inle fä med representanter frän fackföreningsrörelsen ivuxenutbildningsnämnderna. Låt mig säga till all självfallet börorganisationer med 2,6 mifioner medlemmar vara företrädda i landslingensvuxenutbildningsnämnder; därom råder väl ingen tvekan. Vi vel all del finnspåtryckningsgrupper, och nog vore det märkligt om man skulle vara mindre lyhördinom landstingen för fackföreningsrörelsen än vad utbildningsminislern är.Demokrati innebär, , att man låter representationen avspegla depolitiska meningar som flnns inom vederbörande län. Vidare får jag påminna om att jag uppfattningen att demokrati också innebär att man ger utrymme för alla deintressen, som behöver medverka lill och är beredda alt medverka till en vidgadvuxenutbildning. Vi har drygl 4 mifioner människor i arbetsför ålder varavmånga är korlutbildade. Det är självfallet all alla goda krafter behöverhjälpas åt för en vidgad vuxenutbildning. Vi inom anser alt det behövsell nära samarbete mellan fackföreningsrörelsen och studieförbundensmedlemsorganisationer för alt verkligen kunna föra ut den här reformen så får betydelse och blir en verklighet som gagnar de korttidsutbildade idetta land. Jag utgår frän att vi är överens om att det ändock är derasutbildning det gäller. Hen RINGABY (m) kongenmäle; Jag konstaterar bara att i anser att manvisar upp en negativ attityd mot fackföreningsrörelsen, när man vill låta enparlamentariskt utsedd valkorporation väfia ledamöter i en nämnd. Det ärverkligen värt all noiera etl sådant ullalande. 4 protokoll 1975. iKristianstad (s) kort genmäle: Herr talman! Den här reformen är ju i första hand riktad till fack föreningsrörelsens medlemmar, och då lycker jag inle alt del är något fel all de fär sitta med i nämnderna och ta ett ansvar. Som jag sagt Vuxenutbildningen, tidigare finns del inom fackföreningsrörelsen ett stortkunnande pä detta m. m. område, och jag anser det oriktigt att utestängaden. Det är inget fel att la med representanterför organisalioner och folkrörelser i skilda organ. Del har skett lidigare.Folkrörelserna har en viktig uppgift i det svenska samhället. LO och TCO serdel som myckel angelägel att de blir representerade i dessa nämnder. Deltaförslag vill vi backa upp och in-slämma i. Närdel gäller bidragens siorlek, som var inne på tidigare, är det lättall plussa på, föreslå högre bidrag och fter bidragsformer, men är bidragenavvägda på ett sådant sätt att de ger skälig kompensaiion. Efter hand fär mannaturligtvis räkna upp vuxensludiebidraget på sanima sätt som sker med andrabidrag. Herr talmannenanmälde alt i anhållit alt till protokollet fåantecknat att han inte ägde rält till ytteriigare replik. Hen ALEMYR (s): Det flnns betydande risker för upprepningar i den här debaiten. Somkammarens ledamöter kanske känner lill har propositionen om vidgadvuxenutbildning m. m. delals på två utskott, vilket har skapat rält besvärligakomplikationer i arbetet. Den som ger sig i kast med att läsautbildningsutskottets betänkande kan bli litet förvånad och undra vad viegentligen häller pä med. Betänkandet är nämligen i hög grad avhängigt avriksdagens ställningstaganden till socialförsäkringsutskol-lels belänkande. Delhar fåll den konsekvensen all utbildningsutskottet t. ex. när del gälleransvaret för den uppsökande verksamheten på arbetsplalserna förordar altriksdagen beträffande utbildningsulskollels betänkande tar samma ställning somriksdagen kommer att ta när det gäller socialförsäkringsulskottetsbetänkande; della för alt undvika att möjligen fatta tvä olika beslul i sammaärende. Annars skulle ju hamna i en myckel besynnerlig situation. Virekommenderar alltså kammaren att vid voteringen om uibildningsutskottetsbetänkande föfia den ställning som tagit tillsocialförsäkringsulskottets förslag. Vi har markerat respektive gruppersinställning till den här problematiken genom särskilda yttranden. Jag villrekommendera kammarens ledamöier att lilla på dem. Päsamma säll är frågan om medelsanvisningen avhängig av kammarensställningstagande till vuxenulbildningsavgiften. Om kammaren föfierreservationen pä denna punkt i socialförsäkringsulskottets betänkande komnierjag sedermera inte alt yrka bifall till uibildningsutskottets förslag ulan lillell särskilt förslag som utdelats lill alla ledamöter. förslag är en direkt föfidav den ställning som kammaren i del fallet tagit till frågan omvuxenutbildningsavgiften. Jaghoppas, herr talman, att della inle skall bli alllför komplicerat. Menomständigheterna har tvingat oss lill alt skriva utskottsbetänkandena pä dettasätt. Jagskulle sedan bara helt kort vifia säga några ord om utbildningsutskottetsbelänkande. Det gäller etl par punkler där utskottels förslag avviker någotfrån propositionens. Utskolletsäger alt skillnaden mellan de prioriterade och de oprioriteradestudiecirklarna småningom bör avskaffas så att cirkelsludier i framlidenkommer att bli kostnadsfria. Inför en sådan framtida ulveckling är del, herrlalman, viktigt att se över gränsdragningsproblem och ocksä mera noggrantdefiniera vad som skall menas med en studiecirkel. Om kostnaderna stigerkraftigt för den här verksamheten är det angeläget alt vi drar effektivagränser mellan det som avses med studier och det som närmast kan rubriceras somhobbyarbete. Av del skälet hemställer utbildningsutskottet att den utredningsom aviserats om gränsdragning mellan olika slag av vuxenutbildning ocksä fårta upp frågan om vad som skall menas med cirkelstudier. Ulskottethar i förhållande lill propositionens förslag höjt bidragen lillstudiecirklarna med för att i någon mån kompenserakostnadsutvecklingen. Utbildningsutskottethar avgett etl yttrande till socialförsäkringsutskotlel, där vi uttalat vad vianser om sammansättningen av vuxenulbildningsnämnderna. Utskottets majorilelanser såväl när del gäller sammansättningen av vuxenulbildningsnämnderna somnär del gäller ansvaret för den uppsökande verksamheten på arbetsplatserna,att bör tillgodose del önskemål som den samlade fackliga rörelsen ocharbetsgivarsidan har fört fram. Jagskall inte upprepa den diskussion som fördes , och jag är ioch för sig inte överraskad över att inte är berett alt föfia defackliga organisationernas önskemål. har ingen kontakt medfackföreningsrörelsen, känner den inle och har ingen ställning i den. Deltavisade klart fiaskot på . Menjag är mera överraskad över folkpartiels ställningstagande, därför attfolkpartiet ju ibland säger att man har god kontaki med fiänsiemännen ochförklarar sig vara beredd att tillgodose de önskemål som TCO framför. Härhar vi den unika silualionen all den samlade fackliga rörelsen är överens ochvill ha ansvaret för den uppsökande verksamheten pä arbetsplatserna. I delavseendet går den samlade borgerliga oppositionen emot dessa krav som med slorkraft framförts frän den fackliga rörelsen. Delfinns anledning, herr lalman, att notera detta inför den debatt om dessa frågorsom sedermera kommer att föras ute i del svenska samhället. Genomförandet avarbetslivets demokratisering förutsätter förbättrade möjligheter lill studierför de anställda. Alt dessa studier om möjligt blir kostnadsfria är självklart.Det är lika självklart alt ansvaret Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. för verksamheten skall läggas pä de anställdasorganisationer. Beträffande yrkanden återkommer jag , herr talman. Herr talmannen tillkännagav att anslag utfärdats omsammanträdets fortsäuande . HenNORDSTRANDH (m): I proposiiionen betonas bl. a. den vikliga roll folkbildningsarbetetspelar inom vuxenutbildningen. Bidragen lill studieverksamheten skall öka. Deprioriterade studiecirklarna föreslås omfatta fler ämnen . Vidareförordas att särskilda statliga bidrag skall utgå till s. k. uppsökandeverksamhet pä arbetsplatser och i bostadsområden. Tillhuvudparten av de framlagda förslagen rörande folkbildningsarbetet, såvitt defaller inom utbildningsutskottets kompetensområde, kan vi moderater anslutaoss. Några förslag ser vi dock kritiskt på och yrkar ändringar i desamma. Desenaste årtiondenas snabba utbyggnad av den obligatoriska skolan och den ökadesatsningen på gymnasial utbildning har skapat vissa utbildningsklyftor mellanolika generationer. I ett samhälle som kräver alltmer välutbildad arbetskraftär del angeläget att i första hand ge de korttidsutbildade möjlighet lillvidareutbildning och fortbildning. Enhuvuduppgift för vuxenutbildningen, inom vilken folkbildningsarbetet spelar enmycket betydande roll, är således alt överbrygga de bildnings- ochutbildningsklyftor av olika slag som finns i samhället . Vuxenulbildningenbör ge medborgarna bällre förutsättningar att möta förändringarna i arbetslivetoch därmed större trygghet. Ytterligare en uppgift är att medverka till att etlökat antal människor kan delta i samhällsarbetet och på sä sätt påverkasamhällsutvecklingen. Iframliden kommer behovet av att senare i livel kunna komplettera sina kunskaperefter längre eller kortare perioder i arbetslivet att slarkl öka. Del är inteminst mot den bakgrunden synnerligen viktigt - del vill jag understryka - allåstadkomma en samordning och samplanering av utbildningsutbudet inom vuxenutbildningsområdet. Detutredningsarbete rörande vuxenutbildningen som pågår täcker enligtutbildningsministerns mening inte i önskvärd omfattning de centrala frågornaom dels gränserna mellan folkbildningsarbetet och övrig vuxenutbildning, delsbehovet av alt se över formerna för stödet till studiecirkelverksamheten.Därför mäste det, menar utbildningsministern, vara ändamålsenligt altgränserna mellan folkbildningsarbetei och övrig vuxenuibildning och formernaför det statliga siödet lill sludiecirkelverksamheten ses över i särskildordning. Utbildningsministern lovar alt återkomma lillregeringen med förslag om lämpliga former för arbetet. Dettainitiativ lill en översyn av vuxenutbildningsfältet och bidragsgivningen mästebetecknas som välkommet. Ingen kan förneka behovet av en översyn. Frågan omgränsdragningen och samordningen mellan det offentligautbildningsväsendet och studieförbundens verksamhet är förvisso rik på komplikationer. Omformerna för denna översyn kan man ha olika meningar. Starka skäl kan anförasför alt den kommande utredningen skall vara parlamentarisk, bl. a. med hänsyntill de mänga utbildningspolitiska och samhällsekonomiska aspekterna. Viktigtär ocksä att i utredningen ingår en något så när allsidig representation förstudieförbunden. Förbunden har olika huvudmän, olika intresseinriktningar,olika erfarenhet och olika uppfattningarom hur kompetensfördelningen börutformas. För att uppnä etl gott resultat av utredningen är en allsidigbelysning av problematiken nödvändig. Molionsledeshar vi moderater framfört synpunkler av denna art pä den kommande ulredningen.Utskollet säger sig i så måtto dela motionärernas uppfattning attrepresentation för båda intressena är angelägen och förutsätter alt såvälriksdag som studieförbund kommer att få en tillfredsställande representation iöversynsarbelet, utan att gör något särskilt uttalande härom. Med dethar vi låtit oss nöja, även om begreppet "tillfredsställande" kan geanledning till olika tolkningar och avvägningar. Särskill vill jag förutbildningsministern undersiryka all det finns mer än ett studieförbund som harkrav på alt få vara med. Av de fyra största studieförbunden är det åtminstone elt,det iredje i storleksordning i landet, som sällan eller aldrig syns existeraför i representalionshänseende. Utbildningsministerntorde inte vara okunnig om vilket studieförbund jag avser. Demänniskor som har en mycket kort utbildning saknar inte sällan kännedom om deutbildningsmöjligheter som står till buds. En förutsättning för att dekorlutbildade verkligen skall kunna engageras i studieverksamhet pä ettmeningsfullt sätt är att de ges en fullödig information om olikastudiemöjligheter. Utbildning organiserad i studiecirklar har visat sig varaen mycket lämplig studieform för människor med begränsad eller ingensiudievana. Vi moderater anser det därför välmotiverat alt stimulera tillstudiecirklar. Om sättet och om formerna för denna stimulans har vi dock ivissa stycken en annan mening än den utbildningsministern framför ipropositionen. Informationen om studier inom folkbildningen och rekryteringenav deltagare i sädana studier sker huvudsakligen - det är välbekant - genombroschyrer, foldrar, affischer och annonser. De här informations- ochrekryleringsmeloderna har i stort sett visat sig effektiva. Att utöver vad somi rekryteringshänseende redan sker i form av s. k. uppsökande verksamhel -denna är inle någon helt ny företeelse ulan har förekommit inomfolkbildningen - salsa ytterligare päsådan verksamhel, dvs. information och rekrytering genom etl mer systematiserat övertygande i form av besök hos och per sonliga samtal med människor pä deras arbetsplatser och i deras bostäder - komnier troligen tyvärricke all ge elt resultat som svarar mot de ökade rekryleringskostnaderna. Dessutom måste man, om man vill se saken litet mer allmänt, fråga sig hur långt man fär och bör gå i att Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. dels formligen tränga sigpå människor med propaganda, reklam och informaiion, dels - och det är kanskedet allvarligaste - skapa kanske falska föreställningar om vad det innebär attbedriva framgångsrika och meningsfulla studier och om vad sådana studier kanleda lill. Manfår inle blunda för all många människor kan komma att uppleva en alllförinlensiv uppsökande verksamhet som direkt påträngande, Etl sådant - jag villgärna använda det ordel - sludielryck kan leda till planlösa och misslyckadestudier med negativa återverkningar, som sedan knappast går all reparera. Metodernaför alt motivera korttidsutbildade, som känner sig tveksamma eller avvisandeinför studier, att dellaga i vuxenutbildningen måste därför vara något sä när- jag finner inget bättre ord - varsamma för att inle få oönskad effekt.Hittillsvarande försök med en mera systematiserad uppsökande verksamhet t, ex,i bostadsområden har icke uppvisat alllför posiliva resullal - några dock. Åandra sidan vill vi givetvis inte på moderat håll avvisa den uppsökandeverksamheten såsom sådan. En dylik kan ha sitt beräiiigande, och den kan ocksåleda till resultat, ibland kanske t. o. m. goda resultat. Den bör emellertid,tills utvärdering skett, inle vidgas utöver vad propositionen föreslär /76. Attde lokala fackliga organisationerna, som föresläs i propositionen, ytterst skallha ansvaret för den uppsökande verksamheten på arbetsplatserna kan på ett sätthävdas som mest ändamålsenligt. De fackliga organisationerna har otvivelaktigtden bästa och närmaste anknytningen lill och kunskaperna om de grupper somskall uppsökas, framför alll på de slörre arbetsplalserna. Men - och det är eltviktigt men - det måste inskärpas att alla studieförbund som ärvilliga alt ställa sina krafter lill förfogande för en sådan verksamhel skallinbjudas lill och beredas möjlighet att della i den samverkan med de fackligaorganisationerna som - det vill jag betona - proposiiionen förutsätter skalletableras. Defackliga organisationernas ansvar för verksamheten får inte la sig deluttrycket att endasl ett eller möjligen tvä studieförbund tilläts delta. Harman anspråk på allmänna medel för verksamhetens bedrivande -och del är sådanamedel man begär-måste det innebära att verksamheten skall vara fri och öppen.Utbudet i fråga om t. ex. studiecirklar, som även i fortsättningen torde komma allvara den lämpligaste studieformen för vuxna som har liten eller ringasiudievana, blir därigenom också rikare. Slorakrav måste vidare ställas på studieorganisatörernas inle bara formella ochallsidiga ulbildning utan också objektivitet och vidsyn. Deras ulbildning, somskall bekostas med särskilda allmänna medel, bör ske i regieller under dennas överinseende. Nuvisade det sig under ulskotlsarbelels gång omöjligt all uppnå enighet kringett uppfyllande av de förutsättningar för bedrivande av den uppsökandeverksamheten på arbetsplatserna som jag här skisserat. socialdemokratiskt hällhävdades envetet alt verksamheten huvudsakligen skulle vara en helt internangelägenhet för de lokala fackliga organisationerna. Studieförbunden -observera flertalsformen - sköts helt i bakgrunden. Deolika uppfattningarna ledde lill all utskottet delade sig i fråga om vem somskall ha ansvaret för den uppsökande verksamheten på arbetsplalserna; delokala fackliga organisationerna ensamma eller studieförbunden och andraanordnare av vuxenutbildning i samverkan med organisationerna. Vi somföreträder den senare uppfattningen menar all studieförbunden med sin bredaförankring i alla folklager har de bästa förutsältningarna att ta ansvaret förden uppsökande verksamheten. Studieförbundenhar redan åtskilliga års erfarenhet, som jag an-lydde, av sådanverksamhet. Det har därvid otvivelaktigt visat sig att människor med olikaåskådningar och värderingar på ett tillfredsställande sätt kan samverka i frågaom studie- och bildningsverksamhel, trogna den grundläggande principen för delfria och frivilliga bildningsarbetet att alla idériklningar skall ges möjlighelatt frill arbeia. Då nås de bästa resultaten. Föfiaklligen bör, som vi ser del,all uppsökande verksamhet byggas ul genom i första hand studieförbundensförsorg, givetvis i samverkan med de fackliga och andra organisationer som desom skall uppsökas tillhör. Vadbeträffar den uppsökande verksamheten i bostadsområden delar vi moderaterutbildningsministerns mening att beslul nu inte bör fattas om sådan verksamheti större skala eller än . Erfarenheterna harhitintills, som jag tidigare antydde, inte varit speciellt uppmuntrande ellerlöftesrika, men del kan vara berättigat med ytterligare några försöksår innanslutlig ställning tas till denna form av rekrytering till bildningsverksamhet. Enliglproposiiionen bör prövas olika former av samspel mellanstudieförbunden, som enligt vår uppfattning skall ha ansvaret för verksamheten,och olika typer av organisalioner. Om delta kan sägas en del. Del är klart skall pröva sädana olika former, men jag när den kätterska uppfattningenatt mycket dock icke torde vara att vinna på samspel med så allmänna ochheterogena gruppbildningar som - de nämns i propositionen - hyresgäst- ochbostadsrättsföreningar, vars medlemmar knappast har det gemensamt att allavara korttidsutbildade eller vara svära att nå genom de sedvanliga rekryleringsmeloderna.Däremot torde en uppsökande verksamhet i bostadsområden bli mer meningsfulloch resullalgivande, om den i första hand riktar sig exempelvis till - de nämnsockså - handikappade och hemarbelande invandrare eller till liknande angelägnagrupper, som kan vara svåra att nå på annat sätt och som vanligen också harstarka kontaktbehov. Liksomi den uppsökande verksamheten på arbetsplatserna bör i motsvarigheten ibostadsområdena alla studieförbund som känner sig kallade till en insats gesmöjlighet att delta - givetvis under sädana sampla-neringsformer att inte flerastudieförbund uppsöker samma människor. Vuxenutbildningen,m. Vuxenutbildningen,m. Här lika litet som i annatfolkbildningsarbete får verksamhet, lill slor del finansierad med allmännamedel, förbehållas någol eller några studieförbund. Enövervägande opinion inom folkbildningsväriden -jag trorjag vägar säga det -menar alt etl ökal statligt slöd till sludiecirkelverksamheten i första handskall syfta till att ufiämna skillnaderna i bidragsavseende mellan s. k.prioriterade och icke prioriterade cirklar. De prioriterade cirklarna, förvilka f n, utgår ett schabloniserat tilläggsbidrag med , ,omfattar nu - förutom ulveckling av handikappades färdigheler att meddela sig -ämnena engelska, svenska, matematik och samhällskunskap pä en nivå som svararmot högst årskurs 9. Utbildningsministern förordar i propositionenen utvidgning av de prioriterade cirklarnas ämnen - t, ex, att all fackligutbildning skall vara prioriterad, dvs, även sådan specialiserad och internutbildning som inle, vilket varit kriteriet lidigare, kan inräknas undergrundskoleämnel samhällskunskap. Vidare förordas för prioritering invandrarnashemspråk på bekostnad av exempelvis tyska och franska - de är språk, de också,och har tidigare förts fram som lämpliga prioriteringsspräk med samma relevanssom de fyra tidigare prioriterade ämnena på grundskolenivå. Utskottetgår för sin del längre än propositionen och utvidgar prioriteringsområdetytterligare. Som fackliga studier skall enligt utskottet anses inle bara sådanacirklar som anordnas för arbetstagarorganisationernas medlemmar ulan ävensådana för medlemmar i ytterligare två yrkesförbund. Viförmenar att det i grunden inte finns några bärande skäl för att göra skillnadmellan prioriterade och icke prioriterade cirklar. Några hållbara kriterier pävilka sludiecirkelämnen som skall klassificeras på del ena eller det andrasättet finns inle. Propositionens och utskottets förslag lill utvidgning avprioriteringen är ell gott exempel pä den bristande konsekvens iklassificeringen som blir mer uppenbar för varie ämne som prioriteras.Ansträngningarna bör enligt vår mening i stället inriktas pä att successivtufiämna bidragsskillnaderna mellan prioriterade och icke prioriterade cirklarupp till likställdhet med de förra. Närnu utskottet överraskande nog, ulan bekymmer för statsbudgeten som det annarsömmar väldeliga för, utöver propositionens höjning av bidraget tillstudiecirklarna med . lägger på ytteriigare , perstudietimme-della gäller såväl prioriterade som icke prioriterade cirklar -motverkas direkt inriktningen på en ufiämning av bidragsskillnaderna mellan detvä typerna av cirklar.